# Jurnalul Oficial C 432/2020

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 432 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6314 decembrie 2020 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 432

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6314 decembrie 2020

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | II   Comunicări |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2020/C 432/01 | Comunicare a Comisiei privind intrarea în vigoare a Amendamentului de la Doha la Protocolul de la Kyoto la Convenția-cadru a Organizației Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice | 1 |
| 2020/C 432/02 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul M.9962 — Mylan/Aspen’s EU Thrombosis business) (
  1
  ) | 2 |
| 2020/C 432/03 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul M.10025 — SKN/Lother Group/NORDTEAM JV) (
  1
  ) | 3 |
| 2020/C 432/04 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul M.10019 — AP1/AP3/AP4/Telia Carrier Entities) (
  1
  ) | 4 |
| 2020/C 432/05 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul M.9964 — Eurofiber Nederland/Vattenfall Wärme Berlin/Vattenfall Bitstream Infrastructure) (
  1
  ) | 5 |

Cuprins

Pagina

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2020/C 432/01

Comunicare a Comisiei privind intrarea în vigoare a Amendamentului de la Doha la Protocolul de la Kyoto la Convenția-cadru a Organizației Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice

1

2020/C 432/02

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul M.9962 — Mylan/Aspen’s EU Thrombosis business) (
  1
  )

1

2

2020/C 432/03

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul M.10025 — SKN/Lother Group/NORDTEAM JV) (
  1
  )

1

3

2020/C 432/04

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul M.10019 — AP1/AP3/AP4/Telia Carrier Entities) (
  1
  )

1

4

2020/C 432/05

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul M.9964 — Eurofiber Nederland/Vattenfall Wärme Berlin/Vattenfall Bitstream Infrastructure) (
  1
  )

1

5

---

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2020/C 432/06 | Rata de schimb a monedei euro — 11 decembrie 2020 | 6 |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE |
| 2020/C 432/07 | Sisteme de identificare electronică notificate în temeiul articolului 9 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 910/2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind identificarea electronică și serviciile de încredere pentru tranzacțiile electronice pe piața internă | 7 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2020/C 432/06

Rata de schimb a monedei euro — 11 decembrie 2020

6

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

2020/C 432/07

Sisteme de identificare electronică notificate în temeiul articolului 9 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 910/2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind identificarea electronică și serviciile de încredere pentru tranzacțiile electronice pe piața internă

7

---

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2020/C 432/08 | Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei | 11 |
| 2020/C 432/09 | Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei | 19 |
| 2020/C 432/10 | Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, modificare menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei | 24 |

V   Anunțuri

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2020/C 432/08

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

11

2020/C 432/09

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

19

2020/C 432/10

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, modificare menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

24

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 14.12.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 432/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 432/1

---

COMUNICARE A COMISIEI

privind intrarea în vigoare a Amendamentului de la Doha la Protocolul de la Kyoto la Convenția-cadru a Organizației Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice

(2020/C 432/01)

La 13 iulie 2015, Uniunea a aprobat Amendamentul de la Doha la Protocolul de la Kyoto la Convenția-cadru a Organizației Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (1).

În conformitate cu articolul 20 alineatul (4) și cu articolul 21 alineatul (7) din Protocolul de la Kyoto, o modificare intră în vigoare, pentru părțile care au acceptat-o, în a nouăzecea zi de la data primirii de către depozitar a instrumentului de acceptare din partea a cel puțin trei pătrimi din părțile la protocol. La 2 octombrie 2020, cel de al o sută patruzeci și patrulea instrument de acceptare a fost depus la secretarul general al Organizației Națiunilor Unite, în calitate de depozitar al Protocolului de la Kyoto. În consecință, pentru Uniunea Europeană, Amendamentul de la Doha intră în vigoare la 31 decembrie 2020.

---

(1)  Decizia (UE) 2015/1339 a Consiliului din 13 iulie 2015 privind adoptarea, în numele Uniunii Europene, a Amendamentului de la Doha la Protocolul de la Kyoto la Convenția-cadru a Organizației Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice și îndeplinirea în comun a angajamentelor care decurg din acesta (JO L 207, 4.8.2015, p. 1).

---

| 14.12.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 432/2 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 432/2

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.9962 — Mylan/Aspen’s EU Thrombosis business)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2020/C 432/02)

La 15 octombrie 2020, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro) cu numărul de document 32020M9962. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro) cu numărul de document 32020M9962. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

| 14.12.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 432/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 432/3

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.10025 — SKN/Lother Group/NORDTEAM JV)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2020/C 432/03)

La 3 decembrie 2020, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba germană și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale, |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale,

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro) cu numărul de document 32020M10025. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro) cu numărul de document 32020M10025. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

| 14.12.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 432/4 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 432/4

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.10019 — AP1/AP3/AP4/Telia Carrier Entities)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2020/C 432/04)

La 4 decembrie 2020, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro) cu numărul de document 32020M10019. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro) cu numărul de document 32020M10019. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

| 14.12.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 432/5 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 432/5

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.9964 — Eurofiber Nederland/Vattenfall Wärme Berlin/Vattenfall Bitstream Infrastructure)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2020/C 432/05)

La 7 decembrie 2020, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba germană și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale, |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale,

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro) cu numărul de document 32020M9964. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro) cu numărul de document 32020M9964. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 14.12.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 432/6 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 432/6

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

11 decembrie 2020

(2020/C 432/06)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,2127 |
| JPY | yen japonez | 126,28 |
| DKK | coroana daneză | 7,4429 |
| GBP | lira sterlină | 0,92294 |
| SEK | coroana suedeză | 10,2560 |
| CHF | franc elvețian | 1,0786 |
| ISK | coroana islandeză | 154,80 |
| NOK | coroana norvegiană | 10,6968 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 26,328 |
| HUF | forint maghiar | 354,81 |
| PLN | zlot polonez | 4,4358 |
| RON | leu românesc nou | 4,8698 |
| TRY | lira turcească | 9,5678 |
| AUD | dolar australian | 1,6090 |
| CAD | dolar canadian | 1,5487 |
| HKD | dolar Hong Kong | 9,3999 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,7100 |
| SGD | dolar Singapore | 1,6213 |
| KRW | won sud-coreean | 1 325,32 |
| ZAR | rand sud-african | 18,3435 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 7,9386 |
| HRK | kuna croată | 7,5375 |
| IDR | rupia indoneziană | 17 074,82 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,9133 |
| PHP | peso Filipine | 58,339 |
| RUB | rubla rusească | 88,7373 |
| THB | baht thailandez | 36,496 |
| BRL | real brazilian | 6,1448 |
| MXN | peso mexican | 24,4157 |
| INR | rupie indiană | 89,4705 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,2127

JPY

yen japonez

126,28

DKK

coroana daneză

7,4429

GBP

lira sterlină

0,92294

SEK

coroana suedeză

10,2560

CHF

franc elvețian

1,0786

ISK

coroana islandeză

154,80

NOK

coroana norvegiană

10,6968

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

26,328

HUF

forint maghiar

354,81

PLN

zlot polonez

4,4358

RON

leu românesc nou

4,8698

TRY

lira turcească

9,5678

AUD

dolar australian

1,6090

CAD

dolar canadian

1,5487

HKD

dolar Hong Kong

9,3999

NZD

dolar neozeelandez

1,7100

SGD

dolar Singapore

1,6213

KRW

won sud-coreean

1 325,32

ZAR

rand sud-african

18,3435

CNY

yuan renminbi chinezesc

7,9386

HRK

kuna croată

7,5375

IDR

rupia indoneziană

17 074,82

MYR

ringgit Malaiezia

4,9133

PHP

peso Filipine

58,339

RUB

rubla rusească

88,7373

THB

baht thailandez

36,496

BRL

real brazilian

6,1448

MXN

peso mexican

24,4157

INR

rupie indiană

89,4705

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

| 14.12.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 432/7 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 432/7

---

Sisteme de identificare electronică notificate în temeiul articolului 9 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 910/2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind identificarea electronică și serviciile de încredere pentru tranzacțiile electronice pe piața internă (1)

(2020/C 432/07)

| Denumirea sistemului | Mijloace de identificare electronică în cadrul sistemului notificat | Statul membru care emite notificarea | Nivelul de garanție | Autoritatea responsabilă de sistem | Data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sistemul german de identificare electronică bazat pe controlul aprofundat al accesului | Carte de identitate națională
  Permis de ședere electronic
  Carte de identitate electronică pentru cetățenii Uniunii și resortisanții SEE | Republica Federală Germania | Ridicat | Ministerul Federal al Afacerilor Interne, Construcțiilor și Comunității |
| Alt-Moabit 140 |
| 10557 Berlin |
| DV2@bmi.bund.de |
| +49 30186810 |

Denumirea sistemului

Mijloace de identificare electronică în cadrul sistemului notificat

Statul membru care emite notificarea

Nivelul de garanție

Autoritatea responsabilă de sistem

Data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Sistemul german de identificare electronică bazat pe controlul aprofundat al accesului

Carte de identitate națională

Permis de ședere electronic

Carte de identitate electronică pentru cetățenii Uniunii și resortisanții SEE

Republica Federală Germania

Ridicat

Ministerul Federal al Afacerilor Interne, Construcțiilor și Comunității

Alt-Moabit 140

10557 Berlin

DV2@bmi.bund.de

+49 30186810

26.9.2017

14.12.2020

SPID – Sistemul public de identitate digitală

Mijloace de identificare electronică SPID furnizate de:

| — | Aruba PEC S.p.A. |
| --- | --- |

—

Aruba PEC S.p.A.

| — | Namirial S.p.A. |
| --- | --- |

—

Namirial S.p.A.

| — | InfoCert S.p.A. |
| --- | --- |

—

InfoCert S.p.A.

| — | In.Te.S.A. S.p.A. |
| --- | --- |

—

In.Te.S.A. S.p.A.

| — | Poste Italiane S.p.A |
| --- | --- |

—

Poste Italiane S.p.A

| — | Register S.p.A. |
| --- | --- |

—

Register S.p.A.

| — | Sielte S.p.A. |
| --- | --- |

—

Sielte S.p.A.

| — | Telecom Italia |
| --- | --- |

—

Telecom Italia

Trust Technologies S.r.l.

Italia

Ridicat

Substanțial Scăzut

| AgID – Agenția pentru Domeniul Digital |
| --- |
| Italia |
| Viale Liszt, 21 |
| 00144 Roma |
| eidas-spid@agid.gov.it |
| +39 0685264407 |

AgID – Agenția pentru Domeniul Digital

Italia

Viale Liszt, 21

00144 Roma

eidas-spid@agid.gov.it

+39 0685264407

10.9.2018

| — | Lepida S.p.A. |
| --- | --- |

—

Lepida S.p.A.

13.9.2019

Sistemul național de identificare și de autentificare

(NIAS)

Carte de identitate personală (eOI)

Republica Croația

Ridicat

| Ministerul Administrației Publice, Republica |
| --- |
| Croația |
| Maksimirska 63 |
| 10000 Zagreb |
| e-gradjani@uprava.hr |

Ministerul Administrației Publice, Republica

Croația

Maksimirska 63

10000 Zagreb

e-gradjani@uprava.hr

7.11.2018

Sistemul estonian de identificare electronică: carte de identitate

Sistemul estonian de identificare electronică: permis de ședere

Sistemul estonian de identificare electronică: Digi-ID

Sistemul estonian de identificare electronică: e-Residency Digi-ID

Sistemul estonian de identificare electronică: Mobiil-ID

Sistemul estonian de identificare electronică: carte de identitate diplomatică

| — | carte de identitate |
| --- | --- |

—

carte de identitate

| — | permis de ședere |
| --- | --- |

—

permis de ședere

| — | Digi-ID |
| --- | --- |

—

Digi-ID

| — | e-Residency Digi-ID |
| --- | --- |

—

e-Residency Digi-ID

| — | Mobiil-ID |
| --- | --- |

—

Mobiil-ID

| — | carte de identitate diplomatică |
| --- | --- |

—

carte de identitate diplomatică

Republica Estonia

Ridicat

| Poliția și Direcția Poliției de Frontieră |
| --- |
| Pärnu mnt 139 |
| 15060 Tallinn |
| eid@politsei.ee |
| +372 6123000 |

Poliția și Direcția Poliției de Frontieră

Pärnu mnt 139

15060 Tallinn

eid@politsei.ee

+372 6123000

7.11.2018

Documento Nacional de Identidad electrónico (document național de identitate electronic) (DNIe)

Carte de identitate spaniolă (DNIe)

Regatul Spaniei

Ridicat

| Ministerul de Interne – Regatul Spaniei |
| --- |
| C/ Julián González |
| Segador, s/n |
| 28043 Madrid |
| divisiondedocumentacion@policia.es |

Ministerul de Interne – Regatul Spaniei

C/ Julián González

Segador, s/n

28043 Madrid

divisiondedocumentacion@policia.es

7.11.2018

Carte de identitate națională luxemburgheză (carte de identitate electronică)

Carte de identitate electronică luxemburgheză

Marele Ducat al Luxemburgului

Ridicat

| Ministerul Afacerilor Interne |
| --- |
| BP 10 |
| L-2010 Luxemburg |
| minint@mi.etat.lu |
| secretariat@ctie.etat.lu |
| +352 24784600 |

Ministerul Afacerilor Interne

BP 10

L-2010 Luxemburg

minint@mi.etat.lu

secretariat@ctie.etat.lu

+352 24784600

7.11.2018

Sistemul belgian de identificare electronică FAS/eCards

Carte de identitate electronică pentru cetățenii belgieni

Carte de identitate electronică pentru străini

Regatul Belgiei

Ridicat

| Serviciul Public Federal Strategie și Sprijin (BOSA)/Direcția Generală Transformare Digitală |
| --- |
| Simon Bolivarlaan 30 |
| 1000 Bruxelles |
| eidas@bosa.fgov.be |

Serviciul Public Federal Strategie și Sprijin (BOSA)/Direcția Generală Transformare Digitală

Simon Bolivarlaan 30

1000 Bruxelles

eidas@bosa.fgov.be

27.12.2018

Cartão de Cidadão (CC)

Carte de identitate națională portugheză

(carte de identitate electronică)

Republica Portugheză

Ridicat

| AMA – Agenția de Modernizare Administrativă |
| --- |
| Rua de Santa Marta 55, 3o |
| 1150 – 294 Lisabona |
| ama@ama.pt |
| +351 217231200 |

AMA – Agenția de Modernizare Administrativă

Rua de Santa Marta 55, 3o

1150 – 294 Lisabona

ama@ama.pt

+351 217231200

28.2.2019

GOV.UK Verify

Mijloace de identificare electronică GOV.UK Verify furnizate de:

| — | Barclays |
| --- | --- |

—

Barclays

| — | Experian |
| --- | --- |

—

Experian

| — | Post Office |
| --- | --- |

—

Post Office

| — | SecureIdentity |
| --- | --- |

—

SecureIdentity

| — | Digidentity |
| --- | --- |

—

Digidentity

Regatul Unit

Substanțial

Scăzut

| Government Digital Service |
| --- |
| The White Chapel Building |
| 10 Whitechapel High St |
| London E1 8QS |
| eidas-support@digital.cabinet-office.gov.uk |
| +44 78585008654 |

Government Digital Service

The White Chapel Building

10 Whitechapel High St

London E1 8QS

eidas-support@digital.cabinet-office.gov.uk

+44 78585008654

2.5.2019

Sistemul italian de identificare electronică bazat pe cartea de identitate națională (CIE)

Carta di Identità Elettronica (CIE)

Italia

Ridicat

| Ministry of Interior (Ministerul Afacerilor Interne) |
| --- |
| Piazza del Viminale 1 |
| 00184 Roma |
| segreteriaservizidemografici@interno.it |
| +39 0646527751 |

Ministry of Interior (Ministerul Afacerilor Interne)

Piazza del Viminale 1

00184 Roma

segreteriaservizidemografici@interno.it

+39 0646527751

13.9.2019

Național

sistemul de identificare al

Republicii Cehe

Carte de identitate electronică cehă

Republica Cehă

Ridicat

| Ministerul Afacerilor Interne al Republicii Cehe |
| --- |
| Nad Štolou 936/3 |
| P.O. BOX 21 |
| 170 34 Praga 7 |
| eidas@mvcr.cz |

Ministerul Afacerilor Interne al Republicii Cehe

Nad Štolou 936/3

P.O. BOX 21

170 34 Praga 7

eidas@mvcr.cz

13.9.2019

Cadrul neerlandez de încredere pentru identificarea electronică (Afsprakenstelsel Elektronische Toegangsdiensten)

Mijloc eliberat în cadrul aplicației eHerkenning (pentru întreprinderi)

Regatul Țărilor de Jos

Ridicat

Substanțial

| Ministerul Afacerilor Interne și al Relațiilor din cadrul Regatului – Logius |
| --- |
| Postbus 96810 |
| 2509 JE Den Haag |
| info@eherkenning.nl |

Ministerul Afacerilor Interne și al Relațiilor din cadrul Regatului – Logius

Postbus 96810

2509 JE Den Haag

info@eherkenning.nl

13.9.2019

Sistemul slovac de identificare electronică

Carte de identitate electronică slovacă

Republica Slovacă

Ridicat

| Biroul viceprim-ministrului Republicii Slovace însărcinat cu investițiile și informatizarea |
| --- |
| Štefánikova 15 |
| 811 05 Bratislava |
| eidas@vicepremier.gov.sk |
| +421 220928177 |

Biroul viceprim-ministrului Republicii Slovace însărcinat cu investițiile și informatizarea

Štefánikova 15

811 05 Bratislava

eidas@vicepremier.gov.sk

+421 220928177

18.12.2019

Sistemul leton de identificare electronică

eID karte

eParaksts karte

eParaksts karte+

eParaksts

Letonia

Ridicat

Substanțial

| Oficiul pentru cetățenie și migrație (OCMA) al Ministerului de Interne al Republicii Letonia |
| --- |
| Čiekurkalna 1. līnija 1 k-3 |
| LV-1026, Rīga |
| rigas.1.nodala@pmlp.gov.lv |

Oficiul pentru cetățenie și migrație (OCMA) al Ministerului de Interne al Republicii Letonia

Čiekurkalna 1. līnija 1 k-3

LV-1026, Rīga

rigas.1.nodala@pmlp.gov.lv

Centrul de radio și televiziune de stat din Letonia (LVRTC)

Ērgļu iela 14 Rīga LV-1012

eparaksts@eparaksts.lv

18.12.2019

Sistemul belgian de identificare electronică FAS / itsme®

itsme® mobile App

Regatul Belgiei

Ridicat

Serviciul Public Federal Strategie și Sprijin (BOSA)/Direcția Generală Transformare Digitală

Simon Bolivarlaan 30

1000 Bruxelles

eidas@bosa.fgov.be

18.12.2019

Sistemul danez de identificare electronică (NemID)

Cartelă NemID

Aplicație pentru dispozitive mobile NemID

Dispozitiv de autentificare electronică (token) NemID

NemID pe hardware

IVR NemID

Cartelă Magna NemID (cartelă de acces)

Regatul Danemarcei

Substanțial

Agenția pentru Digitizare, Ministerul Finanțelor

Landgreven 4

1017 Copenhagen K

digst@digst.dk

+45 3392 5200

8.4.2020

Chave Móvel Digital (CMD)

Chei digitală mobilă (identificare electronică mobilă)

Republica Portugheză

Ridicat

| AMA – Agenția de Modernizare Administrativă |
| --- |
| Rua de Santa Marta 55 3o |
| 1150 – 294 Lisabona |
| ama@ama.pt |
| +351 217231200 |

AMA – Agenția de Modernizare Administrativă

Rua de Santa Marta 55 3o

1150 – 294 Lisabona

ama@ama.pt

+351 217231200

8.4.2020

Sistemul lituanian de identificare electronică

(ATK – Asmens tapatybės kortelė)

Carte de identitate națională lituaniană

Republica Lituania

Ridicat

| Ministerul de Interne al Republicii Lituania |
| --- |
| Šventaragio str. 2 |
| Vilnius LT-01510 |
| bendrasisd@vrm.lt |
| +37052717130 |

Ministerul de Interne al Republicii Lituania

Šventaragio str. 2

Vilnius LT-01510

bendrasisd@vrm.lt

+37052717130

21.8.2020

Sistemul neerlandez de identificare electronică (DigiD)

DigiD

Regatul Țărilor de Jos

Substanțial

Ridicat

| Ministerul Afacerilor Interne și Ministerul Relațiilor din cadrul Regatului – Logius |
| --- |
| Postbus 96810 2509 JE |
| Haga |
| logiussecretariaatproductiehuis@logius.nl |

Ministerul Afacerilor Interne și Ministerul Relațiilor din cadrul Regatului – Logius

Postbus 96810 2509 JE

Haga

logiussecretariaatproductiehuis@logius.nl

21.8.2020

---

(1)  JO L 257, 28.8.2014, p. 73.

---

V Anunțuri

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 14.12.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 432/11 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 432/11

---

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

(2020/C 432/08)

Prezenta comunicare este publicată în conformitate cu articolul 17 alineatul (5) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei (1).

COMUNICARE A UNEI MODIFICĂRI STANDARD CARE VIZEAZĂ DOCUMENTUL UNIC

„CHAMPAGNE”

PDO-FR-A1359-AM03

Data comunicării: 1.10.2020

DESCRIEREA ȘI JUSTIFICAREA MODIFICĂRII APROBATE

1.   Tăierea viței-de-vie

În capitolul 1 la secțiunea VI punctul 1 litera (b), în tabelul: Modalitatea de tăiere denumită „tăiere Chablis”, litera (c) de pe rândul „Descriere” se înlocuiește cu: „Un cep de înlocuire numit «călăraș», tăiat la cel mult doi ochi, este lăsat la baza butucului.”

Una dintre cele două modalități autorizate în ceea ce privește cepul în cazul acestui tip de tăiere a viței-de-vie nu corespunde practicii. Astfel, această modificare are drept obiectiv remedierea descrierii eronate.

Documentul unic nu este afectat de această modificare.

2.   Alte practici de cultivare

La secțiunea VI punctul 2 litera (c) se introduce o regulă, formulată după cum urmează: „utilizarea de substanțe erbicide preemergente între rânduri este interzisă”.

Obiectivul este acela de a limita utilizarea factorilor de producție agricolă, de a reduce poluarea resurselor de apă și de a-i determina pe operatori să își diversifice practicile, dând întâietate tehnicilor de înierbare sau de plivire mecanică.

Documentul unic nu este afectat de această modificare.

Se păstrează regula de la litera (c) din versiunea anterioară a caietului de sarcini, aceasta figurând la litera (d) în noua versiune.

3.   Stocarea unei părți din recoltă

La punctul VIII punctul 3, al cincilea paragraf se înlocuiește cu următoarele dispoziții: „Creșterea randamentului în vederea alimentării stocului se stabilește în regim anual, în limitele randamentului maxim prevăzut în prezentul caiet de sarcini și cu aplicarea punctului I de la articolul D. 645-7 din Codul rural și al pescuitului maritim. Această creștere a randamentului individual nu poate duce la depășirea cantității maxime care poate fi stocată de operator.”

Eliminarea plafonului de majorare cu 25 % a randamentului anual care alimentează stocul trebuie să permită o mai bună ajustare a gestionării stocului în ceea ce privește fluctuațiile anuale.

Documentul unic nu este afectat de această modificare.

4.   Ambalarea

La secțiunea IX punctul 3 litera (b), prima teză se înlocuiește cu „Vinurile sunt produse și comercializate în sticle cumpărate noi”.

Data înscrisă „Începând cu 1 ianuarie 2015” a trecut, prin urmare se elimină aceste cuvinte.

Documentul unic nu este afectat de această modificare.

5.   Măsuri tranzitorii

La secțiunea XI punctul 2, măsura tranzitorie este eliminată, întrucât termenul a expirat.

Documentul unic nu este afectat de această modificare.

6.   Etichetarea

Secțiunea XII litera (b) se înlocuiește cu următoarele dispoziții:

„Pe eticheta vinurilor care beneficiază de denumirea de origine controlată poate figura doar denumirea următoarelor unități geografice mai mici, conform condițiilor enunțate în cele ce urmează:

| — | un loc înscris în cadastru; |
| --- | --- |

—

un loc înscris în cadastru;

| — | o comună. |
| --- | --- |

—

o comună.

Numele locului sau al comunei figurează pe declarația de recoltă.

Toți strugurii utilizați pentru producerea vinurilor de bază provin din comuna respectivă sau din locul respectiv.

Numele comunei poate fi asociat mențiunilor „Premier Cru” și „Grand Cru”, cu respectarea condițiilor stabilite în capitolul I, II-Denumiri geografice, indicarea anului de recoltă, mențiuni suplimentare, literele b) și c) din prezentul caiet de sarcini.

În afară de numele comunelor de mai sus, numele comunei respective trebuie să fie asociat mențiunii „Vigne de ...” (Domeniul viticol...) sau „Vignoble de... (Podgoria ...)”.

Numele unei comune sau al unui loc înscris în cadastru poate fi imprimat cu caractere ale căror dimensiuni nu depășesc, nici în înălțime, nici în lățime, dimensiunile caracterelor cu care este înscrisă denumirea de origine controlată.

Sub rezerva respectării condițiilor enunțate anterior, eticheta cu numele comunei poate fi completată cu reluarea respectivului nume al comunei în denumirea lotului de vin.”

Se propune autorizarea numelor comunelor drept indicație a unității geografice mai mici, în conformitate cu regulile definite anterior.

Această modificare vizează documentul unic. Punctul referitor la celelalte condiții esențiale se modifică în consecință.

7.   Punctele principale care trebuie să facă obiectul controlului și metodele de evaluare

La secțiunea I din capitolul III din caietul de sarcini, se actualizează tabelul cu punctele principale care trebuie să facă obiectul controlului și cu metodele de evaluare corespunzătoare, în vederea adăugării unor puncte suplimentare și a specificării anumitor metode de evaluare.

Documentul unic nu este afectat de această modificare.

8.   Descrierea legăturii

Conținutul inițial al informațiilor privind arealul geografic care figurează la descrierea legăturii sau a legăturilor din documentul unic a fost înlocuit cu textul integral din secțiunea X „Legătura cu arealul geografic” din primul capitol al caietului de sarcini. Se introduc, prin această înlocuire, și elementele detaliate și precise impuse prin reglementări.

DOCUMENT UNIC

1.   Denumirea produsului

Champagne

2.   Tipul indicației geografice

DOP – Denumire de origine protejată

3.   Categorii de produse vitivinicole

5. Vin spumant de calitate

4.   Descrierea vinului (vinurilor)

Vinurile în cauză sunt vinuri spumante de calitate, roze și albe.

Vinurile prezintă o tărie alcoolică naturală minimă în volume de 9 %.

După îmbogățire, odată ce a avut loc fermentarea secundară, vinurile nu depășesc o tărie alcoolică totală în volume de 13 %.

Conținutul de aciditate volatilă, conținutul de aciditate totală, precum și conținutul de dioxid de sulf și de dioxid de carbon sunt cele prevăzute de legislația Uniunii.

Vinurile pot fi albe (obținute prin asamblarea strugurilor albi și negri, exclusiv din struguri albi [alb din struguri albi] sau exclusiv din struguri negri [alb din struguri negri]) sau roze (obținute prin asamblare sau prin așa-numita metodă a „sângerării”), produse pe bază de struguri care provin din una sau din mai multe comune. Acestea pot sau nu să fie vinuri de colecție.

Toate vinurile au un element comun: aciditatea lor, care le garantează prospețimea și capacitatea de învechire. Vinurile cele mai tinere prezintă note ce conferă o prospețime sporită: florale și de fructe cu pulpă albă, de citrice, note minerale. Vinurile mature prezintă o paletă de arome mai rotunde: fructe galbene, fructe gătite, condimente. Vinurile cele mai evoluate, așa-numite „de plénitude ”, dezvăluie arome terțiare profunde: fructe confiate, subarboret, arome de prăjit. Efervescența, elementul distinctiv al șampaniei, este puternică și persistentă în cazul vinurilor tinere. Odată cu trecerea timpului, aceasta se diminuează, iar băutura devine mai delicată și mai cremoasă.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (în % din volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volume) | |
| Aciditatea totală minimă | în miliechivalenți per litru |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame pe litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (în % din volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volume)

Aciditatea totală minimă

în miliechivalenți per litru

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame pe litru)

5.   Practici vitivinicole

(a)   Practici oenologice specifice

Densitatea de plantare – dispoziții generale

Practica de cultivare

Vița-de-vie este plantată cu o distanță între rânduri care nu trebuie să fie mai mare de 1,50 m. Distanța dintre butuci pe același rând este cuprinsă între 0,90 și 1,50 metri. Suma distanței dintre rânduri și a distanței dintre butuci pe același rând nu trebuie să fie mai mare de 2,50 metri.

Densitatea de plantare - dispoziții specifice

Practica de cultivare

Pentru a permite trecerea unor utilaje adaptate, parcelele care prezintă:

| — | fie o pantă mai mare de 35 %; |
| --- | --- |

—

fie o pantă mai mare de 35 %;

| — | fie o pantă mai mare de 25 % și o înclinație mai mare de 10 %, |
| --- | --- |

—

fie o pantă mai mare de 25 % și o înclinație mai mare de 10 %,

pot să prezinte alei cu o lărgime între 1,50 metri și 3 metri, cu o frecvență de cel mult un rând din șase. În acest caz, suma distanței față de celelalte rânduri și a distanței între butuci pe același rând nu trebuie să depășească 2,30 metri.

Reguli privind tăierea

Practica de cultivare

Se interzice orice suprapunere a butucilor, precum și orice suprapunere a coardelor cu fructe. Numărul ochilor este mai mic decât sau egal cu 18 pe metru pătrat. Tăierea este efectuată cel târziu înainte de stadiul fenologic (F) (stadiul 12 pe scara Lorentz), și anume la patru frunze desfăcute.

Vița-de-vie este tăiată recurgându-se la următoarele tehnici:

| — | tăiere Chablis; |
| --- | --- |

—

tăiere Chablis;

| — | tăiere cordon (de Royat); |
| --- | --- |

—

tăiere cordon (de Royat);

| — | tăiere specifică zonei din valea Marne; |
| --- | --- |

—

tăiere specifică zonei din valea Marne;

| — | tăiere Guyot simplă, Guyot dublă sau Guyot asimetrică. |
| --- | --- |

—

tăiere Guyot simplă, Guyot dublă sau Guyot asimetrică.

Sunt interzise orice mijloace care nu permit recoltarea ciorchinilor întregi.

Practica oenologică specifică

Utilizarea bucăților de lemn este interzisă.

În cursul operațiunii de îmbogățire, creșterea volumului mustului de struguri în fermentare utilizat nu poate fi mai mare de 1,12 % pentru o creștere de 1 % a tăriei alcoolice în volume.

Pe lângă dispozițiile de mai sus, vinurile trebuie să respecte, în ceea ce privește practicile oenologice, cerințele stabilite la nivelul UE și în Codul rural.

Vinurile sunt produse exclusiv prin fermentație secundară în sticle din sticlă.

(b)   Randamente maxime

Limita superioară a randamentului

15 500 de kilograme de struguri la hectar

6.   Arealul geografic delimitat

Recoltarea strugurilor, procesul de vinificație, elaborarea vinurilor, inclusiv elevajul și ambalarea, au loc pe teritoriile delimitate la articolul 17 din Legea din 6 mai 1919.

7.   Soiurile de struguri de vin principale

Arbane B

Chardonnay B

Meunier N

Petit Meslier B

Pinot Blanc B

Pinot Gris G

Pinot Noir N

8.   Descrierea legăturii (legăturilor)

Informații privind arealul geografic

Descrierea factorilor naturali care contribuie la legătură

Arealul geografic se află în nord-estul teritoriului Franței și cuprinde comunele situate în departamentele Aisne, Aube, Haute-Marne, Marne și Seine-et-Marne.

Parcelele, delimitate cu precizie în vederea recoltării strugurilor, fac parte dintr-un peisaj caracterizat de podgorii situate pe coastele dealurilor, care se întind pe cuestele din zona de est a bazinului parizian, acestea fiind structuri geomorfologice impunătoare:

| — | Côte d’Ile-de-France din departamentul Marne, precum și versanții văilor învecinate, care cuprind, de la nord spre sud, Montagne de Reims, Vallée de la Marne (care se extinde către partea de sud a departamentului Aisne, până la departamentul Seine-et-Marne), Côte des Blancs și Côte du Sézannais, pentru sectoarele cele mai reprezentative; |
| --- | --- |

—

Côte d’Ile-de-France din departamentul Marne, precum și versanții văilor învecinate, care cuprind, de la nord spre sud, Montagne de Reims, Vallée de la Marne (care se extinde către partea de sud a departamentului Aisne, până la departamentul Seine-et-Marne), Côte des Blancs și Côte du Sézannais, pentru sectoarele cele mai reprezentative;

| — | Côte de Champagne, cu zona Vitryat din Marne și sectorul Montgueux din departamentul Aube; |
| --- | --- |

—

Côte de Champagne, cu zona Vitryat din Marne și sectorul Montgueux din departamentul Aube;

| — | Côte des Bar, presărată cu numeroase văi, ce leagă comunele Bar-sur-Aube din est și Barséquanais din vest, în departamentele Aube și Haute-Marne. |
| --- | --- |

—

Côte des Bar, presărată cu numeroase văi, ce leagă comunele Bar-sur-Aube din est și Barséquanais din vest, în departamentele Aube și Haute-Marne.

Acest relief tipic de cueste, cu văile învecinate, prezintă versanți expuși la est și la sud, pe alocuri și înspre nord, astfel cum este cazul zonei nordice Montagne de Reims și al malului stâng al Vallée de la Marne.

Liniile de coastă sunt alcătuite din straturi groase de piatră-de-var sau de calcar. Versanții coastelor sunt constituiți din calcar, marnă ori nisip, mai lini, curățați prin eroziune, apoi acoperiți de elementele coluviale care se scurg de pe coastele de deasupra.

Podgoria Champagne se află în zona de nord. Aceasta este supusă unei duble influențe climatice:

| — | oceanică, aducând apă în cantități regulate, cu contraste termice nu foarte însemnate de la un anotimp la altul; |
| --- | --- |

—

oceanică, aducând apă în cantități regulate, cu contraste termice nu foarte însemnate de la un anotimp la altul;

| — | continentală, care implică înghețuri uneori distrugătoare, dar și de o vreme însorită prielnică pe timp de vară. |
| --- | --- |

—

continentală, care implică înghețuri uneori distrugătoare, dar și de o vreme însorită prielnică pe timp de vară.

Descrierea factorilor umani care contribuie la legătură

Existentă încă din Antichitate, podgoria a prins rădăcini puternice în Champagne în secolul al IX-lea, grație dezvoltării viticulturii monastice. La sfârșitul secolului al XVII-lea s-a început experimentarea în ceea ce privește specificitatea vinului alb spumant în mod natural, precum și procedeul de fermentație secundară. La finele secolului al XIX-lea, un oenolog renumit pe nume Weinmann constată că „vinul din Champagne este deosebit de fermentescibil. Vinurile de Champagne duc la bun sfârșit procesul de fermentație secundară cu mai multă ușurință, mai regulat și mai bine decât orice alt ferment”.

Primele trimiteri la acest vin, botezat „saute-bouchon” („saltă dopul”), apar în poeziile abatelui Chaulieu din 1700. Metoda însă a fost prezentată pentru prima dată în 1718, de către canonicul Godinot, despre care se presupune că ar fi autorul volumului intitulat „Modalitatea de cultivare a viței-de-vie și de producere a vinului de Champagne” (...), și care a făcut precizarea că aceste vinuri albe ce trebuie să fie „limpezi ca lacrima (...) sunt făcute din struguri negri. Odată tăiați, cu cât strugurii sunt presați mai repede, cu atât mai alb iese vinul astfel obținut”. Astfel, viticultorii se străduiesc să asigure integritatea strugurilor în timpul culesului, să procedeze cu mare grijă în ceea ce privește transportul și depozitarea acestora, precum și să aducă strugurii intacți la presă. Presarea trebuie să se desfășoare în mod domol și treptat, iar sucurile („din prima presare” și „din a doua presare”) trebuie împărțite și vinificate separat. Prin urmare, centrele de presare a strugurilor respectă norme stricte și sunt supuse unui proces de autorizare controlat în mod riguros.

În cadrul abațiilor s-au dezvoltat o serie de deprinderi precise: În 1866, Jules Guyot constată importanța amestecării strugurilor obținuți din diverse soiuri sau de pe parcele diferite. De la începutul secolului XX, trei soiuri au fost alese grație calităților acestora în materie de echilibru între dulce și acid, precum și datorită bunei lor capacități de realizare a fermentării secundare: Pinot Noir N, Chardonnay B și Meunier N. Producătorul de vin creează asamblările prin degustarea diferitelor vinuri de bază obținute. Vinurile de bază asamblate sunt trase în sticle în vederea realizării fermentației secundare și a elevajului pe drojdie, un proces care trebuie să fie îndelungat, mai ales în cazul vinurilor de colecție.

Cramele din Champagne, cu ziduri calcaroase, care întrunesc condițiile ideale naturale în materie de temperatură și de higrometrie, au contribuit favorabil la evoluția acestei etape de fermentare secundară. Odată încheiată etapa de elevaj pe drojdie, urmează etapa de remuaj, al cărei obiectiv este de a face ca drojdia să alunece treptat înspre gâtul sticlei. Ulterior, are loc etapa degorjării, și anume acțiunea de înlăturare a drojdiilor prezente în sticlă. După degorjare se adaugă licoarea de expediție, care va contribui la definirea mai multor tipuri de vinuri de „Champagne”.

Odată deprins procesul de fermentare secundară în sticle, „metoda Champagne” a devenit produs de export, iar denumirea „Champagne” a început cu repeziciune să fie utilizată dincolo de granițele regiunii în care era produsă băutura. Începând cu 1882, domeniile viticole din Champagne, reunite laolaltă pentru a forma o asociație sindicală (Union des Maisons de Champagne) au început să demareze acțiuni în justiție și, în ajunul promulgării Legii din 1 august 1905 privind fraudele și falsificările, jurisprudența recunoaște faptul că denumirea „Champagne” este rezervată vinurilor produse și obținute din struguri recoltați în Champagne și, de asemenea, pentru prima oară, consacră protejarea unei denumiri de origine. Acțiunile de delimitare a arealului geografic au demarat în 1908. Locuitorii din Champagne sunt uniți și realizează aceste demersuri în mod concret prin intermediul unor organizații profesionale importante.

Informații despre calitatea și caracteristicile produsului

Vinurile pot fi albe (obținute prin asamblarea strugurilor albi și negri, exclusiv din struguri albi [alb din struguri albi] sau exclusiv din struguri negri [alb din struguri negri]) sau roze (obținute prin asamblare sau prin așa-numita metodă a „sângerării”), produse pe bază de struguri care provin din una sau din mai multe comune. Acestea pot sau nu să fie vinuri de colecție.

Toate vinurile au un element comun: aciditatea lor, care le garantează prospețimea și capacitatea de învechire.

Vinurile cele mai tinere prezintă note ce conferă o prospețime sporită: florale și de fructe cu pulpă albă, de citrice, note minerale. Vinurile mature prezintă o paletă de arome mai rotunde: fructe galbene, fructe gătite, condimente. Vinurile cele mai evoluate, așa-numite „de plénitude ”, dezvăluie arome terțiare profunde: fructe confiate, subarboret, arome de prăjit.

Efervescența, elementul distinctiv pentru „Champagne”, este puternică și persistentă în cazul vinurilor tinere. Odată cu trecerea timpului, aceasta se diminuează, iar băutura devine mai delicată și mai cremoasă.

Interacțiuni cauzale

Peisajul deschis format din trei cueste care se întind pe câmpie și din văi le asigură podgoriilor suficientă lumină pentru a se coace boabele, chiar și pentru podgoriile cu expunere nordică. Această deschidere contribuie, de asemenea, la evitarea acumulării de aer rece și, astfel, reduce riscurile de îngheț.

Panta pe care se află podgoriile asigură o scurgere naturală optimă mulțumită, în egală măsură, diferitelor substraturi care permit reglarea hidrică naturală a viței-de-vie. Prin porozitatea și permeabilitatea sa, calcarul elimină excesul de apă, asigurând totodată rehidratarea solului în perioadele fără ploi, prin intermediul capilarității. Celelalte subsoluri îmbină nivelurile de marnă, care furnizează rezerva de apă, fie cu straturi de piatră-de-var, fie cu straturi nisipoase ce conțin carbon, acestea din urmă permițând infiltrația apei în exces în perioadele cu umiditate ridicată. Acest caracter al subsolului, precum și condițiile climatice delicate au influențat plantarea soiurilor în diversele regiuni ale podgoriei.

Situația climatică unică din Champagne conferă strugurilor și, ulterior, musturilor o aciditate naturală ideală pentru producerea marilor vinuri spumante. De fapt, echilibrul dintre această aciditate, element indispensabil ce asigură prospețimea gustului, și nivelul de maturitate a strugurilor determină obținerea celor mai bune vinuri de calitate superioară și asigură un bun potențial de conservare.

Un adevărat mozaic, diversitatea factorilor naturali este valorificată la nivel de parcelă de către viticultori, care stăpânesc toate practicile de cultivare, contribuind astfel la exprimarea caracterului deosebit al strugurilor.

Păstrarea integrității strugurilor începând cu momentul culesului, presarea delicată și separarea sucurilor permit evitarea colorării acestora din urmă, precum și asigurarea limpezimii lor, factor indispensabil pentru calitatea spumei. În egală măsură, separarea sucurilor conferă aromelor o complexitate suplimentară.

„Cuvée” (sucul din prima presare), bogat în aciditate, oferă arome proaspete și vivace; combinat cu asamblările create, acesta contribuie pe deplin la dezvăluirea aromelor terțiare care se dezvoltă în urma maturării pe drojdii.

„Taille” (sucul din a doua presare) este mai fructat și mult mai bogat în taninuri.

Vinurile de rezervă (cu excepția vinurilor de colecție) obținute din recoltele precedente, conferă asamblării un caracter mai matur, prezent în cazul vinurilor evoluate. Talentul producătorului, care alege vinurile pentru a obține asamblarea vizată, își face simțită prezența pe tot parcursul procesului de maturare pe drojdii, spre a da naștere vinului „Champagne”. În cazul vinurilor cu prestanță deosebită, acest proces de maturare continuă se poate întinde pe parcursul mai multor decenii petrecute în cramele din Champagne, a căror răcoare relativă garantează realizarea unui proces favorabil de fermentație secundară.

Această latură tehnică importantă în procesul de elaborare a vinului „Champagne” necesită infrastructuri deosebite și costisitoare. Localurile în care au loc elaborarea, manipularea și ambalarea se află în comunele situate în apropiere de podgorii.

Existența podgoriilor din Champagne datează de la începutul erei noastre, însă „Champagne” și-a dobândit titlul de vin nobil în special în secolul al XVII-lea, odată cu stăpânirea progresivă a procesului de fermentare secundară în sticlă. La finele aceluiași secol, producătorii din Champagne au început să tragă vinurile în sticle în loc să le mai transporte în butoaie, pentru a le conserva toate calitățile și caracteristicile.

Spuma și bulele fine ce se regăsesc în sticle se dezvăluie odată ce vinul este turnat în pahare, iar băutura se bucură de un succes instantaneu. Tinerii nobili, avizi după nou, îl celebrează, poeții îl elogiază, iar scriitorii îi fac loc în operele lor. Băutura ajunge să fie favorită la curtea regentului, a regelui Ludovic al XV-lea, a Marchizei de Pompadour. Persoanele din domeniul financiar și administrativ imită nobilimea, iar provincia copiază capitala. În timpul domniei regilor Ludovic al XV-lea și Ludovic al XVI-lea, industria vitivinicolă ajunge să prospere, iar renumele „Champagne” se răspândește foarte mult atât în Franța, cât și dincolo de hotare. Vinul spumant este în vogă acolo unde este de bonton să imiți moda franceză, iar pretutindeni în Europa secolului al XVIII-lea „Champagne” ocupă un loc de frunte la petreceri și la dineuri. Notorietatea sa dăinuie și în zilele noastre. Viticultorii, cooperativele și „Maisons de Champagne” își continuă eforturile de a îmbunătăți normele colective pentru promovarea denumirii de origine controlate „Champagne”, patrimoniul lor comun, în vederea atingerii culmilor excelenței și fac eforturi pentru ca denumirea și personalitatea băuturii să fie respectate.

9.   Alte condiții esențiale (ambalarea, etichetarea, alte cerințe)

Etichetarea

Cadrul juridic:

Legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții suplimentare referitoare la etichetare

Descrierea condiției:

Nicio sticlă nu poate circula, cu excepția cazului în care circulă între două localuri ale aceluiași operator sau de la un operator la altul, decât finisată, cu folia aplicată peste dop și etichetată cu etichete realizate în conformitate cu reglementările în vigoare.

Sticlele în care se află vinurile vor fi sigilate cu un dop pe care figurează denumirea de origine controlată, imprimată pe partea care se găsește în interiorul gâtului sticlei sau, în cazul sticlelor cu un conținut nominal mai mic decât sau egal cu 0,20 litri, pe o altă parte internă a dispozitivului de închidere.

Etichetarea

Cadrul juridic:

Legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții suplimentare referitoare la etichetare

Descrierea condiției:

Etichetele și documentele comerciale vor include datele de înregistrare impuse de Comitetul interprofesional al vinurilor de Champagne (comité interprofessionnel du vin de Champagne), care permit identificarea operatorilor.

Indicarea producătorului care figurează pe etichetă, în formă completă, clară și lizibilă, va fi însoțită de numele comunei în care a fost produs vinul în cazul în care sediul producătorului se află în afara arealului respectiv.

Indicarea soiului de struguri

Cadrul juridic:

Legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții suplimentare referitoare la etichetare

Descrierea condiției:

Poate figura soiul de struguri, imprimat cu caractere ale căror dimensiuni nu depășesc, nici în înălțime, nici în lățime, 3 milimetri și o jumătate din dimensiunea caracterelor cu care este înscrisă denumirea. Indicarea soiului este posibilă doar dacă toți strugurii utilizați pentru producerea vinurilor de bază provin din respectivul soi.

Indicarea anului de recoltă

Cadrul juridic:

Legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții suplimentare referitoare la etichetare

Descrierea condiției:

În cazul în care se indică anul de recoltă, acesta va figura pe dop sau, în cazul unui conținut nominal mai mic decât sau egal cu 0,20 litri, pe un alt dispozitiv de închidere corespunzător, precum și pe etichetă. Indicarea anului de recoltă va figura, de asemenea, pe facturi și pe documentele de însoțire.

Ambalarea

Cadrul juridic:

Legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Ambalarea în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției:

Vinurile vor fi comercializate în sticlele în interiorul cărora s-a realizat fermentarea secundară, cu excepția sticlelor al căror volum este mai mic de 37,5 cl sau mai mare de 300 cl.

Vinurile vor fi introduse pe piață în vederea consumului la finalul unei perioade de elevaj de cel puțin 15 luni începând cu data în care au fost trase în sticle sau de 36 de luni în cazul vinurilor de colecție.

Etichetarea

Cadrul juridic:

Legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții suplimentare referitoare la etichetare

Descrierea condiției:

Pe eticheta vinurilor care beneficiază de denumirea de origine controlată poate figura doar denumirea următoarelor unități geografice mai mici, conform condițiilor enunțate în cele ce urmează:

| — | un loc înscris în cadastru; |
| --- | --- |

—

un loc înscris în cadastru;

| — | o comună. |
| --- | --- |

—

o comună.

Numele locului sau al comunei figurează pe declarația de recoltă.

Toți strugurii utilizați pentru producerea vinurilor de bază trebuie să provină din comuna respectivă sau din respectivul loc înscris în cadastru.

Numele comunei poate fi asociat mențiunilor „Premier Cru” și „Grand Cru”, cu respectarea condițiilor stabilite în capitolul I, secțiunea II (Denumiri geografice), indicarea anului de recoltă, mențiuni suplimentare, literele (b) și (c) din prezentul caiet de sarcini.

În afară de numele comunelor de mai sus, numele comunei respective trebuie să fie asociat mențiunii „Vigne de ...” (Domeniul viticol...) sau „Vignoble de... (Podgoria ...)”.

Numele unei comune sau al unui loc înscris în cadastru poate fi imprimat cu caractere ale căror dimensiuni nu depășesc, nici în înălțime, nici în lățime, dimensiunile caracterelor cu care este înscrisă denumirea de origine controlată.

Sub rezerva respectării condițiilor enunțate anterior, eticheta cu numele comunei poate fi completată cu reluarea respectivului nume al comunei în denumirea lotului de vin.

Link către caietul de sarcini al produsului

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-fc0f1954-4b40-4e61-a291-93b955aa1410

---

(1)  JO L 9, 11.1.2019, p. 2.

---

| 14.12.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 432/19 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 432/19

---

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

(2020/C 432/09)

Prezenta comunicare este publicată în conformitate cu articolul 17 alineatul (5) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei (1).

COMUNICARE A UNEI MODIFICĂRI STANDARD CARE AFECTEAZĂ DOCUMENTUL UNIC

„ROSE DES RICEYS”

PDO-FR-A1363-AM02

Data comunicării: 1.10.2020

DESCRIEREA ȘI JUSTIFICAREA MODIFICĂRII APROBATE

1.   Arealul geografic

La secțiunea IV punctul 1 din capitolul I din caietul de sarcini, privind arealul geografic, se introduce o trimitere la Codul Geografic Oficial din anul 2019.

Este adăugată și data aprobării de către comitetul național competent al Institutului național al originii și calității a arealului geografic al denumirii.

Aceste modificări nu constituie o modificare a limitei arealului geografic.

Noua formulare permite asigurarea în continuare a unei identificări precise a comunelor din arealul geografic în caietul de sarcini.

Documentul unic a fost actualizat în ceea ce privește punctul „Arealul geografic delimitat”.

2.   Alte practici de cultivare

La punctul VI punctul 2 litera (c) se introduce o regulă, formulată după cum urmează: „este interzisă aplicarea de erbicide preemergente în intervalurile dintre rânduri”.

Obiectivul este de a limita utilizarea factorilor de producție agricolă, de a reduce poluarea resurselor de apă și de a sensibiliza operatorii pentru ca aceștia să își diversifice practicile și să favorizeze tehnicile de înierbare sau de plivire mecanică.

Documentul unic nu este afectat de această modificare.

Regula enunțată la litera (c) din versiunea anterioară a caietului de sarcini este menținută și indicată la litera (d) în noua versiune.

3.   Măsuri tranzitorii

La secțiunea XI, măsura tranzitorie este eliminată întrucât a ajuns la termen.

Documentul unic nu este afectat de această modificare.

4.   Punctele principale supuse controlului și metodele de evaluare

La punctul I din capitolul III din caietul de sarcini, tabelul punctelor principale supuse controlului și al metodelor de evaluare corespondente este actualizat pentru a se adăuga punctele principale și a se descrie mai în detaliu unele dintre metodele de evaluare.

Documentul unic nu este afectat de această modificare.

5.   Dispoziții suplimentare referitoare la etichetare – denumiri suplimentare

Documentul unic a fost completat în ceea ce privește punctul „Dispoziții suplimentare referitoare la etichetare – Denumiri suplimentare”.

Formularea anterioară a dispoziției speciale privind etichetarea trimitea la caietul de sarcini pentru a cunoaște dispozițiile.

Formularea a fost înlocuită cu dispozițiile incluse în caietul de sarcini. Acestea rămân identice în raport cu versiunea anterioară a caietului de sarcini.

DOCUMENT UNIC

1.   Denumirea produsului

Rosé des Riceys

2.   Tipul indicației geografice

DOP – Denumire de origine protejată

3.   Categoriile de produse vitivinicole

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Descrierea vinului (vinurilor)

Caracteristici analitice

Aceste vinuri sunt vinuri roze liniștite.

Vinurile prezintă o tărie alcoolică în volume naturală de minimum 10 %.

După îmbogățire, vinurile nu depășesc o tărie alcoolică în volume totală de 13 %.

Vinurile prezintă un conținut de zaharuri fermentabile (glucoză și fructoză) mai mic sau egal cu 3 grame pe litru.

Din punct de vedere vizual, culoarea, luminoasă și intensă, variază de la roz-somon deschis la roșu de roibă. Acest vin fin și delicat prezintă o bună persistență gustativă. Vinul tânăr poate prezenta arome de fructe roșii. După mai mulți ani de maturare, el dobândește un buchet complex, caracterizat frecvent prin arome de fructe uscate și de mirodenii, uneori de fructe confiate, în funcție de anul recoltei. În general, vinul se caracterizează prin finețe, echilibru gustativ și armonie.

Normele prevăzute de reglementarea generală se aplică în ceea ce privește tăria alcoolică totală maximă, tăria alcoolică dobândită minimă, aciditatea totală minimă, aciditatea volatilă maximă, conținutul maxim de dioxid de sulf total.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (în % din volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volume) | |
| Aciditatea totală minimă | în miliechivalenți per litru |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Conținutul maxim de dioxid de sulf total (în miligrame pe litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (în % din volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volume)

Aciditatea totală minimă

în miliechivalenți per litru

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Conținutul maxim de dioxid de sulf total (în miligrame pe litru)

5.   Practici vitivinicole

(a)   Practici enologice specifice

Practici enologice

Restricții aplicabile procesului de vinificație

Utilizarea de cărbune pentru uz enologic, individual sau inclus în preparate, este interzisă.

Utilizarea de bucăți de lemn este interzisă.

În cursul procesului de îmbogățire, creșterea volumului mustului de struguri fermentat utilizat nu poate fi mai mare de 1,12 % pentru o creștere de 1 % a tăriei alcoolice în volume.

În afara dispozițiilor menționate mai sus, în ceea ce privește practicile enologice, vinurile trebuie să respecte obligațiile prevăzute la nivelul Uniunii și în Codul rural și al pescuitului maritim.

Densitatea de plantare

Practică de cultivare

Dispoziții generale

Vița-de-vie este plantată cu o distanță între rânduri care nu trebuie să fie mai mare de 1,50 m.

Distanța dintre butuci pe același rând este cuprinsă între 0,90 și 1,50 metri.

Suma distanței dintre rânduri și a distanței dintre butuci pe același rând nu trebuie să fie mai mare de 2,50 metri.

Dispoziții speciale

Pentru a se permite trecerea unor utilaje adaptate, parcelele care prezintă

| — | fie o pantă mai mare de 35 %; |
| --- | --- |

—

fie o pantă mai mare de 35 %;

| — | fie o pantă mai mare de 25 % și o înclinație mai mare de 10 %, |
| --- | --- |

—

fie o pantă mai mare de 25 % și o înclinație mai mare de 10 %,

pot să prezinte alei cu o lărgime între 1,50 metri și 3 metri, cu o frecvență de cel mult un rând din șase. În acest caz, suma distanței față de celelalte rânduri și a distanței între butuci pe același rând nu trebuie să fie mai mare de 2,30 metri.

Reguli de tăiere

Practică de cultivare

Orice suprapunere a butucilor, precum și orice suprapunere a ramurilor cu fructe este interzisă.

Numărul ochiurilor este mai mic sau egal cu 18 pe metru pătrat.

Tăierea este efectuată cel târziu înainte de stadiul fenologic (F) (stadiul 12 pe scara Lorentz), și anume la patru frunze desfăcute.

Vița-de-vie este tăiată conform următoarelor tehnici:

| — | tăiere de tip cordon de Royat; |
| --- | --- |

—

tăiere de tip cordon de Royat;

| — | tăiere de tip Guyot simplă, Guyot dublă sau Guyot asimetrică |
| --- | --- |

—

tăiere de tip Guyot simplă, Guyot dublă sau Guyot asimetrică

(b)   Randamentul maxim

15 500 de kilograme de struguri la hectar

6.   Arealul geografic delimitat

Toate etapele producției se desfășoară în arealul geografic aprobat de Institutul Național de Origine și Calitate în cadrul ședinței comitetului național competent din 12 februarie 1969.

La data aprobării prezentului caiet de sarcini de către comitetul național competent, perimetrul acestui areal cuprinde teritoriul comunelor următoare, pe baza Codului Geografic Oficial din anul 2019:

| (a) | recoltarea strugurilor, vinificarea, producerea și maturarea vinurilor sunt realizate pe teritoriul următoarei comune din departamentul Aube: Les Riceys; |
| --- | --- |

(a)

recoltarea strugurilor, vinificarea, producerea și maturarea vinurilor sunt realizate pe teritoriul următoarei comune din departamentul Aube: Les Riceys;

| (b) | vinificarea, producerea și maturarea vinurilor sunt realizate, de asemenea, pe teritoriul următoarelor comune din departamentul Aube: Avirey-Lingey, Bagneux-la-Fosse, Balnot-sur-Laignes, Bragelogne-Beauvoir, Gyé-sur-Seine, Mussy-sur-Seine, Neuville-sur-Seine. |
| --- | --- |

(b)

vinificarea, producerea și maturarea vinurilor sunt realizate, de asemenea, pe teritoriul următoarelor comune din departamentul Aube: Avirey-Lingey, Bagneux-la-Fosse, Balnot-sur-Laignes, Bragelogne-Beauvoir, Gyé-sur-Seine, Mussy-sur-Seine, Neuville-sur-Seine.

7.   Soiul (soiurile) principal(e) de struguri de vin

Pinot noir N

8.   Descrierea legăturii (legăturilor)

Legătura cu arealul geografic

Informații privind arealul geografic

Descrierea factorilor naturali care contribuie la legătură

Aria geografică cuprinde opt comune din partea de sud a departamentul Aube. Peisajul comunei Les Riceys face parte din secvența geologică Côte des Bar. Etajul kimeridgian reprezintă cea mai mare parte a substratului geologic, fiind străbătut în centru de Valea Laignes și de numeroase văi periferice. Kimeridgianul, caracterizat prin straturi alternative de marnă și de calcar, a dat naștere celor mai bune soluri ale podgoriilor, constituite din coluvii argilo-calcaroase de culoare gri care au acoperit pantele și care cuprind o multitudine de pietre mici care contribuie la încălzirea solului. Podgoriile, amenajate pe parcele bine delimitate, sunt situate pe pantele cele mai abrupte, mai înalte și mai însorite, cu expunere la sud și la est. Localizarea septentrională generează o climă destul de rece, dar configurația circulară a podgoriei, încastrată în văi, contribuie la formarea unei mezoclime foarte favorabile.

Descrierea factorilor umani care contribuie la legătură

Podgoria Riceys datează din secolul VIII, conform documentelor care atestă existența podgoriilor pe teritoriul comunei. Începând cu secolul XVIII, vinurile Riceys fac obiectul unui comerț important cu Țările de Jos, Belgia, regiunea pariziană și nordul Franței, după cum arată statisticile privind expedierile realizate de birourile vamale ale provinciei Champagne. În 1875, podgoriile erau prospere, vinurile Riceys fiind comercializate de peste 35 de negustori. Această prosperitate a fost pusă în pericol de criza de filoxeră și de dezvoltarea industriei textile în departamentul Aube, care absoarbe mâna de lucru rurală. Podgoria se reface în parte datorită integrării, începând cu 1927, a departamentului Aube în Champagne, unde se cultiva vița-de-vie, dar refacerea este dificilă. Rămân câțiva producători („manipulants”) a căror tenacitate este răsplătită prin recunoașterea denumirii de origine controlată „Rosé des Riceys” la 8 decembrie 1947. Ca urmare a instalării unui număr mare de tineri viticultori, în anii ’60 are loc o reluare a activității viticole și a producției de vin. La 26 septembrie 1968, este fondat sindicatul producătorilor de Rosé des Riceys DOC.

Informații despre calitatea și caracteristicile produsului

„Rosé des Riceys” este un vin liniștit, cu o indicare obligatorie a anului de recoltă. Din punct de vedere vizual, culoarea, luminoasă și intensă, variază de la roz-somon deschis la roșu de roibă. Acest vin fin și delicat prezintă o bună persistență gustativă. Vinul tânăr poate prezenta arome de fructe roșii. După mai mulți ani de maturare, el dobândește un buchet complex, caracterizat frecvent prin arome de fructe uscate și de mirodenii, uneori de fructe confiate, în funcție de anul recoltei. În general, vinul se caracterizează prin finețe, echilibru gustativ și armonie.

Interacțiuni cauzale

Solul pietros al versanților cu cea mai bună expunere la sud și la est și cu cele mai abrupte pante permite, grație unei luminozități optime și unei bune încălziri a solului, începerea timpurie a perioadei de vegetație primăvara, optimizează fotosinteza și garantează coacerea strugurilor. Altitudinea ridicată a dealurilor cu viță-de vie-permite evitarea contactului cu aerul rece care stagnează pe fundul văilor, iar pădurile care acoperă vârfurile versanților și numeroasele pâlcuri de pădure răspândite pe întreg teritoriul oferă o protecție considerabilă împotriva maselor de aer rece care provin de pe platouri. Pantele versanților viticoli asigură o drenare naturală optimă, facilitată, de asemenea, de fisurarea calcarelor kimeridgiene. Marnele, intercalate între straturile calcaroase, furnizează rezerva de apă necesară vara, în special în anii călduroși și secetoși. În sfârșit, temperaturile ridicate înregistrate vara, la care se adaugă căldura degajată de razele de soare care se reflectă în rocile kimeridgiene, oferă vinului notele sale caracteristice de fructe confiate și mirodenii în cursul maturării. Soiul Pinot Noir N este recunoscut încă din secolul XIX de către Jules GUYOT ca fiind cel mai bun soi pentru fabricarea vinului de Riceys. Întreaga recoltă de struguri trebuie să fie plasată în cuvă, pentru a respecta cât mai bine aromele soiului Pinot Noir N și pentru a permite dezvoltarea acestora în timpul fermentării, a cărei durată este controlată perfect de vinificatorii pricepuți și experimentați. V. RENDU semnalează că „în Riceys, primele producții de vin sunt pregătite cu grijă. Se evită fermentarea îndelungată pentru ca vinul să-și conserve finețea și gustul specific vinului de Riceys”.

9.   Alte condiții esențiale (ambalarea, etichetarea, alte cerințe)

Indicarea anului de recoltă

Cadrul juridic:

Legislația națională

Tipul de condiție suplimentară:

Dispoziții suplimentare referitoare la etichetare

Descrierea condiției:

Vinurile sunt prezentate în mod obligatoriu cu indicarea anului de recoltă.

Denumiri suplimentare

Cadrul juridic:

Legislația națională

Tipul de condiție suplimentară:

Dispoziții suplimentare referitoare la etichetare

Descrierea condiției:

Pe eticheta vinurilor care beneficiază de denumirea de origine controlată poate figura denumirea unei unități geografice mai mici, cu condiția:

| — | să fie vorba despre denumirea unui loc înscris în cadastru; |
| --- | --- |

—

să fie vorba despre denumirea unui loc înscris în cadastru;

| — | ca acest loc să figureze în declarația de recoltă. |
| --- | --- |

—

ca acest loc să figureze în declarația de recoltă.

Indicarea unui anumit loc nu este autorizată decât dacă toți strugurii utilizați la producerea vinurilor provin din locul respectiv.

Link către caietul de sarcini

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-0e6797aa-7711-4406-975b-1ca510a31f66

---

(1)  JO L 9, 11.1.2019, p. 2.

---

| 14.12.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 432/24 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 432/24

---

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, modificare menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

(2020/C 432/10)

Prezenta comunicare este publicată în conformitate cu articolul 17 alineatul (5) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei (1).

COMUNICARE A UNEI MODIFICĂRI STANDARD CARE AFECTEAZĂ DOCUMENTUL UNIC

„COTEAUX CHAMPENOIS”

PDO-FR-A1364-AM02

Data comunicării: 1.10.2020

DESCRIEREA ȘI JUSTIFICAREA MODIFICĂRII APROBATE

1.   Tăierea viței-de-vie

În capitolul 1 la punctul VI (1) litera (b), în tabelul: Tipul de tăiere denumit „tăierea Chablis”, litera (c) de pe rândul „Descriere” se înlocuiește cu: „Un cep de înlocuire numit «călăraș», tăiat la cel mult 2 ochi, rămâne la baza butucului.”

Unul dintre cele două tipuri de tăiere autorizate în ceea ce privește cepul în cazul acestui tip de tăiere a viței-de-vie nu corespunde practicii. Astfel, această modificare are drept obiectiv remedierea descrierii eronate.

Documentul unic nu este afectat de modificare.

2.   Alte practici de cultivare

La punctul VI (2) litera (c) se introduce o regulă, formulată după cum urmează: „utilizarea de substanțe erbicide preemergente între rânduri este interzisă”.

Obiectivul este acela de a limita utilizarea factorilor de producție agricolă, de a reduce poluarea resurselor de apă și de a-i determina pe operatori să își diversifice practicile, dând întâietate tehnicilor de înierbare sau de plivire mecanică.

Documentul unic nu este afectat de modificare.

Se păstrează regula de la litera (c) din versiunea anterioară a caietului de sarcini, aceasta figurând la litera (d) în noua versiune.

3.   Legătura cu arealul geografic

La punctul X (2) „Informații privind calitatea și caracteristicile produsului”, s-au adăugat informații care lipseau anterior, cu privire la aspectul vizual al vinurilor roșii și roze, precum și cu privire la aromele vinurilor albe.

Informațiile adăugate sunt următoarele:

„În ceea ce privește vinurile roze: culoarea acestora deschisă variază de la roz pal la roz-somon închis.

În cazul vinurilor roșii, acestea prezintă o culoare roșie transparentă, a cărei intensitate variază.

În ceea ce privește vinurile albe, acestea prezintă note aromate subtile florale, fructate sau minerale.”

Această modificare a fost omologată prin hotărârea din 28 iunie 2017.

Punctul privind „Descrierea vinului/vinurilor” din documentul unic a fost completat cu aceste informații.

Conținutul inițial privind descrierea legăturii sau a legăturilor din documentul unic a fost înlocuit cu textul integral din partea X „Legătura cu arealul geografic”, din primul capitol al caietului de sarcini.

Această înlocuire furnizează, de asemenea, elementele detaliate și precise impuse prin reglementări, inclusiv adăugiri cu privire la caracteristicile organoleptice ale vinurilor.

4.   Măsuri tranzitorii

Măsuri tranzitorii

La punctul XI (2), măsura tranzitorie este eliminată, întrucât termenul a expirat.

Documentul unic nu este afectat de modificare.

5.   Punctele principale care trebuie să facă obiectul controlului și metodele de evaluare

Punctele principale care trebuie să facă obiectul controlului și metodele de evaluare

La punctul I din capitolul III din caietul de sarcini, se actualizează tabelul cu punctele principale care trebuie să facă obiectul controlului și cu metodele de evaluare corespunzătoare, în vederea adăugării unor puncte suplimentare și a specificării anumitor metode de evaluare.

Documentul unic nu este afectat de modificare.

DOCUMENT UNIC

1.   Denumirea produsului

Denumirea produsului

Coteaux champenois

2.   Tipul indicației geografice

Tipul indicației geografice

DOP – Denumire de origine protejată

3.   Categorii de produse vitivinicole

Categorii de produse vitivinicole

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Descrierea vinului (vinurilor)

Descrierea vinului (vinurilor)

Caracteristici analitice

Caracteristici analitice

Vinurile sunt vinuri albe, roze și roșii, liniștite.

Vinurile prezintă o tărie alcoolică naturală minimă în volume de 9 %.

După îmbogățire, vinurile nu depășesc o tărie alcoolică în volume totală de 13 %.

Vinurile prezintă un conținut de zaharuri fermentabile (glucoză și fructoză) mai mic decât sau egal cu 3 grame pe litru.

În cazul vinurilor roșii, fermentația malolactică este finalizată.

În etapa ambalării, vinurile roșii prezintă un conținut de acid malic mai mic decât sau egal cu 0,4 grame per litru.

Conținutul de aciditate volatilă, conținutul de aciditate totală și conținutul de dioxid de sulf sunt cele prevăzute de legislația Uniunii.

Vinurile roșii prezintă o culoare roșie transparentă a cărei intensitate variază, iar vinurile roze prezintă o culoare deschisă, de la roz pal la roz-somon închis. Aceste vinuri sunt caracterizate de delicatețe și finețe, senzații mătăsoase la gust și de arome predominante de fructe roșii.

Textura vinurilor albe este cristalină, cu un caracter salin și o mineralitate care domină și persistă mult. Aciditatea naturală a vinului îi conferă o oarecare vioiciune. Vinurile prezintă note aromate subtile florale, fructate sau minerale.

Procesul de elevaj conferă onctuozitate vinului și contribuie la echilibrul gustativ al băuturii.

| Caracteristicile analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (în % din volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volume) | |
| Aciditatea totală minimă | în miliechivalenți per litru |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame pe litru) | |

Caracteristicile analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (în % din volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volume)

Aciditatea totală minimă

în miliechivalenți per litru

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame pe litru)

5.   Practici vitivinicole

Practici vitivinicole

a.   Practici oenologice specifice

Practici oenologice specifice

Densitatea de plantare – dispoziții generale

Practica de cultivare

Vița-de-vie este plantată cu o distanță între rânduri care nu trebuie să fie mai mare de 1,5 m. Distanța dintre butuci pe același rând este cuprinsă între 0,9 și 1,5 metri. Suma distanței dintre rânduri și a distanței dintre butuci pe același rând nu trebuie să fie mai mare de 2,5 metri.

Densitatea de plantare – dispoziții specifice

Practica de cultivare

Pentru a se permite trecerea unor utilaje adaptate, parcelele care prezintă

| — | fie o pantă mai mare de 35 %, |
| --- | --- |

—

fie o pantă mai mare de 35 %,

| — | fie o pantă mai mare de 25 % și o înclinație mai mare de 10 % |
| --- | --- |

—

fie o pantă mai mare de 25 % și o înclinație mai mare de 10 %

pot să prezinte alei cu o lărgime între 1,5 metri și 3 metri, cu o frecvență de cel mult un rând din șase. În acest caz, suma distanței față de celelalte rânduri și a distanței între butuci pe același rând nu trebuie să depășească 2,3 metri.

Reguli privind tăierea

Practica de cultivare

Se interzice orice suprapunere a butucilor, precum și orice suprapunere a coardelor cu fructe.

Numărul ochilor este mai mic decât sau egal cu 18 pe metru pătrat.

Tăierea este efectuată cel târziu înainte de stadiul fenologic (F) (stadiul 12 pe scara Lorentz), și anume la patru frunze desfăcute.

Vița de vie este tăiată recurgându-se la următoarele tehnici:

| — | tăiere Chablis |
| --- | --- |

—

tăiere Chablis

| — | tăiere cordon (de Royat) |
| --- | --- |

—

tăiere cordon (de Royat)

| — | tăiere specifică zonei din valea Marne |
| --- | --- |

—

tăiere specifică zonei din valea Marne

| — | tăiere Guyot simplă, Guyot dublă sau Guyot asimetrică |
| --- | --- |

—

tăiere Guyot simplă, Guyot dublă sau Guyot asimetrică

Recoltarea

Practica de cultivare

Sunt interzise orice mijloace care nu permit recoltarea ciorchinilor întregi.

Strugurii trebuie transportați cu ciorchinii întregi către instalațiile de vinificație.

Practică enologică specifică

Se interzice utilizarea bucăților de lemn.

Pentru elaborarea vinurilor roze, este interzisă utilizarea cărbunelui pentru uz oenologic, singur sau amestecat în preparate. În cursul operațiunii de îmbogățire, creșterea volumului mustului de struguri în fermentare utilizat nu poate fi mai mare de 1,12 % pentru o creștere de 1 % a tăriei alcoolice în volume.

În afara dispozițiilor menționate mai sus, în ceea ce privește practicile oenologice vinurile trebuie să respecte cerințele prevăzute la nivelul Uniunii și în Codul rural și al pescuitului maritim.

b.   Randamente maxime

Randamente maxime

| | Limita superioară a randamentului |
| --- | --- |

Limita superioară a randamentului

| | 15 500 de kilograme de struguri la hectar |
| --- | --- |

15 500 de kilograme de struguri la hectar

6.   Arealul geografic delimitat

Arealul geografic delimitat

Recoltarea strugurilor, procesul de vinificație, elaborarea vinurilor, inclusiv elevajul și ambalarea, au loc pe teritoriile delimitate la articolul 17 din Legea din 6 mai 1919.

7.   Soiurile de struguri de vin principale

Soiurile de struguri de vin principale

| | Arbane B |
| --- | --- |

Arbane B

| | Chardonnay B |
| --- | --- |

Chardonnay B

| | Meunier N |
| --- | --- |

Meunier N

| | Petit Meslier B |
| --- | --- |

Petit Meslier B

| | Pinot Blanc B |
| --- | --- |

Pinot Blanc B

| | Pinot Gris G |
| --- | --- |

Pinot Gris G

| | Pinot Noir N |
| --- | --- |

Pinot Noir N

8.   Descrierea legăturii (legăturilor)

Descrierea legăturii (legăturilor)

Informații privind arealul geografic și calitatea și caracteristicile produsului

Informații privind arealul geografic și calitatea și caracteristicile produsului

Descrierea factorilor naturali care contribuie la legătură

Descrierea factorilor naturali care contribuie la legătură

Arealul geografic corespunde celui cu denumire de origine controlată „Champagne”. Acest areal se află în nord-estul teritoriului Franței și cuprinde comunele situate în departamentele Aisne, Aube, Haute-Marne, Marne și Seine-et-Marne.

La fel ca în cazul arealului geografic, parcelele selecționate pentru recolta strugurilor corespund celor delimitate pentru denumirea de origine controlată „Champagne”. Acestea fac parte dintr-un peisaj caracterizat de podgorii situate pe coastele dealurilor, care se întind pe cuestele din zona de est a bazinului parizian, acestea fiind structuri geomorfologice impunătoare:

| — | Côte d’Ile-de-France din departamentul Marne, precum și versanții văilor învecinate, care cuprind, de la nord spre sud, Montagne de Reims, Vallée de la Marne (care se extinde către partea de sud a departamentului Aisne, până la departamentul Seine-et-Marne), Côte des Blancs și Côte du Sézannais, pentru sectoarele cele mai reprezentative; |
| --- | --- |

—

Côte d’Ile-de-France din departamentul Marne, precum și versanții văilor învecinate, care cuprind, de la nord spre sud, Montagne de Reims, Vallée de la Marne (care se extinde către partea de sud a departamentului Aisne, până la departamentul Seine-et-Marne), Côte des Blancs și Côte du Sézannais, pentru sectoarele cele mai reprezentative;

| — | Côte de Champagne, cu zona Vitryat din Marne și sectorul Montgueux din departamentul Aube; |
| --- | --- |

—

Côte de Champagne, cu zona Vitryat din Marne și sectorul Montgueux din departamentul Aube;

| — | Côte des Bar, presărată cu numeroase văi, ce leagă comunele Bar-sur-Aube din est și Barséquanais din vest, în departamentele Aube și Haute-Marne. |
| --- | --- |

—

Côte des Bar, presărată cu numeroase văi, ce leagă comunele Bar-sur-Aube din est și Barséquanais din vest, în departamentele Aube și Haute-Marne.

Acest relief tipic de cueste, cu văile adiacente, prezintă versanți expuși către est și sud, pe alocuri și înspre nord, astfel cum este cazul zonei nordice Montagne de Reims și al malului stâng al văii Marne.

Vârfurile coastelor sunt alcătuite din straturi dure de piatră-de-var sau de calcar. Versanții coastelor sunt constituiți din calcar, marnă ori nisip, mai lini, curățați prin eroziune, apoi acoperiți de elementele coluviale care se scurg de pe coastele de deasupra.

Podgoria se află în zona de nord. Aceasta este supusă unei duble influențe climatice:

| — | oceanică, aducând apă în cantități regulate, cu contraste termice nu foarte însemnate de la un anotimp la altul; |
| --- | --- |

—

oceanică, aducând apă în cantități regulate, cu contraste termice nu foarte însemnate de la un anotimp la altul;

| — | continentală, care implică înghețurile uneori distrugătoare, dar și de o vreme însorită prielnică pe timp de vară. |
| --- | --- |

—

continentală, care implică înghețurile uneori distrugătoare, dar și de o vreme însorită prielnică pe timp de vară.

Descrierea factorilor umani care contribuie la legătură

Descrierea factorilor umani care contribuie la legătură

Existentă încă din Antichitate, podgoria a prins rădăcini puternice în Champagne în secolul al IX-lea, grație dezvoltării viticulturii monastice. În Evul Mediu, vinurile au ajuns să fie cunoscute sub denumirea „Vins de France” deoarece erau produse în regiunea bazinului parizian, la periferia domeniilor regale.

Până în secolul al XVIII-lea, provincia Champagne a fost, mai presus de toate, producătoare de vinuri roșii. Conform spuselor lui Pierre Galet, producția de vinuri roșii a dominat-o, în mare parte, pe cea de vinuri albe și roze (numite „paillets”), aceasta înainte de a se deprinde procesul de fermentare secundară în sticlă. În secolul al XIX-lea, producția de vinuri roșii pierde din avânt, dată fiind notorietatea dobândită de vinurile spumante din Champagne. Doar câteva mari vinuri produse în zona Montagne de Reims din Grande Vallée de la Marne și din Aube își păstrează o bună reputație.

Legea din 22 iulie 1927, care rezervă denumirea „Champagne” doar vinurilor spumante, introduce indicația „Vins originaires de la Champagne viticole”, iar ulterior, începând cu 1953, acestea vor fi numite „Vins natures de Champagne”. Reabilitate mulțumită eforturilor depuse de câțiva viticultori, care duc mai departe tradiția acestor „vins natures”, în 1974 vinurile ajung să fie recunoscute sub denumirea de origine controlată „Coteaux champenois”, ca urmare a dispozițiilor din Legea din 12 decembrie 1973, care interzice utilizarea denumirii simple „vins natures de la Champagne”.

Vinurile cu denumirea de origine controlată „Coteaux champenois” nu sunt produse decât dacă caracteristicile recoltei sunt adaptate producției de vinuri liniștite. Prin urmare, producția acestora fluctuează mult.

Dornici să pună capăt practicilor necinstite generate de transportul vinurilor în vrac, producătorii au solicitat promulgarea Legii din 23 mai 1977, care impunea expedierea vinurilor produse cu denumire de origine controlată „Coteaux champenois” exclusiv sub formă îmbuteliată, cu excepția transporturilor care aveau loc în regiunea viticolă delimitată Champagne, între operatorii autohtoni.

Gestionarea producției este asigurată de aceleași organizații profesionale instituite pentru denumirea de origine controlată „Champagne”, și anume Syndicat général des vignerons de Champagne (înființat în 1904) și Union des Maisons de Champagne (înființat în 1882), reunite spre a forma Comitetul interprofesional al vinurilor de Champagne (creat în 1941).

Syndicat général des vignerons de Champagne

Union des Maisons de Champagne

Informații despre calitatea și caracteristicile produsului

Informații despre calitatea și caracteristicile produsului

Acestea sunt vinuri roșii, albe și roze liniștite, adesea denumite după numele comunei în care au fost recoltați strugurii.

Vinurile roșii prezintă o culoare roșie transparentă a cărei intensitate variază, iar vinurile roze prezintă o culoare deschisă, de la roz pal la roz-somon închis. Aceste vinuri sunt caracterizate de delicatețe și finețe, senzații mătăsoase la gust și de arome predominante de fructe roșii.

Textura vinurilor albe este cristalină, cu un caracter salin și o mineralitate care domină și persistă mult. Aciditatea naturală a vinului îi conferă o oarecare vioiciune. Vinurile prezintă note aromate subtile florale, fructate sau minerale.

Procesul de elevaj conferă onctuozitate vinului și contribuie la echilibrul gustativ al băuturii.

Interacțiuni cauzale

Interacțiuni cauzale

Deschiderea largă a celor trei cueste peste câmpie și văi asigură podgoriilor suficientă lumină pentru a se coace boabele, chiar și în zona de nord. Expunerea la est și la sud a sectoarelor tradiționale celor mai renumite pentru producția de „Coteaux champenois” asigură expunerea plantațiilor viticole la lumina soarelui în cea mai mare măsură posibilă primăvara și toamna, oferind astfel condiții optime pentru înflorirea viței-de-vie și pentru coacerea boabelor.

Peisajul deschis contribuie la evitarea acumulării aerului rece și reduce astfel riscul de îngheț. Cu toate acestea, clima regiunii Champagne le impune viticultorilor să nu aleagă decât strugurii sănătoși din cei mai darnici ani, de pe cele mai bune parcele, adesea rodul unor vii cu istorie, precum și să realizeze culesul atunci când strugurii s-au copt pe deplin.

Panta pe care se află podgoriile asigură o scurgere naturală optimă, mulțumită, în egală măsură, diferitelor substraturi care permit reglarea hidrică naturală a viței-de-vie. Prin porozitatea și permeabilitatea sa, calcarul elimină excesul de apă, asigurând totodată rehidratarea solului în perioadele fără ploi, prin intermediul capilarității. Celelalte subsoluri îmbină nivelurile de marnă, care furnizează rezerva de apă, fie cu straturi de piatră-de-var, fie cu straturi nisipoase ce conțin carbon, acestea din urmă permițând infiltrația apei în exces în perioadele cu umiditate ridicată. Acest caracter al subsolurilor, precum și condițiile climatice delicate au influențat plantarea soiurilor în diversele regiuni ale domeniului viticol.

Situația climatică unică din Champagne conferă strugurilor și, ulterior, vinurilor, o aciditate naturală, dând vinului caracterul său vivace, perceput la momentul degustării, dar și accentuând notele minerale conferite de substrat.

Vinurile sunt adesea obținute din struguri negri care, potrivit lui Jules Guyot, rezistă mai bine la efectul ploilor și al înghețului și se coc mai rapid. În 1822, André Jullien califica „[vinurile roșii] de Verzy, Verzenay, Mailly, Saint-Basle, Bouzy și Saint-Thierry printre cele mai bune vinuri franceze, atunci când sunt produse în anii în care vremea a fost foarte caldă și secetoasă”.

Printr-o macerare cu diferite durate, procesul de vinificație în cazul vinurilor roșii sau roze valorifică cel mai bine aromele soiurilor Pinot Noir N și Meunier N, precum și dezvoltarea acestora în timpul macerării. În cazul vinurilor albe, păstrarea integrității boabei de strugure începând cu momentul culesului și cu presarea delicată, care respectă obiceiurile practicate în regiunea Champagne, sunt factorii care permit evitarea colorării sucurilor obținute din strugurii negri și asigură, de asemenea, limpezimea vinului.

Vinurile roșii din provincia Champagne s-au numărat printre vinurile deosebite băute în cadrul ceremoniilor regale de încoronare de la Reims din 1328 (Filip de Valois), unde au fost apreciate îndeosebi grație fineții naturale a buchetului lor. Unii suverani puternici din Europa chiar au achiziționat chiar podgorii în zona Montagne de Reims, iar regele Henric al IV-lea a ținut să își atribuie titlul de Senior de Ay. Degustătorii de seamă de la curtea regelui Ludovic al XIV-lea, care își spuneau „Ordinul Coteaux”, au consacrat notorietatea și renumele acestor vinuri: „Nu precupețiți niciun șfanț pentru a achiziționa vin de Champagne”, îi scria Sfântul Evremond Contelui de Olonne, în 1671. „Nu există provincie care să producă vinuri mai de calitate pentru toate anotimpurile decât Champagne.”

Pentru aceste elogii stau mărturie o serie de documente din perioada cuprinsă între secolele al XVII-lea și al XIX-lea; aceste vinuri ocupă „un loc de frunte în rândul celor mai bune vinuri fine din regat”, considera André Jullien în 1822. Grație profesionalismului de care au dat dovadă cei care le produc, notorietatea lor este vie și astăzi. Aceste vinuri trebuie degustate cu respect și cu un simț al curiozității istorice, dat fiind că reprezintă o moștenire rămasă din vremuri de mult apuse.

9.   Alte condiții esențiale (ambalarea, etichetarea, alte cerințe)

Alte condiții esențiale (ambalarea, etichetarea, alte cerințe)

| | Denumiri suplimentare |
| --- | --- |

Denumiri suplimentare

| | Cadrul juridic: |
| --- | --- |

Cadrul juridic:

| | Legislația națională |
| --- | --- |

Legislația națională

| | Tipul condiției suplimentare: |
| --- | --- |

Tipul condiției suplimentare:

| | Dispoziții suplimentare referitoare la etichetare |
| --- | --- |

Dispoziții suplimentare referitoare la etichetare

Descrierea condiției:

Pe eticheta vinurilor care beneficiază de denumirea de origine controlată poate figura numele unei unități geografice mai mici, cu condiția:

| — | să fie vorba despre numele unui loc înscris în cadastru; |
| --- | --- |

—

să fie vorba despre numele unui loc înscris în cadastru;

| — | ca acesta să figureze în declarația de recoltă. |
| --- | --- |

—

ca acesta să figureze în declarația de recoltă.

Este permisă indicarea locului în cauză doar dacă toți strugurii utilizați pentru a se elabora vinurile respective provin din acea localitate.

| | Indicarea soiului de struguri |
| --- | --- |

Indicarea soiului de struguri

| | Cadrul juridic: |
| --- | --- |

Cadrul juridic:

| | Legislația națională |
| --- | --- |

Legislația națională

| | Tipul condiției suplimentare: |
| --- | --- |

Tipul condiției suplimentare:

| | Dispoziții suplimentare referitoare la etichetare |
| --- | --- |

Dispoziții suplimentare referitoare la etichetare

Descrierea condiției:

Poate figura soiul de struguri, imprimat cu caractere ale căror dimensiuni nu depășesc, nici în înălțime, nici în lățime, trei milimetri și o jumătate din dimensiunea caracterelor cu care este înscrisă denumirea de origine controlată. Nu este posibilă revendicarea unui anumit soi decât dacă întreaga cantitate de struguri provine din soiul respectiv.

| | Ambalarea |
| --- | --- |

Ambalarea

| | Cadrul juridic: |
| --- | --- |

Cadrul juridic:

| | Legislația națională |
| --- | --- |

Legislația națională

| | Tipul condiției suplimentare: |
| --- | --- |

Tipul condiției suplimentare:

| | Ambalarea în arealul geografic delimitat |
| --- | --- |

Ambalarea în arealul geografic delimitat

| | Descrierea condiției: |
| --- | --- |

Descrierea condiției:

Legea din 23 mai 1977 impune expedierea vinurilor produse cu denumire de origine controlată „Coteaux champenois” exclusiv sub formă îmbuteliată, cu excepția transporturilor care au loc în interiorul regiunii viticole delimitate Champagne, între operatorii autohtoni.

La finalul perioadei de elevaj, vinurile sunt introduse pe piață în vederea consumului, începând cu data 15 octombrie a anului care urmează anului recoltei.

Link către caietul de sarcini al produsului

Link către caietul de sarcini al produsului

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-6545017e-a945-4b6c-9e95-cb6f26380a23

---

(1)  JO L 9, 11.1.2019, p. 2.

1

---