# Официален вестник C 37/2 фе

| | ISSN 1977-0855 |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 37 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 642 февруари 2021 г. |

ISSN 1977-0855

Официален вестник

на Европейския съюз

C 37

Издание на български език

Информация и известия

Година 642 февруари 2021 г.

---

| Съдържание | Страница |
| --- | --- |
| | I   Резолюции, препоръки и становища |
| | РЕЗОЛЮЦИИ |
| | Комитет на регионите |
| | Interactio – дистанционно – 141-ва пленарна сесия на КР, 8.12.2020 г. – 10.12.2020 г. |
| 2021/C 37/01 | Резолюция на Европейския комитет на регионите относно работната програма на Европейската комисия за 2021 г. | 1 |
| | СТАНОВИЩА |
| | Комитет на регионите |
| | Interactio – дистанционно – 141-ва пленарна сесия на КР, 8.12.2020 г. – 10.12.2020 г. |
| 2021/C 37/02 | Становище на Европейския комитет на регионите — Към по-устойчив туризъм за градовете и регионите в ЕС | 8 |
| 2021/C 37/03 | Становище на Европейския комитет на регионите — Стратегията на ЕС за възраждане на селските райони | 16 |
| 2021/C 37/04 | Становище на Европейския комитет на регионите — От фермата до трапезата — местното и регионалното измерение | 22 |
| 2021/C 37/05 | Становище на Европейския комитет на регионите — Преглед на икономическото управление | 28 |
| 2021/C 37/06 | Становище на Европейския комитет на регионите — Възможности и полезни взаимодействия в областта на превантивното адаптиране към изменението на климата с цел насърчаване на устойчивост и качество на живота в регионите и общините: какви рамкови условия са необходими за това? | 33 |
| 2021/C 37/07 | Становище на Европейския комитет на регионите — Въздействието на изменението на климата върху регионите: оценка на Европейския зелен пакт | 40 |
| 2021/C 37/08 | Становище на Европейския комитет на регионите — Укрепване на местното управление и представителната демокрация чрез нови инструменти в областта на цифровите технологии | 47 |
| 2021/C 37/09 | Становище на Европейския комитет на регионите относно Предизвикателствата пред обществения транспорт в градовете и метрополните региони | 51 |
| 2021/C 37/10 | Становище на Европейския комитет на регионите относно доклада на Европейската комисия относно изпълнението на обновеното стратегическо партньорство с най-отдалечените региони на ЕС | 57 |

Съдържание

Страница

I   Резолюции, препоръки и становища

РЕЗОЛЮЦИИ

Комитет на регионите

Interactio – дистанционно – 141-ва пленарна сесия на КР, 8.12.2020 г. – 10.12.2020 г.

2021/C 37/01

Резолюция на Европейския комитет на регионите относно работната програма на Европейската комисия за 2021 г.

1

СТАНОВИЩА

Комитет на регионите

Interactio – дистанционно – 141-ва пленарна сесия на КР, 8.12.2020 г. – 10.12.2020 г.

2021/C 37/02

Становище на Европейския комитет на регионите — Към по-устойчив туризъм за градовете и регионите в ЕС

8

2021/C 37/03

Становище на Европейския комитет на регионите — Стратегията на ЕС за възраждане на селските райони

16

2021/C 37/04

Становище на Европейския комитет на регионите — От фермата до трапезата — местното и регионалното измерение

22

2021/C 37/05

Становище на Европейския комитет на регионите — Преглед на икономическото управление

28

2021/C 37/06

Становище на Европейския комитет на регионите — Възможности и полезни взаимодействия в областта на превантивното адаптиране към изменението на климата с цел насърчаване на устойчивост и качество на живота в регионите и общините: какви рамкови условия са необходими за това?

33

2021/C 37/07

Становище на Европейския комитет на регионите — Въздействието на изменението на климата върху регионите: оценка на Европейския зелен пакт

40

2021/C 37/08

Становище на Европейския комитет на регионите — Укрепване на местното управление и представителната демокрация чрез нови инструменти в областта на цифровите технологии

47

2021/C 37/09

Становище на Европейския комитет на регионите относно Предизвикателствата пред обществения транспорт в градовете и метрополните региони

51

2021/C 37/10

Становище на Европейския комитет на регионите относно доклада на Европейската комисия относно изпълнението на обновеното стратегическо партньорство с най-отдалечените региони на ЕС

57

---

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

I Резолюции, препоръки и становища

РЕЗОЛЮЦИИ

Комитет на регионите

Interactio – дистанционно – 141-ва пленарна сесия на КР, 8.12.2020 г. – 10.12.2020 г.

| 2.2.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 37/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 37/1

---

Резолюция на Европейския комитет на регионите относно работната програма на Европейската комисия за 2021 г.

(2021/C 37/01)

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ (КР)

като взе предвид:

| — | Работната програма на Европейската комисия за 2021 г. (1); |
| --- | --- |

—

Работната програма на Европейската комисия за 2021 г. (1);

| — | Протокола за сътрудничество с Европейската комисия от февруари 2012 г.; |
| --- | --- |

—

Протокола за сътрудничество с Европейската комисия от февруари 2012 г.;

| — | Резолюцията на КР относно приоритетите на Европейския комитет на регионите за 2020—2025 г. (2); |
| --- | --- |

—

Резолюцията на КР относно приоритетите на Европейския комитет на регионите за 2020—2025 г. (2);

| — | Резолюцията на КР относно предложенията на Европейския комитет на регионите с оглед на работната програма на Европейската комисия за 2021 г. (3); |
| --- | --- |

—

Резолюцията на КР относно предложенията на Европейския комитет на регионите с оглед на работната програма на Европейската комисия за 2021 г. (3);

| 1. | подчертава абсолютната неотложност от смекчаване на последиците от глобалната пандемия, тъй като кризата с коронавируса увеличава съществуващите социални, икономически и териториални различия, както показва първият Годишен барометър на КР за състоянието на регионите и градовете; |
| --- | --- |

1.

| 2. | настоява, че местните и регионалните власти (МРВ) трябва да бъдат поставени в основата на изготвянето и изпълнението на програмата за социално-икономическо възстановяване след COVID-19; подкрепя целта на ЕС да поеме водеща роля при екологичния и цифровия преход. КР се ангажира да работи в тясно сътрудничество със съответните заинтересовани страни, за да направи преглед на поуките, извлечени от управлението на кризата с COVID-19 до момента, и да разгледа подготвеността за бъдещето; |
| --- | --- |

2.

| 3. | настоятелно призовава Европейската комисия да проведе бърза процедура с цел постигане на задоволително и трайно решение на проблема с хуманитарната криза в Средиземноморието и с ударение на първо място върху защитата на живота на мигрантите, но и върху гарантирането на зачитането на правата на човека и основните свободи. КР и МРВ предлагат задълбоченото сътрудничество. |
| --- | --- |

3.

| 4. | поради това подкрепя подхода на Комисията за очертаване на политическите приоритети на ЕС чрез годишния доклад за стратегическите прогнози, за който КР ще допринесе с данни от МРВ в целия ЕС; |
| --- | --- |

4.

| 5. | споделя мнението, че Конференцията за бъдещето на Европа трябва да бъде стартирана възможно най-скоро. Пълноценното включване на КР като изразител на гласа на МРВ във всички органи на Конференцията би позволило доближаване на проекта до гражданите на Европа и по-задълбочено отразяване на необходимите промени в политиките, процесите и институционалната рамка на ЕС. КР настоява, че във всички обществени консултации, свързани с Конференцията, трябва да се гарантира максимален плурализъм; |
| --- | --- |

5.

| 6. | призовава другите европейски институции да си сътрудничат с КР при разработването на пилотен модел за постоянен и структуриран диалог с гражданите чрез МРВ, който би могъл да послужи и за подобряване на процеса на вземане на решения в ЕС; |
| --- | --- |

6.

| 7. | изтъква отново необходимостта от включване на МРВ в разработването и изпълнението на политиките на ЕС, не на последно място в областите, в които МРВ най-често са водещи, по-специално чрез правилното прилагане на активната субсидиарност и интегрирането на принципите на многостепенното управление. КР приветства решението на Комисията да засили участието на КР в платформата „Готови за бъдещето“ и се ангажира да допринесе за постигането на целите на платформата чрез правителствената група и специалната подгрупа RegHub. Комитетът изтъква необходимостта от отреждане на по-видно място на местната и регионалната перспектива при преразглеждането на програмата REFIT; |
| --- | --- |

7.

| 8. | отправя отново призива си към Комисията да наблюдава внимателно прилагането на Кодекса на поведение за партньорство, за да се гарантира пълноценно партньорство на МРВ в подготовката на споразуменията за партньорство и програмите за периода 2021—2027 г. Принципите на партньорство и многостепенно управление следва да вдъхновяват в по-голяма степен в управлението на европейския семестър, особено като се има предвид, че семестърът предоставя насоки за програмите в областта на политиката на сближаване за периода 2021—2027 г. и за Механизма за възстановяване и устойчивост; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ще направи внимателна оценка на законодателните предложения за нови собствени ресурси, по-специално по отношение на потенциалното им въздействие върху местните и регионалните финанси и гражданите; |
| --- | --- |

9.

| 10. | подчертава необходимостта от изясняване на взаимодействията между Механизма за възстановяване и устойчивост и финансирането по линия на политиката на сближаване на местно и регионално равнище. Що се отнася по-специално до Механизма за възстановяване и устойчивост и държавите членки, призовава предстоящите национални планове за реформи и инвестиции да бъдат разработени както хоризонтално, така и „от долу нагоре“, и насърчава широк кръг от институционални участници от ЕС и заинтересовани страни да участват във форума, посветен на Механизма за възстановяване и устойчивост през октомври 2021 г.; |
| --- | --- |

10.

| 11. | приветства ангажимента на Комисията да използва Програмата на ООН до 2030 г. и нейните цели за устойчиво развитие, както и Парижкото споразумение от 2015 г., като основа за изграждането на политическата рамка за устойчиво възстановяване в ЕС; |
| --- | --- |

11.

| 12. | приветства пакета на Комисията „Подготвени за 55 %“, но счита, че е необходима и осъществима по-амбициозна цел за емисиите за 2030 г. в съответствие с позицията на Европейския парламент. На този фон призовава Комисията в рамките на своя пакет „Подготвени за 55 %“ да представи амбициозна стратегия на ЕС за адаптиране с ясен акцент върху централната роля на МРВ в адаптирането към изменението на климата; |
| --- | --- |

12.

| 13. | заявява своята готовност да изготви съвместна пътна карта за 26-ата конференция на страните (COP26) преди COP26 по Рамковата конвенция на ООН по изменение на климата (РКООНИК) в Глазгоу, която да покаже ангажираността на ЕС на всички равнища и да популяризира ролята и приноса на поднационалните управленски ешелони към Парижкото споразумение и РКООНИК; демонстрирайки тази ангажираност, КР ще подчертае ролята на градовете и регионите за прилагането и ускоряването на мерките в областта на климата чрез практическо сътрудничество с промишлеността, университетите, гражданите и различните общности; |
| --- | --- |

13.

| 14. | изтъква факта, че обявеното предложение за механизъм за корекция на въглеродните емисии на границите е тясно свързано с преразглеждането на системата за търговия с квоти за емисии на парникови газове. За да се предотврати дискриминацията между предприятията от трети страни и от ЕС, призовава за внимателна оценка на отражението на постепенното премахване на безплатните квоти върху енергоемките сектори в ЕС; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ще наблюдава внимателно прилагането на механизма за справедлив преход и предлага провеждането на Форум, посветен на справедливия преход, през втората половина на 2021 г., за да се направят първоначалните политически заключения във връзка с прилагането му; |
| --- | --- |

15.

| 16. | счита, че многостепенните диалози в областта на енергетиката и климата следва да бъдат допълнително насърчени и разширени, така че да обхванат всички области на Зеления пакт. Призовава настоятелно за пълно признаване на ролята на градовете и регионите в прилагането на политиките за смекчаване на последиците от изменението на климата и адаптиране към него и призовава за ефективна рамка за многостепенно управление посредством Европейския пакт за климата. В този контекст КР приветства ангажимента на Комисията да представи съвместен план за действие за изпълнението на Зеления пакт, който би могъл да включва набор от регионални показатели в ЕС за проследяване на напредъка в изпълнението на Зеления пакт на поднационално равнище; |
| --- | --- |

16.

| 17. | подчертава неотложната необходимост от прилагане на стратегията за вълна на саниране и от въвеждане на механизми за адаптиране на тази част от прехода към местните особености и обстоятелства и за запълване на съществуващите пропуски по отношение на финансовите ресурси и техническия капацитет; по отношение на Вълната на саниране, а също и във връзка с други мерки отправя искане за разкриване на широки възможности за пряк достъп на регионите, градовете и общините до европейските фондове. |
| --- | --- |

17.

| 18. | приветства амбицията на Комисията да стартира план за действие за нулево замърсяване на водите, въздуха и почвите като съществена част от плана за екологосъобразно възстановяване. Планът, както и последващите законодателни актове трябва да се основават на ключови принципи като подхода на предпазливост, че замърсяването трябва да се разглежда при източника и че замърсителят следва да плаща. Планът за действие следва да бъде разработен и изпълнен в сътрудничество с МРВ чрез инициативи като Споразумението за зелени градове и да има за цел да определи амбициозна рамка, като същевременно отчита различията и различните условия в отделните държави — членки на ЕС, и да даде възможност за адаптиране на национално и местно равнище. Основаният на риска подход трябва да бъде в основата на плана, за да се гарантира, че действията се предприемат, когато са най-целесъобразни; |
| --- | --- |

18.

| 19. | призовава за конкретни цели при изпълнението на новия план за действие за кръговата икономика, като се вземат предвид регионалните различия, особено по отношение на предотвратяването на отпадъците, обществените поръчки, публично-частните партньорства, тъй като те биха стимулирали иновационните технологии и тяхното навлизане на пазара, както и за признаване на важната роля на МРВ в едно по-кръгово общество; |
| --- | --- |

19.

| 20. | поема ангажимент да подкрепя изпълнението на стратегията на ЕС за биологичното разнообразие за периода до 2030 г., като същевременно проучва приноса на МРВ за справяне с намаляването на опрашителите и опасния натиск върху морската ни среда. КР би желал да подчертае ролята на земята и селскостопанските практики, както и на устойчивото управление на горите, за възстановяването на местообитанията и повишаването на издръжливостта и силата на всички европейски екосистеми и природни зони. КР подкрепя призива на Европейския парламент към Комисията да предложи правна рамка за задължителна надлежна проверка по веригите на доставки на горски и селскостопански продукти и продукти, пускани на пазара на ЕС, които създават риск за екосистемите, като същевременно не създава ненужна административна тежест за доставчиците на продукти на биологична основа в сравнение със синтетичните продукти и продуктите, основани на изкопаеми суровини; |
| --- | --- |

20.

| 21. | призовава за пълноценно участие на европейските региони в изпълнението и мониторинга на стратегията на ЕС „От фермата до трапезата“; призовава Комисията ефективно да обвърже целите на Зеления пакт, и по-специално стратегията за биологичното разнообразие и стратегията „От фермата до трапезата“, с бъдещата обща селскостопанска политика (ОСП) и нейното прилагане; |
| --- | --- |

21.

| 22. | призовава настоятелно институциите на ЕС да превърнат новата дългосрочна визия за селските райони в програма на ЕС за селските райони, която да гарантира, че принципът на равновесие между селските и градските райони е залегнал във всички политики на ЕС, в съответствие с целите за териториално сближаване, и да засили ролята на местното и регионалното равнище в управлението на политиките за селските райони; |
| --- | --- |

22.

| 23. | изразява съжаление, че в работната програма липсва амбиция в морската област, и изтъква стратегическото геополитическо значение на авангардните морски отрасли и силните крайбрежни и морски региони. Във връзка с това призовава Комисията да разработи всеобхватна програма в подкрепа на сините отрасли и морските региони; |
| --- | --- |

23.

| 24. | поема ангажимент да даде своя принос за законодателната инициатива за европейски стандарт за зелени облигации, тъй като това би било от голямо значение за насочването на устойчиви частни и публични инвестиции към местно и регионално равнище; |
| --- | --- |

24.

| 25. | изтъква, че при преразглеждането на Регламента относно трансевропейската транспортна мрежа (TEN-T) е необходимо да се разгледа въпросът с липсващите връзки в трансграничната транспортна инфраструктура и да се подобри свързаността с периферните и най-отдалечените региони; |
| --- | --- |

25.

| 26. | приветства ангажимента на Комисията да представи законодателно предложение за подобряване на условията на труд на работещите през платформи и да въведе разпоредби за колективно договаряне в законодателния акт за цифровите услуги. Освен това очаква в законодателния акт за цифровите услуги да бъдат включени минимални стандарти за справедлива дистанционна работа и цифрови права на работното място; |
| --- | --- |

26.

| 27. | изразява съжаление, че през 2021 г. не е планирано предложение за регулиране на изкуствения интелект като последващо действие във връзка с наскоро приетата Бяла книга; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ще разработи показатели за цифровата трансформация на местно и регионално равнище, за да се определят цели и да се ускори създаването на цифрови платформи и механизъм за мониторинг за „Цифровото десетилетие 2030 г.“ за преодоляване на неравенствата и предотвратяване на цифрово разделение; |
| --- | --- |

28.

| 29. | призовава за всеобхватен подход на ЕС към сигурността и издръжливостта на 5G мрежите, тъй като осигуряването на широколентова свързаност и внедряването на 5G на местно и регионално равнище, както в градските, така и в селските райони, а също и в планинските, отдалечените и по-слабо развитите региони, се превръща във въпрос от решаващо значение; |
| --- | --- |

29.

| 30. | призовава Комисията да засили ориентираното към местните условия измерение на промишлената стратегия на ЕС, като разшири нейния секторен обхват и засили политическата си координация на равнището на ЕС, по-специално чрез включване на КР и регионалните правителства в Промишления форум и в Европейския алианс за суровините, така че регионите и градовете да могат да се ангажират с двойния екологичен и цифров преход на своите промишлени отрасли, за да се възползват от потенциала на тази стратегия за икономическа диверсификация, включително с участието на промишлеността в системите за ПОО за разработване на подходящи набори от умения, които да отговарят на нуждите на новите професии; |
| --- | --- |

30.

| 31. | с доброволното участие на градове и региони ще покаже как центровете на ЕНП могат да помогнат за развитието на регионални иновационни екосистеми, ориентирани към местните условия, и да допринесат чрез общоевропейско сътрудничество за ускоряване на интелигентния устойчив растеж и за преодоляване на иновационното разделение в Европа; |
| --- | --- |

31.

| 32. | като се има предвид, че икономическите последици от пандемията от COVID-19 засегнаха силно МСП във всички региони на ЕС и изострят хронични проблеми като незадоволителния достъп до финансиране и забавените плащания, и като се вземат предвид различните структури и потребности на МСП и различните икономически и институционални условия в Европа, предлага Комисията да укрепи местното и регионалното управление на стратегията за МСП. От своя страна КР се ангажира да си сътрудничи с Комисията и бизнес общността при по-нататъшното разработване и прилагане на тест за МСП, който да е подходящ за целта, по-специално чрез мрежата „Предприемчив европейски регион“ (ПЕР); |
| --- | --- |

32.

| 33. | призовава Комисията да вземе предвид трудностите, пред които са изправени местните и регионалните заинтересовани страни и които не им позволяват да се възползват напълно от предимствата на единния пазар, и очаква актуализирания доклад за пречките пред единния пазар и мерките, които Комисията възнамерява да предприеме, за да гарантира пълното прилагане на Директивата за услугите. Освен това КР отправя искане към Комисията да представи ново подобрено предложение относно паспорта за услуги; |
| --- | --- |

33.

| 34. | приветства акцента, поставен от Комисията върху пакета за справедлива икономика, и очаква плана за действие за европейския стълб на социалните права, който следва да се основава на по-широко емпирично и политическо използване на набора от социални показатели. КР ще подкрепи местното и регионалното измерение на стълба, като участва активно в конференцията, предшестваща Социалната среща на върха в Порто през 2021 г. Освен това КР ще работи с Комисията за разработване на инициативата за изложения за намиране на работа по места; |
| --- | --- |

34.

| 35. | очаква новата стратегическа рамка за здравословни и безопасни условия на труд. Във връзка с това призовава Комисията през 2021 г. да ускори темпа, за да постигне най-накрая целта за определяне на 50 гранични стойности на професионална експозиция (ГСПЕ), която първоначално трябваше да бъде постигната през 2020 г.; |
| --- | --- |

35.

| 36. | подчертава необходимостта от включване на МРВ в разработването на плана за действие за социалната икономика със силното му регионално и местно измерение; |
| --- | --- |

36.

| 37. | приветства факта, че Комисията откликна на призива на КР за Гаранция за децата, която би засилила социалното приобщаване и благосъстоянието на децата, както и утвърждаването на правата на детето; |
| --- | --- |

37.

| 38. | очаква в стратегията за хората с увреждания да бъдат определени амбициозни и измерими цели и тя да обхване всички области на политиката; ангажира се с целите на Конвенцията на ООН за правата на хората с увреждания и би искал да получи подкрепа от Европейската комисия за прилагането ѝ на местно и регионално равнище; |
| --- | --- |

38.

| 39. | отбелязва, че работната програма за 2021 г. предвижда преразглеждане на разпоредбите за държавната помощ в девет различни области, които са от изключително значение за МРВ. Затова се ангажира да участва активно в преразглеждането. За тази цел КР ще се опре на консултацията с мрежата от регионални центрове за преглед на изпълнението на политиката, която вече работи по анализа на рамката в областта на услугите от общ икономически интерес и регионалната помощ; |
| --- | --- |

39.

| 40. | приветства гъвкавостта, предоставена с активирането на общата клауза за дерогация, предвидена в Пакта за стабилност и растеж, за да се даде възможност за бързо и енергично прилагане на мерки за координиране на политиките. Подчертава, че тази дерогация е важна, докато публичните органи са изправени пред извънредни разходи, тъй като се борят с пандемията, и докато не могат да се извлекат надлежно поуки от настоящата криза, свързана с COVID-19, и не сме добре подготвени за бъдещи кризи; |
| --- | --- |

40.

| 41. | изразява съжаление, че в работната програма липсват мерки за подкрепа на устойчиво възстановяване на туристическата индустрия, основен икономически сектор за регионите и за местния поминък в цяла Европа и сектор, който беше силно засегнат от кризата. Заявява отново, че е важно да се заделят достатъчно финансови средства и да се определи координиран регионален подход за спасяване на сектора и да се изготви дългосрочна европейска политика в областта на туризма; |
| --- | --- |

41.

| 42. | призовава за ясни етапни цели и съизмерими средства за завършване на европейското пространство за образование до 2025 г. Подкрепя усилията на Комисията за създаване на култура на учене през целия живот и за улесняване на прехода от едно работно място към друго в ЕС и призовава за „гаранция за минимални квалификации и умения“ за младите хора, призната и валидирана във всички държави членки, която да бъде постигната в рамките на бъдещите индивидуални сметки за обучение и европейски подход към микроквалификациите (при зачитане на факта, че специалностите са и остават основния и основополагащ принцип на организиране на висшето образование); |
| --- | --- |

42.

| 43. | очаква пълноценното използване на възможностите на Платформата за обмен на знания (ПОЗ) с Комисията за насърчаване на интелигентна и устойчива специализация и за подкрепа на социалните иновации и приобщаване и екосистемите за иновации на местно и регионално равнище; препоръчва пилотно осъществяване на ПОЗ и дейностите по „Науката среща регионите“ с Комисията и на равнището на макрорегионите с цел насърчаване на политиката в областта на иновациите и интелигентната специализация; |
| --- | --- |

43.

| 44. | подчертава необходимостта от подкрепа за МРВ в страните кандидатки за присъединяване към ЕС и в съседните на ЕС държави партньорки, за да им се помогне да следват стратегическите приоритети на ЕС и да се избегне задълбочаване на различията, като крайната цел е по-добро възстановяване след пандемията от COVID-19 и укрепване на издръжливостта на равнището на общността; |
| --- | --- |

44.

| 45. | приветства намерението на Комисията да представи съобщение относно обновено партньорство с нашите южни съседи и в светлината на 25-ата годишнина от Барселонския процес подчертава необходимостта от укрепване на съюзите между северните и южните средиземноморски брегове. Във връзка с това припомня значението на Европейската политика за съседство като ключов инструмент за справяне с общите предизвикателства и подчертава, че нейният успех зависи от истинското ангажиране на регионалните и местните органи; |
| --- | --- |

45.

| 46. | подкрепя категорично ангажимента на Комисията да отстоява водещата си роля в укрепването на основания на правила мултилатерализъм и поставянето на ЦУР в основата на реформата на СТО; счита, че тази инициатива, в съчетание с по-доброто прилагане на главите относно търговията и устойчивото развитие, следва да спомогне за подобряване на социалните, екологичните и климатичните стандарти в трети държави; |
| --- | --- |

46.

| 47. | съзнава несигурността около текущите преговори с Обединеното кралство, но изразява дълбокото си разочарование от факта, че в Работната програма за 2021 г. изобщо не се упоменават бъдещите отношения между ЕС и Обединеното кралство, като се има предвид прякото и драматично въздействие на Брексит върху много МРВ в ЕС. Поради това очаква предложението на Комисията относно резерва за приспособяване във връзка с последиците от Брексит и настоява той трябва да бъде изготвен по начин, който да позволява не само справяне с икономическия спад на равнището на държавите членки, но и отчитане на териториалното измерение на Брексит; |
| --- | --- |

47.

| 48. | приветства поставения от Комисията акцент върху необходимостта от защита на дружествата в ЕС и единния пазар от нелоялни търговски и конкурентни практики, по-специално чрез обявените законодателни инициативи за осигуряване на еднакви условия на конкуренция, за обществените поръчки и за устойчивото корпоративно управление. КР призовава ЕП и Съвета да продължат преговорите по Регламента за осигуряване на изпълнението, предложението относно износа на изделия с двойна употреба и Международния инструмент за обществени поръчки във връзка с многостранното споразумение на СТО за държавните поръчки; |
| --- | --- |

48.

| 49. | предлага Комисията да подобри и укрепи връзката между политиката на сближаване и компонента „Държавни помощи“ на политиката в областта на конкуренцията, от гледна точка на правните критерии, за да се избегнат технически пречки и затруднения, които възпрепятстват правилното прилагане на съответните им елементи, особено дейностите, съфинансирани от Европейския социален фонд, Европейския фонд за регионално развитие и Кохезионния фонд, които са засегнати от правилата за държавна помощ; |
| --- | --- |

49.

| 50. | отново изтъква необходимостта от включване на МРВ в изграждането на здравен съюз, тъй като те имат значителни отговорности в областта на общественото здравеопазване в повечето държави членки. Във връзка с това приветства намерението на Комисията да укрепи рамката на ЕС за откриване и реагиране на сериозни трансгранични заплахи за здравето, включително засилване на ролята на съществуващите агенции и създаване на Европейска агенция за авангардни биомедицински изследвания и развойна дейност; във връзка с това приветства пакета за Европейски съюз на здравеопазването, чиято цел е да укрепи националната координация в рамките на ЕС и съществуващите структури и механизми за по-добра защита, превенция, подготвеност и реагиране на равнището на ЕС срещу опасности за човешкото здраве. КР отново призовава за включване на националните, регионалните и местните доставчици на здравно обслужван в тези нови механизми, които трябва да подкрепят и осигуряването на лекарства, медицински и болнични доставки. КР твърдо подкрепя и предложението, което съответства на предложението на КР за Европейски механизъм за извънредни ситуации в областта на здравеопазването, за създаване на възможност за ЕС да обяви извънредна ситуация в ЕС, която би довела до засилена координация и би позволила разработването, натрупването на запаси и възлагането на обществени поръчки за продукти, важни за преодоляване на кризата; |
| --- | --- |

50.

| 51. | призовава Комисията да контролира нелоялните практики в областта на държавната помощ, въведени от няколко участници, които се възползват от Европейската временна рамка за държавната помощ, като същевременно съществува реален риск от отрицателно въздействие върху правилното функциониране на единния пазар, и да въведе корективни действия; |
| --- | --- |

51.

| 52. | приветства предложението на Комисията за европейско пространство на здравни данни, но призовава за задълбочена оценка на въздействието на предложението на местно и регионално равнище, за да се гарантира оперативната съвместимост на системите, като същевременно се сведат до минимум административната и финансовата тежест; |
| --- | --- |

52.

| 53. | приканва Комисията да започне диалог с КР и с регионите, заинтересовани от предстоящата оценка на Директивата за упражняването на правата на пациентите при трансгранично здравно обслужване; |
| --- | --- |

53.

| 54. | отново изтъква необходимостта да се гарантира, че бъдещите предложения в рамките на новия пакт за миграцията и убежището зачитат принципа на субсидиарност и се основават на солидарност, особено що се отнася до регионите, които са на първа линия по отношение на миграционния натиск. В пакта следва да се признае и съществената роля на местните и регионалните власти за приемането и интеграцията на мигрантите и да се предостави пряка европейска подкрепа за тези задачи. Освен това заявява, че е от решаващо значение да се обърне внимание на първопричините за миграцията и на борбата с трафика на хора в сътрудничество с държавите на произход и на транзитно преминаване. Изразява готовност за сътрудничество чрез предоставяне на данни от МРВ и създаване на постоянни канали за политически обмен между тях и Комисията; |
| --- | --- |

54.

| 55. | отново заявява намерението си да работи с Комисията по съвместен проект за насърчаване на ангажимента на Европа за защита на ценностите, идентичността и гражданството на ЕС чрез образование и култура на регионално и местно равнище; повтаря призива си към Европейската комисия, въз основа на приоритетите на КР за периода 2020—2025 г., да изпълни предложенията на успешната европейска гражданска инициатива за по-голяма защита на малцинствата в ЕС (MspI). |
| --- | --- |

55.

| 56. | призовава за гарантиране на свободното движение в Шенгенското пространство чрез засилване на координацията между всички държави членки и региони, участващи в управлението на границите. Гражданите на ЕС ценят високо свободата си на движение, особено с оглед на ограниченията, с които се сблъскаха неотдавна по време на кризата с COVID-19, и с оглед на факта, че тази свобода е както неразделна част от европейското гражданство, така и ключов елемент от изграждането на европейска идентичност; |
| --- | --- |

56.

| 57. | подкрепя категорично секторите на културата и творчеството, които бяха сериозно засегнати от кризата, свързана с COVID-19, и призовава за култура на солидарност във фазата на възстановяване. Призовава за солидно измерение, свързано с културното наследство, в рамките на инициативата „Нов европейски Баухаус“, обявена от председателката фон дер Лайен и включена във Вълната на саниране, която съчетава ефективност и изобретателност; |
| --- | --- |

57.

| 58. | все още очаква от Комисията да представи предложение за директива относно укрепването на принципа на равно заплащане на жените и мъжете чрез прозрачност на заплащането и отново призовава Комисията да включи като последващи действия във връзка със стратегията за равенство между половете за периода 2020—2025 г. всички форми на насилие, основано на пола, да бъдат определени като особено тежки престъпления по смисъла на член 83, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз; освен това призовава Комисията да насърчава присъединяването на ЕС към Конвенцията на Съвета на Европа за превенция и борба с насилието над жени и домашното насилие (Конвенцията от Истанбул от 2011 г.) и приветства изявленията на Комисията във връзка с това в работната ѝ програма за 2021 г.; |
| --- | --- |

58.

| 59. | аналогично, приветства горещо намерението на Комисията да представи инициатива за разширяване на списъка на приоритетните за ЕС престъпления, така че да бъдат включени престъпленията от омраза и изказванията, подбуждащи към омраза срещу уязвими групи от хора, особено предотвратяването и борбата с расизма, антисемитизма и дискриминацията на ЛГБТИ+; |
| --- | --- |

59.

| 60. | настоятелно призовава европейските институции да приключат преговорите и да приемат предложения регламент относно механизма за преодоляване на правните и административните пречки в трансграничен контекст, който ще има дълготрайно, значително и положително въздействие върху бъдещето на трансграничното сътрудничество. Освен това подчертава необходимостта от подходяща правна рамка на ЕС, за да се даде възможност за ефективно въвеждане и управление на трансграничните обществени услуги (ТОУ), чиято необходимост беше изтъкната допълнително от текущата криза. Настоящите рамки често са свързани с прекомерна административна тежест и разходи, които принуждават много МРВ да се откажат от плановете си за такива услуги, оставяйки европейските граждани, живеещи в тези региони, в неравностойно положение; |
| --- | --- |

60.

| 61. | тъй като Европейският съюз вече е признал, на политическо и правно равнище, уникалното положение на най-отдалечените региони, призовава Европейската комисия да създаде добра практика в бъдещите си годишни работни програми да включва приложение с конкретните предложения, които възнамерява да представи през съответната година за най-отдалечените региони. Независимо дали тези законодателни предложения се основават на член 349 от Договора за функционирането на Европейския съюз, на двойно правно основание за Договора или само на общо секторно правно основание за Договора, в което обаче законодателното предложение включва де факто диференциация за най-отдалечените региони, това приложение ще включва и споменаване на други актове (съобщения, доклади), които Европейската комисия възнамерява да отправи към най-отдалечените региони през съответната година; |
| --- | --- |

61.

| 62. | отново заявява, че поради сериозната нестабилност, създала се в резултат от COVID-19, на най-отдалечените региони на Европейския съюз, в началото на 2021 г. Европейската комисия трябва да актуализира своята стратегия от 2017 г., публикувана със Съобщение „Засилено и обновено стратегическо партньорство с най-отдалечените региони на ЕС“ — COM(2017) 623 final от 24.10.2017 г., в която се представят нови ефективни мерки за подкрепа на най-отдалечените региони в социалния, икономическия, териториалния и културния сектор; |
| --- | --- |

62.

| 63. | възлага на своя председател да изпрати настоящата резолюция на Европейската комисия, Европейския парламент, германското, португалското и словенското председателство на Съвета на ЕС и председателя на Европейския съвет. |
| --- | --- |

63.

Брюксел, 10 декември 2020 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  COM(2020) 690 final.

1

(2)  COR-2020-01392-00-00-RES-TRA (ОВ C 324, 1.10.2020 г., стр. 8).

2

(3)  COR-2020-02622-00-00-RES-TRA (ОВ C 324, 1.10.2020 г., стр. 16).

3

---

СТАНОВИЩА

Комитет на регионите

Interactio – дистанционно – 141-ва пленарна сесия на КР, 8.12.2020 г. – 10.12.2020 г.

| 2.2.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 37/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 37/8

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Към по-устойчив туризъм за градовете и регионите в ЕС

(2021/C 37/02)

| Докладчик: | Manuel Alejandro CARDENETE FLORES (ES/RE), заместник-министър на туризма, възстановяването, правосъдието и местната администрация в правителството на автономна област Андалусия |
| --- | --- |

Докладчик:

Manuel Alejandro CARDENETE FLORES (ES/RE), заместник-министър на туризма, възстановяването, правосъдието и местната администрация в правителството на автономна област Андалусия

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

Уводни бележки

| 1. | отбелязва, че туризмът е стратегически сектор, инструмент за интеграция и ключов двигател за социалното и икономическото възстановяване; посочва, че в сектора се създава над 10 % от брутния вътрешен продукт на ЕС и заетост за 26 милиона души, той осигурява 6 % от общия износ на ЕС; |
| --- | --- |

1.

| 2. | подчертава значението на транспорта и мобилността като ключови фактори за социалното, икономическото и териториалното сближаване в ЕС, отбелязвайки необходимостта от интелигентен и устойчив подход към мобилността, особено в регионите, чието икономическо развитие е по-застрашено поради факта, че те разчитат само на въздушния и морския транспорт; |
| --- | --- |

2.

| 3. | изтъква, че широкият спектър от пътници, от гледна точка на техния социален и културен произход, възраст и доходи, създава широк кръг от възможности за много предприятия, от многонационални корпорации до микропредприятия. Туристическата екосистема включва сектори като настаняване, транспорт, гастрономия, култура, спорт и отдих, както и услуги на туроператори. Това са общо около 2,4 милиона предприятия, от които над 90 % са МСП; |
| --- | --- |

3.

| 4. | подкрепя препоръките и насоките на Световната организация по туризма (СОТ), както и визията „Една планета“ (One Planet) за устойчиво възстановяване на туризма и отражението на Програмата на ООН до 2030 г. в целите за устойчиво развитие (ЦУР) в областта на туризма и транспорта; |
| --- | --- |

4.

| 5. | подкрепя определението за устойчив туризъм, дадено от СОТ, която го описва като „туризъм, който взема предвид настоящите и бъдещите икономически, социални и екологични въздействия, отчитайки нуждите на посетителите, промишлеността, околната среда и културата на приемните общности“; |
| --- | --- |

5.

| 6. | подчертава, че кризата, причинена от SARS-CoV-2, доведе до драматични промени, има неизмерима цена в човешки животи и опустошителни икономически последици, които засегнаха тежко Европа и доведоха до лични загуби, сериозни финансови трудности и фалит на много предприятия, особено в секторите на туризма и транспорта; |
| --- | --- |

6.

| 7. | отчита факта, че тези трудности се задълбочават в случая на най-отдалечените региони на ЕС, които са силно зависими от туристическия сектор и чиито перспективи за икономическо възстановяване са сериозно застрашени от тяхната почти изключителна зависимост от въздушния транспорт и невъзможността за използване на други видове транспорт; |
| --- | --- |

7.

| 8. | подчертава необходимостта от насърчаване на устойчиви туристически услуги, които отчитат богатото историческо и културно наследство на Европа, както и уникалното ѝ природно наследство; |
| --- | --- |

8.

| 9. | отбелязва хоризонталния характер на туризма, който пролича при тази криза, както и че спадът в туристическата дейност засяга не само сектори като настаняването, ресторантьорството или транспорта, но и редица сфери на икономиката с висока добавена стойност; |
| --- | --- |

9.

| 10. | посочва, че Европа трябва да запази своята проактивна и водеща роля в тази и следващи кризи, които могат да настъпят, като приеме своевременно необходимите мерки, за да се избегне колапсът на туристическия сектор; |
| --- | --- |

10.

| 11. | отбелязва, че настоящата здравна криза, предизвикана от Covid-19, изтъкна особената уязвимост на туризма в островните територии, които разполагат с ограничени ресурси; |
| --- | --- |

11.

| 12. | припомня на държавите членки и на институциите на ЕС, че е важно да отделят достатъчно финансови средства за спасяване на сектора, както и за разработване на дългосрочна европейска туристическа политика в подкрепа на устойчива и качествена туристическа дейност, основана на опазването на околната среда и борбата срещу изменението на климата; |
| --- | --- |

12.

| 13. | счита, че трябва да се премине към действия и акцентът да се постави върху подобряването на сегашните туристически и транспортни модели с цел постигане на пълна устойчивост в социално, икономическо и екологично отношение, а кризатата да се използва като повод за започване на дебат, който да постави основата за гъвкавост и устойчивост на секторите на туризма и транспорта в бъдеще; |
| --- | --- |

13.

Последиците от COVID-19 в туристическия и транспортния сектор в Европа и отговорът на ЕС за възстановяване и гъвкавост в краткосрочен и средносрочен план: пакетът от мерки за туризма и транспорта

| 14. | изтъква, че по оценки на СОТ загубите в резултат на пандемията в световната туристическа индустрия през първите пет месеца от 2020 г. вече надхвърлят трикратно регистрираните по време на световната финансова криза през 2009 г. (1); |
| --- | --- |

14.

| 15. | изразява желание за по-силна координация между държавите членки, при въвеждането на забрани и мерки за ограничаване на разпространението, за да се улесни възобновяването на дейността в сектора, да се намали объркването на туристите и да се насърчат пътуванията; приветства усилията на Европейската комисия и Европейския център за профилактика и контрол върху заболяванията за улесняване на предоставянето на обективни и точни данни относно развитието на пандемията; |
| --- | --- |

15.

| 16. | подчертава, че за възстановяването на туризма е важно да се приеме обща стратегия за мобилността на хората в рамките на ЕС, която да засили доверието в пътуването, по-специално чрез тестване за COVID-19 в страната, от която започва пътуването, т.е. преди неговото начало, повишаване на сигурността на пътуването и избягване на периодите на карантина; |
| --- | --- |

16.

| 17. | приветства бързата реакция на ЕС за спасяване на туризма и транспорта, и по-специално съобщението на Европейската комисия, озаглавено „Туризъм и транспорт през 2020 година и след това“, и придружаващите го препоръки и насоки — пакетът от мерки за туризма и транспорта — които помогнаха на държавите членки да възстановят безопасното свободно движение без ограничения и да отварят вътрешните граници, посредством преодоляване на кризата с ликвидността и възстановяване на доверието на потребителите; |
| --- | --- |

17.

| 18. | оценява положително и приемането на временната рамка за държавните помощи (2), която позволи на държавите членки да предоставят по-голяма помощ на предприятията, както и на новия инструмент за временна подкрепа с цел смекчаване на рисковете от безработица при извънредно положение (3) (SURE), за подкрепа на доходите на семействата и запазване на производствения капацитет и човешкия капитал на предприятията и икономиката; на REACT-EU (4), който дава възможност на управляващите органи да променят разпределението на Европейските структурни и инвестиционни фондове, за да се справят с най-неотложните последици от кризата, а също и на Европейския фонд за приспособяване към глобализацията, от който ще се възползват хората от туристическия сектор, които са били освободени от работа вследствие на кризата, и на проекти като „Re-open EU“ (5) — онлайн платформа за разпространение на актуална информация относно ограниченията за пътуване в Европа, общественото здраве и мерките за сигурност; |
| --- | --- |

18.

| 19. | оценява усилията на Европейската комисия, насочени към улесняване на предоставянето на държавна помощ в по-голям размер за спасяване на европейските предприятия, и предлага някои правила (като например измененото правило de minimis) да останат в сила, докато е необходимо, в най-тежко засегнатите от кризата региони; |
| --- | --- |

19.

| 20. | настоятелно призовава държавите членки да използват всички видове помощ, които са разрешени временно по силата на рамката, за да посрещнат належащите потребности от ликвидност и да покрият неотложните нужди от оборотен капитал и инвестиции, както и да дадат възможност да бъдат спасени предприятията, изпитващи големи затруднения в резултат от COVID-19 (6), като по този начин им се предостави възможността да преобразуват и продължат да развиват дейността си; |
| --- | --- |

20.

| 21. | приветства мерките, одобрени от държавите — членки на ЕС, които по думите на председателя на Комитета на регионите са „пример за солидарност“, и заявява, че е изключително важно градовете и предприятията във всички градове, региони и общини в Европа да получат достъп до бюджета на ЕС и плана за възстановяване, за да се справят с тази безпрецедентна криза; |
| --- | --- |

21.

| 22. | призовава да се работи по споразумение за постигане на истинско партньорство между всички равнища на управление, като се благоприятства споделената отговорност и се избягва прекомерната централизация; |
| --- | --- |

22.

| 23. | приканва Европейската комисия в сътрудничество с държавите членки да приеме серия от специални насоки и конкретни контролни списъци за ЕС, предназначени за всички местни и регионални власти, които да им служат като указания в първите дни на бедствия, дори преди задействането на националните мерки и мерките на ЕС; отбелязва, че насоките, съдържащи се в пакета от мерки за туризма и транспорта, са отличен пример за това; |
| --- | --- |

23.

| 24. | определя мерките от пакета за туризма и транспорта като първа важна стъпка към подобряване на способността за реагиране на местните дестинациите при нови вълни на пандемията и при други възможни бедствия, които могат да се окажат предизвикателство за възстановяването на сектора; |
| --- | --- |

24.

| 25. | счита, че поради пандемията съществува спешна необходимост от нови стратегии в подкрепа на сектора на хотелиерството, ресторантьорството и кетъринга и за развитието на туристически дейности на местно равнище, като например селски туризъм, местна гастрономия или местни традиции. Тенденциите се промениха в световен мащаб и по-малките туристически места, изолираните дестинации, където семействата и по-малките групи могат да пътуват безопасно, станаха по-привлекателни. За да оцелее туризмът през следващите 2—3 години, трябва да насочим нашите туристи към нашите собствени дестинации. |
| --- | --- |

25.

| 26. | отбелязва, че разходите за предпазните мерки в обществения транспорт, свързани с COVID-19, могат да се включат в договорите за предоставяне на обществена услуга, като по този начин ще се избегне прехвърлянето на голяма допълнителна финансова тежест на транспортния орган, който често е орган на местната и регионалната власт; |
| --- | --- |

26.

| 27. | изразява подкрепата си за постепенното въвеждане на освобождаване от визи в дългосрочен план, за да се стимулират посещенията на пътници от трети държави и да се насърчава връщането на туристите в Европа; |
| --- | --- |

27.

| 28. | очаква, че в бъдеще всички решения на националните власти относно забрани за пътуване и временно затваряне на границите ще се съобщават предварително на европейските органи, както и на граничните региони, за да се подобри координацията и да се осигури своевременен достъп до информация; |
| --- | --- |

28.

| 29. | подкрепя решително плана за възстановяването на Европа, за да се допринесе за компенсиране на икономическите и социалните щети, причинени от пандемията от COVID-19, да започне възстановяването на Европа и да се запазят и създават работни места; |
| --- | --- |

29.

Необходимост от преминаване към действия за по-устойчив туризъм

| 30. | посочва, че туризмът е един от секторите, отбелязващи най-бърз растеж през последните години. Този растеж показа трудностите за постигане на балансирано развитие по отношение на икономическото, екологичното и социалното измерение на устойчивостта; |
| --- | --- |

30.

| 31. | приветства съобщенията на Комисията „Европа — водеща световна туристическа дестинация — нова политическа рамка за европейския туризъм“ (2010 г.) и „Европейска стратегия за по-голям растеж и повече работни места в сектора на крайбрежния и морския туризъм“ (2014 г.); |
| --- | --- |

31.

| 32. | отбелязва, че понастоящем туризмът е изправен пред нови предизвикателства с голямо въздействие, на които ще трябва да реагира, като изменението на климата, увеличаването на задръстванията, прекомерния натиск върху инфраструктурата и потреблението на вода и енергия, влошаването на състоянието на околната среда, които изискват неотложни решения, и предимно загубата на идентичност и зачитането на автентичността на местните общности; |
| --- | --- |

32.

| 33. | потвърждава, че туризмът може да бъде пример за устойчив екологичен преход, провъзгласен от Зеления пакт, и вярва, че до 2050 г. Европа може да се превърне в първия неутрален по отношение на климата континент чрез икономическа адаптация към цифровата ера и насърчаване на равенството и социалното приобщаване; настоятелно насърчава институциите на ЕС и държавите членки да предприемат необходимите мерки за постигането на тези цели; |
| --- | --- |

33.

| 34. | признава, че тези цели ще могат да бъдат постигнати само ако се установят на солидна основа, в която точно се определят обхватът, задълженията и последиците от въвеждането на истинско устойчиво развитие за тази дейност, със сериозен ангажимент да се гарантира тяхното изпълнение; |
| --- | --- |

34.

Видове транспорт за пътуване

| 35. | припомня, че туризмът се състои от сложна верига за създаване на стойност с много заинтересовани страни с пряка връзка с дейностите по превоз на пътници; |
| --- | --- |

35.

| 36. | припомня необходимостта от постигане на напредък в туристическия сектор към превръщането на кръговата икономика в туризма в реалност; |
| --- | --- |

36.

| 37. | отбелязва, че според прогнозите на СОТ и Международния форум по транспорта емисиите на въглерод от транспорта, свързан с туризма, ще се увеличат с около 25 % до 2030 г.; |
| --- | --- |

37.

| 38. | признава поради това необходимостта да се проучат, въведат или внедрят възможности за по-добра свързаност на европейските градове и региони, да се подкрепят по-малко замърсяващи варианти и да се търсят подобрения в областта на интермодалността, които са в съответствие с крайната цел на Зеления пакт; приема със задоволство стартирането от Европейската комисия на Стратегията за устойчива и интелигентна мобилност през 2020 г.; |
| --- | --- |

38.

| 39. | настоятелно насърчава държавите — членки на ЕС, да обединят усилията си, за да се справят в най-кратки срокове с липсата на устойчиви алтернативи за транспорт и да инвестират и наблягат на дълги влакови маршрути, по-специално нощни влакове, като превръщат пътуванията с ниски емисии на въглерод в по-привлекателен вариант; |
| --- | --- |

39.

| 40. | подкрепя обвързването на публичните помощи за авиокомпаниите с ангажименти от тяхна страна за постигане на целите за намаляване на замърсяващите емисии; |
| --- | --- |

40.

| 41. | потвърждава, че поемането на същия ангажимент трябва да се насърчава в различните видове транспорт, както в автомобилния, така и в морския, като се отделя специално внимание на круизните кораби поради тяхното голямо екологично въздействие; |
| --- | --- |

41.

| 42. | изразява съжаление относно по-малката подкрепа за автобусния и железопътния транспорт (които са важни за местния и регионалния транспорт) в сравнение с въздушния, което оказва по-голям натиск върху финансирането на по-устойчивите видове транспорт, и призовава за твърд ангажимент за увеличаване на възможностите за устойчива мобилност на територията на Европа чрез железопътен транспорт, като припомня, че Комисията определя като цел за 2021 г. повишаване на приноса на железопътния сектор за устойчивия туризъм в ЕС; |
| --- | --- |

42.

| 43. | привлича вниманието към значението на оценката на въздействието на прилагането на бъдещите мерки относно емисиите на CO2 във въздушния и морския транспорт, предвидени в Европейския зелен пакт и в новата стратегия за устойчива мобилност, в най-отдалечените региони на ЕС, чието икономическо и социално сближаване, по отношение както на мобилността на техните граждани, така и на развитието на тяхната икономическа дейност, зависи в голяма степен от въздушния и морския транспорт; |
| --- | --- |

43.

| 44. | подчертава, че е необходима финансова подкрепа за операторите в сектора на обществения транспорт, засегнати от драстично намаляване на приходите, за да могат да развиват по-устойчив транспортен парк от превозни средства с нулеви или ниски емисии; |
| --- | --- |

44.

| 45. | заявява своя интерес да работи по инициативи, които свързват пътуванията с влак с опознаването на културата и туризма в периода след края на кризата, да развива схемата #DiscoverEU и да работи в тясно сътрудничество с представители на регионите в ЕС за насърчаване на възможности за железопътен туризъм през и след Европейската година на железопътния транспорт (EYR 2021); |
| --- | --- |

45.

| 46. | посочва, че е важно EuroVelo (7)
  да бъде призната за друга ТEN-T (трансевропейска транспортна мрежа) наред със съществуващите мрежи от пътища, железопътни линии и вътрешни плавателни пътища, което ще доведе до по-безопасна, пряка, съгласувана и свързана велосипедна инфраструктура от полза за всички категории велосипедисти и ще даде значителен допълнителен тласък на велосипедния туризъм; |
| --- | --- |

46.

Последици за околната среда

| 47. | изразява загриженост във връзка с факта, че глобалното затопляне може да намали привлекателността или дори да застраши поминъка на някои туристически дестинации, и отново потвърждава своята решимост да се бори своевременно и в съответствие с най-новите научни постижения с изменението на климата с набор от инициативи и мерки на политиката, изложени в становища на Европейския комитет на регионите; |
| --- | --- |

47.

| 48. | припомня, че тази борба е от ключово значение за бъдещето на много крайбрежни или островни региони поради повишаващото се морско равнище, на засегнатите от липсата на сняг ски курорти и на регионите, опустошавани от горски пожари, наводнения или бури (8); |
| --- | --- |

48.

| 49. | счита, че туризмът може да допринесе значително за европейските амбиции за изграждане на кръгова икономика, и настоява регионите и градовете да бъдат част от дебата относно начина, по който да се насърчава програмата по места; |
| --- | --- |

49.

| 50. | препоръчва туристическата индустрия и транспортът да увеличат предлагането на неутрални по отношение на климата продукти посредством използването на чиста енергия, по-малко вредни химикали, по-малко пластмаси и въвеждане на процеси на рециклиране на дъждовните и битовите отпадъчни води (9), които намаляват значително потреблението на питейна вода от водопроводната мрежа, и също и посредством рециклирането на отпадъци, като тези процеси се използват по-последователно; |
| --- | --- |

50.

| 51. | обръща внимание на необходимостта от по-голяма подкрепа за велотуризма, който носи много ползи за местните икономики, тъй като се посещават райони, които обикновено не се посещават при масовия туризъм, и се използват местни предприятия и услуги. Освен това необходимата за това инфраструктура ще е от полза и за местните жители, като осигурява по-добра свързаност, която спомага да се гарантира дългосрочната устойчивост на местните общности; |
| --- | --- |

51.

| 52. | подкрепя продължаването на дейността на работната група „Европейска индустрия за плавателни съдове“ на ГД „Морско дело и рибарство“ относно края на експлоатационния срок на плавателните съдове, за да се разработи обща пътна карта на ЕС по отношение на научните изследвания и иновациите с цел увеличаване на рециклирания материал при корабостроенето; |
| --- | --- |

52.

| 53. | изтъква значението на насърчаването на устойчив крайбрежен морски туризъм, в който да бъдат застъпени в по-голяма степен дейностите за интерпретация и опазване на морската среда. Освен това счита, че корабоплаването, сърфингът, уиндсърфингът, кайтсърфингът, гмуркането и водните спортове като цяло представляват голям потенциал за науката, информираността за околната среда, океанската картография и научните изследвания по екологични въпроси; |
| --- | --- |

53.

| 54. | подчертава значението на туризма за развитието на селските райони, което не следва да се разбира само от гледна точка на развитието на селското стопанство, а като двигател на прогреса на по-слабо развитите зони, които са маргинални от гледна точка на производителността, но имат голяма стойност по отношение на околната среда, ландшафта и опазването на биологичното разнообразие; поради което европейските институции следва да интегрират по подходящ начин туризма и възможностите, свързани с него, в стратегията за биологичното разнообразие, стратегията „От фермата до трапезата“, новата обща селскостопанска политика и мрежата „Натура 2000“ и дългосрочна визия за селските райони; |
| --- | --- |

54.

| 55. | счита, че е важно да се насърчава по-устойчив туризъм с по-голяма добавена стойност за регионите чрез включване в туристическите услуги на продукти с „нулево транспортно разстояние“, както и необходимостта от изтъкване на природните и защитените територии и потенциала на небето като туристически ресурс (астротуризъм); |
| --- | --- |

55.

| 56. | посочва значението на използването на цифровите технологии, основани на 5G, интернет на нещата, изкуствения интелект и големите информационни масиви, за предоставяне на иновативни, устойчиви и мащабируеми услуги за интелигентен туризъм с висока добавена стойност, които да са в състояние да предоставят нови, по-ефективни, достъпни и приобщаващи туристически модели, обхващащи всички региони и по-специално селските райони, както и наличието на телекомуникационни технологии в тези райони, които осигуряват адекватна свързаност; |
| --- | --- |

56.

Социално-икономическите последици и необходимостта да се избегне възприемането на туризма като проблем

| 57. | припомня, че туризмът, и по-специално свръхтуризмът (надхвърляне на границите на физическия, екологичния, социалния, икономическия, психологическия и/или политическия капацитет на дестинациите (10)), подобно на всички човешки дейности оказва въздействие в социалната среда, където се осъществява дейността; |
| --- | --- |

57.

| 58. | подчертава, че е необходимо да се предотвратяват отрицателните последици от свръхтуризма, които са свързани с увеличаване на задръстванията, натиск върху инфраструктурата, повишено потребление на енергия и вода, влошаване на състоянието на околната среда, увреждане на исторически обекти и паметници, загуба на идентичност и автентичност и увеличаване на разходите за живот на местните жители заедно със задълбочаващо се неравенство помежду им; счита, че институциите на ЕС и държавите членки следва неотложно да разгледат мерки и инициативи за предотвратяване на отрицателното въздействие на свръхтуризма; |
| --- | --- |

58.

| 59. | подчертава, че насърчаването и развитието на туризма в селските райони може да бъде източник на икономическо развитие и създаване на богатство, който да спомага за привличане на населението или да противодейства на намаляването му в районите, засегнати от обезлюдяване; |
| --- | --- |

59.

| 60. | препоръчва въвеждането на политики за насърчаване и еманципация на жените. Жените играят основна роля в запазването на икономическата дейност в туристическия сектор, тъй като те са основните действащи лица в борбата с обезлюдяването. Гарантирането на тяхната пригодност за заетост е гаранция за задържането на населението. Ето защо е необходимо да се оценят техните нужди и да им се предоставят инструменти за еманципация и подобряване на конкурентоспособността чрез целенасочено обучение; |
| --- | --- |

60.

| 61. | посочва, че някои модели на туризъм, основаващи се на интензивно използване на нискотарифни средства за транспорт и масови туристически пътувания насърчават свръхтуризма, като същевременно социалните медии и платформите за споделяне също могат да допринесат на прекомерната реклама на дестинациите; поради това приканва за провеждане на дебати относно растежа и качеството на туризма; |
| --- | --- |

61.

| 62. | посочва Декларацията от Барселона на NECSTouR относно „По-добри места за живеене, по-добри места за посещение“ като отправен документ, който показва, че секторите на туризма и културното материално и нематериално наследство трябва да работят в тясна връзка в полза на европейските граждани и културното наследство; |
| --- | --- |

62.

| 63. | отбелязва, че туризмът трябва да се разглежда като част от решението, а не като проблем, поради което посочва необходимостта от формулиране на предложения за нови действия, различни от вече изпълняваните, и от по-решителен тласък на действията, които са в ход, като за целта посочва необходимостта от регламентиране на новите форми на туристическо предлагане и платформите на икономиката на сътрудничеството в съответствие с правилата за лоялна конкуренция, засилване на системите за контрол и инспекции и гарантиране на качеството и законността на услугите, предоставяни в общата рамка за свободна конкуренция между предприятията, като същевременно се запазват наследството, културата, идентичността и качеството на живот на местното население; |
| --- | --- |

63.

| 64. | в този смисъл посочва ползата от разпространяването на добри практики, стратегии и методики за устойчив туризъм, разработени по различни европейски програми, като PANORAMED, MED Horizontal Projects, MITOMED+ или WINTERMED, за насърчаване на тяхното използване и възпроизвеждане; |
| --- | --- |

64.

| 65. | предлага във връзка с това да се запази присъждането на наградата „Европейска столица на интелигентния туризъм“; |
| --- | --- |

65.

Цифровизация и данни и ползите от тях за установяване на система за наблюдение и проследяване на действията

| 66. | изтъква важните промени в каналите на дистрибуция и във формата на потребление на туризъм, които позволиха на много предприятия да достигат пряко до своите клиенти — възможност, която не беше използвана достатъчно от малките предприятия; |
| --- | --- |

66.

| 67. | подчертава, че информацията е „суровина“ от основно значение за туризма, която се използва от най-революционните инициативи в този сектор; |
| --- | --- |

67.

| 68. | посочва значението на инициативата на СОТ Към нова статистическа рамка за измерване на устойчивия туризъм (11), включително икономическото, социалното и екологичното измерение; |
| --- | --- |

68.

| 69. | подчертава, че степента на подробност, качеството на данните, тяхното тълкуване и правилно използване ще имат пряко въздействие върху ефективността на политическите действия за справяне с кризата, свързана с COVID-19, и за постигането на неутрална по отношение на климата Европа; |
| --- | --- |

69.

| 70. | изразява загриженост поради липсата на хармонизация и раздробеността на данните относно икономическите последици от туризма — положение, което затруднява вземането на системни решения за подкрепа на туристическия сектор и на транспорта; |
| --- | --- |

70.

| 71. | обръща внимание, че официалните данни не са подготвени за достатъчно бързо получаване на информация с оглед справяне с настоящото положение, поради което регионите и градовете трябваше да въведат други механизми за измерване, които все още не са интегрирани в официалните данни; |
| --- | --- |

71.

| 72. | приветства факта, че през март 2020 г. Комисията постигна споразумение с платформите на икономиката на сътрудничеството (12) за публикуване на основни данни за туристическите настанявания, и насърчава Европейската комисия да анализират заедно показатели за изготвяне на стратегии за възстановяване, които ще са от полза за туристическия сектор; |
| --- | --- |

72.

| 73. | припомня, че платформите на икономиката на сътрудничеството повишават жилищните разходи на местно равнище, като променят предназначението на жилищата, така че те да служат на пътуващите, а не на местните жители. Въпреки решението на Съда на Европейския съюз платформите на икономиката на сътрудничеството не са обикновен доставчик на информация. Поради това призовава Европейската комисия да приеме законодателство, което да дава възможност на регионалните и местните власти да регулират дейността на тези платформи на територията си, за да гарантират, че тя спазва същите административни правила за лятно отдаване под наем, които важат за по-традиционните заинтересовани страни; |
| --- | --- |

73.

| 74. | посочва необходимостта от създаване на стандартизирани инструменти, които да могат да насочват градовете, регионите и бизнес сектора при следването на по-устойчиви политики, интегрирани в новата европейска статистическа програма и които да засилват икономическото, социалното и екологичното наблюдение на туризма, изтъквайки необходимостта от улесняване на достъпността на тези данни, подобряване на актуализирането и взаимосвързаността им и предлагане на хармонизирана система за картографиране; |
| --- | --- |

74.

| 75. | препоръчва да се установи правна рамка за създаване и публикуване на сателитни сметки за туризма във всички държави — членки на ЕС; |
| --- | --- |

75.

| 76. | призовава за по-добро събиране на данни на ниво NUTS 3 относно броя туристи и екскурзианти, новите форми за настаняване и вида транспорт и с разбивка на статистическите данни за настаняването по региони и по основните местни дестинации; |
| --- | --- |

76.

| 77. | препоръчва да се въведе система за измерване, за да се наблюдава потреблението на вода и генерирането на емисии от туристическия сектор, включително туристическата индустрия и нейните характерни продукти, в статистическото отчитане на водата, въздуха и енергията; |
| --- | --- |

77.

| 78. | призовава Евростат да продължи да разглежда големите информационни масиви като източник на данни за статистиката за туризма, като има предвид предизвикателствата, свързани с тяхното получаване, независимост, доверие, достъп, качество и наличие в дългосрочен план; |
| --- | --- |

78.

| 79. | призовава да се анализира проблемът със свръхтуризма посредством включването на качествени данни за нагласата на местните жители към туризма в проучванията на доходите и условията на живот, в експресните оценки за въздействието на туризма и в доклада „Качество на живот в европейските градове“, изготвян от Европейската комисия; |
| --- | --- |

79.

| 80. | препоръчва да продължи стимулирането на действия, които използват и оптимизират добрата работа, осъществена през последните години от Комисията, като системата от показатели ETIS или Платформата S3 (13) за цифровизацията и сигурността на туризма и лабораторията Tourism of Tomorrow Lab; |
| --- | --- |

80.

| 81. | настоятелно призовава Комисията и Европейския парламент да включат в следващата Европейска статистическа програма системи и инструменти за наблюдение, насочени в по-голяма степен към задоволяване на специалните потребности на регионите и градовете, които да позволяват адекватно проследяване на осъществяваните туристически политики; |
| --- | --- |

81.

Необходимост от ново признание на туризма като основна политика на ЕС в съответствие с неговия принос и потенциал за растеж и по-голяма ангажираност с устойчивото развитие

| 82. | изразява надежда, че настоящата криза да действа като предупредителен сигнал, който да насърчи Европейската комисия да провежда по-амбициозна туристическа политика за Европа на екологично, икономическо и социално равнище; |
| --- | --- |

82.

| 83. | приема със задоволство инициативата на Комисията за организиране на Европейски конгрес по въпросите на туризма с цел изготвяне на пътна карта за 2050 г. за устойчива, иновационна и стабилна европейска туристическа екосистема („Европейска програма за туризъм 2050 г.“) с активното участие на регионите; |
| --- | --- |

83.

| 84. | изразява своята готовност да организира конференция на заинтересованите страни, в която да участват публични и частни организации, с цел обмен на опит за начините за възстановяване, избрани от различните дестинации, и за бъдещата форма на туризма в ЕС; |
| --- | --- |

84.

| 85. | очаква от Комисията по транспорт и туризъм на Европейския парламент да обедини усилията си с КР в търсенето на надеждна туристическа политика в ЕС; |
| --- | --- |

85.

| 86. | предлага да бъде проведена съвместна сесия на Комисията по транспорт и туризъм на Европейския парламент и комисия NAT на КР, за да се обсъди бъдещето на туристическата политика в ЕС след кризата, причинена от COVID-19, и във връзка с дебатите относно многогодишната финансова рамка за периода 2021-2027 г.; |
| --- | --- |

86.

| 87. | очаква да работи в тясно сътрудничество с групата по туризъм на Европейския парламент и заявява желание да участва пълноценно в тази група, за да изразява позицията на местното и регионалното равнище в нейните дебати; |
| --- | --- |

87.

| 88. | посочва отново, че е важно държавите членки и техните регионални власти да включат приоритетите на туризма в своите оперативни програми за периода след 2020 г. с цел насърчаване на достъпа до европейско финансиране за туристически проекти; |
| --- | --- |

88.

| 89. | посочва, че настоящият механизъм за финансиране е трудно достъпен за МСП и дестинациите, и предлага да бъдат създадени конкретни инструменти (обслужване на едно гише или онлайн инструмент), свързани с управляващите органи на европейските фондове, които да улеснят подаването на заявления и тяхното обработване; |
| --- | --- |

89.

| 90. | препоръчва на Европейския комитет на регионите да засили сътрудничеството си със Световната организация по туризъм посредством меморандум за разбирателство и разработването на съвместни планове за действие; |
| --- | --- |

90.

| 91. | призовава Съвета да включи Европейския комитет на регионите и местните и регионалните власти в работните групи и заседанията на Съвета, свързани с туризма; |
| --- | --- |

91.

| 92. | предлага да бъде изготвена нова европейска рамка за устойчив туризъм, която да бъде съобразена със Зеления пакт и Програмата на ООН до 2030 г., както и с въвежданите в регионите стратегии в този смисъл, и да включва различните политики, които ЕС осъществява или ще осъществява в тази област, като подкрепата за цифровизацията на сектора, насърчаването на интелигентни туристически дестинации, декарбонизацията на дейността, насърчаването на кръговата икономика, стимулирането на приобщаващ и достъпен туризъм, спирането на обезлюдяването на селските райони, подобряването на основаното на участие управление и публично-частните партньорства; |
| --- | --- |

92.

| 93. | призовава Европейската комисия да проучи внимателно възможността за създаването на генерална дирекция, която да работи изключително по въпросите на устойчивия туризъм, както и да насърчи Европейския парламент да обмисли създаването на специална парламентарна комисия с фокус върху туристическата устойчивост. |
| --- | --- |

93.

Брюксел, 10 декември 2020 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  https://www.e-unwto.org/doi/epdf/10.18111/wtobarometereng.2020.18.1.4

1

(2)  https://ec.europa.eu/competition/state_aid/what_is_new/sa_covid19_temporary-framework.pdf.

2

(3)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/?uri=CELEX%3A52020PC0139.

3

(4)  https://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/factsheet/2020_mff_reacteu_en.pdf.

4

(5)  https://reopen.europa.eu/en.

5

(6)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/?qid=1587137448000&uri=CELEX:52020DC0112.

6

(7)  Европейска мрежа от 17 велосипедни маршрута на далечно разстояние, които прекосяват и свързват целия континент.

7

(8)  https://www.europarl.europa.eu/thinktank/bg/document.html?reference=EPRS_BRI(2017)603932.

8

(9)  https://ec.europa.eu/environment/emas/takeagreenstep/pdf/BEMP-5.7-FINAL.pdf.

9

(10)  В неотдавнашно проучване на Европейския парламент беше посочено, че 105 дестинации в ЕС са застрашени от свръхтуризъм, вж.: https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2018/629184/IPOL_STU(2018)629184_EN.pdf.

10

(11)  https://www.unwto.org/Measuring-Sustainability-Tourism.

11

(12)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/IP_20_194.

12

(13)  https://s3platform.jrc.ec.europa.eu/tourism.

13

---

| 2.2.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 37/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 37/16

---

Становище на Европейския комитет на регионите — „Стратегията на ЕС за възраждане на селските райони“

(2021/C 37/03)

| Докладчик: | Enda STENSON (IE/EA), член на Съвета на графство Лийтрим |
| --- | --- |

Докладчик:

Enda STENSON (IE/EA), член на Съвета на графство Лийтрим

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

Уводни бележки

| 1. | отбелязва, че селските и междинните райони представляват 88 % от територията на ЕС; в тях живеят 55 % от неговото население, произвеждат се 43 % от брутната добавена стойност и са разположени 56 % от работните места. Отбелязва също, че селските райони не са еднородни, а някои от тях са изправени пред големи демографски предизвикателства (обезлюдяване, проблеми, свързани със застаряването на населението и др.), които възпрепятстват икономическото и социалното им развитие. Поради това развитието на селските райони е изключително важно за Комитета на регионите и жизненоважен инструмент за постигане на целта за териториално сближаване, залегнала в Договора от Лисабон; |
| --- | --- |

1.

| 2. | подчертава, че новата дългосрочна визия за селските райони следва да се превърне в конкретна политическа рамка — програма за селските райони. Програмата за селските райони следва да предлага набор от интегрирани политики, които да позволят на селските общини да превърнат предизвикателствата в предимства; като предизвикателствата включват декарбонизация, изменение на климата, цифровизация, активно управление на природните ресурси, устойчива мобилност и справедливи възможности за работни места и доходи, смяна на поколенията, интегриране на нови мигранти и социални иновации; |
| --- | --- |

2.

| 3. | подчертава, че програмата за селските райони следва да:






  — | гарантира, че взаимно полезните връзки между градските и селските райони са интегрирани във всички политики на ЕС в съответствие с целите за териториално сближаване, като в максимална степен се използва силната взаимозависимост между селските и градските райони; |
| --- | --- | --- |

3.

—

гарантира, че взаимно полезните връзки между градските и селските райони са интегрирани във всички политики на ЕС в съответствие с целите за териториално сближаване, като в максимална степен се използва силната взаимозависимост между селските и градските райони;

| — | диверсифицира входните точки и да включи свързаните със селските райони въпроси във всички политики на ЕС. Нуждите на селските райони далеч надхвърлят възможностите на политиката за развитие на тези райони, но това, което финансирането на ЕС понастоящем предлага, не е достатъчно както по отношение на количеството, така и на качеството; |
| --- | --- |

—

диверсифицира входните точки и да включи свързаните със селските райони въпроси във всички политики на ЕС. Нуждите на селските райони далеч надхвърлят възможностите на политиката за развитие на тези райони, но това, което финансирането на ЕС понастоящем предлага, не е достатъчно както по отношение на количеството, така и на качеството;

| — | хармонизира различните регламенти и включи повторно Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони в Регламента за общоприложимите разпоредби с цел насърчаване и улесняване на проектите, които се финансират от няколко фонда, в селските райони, които не са непременно свързани със селското стопанство; |
| --- | --- |

—

хармонизира различните регламенти и включи повторно Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони в Регламента за общоприложимите разпоредби с цел насърчаване и улесняване на проектите, които се финансират от няколко фонда, в селските райони, които не са непременно свързани със селското стопанство;

| — | наблюдава как се разходват средствата на ЕС чрез извършване на проверка на въздействието върху селските райони; |
| --- | --- |

—

наблюдава как се разходват средствата на ЕС чрез извършване на проверка на въздействието върху селските райони;

| — | преосмисли типологията на градските и селските райони, което ще позволи по-добро насочване на подкрепата; |
| --- | --- |

—

преосмисли типологията на градските и селските райони, което ще позволи по-добро насочване на подкрепата;

| — | даде по-голяма роля на местното и регионалното равнище в развитието и управлението на политиките за селските райони; участието на местните групи за действие в разгръщането на това управление трябва да се насърчава поради способността им да представляват територията и да прилагат политики за развитие, съобразени с изискванията и нуждите на районите, които са обезлюдени или изложени на демографски риск, чрез ангажиране на заинтересованите страни в селските райони и гражданите с помощта на инициативи от долу нагоре като LEADER/ВОМР; |
| --- | --- |

—

даде по-голяма роля на местното и регионалното равнище в развитието и управлението на политиките за селските райони; участието на местните групи за действие в разгръщането на това управление трябва да се насърчава поради способността им да представляват територията и да прилагат политики за развитие, съобразени с изискванията и нуждите на районите, които са обезлюдени или изложени на демографски риск, чрез ангажиране на заинтересованите страни в селските райони и гражданите с помощта на инициативи от долу нагоре като LEADER/ВОМР;

| — | води борба с обезлюдяването и социалното изключване например чрез насърчаване на инициативата за интелигентните села, биоикономиката и социалните иновации и преодоляване на цифровото разделение; |
| --- | --- |

—

води борба с обезлюдяването и социалното изключване например чрез насърчаване на инициативата за интелигентните села, биоикономиката и социалните иновации и преодоляване на цифровото разделение;

| 4. | подчертава целта да се подготви истинска програма за възраждане на селските райони, която трябва да включва: подкрепа за устойчиви и жизнени селски общини, помощ за бизнеса, образованието, обучението, заетостта и откриването на работни места, насърчаване на приспособено към местната демографска действителност урбанистично развитие, подобряване на цифровата среда, на обществените услуги (здравеопазване, образование, правосъдие и др.) и на инфраструктурите, гарантиране на устойчиво използване на ресурсите, оползотворяване на потенциала на селския туризъм в разнообразен природен ландшафт в добро състояние и приемане на творческия и културния потенциал на селските райони; |
| --- | --- |

4.

| 5. | подчертава, че културното и биологичното разнообразие са тясно свързани в цяла Европа и заедно формират уникална идентичност за регионите, а създаването на по-силни връзки между тях има голям потенциал за постигане на целите за устойчивост на Европейския съюз. Необходимо е по-задълбочено разбиране, тъй като традиционните познания за околната среда не са включени в стратегиите за развитие на селските райони и директивите за природата. Необходимо е да се развиват връзките между човека и природата чрез концепцията за биокултурно многообразие като съществен елемент на идентичността. Богатият природен капитал на европейските региони е от основно значение за икономиката и допринася значително за целите на ЕС за устойчиво развитие и биологично разнообразие. Съществуват множество връзки между местните общности и техните земи, богатите традиционни знания за околната среда и екологосъобразните технологии. Тези елементи са налице в цяла Европа дори в днешно време, но те се нуждаят от по-тесни връзки и признание на всички равнища на обществото; |
| --- | --- |

5.

| 6. | подчертава, че настоящата пандемия разкри и изостри последиците от редица дългогодишни заплахи, пред които са изправени селските райони, и изостри спешната необходимост от възраждане на селските райони в Европейския съюз. Селските райони и градовете и селата понесоха тежко, наред с другото, спада в търсенето на селскостопански продукти, който настъпи след преустановяването на туристическите и хотелиерските услуги, неспособността да се намери изключително важната сезонна работна ръка, ясно изразената социална изолация и сравнително по-голямата уязвимост към пандемията, дължаща се на ограничените услуги в малките регионални болници; |
| --- | --- |

6.

| 7. | отбелязва, че в по-дългосрочна перспектива пандемията може да промени моделите на потребление и производство, навиците за работа от разстояние, значението на качеството на живота и формите на мобилност, които могат да разкрият нови възможности за устойчив растеж в селските райони, по-специално разположените в близост до метрополните центрове и с добри връзки с тях. Преосмислянето на преместването на производствени вериги би могло също така да разкрие нови възможности в някои селски райони; |
| --- | --- |

7.

| 8. | отбелязва, че селските райони на ЕС притежават голям потенциал за намиране на решения на настоящите и възникващите предизвикателства. Те допринасят съществено за постигането на целите за устойчиво развитие и на Европейския зелен пакт, като предоставят отговори за изменението на климата, загубата на биологично разнообразие и икономическата депресия; като предоставят мерки за намаляване и улавяне (ефект на поглъщането) на емисиите на парникови газове, биотопи и икономически възможности чрез устойчиво производство на храни и енергия от възобновяеми източници, въпреки че е ясно, че именно в градските райони трябва да се акцентира повече върху намаляването на замърсяването с емисии на парникови газове; |
| --- | --- |

8.

| 9. | заявява, че в духа на териториалното сближаване и равновесието между селските и градските райони, е важно всички европейски политики и ресурси да гарантират спазването на принципите, известни като „трите Р“:






  — | равностойни условия на живот между селските и градските райони, което следва да бъде включено като основен принцип във всички европейски политики; |
| --- | --- | --- |

9.

—

равностойни условия на живот между селските и градските райони, което следва да бъде включено като основен принцип във всички европейски политики;

| — | равенство на правата за всички, независимо дали живеят в градове или в селски райони (вж. Хартата на основните права); |
| --- | --- |

—

равенство на правата за всички, независимо дали живеят в градове или в селски райони (вж. Хартата на основните права);

| — | равнопоставеност при средствата и практиките за всички участници и територии, по-специално използването на обмен и взаимни компетентности за компенсиране на спецификите на селските територии; |
| --- | --- |

—

равнопоставеност при средствата и практиките за всички участници и територии, по-специално използването на обмен и взаимни компетентности за компенсиране на спецификите на селските територии;

Финансиране на политиката за развитие на селските райони

| 10. | призовава за по-голяма степен на отчитане на селските райони в следващия програмен период чрез повишаване на равнището на ЕЗФРСР и гарантиране, че във всички политики на ЕС се обръща подобаващо внимание на развитието на селските райони в широк смисъл, а не се акцентира единствено върху въпросите, свързани със селското стопанство; |
| --- | --- |

10.

| 11. | призовава, предвид значението на селските райони в Европа, за увеличаване на европейския бюджет, предназначен за развитието им. Обезпокоително е, че за тези райони в новата МФР са предвидени значително по-малко средства от средствата в настоящия програмен период, поради което КР призовава това да бъде променено и финансирането за селските райони да бъде увеличено, особено за периода 2023—2027 г.; същевременно призовава за широкомащабно използване на нови фондове и програми за възстановяване и устойчивост за развитие на селските райони, тъй като селските райони са сред най-уязвимите; |
| --- | --- |

11.

| 12. | отхвърля идеята за увеличаване на съфинансирането за втория стълб на ОСП, тъй като това би поставило в изключително неизгодна позиция най-бедните земеделски стопани, по-слабо развитите региони и селските райони; |
| --- | --- |

12.

| 13. | предлага да се прехвърлят до 15 % от средствата от първи стълб на ОСП към втори стълб без съфинансиране, заедно с допълнителни 15 % за мерки в областта на околната среда и климата и 2 % за младите земеделски стопани; |
| --- | --- |

13.

| 14. | изисква диверсифициране на входните точки и включване на свързаните със селските райони въпроси във всички политики на ЕС. Всички структурни политики следва да поставят развитието на селските райони сред приоритетните си цели в съответствие с целта за териториално сближаване, залегнала в Договора от Лисабон; |
| --- | --- |

14.

| 15. | призовава за създаването в новата МФР на фонд за развитие на селските райони, специално предназначен за селските райони; |
| --- | --- |

15.

| 16. | отправя искане за по-нататъшно развитие на финансовите инструменти и адаптирането им към малки проекти, евентуално чрез създаването на „банки за развитие на селските райони“, които биха могли да действат като посредници между кредитните институции и получателите на заеми; |
| --- | --- |

16.

| 17. | призовава за по-голямо хармонизиране на Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) с други европейски фондове, като Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР) и „Хоризонт Европа“, за постигане на устойчиво развитие в селските райони. Тези синергии биха позволили на участниците в селските райони да се справят по-добре с междусекторните въпроси, да подобрят сътрудничеството и качеството на живот в селските райони; |
| --- | --- |

17.

| 18. | подкрепя опростяването на структурните и инвестиционните фондове. Освен това призовава за опростяване на докладването и мониторинга на програмите, по-специално благодарение на новите информационни и комуникационни технологии; |
| --- | --- |

18.

По-голяма роля на местното и регионалното равнище в развитието и управлението на политиките за селските райони

| 19. | отбелязва, че законодателното предложение относно стратегическите планове по ОСП по-скоро маргинализира или дори подкопава ролята и автономността на европейските региони в управлението на ОСП, като им възлага единствено задачи по прилагането на мерки, приети на национално равнище; |
| --- | --- |

19.

| 20. | се застъпва за бъдеща ОСП, която да поддържа пряка връзка със селските територии чрез активното участие на регионите на ЕС, които играят ключова роля при определянето и прилагането на политиките за развитието на селските райони на местно равнище; |
| --- | --- |

20.

| 21. | призовава за гъвкавост при прилагането на правилата за държавната помощ и за въвеждане на схеми за обновяване на селата и селските райони, което ще им позволи да се развиват. Освен това е необходимо местните и регионалните стратегии за развитие на селските райони да получат по-голямо признание и да бъдат интегрирани в националните рамки за планиране. Местните и регионалните власти могат да действат като посредници в областта на иновациите на местно равнище; |
| --- | --- |

21.

Обезлюдяване

| 22. | отбелязва тревожната тенденция по отношение на обезлюдяването на селските райони, която се наблюдава успоредно с промените в селското стопанство и при която работни места се откриват предимно около градските центрове, което води до намаляване на услугите в селските райони; |
| --- | --- |

22.

| 23. | призовава за установяването на критерии за идентифициране на селските райони под NUTS3, които имат проблеми, свързани с обезлюдяването, с цел справяне с демографския спад и намаляване на съществуващите дисбаланси; |
| --- | --- |

23.

| 24. | счита обаче, че обезлюдяването изисква нов начин на мислене по отношение на развитието на селските райони, при който намаляването на населението се разглежда не като проблем, а като потенциална положителна възможност; |
| --- | --- |

24.

| 25. | счита, че приемането на това явление може да спомогне за преориентиране на политиките и инвестиционните решения за селските райони, за да ги върне към растежа по един по-екологичен и дребномащабен начин, да осигури нови възможности за иновации и да модернизира управлението и обществените услуги чрез по-цялостни, проактивни и ориентирани към местните условия стратегии; |
| --- | --- |

25.

| 26. | насърчава използването на работата от разстояние и цифровизацията, цифровото образование и обучение. Счита, че мобилните и дистанционни режими на образование, обучение и работни методи по време на настоящата пандемия показват потенциала на това, което би могло да се постигне в селските райони, ако услугите са налични; |
| --- | --- |

26.

| 27. | счита, че приемането на тенденцията към обезлюдяване на селските райони и изоставяне на земеделските стопанства изисква разработването на политики и стратегии за селските райони, насочени към повишаване на устойчивостта на изоставената територия спрямо последиците от изменението на климата като ерозия, наводнения или големи пожари, както и насърчаване на намаляването на въглеродния отпечатък и опазването на природата и ландшафта. Във връзка с това счита, че насърчаването на горския сектор и подкрепата за горските общности имат голям потенциал; |
| --- | --- |

27.

| 28. | подчертава необходимостта да се изтъкнат предимствата на начина на живот в селските райони и да се води борба срещу културната и социалната хегемония на градския начин на живот, за да отпаднат стереотипите и по този начин да се подобри имиджът и репутацията на териториите, които на са най-силно засегнати от демографските рискове, пораждайки чувство на съпричастност между териториите; насърчава териториалния маркетинг: селските райони трябва да подобрят имиджа си и да популяризират по-доброто качество на живот за хората, които избират да живеят там. Това може да се постигне чрез наличието на регионални представителства, приветстване на новозаселващите се и по-добра комуникация по отношение на предложенията за работа, включително възможностите за работа и обучение от разстояние, които се предлагат в региона; |
| --- | --- |

28.

| 29. | счита, че е необходимо да се обърне специално внимание на потребностите на младите хора, за да бъдат насърчавани да остават в селските райони, като им се предоставят подходящи възможности за образование, придобиване на квалификация или преквалификация на местно равнище и така се избягва необходимостта да напускат родното място, за да учат (при необходимост включително чрез дистанционно обучение), както и да се въведат мерки, които да им позволят след завършване на обучението си, да се завърнат по родните си места; |
| --- | --- |

29.

| 30. | призовава да се модернизира предлагането на професионално обучение и възможностите за придобиване на квалификация или преквалификация в селските райони, както и да се адаптира спрямо условията на глобалната конкуренция и потребностите на местните предприятия и да продължи да се развива заделянето на средства от ЕСФ за професионално обучение в селските райони; |
| --- | --- |

30.

| 31. | отново отправя своя призив към Европейската комисия и държавите членки да бъдат по-активни в насърчаването и улесняването на установяването на жени в селските райони, посредством насърчаването на дейности, които им помагат по-лесно да постигнат равновесие между професионалния и личния живот (1), като разширят предлагането на услуги, свързани с полагането на грижи и подпомагане на децата и зависими роднини; |
| --- | --- |

31.

Екологосъобразен растеж

| 32. | признава, че селските райони трябва да се възползват от възможностите за развитие на местните енергийни и хранителни екосистеми и за по-силна интеграцията между селските и градските райони; |
| --- | --- |

32.

| 33. | счита, че е от съществено значение да се засили участието и лидерството на жените в местните групи за действие и мрежите за развитие на селските райони, като се признае ролята на жените като ключов фактор в териториалната, икономическата и социалната структура на селските райони; |
| --- | --- |

33.

| 34. | приветства Европейския зелен пакт и стратегията „От фермата до трапезата“ и счита, че те могат да създават работни места и така да се избегне загубата на икономически потенциал в селските райони. Необходими са инвестиции за извличане на полза от устойчиви проекти, които са водени от общността и се насочват към модели на кръговата икономика, оползотворяващи производствените вериги, като създават работни места и намаляват въглеродния отпечатък; |
| --- | --- |

34.

| 35. | изразява подкрепата си за тройно устойчива ОСП — икономически, социално и екологично — която чрез своите екологични стандарти да бъде допълнителен инструмент за прилагане на стратегиите „От фермата до трапезата“ и за биологичното разнообразие и да бъде в съответствие с целите на Европейския зелен пакт; |
| --- | --- |

35.

| 36. | препоръчва земеделските стопани, животновъдите и горските стопани да бъдат обучавани и да получават финансиране, за да открият възможностите в областта на устойчивото управление на природата и опциите за предлагане на техните продукти в допълнените към дейностите, развивани в секторите на енергетиката, туризма и съхранението на CO2 и местните екосистеми. По-голяма подкрепа следва да получи създаването на кооперации, чрез които се обединяват малки производители от всички сектори; |
| --- | --- |

36.

Цифрова свързаност

| 37. | отбелязва, че голяма част от инвестициите в тази сфера са насочени към области с висока гъстота на населението; инвестициите в селските райони обаче трябва да се ползват с приоритет, за да се гарантира, че тези райони разполагат с подходяща инфраструктура за цифрова свързаност, например с цифрови и иновационни центрове, които улесняват дистанционното образование, работа, предприемаческите пространства и предоставянето на обучение за използване на новите технологии и които ще помогнат например за популяризирането и маркетинга на местни продукти; |
| --- | --- |

37.

| 38. | подчертава, че високоскоростните телекомуникационни мрежи са от решаващо значение за конкурентоспособността и икономическия растеж в селските райони и че трябва да се положат усилия за гарантиране на един и същ капацитет във всички региони, в съответствие с целите в контекста на Програмата в областта на цифровите технологии за Европа от 2020 г.; |
| --- | --- |

38.

| 39. | отправя искане Механизмът за възстановяване и устойчивост с бюджет от 560 милиарда евро да инвестира в по-голяма и по-качествена свързаност и да се съсредоточи върху преодоляването на цифровото разделение между селските и градските райони; |
| --- | --- |

39.

| 40. | отправя искане за:






  — | признаване на достъпа до интернет като публично право на равнището на ЕС и на необходимостта от ускоряване на развитието на високоскоростния интернет в селските райони; |
| --- | --- | --- |

40.

—

признаване на достъпа до интернет като публично право на равнището на ЕС и на необходимостта от ускоряване на развитието на високоскоростния интернет в селските райони;

| — | подкрепа за осигуряване на достъп до финансиране за инвестиции в широколентови мрежи за малки проекти; |
| --- | --- |

—

подкрепа за осигуряване на достъп до финансиране за инвестиции в широколентови мрежи за малки проекти;

| — | признаване на необходимостта от цифровизиране на обществените услуги, предлагане на обучения на различни възрастови групи във връзка с използването на цифровите технологии и адаптиране на преподаването към целевите аудитории; |
| --- | --- |

—

признаване на необходимостта от цифровизиране на обществените услуги, предлагане на обучения на различни възрастови групи във връзка с използването на цифровите технологии и адаптиране на преподаването към целевите аудитории;

| — | стъпки за стимулиране на обучението, осведомеността и развитието в областта на ИКТ за МСП; |
| --- | --- |

—

стъпки за стимулиране на обучението, осведомеността и развитието в областта на ИКТ за МСП;

| — | улесняване на дружествата за интернет услуги да предлагат пълно покритие на територията; |
| --- | --- |

—

улесняване на дружествата за интернет услуги да предлагат пълно покритие на територията;

Достъп до услуги

| 41. | подчертава, че селските общини имат право на достъп до основен стандарт на услуги, като например здравни услуги (достъп до общопрактикуващ лекар), достъп до пощенски, банкови и застрахователни услуги, политическо участие, изкуство и култура; |
| --- | --- |

41.

| 42. | отбелязва двойната липса на достъп до цифрови инфраструктури и на достъп до услуги и призовава държавите членки да осигурят хармонизиран достъп за всички граждани и установените в селските райони предприятия. Могат да бъдат изградени многофункционални центрове, които да разполагат например с възможности за образование, работа и обучения от разстояние, със здравни центрове и центрове за електронно здравеопазване, кафенета, пощенски служби, творчески пространства, мобилни лаборатории и общински центрове; |
| --- | --- |

42.

| 43. | отбелязва необходимостта от устойчиви/иновативни транспортни системи, които да позволяват достъп до основни услуги, като под такива транспортни средства се разбира разширяване на основните обществени услуги от по-населените общини към по-малките селски общини; |
| --- | --- |

43.

Качество на живот

| 44. | посочва, че икономическият растеж и създаването на работни места са важни, но трябва да са налице и, наред с другото, предлагане на достатъчно на брой качествени услуги, жилищно настаняване, образование и обучение, учене през целия живот и здравеопазване, за да се гарантира, че селските райони са не само устойчиви, но и привлекателни места за живеене; |
| --- | --- |

44.

| 45. | приветства създаването на оперативно съвместима инфраструктура за данни в съответствие със стратегията на Европейската комисия за данните от 19 февруари 2020 г. със специализирани пространства за данни (напр. пространство за данни за мобилност, пространство за данни за околната среда, пространство за селскостопански данни, пространство за административни данни, пространство за здравни данни, пространство за енергийни данни), която се основава на инфраструктурата за пространствени данни в Европа съгласно Директива 2007/2/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (2) (INSPIRE) като междусекторен компонент, гарантирайки по този начин публичните и частните услуги в селските райони по устойчив и ефикасен начин; |
| --- | --- |

45.

| 46. | призовава за създаването на иновативен план за действие за справяне с липсата на транспортни връзки в селските, планинските и островните региони и най-отдалечените региони; насърчава устойчивата мобилност за всички чрез разработването на нови, чисти и алтернативни видове транспорт за хората и стоките (електрически и водородни автомобили, съвместно ползване на автомобили и комбинация от различни видове услуги за намаляване на разходите — транспорт при поискване); |
| --- | --- |

46.

| 47. | насърчава сътрудничеството между общините под формата на „договори за реципрочност между градовете и провинцията“, чрез което се признава многообразието на селските райони и се цели насърчаване на връзките между тях и градовете; |
| --- | --- |

47.

| 48. | подчертава, че този вид подход за териториално устройство изисква по-широки стратегии, които признават значението на полицентричната градска мрежа за развитието на области, свързани с тези метрополии, включително малките и средноголемите градове, които се намират в близост. Целта е да се преодолеят различията между градските и селските райони чрез насърчаване на изгодни за всички страни партньорства в сфери като околна среда и енергиен преход, икономическо развитие, качество на услугите и администрация, както и да се преодолеят различията между градските и селските общности в областта на образованието и обучението; |
| --- | --- |

48.

| 49. | приветства резултатите на проекта SIMRA (3) (социални иновации в маргинализирани селски райони), който показа, че социалните иновации могат да бъдат жизненоважни за справяне с предизвикателствата в селските райони, като например миграция, диверсификация на бизнеса, изменение на климата, променящ се начин на живот и преструктуриране на икономиките на селските райони; |
| --- | --- |

49.

| 50. | приветства целевите покани за представяне на предложения по „Хоризонт 2020“, в които се отчита етапът на развитие на социалните иновации, и призовава за подобна промяна при всички европейски структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ фондове); |
| --- | --- |

50.

Интелигентни селски райони и села

| 51. | приветства инициативата на Европейската комисия за действия на ЕС за интелигентни села, която е първа стъпка към признаването на необходимостта от целенасочени действия в подкрепа на възраждането на селските райони като устойчиви места за живеене, учене и работа, но това не е достатъчно; |
| --- | --- |

51.

| 52. | посочва, че в становището на КР относно интелигентните села се отправя призив тази програма да бъде интегрирана в различните политики и възможности за финансиране. В становището се посочва не само осигуряването на широколентов достъп, но и намирането на интелигентни решения за гарантиране на енергийни доставки, услуги за общността и истинска нова революция по отношение на интегрирането на инфраструктури в селските райони; |
| --- | --- |

52.

| 53. | приветства инструментариума от мерки за развитие на селските райони на Европейската мрежа за развитие на селските райони (ENRD), който държавите членки могат да прилагат, за да подкрепят интелигентните села и по този начин социалните иновации, включително: сътрудничество (по-конкретно програма LEADER), обмен на знания, мрежи на ОСП, установяване на млади предприемачи и стартиране на промишлена стопанска дейност в селските райони, инвестиции и т.н. Подчертава обаче необходимостта от по-гъвкави мерки за подкрепа на иновациите в неселскостопански дейности, които са интегрирани и полезни за първичните дейности и дават възможност за подобряване на биоикономиката и най-добро използване на територията; това предполага наред с насърчаването на стартирането на стопанска дейност и възможности за подпомагане на развитието на бизнеса извън селското стопанство, които би трябвало да бъдат включени в член 69 на Регламента за стратегическите планове по ОСП; |
| --- | --- |

53.

| 54. | призовава и средноголемите градове в селските райони да имат достъп до предназначеното за градовете финансиране; подчертава изключителното им значение за селските райони и това, че поради своя размер те често не са обхванати от програмите; |
| --- | --- |

54.

| 55. | подчертава положителната роля на бъдещата програма LEADER, финансираното от няколко фонда водено от общностите местно развитие (ВОМР) и други инициативи от долу нагоре; |
| --- | --- |

55.

| 56. | подчертава, че в основата на селските райони са хората и техните общности, както и околната среда, в която живеят. КР счита, че чрез политиките на ЕС за активно управление и опазване на селските райони и работата в различни програми и политики може да се постигне повече, за да се гарантира, че селските райони са чудесни места за живеене, производство, работа и отглеждане на семейство. |
| --- | --- |

56.

Брюксел, 10 декември 2020 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  ОВ C 225, 27.7.2012 г., стр. 174 и ОВ C 207, 30.6.2017 г., стр. 57.

1

(2)  Директива 2007/2/EО на Европейския парламент и на Съвета от 14 март 2007 г. за създаване на инфраструктура за пространствена информация в Европейската общност (INSPIRE) (OB L 108, 25.4.2007 г., стр. 1).

2

(3)  http://www.simra-h2020.eu/.

3

---

| 2.2.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 37/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 37/22

---

Становище на Европейския комитет на регионите — От фермата до трапезата — местното и регионалното измерение

(2021/C 37/04)

| Докладчик: | Guido MILANA (IT/ПЕС), член на Общинския съвет на Олевано Рмано (Рим) |
| --- | --- |

Докладчик:

Guido MILANA (IT/ПЕС), член на Общинския съвет на Олевано Рмано (Рим)

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

| 1. | горещо приветства стратегията „От фермата до трапезата“ (наричана по-долу „Стратегията“), която заедно със Стратегията на ЕС за биологичното разнообразие за периода до 2030 г. (1) е в основата на Европейския зелен пакт (2) и е от съществено значение за превръщането на Европа в неутрален по отношение на климата континент до 2050 г.; подчертава, че двете стратегии трябва да се прилагат заедно, за да се ограничи въздействието на продоволствените системи върху климата, околната среда и биологичното разнообразие посредством мерки за доброто състояние на почвите, опазване на опрашителите, използване на биологичните ресурси с оглед на цялостното опазване на културите, водата и екосистемите, като същевременно се гарантират безопасността и здравословният характер на храните. Те трябва да допринесат и за справяне с обезлюдяването на селските райони. Счита, че продоволствената независимост е също толкова стратегическа и предполага запазване на производствения капацитет, което изисква адекватна бюджетна подкрепа от ЕС; |
| --- | --- |

1.

| 2. | подчертава необходимостта от съгласуваност между различните сектори, свързани с храните, като например селското стопанство, рибарството и морското дело, и политиките в областта на околната среда, енергетиката и здравеопазването, потребителите, заетостта и развитието на селските райони, посредством подход на многостепенно управление, така че съгласуваните действия на европейско равнище да могат да подпомогнат прилагането на стратегията с оглед на постигането на амбициозни и общи цели за реформи; Приносът на местните и селските общности трябва да бъде по-добре признат и интегриран в политиките. Повторното обвързване на културната идентичност на регионите с екосистемите е от съществено значение; |
| --- | --- |

2.

| 3. | подчертава, че пандемията от COVID-19 ни накара да осъзнаем много добре взаимовръзките между нашето здраве, екосистемите, веригите на доставки, моделите на потребление и възможностите на планетата. Настоящата пандемия е само един пример за това: зачестяването на сушите, наводненията, горските пожари и новите вредители постоянно ни напомнят, че нашата продоволствена система е застрашена и трябва да стане по-устойчива и по-солидна, способна да функционира при всякакви обстоятелства и да предоставя на гражданите здравословна храна в достатъчни количества и на достъпни цени; |
| --- | --- |

3.

| 4. | отбелязва, че развитието на устойчиво селско стопанство няма да е възможно, ако ЕС продължава да внася селскостопански продукти на ниски цени, които не отговарят на европейските стандарти за производство и са в нелоялна конкуренция с тези на европейските производители, както и да изнася излишъците си на цени, по-ниски от европейските цени на производство; отправя искане за спешното въвеждане на нови, по-справедливи и по-солидарни многостранни правила, с цел да не се засяга устойчивостта на европейските предприятия; изразява надежда, че подобен нов подход е насочен към укрепване на икономическата перспектива на производителите и на връзките между производителите и потребителите, подкрепя диверсифицирани системи за производство на храни, които се явяват алтернатива или допълнение на традиционните производствени системи; застъпва се за по-справедливо разпределение на стойността, което възнаграждава по-добре производителите, които предоставят качествени обществени блага и екосистемни услуги; |
| --- | --- |

4.

| 5. | призовава Европейската комисия да използва последователно наличните показатели (напр. показателите във връзка с ЦУР) за наблюдение на напредъка в постигането на целта за обединяване на устойчивото производство на храни, екосистемните услуги и добрите икономически перспективи за земеделските стопани и служителите в различните секторни политики; въвеждането на нови показатели е предвидено само за области, които досега не са изградени в достатъчна степен; призовава за активно участие на всички участници в продоволствената система в мониторинга и оценката на изпълнението на стратегията; |
| --- | --- |

5.

| 6. | изразява надежда, че ролята на регионите и градовете като основни участници в продоволствения преход ще бъде призната и подкрепена; наред с други функции, Европейският комитет на регионите е място, където се събират знания за практиките на европейските градове и региони, и следователно може да бъде важен посредник в комуникацията и обмена на информация между управленските равнища. в рамките на прилагането и определянето на бъдещата ОСП е изключително важно европейските региони да могат и занапред да изпълняват ролята си на управляващи органи, за да подпомагат преходите, посочени в стратегията „От фермата до трапезата“, на най-близкото до регионите равнище и да гарантират, че бъдещите стратегически планове отговарят на местните нужди; В това отношение би било от основно значение първият стълб да бъде регионализиран в стратегическите планове, така че екосхемите да могат да се управляват като важни инструменти за подпомагане на изпълнението на стратегията, в съответствие със специфичните нужди на всеки регион. |
| --- | --- |

6.

Подкрепа за производителите, насърчаване на късите и прозрачни вериги на доставки

| 7. | препоръчва да се следи по-внимателно тенденцията към концентриране на земята в полза на агробизнеса, увеличаването на цената на земята, изоставянето на площи в маргинални зони и последващата загуба на земеделска земя от страна на малките и средните производители и земеделски стопани; поради това препоръчва някои изменения на съществуващите инструменти на общата селскостопанска политика (ОСП), като например евентуално ограничение на директните плащания на стопанство, за да се улесни достъпът на дребните земеделски стопанства и на новите агроекологични селскостопански производители до земеделска земя, самостоятелно или в сдружения, като се избегне намаляването на броя на действащите земеделци; препоръчва да се запази равновесието между икономика и екология в ОСП; насърчава също така използването на рециклирани води за напояване в районите с недостиг на вода и насърчаването на агролесовъдството; |
| --- | --- |

7.

| 8. | приветства факта, че Комисията е предвидила засилване на биологичното земеделие, като е изразила желание, след първоначално проучване на въздействието, до 2030 г. за него да бъдат заделени най-малко 25 % от земеделските земи в ЕС, както и за значително увеличаване на биологичното производство на аквакултури; освен това приканва Комисията да оцени и други системи на отглеждане, благоприятни за околната среда. във връзка с това препоръчва да се разгледа и подкрепи ролята на местните и регионалните териториални политики като средство за опазване и увеличаване на площите за биологично производство, свързани с прецизно интегрирано земеделие, което обръща внимание на спестяването на ресурсите на околната среда, с програми като местните продоволствени политики (включващи биообласти, екорегиони, биорегиони (3)) и процесите на обучение; изразява желание преходът в ОСП да съответства на развитието на потреблението на екологични продукти; освен това призовава за мерки в подкрепа на структурирането на целия сектор на биологичното производство, а не само на развитието на производството, за да се запази добавената стойност, свързана с този метод на производство и преработка, в различните региони, включително стимулиране за обезпечаване на водни мрежи, за да се осигури вода за производителите на биологични продукти, която да отговаря на изискванията на законодателството; |
| --- | --- |

8.

| 9. | призовава да се постави по-голям акцент върху късите вериги на доставки и да се признае разнообразието от европейски производствени системи, включително алтернативни производствени системи, насочени към развитието на местни/регионални форми на производство, преработка и предлагане на пазара, въз основа на качеството на хранителните продукти, хуманното отношение към животните и околната среда; призовава за създаването на европейска рамка за насърчаване и укрепване на късите вериги на доставки въз основа на новаторски и успешни местни практики; призовава за улесняване на подкрепата за колективни териториални проекти с участието на преработватели, местни власти, земеделски и горски стопанства, търговци на дребно и местни потребители с цел развитие на местно производство на храни; освен това призовава за подкрепа на диверсификацията на местното и регионално производство и преработка, за развитие на нови сектори (напр. растителни протеини, по-специално бобови култури и сектори, свързани с качеството като ягодоплодни култури, черупкови плодове и др.), които да предвиждат и използване на производните вериги, свързани с вторичните потоци и отпадъците, с цел създаване на добавена стойност на различните етапи от веригата за доставки на храни, като се оценява възможността да се въведе сертифициране, което да се отнася до устойчивото производство и да включва управлението на водните и почвените ресурси; Във връзка с това подчертава, че понятията „местен“ и „регионален“ трябва да се разглеждат от гледна точка на въпросния продукт. Основните принципи трябва да бъдат малък екологичен отпечатък на продукта, предотвратяване на ненужните транспортни потоци и по-добра връзка между производителите и потребителите; |
| --- | --- |

9.

| 10. | признава, че производството, преработката, търговията на дребно, опаковането и транспортът на хранителни продукти допринасят за замърсяването на въздуха, почвите и водите, за емисиите на парникови газове и освен това оказват сериозно въздействие върху биологичното разнообразие и по тази причина изразява желание за оползотворяване на вторичните потоци към постигането на модел на кръговата икономика; също като Европейската комисия счита, че са необходими следните мерки:






  а) | намаляване на цялостната употреба на химическите пестициди и на свързаните с тях рискове с 50 % и на използването на най-опасните пестициди (4) с 50 % до 2030 г., като се гарантира, че на земеделските стопани се предлагат истински алтернативи, които не намаляват тяхната производителност, както по отношение на пестицидите, така и на използваните в селското стопанство практики, като се отпускат повече средства за научни изследвания в сектора и се ускори достъпът им до пазара; |
| --- | --- | --- |

10.

а)

намаляване на цялостната употреба на химическите пестициди и на свързаните с тях рискове с 50 % и на използването на най-опасните пестициди (4) с 50 % до 2030 г., като се гарантира, че на земеделските стопани се предлагат истински алтернативи, които не намаляват тяхната производителност, както по отношение на пестицидите, така и на използваните в селското стопанство практики, като се отпускат повече средства за научни изследвания в сектора и се ускори достъпът им до пазара;

| б) | намаляване на загубите на хранителни вещества с най-малко 50 %, без това да води до влошаване на плодородието на почвата; |
| --- | --- |

б)

намаляване на загубите на хранителни вещества с най-малко 50 %, без това да води до влошаване на плодородието на почвата;

| в) | намаляване на използването на торове с поне 20 % до 2030 г.; |
| --- | --- |

в)

намаляване на използването на торове с поне 20 % до 2030 г.;

| г) | намаляване на продажбите на антимикробни средства за селскостопански животни и аквакултури с 50 % до 2030 г.; |
| --- | --- |

г)

намаляване на продажбите на антимикробни средства за селскостопански животни и аквакултури с 50 % до 2030 г.;

| д) | по-нататъшно намаляване на емисиите на парникови газове от селскостопанския сектор и земеползването, по-специално на диазотен оксид и метан, като последният е предимно от животновъдния сектор, както и от използването на торфища за селскостопански дейности, като допринасят по подходящ начин за процеса, предвиден в европейското законодателство в областта на изменението на климата. За тази цел призовава Комисията да публикува във възможно най-кратък срок план за целите в областта на климата до 2030 г., чиято цел е да се коригира във възходяща посока целта за намаляване на емисиите на парникови газове с най-малко 55 % под нивата от 1990 г. (5), чрез прилагане на последователен план, придружен от подходящи финансови ангажимент; |
| --- | --- |

д)

по-нататъшно намаляване на емисиите на парникови газове от селскостопанския сектор и земеползването, по-специално на диазотен оксид и метан, като последният е предимно от животновъдния сектор, както и от използването на торфища за селскостопански дейности, като допринасят по подходящ начин за процеса, предвиден в европейското законодателство в областта на изменението на климата. За тази цел призовава Комисията да публикува във възможно най-кратък срок план за целите в областта на климата до 2030 г., чиято цел е да се коригира във възходяща посока целта за намаляване на емисиите на парникови газове с най-малко 55 % под нивата от 1990 г. (5), чрез прилагане на последователен план, придружен от подходящи финансови ангажимент;

| е) | увеличаване на пасищата и производството на протеинови фуражи в Европа чрез намаляване на количеството на внасяните фуражи и протеини, които не отговарят на европейските стандарти в областта на климата и околната среда; |
| --- | --- |

е)

увеличаване на пасищата и производството на протеинови фуражи в Европа чрез намаляване на количеството на внасяните фуражи и протеини, които не отговарят на европейските стандарти в областта на климата и околната среда;

| 11. | призовава Комисията в рамките на бъдещата си дейност да извършва оценки на въздействието на начина, по който се определят количествените цели. Държавите, които използват големи количества антибиотици, химически продукти за растителна защита и растителни хранителни вещества би трябвало в по-голяма степен да бъдат насърчавани да намалят използването им, отколкото държавите с ниски нива на употреба; |
| --- | --- |

11.

| 12. | предлага да се извършат прозрачни оценки на въздействието, които да могат да бъдат оповестени, за да се осъществява мониторинг върху средносрочните цели и да се предоговорят необходимите корекции в консултация с държавите членки, местните и регионалните власти и участниците в селскостопанската промишленост; |
| --- | --- |

12.

| 13. | препоръчва въвеждането на по-строги мерки срещу екологичното въздействие на интензивните практики в промишлените стопанства; обявява се за това, на равнище ЕС да се въведе задължително официално сертифицирано етикетиране във връзка с хуманното отношение към животните, както е предвидено в стратегията; препоръчва да се въведе задължението за поставяне на ясен етикет за начина на отглеждане, който да отразява целия жизнен цикъл животните, като по този начин се даде възможност на производителите да информират за своите практики, а на потребителите — да избират продуктите в съответствие със своите желания; предлага постепенно и планирано намаляване на клетъчното отглеждане в целия Европейски съюз, включително посредством ограничения на гъстотата на животните, отглеждани в съответното стопанство, и подкрепа на екстензивното производство на аквакултури; призовава таванът на гъстотата на животните в стопанството да бъде условие за достъп до плащания по ОСП и да се засили обвързаността с условия на ОСП по отношение на стандартите в областта на хуманното отношение към животните; |
| --- | --- |

13.

| 14. | призовава в новите екологични схеми да бъде предвидено еднакво, задължително, ефективно и все по-значително финансиране за насърчаване на устойчиви производствени практики, които, наред с останалото, подобряват значително улавянето на въглерод (carbon farming) от страна на земеделските и горските стопани, както и биологичното разнообразие; припомня при все това, че агроекологичните и климатичните мерки по втория стълб на ОСП се оказаха далеч най-ефективната мярка за екологизиране на ОСП, като това е свързано с подхода от долу нагоре, използван при определянето на тези мерки в случая на регионализирано управление; във връзка с това призова за използване на възможностите за преразпределение от първия към втория стълб на ОСП и за участие на регионалните власти в определянето на екосхемите на европейско и национално равнище, за да се гарантира по-голяма съгласуваност и взаимно допълване между екосхемите и мерки за агроекология и климат, както и по-добро отчитане на нуждите на териториите; препоръчва също да се подкрепят екстензивни селскостопански практики с по-слабо въздействие върху околната среда; за постигане на баланс между екологична, икономическа и социална устойчивост е необходимо земеделските стопани да могат да получат компенсация, осигурена с европейски и национални средства за всички допълнителни разходи, свързани със селскостопанското производство; |
| --- | --- |

14.

| 15. | счита, че успоредно с промените в селскостопанския сектор е необходимо да се ускори преходът към устойчиво производство на риба; препоръчва мерки за защита и насърчаване на дребните рибари като тези, които работят по устойчив начин в най-отдалечените региони, и за борба с интензивното отглеждане в клетки и с незаконните и практики на промишления риболов и на свръхулова, като това включва въвеждането на по-подходящи мерки при преразглеждането на Общата политика в областта на рибарството (ОПОР) и търговските споразумения; |
| --- | --- |

15.

| 16. | призовава да се изготвят предложения за планиране на морските пространства и да се създаде мрежа от зони, в които всички форми на риболов да бъдат забранени за достатъчен период от време, за да се постигнат по-ефективно целите за балансиране между използването на рибните ресурси и капацитета на морето да ги възпроизвежда; призовава също така усилията да бъдат насочени към по-голяма ефективност в създаването на планове за управление на риболова в най-чувствителните от екологична гледна точка зони; |
| --- | --- |

16.

Околна среда, борба със затлъстяването, насърчаване на отговорно и критично потребление

| 17. | отново подчертава значението на избора на храни, който правят потребителите, и на техните хранителните навици като основен вектор на промяна в продоволствената система; подкрепя намерението на Комисията да улесни прехода към здравословно и устойчиво хранене в съответствие с цел 12 от Програма 2030 за устойчиво развитие (6); поради това призовава Комисията да приложи съгласуван и целенасочен пакет от мерки за насърчаване на средиземноморския хранителен режим, който е доказано здравословен, както и на системи за здравословно хранене с повече растителни компоненти и подходящо и отговорно потребление на мазнини и захари; |
| --- | --- |

17.

| 18. | призовава Комисията да определи по-подходящи схеми за етикетиране на хранителните стойности на продуктите, съгласувани на европейско равнище и основаващи се на най-актуалните данни от научни изследвания; призовава Комисията да обмисли възможността за създаване на европейска база данни за хранителните стойности и да въведе европейска програма за етикетиране на хранителните стойности. С оглед на насърчаването на съзнателното потребление, целта би трябвало да бъде осигуряване на прозрачна, разбираема и ясна информация за хранителните качества, като се отчитат произходът на продуктите, въздействието на транспорта върху околната среда и начините на производство; |
| --- | --- |

18.

| 19. | подчертава освен това, че е важно да се излезе извън границите на мерките за информационно етикетиране чрез образователни действия, стимули и структурни мерки за постигане на критично и отговорно потребление и да се насърчава здравословна и достъпна за всички продоволствена среда; поради това препоръчва провеждането на кампании и образователни програми относно здравословното хранене и диетите, богати на растителни компоненти и фибри; подкрепя приемането на данъчни стимули, които да насърчават потребителите да избират здравословно и устойчиво хранене; освен това насърчава мерки, които да разубеждават хранително-вкусовата промишленост да продава и рекламира силно преработени и нездравословни храни, които са богати на захари, сол и наситени мазнини; |
| --- | --- |

19.

| 20. | подкрепя мерките, с които се гарантира, че цените на храните отразяват действителните екологични и социални разходи и че първичните производители получават справедлив доход за своя труд; поради това призовава Комисията да обсъди с държавите членки мерки за ограничаване на покупателната способност на преработвателната промишленост и на предприятията за продажба на дребно и да увеличи пазарната сила на първичните, като се отчитат научно доказаните разходи за екология и обществено здравеопазване; КР счита, че е приемливо справедливата цена на продуктите да води и до по-висока цена за потребителите (7); |
| --- | --- |

20.

| 21. | призовава Комисията да превърне правото на прехрана в един от стълбовете на изпълнението на Стратегията; Ето защо предлага да се работи с държавите членки и местните и регионалните власти в посока на краткосрочни и средносрочни мерки (например чрез икономическа подкрепа) и дългосрочни (структурни социални политики) за насърчаване на достъпа на най-уязвимите групи до по-устойчива и здравословна продоволствена система, като по този начин се допринася за борбата със затлъстяването и недохранването; призовава за изготвянето на европейски план за действие след 2020 г. във връзка със затлъстяването и недохранването при децата. Подчертава, че достъпните цени на здравословните храни би трябвало да бъдат подкрепяни по-скоро чрез преки социални политики и мерки, като същевременно се гарантират справедливи цени на продуктите за земеделските стопани и работниците; |
| --- | --- |

21.

Устойчиви обществени поръчки, екологосъобразни обществени поръчки, образователни програми

| 22. | призовава да се обърне по-голямо внимание на ролята на екологосъобразните обществени поръчки и обществените поръчки за екологични храни като средство за подкрепа на здравословното и устойчиво хранене и за укрепване и насърчаване на местното и регионалното селско стопанство въз основа на регионалните особености, като се гарантират пазарни дялове за местните и регионалните производители (8); |
| --- | --- |

22.

| 23. | счита, че трябва да се установят по-гъвкави критерии за въвеждането на местни и регионални продукти в сектора на обществените поръчки, особено да се възприеме принципът за „нулево транспортно разстояние“ в училищните столове; освен това препоръчва възприемането на ефективна система за консултации или на опростен европейски наръчник, за да се предоставят ясни насоки на публичните органи относно начините за въвеждане на повече критерии за устойчивост; |
| --- | --- |

23.

| 24. | подкрепя Комисията в насърчаването на държавите членки и местните и регионалните власти да изпълняват образователни програми относно храните, околната среда и климата в училищата; от съществено значение е да се насърчава критичното потребление и да се засили ролята на образованието в селското стопанство, културата на хранене и осведомеността по въпросите на околната среда сред по-младото поколение и най-уязвимите групи. |
| --- | --- |

24.

Намаляване и предотвратяване на генерирането на отпадъци, насърчаване на кръгова икономика

| 25. | настоятелно призовава Комисията да представи амбициозно законодателство и обвързващи цели за предотвратяване и намаляване на хранителните отпадъци; очаква от Комисията да запази твърдо обвързващата цел за намаляване наполовина на разхищението на храни до 2030 г. въз основа на работата, извършена в сътрудничество с Платформата на ЕС по въпросите на загубата и разхищението на храни; призовава Комисията да обърне голямо внимание и да окаже голяма подкрепа на най-отдалечените региони, тъй като е много важно с оглед на кръговия характер на техните икономики да се подобрят управлението, рециклирането и оползотворяването на отпадъците и субпродуктите от хранително-вкусовата промишленост и рибарството; |
| --- | --- |

25.

| 26. | препоръчва да се направи преглед на хранителната верига, като се предвидят мерки за ограничаване на генерирането на отпадъци нагоре по веригата (първично производство), в процеса на преработка, а също и при транспортирането, пазарната реализация и потреблението на храните, както на вътрешния, така и на външния пазар; предлага супермаркетите да бъдат насърчени да съхраняват продуктите по-ефективно и да се предвидят мерки за данъчно облагане на супермаркетите за неефективно използване на излишъците; приветства инициативата на някои държави членки да направят задължително даряването на излишните количества; |
| --- | --- |

26.

| 27. | призовава за по-подходяща информация за изтичането на срока на годност върху етикетите на храните, която да съдържа оценка както на предпочитания срок за потребление, така и на датата, на която продуктите стават „негодни за консумация“; също така счита, че е „важно“ да се водят комуникационни кампании и кампании за повишаване на осведомеността на потребителите, целящи насърчаване на правилно поведение с оглед ограничаването на разхищението на храни; препоръчва се прилагане на подход „отдолу нагоре“, насочен към знанието и засилването на иновациите и на добрите практики в много градски и селски общности; |
| --- | --- |

27.

| 28. | подкрепя предвиждането на мерки, насърчаващи разпространението на модели на производство и териториално развитие, под формата на „нулеви отпадъци“, повторна употреба и кръгова икономика, модели по цялата верига, включително и в сектора на пластмасите. подчертава, че обществените поръчки са мощен инструмент, чрез който МРВ могат да определят стандарти и да насочат пазара към по-устойчиви и местни продукти и услуги; предлага подход „от долу нагоре“ с програми за стимулиране на действия с положителен ефект, насочени към постигане на кръгов характер на икономиката, които да включват градските, крайградските и селските зони (9). |
| --- | --- |

28.

Международна търговия, солидарност и устойчиво развитие в трети държави

| 29. | счита, че е необходимо да се възприеме всеобхватен подход към прехода към устойчиви хранително-вкусови системи чрез сътрудничество с трети държави и международни търговски политики; подчертава, че ЕС, най-големия вносител и износител на храни в света, увеличи своята зависимост от трети държави и до момента е разработил търговска политика, която понякога влиза в противоречие с неговите социални и екологични цели; настоятелно призовава Комисията активно да търси решения в тази област, по-специално по отношение на международните правила за търговия със селскостопански продукти, промените на цените на пазарите на ЕС и на международните пазари и устойчивия баланс между търсенето и производството в секторите на месото и млечните продукти; |
| --- | --- |

29.

| 30. | настоява търговските споразумения да се оценяват спрямо целта за намаляване на емисиите на парникови газове и да бъдат основани на устойчивото развитие; призовава за засилване на главите относно устойчивото управление на горите и борбата с обезлесяването, хуманното отношение към животните и нарушенията на правата на човека (10); |
| --- | --- |

30.

| 31. | счита, че търговката политика, която не гарантира спазване от страна на външните пазари на високите европейски стандарти по отношение на устойчивостта и безопасността на храните, може сериозно да подкопае вътрешния пазар и да застраши селскостопанския сектор; счита, че европейските споразумения за търговия са от решаващо значение за гарантирането на еднакви условия на конкуренция между вътрешния и външния пазар, което запазва конкурентоспособността на европейските земеделски стопани и гарантира справедлива възвращаемост; настоятелно призовава да се договори реципрочност на правилата за производство с третите държави, като се хармонизират стандартите за опазване на културите и околната среда и се посочат, когато това е целесъобразно, качествените местни продукти; и да се засили контролът върху продуктите при навлизането на вътрешния европейски пазар; подкрепя въвеждането на граничен данък върху въглерода, който да не позволява на предприятията от ЕС да преместват производството си в държави с по-малко строги екологични стандарти. |
| --- | --- |

31.

Управление, изпълнение, мониторинг

| 32. | препоръчва приемането на правни и финансови мерки за пълно привеждане на бъдещата ОСП, ОПОР и оперативните програми в съответствие с целите, очертани от европейския екологичен курс и стратегиите „От фермата до трапезата“ и „Биоразнообразието за 2030 г.“; във връзка с това призовава в Регламента за ОСП да бъдат включени общи количествени и измерими европейски цели за националните стратегически планове; предлага да се предвидят ясни показатели за въздействието, посредством които да се определят цели и да се отчитат резултатите; призовава регионите да играят важна роля в управлението на стратегическите планове, по-специално за втория стълб; изразява надежда, че в плановете за реформа на ОСП териториалната и регионалната логика няма да бъде загубена; |
| --- | --- |

32.

| 33. | изразява съжаление, че делът от МФР за периода 2021—2027 г., който е предвиден за ОСП съгласно споразумението, постигнато от Европейския съвет през юли, е намалял с 6,4 % в сравнение с текущия период: амбициозните цели за осъществяване на „зелен“ преход в селскостопанското производство в Европа трябва да вървят ръка за ръка с амбициозен бюджет за ОСП, и по-специално за Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони. изразява също така съжаление, че усилията за преобразуването на ОСП в посока по-голяма насоченост към общественото благо, устойчивост и опазване на ресурсите досега не бяха отразени по-ясно в предложенията за регламенти и че въздействието на възприетите подходи ще бъде забавено съществено поради дългите преходни периоди; |
| --- | --- |

33.

| 34. | приветства желанието за включване на всички участници в продоволствената система, включително гражданското общество и представителите на местните и регионалните власти, в прилагането и мониторинга на Стратегията; счита, че е необходимо Стратегията да въведе хоризонтални и многостепенни системи на управление, които да са в състояние да създадат хоризонталност по отношение на съответните генерални дирекции на Комисията; изразява желание да се вземе пример от модели с широко участие, като например съветите по продоволствена политика (food policy councils), въведени в множество местни и регионални общности; |
| --- | --- |

34.

| 35. | предлага при изпълнението и мониторинга на Стратегията Комисията да постави началото на тясно сътрудничество не само с Парламента, но и с Европейския комитет на регионите и Европейския икономически и социален комитет. |
| --- | --- |

35.

Брюксел, 10 декември 2020 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  COM(2020) 380 final.

1

(2)  COM(2019) 640 final.

2

(3)  Пример в това отношение е BioRegio Bayern 2012, чиято цел е до 2030 г. площите за биологично земеделие да достигнат 30 % (Източник: The Role of Local and Regional Authorities in making food systems more sustainable („Ролята на местните и регионалните власти за повишаването на устойчивостта на продоволствените системи“), проучване, възложено от КР).

3

The Role of Local and Regional Authorities in making food systems more sustainable

(4)  Става въпрос за продукти за растителна защита, съдържащи активни вещества, които отговарят на критериите за изключване, посочени в точки 3.6.2—3.6.5 и точка 3.8.2 от приложение II към Регламент (ЕО) No 1107/2009 на Европейския парламент и на Съвета (ОВ L 309, 24.11.2009 г., стр. 1) или които се считат за кандидати за замяна в съответствие с критериите, посочени в точка 4 от същото приложение.

4

(5)  Същото искане е формулирано в становището „Европейски законодателен акт за климата: установяване на рамката за постигане на неутралност по отношение на климата“ [COR-2020/01361 — докладчик: Juan Moreno Bonilla (ЕНП/ES)] (ОВ C 324, 1.10.2020 г., стр. 58).

5

Европейски законодателен акт за климата: установяване на рамката за постигане на неутралност по отношение на климата“

(6)  ЦУР 12: отговорно потребление и производство.

6

(7)  Вж. например Willet, W., et al. (2019 г.). Food in the Anthropocene: the EAT–Lancet Commission on healthy diets from sustainable food systems. The Lancet Commissions, 393 (1170), стр. 447-492. Вж. също Howard, P. et al. Global Meat: Social and Environmental Consequences of the Expanding Meat Industry. MIT Press, 2019 г.

7

Food in the Anthropocene: the EAT–Lancet Commission on healthy diets from sustainable food systems

The Lancet Commissions, 393

Global Meat: Social and Environmental Consequences of the Expanding Meat Industry

(8)  Припомня и отново подчертава в този контекст параграф 19 от резолюцията относно устойчивите храни (ОВ C 313, 22.9.2015 г., стр. 5), който „препоръчва институциите, които имат интерес от устойчиво производство и отговорно потребление[...] да бъдат информирани за възможностите да включат критерии за устойчивост в своите покани за подаване на оферти [...]“, приета на 113-ата пленарна сесия през юли 2015 г.

8

(9)  Пример за това е случаят с община Марибор в Словения, където са постигнати полезни взаимодействия между градовете и селските райони чрез преобразуването на органични отпадъци в торове (Източник: The Role of Local and Regional Authorities in making food systems more sustainable („Ролята на местните и регионалните власти за повишаването на устойчивостта на продоволствените системи“), проучване, възложено от КР).

9

The Role of Local and Regional Authorities in making food systems more sustainable

(10)  Същото искане е формулирано в становището относно Засилване на действията на ЕС за опазване и възстановяване на горите в световен мащаб[COR-2019/04601 — докладчик: Roby Biwer (ПЕС/LU)] (ОВ C 324, 1.10.2020 г., стр. 48).

10

Засилване на действията на ЕС за опазване и възстановяване на горите в световен мащаб

---

| 2.2.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 37/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 37/28

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Преглед на икономическото управление

(2021/C 37/05)

| Докладчик: | Elio DI RUPO (BE/ПЕС), министър-председател на Валония |
| --- | --- |
| Отправен документ: | Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейската централна банка, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Преглед на икономическото управление
  COM(2020) 55 final |

Докладчик:

Elio DI RUPO (BE/ПЕС), министър-председател на Валония

Отправен документ:

Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейската централна банка, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Преглед на икономическото управление

COM(2020) 55 final

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

| 1. | приветства представеното от Европейската комисия на 5 февруари т.г. съобщение относно „Преглед на икономическото управление“ и заявената в него воля от страна на Комисията за реформиране на икономическите и бюджетни правила; |
| --- | --- |

1.

| 2. | приветства също факта, че на 20 март Европейската комисия представи предложението си за използване — за първи път в историята на еврозоната — на общата клауза за дерогация, която вече е предвидена в настоящия Пакт за стабилност и растеж (ПСР), за укрепване на спешните бюджетни мерки в отговор на пандемията от COVID-19; |
| --- | --- |

2.

| 3. | счита, че тази клауза за дерогация трябва да продължи да се прилага, докато се изяснят напълно финансовите и бюджетните последици от кризата с COVID-19, както по отношение на дефицита, така и на дълговете на държавите членки,. Същата логика следва да се прилага и по отношение на евентуалното постепенно отпадане на временната рамка за мерките за държавна помощ на европейско равнище, което може да бъде планирано само при наличие на стабилизиран макроикономически контекст и след обсъждане между Европейската комисия, Съвета на министрите и Европейския парламент; |
| --- | --- |

3.

| 4. | подчертава освен това, че според Световната здравна организация пандемията може и да продължи през следващите две години и че финализирането на ефикасни ваксини или лекарства изглежда вероятно възможно едва през 2021 г.; |
| --- | --- |

4.

| 5. | отбелязва, че към социално-икономическото въздействие на пандемията от COVID-19 се добавят и радикалните икономически и финансови промени след последната реформа на ПСР през 2013 г.: лихвените проценти са на исторически ниско равнище и реалната стойност на публичния дълг е отрицателна в много държави, докато в началото на десетилетието осреднената стойност за еврозоната възлизаше на приблизително 3 %; |
| --- | --- |

5.

| 6. | счита във връзка с това, че Комисията следва да извърши нов цялостен и задълбочен преглед на положението във всяка държава членка и да преразгледа проекта за „преглед на икономическото управление“; |
| --- | --- |

6.

| 7. | подчертава, че европейската рамка за икономическо управление оказва значително въздействие върху всички равнища на управление, и по-специално върху местните и регионалните органи на управление, които са отговорни за почти една трета от публичните разходи и за повече от половината от публичните инвестиции в ЕС като цяло, с големи различия между държавите членки (1); |
| --- | --- |

7.

| 8. | счита, че Пактът за стабилност и растеж и другите елементи на настоящата европейска рамка за икономическо управление понастоящем имат четири основни недостатъка: i) проциклични ефекти: държава членка в рецесия може да бъде принудена да намали разходите си, при риск от по-нататъшно задълбочаване на рецесията, въпреки икономическата гъвкавост, посочена в тълкувателното съобщение от 2015 г. (2), която е недостатъчна. Тази процикличност беше усетена в особена степен върху публичните инвестиции, които много често играеха роля на променлива величина на политиките за строги икономии; ii) сложност: множество цели, гъвкавост, изключения, дерогационни клаузи и разлики в ситуациите, които трябва да бъдат отчетени, доведоха до прекалено сложна и техническа рамка, която се основава на показатели, които не се наблюдават пряко, като структурния дефицит и разликата между фактическия и потенциалния БВП; iii) липса на ефикасност: въпреки че прекомерните дефицити бяха почти изчезнали през 2018 г., развитието на равнището на дълга беше много по-малко благоприятно, дори преди фискалното въздействие на кризата с коронавируса през 2020 г. Броят на държавите членки, които надвишават границата от 60 %, се е увеличил от 9 през 2008 г. на 14 през 2018 г. (3). Прилагането на финансови санкции не е надеждно, доколкото би имало обратен ефект; iv) липса на прозрачност и легитимност: сложността и техническият характер на рамката за икономическо управление я правят непрозрачна. Нито Европейският парламент, нито местните и регионалните правителства, нито гражданското общество и другите заинтересовани страни са наистина ангажирани с нея. Освен това настоящата рамка не установява взаимовръзка между съответните отговорности на равнищата на управление при прилагането на ПСР и признава единствено националната колективна отговорност, независимо от ефективното бюджетно управление на различните равнища. Тези структурни недостатъци на съществуващата рамка, свързани с нейните нежелани ефекти и липсата ѝ на ефикасност, сериозно нарушиха легитимността ѝ, особено в държавите членки, които бяха най-силно засегнати от кризата в еврозоната и обвързани с мерки за кръстосано спазване, като по този начин се подхранва отхвърлянето на ЕС и изпадането към политически крайности; |
| --- | --- |

8.

| 9. | посочва, в съответствие със заключенията на Комисията от съобщението, че реформите, въведени с пакета от шест и с пакета от два законодателни акта, доведоха до по-тясна координация на бюджетните политики в еврозоната. Укрепената рамка за наблюдение позволи на държавите членки да консолидират бюджетните си структури, въпреки че Съюзът и преди избухването на пандемията от COVID-19 продължаваше да страда от много силни териториални и социални различия; |
| --- | --- |

9.

| 10. | приветства успеха на социалните облигации, емитирани от Комисията на 17 октомври 2020 г. с цел финансиране на временна подкрепа на стойност 100 милиарда евро за смекчаване на рисковете от безработица в случай на извънредна ситуация (SURE). Тази подкрепа може да се ползва до 31 декември 2022 г. под формата на заеми за държавите членки, които трябва да мобилизират значителни финансови средства за справяне с отрицателните икономически и социални последици от пандемията от коронавирус на своята територия. КР счита, че ако програмата SURE има трайно положително въздействие, тя би могла да проправи пътя за създаването на европейска презастрахователна схема при безработица; |
| --- | --- |

10.

Показатели

| 11. | настоява, че националните, регионалните и местните правителства, както и гражданите, следва да могат ясно да разберат правилата, които трябва да се прилагат. За тази цел приложимите правила трябва да се основават на показатели, които са пряко проверими и включват антициклично стабилизиране, без циклични колебания; |
| --- | --- |

11.

| 12. | счита освен това, че икономическото управление трябва да се основава на баланса между показателите, свързани с бюджетната дисциплина, и небюджетните показатели. Счита във връзка с това, че в съответствие с процедурата при макроикономически дисбаланси (ПМД), която включва по-разнообразни показатели, в т.ч. процента на безработица, реформираното икономическо управление трябва да отчита все по-голямата нужда от инвестиции и публични разходи (4), които да подпомогнат прехода в ключовите сектори на здравеопазването, прехраната, транспорта, цифровите технологии и енергетиката, включително подобряването на енергийната ефективност на сградите. Част от тези средства ще трябва да бъдат поети от националните бюджети в допълнение към частното и европейското финансиране. Към това се добавя натискът върху публичните финанси за адаптиране на икономиката към изменението на климата или за компенсиране на социалното въздействие от увеличаването на данъците върху въглеродните емисии; |
| --- | --- |

12.

| 13. | споделя критичното отношение към използването на показателя „условен продукт“, т.е. „производственият“ потенциал, който може да бъде постигнат, като се използват пълноценно запасите от производствен капитал и предлагането на работа, без да се създава инфлационен натиск. Тази концепция на практика не отчита нито енергията като производствен фактор, в т.ч. риска от ускорено остаряване на производствения капитал поради ограничения, свързани с използването на енергия от въглеродни източници, нито физическите ограничения за развитието на човешките дейности; |
| --- | --- |

13.

| 14. | призовава също за възстановяване на баланса към по-добро отчитане на приходите. Намаляването на разходите в социалния, образователния и здравния сектор често се смята за най-лесния начин за намаляване на дълга в краткосрочен план. При все това координираните данъчни политики и мерки срещу данъчните измами могат значително да облекчат публичните бюджети. Въпреки това годишните загуби в резултат единствено на отклонението от облагане с ДДС възлизат на 147 млрд. евро (5), докато през 2018 г. общата сума на дефицитите на всички държави — членки на ЕС, беше 109 млрд. евро; |
| --- | --- |

14.

| 15. | подчертава необходимостта от по-добра координация на икономическите политики на държавите членки с цел намаляване на цикличните несъответствия. По същата причина подкрепя и намерението на Комисията да възстанови баланса между държавите членки по отношение на излишъците и дефицитите. Държавите членки с излишъци по текущата сметка следва да водят по-голяма степен експанзионистични данъчни политики за стимулиране на вътрешното търсене, докато държавите членки със структурни дисбаланси, дължащи се на ниските равнища на производителност и конкурентоспособност, следва да увеличат инвестициите, за да модернизират производствените си дейности; Всички държави членки трябва да увеличат и инвестициите в обучение, научноизследователска и развойна дейност, които на този етап са все още недостатъчни за гарантиране на конкурентоспособността на европейската икономика; |
| --- | --- |

15.

| 16. | предлага отново ПМД да бъде разширена и да включи допълнителни показатели, свързани с регионалните различия; счита, че тя би могла да вземе предвид в по-голяма степен напредъка, постигнат в изпълнението на 17-те цели за устойчиво развитие (ЦУР) на ООН, които обхващат не само опазването на околната среда, но и социалните, икономическите и управленските критерии; |
| --- | --- |

16.

Публични инвестиции и златно правило

| 17. | счита, че европейската рамка за икономическо управление е отчасти отговорна за силния спад на публичните инвестиции, който беше наблюдаван в резултат на кризата в еврозоната, тъй като не отчита в достатъчна степен разликата между текущи и инвестиционни разходи. Между 2009 г. и 2018 г. публичните инвестиции в ЕС като цяло намаляха с 20 % от БВП. Инвестициите на местните и регионалните власти са намалели с близо 25 % и с 40 % или повече в няколко държави членки сред най-силно засегнатите от кризата (6); |
| --- | --- |

17.

| 18. | припомня, че Европейският фискален съвет установи, че държавите с високо равнище на публични инвестиции са били склонни значително да ги намалят по време на процедурата при прекомерен дефицит (ППД) (7), и че самата Комисия отбеляза, че бюджетната рамка не е попречила на намаляването на инвестициите, нито е направила публичните финанси по-благоприятни за растежа, както и че нито „клаузата за инвестиции“ на ПСР, нито разпоредбата на договора, съгласно която Комисията трябва да взема предвид дали бюджетният дефицит надвишава държавните инвестиционни разходи [...], за да прецени дали са налице или не условията за започване на процедура за прекомерен дефицит (член 126, параграф 3 от ДФЕС), изглежда са оказали значително въздействие (8); |
| --- | --- |

18.

| 19. | подчертава, че в становището си относно тълкувателното съобщение от 2015 г. по темата (9) КР вече прие, че съществуващата гъвкавост в рамките на ПСР е твърде рестриктивна и ограничена, за да има реални благоприятни ефекти върху публичните инвестиции; |
| --- | --- |

19.

| 20. | счита, че целенасочените и висококачествени публични инвестиции, които се основават на оценка на териториалното въздействие и задълбочен икономически анализ по отношение на разходите и ползите от публичните разходи, трябва да са антициклични, за да са от полза за бъдещите поколения. В настоящия контекст на извънредни нужди от публични разходи възпирането на финансирането на публични инвестиции заради дефицит може да създаде стимул за недостатъчни инвестиции в ущърб на бъдещите поколения; |
| --- | --- |

20.

| 21. | припомня, че КР многократно е призовавал публичните разходи на държавите членки и местните и регионалните власти в рамките на съфинансирането по структурните и инвестиционните фондове, да не се разглеждат като структурни, публични или приравнени към тях разходи, както са дефинирани в ПСР. Всъщност тези разходи по определение са инвестиции от общ европейски интерес с доказан ефект на лоста, изразен в устойчив растеж; |
| --- | --- |

21.

| 22. | счита, че установяването на „златно правило за публичните инвестиции“ в европейската рамка за икономическо управление би могло да бъде полезен инструмент за премахване на отрицателните последици от настоящите бюджетни правила, като в крайна сметка се изключат нетните публични инвестиции от изчисляването на дефицита в рамките на ПСР, което не само ще ги защити по време на криза, но и ще възпре със санкции недостатъчното инвестиране (отрицателни нетни публични инвестиции), от което са засегнати някои държави членки. Тази мярка би могла да се прилага приоритетно за публичните инвестиции в проекти, насочени към насърчаване на прехода към устойчиво от екологична, икономическа и социална гледна точка общество, както е посочено в целите за устойчиво развитие и в Зеления пакт, тъй като тези инвестиции са признати като особено важни не само за възстановяването от кризата с COVID-19, но и за гарантиране на просперитета и качеството на живот на бъдещите поколения. Освен това се обявява за инвестиции в човешки капитал и умения, за да се улесни преходът към неутрална по отношение на климата, ресурсно ефективна и конкурентоспособна икономика, която е подготвена за цифровата ера; |
| --- | --- |

22.

| 23. | призовава Комисията, след като преформулира предложенията си, вземайки предвид икономическите и бюджетните щети, причинени от COVID-19, да представи бяла книга за преразглеждане на икономическото управление въз основа на евентуалното създаване на такова „златно правило“. В своята оценка Комисията следва да разгледа и други инструменти, като например правило за разходите (10), което въз основа на тенденцията за икономически растеж и равнището на задлъжнялост налага ограничение на годишния растеж на общите правителствени разходи и което може да служи за запазване на общественото доверие чрез увеличаване на прозрачността, намаляване на административната тежест и постигане на баланс между бюджетната дисциплина и запазване на достатъчен капацитет за публични инвестиции. |
| --- | --- |

23.

Европейски семестър

| 24. | припомня, че икономическото управление, което се прилага на практика чрез координационния цикъл на европейския семестър, страда от липса на ефективност при изпълнението на реформите. Подчертава също така, че обхватът на реформите в рамките на европейския семестър никога не е бил определян в европейски правни текстове, по-специално с оглед на тяхното значение и добавена стойност на европейско равнище. Счита, че тази липса на определение ограничава възможното взаимодействие между реформите, предприети на национално равнище, и общностните политики (законодателство и финансови програми) и създава проблеми с оглед на принципа на субсидиарност. Изразява съгласие с Европейската комисия, че в бъдеще трябва да се акцентира повече на екологичното измерение на социалните, икономическите, бюджетните политики и политиките в областта на заетостта на държавите членки, в съответствие с Европейския зелен пакт; |
| --- | --- |

24.

| 25. | заявява отново, че една от основните причини за тази ниска ефективност е недостатъчното участие на местните и регионалните власти като партньори в разработването и изпълнението на реформите, въпреки че 36 % от всички специфични за всяка държава препоръки са пряко насочени към местните и регионалните власти, а 83 % от тях имат местно или регионално измерение (11); |
| --- | --- |

25.

| 26. | изразява убеждение, че предложението му за кодекс на поведение за участието на местните и регионалните власти в европейския семестър (12) все още може да коригира тази липса на ефективност, като отчита в по-голяма степен местните и регионалните реалности и че неговото прилагане продължава да бъде необходимо, особено като се има предвид, че от 2019 г. насам европейският семестър предостави насоки за политиката на сближаване, чието управление се споделя между всички равнища на управление; |
| --- | --- |

26.

| 27. | приканва Европейската комисия да насърчава обсъждания относно административния капацитет и фискалната децентрализация в държавите членки с цел, при надлежно спазване на конституциите на държавите членки и принципа на субсидиарност, да се проверява дали задачите, възложени на местните и регионалните власти, са съобразени с човешките, техническите и финансовите ресурси, с които разполагат; |
| --- | --- |

27.

Прозрачност и демократична легитимност

| 28. | счита, че демократичната легитимност на европейската система за икономическо управление е твърде слаба и че така е застрашено не само икономическото управление, но и европейския проект като цяло; |
| --- | --- |

28.

| 29. | приветства включването на опазването на климата в европейския семестър и очаква по този начин да се осигури както ясно наблюдение, така и оценка на ефективността на мерките за опазване на климата, така че националният напредък във връзка с изпълнението на целите на семестъра да стане по-осезаем; |
| --- | --- |

29.

| 30. | привлича вниманието на Комисията и съзаконодателите върху факта, че по-ефективното участие на местните и регионалните власти в европейския семестър чрез кодекс за поведение също би довело до по-добра представителност на решенията и до по-добра легитимност на семестъра, а оттам и на цялостно икономическо управление; |
| --- | --- |

30.

| 31. | подкрепя извършването на реформа на Еврогрупата, чийто статут трябва да бъде официализиран и актуализиран в посока пълноценно упражняване на председателството, по-силно задължение за отчетност пред Европейския парламент и по-голяма прозрачност на дейността ѝ, като се започне с публикуването на подробни протоколи; |
| --- | --- |

31.

| 32. | припомня в контекста на Конференцията относно бъдещето на ЕС своето убеждение, че проблемът с липсата на демократична легитимност, която засяга ЕС и неговото икономическо управление по-специално, може да бъде решен само ако европейските граждани са убедени, че са решени всички техни основни проблеми. Социалните стандарти, заетостта, опазването на околната среда и аспектите на устойчивостта в съответствие с ЦУР на ООН или борбата с неравенствата не могат да се считат за второстепенни спрямо макроикономическите и бюджетните императиви. Поради това КР счита, че Конференцията за бъдещето на ЕС трябва да може да обсъжда промени в икономическото управление, залегнали в Договора за функционирането на Европейския съюз; |
| --- | --- |

32.

| 33. | счита, че работата по разрешаване на трудностите в еврозоната трябва да продължи чрез възстановяване на стабилността на публичните финанси, създаване на стабилна банкова система, постигане на напредък към фискален съюз и стимулиране на устойчивия икономически растеж; |
| --- | --- |

33.

Икономическото управление и кризата с коронавируса

| 34. | подчертава, че местните и регионалните власти са в челните редици на борбата с пандемията от COVID-19, която сериозно засяга Европа, предвид важните им отговорности по отношение на здравеопазването, социалната закрила и икономическата подкрепа. В Италия и Испания, две от най-засегнатите държави членки, местните и регионалните власти са отговорни за над 90 % от разходите за здравеопазване (13). Въпреки че при много разходни позиции се наблюдава значително увеличение, приходите на местните и регионалните власти намаляват и са силно засегнати от безпрецедентното забавяне на икономическата активност. Това оказва значително въздействие върху бюджетния баланс на градовете и регионите и в резултат от това върху бюджетния баланс на държавите членки; |
| --- | --- |

34.

| 35. | припомня, че в много държави членки местните и регионалните власти подлежат на строги национални бюджетни правила, ограничаващи увеличаването на техните разходи. Тези правила ги задължават да поддържат баланс или ограничават дефицитите и/или дълговете им до равнища, които често са много ниски в сравнение с тези на държавите; |
| --- | --- |

35.

| 36. | призовава Комисията, Парламента и държавите членки да не подценяват риска от задълбочаване на регионалните различия, породен от кризата с COVID-19, поради три основни причини: i) здравните последици имат силно изразен териториален характер, в някои региони и градове броят на случаите е непропорционален и те са повече или по-малко в състояние да се справят с това; ii) освен прякото въздействие от спешните мерки за най-тежко засегнатите райони, по-дългосрочните или по-строгите превантивни мерки ще увеличат икономическото забавяне и съответно финансовите затруднения на МСП и самостоятелно заетите лица, които са сред най-важните основи на голям брой регионални икономики, както и на местните и регионалните власти; iii) някои икономически сектори (например туризма) са непропорционално засегнати и въздействието върху финансите на поднационално равнище ще зависи от отрасловите специализации на местно и регионално равнище и от зависимостта от световните вериги за създаване на стойност; |
| --- | --- |

36.

| 37. | призовава във връзка с това Европейската комисия и държавите членки да изготвят ясна пътна карта с местните и регионалните власти, за да им се помогне да възстановят устойчиви и балансирани бюджети, като се отчита асиметричното въздействие от текущата пандемия, както и фактът, че устойчивото от екологична и социална гледна точка възстановяване трябва също да бъде и икономически устойчиво; |
| --- | --- |

37.

| 38. | счита, че настоящото положение подчертава реалната цена на политиките на строги икономии, които последваха кризата в еврозоната, особено по отношение на недостатъчните инвестиции в ключови обществени услуги. Строгите икономии не могат да бъдат отговор на тази нова криза. Стратегиите за възстановяване следва да включват амбициозни планове за публични инвестиции за активиране на устойчиво екологично и социално-икономическо възстановяване в регионите и градовете на ЕС; |
| --- | --- |

38.

| 39. | изразява убеждението си, че след кризата с коронавируса повече от всякога трябва да се преосмисли европейската бюджетна рамка, за да се избегне повторното превръщане на публичните инвестиции и обществените услуги в променлива величина на бъдещите програми за бюджетна консолидация. |
| --- | --- |

39.

Брюксел, 10 декември 2020 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  По данни от 2018 г., Евростат, код на данните: TEC00023 и TEC00022.

1

(2)  Европейска комисия (2015 г.) — Съобщение: „Пълноценно използване на гъвкавостта, заложена в действащите разпоредби на Пакта за стабилност и растеж“. Отн.: COM(2015) 12 final.

2

Пълноценно използване на гъвкавостта, заложена в действащите разпоредби на Пакта за стабилност и растеж

(3)  Евростат, код на данните: TEINA225.

3

(4)  Според оценки на Европейската комисия са необходими 260 милиарда евро годишно (около 1,7 % от БВП на ЕС).

4

(5)  COM(2019) 8 final относно „Към по-ефективен и демократичен процес на вземане на решения в данъчната политика на ЕС“, стр. 4.

5

(6)  Евростат, код на данните: TEC00022.

6

(7)  Европейски фискален съвет (2019 г.) — Assessment of the EU fiscal rules with a focus on the six-pack and two-pack legislation (Oценка на фискалните правила на ЕС с акцент върху пакетa от шест и пакета от два законодателни акта), стр. 76.

7

Assessment of the EU fiscal rules with a focus on the six-pack and two-pack legislation

(8)  COM(2020) 55 final, стр. 10.

8

(9)  Становище на КР (2015 г.) относно „Пълноценно използване на гъвкавостта, заложена в действащите разпоредби на Пакта за стабилност и растеж“, докладчик: Olga Zrihen (BE/ПЕС), прието на 9 юли 2015 г. (ОВ C 313, 22.9.2015 г., стр. 22).

9

Пълноценно използване на гъвкавостта, заложена в действащите разпоредби на Пакта за стабилност и растеж

(10)  Ползи и недостатъци на „правило за разходите“, както и на „златно правило“ във фискалната рамка на ЕС. Проучване на Европейския парламент https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2020/645732/IPOL_STU(2020)645732_EN.pdf.

10

(11)  Становище на КР относно Териториален анализ на специфичните за всяка държава препоръки за 2018 г.

11

Териториален анализ на специфичните за всяка държава препоръки за 2018 г.

(12)  Становище на КР относно „Усъвършенстване на управлението на европейския семестър: Кодекс на поведение за участието на местните и регионалните власти“ — докладчик: Rob Jonkman (NL/ЕКР), прието на 11 май 2017 г. (ОВ C 306, 15.9.2017 г., стр. 24).

12

„Усъвършенстване на управлението на европейския семестър: Кодекс на поведение за участието на местните и регионалните власти“

(13)  ОИСР (2020 г.) — Covid-19 и междуправителствените данъчни отношения: Ранни отговори и основни поуки от финансовата криза, Вж.: COM-CTPA-ECO-GOV-CFE(2020)2.

13

Covid-19 и междуправителствените данъчни отношения: Ранни отговори и основни поуки от финансовата криза

---

| 2.2.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 37/33 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 37/33

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Възможности и полезни взаимодействия в областта на превантивното адаптиране към изменението на климата с цел насърчаване на устойчивост и качество на живота в регионите и общините: какви рамкови условия са необходими за това?

(2021/C 37/06)

| Докладчик: | Markku MARKKULA (FI/ЕНП), председател на Градския съвет на Еспо |
| --- | --- |
| Отправен документ: | Сезиране от председателството на Съвета, член 41, буква б), подточка i) |

Докладчик:

Markku MARKKULA (FI/ЕНП), председател на Градския съвет на Еспо

Отправен документ:

Сезиране от председателството на Съвета, член 41, буква б), подточка i)

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

Извънредна ситуация в световен мащаб за ускоряване на действията

| 1. | подчертава, че политическото ръководство следва да разглежда изменението на климата като извънредна ситуация и глобална заплаха, която трябва да бъде преодоляна съвместно с общи дейности и стандарти чрез премахване на тясната специализираност и бариерите. ЕС следва да поеме активна водеща роля в прехода към неутрална по отношение на климата икономика и по-устойчиво общество, за да се осигурят благоприятни условия на живот и да се гарантира, че в световен мащаб се прилагат ясни, надеждни и равностойни процедури за европейските предприятия и публичните и частните институции; |
| --- | --- |

1.

| 2. | подчертава, че е важно градовете и регионите да играят активна роля, като обединят усилията си с местната и международната индустрия за адаптиране към изменението на климата и смекчаване на последиците от него чрез приемане на все по-амбициозни и реалистични цели, и подчертава, че е от съществено значение да се ускорят действията в рамките на всички свързани политики на ЕС, да се увеличи финансирането за адаптиране, да се разработят съвместно подходящи методи и инструменти за адаптиране, да се засилят трансграничното сътрудничество и обменът на опит и най-добри практики и да се повиши устойчивостта и капацитетът за адаптиране, природосъобразните решения и възможностите за иновации; |
| --- | --- |

2.

| 3. | отчита факта, че приблизително 800 регионални правителства в 17 държави членки са обявили извънредна ситуация в областта на климата, което означава, че приблизително 40 % от гражданите на ЕС живеят в административно-териториални единици, чиито политически лидери са подчертали допълнително, приели официално и обявили сериозна извънредна световна климатична ситуация; изтъква, че това осигурява голяма подкрепа за поемането на активна лидерска роля в стремежа към неутрална по отношение на климата Европа, като подчертава гледната точка на ниските ешелони (1); |
| --- | --- |

3.

| 4. | подчертава, че пандемията от COVID-19 допълнително увеличи спешната необходимост от ранни и координирани действия — настоящият опит от пандемията изведе на преден план необходимостта от подобряване на устойчивостта на социалните и икономическите системи за справяне със смущения от голям мащаб, тъй като непредвидените кризи създават сложни рискове, особено в твърде тясно специализирани икономики; |
| --- | --- |

4.

| 5. | подчертава, че политиките на ЕС за адаптиране към изменението на климата и смекчаване на последиците от него трябва да бъдат по-добре интегрирани както с публичния, така и с частния сектор, както и с дейностите на гражданите в рамките на секторите на политиката на ЕС в областта на климата: схемата за търговия с емисии (СТЕ), Решението за разпределяне на усилията (РРУ), земеползването, промените в земеползването и горското стопанство (ЗПЗГС). С цел да постигне неутралност по отношение на климата до 2050 г., ЕС трябва да ускори декарбонизацията на дейностите във всички сектори. Градовете и регионите, в партньорство с промишлеността, носят основната отговорност за сектора на СТЕ, особено отоплението, охлаждането, земеползването и транспорта. |
| --- | --- |

5.

Връзки на поднационалните органи на управление с ЦУР на ООН и РКООНИК

| 6. | счита, че поднационалните органи на управление трябва да играят решаваща роля за засилване на глобалните амбиции в областта на климата, както и че политиките за адаптиране следва да играят основна роля за адаптирането на целите на ООН за устойчиво развитие (ЦУР) към местните условия; ЕС трябва да създаде стимули за общините за постигане на ЦУР; |
| --- | --- |

6.

| 7. | призовава РКООНИК официално да признае ролята на поднационалното равнище и да насърчава активно участието на поднационалните органи на управление в политиките за адаптиране и смекчаване и да предложи страните да приемат амбициозни цели; посочва приноса на местно равнище, представен като доброволни местни прегледи, в които се подчертава, че градовете са равнището, на което се осъществяват действията, които оказват въздействие, и се проучват най-добре полезните взаимодействия и взаимовръзките между различните ЦУР; |
| --- | --- |

7.

| 8. | счита, че 26-ата конференция на страните по РКООНИК (COP-26) е основен етап за затвърждаване на водещата роля на ЕС във връзка с дейността в областта на климата в световен план, и подчертава, че текущите дейности и ангажименти на регионите и градовете следва да имат силна и видима роля на COP-26; изразява готовност да подкрепи институциите на ЕС в сътрудничеството с РКООНИК за засилване на видимостта и признаването на поднационалните органи на управление в световната дипломация и дейности в областта на климата; подчертава в този смисъл сътрудничеството с международни общности и мрежови организации като ICLEI, Under2Coalition, Regions4, Алианс за климата и Обединени градове и местни власти (ОГМВ); |
| --- | --- |

8.

Към по-влиятелна стратегия на ЕС за адаптация въз основа на нови познания, учене и иновации

| 9. | приветства подробния план за нова по-амбициозна стратегия на ЕС за адаптиране към изменението на климата, която го поставя на по-преден план в амбициите на ЕС за 2030 и 2050 г. в областта на климата, като подобрява знанията, укрепва планирането и ускоряването на действията и признава необходимостта от политики за адаптация на регионално и местно равнище; изтъква във връзка с това необходимостта въпросите на адаптирането към изменението на климата да бъдат ефективно интегрирани във всички области на политиката; настоятелно призовава Комисията да разработи новата стратегия на ЕС за адаптация с ясни цели и показатели в съответствие с принципите на активна субсидиарност и пропорционалност; |
| --- | --- |

9.

| 10. | счита, че за да подкрепя поднационалните органи на управление в техните глобални мерки за ЦУР, самият ЕС трябва да служи за пример; това включва сътрудничество с потенциални партньори извън ЕС въз основа на ценности на ЕС; |
| --- | --- |

10.

| 11. | подчертава необходимостта от общоевропейска система за адаптиране и добре функционираща структура на многостепенно управление с ясни отговорности, за да се осигури възможност за предприемане на действия. Важно е да се създадат ефективни регионални и местни механизми за адаптиране и смекчаване, като се използват съвместни мрежи между публичния, частния и третия сектор и се подобрят знанията, способностите и финансовите ресурси; |
| --- | --- |

11.

| 12. | подчертава значението на природосъобразните решения за адаптирането към изменението на климата, тъй като тяхното въвеждане предлага възможности за търсене на решения на взаимносвързани кризи в областта на климата, природата и здравето, които носят ползи както в социалната, така и в екологичната сфера, като същевременно насърчават устойчивостта и издръжливостта. Природосъобразните решения могат да бъдат и важно средство по пътя към постигането на ЦУР и амбициите на РКООНИК, по-специално за оползотворяване на синергиите между отделните ЦУР и действията в областта на климата; |
| --- | --- |

12.

| 13. | подчертава, че за адаптирането към изменението на климата ще е необходима значителна трансформация и то ще трябва да бъде включено като хоризонтален приоритет в териториалното планиране и управление; политиките за адаптиране имат значителни последици за здравето и социалната справедливост; |
| --- | --- |

13.

| 14. | отбелязва, че степента на местната готовност по отношение на адаптирането към изменението на климата е различна в световен мащаб, а също и в Европа. Свързаните с климата рискове понастоящем не са включени подробно в общото планиране на управлението на рисковете и готовността на общините; |
| --- | --- |

14.

| 15. | подчертава, че за да бъдат успешни, всички действия в областта на климата, включително адаптирането, трябва да се основават на най-добрите налични знания и иновации и изцяло зависят от ангажираността на гражданите; местните и регионалните власти са равнището на управление, което се ползва с най-голямо доверие, тъй като те знаят най-добре какво е необходимо и как ефикасно да обърнат внимание на нуждите и очакванията на гражданите на Европа; |
| --- | --- |

15.

| 16. | отправя предизвикателство към Европейската комисия и държавите членки да подкрепят развитието на:






  а. | устойчивостта като „нова нормалност“ за всички общности, предприятия и отделни хора; |
| --- | --- | --- |

16.

а.

устойчивостта като „нова нормалност“ за всички общности, предприятия и отделни хора;

| б. | устойчивостта, въглеродната неутралност, кръговата икономика и издръжливостта като водещ принцип при вземането на всички решения — публични и частни, включително процесите на изготвяне на бюджети; |
| --- | --- |

б.

устойчивостта, въглеродната неутралност, кръговата икономика и издръжливостта като водещ принцип при вземането на всички решения — публични и частни, включително процесите на изготвяне на бюджети;

| в. | насочено към устойчивостта планиране и действия въз основа на сътрудничество, знания и добри практики; |
| --- | --- |

в.

насочено към устойчивостта планиране и действия въз основа на сътрудничество, знания и добри практики;

| г. | научни изследвания в областта на устойчивостта и съвместни дейности — мултидисциплинарни и интердисциплинарни — за увеличаване на познанията и тяхната диверсификация; |
| --- | --- |

г.

научни изследвания в областта на устойчивостта и съвместни дейности — мултидисциплинарни и интердисциплинарни — за увеличаване на познанията и тяхната диверсификация;

| д. | цифрова свързаност за всички граждани с подходящи умения като хоризонтален елемент, гарантиращ екологична и цифрова трансформация; |
| --- | --- |

д.

цифрова свързаност за всички граждани с подходящи умения като хоризонтален елемент, гарантиращ екологична и цифрова трансформация;

| е. | начини за включване на всички тези елементи във всички образователни решения в Европейския съюз; и |
| --- | --- |

е.

начини за включване на всички тези елементи във всички образователни решения в Европейския съюз; и

| ж. | финансиране за градовете и регионите за преквалификация и повишаване на квалификацията на работната сила; |
| --- | --- |

ж.

финансиране за градовете и регионите за преквалификация и повишаване на квалификацията на работната сила;

| 17. | застъпва се за намаляване на въглеродния отпечатък чрез свеждане до минимум на отрицателното въздействие на продуктите, услугите и организациите; освен това призовава за по-голям акцент върху положителния въглероден отпечатък, като се покаже положителното бъдещо въздействие, което продуктите, услугите или организациите могат да окажат по отношение на устойчивостта; |
| --- | --- |

17.

| 18. | подкрепя създаването на научни платформи на местно равнище относно изменението на климата (които вече съществуват в различни региони и играят ролята на „местен комитет по изменение на климата“), за да се насърчи сътрудничеството с учените и да се подпомогне процесът на вземане на решения от страна на местните служители на изборна длъжност; |
| --- | --- |

18.

| 19. | подчертава, че изграждането на лична, общностна и регионална устойчивост е решаващ фактор за адаптирането към изменението на климата; изтъква значението на осведомеността на хората, ученето, изграждането на капацитет и концепциите за укрепване на културата на трансрегионално и транснационално сътрудничество, така че тя да функционира на практика в целия свят; |
| --- | --- |

19.

| 20. | призовава Комисията да създаде и увеличи използването на общоевропейски инструменти за сътрудничество за съвместно създаване на нови решения на предизвикателствата, свързани с климата, и призовава за цифрови виртуални екипи за напътстване и наставничество между партньори в подкрепа на ново, иновативно и устойчиво развитие на регионално и местно равнище; регионите и градовете са готови да служат като изпитателни центрове за разработване на нови решения, които могат да отговорят на разнообразните нужди на териториите на ЕС; |
| --- | --- |

20.

| 21. | подчертава ползата от мрежата от живи лаборатории за преодоляване на „пропуските във връзка с адаптирането към изменението на климата и смекчаването на последиците от него“ и за засилване на иновациите за устойчиво развитие; |
| --- | --- |

21.

| 22. | подчертава ролята на селското и горското стопанство (ОСП) в глобалната политика в областта на климата, тъй като те играят важна роля за повишаване на издръжливостта на сътресения и устойчивостта, както и за насърчаване на иновативни решения в селските райони; в този смисъл целите на Зеления пакт, особено стратегията за биологичното разнообразие и стратегията „От фермата до трапезата“, трябва да бъдат включени в ОСП, като се преустанови връзката между субсидиите и размера на селскостопанската земя и вместо това те се обвържат със спазването на високи и задължителни стандарти за опазване на климата, биологично разнообразие, употреба на пестициди и хуманно отношение към животните, скъсени вериги за доставки и насърчаване на местното производство; |
| --- | --- |

22.

| 23. | подчертава положителните полезни взаимодействия между политиките за опазване на биологичното разнообразие и политиките за смекчаване на последиците от изменението на климата и за адаптиране към него — основни стълбове, на които се основава борбата с изменението на климата в световен мащаб; |
| --- | --- |

23.

| 24. | подчертава значението на използването на превантивни информационни системи като „Галилео“ и „Коперник“ в оценките на опасностите и рисковете на равнището на общностите. За това са необходими повече систематични и всеобхватни решения за извличане и обработка на данни на регионално и местно равнище, като използване на спътници и сензори с подпомагани от ГИС инструменти за картографиране на уязвимостите, свързани с различните рискове по отношение на климата; насърчава МРВ да използват и да се възползват от наличните данни и услуги, особено тези, предлагани от услугата в областта на изменението на климата на „Коперник“ (C3S); |
| --- | --- |

24.

| 25. | подчертава необходимостта от допълнителни инвестиции в космически технологии, тъй като те са компонент от решаващо значение за устойчивото и издръжливо развитие при предоставянето на съответна информация относно свързаните с климата рискове и свързаните с тях мерки за адаптиране — в тази област изразява готовност за сътрудничество с Комисията, JRC и ЕАОС за проучване на действия, насочени към доближаване на тези технологии до местните и регионалните власти; |
| --- | --- |

25.

| 26. | посочва, че адаптацията следва да бъде призната като важен стълб на Европейския зелен пакт в качеството си на нова стратегия на ЕС за растеж; приветства предложения европейски законодателен акт в областта на климата като начин за осигуряване на всеобхватна рамка както за смекчаване на последиците от изменението на климата, така и за адаптиране към него; |
| --- | --- |

26.

Градовете и регионите следва да имат по-голяма роля по отношение на политиките за адаптация

| 27. | изтъква, че градовете и регионите са новатори и пионери в действията в областта на климата и адаптирането към неговото изменение и често участват в научноизследователски и иновационни проекти, например в рамките на „Хоризонт 2020“ и „Хоризонт Европа“, което им дава възможност да действат като посланици в областта на адаптирането към изменението на климата в цяла Европа и да насърчават трансграничното сътрудничество между поднационалните равнища в борбата с климатичните предизвикателства; |
| --- | --- |

27.

| 28. | отбелязва, че местните органи на управление са отговорни за повече от 70 % от мерките за намаляване на изменението на климата и до 90 % от действията за адаптиране към изменението на климата, както и че не може да има ефективна политика за адаптиране, без да се отчитат нуждите, възгледите и експертният опит на местните региони и градове; посочва, че според оценките в целия ЕС около 40 % от градовете с повече от 150 000 жители са приели планове за адаптиране (2); |
| --- | --- |

28.

| 29. | цифровите приложения могат да играят ключова роля за подпомагането на МРВ да осъществяват целите във връзка с устойчивото развитие и климата или да се адаптират към изменението на климата. Съобразно с това устойчивите цифрови решения винаги трябва да се вземат предвид, когато става въпрос за смекчаването на изменението на климата и адаптирането към него; трябва да се обменят примери за най-добри практики, като същевременно винаги се контролира реалната ефективност на цифровите решения; |
| --- | --- |

29.

| 30. | посочва, че най-видимите последици от изменението на климата в Европа и в световен мащаб са причинени от екстремни метеорологични явления като големи горещини, наводнения, недостиг на вода, горски пожари и болести, които водят до значителни човешки жертви, финансови щети, както и до влошаване на качеството на живот; освен това отбелязва, че обезлюдяването на селските райони, загубата на достъп до плодородни почви и загубата на биологично разнообразие създават социални и икономически трудности, които се превръщат в нарастващ глобален проблем, който ще има огромни последствия в Европа (3); |
| --- | --- |

30.

| 31. | подчертава решаващото значение на двете мисии, насочени към климата — „устойчива на изменението на климата Европа“ и „100 неутрални по отношение на климата града до 2030 г.“; изразява готовността си за сътрудничество с Комисията за насърчаване на кандидатури и номинации от общности, градове и региони, представляващи пълното географско, социално и икономическо многообразие на европейските територии; изразява готовност да изготви заедно с мисиите, Конвента на кметовете и други график за постигане на целта за неутралност по отношение на климата; |
| --- | --- |

31.

| 32. | препоръчва ЕАОС, заедно с различни експертни организации като Съвместния изследователски център, Партньорството за адаптиране към изменението на климата на Програмата за градовете (4) и Конвента на кметовете за климата и енергетиката (5), редовно да предоставя актуална информация относно научните познания и да представя конкретни проекти, свързани с изменението на климата, последиците и уязвимостта в основните биогеографски региони в Европа; |
| --- | --- |

32.

| 33. | подчертава, че въздействието от изменението на климата е неравномерно и че за правилния избор на политика решаваща роля играят териториалните фактори; подходящите действия за адаптиране зависят от специфичните уязвимости, например в най-отдалечените региони, островите, планинските райони, крайбрежните райони на ЕС и Арктика; |
| --- | --- |

33.

| 34. | настоява за предприемането на спешни мерки в Арктика, където зимните температури вече са с 2,5 °С по-високи от температурите от прединдустриалния период, което означава, че морският лед и снеговете се топят с безпрецедентни темпове, както наскоро беше доказано, напр. от експедицията MOSAiC. Необходимо е специално внимание поради по-голямата чувствителност на Арктика, която се нарича „полярно усилване“; |
| --- | --- |

34.

| 35. | посочва изключителното богатство на средиземноморската природа и нейната особена уязвимост спрямо природни бедствия, изменението на климата и социално-икономическото развитие. Необходими са специфични действия, за да се повиши устойчивостта на природните ресурси, особено за опазване на биологичното разнообразие; |
| --- | --- |

35.

| 36. | изтъква, че изменението на климата е тясно свързано със социално-икономическите промени като урбанизацията; подчертава, че градските райони в Европа, в които живеят три четвърти от населението, са изправени пред предизвикателства, свързани с климата, които се нуждаят от специално разработени решения и подкрепа от ЕС и държавите членки (6); подчертава също и значението на селските и крайградските райони, в които понякога е дори още по-трудно да се намалят емисиите, поради което призовава и за подходящи решения там; |
| --- | --- |

36.

| 37. | подчертава, че многостепенният диалог по въпросите на енергетиката и климата има потенциал да се превърне в мощен инструмент за гарантиране на ефективната вертикална интеграция и включването на политиките за адаптиране; той следва да бъде разширен, за да обхване целия Зелен пакт; |
| --- | --- |

37.

| 38. | подчертава решаващата роля на Конвента на кметовете за климата и енергетиката и подобни инициативи за доближаването на политиките за адаптиране до градовете и регионите, както и на подписалите Конвента страни за изпълнението на плановете за действие за устойчива енергетика и климат; |
| --- | --- |

38.

| 39. | изтъква, че е важно да се засилят използването, по-широкото разпространение и внедряването на иновативни цифрови технологии, които са от полза за интеграционния капацитет и сближаването, чрез стратегия за интелигентна територия. Примери за тези технологии са технологията от пето поколение (5G), интернет на нещата и анализът на данни, които следва да се разглеждат като фактор, способстващ за цифровата и екологосъобразната трансформация на регионите и градовете, и по-специално като революционен лост за предоставяне на цифрови обществени услуги, енергийна ефективност, насърчаване на културата и туризма и социално и териториално сближаване. |
| --- | --- |

39.

| 40. | подчертава ролята на енергийните системи за адаптирането и връзките между тях, както е посочено в съобщението относно стратегията на ЕС за интеграция на енергийната система (7), и призовава Европейската комисия да проучи допълнително тези връзки в последващите действия във връзка с това съобщение; |
| --- | --- |

40.

| 41. | подчертава значението на увеличаването на европейските партньорства между регионите и градовете, като се използват концепциите за интелигентна специализация; препоръчва засилване на ролята на градовете и регионите в платформата „Адаптиране към климата“ (8) и желае задълбочаване на сътрудничеството, особено с Европейската агенция за околна среда, общността на знание и иновации „Климат“ на Европейския институт за иновации и технологии и Съвместния изследователски център; |
| --- | --- |

41.

| 42. | посочва необходимостта от подобряване на капацитета на регионите и градовете за изпълнение и значението на наличието на достатъчно персонал, включително квалифициран персонал. Особено на общинско равнище трябва систематично да се осигурява необходимата работна сила за координацията на многото сфери на работа и области на отговорност, свързани с изпълнението на целите за устойчиво развитие и за действия в областта на климата; |
| --- | --- |

42.

Финансиране и глобални правила

| 43. | призовава Комисията да обърне специално внимание на системата за ценообразуване на CO2. Необходими са нови инвестиции във връзка с климатичната трансформация — особено в частния сектор — за целите на адаптиране и смекчаване. За привличане на необходимите инвестиции цената на CO2 следва да бъде определена на предвидимо и подходящо равнище. Тази система следва да насърчава енергийните и други дружества да играят важна роля в постигането на целите в областта на климата и в създаването на нови решения, които са неутрални по отношение на въглеродните емисии; |
| --- | --- |

43.

| 44. | подчертава, че е необходима по-ефективна система на ценообразуване за CO2, включително механизъм за корекция на въглеродните емисии на границите, за превръщането на емисиите на CO2 в прозрачен параметър на икономическата система и за насърчаване на прехода към въглеродна неутралност. Това би създало нови еднакви условия за конкуренция на устойчиви действия, а и представлява важен инструмент за превръщане на системата в прозрачна по отношение на СО2 на всички равнища и във всички сектори; |
| --- | --- |

44.

| 45. | подкрепя призива на ЕП за създаване на нетен бюджет на ЕС-27 за парниковите газове въз основа на последните научни изчисления, използвани от Междуправителствения комитет по изменение на климата, който да представлява справедливия дял на Съюза от оставащите глобални емисии в съответствие с целите на Парижкото споразумение и да направлява установяването на траектория на Съюза към нулеви нетни емисии на парникови газове до 2050 г.; |
| --- | --- |

45.

| 46. | призовава ЕС да поеме силна водеща роля в световен план с цел разработване на необходимите системи за ценообразуване и бюджетиране на CO2 за периода до 2030 г. и договаряне на подобни елементи с неговите глобални търговски партньори; |
| --- | --- |

46.

| 47. | предлага да се насърчават дългосрочни, финансирани от ЕС инвестиции в инфраструктура, свързана с адаптацията; подчертава значението на това всички равнища на управление да разполагат с възможности за адекватно финансиране за адаптиране към изменението на климата, както и да се проучват потенциални нови варианти за съществуващите съоръжения и да се разглеждат нови и иновативни решения; |
| --- | --- |

47.

| 48. | препоръчва ЕС и националните правителства да гарантират стабилно и систематично публично финансиране за адаптиране, например за комуналните услуги, службите за спешна помощ и спасителните служби, както и здравеопазването. За превантивното адаптиране са необходими всеобхватни инвестиции в инфраструктура и спасителни инструменти, които интегрират адаптирането към изменението на климата и смекчаването на последиците от него в общите мерки за устойчивост; |
| --- | --- |

48.

| 49. | приветства обявяването на „зелени“ облигации за финансиране на действия в областта на климата; предупреждава, че публичните ресурси може да не бъдат достатъчни за посрещане на всички свързани с адаптирането нужди и че следва да се насърчава частното финансиране на усилията за адаптиране. Критериите на класификационната система и практическият подход към това, което се счита за устойчиво и безопасно, трябва да бъдат разработени по такъв начин, че да не налагат административна тежест на тези, които желаят да инвестират устойчиво. Това важи с особена сила, когато тези аспекти надхвърлят съществуващото европейско и национално законодателство; |
| --- | --- |

49.

| 50. | признава, че акцентът на новата рамка за периода 2021—2027 г. ще бъде в значителна степен върху по-интелигентна Европа чрез иновации и върху по-екологосъобразна Европа без въглеродни емисии; призовава за по-голяма роля за КР в насочването на използването на комбинацията от инструменти за регионални публично-частни инвестиции за адаптиране към изменението на климата и смекчаване на последиците от него; това включва подкрепа за стратегии, ръководени на местно равнище, и предоставяне на правомощия на местните власти в управлението на европейските, националните, регионалните и местните фондове; посочва, че европейските програми трябва да насърчават създаването и споделянето на добри решения в областта на климата в полза на различни по големина общини; |
| --- | --- |

50.

| 51. | подчертава, че МРВ познават най-добре нуждите на гражданите и предизвикателствата пред тях и отговарят за изпълнението на политиките на ЕС на местно и регионално равнище. Поради това е необходимо държавите членки да включват МРВ в процеса на вземане на решения, свързани с европейското и националното законодателство. КР насърчава държавите членки да делегират на местните и регионалните власти управлението на фондовете и финансовите инструменти въз основа на принципа на субсидиарност; |
| --- | --- |

51.

| 52. | посочва новото равнище на ангажимент от страна на Европейската инвестиционна банка (ЕИБ) за увеличаване на дела на финансирането, предназначено за действия в областта на климата и за устойчивостта на околната среда до 2025 г., както и за разработване на Пътната карта на Банката по въпросите на климата (9); приветства въвеждането на системата на ЕИБ за оценка на риска за климата за систематична оценка на свързаните с климата физически рискове; |
| --- | --- |

52.

| 53. | подчертава необходимостта от обвързване на разработването на новата стратегия на ЕС за адаптация с принципите, заложени в Европейския зелен пакт; настоятелно призовава Комисията да признае градовете и регионите като пълноправни партньори в тази рамка и да постигне по-добро съгласуване между местните стратегии за адаптиране „от долу нагоре“ и националните стратегии за адаптиране; |
| --- | --- |

53.

По-добра съгласуваност и операции в цяла Европа

| 54. | посочва, че целите на Пакта за климата се основават на активна субсидиарност и многостепенно управление: КР е готов да предостави политическата си подкрепа при прилагането на Пакта за климата (10) и да го доближи до всички градове и региони на Европа. Във връзка с това призовава Комисията да включи действията за адаптиране към изменението на климата като една от интервенциите за тази важна инициатива; |
| --- | --- |

54.

| 55. | подчертава потенциала на Европейския пакт за климата като иновативен инструмент за управление, повишаващ сътрудничеството между МРВ и европейските институции, от една страна, а от друга страна, като обща инициатива за стимулиране на създаването на местни пактове за климата в целия ЕС и за улесняване на използването на най-добри практики, включително относно адаптирането към изменението на климата; |
| --- | --- |

55.

| 56. | отново изтъква значението на включването на политиките за адаптиране в териториалното планиране и управление на инфраструктурата и ландшафта (11) — градовете и регионите следва да положат значителни усилия; |
| --- | --- |

56.

| 57. | приветства предложението за амбициозен план за целите в областта на климата до 2030 г. и призовава Комисията да включи в тази рамка и мерки и цели за адаптиране; |
| --- | --- |

57.

| 58. | подчертава, че няколко инициативи, като гражданските диалози, оценките на териториалното въздействие, многостепенните диалози в областта на енергетиката и климата и мрежата RegHub, както и европейската инициатива за градовете на политиката на сближаване след 2020 г., могат да подкрепят както оценката на действията за адаптиране, така и определянето на стратегически програми, като включат пряко засегнатите от изменението на климата и мерките за адаптиране; |
| --- | --- |

58.

| 59. | приветства пускането на вълната на саниране като ориентирана към бъдещето инициатива за ускоряване на усилията на ЕС във връзка с една от ключовите области за постигане на нашите цели в областта на климата — в този контекст призовава Комисията да доразвие ролята на санирането на сградите за повишаването на целевите стойности, свързани с адаптирането, и за осигуряването на по-голяма устойчивост на изградената среда; |
| --- | --- |

59.

| 60. | посочва, че въздействието от изменението на климата върху гражданите варира в зависимост от тяхната социална и икономическа уязвимост, възраст и пол; поради това в новата стратегия на ЕС следва да бъде внимателно разгледан социалният аспект на политиките за адаптиране въз основа на текущата работа на Европейската агенция за околна среда в тази област (12); |
| --- | --- |

60.

| 61. | подчертава, че понастоящем държавите членки изготвят различни планове и стратегии, например стратегиите за адаптиране към изменението на климата, националните планове в областта на енергетиката и климата, националните дългосрочни стратегии и стратегиите за устойчиво развитие и други секторни политики, като биологичното разнообразие, горското и селското стопанство или териториалното устройство; посочва, че това създава риск от объркване за градовете и регионите, и призовава Европейската комисия да преразгледа цялостната рамка в полза на интегриран в по-голяма степен подход; |
| --- | --- |

61.

| 62. | призовава Комисията настоятелно да препоръча на държавите членки да включат поднационалните органи на управление в изготвянето на стратегиите за адаптиране и в насърчаването на разработването на регионални и местни стратегии, както и на регионално разделение на националните стратегии; за тази цел КР е готов да организира многостепенни диалози в областта на енергетиката и климата. |
| --- | --- |

62.

Брюксел, 10 декември 2020 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  https://climateemergencydeclaration.org/climate-emergency-declarations-cover-15-million-citizens/.

1

(2)  Доклад относно прилагането на стратегията на ЕС за адаптация към изменението на климата (COM(2018) 738 final).

2

(3)  https://www.eea.europa.eu/themes/climate-change-adaptation.

3

(4)  https://ec.europa.eu/futurium/en/climate-adaptation.

4

(5)  https://www.eumayors.eu/.

5

(6)  https://www.eumayors.eu/.

6

(7)  COM(2020) 299 final.

7

(8)  https://climate-adapt.eea.europa.eu/.

8

(9)  https://www.eib.org/en/about/partners/cso/consultations/item/cb-roadmap-stakeholder-engagement.htm.

9

(10)  Вж. становище 1360/2020 относно „Европейски пакт за климата“ (ОВ C 440, 18.12.2020 г., стр. 99) на Rafał Trzaskowski (PL/ЕНП), достъпно на адрес https://cor.europa.eu/BG/our-work/Pages/OpinionTimeline.aspx?opId=CDR-1360-2020.

10

(11)  https://ec.europa.eu/clima/sites/clima/files/adaptation/what/docs/swd_2013_137_en.pdf.

11

(12)  https://www.eea.europa.eu/publications/unequal-exposure-and-unequal-impacts.

12

---

| 2.2.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 37/40 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 37/40

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Въздействието на изменението на климата върху регионите: оценка на Европейския зелен пакт

(2021/C 37/07)

| Докладчик: | Andries GRYFFROY (BE/EA), член на регионална асамблея: Фламандски парламент |
| --- | --- |
| Отправен документ: | Сезиране от председателството на Съвета, член 41, буква б), подточка i) |

Докладчик:

Andries GRYFFROY (BE/EA), член на регионална асамблея: Фламандски парламент

Отправен документ:

Сезиране от председателството на Съвета, член 41, буква б), подточка i)

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

Проектиране на изпълнението на Зеления пакт на всички равнища като ключов инструмент за екологично възстановяване към постигане на неутрална по отношение на климата Европа

| 1. | посочва как според изчисленията на ПРООН над 70 % от мерките за смекчаване на последиците от изменението на климата и до 90 % от мерките за адаптиране към изменението на климата са предприети от местните и регионалните власти (МРВ), и как МРВ прилагат 70 % от цялото законодателство на ЕС, което представлява една трета от публичните разходи и две трети от публичните инвестиции. Сама по себе си целта за постигане на неутралност по отношение на климата до 2050 г., както и за повишаване на устойчивостта на територията трябва да се преследва в сътрудничество с МРВ и с тяхна подкрепа; |
| --- | --- |

1.

| 2. | подчертава как Зеленият пакт е ключов инструмент за ЕС, за да постигне целите на Парижкото споразумение, да изпълни изцяло Програмата на ООН до 2030 г. и целите за устойчиво развитие (ЦУР) и да осигури амбициозен принос от ЕС за глобалната рамка за биологичното разнообразие за периода след 2020 г. (1); подчертава значението на приемането на обновени цели до 2030 г. за запазване на увеличението на температурата на световно равнище доста под 2 oC спрямо нивата от прединдустриалния период и полагане на усилия за дори по-нататъшното му ограничаване до 1,5 oC съгласно Парижкото споразумение. Подчертава, че целите, които трябва да бъдат постигнати, следва да отчитат правото на всяка държава членка да определя своя енергиен микс в зависимост от своите специфики и контекст и съгласно принципа на технологична неутралност. Припомня, че изменението на климата засяга всички европейски региони и че широкообхватните му последици за здравето, околната среда, както и за икономиките, които могат да се различават в отделните региони, изискват спешни действия и усилия за промени с оглед на превръщането на предизвикателствата във възможности; |
| --- | --- |

2.

| 3. | изтъква, че Зеленият пакт предлага възможности за насърчаване на устойчиви и иновативни решения с ефективно използване на ресурсите за устойчиво местно и регионално развитие, които не биват да бъдат пропуснати. Той може да спомогне за гарантирането на по-устойчива, по-конкурентоспособна и по-издръжлива икономика в Европа и да послужи за пример, лидерство и глобален модел за постигане на неутралност по отношение на климата и екологосъобразно възстановяване; |
| --- | --- |

3.

| 4. | счита, че за да се гарантира успешното изпълнение на Зеления пакт, усилията трябва да бъдат определени в съответствие с подхода „от долу нагоре“ и да бъдат поделени справедливо между всички територии на ЕС при спазване на принципа на субсидиарност и пропорционалност, като същевременно се позволи необходимата гъвкавост, за да се гарантира тяхната ефективност по отношение на разходите; |
| --- | --- |

4.

| 5. | посочва, че кризата с COVID-19 доказа уязвимостта на нашите общества и необходимостта от повишаване на тяхната устойчивост на икономически, социални и екологични сътресения; отново потвърждава централната роля на новия инструмент на ЕС в подкрепа на неговото възстановяване, като същевременно се създадат условия за по-екологичен и справедлив преход и по-устойчиво бъдеще; |
| --- | --- |

5.

| 6. | призовава за признаване на многостепенното управление с цел ефикасно обвързване на целите на Зеления пакт с екологичното възстановяване на Европа; подчертава как широкият спектър от теми, които Зеленият пакт включва, осигурява богата основа за интеграцията на нови и съществуващи планове във всички сектори за разработването и стимулирането на мерки, които могат да остойностят потребностите и да увеличат добавената стойност на местния контекст и да допълнят националните усилия в съответствие с принципа на субсидиарност; |
| --- | --- |

6.

| 7. | подчертава, че националните планове за възстановяване и устойчивост представляват възможност, която не е за изпускане, за използване на многостепенното управление. Тези действия трябва да бъдат подкрепени от подходящи регулаторни рамки и ресурси чрез пълноценно включване на МРВ в определянето и прилагането на плановете и чрез осигуряване на пряк достъп за тях до средства от ЕС; |
| --- | --- |

7.

| 8. | припомня анализа на Европейската агенция за околна среда (ЕАОС), който показва как недостатъчното прилагане на законодателството на ЕС в областта на околната среда най-често е резултат от неефективна координация между местните, регионалните и националните власти, изострено от липса на административен капацитет и недостатъчно финансиране, липса на знания и данни, недостатъчни механизми за осигуряване на изпълнението и липса на политическа интеграция; ето защо призовава за систематично засилване на вертикалната интеграция с цел справяне с разминаванията в равнищата на амбиция, съгласуване на графиците за изпълнение и приоритетите за инвестиции, ограничаване на дублирането на мерки, на противоречиви или несвързани процеси, както и отстраняване на пропуските в политиката и законодателството (2); |
| --- | --- |

8.

| 9. | подчертава как въпреки че в Регламента относно управлението на Енергийния съюз силно се насърчава непрекъснат диалог между държавите членки и МРВ, опитът, като например националните планове в областта на енергетиката и климата, показа, че постигането на структуриран процес на ангажиране и консултации между всички равнища на управление може да бъде трудно (3); счита, че този многостепенен диалог в областта на енергетиката и климата следва да бъде допълнително насърчаван и да се разшири, за да обхване всички области на Зеления пакт, за да се гарантира необходимата степен на съгласуваност с цел адекватно осигуряване на ресурси, ангажименти и планове; въз основа на модела на многостепенните диалози в областта на климата и енергетиката, заявява отново готовността си да създаде постоянна многостепенна платформа за многостепенен диалог относно Зеления пакт; изтъква, че при разработването на националните планове за възстановяване и устойчивост следва да се гарантират подход „от долу нагоре“ и задължителни консултации с МРВ, за да се осигури координирано и ефективно интегриране на политиките в рамките на Зеления пакт (4). Приканва Европейската комисия да се опре на опита от изпълнението, натрупан и с помощта на мрежата от регионални центрове на КР; |
| --- | --- |

9.

| 10. | подчертава, че стратегическият принос на МРВ е от основно значение, за да се гарантира включването на принципа на ненанасяне на вреди при превръщането на Зеления пакт в устойчив и справедлив „двигател за създаване на работни места“ в съответствие с местните и регионалните нужди; приветства изготвянето на новата Лайпцигска харта, която подчертава трансформиращата мощ на МРВ, ускоряващи разпространението на интегрирани процеси на градско планиране, координирани посредством интегрирани, ориентирани към териториите, многостепенни подходи и подходи на участието, като например интегрираните териториални инвестиции; призовава Европейската комисия да демонстрира по-голям ангажимент към Програмата на ЕС за градовете и да я включи в Зеления пакт и в инициативите в цифровата сфера (5); |
| --- | --- |

10.

| 11. | подчертава, че МРВ са в най-добра позиция да ангажират своите общности, да привличат частни инвеститори и да прилагат амбициозни и навременни действия, като действат не само като администратори, но и като доставчици на услуги. Те могат да приемат цялостни местни зелени пактове, като отчетат различните местни икономически, социални, географски и екологични положения; |
| --- | --- |

11.

| 12. | призовава Европейската комисия и държавите членки да дадат възможност на МРВ да играят ролята на ключови партньори в пътя на ЕС към постигане на неутралност по отношение на климата, като подкрепят ангажиментите за създаване на зелени пактове на местно и регионално равнище, като тези, обявени в Посланието от Манхайм, и изпълнението на ориентирани към териториите договори за климата и пактове за климата (6), изготвени в сътрудничество с гражданите и с основните заинтересовани страни, сред които бизнеса, промишлеността, секторите на научните изследвания и иновациите; |
| --- | --- |

12.

| 13. | предлага да работи заедно с Европейската комисия за стартирането на европейски регионален набор от показатели, включително ясни, целенасочени, лесни за използване показатели за измерване и мониториннг на въздействието на Зеления пакт на равнището на регионите (NUTS 2) в координация със системата за наблюдение, предвидена в Осмата програма за действие за околната среда. Тъй като регионите на ЕС имат много различни отправни точки и траектории на развитие, наборът от показатели ще даде възможност за предоставяне на доказателства за напредъка при изпълнението на Зеления пакт, за установяване на евентуалните пречки, за предлагане на решения за изоставащите територии и за обмен на най-добрите практики на заемащите водещи позиции. Съвместният изследователски център би могъл да предостави на Европейската комисия и на Европейския комитет на регионите методологична подкрепа за разработването на такъв набор от показатели, съгласувано със съответните агенции и институции, като например Европейската агенция за околна среда; |
| --- | --- |

13.

| 14. | приветства предложението на Комисията за създаване на Европейския пакт за климата, чиято цел е да ангажира гражданите и техните общности в създаването на конкретни действия в областта на климата и околната среда по места; отново заявява, че МРВ са готови да работят в партньорство с институциите на ЕС, държавите членки и всички съответни заинтересовани страни по линия на Пакта за климата за съвместното преследване на целите за неутралност по отношение на климата и за изпълнението на ЦУР на ООН (7); счита, че действията по изграждането на капацитет следва да бъдат свързани с инструменти за финансиране, за да се гарантира, че разработените от градовете и регионите планове и действия могат да бъдат изпълнени; |
| --- | --- |

14.

Осигуряване на глобални решения чрез прилагане на Зеления пакт на местно и регионално равнище

| 15. | подчертава, че Зеленият пакт ще има успех при създаването на по-силна, по-устойчива и приобщаваща Европа само ако гарантира както хоризонтална, така и вертикална интеграция на всички равнища на управление и ако гражданите се ангажират с енергийния преход; призовава Комисията и държавите членки да признаят ролята на МРВ като техен най-близък съюзник в този процес не само като партньори при изпълнението, но и чрез процеса на определяне на нашите регулаторни, фискални и финансови рамки на всички равнища в съответствие с (истинска) система на многостепенно управление; |
| --- | --- |

15.

| 16. | подчертава, че МРВ са в привилегированото положение да работят директно с хората и да насърчават промяна на поведението на гражданите към по-устойчиви модели на потребление, като им позволяват да предлагат жизнеспособни решения и да функционират като живи лаборатории за нови идеи и знания (8) и да насърчават приемането на амбициозни, но реалистични цели чрез включването им в мерките, услугите и приоритетите на общността, която представляват; изтъква отговорността на МРВ за изпълнението на действията за климата и необходимостта от укрепване на комуникацията и образованието в областта на климата като необходими инструменти за превръщането на гражданите в информирани участници, които да могат да се включат в тези усилия; подчертава, че увеличаването на целта за 2030 г. не следва да се превърне в пречка, а по-скоро да улесни и да даде възможност за ефикасни действия в областта на климата; |
| --- | --- |

16.

| 17. | при подготовката за COP26 призовава Комисията да подчертае изричната роля и приноса на местно и регионално определените приноси в рамките на преразгледаните национално определени приноси (НОП) на ЕС съгласно Парижкото споразумение и по-общо да насърчи активно постоянното признаване и непосредственото участие на поднационалните органи на управление в изпълнението на Парижкото споразумение и в процесите на РКООНИК; |
| --- | --- |

17.

| 18. | посочва, че МРВ са от решаващо значение за подобряване на спазването на ЦУР, по-конкретно цел 11 и цел 17; припомня, че в доклада относно устойчивото развитие на Европа за 2019 г. (9) климатът, биологичното разнообразие, кръговата икономика и сближаването на стандартите на живот във всички държави и региони са определени като най-големите предизвикателства за ЕС при постигането на ЦУР; силно препоръчва гарантирането на хармонизирана рамка и призовава ЕС да предприеме необходимите стъпки, за да демонстрира лидерска роля във връзка с изпълнението на ЦУР както на европейско, така и на световно равнище; |
| --- | --- |

18.

| 19. | припомня значението на непрекъснатото ангажиране на МРВ на всяка стъпка от процеса на планиране на възстановяването и устойчивостта: определяне на приоритетите, изготвяне на плановете, разпределяне на ресурсите и определяне на инвестициите; призовава европейските институции да разчитат непрекъснато на подкрепата и идеите на Комитета на регионите и на работната група на КР относно дейностите на местно равнище във връзка със Зеления пакт за насърчаване на изпълнението на Зеления пакт и на ефективно възстановяване; |
| --- | --- |

19.

Осъществяване на връзка и търсене на полезни взаимодействия за ускоряване на изпълнението посредством систематични подходи

| 20. | призовава Комисията да обърне специално внимание на системата за ценообразуване на CO2. Необходими са нови инвестиции във връзка с климатичната трансформация — особено в частния сектор — с цел смекчаване на изменението на климата и адаптиране към него. За привличане на необходимите инвестиции цената на CO2 следва да бъде определена на предвидимо и подходящо равнище. Тази система следва да насърчава енергийните дружества и други предприятия да играят важна роля в постигането на целите в областта на климата и в създаването на нови, неутрални по отношение на въглеродните емисии решения; подчертава, че е необходима по-ефективна система на ценообразуване за CO2, включително механизъм за корекция на въглеродните емисии на границите, за превръщането на емисиите на CO2 в прозрачен параметър на икономическата система и за насърчаване на прехода към въглеродна неутралност. Тази система следва да бъде разработена така, че да насърчава енергийните дружества и други предприятия да създават нови неутрални по отношение на въглеродните емисии решения. Това би създало нови еднакви условия на конкуренция за устойчиви действия и е важен инструмент за превръщане на СО2 в прозрачна част от прехода на всички равнища и във всички сектори. Призовава ЕС да поеме силна водеща роля в световен план с цел разработване на необходимата система до 2030 г. и договаряне на подобни елементи с неговите глобални търговски партньори; |
| --- | --- |

20.

| 21. | подкрепя призива на ЕП за създаване на нетен бюджет на ЕС-27 за парниковите газове въз основа на последните научни изчисления, използвани от Междуправителствения комитет по изменение на климата, който да представлява справедливия дял на Съюза от оставащите глобални емисии в съответствие с целите на Парижкото споразумение и да направлява установяването на траектория на Съюза към нулеви нетни емисии на парникови газове до 2050 г.; |
| --- | --- |

21.

| 22. | счита, че МРВ са на предната линия на екологичното възстановяване; подчертава, че МРВ вече интегрират ЦУР в своите местни планове и регионални стратегии (10), които могат да послужат като основна отправна точка за ефективно от гледна точка на разходите изпълнение на зелени пактове на местно и регионално равнище, свързващи множество секторни планове и стратегии и разработващи подходящи показатели за наблюдение и оценка на въздействието; |
| --- | --- |

22.

| 23. | посочва необходимостта от рационализиране и свързване на многото съществуващи финансирани от ЕС инициативи, насочени към местното равнище, и допринасящи за изпълнението на ЦУР и на Парижкото споразумение, чрез акцентирането върху един или повече сектора (като например Конвента на кметовете, Споразумението за „зелен“ град, Мрежата на европейските зелени столици, Европейското партньорство за иновации „Интелигентни градове“, Предизвикателството на 100-те неутрални по отношение на климата и интелигентни градове, както и други инициативи, които не са непосредствено финансирани от ЕС, като „Under2 Coalition“); призовава Европейската комисия да помогне за създаването на ясна картина на обхвата и характеристиките на съществуващите финансирани от ЕС инициативи, свързани със Зеления пакт и насочени към МРВ, с цел да ориентира по-добре техните дейности; |
| --- | --- |

23.

| 24. | счита, че изпълнението на Зеления пакт ще изисква гъвкави и иновативни решения и нови бизнес модели за преобразуване на местната и регионалната инфраструктура и екосистемни услуги с оглед на общество без въглеродни емисии, включително интелигентни цифрови технологии и „зелена“ и „синя“ инфраструктура, за да се подобри качеството на нашите обществени пространства, да се подпомогне адаптирането към изменението на климата, да се повиши биологичното разнообразие и да се подкрепи общественото здраве и качеството на живот; приветства определените приоритети, но подчертава необходимостта от укрепване на връзките между тях, увеличаване на диверсифицирането на производството, повишаване на ефективността на разходите и приоритетно определяне на онези от тях с по-голям потенциал за създаване на работни места, за да може Зеленият пакт да бъде двигател на възстановяването, а именно:






  — | вълна на саниране на частни и обществени сгради, както и декарбонизация на отоплението и охлаждането; |
| --- | --- | --- |

24.

—

вълна на саниране на частни и обществени сгради, както и декарбонизация на отоплението и охлаждането;

| — | чиста мобилност и транспорт; |
| --- | --- |

—

чиста мобилност и транспорт;

| — | кръгова икономика и устойчиви селскостопански и продоволствени системи; |
| --- | --- |

—

кръгова икономика и устойчиви селскостопански и продоволствени системи;

| — | биологично разнообразие и управление на екосистемите; |
| --- | --- |

—

биологично разнообразие и управление на екосистемите;

| — | природосъобразни решения и екологизиране на градовете; |
| --- | --- |

—

природосъобразни решения и екологизиране на градовете;

| — | амбиция за нулево замърсяване в ЕС; |
| --- | --- |

—

амбиция за нулево замърсяване в ЕС;

| — | цифровизацията; |
| --- | --- |

—

цифровизацията;

| — | политики в областта на здравеопазването и околната среда; |
| --- | --- |

—

политики в областта на здравеопазването и околната среда;

| — | политика на устойчивост, включваща политики в областта на сближаването, развитието на селските райони, здравеопазването и околната среда; |
| --- | --- |

—

политика на устойчивост, включваща политики в областта на сближаването, развитието на селските райони, здравеопазването и околната среда;

| — | насърчаване на бързо и последователно транспониране на пакета за чиста енергия и бързо приемане на европейския законодателен акт в областта на климата с цел адаптиране на законодателството на ЕС в областта на климата и енергетиката към повишената цел за 2030 г. като трамплин за постигането на неутралност по отношение на климата до 2050 г.; |
| --- | --- |

—

насърчаване на бързо и последователно транспониране на пакета за чиста енергия и бързо приемане на европейския законодателен акт в областта на климата с цел адаптиране на законодателството на ЕС в областта на климата и енергетиката към повишената цел за 2030 г. като трамплин за постигането на неутралност по отношение на климата до 2050 г.;

| — | преход към устойчива „синя“ икономика; |
| --- | --- |

—

преход към устойчива „синя“ икономика;

| — | устойчив и справедлив енергиен преход, насърчаващ непосредствено участие на гражданите и достъп до безопасна енергия на достъпни цени за всички. |
| --- | --- |

—

устойчив и справедлив енергиен преход, насърчаващ непосредствено участие на гражданите и достъп до безопасна енергия на достъпни цени за всички.

| 25. | подчертава, че Зеленият пакт предоставя възможност за по-систематичен подход към ускоряването на интеграцията на енергийните системи и групирането на сектори, и прилагането на интелигентна секторна интеграция и специализация, като същевременно се повишава енергийната сигурност, опазват се здравето и околната среда и се насърчават растежът, иновациите и глобалното промишлено лидерство; в този смисъл подчертава, че енергийният преход ще трябва да се осъществява с цялостен подход, който се занимава едновременно със свързаните с енергетиката въпроси, както и със социалните, индустриалните, териториалните, екологичните и културните аспекти, и отчита спецификата на всеки регион, по-специално на най-уязвимите региони като въгледобивните региони и регионите с висок въглероден интензитет, островите и най-отдалечените региони; |
| --- | --- |

25.

| 26. | припомня, че следва да се обърне специално внимание на регионите с изолирани енергийни системи и голям потенциал за възобновяеми източници и за които все още не съществуват иновативни технологични решения, позволяващи взаимосвързаност; |
| --- | --- |

26.

| 27. | припомня, че макар че иновациите трябва да играят ключова роля в развитието на един по-устойчив и по-гъвкав ЕС, вече е на разположение широка гама от технически решения за ефективна от гледна точка на разходите, неутрална по отношение на климата Европа и те трябва да се използват — например проучванията показват, че при сегашните технологии до 86 % от емисиите на CO2 (11) могат да бъдат намалени при една взаимносвързана енергийна система; призовава за по-нататъшни усилия във връзка с научноизследователската и развойната дейност в тази област; изтъква, че тези решения и най-добри практики следва да са леснодостъпни за МРВ чрез Пакта за климата, за да се насърчи партньорското обучение и сътрудничеството в целия ЕС; |
| --- | --- |

27.

| 28. | подчертава, че МРВ са изправени пред няколко бариери, свързани с липсата на финансови и човешки ресурси, както и със съществуващите политики, правната уредба и организационните структури. Стабилните, съгласувани и предвидими регулаторни рамки, опростяването на механизмите, свързани с подготовката на проектите, изграждането на капацитет и персонализираната техническа помощ биха помогнали на МРВ да осигурят инвестиции за амбициозни проекти и да разработят проекти, подходящи за банково финансиране; |
| --- | --- |

28.

Ускоряване на екологичното възстановяване на Европа чрез предоставяне на подходящ мандат и финансиране за изпълнение на Зеления пакт по места

| 29. | счита възстановяването след COVID-19 за предизвикателство, което трябва да бъде посрещнато със систематична стратегия за инвестиране, подпомагане и насърчаване на по-устойчив път за Европа, и по-специално с решителни действия от страна на МРВ за смекчаване на отрицателните социално-икономически последици от кризата; изразява убеждение, че инструментът за възстановяване Next Generation EU (12), и по-специално заделянето на 37 % от неговия бюджет от 750 милиарда евро за постигане на целите на Зеления пакт, както и по-високата цел в МФР за действия, свързани с климата, ще помогнат на ЕС да постигне целите си в областта на климата в съответствие с предначертания план; |
| --- | --- |

29.

| 30. | приветства възможността Фондът за справедлив преход да подпомага преквалификацията на работниците чрез увеличаване на предлагането на образование и професионално образование и обучение, подпомагане на създаването на нови икономически възможности и насърчаване на социалната справедливост и издръжливостта на сътресения, по-специално в уязвимите региони, включително онези с недостатъчно диверсифицирана структура на производството; подчертава значението на насърчаването на трудовите умения, свързани със Зеления пакт, като част от Европейската програма за умения за устойчива конкурентоспособност, социална справедливост и издръжливост, като се използват Пактът на ЕС за уменията и европейските партньорства за умения и се укрепват общественото образование и повишаването на осведомеността с цел насърчаване на промяна в поведението към по-устойчиви навици, които намаляват въздействието върху околната среда; |
| --- | --- |

30.

| 31. | призовава за обвързване на финансирането с политиката на сближаване за периода 2021—2027 г. с цел укрепване на оперативните програми и екологизиране на тези икономики; изтъква значението на ЕФРР и на новия инструмент за възстановяване за изпълнението на Зеления пакт; |
| --- | --- |

31.

| 32. | призовава институциите на ЕС да прилагат принципите на партньорство и многостепенно управление, силно местно и регионално измерение и осигуряване на задължително участие на МРВ при разработването на плановете за възстановяване и устойчивост (13), като едновременно с това улесняват един приобщаващ, достъпен и прозрачен процес на участие на всички равнища; |
| --- | --- |

32.

| 33. | призовава институциите и държавите членки да създадат по-добри фискални рамки и незабавно да преустановят субсидиите за изкопаеми горива с цел създаване на еднакви условия на конкуренция за енергията от възобновяеми източници, насърчаване на промените в поведението и генериране на ресурси в подкрепа на справедлив преход; подчертава, че е важно да се гарантира устойчив преход, който да е в състояние да насърчи социалното и икономическото сближаване; |
| --- | --- |

33.

| 34. | счита, че макар МРВ да разполагат с ограничен капацитет за генериране на приходи за своя бюджет от местни данъци и такси, те отговарят за 65 % от свързаните с климата и околната среда публични инвестиции. Същевременно те ще продължат да усещат въздействието на кризата с COVID-19 върху своите финанси и функциониране и през следващите години. Ето защо призовава за пряк достъп до финансиране на европейско равнище и за координирани програми на всички равнища на управление, и по-специално на инвестиционните планове в подкрепа на Зеления пакт и на плановете за възстановяване и устойчивост; |
| --- | --- |

34.

| 35. | повтаря своя призив за намаляване на бюрокрацията и опростяване на механизмите, свързани с подготовката на проекти и участието в инициативи за изграждане на капацитет в МРВ, и приветства ангажимента на Комисията за подобряване на насоките за регулиране с цел разрешаване на проблемите, свързани с устойчивостта и иновациите; |
| --- | --- |

35.

| 36. | признава използването на екологосъобразното бюджетиране (14) като ефективен инструмент на създаването на бюджетни политики за подпомагане на оценяването и извършването на подобрения при хармонизирането (15) на процесите, свързани с приходите и разходите и разпределянето на ресурси, на национално и поднационално равнище с целите в областта на околната среда и устойчивото развитие; |
| --- | --- |

36.

| 37. | подчертава значението на ангажирането на МРВ в определянето на таксономията на ЕС с цел по-добро установяване на инвестициите в областта на климата и устойчивостта; критериите и управлението на тази таксономия следва да подобрят устойчивостта на инвестициите, без да увеличават административната тежест и да възпират инвестициите. МРВ все още се сблъскват със значителни пречки при придобиването на необходимия експертен опит за разработване на подходящи за банково финансиране проекти и за оценка на средни и големи по мащаб инвестиции (16); |
| --- | --- |

37.

| 38. | приветства постепенното увеличение на финансирането за действия в областта на климата и екологична устойчивост от Европейската инвестиционна банка (ЕИБ) като банката на ЕС за климата; отново призовава за по-нататъшното прилагане на персонализирана техническа помощ за подпомагане на МРВ; призовава ЕИБ и Европейската комисия да засилят достъпа на МРВ до програми и подкрепата за разработването на подходящи за финансиране проекти, включително проекти с по-малък мащаб, обединявайки проекти с малък мащаб с цел създаване на необходимите икономии от мащаба; |
| --- | --- |

38.

| 39. | подчертава необходимостта от повишаване на капацитета на МРВ за привличане и мобилизиране на частно финансиране посредством инструменти, като например „зелени“ облигации, фондове за дялово участие и механизми за обединяване на финансиране, с цел насърчаване на екологичното възстановяване; приветства мисията на механизма на ЕС за градовете за изграждането на значителен пакет от инвестиционни проекти за устойчива енергия и за изграждане на капацитета на МРВ за достъп до механизми, като например европейските структурни и инвестиционни фондове и помощта за разработване на проекти в рамките на „Хоризонт 2020“; насърчава разрастването и разпространението на инициативи за обслужване на едно гише, които могат да предоставят технически оценки, подкрепа при тръжните процедури и информация относно вариантите за финансиране на МРВ; насърчава публично-частните партньорства и по-нататъшното съчетаване на ЕСИ фондове с други програми, като например „Хоризонт Европа“; |
| --- | --- |

39.

| 40. | подчертава необходимостта от пряка финансова помощ за научни изследвания и иновации в отговор на установени местни нужди и приветства отправената наскоро и финансирана в рамките на програмата „Хоризонт 2020“ покана по линия на Европейския зелен пакт, която цели подкрепа за градовете и регионите; подчертава необходимостта от иновации и технологии, които предоставят необходима и подходяща информация за по-добро планиране, вземане на решения и управление; подчертава значението на практиките за възлагане на екологосъобразни обществени поръчки при интегрирането на устойчиви иновации, технологии и услуги; |
| --- | --- |

40.

Оценка на въздействието и мониторинг на резултатите за засилване на бъдещите действия на всички равнища

| 41. | подчертава необходимостта от създаване на набор от показатели за оценка и мониторинг на напредъка на Зеления пакт по отношение на законодателството, политиките и финансирането на регионално, метрополно и местно равнище; предлага да се разработи европейски регионален набор от показатели, включително ясни, целенасочени, лесни за използване показатели за измерване и мониторинг на въздействието на Зеления пакт като инструмент за възстановяване и устойчивост, да се определят ясно социално-икономически и екологични показатели за измерване на въздействието на многото нововъзникващи местни зелени пактове, да се направи преглед на допълващите политики и мерки, да се проследи достъпът до източници на финансиране и финансови потоци на регионално и поднационално равнище и да се помогне за извършването на повторна оценка, за вземането на информирани решения и за оценката на въздействието на предприетите мерки за постигане на целите на екологичното възстановяване, неутралността по отношение на климата и социално-икономическото развитие; |
| --- | --- |

41.

| 42. | подчертава как ефикасният и съдържателен мониторинг на напредъка чрез европейски регионален набор от показатели зависи от осигуряването на подходящ мандат и непрекъснат и съгласуван принос от страна на МРВ за разработването, разпространението и прилагането на тези планове, което дава възможност за наистина ефективен по отношение на разходите подход на допълващи се действия на всички равнища; посочва, че МРВ все още са изправени пред значителни предизвикателства по отношение на събирането на данни, включително непоследователни регулаторни рамки, и пред липса на мандат, капацитет и ресурси; ето защо счита, че е от съществено значение да се хармонизират, свържат и рационализират рамките за мониторинг и показателите на съществуващите инициативи, с цел да се избегне дублирането на усилия и да се използват съществуващите методологии и подходи; |
| --- | --- |

42.

| 43. | призовава за последователна отправна точка за мониторинг на ефекта от действията и мерките въз основа на надеждни научни данни, насочена към проследяване на напредъка и изпълнението на ЦУР и Парижкото споразумение; подчертава как международните стандарти, като например TC 268 в областта на устойчивите градове и общности и събраните чрез космическите технологии данни, могат да помогнат за мониторинга на изпълнението и да насърчат създаването на такъв регионален набор от показатели; |
| --- | --- |

43.

| 44. | посочва, че европейският регионален набор от показатели ще служи като инструмент за знания и ще спомага за отразяване на разнообразните нужди и контекст на МРВ в цяла Европа, като подпомага установяването и разпространението на най-добрите практики според общи, прозрачни критерии, включително готови за финансиране пилотни действия на местно и поднационално равнище; |
| --- | --- |

44.

| 45. | подчертава, че европейският регионален набор от показатели следва да подпомогне и мониторинга на плановете за възстановяване в уязвими райони, като например планинските, островните и най-отдалечените региони и в по-слабо развитите или с по-слаба диверсификация на производството региони; отново призовава за създаването на Европейска обсерватория за неутралност по отношение на климата, която да допринесе за изпълнението на националните задължения за докладване в рамките на управлението на енергийния съюз, както и да подпомогне картографирането и мониторинга на тези уязвимости, заедно с обновена равносметка на уменията в ЕС в рамките на панорамата на уменията в ЕС. Целта е да се хармонизира изпълнението на устойчиви политики с увеличаването на уменията за ориентирани към бъдещето качествени работни места в най-уязвимите и по-слабо развитите или с по-слаба диверсификация на производството региони и да се способства ефективният обмен на най-добри практики, като се използват и съществуващите комбинирани показатели, както и други, които може да бъдат установени (17). |
| --- | --- |

45.

Брюксел, 10 декември 2020 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Биологичното разнообразие на градовете и регионите след 2020 г. във връзка с 15-ата конференция на страните по Конвенцията на ООН за биологичното разнообразие и стратегията на ЕС за биологичното разнообразие за 2030 г. (COR-2020-00539) (ОВ C 440, 18.12.2020 г., стр. 20) .

1

(2)  Към Осма програма за действие за околната среда (COR 2018-01672) (ОВ C 168, 16.5.2019 г., стр. 27).

2

(3)  Оценка за целия ЕС на националните планове в областта на енергетиката и климата.

3

(4)  Изпълнение на пакета за чиста енергия: националните планове в областта на енергетиката и климата като инструмент на подхода за местно и териториално управление в областта на климата, активната и пасивната енергия (COR-2019-00618) (ОВ C 39, 5.2.2020 г., стр. 33).

4

(5)  Обновяване на Лайпцигската харта за устойчиви европейски градове (COR-2019-04829) (ОВ C 440, 18.12.2020 г., стр. 119).

5

(6)  Европейски пакт за климата (COR-2020-01360) (ОВ C 440, 18.12.2020 г., стр. 99).

6

(7)  Европейски пакт за климата (COR-2020-01360) (ОВ C 440, 18.12.2020 г., стр. 99).

7

(8)  Към Осма програма за действие за околната среда (COR-2018-1672) (ОВ C 168, 16.5.2019 г., стр. 27).

8

(9)  https://www.sustainabledevelopment.report/.

9

(10)  Сред примерите за стратегии са Малмьо, Манхайм, региона на Валония.

10

(11)  Сценарий на Heat Roadmap Europe (HRE) за 2050 г. в сравнение с 1990 г., Quantifying the Impact of Low-carbon Heating and Cooling Roadmaps (EN) („Количествено определяне на въздействието на пътните карти за отопление и охлаждане с ниска въглеродна интензивност“).

11

(12)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/bg/ip_20_940.

12

(13)  План за възстановяване на Европа от пандемията от COVID-19: Механизъм за възстановяване и устойчивост и Инструмент за техническа подкрепа (COR-2020-03381) (ОВ C 440, 18.12.2020 г., стр. 160).

13

(14)  http://www.oecd.org/environment/green-budgeting/OECD-Green-Budgeting-Framework-Highlights.pdf.

14

(15)  EcoBudget.

15

(16)  Изпълнение на Парижкото споразумение посредством иновативен и устойчив енергиен преход на регионално и местно равнище (COR-2019-00617) (ОВ C 39, 5.2.2020 г., стр. 72).

16

(17)  Чиста планета за всички — Европейска стратегическа дългосрочна визия за просперираща, модерна, конкурентоспособна и неутрална по отношение на климата икономика (COR-2018-05736) (ОВ C 404, 29.11.2019 г., стр. 58).

17

---

| 2.2.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 37/47 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 37/47

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Укрепване на местното управление и представителната демокрация чрез нови инструменти в областта на цифровите технологии

(2021/C 37/08)

| Докладчик: | Rait PIHELGAS (EE/Renew Europe), председател на Общинския съвет на Ярва |
| --- | --- |

Докладчик:

Rait PIHELGAS (EE/Renew Europe), председател на Общинския съвет на Ярва

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

| 1. | посочва, че правителствата и публичните власти на всички равнища са изправени пред все по-сложни и безпрецедентни предизвикателства — от глобализацията, икономическото развитие и въздействието на технологиите, през изменението на климата и демографските промени, до сигурността, дезинформацията, проблемите на здравеопазването и радикализацията; |
| --- | --- |

1.

| 2. | приветства политическия приоритет на Европейската комисия „Европа, подготвена за цифровата ера“ и призива на председателя Урсула фон дер Лайен за преход към нов цифров свят, основан на европейските силни страни и ценности; подкрепя политическия приоритет „Нов тласък за европейската демокрация“ и ангажимента на председателя на Комисията да работи за по-демократично участие и по-голяма прозрачност в процеса на вземане на решения в ЕС; |
| --- | --- |

2.

| 3. | приветства ангажимента на Европейската комисия да подкрепя прехода към зелена икономика и цифровата трансформация, тъй като това е отразено в новото ѝ предложение за многогодишна финансова рамка за периода 2021—2027 г., и отпускането на 8,2 милиарда евро за програмата „Цифрова Европа“ (1); |
| --- | --- |

3.

| 4. | подкрепя предложението, отправено от Европейския парламент в неговата позиция относно Конференцията за бъдещето на Европа, приета на 15 януари 2020 г., „цифровата трансформация“ да бъде включена като политически приоритет за конференцията; изразява съгласие с позицията на Парламента, че участието на гражданите в процеса на конференцията и консултациите следва да бъде организирано, „като се използват най-ефикасните, иновативни и подходящи платформи, включително онлайн инструменти, и следва да достигат до всички части на ЕС, за да се гарантира, че всеки гражданин може да има думата по време на работата на Конференцията“; подчертава, че Конференцията би трябвало да послужи като изпитателно поле за разработването на определена форма на структуриран и постоянен диалог с гражданите по въпроси на ЕС, която ще трябва да разчита до значителна степен на цифрови средства и новаторски процеси, не на последно място с оглед на ограниченията, наложени от пандемията от COVID-19; |
| --- | --- |

4.

| 5. | изтъква отново съответните си позиции във връзка с тези въпроси, изложени в предходни становища на КР:






  — | Становище относно „Насърчаване на иновациите в публичния сектор чрез цифрови решения: местната и регионалната гледна точка“, прието на пленарната сесия на КР на 30 ноември 2017 г. (2). КР разглежда цифровизацията на администрацията като начин за предоставяне на по-добри услуги на гражданите и изтъква важната роля, която МРВ трябва да играят в модернизирането на публичния сектор. Той призовава настоятелно публичния сектор да се ангажира с иновации, които да бъдат съсредоточени върху нуждите на ползвателите и да предоставят недискриминационен достъп на всички граждани и предприятия до цифрови услуги; подчертава необходимостта от сътрудничество и обмен на добри новаторски практики между администрациите и през граница; |
| --- | --- | --- |

5.

—

Становище относно „Насърчаване на иновациите в публичния сектор чрез цифрови решения: местната и регионалната гледна точка“, прието на пленарната сесия на КР на 30 ноември 2017 г. (2). КР разглежда цифровизацията на администрацията като начин за предоставяне на по-добри услуги на гражданите и изтъква важната роля, която МРВ трябва да играят в модернизирането на публичния сектор. Той призовава настоятелно публичния сектор да се ангажира с иновации, които да бъдат съсредоточени върху нуждите на ползвателите и да предоставят недискриминационен достъп на всички граждани и предприятия до цифрови услуги; подчертава необходимостта от сътрудничество и обмен на добри новаторски практики между администрациите и през граница;

| — | Становище относно „План за действие за електронно управление през периода 2016—2020 г.“, прието на пленарната сесия на КР на 11 октомври 2016 г. (3). КР приветства принципа „цифрови по подразбиране“, съгласно който публичните администрации следва да предоставят своите услуги по възможност по цифров път, и подчертава, че са необходими дългосрочни и усилия за засилване на участието в цифровата среда, така че повече хора да имат достъп до инфраструктура и да придобият необходимите умения, за да могат да използват възможностите, предлагани от цифровизацията. КР посочва, че прозрачната администрация, която предоставя данните и услугите по открит и сигурен начин, е важна за повишаване на прозрачността и ефикасността, но в същото време посочва необходимостта от висока степен на защита на определени видове информация и лични данни. КР подкрепя и принципа на „трансграничност по подразбиране“ за предлагането на публични цифрови услуги от публичните администрации и отбелязва, че местните и регионалните власти, особено в пограничните региони, могат да играят ключова роля в определянето и разработването на съответни, ефективни и непрекъснати трансгранични услуги. |
| --- | --- |

—

Становище относно „План за действие за електронно управление през периода 2016—2020 г.“, прието на пленарната сесия на КР на 11 октомври 2016 г. (3). КР приветства принципа „цифрови по подразбиране“, съгласно който публичните администрации следва да предоставят своите услуги по възможност по цифров път, и подчертава, че са необходими дългосрочни и усилия за засилване на участието в цифровата среда, така че повече хора да имат достъп до инфраструктура и да придобият необходимите умения, за да могат да използват възможностите, предлагани от цифровизацията. КР посочва, че прозрачната администрация, която предоставя данните и услугите по открит и сигурен начин, е важна за повишаване на прозрачността и ефикасността, но в същото време посочва необходимостта от висока степен на защита на определени видове информация и лични данни. КР подкрепя и принципа на „трансграничност по подразбиране“ за предлагането на публични цифрови услуги от публичните администрации и отбелязва, че местните и регионалните власти, особено в пограничните региони, могат да играят ключова роля в определянето и разработването на съответни, ефективни и непрекъснати трансгранични услуги.

| — | Становище относно „Нова европейска програма за умения“, прието на пленарната сесия на КР на 7 декември 2016 г. (4). КР призовава за инвестиции в цифрови умения и обучение за тяхното придобиване и разглежда цифровизацията като възможност за преодоляване на много предизвикателства, свързани с образованието; |
| --- | --- |

—

Становище относно „Нова европейска програма за умения“, прието на пленарната сесия на КР на 7 декември 2016 г. (4). КР призовава за инвестиции в цифрови умения и обучение за тяхното придобиване и разглежда цифровизацията като възможност за преодоляване на много предизвикателства, свързани с образованието;

| 6. | подчертава, че цифровата трансформация не трябва да бъде направлявана от технологиите, а по-скоро промените трябва да се основават на потребностите и очакванията на гражданите, за които трябва да се разработват най-прозрачните, най-приобщаващите, най-лесните за ползване, най-сигурните и най-рентабилните решения. Това означава, че новите предизвикателства изискват промени и на местно и регионално равнище, чието реализиране зависи не на последно място от способността на ръководителите да се установяват тези потребности и готовността за осъществяване на най-подходящите промени. В една съвременна демокрация не е достатъчно редовно да се упражнява представителна демокрация, а трябва непрекъснато да бъдат привличани за участие членовете на общността, групите по интереси и различните организации. Приобщаването и участието водят до по-добри решения, укрепват демокрацията, чувството за общност и готовността да се предоставя собствен принос за развитието на региона; |
| --- | --- |

6.

| 7. | посочва, че докато традиционните връзки между гражданите и политиците се променят значително, се появява нова цифрова политическа сцена, където новите цифрови технологии могат да допринесат за намирането на нови решения и отговор на предизвикателствата, за насърчаване на иновациите и икономическия растеж, подобряване на обществените услуги, увеличаване на участието на гражданите по нов начин, подобряване на местното управление и за допълване и укрепване на демокрацията; |
| --- | --- |

7.

| 8. | счита, че демократичните процеси следва да се развиват, да се адаптират към промените и да се възползват от възможностите, предлагани от новите цифрови технологии и инструменти на ИКТ, които имат потенциала да подобрят качеството на процеса на вземане на решения, да насърчат участието във вземането на решения, комуникацията и диалога, както и да стимулират активното гражданско участие и политическата ангажираност на гражданите, да подобрят прозрачността и отчетността и да укрепят легитимността на нашата демократична система; |
| --- | --- |

8.

| 9. | счита, че въвеждането на електронни решения в управлението на местните и регионалните единици е отлична възможност за ефективно предоставяне на висококачествени обществени услуги на гражданите. Използването на електронни формуляри ще спести време на гражданите и публичните органи, което ще позволи на служителите да отделят повече време и внимание на други административни задачи. Освен това различните електронни приложения дават възможност на членовете на общността да участват в процеса на вземане на решения и да наблюдават управлението в своите местни и регионални органи в реално време; |
| --- | --- |

9.

| 10. | счита, че „цифровата трансформация“ се осъществява най-добре на равнището на местното и регионалното самоуправление; заявява отново, че използването на новите инструменти, основани на цифровите технологии, разкрива възможности за създаване на нова среда за консултации и участие, предоставяне на висококачествена информация, анализ на реакцията на обществеността, достигане до отдалечени райони и до гражданите в най-необлагодетелствано положение, инкорпориране на уменията, знанията и експертния опит на гражданите и съвместно изготвяне на политики, които отговарят на техните нужди и очаквания; |
| --- | --- |

10.

| 11. | насърчава местните и регионалните власти да осъществят цифровата трансформация и да използват пълния потенциал на цифровите технологии, за да се улесни допълнително участието на гражданите в изготвянето на политиките и вземането на решения. За тази цел следва да се използват нови цифрови технологии, да се подобрят прозрачността, приобщаващият характер и реактивността на процеса на вземане на решения и да се изградят доверието и диалогът, необходими за доброто управление. От съществено значение е това да бъде придружено от преподаване на умения в областта на цифровите технологии; |
| --- | --- |

11.

| 12. | отново подчертава, че е важно приносът на гражданите в процеса на вземане на решения да се взема предвид и да се предприемат съответните последващи действия; изтъква, че липсата на готовност за реакция от страна на вземащите решения води до разочарование и недоверие, и посочва, че доверието на гражданите в публичните власти е от основно значение за функционираща местна демокрация; |
| --- | --- |

12.

| 13. | подчертава, че участието на гражданите следва да се основава на ефективен и недискриминационен достъп до информация и знания; изтъква необходимостта от преодоляване на цифровото разделение чрез предоставяне на повече възможности на хората, включително чрез образование и обучение в областта на цифровите умения и медийната грамотност, като се даде приоритет на програмите за цифрово обучение за всички демографски групи със специален акцент върху възрастните хора и други уязвими или маргинализирани групи, както и чрез разширяване на обучението и образованието в селските и отдалечените райони; |
| --- | --- |

13.

| 14. | подчертава, че младите хора трябва да бъдат привлечени за участие в обществения живот; отбелязва, че новото цифрово поколение разполага с необходимите умения както по отношение на технологиите, така и по отношение на използването на медиите; счита, че използването на новите цифрови технологии в политиката и процесите на вземане на решения може да бъде ефективен инструмент за повишаване на тяхната ангажираност и участие; |
| --- | --- |

14.

| 15. | привлича вниманието върху ресурсоемкостта на цифровата трансформация; призовава всички равнища на управление да осигурят достатъчно финансови и човешки ресурси и възможности за обучение за тази цел, както и високоскоростна цифрова инфраструктура — особено в отдалечените, селските и структурно слабите райони — която да е физически и финансово достъпна за всички, включително за хората с увреждания и възрастните хора. Във връзка с това отново изтъква, че с термина „цифрово сближаване“ се придава важно допълнително измерение на традиционното понятие за икономическо, социално и териториално сближаване, дефинирано в Договора за ЕС (5); |
| --- | --- |

15.

| 16. | подчертава, че цифровите технологии се основават на използването на данни, получени чрез събиране и генериране на данни, и във връзка с това призовава за зачитане на правото на неприкосновеност на личния живот и защита на данните. Следва да се искат и обработват само толкова лични данни, колкото е целесъобразно и необходимо за конкретната цел. Трябва да се насърчават защитата и сигурността на интернет средата и цифровите услуги, а гражданите следва да бъдат адекватно информирани за това, което се случва с техните данни, и за съответните предприемани мерки за сигурност и ефективни средства за защита в случай на нарушения на тези права, включително силна европейска права рамка, за да се избегнат недоверие и недоволство от страна на гражданите. Във връзка с това подчертава необходимостта от използване на изкуствения интелект, така че той да остане ориентиран към човека и да се използва по начин, който насърчава интелигентното гражданство и откритото управление, като по този начин укрепва демокрацията; |
| --- | --- |

16.

| 17. | предупреждава, че платформите на социалните медии улесняват разпространението на дезинформация, невярна информация и изказвания, подбуждащи към омраза, които могат да подкопаят демокрацията и доверието в публичните институции; призовава за по-силен ангажимент за развиването на цифровата медийна грамотност и насърчава създателите на политики на местно равнище да използват съществуващите цифрови инструменти, онлайн платформи и медии, за да общуват и да установят положителен диалог с гражданите и други заинтересовани страни; |
| --- | --- |

17.

| 18. | счита, че е важно местните и регионалните власти да използват подходящи собствени цифрови канали, за да осъществяват комуникация с гражданите по по-интерактивен и по-бърз начин, и с оглед на това да се гарантира, че предоставяната информация е надеждна и съответства на местните и регионалните потребности; |
| --- | --- |

18.

| 19. | счита, че, освен сериозните последствия от цифровизацията върху социалния живот на хората и сферата на труда, образованието или културата, наред с много други, кризата с COVID-19 изтъкна важността на основаната на факти и актуална информация и значението на комуникационните канали, които я разпространяват. Също така стана ясно, че местните и регионалните власти и гражданите трябва да могат да установяват контакт помежду си и че трябва да бъдат създадени подходящи цифрови инструменти за борба с дезинформацията и невярната информация. Тези инструменти трябва винаги да зачитат способността на хората да упражняват в пълна степен своята свобода на изразяване на мнение; |
| --- | --- |

19.

| 20. | настоятелно призовава вниманието да се насочи към равнопоставен и безпрепятствен достъп до цифрови услуги; |
| --- | --- |

20.

| 21. | констатира, че младото „цифрово“ поколение е една от групите, която най-често е цел на дезинформацията и изказванията, подбуждащи към омраза; изразява загриженост, че поради изключително интензивното използване на социални медии, липсата на критична медийна компетентност, особено сред лицата с ниски равнища на образование, съчетано със създаването на хомогенни „балони“ на мненията (ехо камери), поддържани от социалните медии, по-младите ползватели могат да станат още по-податливи на политическа манипулация; изтъква необходимостта от използване на цифрови технологични инструменти, които са не само лесни за използване, но и разбираеми и привлекателни от гледна точка както на съдържанието, така и на представянето, и адаптирани към социалните и цифровите умения на младите хора, за да се повиши критичната им преценка за рисковете и възможностите на новите медии и цифрови технологии; |
| --- | --- |

21.

| 22. | смята, че кризата с COVID-19 ясно показа каква роля може да играе работата от разстояние; насърчава местните и регионалните власти да обмислят начини за разширяване на собствените си правила относно работата от разстояние; |
| --- | --- |

22.

| 23. | отново призовава за тясно сътрудничество и споделяне на най-добри практики между всички управленски равнища с цел постигане на по-добро използване и по-нататъшно развитие на цифровата трансформация на градовете и общностите; признава, че има много национални, регионални и местни примери, които могат да служат като добри модели за това как инструментите на цифровите технологии могат да се използват в полза на демокрацията на участието; |
| --- | --- |

23.

| 24. | отбелязва, че въвеждането на нови технологични решения е допълнително възпрепятствано от липсата на необходимите знания и умения на равнището на публичните власти, които биха могли да се възползват от използването на цифрови средства. Поради това е целесъобразно първо да се направи преглед на наличните цифрови умения сред местните и регионалните власти, след това да се установят технологичните пропуски в рамките на отделните органи на местното и регионалното самоуправление, както и помежду им, и след това да се определят съответните нужди, като при това трябва да се прави разграничение между процеса и техническото решение. Необходимо е също така да се гарантира съвместимостта (оперативната съвместимост) между различните масиви от данни и бази данни; |
| --- | --- |

24.

| 25. | подчертава значението на онлайн инструментите за улесняване на изграждането на партньорства между местните и регионалните власти в ЕС и между тях и страните партньорки; счита, че обновен европейски онлайн портал за децентрализирано сътрудничество би предоставил значителна добавена стойност, тъй като би подкрепил установяването на контакти и обмена на добри практики; заявява готовността си да работи с Европейската комисия за разработването на такъв цифров инструмент; |
| --- | --- |

25.

| 26. | очаква, че въвеждането на различни цифрови решения от местните и регионалните власти, което би могло да породи нуждата от значителни еднократни инвестиции, ще бъде част от общите съображения на новия бюджет на ЕС в рамките на цифровата трансформация; |
| --- | --- |

26.

| 27. | подкрепя документа за изразяване на позиция на асоциацията Civic Tech Europe (ACTE) от март 2020 г., според който разнообразието от бизнес модели в областта на гражданските технологии е от ключово значение за бързи и ориентирани към гражданите решения, и споделя загрижеността, че местните и регионалните власти в Европейския съюз невинаги имат лесен достъп до тези инструменти, тъй като те често се разработват като платформи от типа „софтуер като услуга“ (SaaS) (6), за които се изисква абонамент; |
| --- | --- |

27.

| 28. | предлага Европейският комитет на регионите да разработи мерки за мотивиране и отличаване на местните и регионалните власти с цел засилване на тяхната ангажираност с принципите на отворено и приобщаващо управление. Това би могло да създаде нов критерий за качество в бъдеще, позволяващ измерване на равнището на демокрацията в местните общности и обмена на най-добри практики; |
| --- | --- |

28.

| 29. | призовава в цяла Европа да се предостави финансиране за подобряване на цифровата и медийната грамотност на гражданите чрез програми за образование и обучение за различните образователни степени, както и на персонала и служителите в органите на местното и регионалното самоуправление, с цел подобряване на техните умения и знания за възможностите за използване и прилагане на модерни цифрови решения; |
| --- | --- |

29.

| 30. | препоръчва местните и регионалните власти да дадат приоритет на въвеждането на цифрови инструменти във всички фондове и програми; |
| --- | --- |

30.

| 31. | призовава за финансиране на цифровите образователни инструменти и оборудване, за да се гарантира еднакъв достъп в цяла Европа до качествено цифрово обучение и преподаване; |
| --- | --- |

31.

| 32. | препоръчва, при необходимост, да се преразгледат критериите за допустимост, така че местните и регионалните власти да могат да въвеждат нови цифрови решения и платформи по по-опростен и по-икономичен начин, включително достъп до финансиране от ЕС за платформите на SaaS. |
| --- | --- |

32.

Брюксел, 10 декември 2020 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Бюджетът на ЕС осигурява ресурс за плана за възстановяването на Европа (COM(2020) 442 final).

1

(2)  COR-2017-03529-00-00-AC-TRA (ОВ C 164, 8.5.2018 г., стр. 34).

2

(3)  COR-2016-02882-00-01-AC-TRA (ОВ C 88, 21.3.2017 г., стр. 54).

3

(4)  COR-2016-04094-00-01-AC-TRA (ОВ C 185, 9.6.2017 г., стр. 29).

4

(5)  Становище на КР относно „Цифрова Европа за всички: осигуряване на интелигентни и приобщаващи решения по места“ (COR-2019-03332) (ОВ C 39, 5.2.2020 г., стр. 83).

5

(6)  Документ за изразяване на позиция, Association Civic Tech Europe (ACTE), март 2020 г.

6

---

| 2.2.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 37/51 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 37/51

---

Становище на Европейския комитет на регионите относно „Предизвикателствата пред обществения транспорт в градовете и метрополните региони“

(2021/C 37/09)

| Докладчик: | Adam STRUZIK (PL/ЕНП), маршал на Мазовското воеводство |
| --- | --- |

Докладчик:

Adam STRUZIK (PL/ЕНП), маршал на Мазовското воеводство

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

| 1. | отбелязва необходимостта от намаляване на външните разходи за транспорта, с цел насърчаване на декарбонизацията на мобилността. Транспортът е отговорен за около една четвърт от емисиите на парникови газове в ЕС. Същевременно някои видове транспорт имат отрицателно въздействие върху качеството на живот и здравето на хората, което води до замърсяване на въздуха, задръствания, шум, злополуки и неблагоприятно използване на пространството; |
| --- | --- |

1.

| 2. | подчертава необходимостта от преминаване към устойчиви видове транспорт, за да се гарантира високо качество на живот в градовете и те да станат по-достъпни, по-чисти и по конкурентоспособни; |
| --- | --- |

2.

| 3. | отбелязва, че фрагментирането на градските функции под формата на субурбанизация и разрастване на градовете е сериозна заплаха за устойчивото развитие на градовете и регионите. Споменатите тенденции водят не само до влошаване на състоянието на територията и намаляване на селскостопанските, зелените и откритите пространства, но и до увеличаване на външните разходи за заселването и нарастването на свързаните с това транспортни потоци, за които трябва да се погрижат главно местните и регионалните власти; |
| --- | --- |

3.

Предизвикателства, свързани с мобилността в градовете, които трябва да бъдат взети предвид в стратегията за устойчива и интелигентна мобилност (1)

| 4. | посочва, че нарастващата гъстота на автомобилното движение в градовете и метрополните региони води до увеличаване на външните разходи, свързани със замърсяването на въздуха и загубата на време, което от своя страна оказва отрицателно въздействие върху равновесието между професионалния и личния живот. Следователно общественият транспорт трябва да се превърне в един от основните доставчици на градската мобилност. В същото време би трябвало да бъдат подкрепени различни форми на активна мобилност, като например придвижването с велосипед и ходенето пеша, с оглед на увеличаването на устойчивостта на градската мобилност; |
| --- | --- |

4.

| 5. | привлича вниманието към предизвикателствата пред метрополните региони в по-широк смисъл и изтъква, че естеството на метрополните региони изисква натоварено придвижване на гражданите до работните места в централните градски части. Това превръща достъпа до екологосъобразен и икономически ефективен обществен транспорт в едно от най-големите предизвикателства пред метрополните региони (2); |
| --- | --- |

5.

| 6. | посочва, че транспортната система трябва да се разглежда като интегрирана система. Нарастващото значение на мобилността като услуга и необходимостта от иновативни форми на управление и организация на транспорта се очаква да насърчат местните и регионалните власти да съчетават обществения и индивидуалния транспорт (по специално пешеходния и велосипедния транспорт, както и нови форми на предвижване с електрически превозни средства) в своите планове за териториално устройство и транспорт; |
| --- | --- |

6.

| 7. | отбелязва, че в Европейския зелен пакт и намерението на ЕС за постигане на неутралност по отношение на климата до 2050 г. са заложени амбициозни цели за намаляване на емисиите на CO2, които обаче са абсолютно необходими. За да могат градовете и метрополните региони да постигнат тези цели, трябва да се вземат политически решения на основата на концептуални и организационни усилия и повишаване на осведомеността и трябва да се осигуряват необходимите финансови ресурси за постигане на целите; |
| --- | --- |

7.

| 8. | препоръчва събирането на данни, които показват потоците на мобилност в държавите членки, с цел придобиване на цялостна представа за състоянието на трафика, за да се разработят по-адаптирани мерки, да се изготвят основани на факти планове за устойчива градска мобилност и да се насочат инвестиции от фондовете на политиката на сближаване и други източници по по-целенасочен начин; |
| --- | --- |

8.

| 9. | подчертава, че една от причините за проблемите, свързани с градската мобилност, е недостатъчното финансиране за инфраструктурата на градския обществен транспорт и немоторизираната мобилност. Местните и регионалните власти и техните транспортни предприятия се нуждаят от допълнително финансиране, което трябва да се използва последователно за увеличаване на дела на алтернативните и устойчиви видове транспорт в обема на трафика, а не на индивидуалния автомобилен транспорт; |
| --- | --- |

9.

| 10. | подчертава, че политиката в областта на обществения транспорт трябва да бъде включена в по-широка социална политика. Следва да се избягват ситуации, в които външните разходи на обществения транспорт, като например шум, замърсяване, отчуждаване, инфраструктурни работи, се насочват неравномерно към най-уязвимите в социално отношение лица. Освен това трябва да се гарантира справедлив достъп за всички по отношение на определянето на цените или свързаността, като по този начин се осигури по-добро качество на живот за всички; |
| --- | --- |

10.

Гарантиране на възможността за действителен избор и насърчаване на устойчиви видове транспорт за осъществяване на Европейския зелен пакт

| 11. | отбелязва, че понастоящем частният автомобилен транспорт е облагодетелстван при планирането и финансирането. Във връзка с това условията ще трябва да се променят така, че да се насърчат по-устойчиви и по-ефикасни видове транспорт. Настоящите навици обаче се дължат на наличието и привлекателността на различни форми на придвижване и по-голямата част от обществото е гъвкава в решенията си в това отношение; Реална алтернатива на мобилността чрез лични автомобили ще се появи посредством увеличаване на привлекателността на обществения транспорт по отношение на цена, наличност, честота и непрекъснатост на транспортните връзки; |
| --- | --- |

11.

| 12. | подчертава значението на създаването на публично-частно партньорство в градовете и регионите за привличане на частни инвестиции и разработване на иновативни решения в областта на обществения транспорт. Във връзка с това призовава за благоприятна за бизнеса регулаторна рамка, която да стимулира растежа на нови бизнес модели и да създаде конкурентен пазар; |
| --- | --- |

12.

| 13. | подчертава, че е важно да се осигури ефикасен и устойчив обществен транспорт извън административните граници на градовете, особено за пътуващите до работното място, възрастните и младите хора. В това отношение от основно значение е доброто сътрудничество и доброто управление между публичните органи на равнището на метрополните региони; |
| --- | --- |

13.

| 14. | отбелязва, че промяна в навиците на обществото в посока по-голям дял по-малко замърсяващи видове транспорт изисква осведоменост на потребителите и преди всичко наличието на действителни възможности за избор; |
| --- | --- |

14.

| 15. | посочва, че следващата стъпка е съзнателното предпочитание на екологосъобразни видове транспорт. Необходимо е да се създадат пешеходни и велосипедни зони и да се даде приоритет на екологосъобразната мобилност и обществения транспорт по отношение на достъпността и привлекателността на маршрутите и организацията на транспорта. Такава промяна изисква обаче координирането на териториалните, градските и транспортните политики и многостепенно сътрудничество извън административните граници, за да се осигурят алтернативи на автомобилния транспорт; |
| --- | --- |

15.

| 16. | призовава Европейската комисия в сътрудничество с държавите членки да формулира по-прецизно инвестиционните цели за развитието на обществения транспорт. Налице е отрицателна тенденция за обвързване на инвестициите в обществения транспорт с разширяването и увеличаването на капацитета на пътната мрежа. Вместо това следва да се даде недвусмислен приоритет на обществения и колективния транспорт във всичките му форми. Винаги когато железопътният транспорт не е възможен, следва да се дава приоритет на бързите транзитни автобусни линии и на лентите за движение на автомобили, превозващи няколко пътници. Чрез подходящи механизми за контрол и законодателство следва да ограничават такива практики, които противоречат на целите на устойчивата транспортна политика; |
| --- | --- |

16.

| 17. | посочва, че действително екологосъобразните видове транспорт не само намаляват емисиите, но и пестят пространство, време и енергия. Освен ходенето пеша и колоезденето тук спада и железопътният транспорт или бързите транзитни автобусни линии и лентите за движение на автомобили, превозващи няколко пътници. Поради това бързата градска железница, метрото, трамваите, автобусите с ниски емисии и по-специално бързите транзитни автобусни линии би трябвало да бъдат гръбнакът на обществения транспорт в метрополните региони и по-големите градове; |
| --- | --- |

17.

Мобилността и общественият транспорт като ключови компетентности на местните и регионалните власти (МРВ)

| 18. | припомня, че значителна част от транспорта се дължи на факта, че в мястото на пребиваване не е възможно да се покрият всички потребности. Следователно целта на политиката следва да бъде да се гарантира достъпността на всички стоки и услуги, по-специално в областите на здравеопазването, образованието, спорта, културата и социалното подпомагане, а мобилността не трябва да е самоцел; същевременно изтъква, че в дългосрочен план се извършват промени в териториалното устройство, които подкрепят добре функциониращите връзки между градските и селските райони, с което се избягва обезлюдяването на селските райони, но че в транспортната система трябва да се предприемат и ad-hoc корективни мерки; |
| --- | --- |

18.

| 19. | счита, че основната цел на политиката за териториално устройство и транспорт следва да бъде осигуряването на максимални възможности за посрещане на потребностите при минимални транспортни нужди. Втората цел е да се рационализира обемът на трафика, по-специално чрез разумен транспортен микс, за да се сведат до минимум външните разходи за транспорт, възникващи за местните и регионалните власти; освен това подчертава, че по-високото равнище на дистанционна работа, каквото беше наблюдавано по време на пандемията от Covid-19, би могло да предложи възможности за селските райони да предоставят на работниците по-голяма гъвкавост при избора на място на пребиваване; |
| --- | --- |

19.

| 20. | отбелязва новата тенденция за намалени нужди от ежедневна мобилност на дълги разстояния поради увеличаване на равнището на дистанционна работа в условията на COVID-19, както и че тази тенденция би могла да се окаже трайна в съчетание с прилагането на концепции като „15-минутен град“; |
| --- | --- |

20.

| 21. | припомня, че във връзка с мрежите за обществен транспорт следва възможно най-бързо да се вземе предвид строителството на нови жилищни сгради или възникващите модели на заселване и да се осигури достъпност още от ранните етапи, тъй като веднъж като домакинствата се сдобият с автомобил, те обикновено го използват; жителите на нови жилищни сгради следва да имат достъп до обществен транспорт още от първото лице, което се нанася в нови жилища; |
| --- | --- |

21.

| 22. | подчертава необходимостта от ограничаване на субурбанизацията, която напредва бързо в периферните градски райони до няколко десетки километра от центъра на града. Колкото по-голяма е засегнатата област, толкова по-остър е проблемът. Поради това е важно да се премине към структура на заселване въз основа на гъстота и мрежа от центрове, където основните функции се намират в подходящо мащабирани и планирани центрове, които са свързани с ефективна транспортна мрежа; Освен това е важно да се планира ново жилищно строителство във връзка с възловите точки за достъп до обществен транспорт; |
| --- | --- |

22.

| 23. | призовава Европейската комисия да предостави финансиране не само за нови инвестиции в организацията на градския транспорт, но и за преобразуване на остарели и неефикасни решения. Тези инвестиции следва да бъдат насочени основно към модернизирането на железопътните системи, сигурността и цифровизацията на железопътния транспорт, като по този начин се създават по-бързи, по-безопасни и по-удобни транспортни системи. В същото време предложените инвестиции може да включват аспекти, като например маршрути за автомобили в градски условия без рискове от насрещни удари, реални градски пътища, позволяващи по-ефективно използване на пространството, намаляване на нуждите от транспорт, увеличаване на дела на ефективните видове транспорт в транспортния микс и намаляване на външните разходи за транспорт. Тези мерки насърчават избора на колективния транспорт и алтернативите на личните превозни средства и същевременно намаляват илюзията, че пътуването от предградията с автомобил е лесно и евтино, тъй като техните външни разходи в действителност се поемат от жителите на града; |
| --- | --- |

23.

Подходящо разпределяне на дяловете между отделните видове транспорт и интернализиране на външните разходи с гарантирано финансиране от фондовете на ЕС в регионите

| 24. | смята, че би трябвало да се проучат възможностите за увеличаване на инвестициите в устойчива мобилност, например чрез Механизма за свързване на Европа (МСЕ), Модернизационния фонд и Механизма за възстановяване и устойчивост. Важно е също така да се увеличи мобилността чрез инвестиции в инфраструктура, която подобрява достъпа до градски възли или възли на трансевропейските транспортни мрежи (TEN-T), и да се отдава приоритет на тези възли; |
| --- | --- |

24.

| 25. | разглежда като основно предизвикателство увеличаването на придвижванията, при които се използва по-малко замърсяващи видове транспорт, т.е. тези, които се нуждаят от по-малко енергия и пространство. Поради това устойчивите и новаторски начини за мобилност биха могли да бъдат неразделна част от представените реформи в рамките на националните планове за възстановяване и устойчивост. Това означава, че трябва да се използват по подходящ начин различните видове транспорт, за да се увеличат максимално ползите и да се сведат до минимум разходите за обществото, в съответствие с принципа „замърсителят плаща“; |
| --- | --- |

25.

| 26. | настоятелно призовава работата по интернализиране на външните разходи за транспорта да приключи, за да могат потребителите при своя избор на транспортни средства да вземат предвид и благосъстоянието на обществото. Това се отнася по-специално за отчитането на действителните разходи, свързани с автомобилния транспорт, които понастоящем са значително занижени. Постигането на по-добър баланс в това отношение ще благоприятства значително по-голямото използване на видовете транспорт с най-ниски външни разходи като железопътния транспорт и бързите транзитни автобусни линии, които би трябвало да бъдат в основата на обществения транспорт в метрополните региони; |
| --- | --- |

26.

| 27. | подчертава, че разходната конкурентоспособност на обществения транспорт трябва да бъде гарантирана от гледна точка на пътниците. Тъй като автомобилният транспорт е най-големият източник на външни разходи, привлекателността на обществения транспорт би трябвало да се гарантира чрез достатъчно високо равнище на подпомагане чрез публични средства, които отчасти се осигуряват чрез приходи от интернализирането на разходите за индивидуалния автомобилен транспорт; |
| --- | --- |

27.

| 28. | подчертава, че железопътният транспорт, който е в основата на регионалната мобилност, допринася значително за териториалното сближаване. Той призовава за увеличаване на инвестициите в градските железопътни възли, по-доброто им интегриране в мрежата TEN-T, подобряване на трансграничните връзки и изграждане на инфраструктура за „последната миля“ с оглед на по-доброто интегриране на железопътния транспорт във веригите за градска и крайградска мобилност (3); |
| --- | --- |

28.

| 29. | В него се подчертава необходимостта от подкрепа и за други устойчиви видове обществен транспорт, като например автобуси с ниски емисии, като средство за намаляване на задръстванията в градовете, намаляване на емисиите и постигане на целите на Европейския зелен пакт в областта на климата. За тази цел е от съществено значение да се предоставят икономически стимули за обновяването на автомобилния парк, за възприемането на чисти технологии и за инвестиции в инфраструктура (например ленти за автобуси и автомобили, превозващи няколко пътници, в метрополните райони, транспортни възли, които спомагат за улесняване на трансферите, спирки за качване и слизане, мерки за ограничаване на паркирането и др.); |
| --- | --- |

29.

| 30. | призовава за по-голям дял на средствата за градския обществен транспорт от Механизма за свързване на Европа, Кохезионния фонд и Европейския фонд за регионално развитие, по-бързото им усвояване и по-голямо въздействие на финансирането на регионално и местно равнище. Тези средства ще бъдат от решаващо значение за прилагането на оперативни и технически решения на градско равнище и за осигуряване на устойчиви и екологосъобразни решения; |
| --- | --- |

30.

| 31. | призовава в следващата финансова рамка за периода 2021—2027 г. подкрепата за градската мобилност и по-добрата ѝ свързаност с крайградските и селските райони на метрополните региони, чрез която да се създадат добре функциониращи интегрирани системи за обществен транспорт, да бъде канализирана предимно през регионалните власти и техните оперативни програми. Богатият опит, знанията и потенциалът на регионалните власти трябва да се използват за осигуряване на координиран, ефективен и ефикасен подход; |
| --- | --- |

31.

| 32. | във връзка с това подкрепя устойчивия екологосъобразен обществен транспорт, отговарящ на условията за допустимост по конкретната цел за „по-зелена, нисковъглеродна Европа чрез насърчаване на чист и справедлив енергиен преход, зелени и сини инвестиции, кръгова икономика, адаптиране към изменението на климата и превенция и управление на риска“ (Цел на политиката 2) по Регламента за Европейския фонд за регионално развитие и Кохезионния фонд (ЕФРР — КФ) — Предложение на Комисията COM(2018) 372 final (изменено с COM(2020) 452 final), което ще допринесе за подобряване на качеството на въздуха и за намаляване на шума и ще помогне значително на метрополните региони да постигнат целите на Зеления пакт и да осъществят прехода към неутралност по отношение на климата; |
| --- | --- |

32.

Качество на услугите на обществения транспорт, прогнозиране на кризисни ситуации и осигуряване на сигурност при заплахи, включително пандемии

| 33. | изтъква, че трябва да се гарантират високи стандарти за качеството на обществения транспорт, така че той да може да се конкурира с индивидуалния автомобилен транспорт. Сред основните фактори в това отношение са: пространствена достъпност, разписание и интервали, навременност и надеждност, конкурентоспособност по отношение на времето за пътуване, наличие на директни връзки съответно благоприятни възможности за прекачване, както и комфорт и сигурност на транспортните средства; |
| --- | --- |

33.

| 34. | посочва, че поради критичното положение, предизвикано от пандемията от COVID-19, в метрополните региони може да се наблюдава обръщане на прехода към използване на обществен транспорт. Гражданите отново са по-склонни да използват автомобили и в много случаи пътуват до работното си място самостоятелно. В същото време метрополните региони трябва да инвестират значителни финансови ресурси при прилагането на превантивни хигиенни мерки в превозните средства на обществения транспорт. По-високите разходи обаче не доведоха до увеличаване на броя на пътниците, използващи обществения транспорт, и метрополните региони загубиха голям дял от цената на билетите. В същото време метрополните региони са изправени пред значително намаляване на регионалните си бюджети поради липсата на финансови средства в публичния сектор в резултат на пандемията от COVID-19. Поради това бюджетите на метрополните региони трябва да бъдат компенсирани, като следва да извлечем поуки и да развием устойчиви системи за обществен транспорт, които ще могат да бъдат разумен избор по време на следващата възможна криза. |
| --- | --- |

34.

| 35. | призовава за използването на Фонда за справедлив преход в подкрепа на градовете и метрополните региони в прехода им към декарбонизиран обществен транспорт; |
| --- | --- |

35.

| 36. | предлага съвместни процедури за възлагане на обществени поръчки в рамките на целия ЕС и за чисти микробуси, които се използват по-специално за превоз на възрастни хора, хора с увреждания и деца в училищна възраст, нуждаещи се от по-адаптирани решения. Тези микробуси са по-скъпи на пътникокилометър от по-големите превозни средства и са с по-дълги срокове на амортизация, но са не по-малко важни за изцяло чиста мрежа за обществен транспорт; |
| --- | --- |

36.

| 37. | отбелязва, че пространственото, организационното и тарифното интегриране на обществения транспорт е от решаващо значение за неговата ефективност. Това е особено важно в метрополните региони, регионите със столичните градове и по-големите градски агломерации, в които се събират пътуванията до месторабота, градския, крайградския и местния транспорт, както и националния и въздушния транспорт, но също и в селските райони, в които по-специално честотата на обществения транспорт може да представлява предизвикателство. Интегрирането означава общи системи за ценообразуване и по-добра оперативна съвместимост между различните предприятия за обществен транспорт, които извършват дейност в една и съща метрополна област, включително железопътните предприятия. Интегрирането засяга също така екологосъобразната мобилност, улеснения достъп до спирки на обществения транспорт за хора без моторни превозни средства и, в случая на железопътни спирки в по-слабо застроени предградия, също и за индивидуалния автомобилен транспорт; |
| --- | --- |

37.

| 38. | подчертава, че освен това трябва да подобрим съоръженията на железопътните гари и да създадем интелигентни центрове за мобилност, състоящи се от логистични центрове, но също така и места за срещи, които създават приятна среда както за смяна на вида на транспорта, така и за общуване между хората; |
| --- | --- |

38.

| 39. | насочва вниманието на Европейската комисия към необходимостта да се ускори съвместната работа по информацията на европейско равнище относно обществения транспорт в сътрудничество с операторите на обществения транспорт. Пътуванията с обществен транспорт би трябвало да могат да бъдат планирани и осъществявани по-лесно и като се използват уебсайтовете на отделните регионални превозвачи; |
| --- | --- |

39.

| 40. | препоръчва на Европейската комисия, в сътрудничество с операторите на обществения транспорт, да установи и приеме общоевропейска рамка, за да се даде възможност за ефективно използване на обществения транспорт в европейските градове. Трябва да се разгледат различни възможности, които са устойчиви в дългосрочен план; |
| --- | --- |

40.

| 41. | насочва вниманието на Европейската комисия към възможността за разработване, в сътрудничество с операторите в областта на обществения транспорт, на общоевропейска рамка за комбиниране на билети за влак с билети за градски транспорт в градовете на заминаване и на местоназначение (например чрез допълнителна такса). От голяма полза за потребителите би била една единна платформа или мобилно приложение и разплащателна система. Подобни решения вече се прилагат в различни държави членки и въвеждането на такава възможност в целия Европейски съюз би улеснило планирането на едно пътуване; |
| --- | --- |

41.

| 42. | призовава за комплексно решение на проблема с неоправдано високите такси за транспортните предприятия, а с това и за пътниците, които операторите на железопътната мрежа начисляват при преминаване през национална граница в рамките на ЕС. Тези такси не бива да надвишават действителните технически разходи за смяната на мрежата, когато такива разходи са направени. В противен случай те следва да бъдат премахнати. Това е една от основните предпоставки за възстановяване на конкурентоспособността на услугите, свързани с железопътния транспорт на дълги разстояния. Това от своя страна допринася за увеличаване на използването на обществен транспорт в градовете, които са цел на пътуванията; |
| --- | --- |

42.

| 43. | подчертава необходимостта от разработване на общоевропейски стандарти за превенция, откриване на специфични заплахи, включително пандемии, както и процедури за гарантиране на безопасно движение на хора в случай на такива заплахи. Текущата работа по стратегията на ЕС за устойчива и интелигентна мобилност, която заменя Бялата книга „Пътна карта за постигането на Единно европейско транспортно пространство — към конкурентоспособна транспортна система с ефективно използване на ресурсите“, следва да се основава на опита и добрите примери за мерки, предприети в много региони и градове в ЕС за борба с въздействието на COVID-19 (4). |
| --- | --- |

43.

Брюксел, 10 декември 2020 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Понастоящем се провежда обществена консултация относно Стратегията за устойчива и интелигентна мобилност в съответствие с плана за действие (срок за получаване на обратна информация до 23.9.2020 г.) (Ares(2020)3438177 — 1.7.2020 г.): https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12438-Sustainable-and-Smart-Mobility-Strategy.

1

(2)  Становище CDR 1896/2019 (ОВ C 79, 10.3.2020 г., стр. 8).

2

(3)  Становище CDR 2633/2020 (ОВ C 440, 18.12.2020 г., стр. 183).

3

(4)  Понастоящем се провежда обществена консултация относно Стратегията за устойчива и интелигентна мобилност в съответствие с плана за действие (срок за получаване на обратна информация до 23.9.2020 г.) (Ares(2020)3438177 — 1.7.2020 г.): https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12438-Sustainable-and-Smart-Mobility-Strategy.

4

---

| 2.2.2021 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 37/57 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2021

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 37/57

---

Становище на Европейския комитет на регионите относно доклада на Европейската комисия относно изпълнението на обновеното стратегическо партньорство с най-отдалечените региони на ЕС

(2021/C 37/10)

| Докладчик: | Ángel Víctor TORRES PÉREZ (ES/ПЕС), министър-председател на правителството на Канарските острови |
| --- | --- |
| Отправен документ: | Доклад на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет, Комитета на регионите и Европейската инвестиционна банка относно изпълнението на съобщението на Комисията, озаглавено „Засилено и обновено стратегическо партньорство с най-отдалечените региони на Европейския съюз“
  COM(2020) 104 final |

Докладчик:

Ángel Víctor TORRES PÉREZ (ES/ПЕС), министър-председател на правителството на Канарските острови

Отправен документ:

Доклад на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет, Комитета на регионите и Европейската инвестиционна банка относно изпълнението на съобщението на Комисията, озаглавено „Засилено и обновено стратегическо партньорство с най-отдалечените региони на Европейския съюз“

COM(2020) 104 final

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

| 1. | припомня, че най-отдалечените региони (НОР), състоящи се от осем острова и архипелага, разположени в Карибско море, Индийския и Атлантическия океан и в изолирана територия в басейна на река Амазонка, включват шест френски отвъдморски територии (Френска Гвиана, Гваделупа, Мартиника, Майот, остров Реюнион и Сен Мартен), два автономни португалски региона (Азорските острови и Мадейра) и една автономна испанска област (Канарските острови), като общото помежду им са серия от постоянни ограничения, породени от тяхната отдалеченост, изолираност и малка площ, които затрудняват развитието им; |
| --- | --- |

1.

| 2. | приветства ангажимента, поет от Европейския съюз (ЕС) по отношение най-отдалечените региони (НОР) и отразен в съобщението на Комисията, озаглавено „Засилено и обновено стратегическо партньорство с най-отдалечените региони на Европейския съюз“ от 24 октомври 2017 г. (наричано по-долу „съобщението“), който беше одобрен чрез заключенията на Съвета по общи въпроси от април 2018 г., в които Комисията се призовава да продължи да работи за приемането на конкретни мерки за НОР в съответствие с член 349 от ДФЕС; |
| --- | --- |

2.

| 3. | приветства междинния доклад (наричан по-долу „доклада“), публикуван през март 2020 г., в който се разглежда постигнатият напредък в изпълнението на съобщението; |
| --- | --- |

3.

| 4. | изразява съжаление обаче, че докладът не представлява задълбочена оценка на стратегията за тези региони и възможност за коригиране на липсата на някои мерки в политиките, които са от съществено значение за тяхното развитие, като например политиката на сближаване и по-специално социалния стълб на ЕС; |
| --- | --- |

4.

| 5. | признава необходимостта от адаптиране на стратегията с оглед на сериозните последици, предизвикани от пандемията от COVID-19, които оказват по-голямо въздействие върху тези силно зависими от туризма и свързаността с континента територии и където икономическото възстановяване се очаква да отнеме повече време; |
| --- | --- |

5.

| 6. | подчертава необходимостта от подкрепа за промишления сектор на НОР при сегашните обстоятелства и основната роля на една подходяща европейска рамка за държавните помощи и фискалните инструменти, за да се даде нов тласък на конкурентоспособността на предприятията и да се насърчи създаването на работни места в тези региони; |
| --- | --- |

6.

| 7. | припомня, че социалните въпроси винаги са били в основата на предизвикателствата, пред които са изправени най-отдалечените региони и които сега са изострени допълнително от опустошителните за пазара на труда последици от настоящата криза. По този начин се откроява необходимостта растежът и работните места да бъдат поставени в центъра на всяка стратегия за тези региони. НОР се нуждаят от нов подход, включващ засилено социално измерение и набелязване на конкретни мерки за справяне с настоящата ситуация; |
| --- | --- |

7.

| 8. | оценява ангажимента на Европейската комисия да работи в партньорство с НОР и подчертава значението на това сътрудничество за преодоляване на трудностите на тези региони при справянето с последиците от COVID-19; |
| --- | --- |

8.

| 9. | припомня тяхната уязвимост, силно изострена в контекста на пандемията, и подчертава необходимостта да се гарантира подходящ подход към НОР в рамките на плана за възстановяване на ЕС, в съответствие с регионалните реалности и потребности; |
| --- | --- |

9.

| 10. | подчертава, че в рамките на външната политика на ЕС интересите на НОР трябва да бъдат защитени, и призовава в бъдещото споразумение на ЕС с Обединеното кралство да се отчетат отрицателните последици от Брексит върху НОР, по-специално въздействието му върху тези особено уязвими региони; |
| --- | --- |

10.

| 11. | подчертава, че финансираните в рамките на Помощта за възстановяване в полза на сближаването и териториите на Европа (REACT-EU) проекти в НОР трябва да бъдат насочени към решаване на предизвикателствата на най-засегнатите от кризата с COVID-19 сектори, като туристическия сектор, както и укрепването на инвестициите в секторите, зависими от свързаността, включително цифровата свързаност, зелената и синята икономика, и на инвестициите в умения и способности, които да водят до откриване на работни места и адаптиране към промените, причинени от пандемията; |
| --- | --- |

11.

| 12. | приветства ангажимента на Комисията да обърне специално внимание на НОР в рамките на Европейския зелен пакт, отчитайки тяхната уязвимост по отношение на изменението на климата и природните бедствия и техните изключителни предимства, като биологичното разнообразие и възобновяемите източници на енергия, и изразява надежда, че за тази цел ще бъдат приети конкретни мерки; |
| --- | --- |

12.

| 13. | препоръчва да се запази баланса, който е необходим между целите в областта на околната среда и техните високи социални разходи в НОР, и призовава, в рамките на международните преговори, Европейската комисия да вземе под внимание спецификата на НОР и да изключи полетите между НОР и други държави — членки на ЕС, от системата за търговия с емисии; това, че в плановете няма предвидени изключения за тези региони, които да включват както водния, така и въздушния транспорт в системата за търговия с емисиите, ще се отрази изключително негативно на икономическите и социалните условия там; |
| --- | --- |

13.

| 14. | приветства засиленото партньорство между Комисията, държавите членки и Конференцията на председателите на НОР, което дава възможност за ползотворен и постоянен диалог чрез конкретни платформи и работни групи, които набелязват проблеми, предоставят решения и чертаят стратегии за адаптиране на европейските политики в НОР; |
| --- | --- |

14.

| 15. | приветства факта, че многостепенното управление позволи специфични особености на НОР да бъдат включени в голяма част от предложенията на Комисията за периода 2021—2027 г.; |
| --- | --- |

15.

| 16. | отбелязва, че въпреки постигнатите успехи, интензивният и постоянен диалог между Европейската комисия и НОР трябва да продължи в рамките на бъдещата работа по изготвянето на подходящи политики, които да отчитат реалностите в НОР; |
| --- | --- |

16.

| 17. | припомня значението на прилагането на индивидуалния подход, предложен от Европейската комисия в нейното съобщение от 2017 г., като се има предвид уязвимостта на тези територии в редица сектори; |
| --- | --- |

17.

| 18. | припомня необходимостта от запазване на специалния правен статут на НОР на конференцията за бъдещето на Европа, така че те да продължат да се интегрират по справедлив и балансиран начин в развитието на ЕС; |
| --- | --- |

18.

Надграждане върху предимствата на най-отдалечените региони

Синя икономика

| 19. | посочва, че морското пространство на НОР е съществено предимство за заетостта, икономическата дейност и развитието, което следва да бъде защитавано и използвано; |
| --- | --- |

19.

| 20. | приветства проучването на Европейската комисия на тема „Изследване на потенциала на най-отдалечените региони за устойчив син растеж“ и включването на неговите заключения в съобщението; |
| --- | --- |

20.

| 21. | припомня своето становище, прието през февруари 2018 г., в което подчертава необходимостта ЕС да предоставя на НОР по-голяма финансова подкрепа за действия, насочени към развитие на морските и мореплавателните ресурси, както и за амбициозни инвестиции, като се отчита потенциалът за създаване на работни места и опазване на екосистемите; |
| --- | --- |

21.

| 22. | счита, че обновяването на риболовния флот на НОР продължава да е ограничено от прилагането на европейското законодателство, и счита, че са необходими допълнителни усилия, за да се осигури по-голяма съгласуваност между преразгледаните насоки за държавната помощ за рибарството и ЕФМДР, така че обновяването на риболовния флот на НОР да може да бъде допустимо в рамките на последния; |
| --- | --- |

22.

| 23. | отбелязва, че в заключенията на Съвета от 19 ноември 2019 г. относно океаните и моретата се призовава за защита на НОР, предвид тяхната уязвимост по отношение на изменението на климата, като се подчертава значението на морската политика и политиката в областта на рибарството за развитието на устойчиви икономически дейности; |
| --- | --- |

23.

| 24. | изразява съжаление, че исканията на НОР за плановете за компенсиране на прекомерните разходи не бяха взети предвид, и подкрепя искането им за адаптирано и гъвкаво прилагане на сумите и условията за тяхното изпълнение; |
| --- | --- |

24.

Селско стопанство и развитие на селските райони

| 25. | припомня, че селското стопанство е жизненоважен сектор за икономиката и заетостта в НОР, което беше признато от ЕС чрез установяването на специален режим посредством програмите POSEI, и подчертава приноса и добавената стойност на този сектор по време на кризата, предизвикана от COVID-19, който допринася за гарантиране на продоволствената независимост, насърчава късите вериги на доставки и отговаря на голямото търсене на населението; |
| --- | --- |

25.

| 26. | подкрепя запазването на специфичните изключения за НОР в първия стълб на ОСП, а именно отделянето на помощите и системата за намаляване на помощите; |
| --- | --- |

26.

| 27. | изразява съжаление обаче, че по линия на Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) в предложението за многогодишна финансова рамка (МФР) съфинансирането за НОР е намалено; |
| --- | --- |

27.

| 28. | отбелязва, че кризата с COVID-19 доведе до сериозен проблем при доставките на храни в НОР; изразява несъгласие с намаляването на бюджета на ОСП за тези региони в следващата финансова рамка и призовава за възстановяване на сегашните плащания по линия на POSEI; |
| --- | --- |

28.

| 29. | припомня на Европейската комисия, че в търговските споразумения с трети държави следва да има специална глава за всеки от въпросите, които са от особен интерес за НОР; |
| --- | --- |

29.

| 30. | подкрепя НОР в искането им за продължаване след 2020 г. на действието на механизма за стабилизиране по отношение на двустранните споразумения за внос на банани, сключени с държавите от Андската общност и Централна Америка, и за гарантиране на автоматичното им действие, когато някоя от тези държави надвиши определения ѝ праг; |
| --- | --- |

30.

Биологично разнообразие

| 31. | приветства факта, че Зеленият пакт на Комисията признава голямото значение на уникалното биологично разнообразие на НОР и заплахите за изменението на климата като един от основните фактори за загубата на биологично разнообразие; |
| --- | --- |

31.

| 32. | приветства включването на специални покани за представяне на предложения по програма LIFE за периода 2014—2020 г. за опазване, съхраняване и укрепване на биологичното разнообразие и адаптиране към изменението на климата в НОР; |
| --- | --- |

32.

Кръгова икономика

| 33. | призовава Комисията в изготвянето на мерките за кръговата икономика да отчита специфичните характеристики на НОР като тяхната изолираност, отдалеченост и наличието на силен натиск, който се дължи на икономическите им модели, разчитащи предимно на туризма; |
| --- | --- |

33.

| 34. | очаква, че една ad hoc платформа би дала възможност за разработване на подходящи мерки за контрол на влизането и излизането на отпадъци в НОР, като по този начин ще се допринесе за правилното управление на отпадъците и ще се подкрепи целта на тези региони да станат „свободни от отпадъци“; |
| --- | --- |

34.

| 35. | отбелязва сложността и високите разходи за управление на отпадъци в НОР и необходимостта от подкрепа за инвестиции в инфраструктура, включително чрез ЕФРР, което ще улесни прехода към кръгова икономика; |
| --- | --- |

35.

Изменение на климата

| 36. | подкрепя ангажимента на НОР към целите на ЕС за постигане на неутралност по отношение на климата през 2050 г. и припомня уязвимостта на тези региони към изменението на климата; |
| --- | --- |

36.

| 37. | дава си сметка, че амбициите на Европейския зелен пакт са приведени в съответствие с разпоредбите на съобщението; приветства изричното му споменаване в съобщението и се надява това да бъде тласък за прехода на НОР към неутрална икономика; |
| --- | --- |

37.

| 38. | призовава всички мерки в областта на намаляването на въглеродните емисии да бъдат оценявани и разглеждани цялостно, като се търси справедлив баланс между потребностите от гледна точка на околната среда и необходимостта от достъпност за гражданите и поддържане на тяхната икономика; |
| --- | --- |

38.

| 39. | изтъква необходимостта от по-добро адаптиране на критериите за допустимост на Фонда за справедлив преход и включване на реалността на най-отдалечените региони в дългосрочната стратегическа визия на ЕС за адаптиране към изменението на климата; |
| --- | --- |

39.

Енергиен преход

| 40. | приветства мерките в подкрепа на НОР, които са предвидени в Директивата за възобновяемите енергийни източници и Инициативата за чиста енергия за европейските острови, и насърчава Комисията да продължи да работи в тази посока; |
| --- | --- |

40.

| 41. | припомня, че НОР са единствените зависими от изкопаемите горива региони с изолирани енергийни системи, които не могат да бъдат свързани с европейските мрежи; изразява съжаление, че Механизмът за свързване на Европа не е адаптиран към тяхното конкретно положение; счита, че НОР следва да бъдат включени в механизма за справедлив преход и да се възползват от мерките в подкрепа на енергийния преход към чисти горива; |
| --- | --- |

41.

Научни изследвания и иновации

| 42. | приветства ангажимента на Комисията към НОР в областта на иновациите, чрез който се цели да се подчертае техният потенциал както като лаборатории за изпробване на иновативни решения, така и като средство за достъп до върхови постижения и укрепване на веригите за създаване на стойност; |
| --- | --- |

42.

| 43. | приветства поканата за действия за координация и подкрепа за НОР в рамките на действащата програма „Хоризонт 2020“ и посочва необходимостта да се вземат предвид заключенията от проекта FORWARD при изготвянето на бъдещите рамкови програми за научни изследвания, развитие и иновации, както се посочва в съобщението; |
| --- | --- |

43.

Социални въпроси, заетост, образование и обучение

| 44. | счита, че НОР следва да присъстват в инициативите на Комисията, които тя ще представи в рамките на плана за действие за прилагане на Европейския стълб на социалните права, като се насърчават равните възможности, достъпът до пазара на труда, справедливите условия на труд, социалната закрила и социалното приобщаване; |
| --- | --- |

44.

| 45. | подчертава огромното въздействие на кризата с COVID-19 върху заетостта в НОР, както и значителното увеличаване на равнищата на бедност поради загубата на икономическа дейност и намаляването на оборота в ключови сектори, и необходимостта от допълнително укрепване на специфичните инструменти, които подкрепят създаването на нови възможности за заетост и запазването на работните места в традиционните сектори; |
| --- | --- |

45.

| 46. | призовава за мерки за по-голямо участие на НОР във всички дейности по програмата „Еразъм+“ и за насърчаване на сътрудничеството и мобилността между хората и организациите в тези региони и държави извън ЕС, по-специално съседните на НОР държави; |
| --- | --- |

46.

| 47. | очаква от Европейския фонд за приспособяване към глобализацията да осигури необходимата гъвкавост при предоставянето на помощ в случаите, когато един значителен процес на преструктуриране оказва силно влияние върху икономиката на тези региони; |
| --- | --- |

47.

Достъпност с цел конкурентоспособност, предприемачество и единен пазар

| 48. | предупреждава, че настоящата криза оказа огромно въздействие върху достъпа по въздух до тези отдалечени територии. Свързаността им трябва да се поддържа на равнищата от преди кризата, тъй като те са изцяло зависими от морския и въздушния транспорт; |
| --- | --- |

48.

| 49. | настоятелно призовава да се вземат под внимание отдалечеността, географската изолираност и териториалната разпокъсаност на НОР при изготвянето, приемането и прилагането на политиките, които целят намаляване на пречките пред физическия и цифровия достъп до вътрешния, междурегионалния и европейския пазар; |
| --- | --- |

49.

| 50. | припомня, че достъпът по въздух е и съществен елемент за конкурентоспособността на туристическия сектор, който е основен икономически двигател за много от тези региони и който беше силно засегнат от пандемията от COVID-19. Поради това настоятелно призовава Комисията да отчете този факт при определянето на политиките, насочени към подобряване на физическия достъп до НОР; |
| --- | --- |

50.

| 51. | оценява направеното проучване на нуждите на НОР от свързаност и факта, че Комисията взе предвид проблемите и зависимостта им от пристанищата и летищата, като предложи мерки в рамките на ЕФРР и Механизма за свързване на Европа (МСЕ); счита обаче, че тези мерки не са достатъчни и че транспортната политика трябва да бъде приведена в съответствие с реалните условия в НОР; |
| --- | --- |

51.

| 52. | изтъква значението на инвестициите за ограничаване на задръстванията в градските възли и за улесняване на устойчивите видове наземен транспорт; |
| --- | --- |

52.

| 53. | счита, че би било уместно в рамките на МСЕ да се предвиди финансиране за разгръщането на опорни мрежи, включително подводни кабели, за свързване на НОР в рамките на техните собствени държави членки, помежду им и между Съюза и трети държави; |
| --- | --- |

53.

Регионална интеграция в техните географски райони

| 54. | припомня на Комисията, че регионалната интеграция на НОР в техните географски райони продължава да бъде приоритетна цел и че програмите за европейско териториално сътрудничество са ключов инструмент за постигането ѝ. Поради това счита, че е от съществено значение да се запази финансирането на тези програми, както и оперативното развитие на новото направление за НОР, без обаче да се ограничава достъпът им до другите направления и техните финансови пакети; |
| --- | --- |

54.

| 55. | изразява съжаление относно намаляването на процента на съфинансиране в Европа за НОР в рамките на Регламента INTERREG за периода 2021—2027 г., което е в противоречие със стратегическото значение, което Европейската комисия отдава от 2004 г. насам на укрепването на регионалната интеграция на НОР в техния географски обхват; |
| --- | --- |

55.

| 56. | настоятелно призовава Комисията да подкрепя стратегически съвместни проекти за сътрудничество с участието на всички НОР в рамките на програмата Interreg; |
| --- | --- |

56.

| 57. | припомня на Комисията нейния ангажимент да въведе конкретно, просто и ясно решение, което да позволява съвместното планиране на ЕФРР и на финансовите инструменти на съседни трети държави. Изразява съжаление, че това конкретно решение остава все още без реализация, и настоятелно призовава Комисията най-накрая да разреши този въпрос през програмния период 2021—2027 г.; |
| --- | --- |

57.

Миграция

| 58. | подчертава, наред с останалото, че НОР се намират на първа линия при влизането в ЕС на незаконни имигранти от най-близките съседни територии и че управлението на миграционните потоци оказва голямо влияние върху всички публични политики на НОР, особено при прилагането на мерки за приемане или придружаване на непридружени деца; |
| --- | --- |

58.

| 59. | припомня ангажимента на Комисията да подкрепя НОР в устойчивото управление на миграционните въпроси и настоятелно призовава да бъдат предвидени конкретни мерки чрез фонд „Убежище и миграция“ за програмния период 2021—2027 г.; |
| --- | --- |

59.

Заключения

| 60. | обръща внимание на Европейската комисия, Европейския парламент и Съвета да вземат предвид положението на НОР в дебатите относно бъдещето на Европа и в развитието на бъдещите европейски политики, като гарантират пълното и ефективно прилагане на член 349 от ДФЕС. |
| --- | --- |

60.

Брюксел, 10 декември 2020 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Apostolos TZITZIKOSTAS

---