# Euroopa Liidu C 202/18.

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 202 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 48. köide18. august 2005 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 202

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

48. köide18. august 2005

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Teave |
| | Kontrollikoda |
| 2005/C 202/1 | Eriaruanne nr 1/2005 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juhtimise kohta koos komisjoni vastustega | 1 |
| 2005/C 202/2 | Arvamus nr 6/2005 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 1073/1999 ja (Euratom) nr 1074/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta | 33 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Teave

Kontrollikoda

2005/C 202/1

Eriaruanne nr 1/2005 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juhtimise kohta koos komisjoni vastustega

1

2005/C 202/2

Arvamus nr 6/2005 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 1073/1999 ja (Euratom) nr 1074/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta

33

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Teave

Kontrollikoda

| 18.8.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/1

---

ERIARUANNE nr 1/2005

Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juhtimise kohta koos komisjoni vastustega

(esitatud vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 248 lõike 4 teisele lõigule)

(2005/C 202/01)

SISUKORD

LÜHENDID

| I–XI | KOKKUVÕTE |
| --- | --- |

I–XI

| 1–11 | SISSEJUHATUS |
| --- | --- |

1–11

| 1–5 | Pettustevastase Ameti (OLAF) missioon |
| --- | --- |

1–5

| 6–7 | OLAFi struktuur |
| --- | --- |

6–7

| 8–11 | Kontrollikoja audit |
| --- | --- |

8–11

| 12–43 | OLAFI JUURDLUSED |
| --- | --- |

12–43

| 12–17 | Juurdlustoimingud |
| --- | --- |

12–17

| 18–19 | OLAFi juurdlustegevuse prioriteetide kehtestamine |
| --- | --- |

18–19

| 20–22 | Hindamisetapp |
| --- | --- |

20–22

| 23–29 | Juurdlusetapp |
| --- | --- |

23–29

| 30–32 | Järelkäsitlusetapp |
| --- | --- |

30–32

| 33–43 | Kvaliteedikontrolli menetlused |
| --- | --- |

33–43

| 34 | OLAFi käsiraamat |
| --- | --- |

34

| 35–37 | Juurdluste läbiviimise järelevalve |
| --- | --- |

35–37

| 38–39 | Siseaudit |
| --- | --- |

38–39

| 40–41 | OLAFi juhatus |
| --- | --- |

40–41

| 42–43 | Tegevusaruanded |
| --- | --- |

42–43

| 44–65 | OLAFI OSAKONDADE OSALUS JUURDLUSTE TOIMETAMISEL |
| --- | --- |

44–65

| 44 | Sissejuhatus |
| --- | --- |

44

| 45–50 | Teabe kogumine, tegevusstrateegia ja teabetalitused |
| --- | --- |

45–50

| 51–55 | Poliitika, seadusandlus ja õigusküsimused |
| --- | --- |

51–55

| 56–61 | Otse OLAFi direktorile alluvad üksused |
| --- | --- |

56–61

| 57–58 | Kohtunike üksus |
| --- | --- |

57–58

| 59–60 | Koolituse ja kandidaatriikide toetamise üksus |
| --- | --- |

59–60

| 61 | Personali- ja eelarveüksus |
| --- | --- |

61

| 62–65 | Personal |
| --- | --- |

62–65

| 66–72 | JÄRELEVALVEKOMITEE |
| --- | --- |

66–72

| 73–94 | JÄRELDUSED JA SOOVITUSED |
| --- | --- |

73–94

| 74–88 | Juurdluste tõhusus ja mõjusus |
| --- | --- |

74–88

| 89–92 | Vahendite kasutamine juurdluste toetamisel |
| --- | --- |

89–92

| 93 | Ameti ja järelevalvekomitee vahelised suhted |
| --- | --- |

93

| 94 | Ameti taaskeskendamine juurdlusfunktsioonile |
| --- | --- |

94

I LISA: OLAFi organogramm

II LISA: Auditi käigus leitud peamised puudused

Komisjoni vastused

LÜHENDID

| AFIS | pettustevastane teabesüsteem (Anti-fraud Information System) |
| --- | --- |
| CMS | juhtumite haldussüsteem (case management system) |
| ECR | elektrooniline juhtumite register (Electronic Case Register) |
| EIP | Euroopa Investeerimispank |
| EL | Euroopa Liit |
| IDOC | komisjoni juurdlus- ja distsiplinaaramet (Investigation and Discipline Office of the Commission) |
| OLAF | Euroopa Pettustevastane Amet |
| UCLAF | pettuste tõkestamise kooskõlastusüksus (Unit for Co-ordination of Fraud Prevention) |

AFIS

pettustevastane teabesüsteem (Anti-fraud Information System)

CMS

juhtumite haldussüsteem (case management system)

ECR

elektrooniline juhtumite register (Electronic Case Register)

EIP

Euroopa Investeerimispank

EL

Euroopa Liit

IDOC

komisjoni juurdlus- ja distsiplinaaramet (Investigation and Discipline Office of the Commission)

OLAF

Euroopa Pettustevastane Amet

UCLAF

pettuste tõkestamise kooskõlastusüksus (Unit for Co-ordination of Fraud Prevention)

KOKKUVÕTE

| I. | Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) loodi pettuste tõkestamise kooskõlastusüksuse (UCLAF) asemele 1999. aasta aprillis, ameti staatust tugevdati ning selle pädevusse kuuluvad kõik Euroopa Liidu institutsioonid ja asutused. Ameti käivitamine oli töömahukas protsess peamiselt ülevõetud toimikute korratuse tõttu. Alles 2003. aasta lõpu poole hakkasid ümberkorraldused mõju avaldama. 2004. aasta keskpaiga seisuga oli siiski vaja veel täiustada juurdluste haldamise mitmeid valdkondi. |
| --- | --- |

I.

Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) loodi pettuste tõkestamise kooskõlastusüksuse (UCLAF) asemele 1999. aasta aprillis, ameti staatust tugevdati ning selle pädevusse kuuluvad kõik Euroopa Liidu institutsioonid ja asutused. Ameti käivitamine oli töömahukas protsess peamiselt ülevõetud toimikute korratuse tõttu. Alles 2003. aasta lõpu poole hakkasid ümberkorraldused mõju avaldama. 2004. aasta keskpaiga seisuga oli siiski vaja veel täiustada juurdluste haldamise mitmeid valdkondi.

| II. | Iseseisvalt juurdlusi läbi viiva, kuid oma teiste ülesannete kohta komisjonile aruandeid esitava ameti hübriidne staatus ei ole juurdlusfunktsiooni sõltumatust negatiivselt mõjutanud. Komisjoni osana ei ole amet mitte ainult kasu saanud märkimisväärsest haldus- ja logistilisest toetusest, vaid ka kasutanud komisjoni osakondadele kättesaadavaid pettustevastaseid õigusakte. Seetõttu ei ole ilmselt vaja kaaluda ameti staatuse muutmist. (1) |
| --- | --- |

II.

Iseseisvalt juurdlusi läbi viiva, kuid oma teiste ülesannete kohta komisjonile aruandeid esitava ameti hübriidne staatus ei ole juurdlusfunktsiooni sõltumatust negatiivselt mõjutanud. Komisjoni osana ei ole amet mitte ainult kasu saanud märkimisväärsest haldus- ja logistilisest toetusest, vaid ka kasutanud komisjoni osakondadele kättesaadavaid pettustevastaseid õigusakte. Seetõttu ei ole ilmselt vaja kaaluda ameti staatuse muutmist. (1)

| III. | Ametil on olemas piisavad ressursid tegelemaks kõigi laekuvate põhjendatud avaldustega. Sellises olukorras on juurdluspoliitika osana ameti poolt seatud prioriteedid jätkuvalt teoreetilised. |
| --- | --- |

III.

Ametil on olemas piisavad ressursid tegelemaks kõigi laekuvate põhjendatud avaldustega. Sellises olukorras on juurdluspoliitika osana ameti poolt seatud prioriteedid jätkuvalt teoreetilised.

| IV. | OLAF ei erista piisavalt ühelt poolt juurdlusi (sise- või välis-) ja teiselt poolt toetus- ja kooskõlastustegevusi. Kuna iga juhtumi puhul erineb tehtava töö iseloom märkimisväärselt, siis nende ümberjaotamine muudab ressursside juhtimise keeruliseks. |
| --- | --- |

IV.

OLAF ei erista piisavalt ühelt poolt juurdlusi (sise- või välis-) ja teiselt poolt toetus- ja kooskõlastustegevusi. Kuna iga juhtumi puhul erineb tehtava töö iseloom märkimisväärselt, siis nende ümberjaotamine muudab ressursside juhtimise keeruliseks.

| V. | Kuigi juurdlustoimikute haldamiseks mõeldud registri ja arvutipõhise süsteemi sisseviimine on parandanud tegevusandmete säilitamist ja selgitanud vastutusi, on juhtimise järelevalve jäänud ebapiisavaks ja see viib tõsiste viivitusteni toimikute töötlemisel, lõpetamata aruannete esitamiseni ja tulemusteni, mida on keeruline tuvastada. Liigsete viivituste vältimiseks tuleks juurdluse alustamisel kehtestada kohustuslikud tähtajad. |
| --- | --- |

V.

Kuigi juurdlustoimikute haldamiseks mõeldud registri ja arvutipõhise süsteemi sisseviimine on parandanud tegevusandmete säilitamist ja selgitanud vastutusi, on juhtimise järelevalve jäänud ebapiisavaks ja see viib tõsiste viivitusteni toimikute töötlemisel, lõpetamata aruannete esitamiseni ja tulemusteni, mida on keeruline tuvastada. Liigsete viivituste vältimiseks tuleks juurdluse alustamisel kehtestada kohustuslikud tähtajad.

| VI. | Liiga sageli on juurdluste ettevalmistus ja järelkontroll olnud algeline. Uurijate poolt taotletavad eesmärgid on esitatava tõendusmaterjali ja ressursside kasutamise seisukohalt jäänud ebamääraseks. Välja arvatud tollisektoris, tuleb nii otsejuhitavates valdkondades kui ka valdkondades, kus juhtimine on jagatud liikmesriikidega, teha tõhusamat koostööd. |
| --- | --- |

VI.

Liiga sageli on juurdluste ettevalmistus ja järelkontroll olnud algeline. Uurijate poolt taotletavad eesmärgid on esitatava tõendusmaterjali ja ressursside kasutamise seisukohalt jäänud ebamääraseks. Välja arvatud tollisektoris, tuleb nii otsejuhitavates valdkondades kui ka valdkondades, kus juhtimine on jagatud liikmesriikidega, teha tõhusamat koostööd.

| VII. | Kuigi ameti aruandluskorda on hiljuti parandatud, puudutab teave pigem tehtud tehingute hulka, mitte aga tegelikult saavutatud tulemusi, ja seda nii seadusevastaselt omandatud rahaliste vahendite tegeliku tagasisaamise kui ka pettuse toime pannud isikutele distsiplinaarse või kriminaalse sanktsiooni kehtestamise seisukohalt. Asjakohaste näitajate süsteemi tulemuste hindamiseks tuleb veel parandada. |
| --- | --- |

VII.

Kuigi ameti aruandluskorda on hiljuti parandatud, puudutab teave pigem tehtud tehingute hulka, mitte aga tegelikult saavutatud tulemusi, ja seda nii seadusevastaselt omandatud rahaliste vahendite tegeliku tagasisaamise kui ka pettuse toime pannud isikutele distsiplinaarse või kriminaalse sanktsiooni kehtestamise seisukohalt. Asjakohaste näitajate süsteemi tulemuste hindamiseks tuleb veel parandada.

| VIII. | 2001. aastal vastu võetud meetmed ameti varustamiseks uurija ülesannete täitmiseks pädeva personaliga on ennast ammendanud. Asjaolu, et paljude töötajate lepinguid ei saa pärast teatud perioodi (kuus kuni kaheksa aastat) lõppemist uuendada, takistab nüüd igasugust edasist pädevuse kinnistamist. Sellises olukorras on ameti poolt kasutusele võetud koolitusmeetmed ebapiisavad. |
| --- | --- |

VIII.

2001. aastal vastu võetud meetmed ameti varustamiseks uurija ülesannete täitmiseks pädeva personaliga on ennast ammendanud. Asjaolu, et paljude töötajate lepinguid ei saa pärast teatud perioodi (kuus kuni kaheksa aastat) lõppemist uuendada, takistab nüüd igasugust edasist pädevuse kinnistamist. Sellises olukorras on ameti poolt kasutusele võetud koolitusmeetmed ebapiisavad.

| IX. | Käimasolevate juurdlustoimingute seaduslikkuse ja uurimise all olevate isikute põhiõiguste respekteerimise sõltumatu kontroll ei ole tagatud. Selge juurdlusmeetmete kodifitseerimissüsteemi puudumine võib viia kohtuprotsesside algatamiseni. Vastavad õigusnormid on osutunud ebarahuldavateks. |
| --- | --- |

IX.

Käimasolevate juurdlustoimingute seaduslikkuse ja uurimise all olevate isikute põhiõiguste respekteerimise sõltumatu kontroll ei ole tagatud. Selge juurdlusmeetmete kodifitseerimissüsteemi puudumine võib viia kohtuprotsesside algatamiseni. Vastavad õigusnormid on osutunud ebarahuldavateks.

| X. | Ameti ja selle järelevalvekomitee vahelised suhted on keerulised. Ameti juhtimist puudutavad õigusnormid vajavad põhjalikku ülevaatamist. |
| --- | --- |

X.

Ameti ja selle järelevalvekomitee vahelised suhted on keerulised. Ameti juhtimist puudutavad õigusnormid vajavad põhjalikku ülevaatamist.

| XI. | Vältimaks ameti tegevuse hajumist pettuste ennetamisega seotud, kuid juurdlusi otseselt mitte puudutavatele toimingutele ja tagamaks kõigi ressursside suunamise Euroopa Liidu finantshuve kahjustavate pettuste vastu tõhusalt võitlemisse, peaks ametile omistatud ülesanded üksikasjalikult üle vaatama. Tegevuse taaskeskendamine juurdlusfunktsioonile võimaldaks ressursse tõhusamalt mobiliseerida, eriti mis puudutab suunatud juurdluste käivitamist valdkondades, kus pettuseriski peetakse kõige suuremaks. |
| --- | --- |

XI.

Vältimaks ameti tegevuse hajumist pettuste ennetamisega seotud, kuid juurdlusi otseselt mitte puudutavatele toimingutele ja tagamaks kõigi ressursside suunamise Euroopa Liidu finantshuve kahjustavate pettuste vastu tõhusalt võitlemisse, peaks ametile omistatud ülesanded üksikasjalikult üle vaatama. Tegevuse taaskeskendamine juurdlusfunktsioonile võimaldaks ressursse tõhusamalt mobiliseerida, eriti mis puudutab suunatud juurdluste käivitamist valdkondades, kus pettuseriski peetakse kõige suuremaks.

SISSEJUHATUS

Pettustevastase Ameti (OLAF) missioon

| 1. | Ühenduse institutsioonid asutasid Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) (2) eesmärgiga tõhustada võitlust Euroopa Liidu finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse vastu. Ametile anti uued volitused, mis erinesid tema eelkäija omadest, (3) eelkõige ülesanne teostada haldusjuurdlusi kõikides Euroopa Liidu asutustes ja institutsioonides. Juurdlusülesandeid tugevdati juurdlustegevuse sõltumatuse tagamisega. Sõltumatuse tagamiseks loodi järelevalvekomitee, mis koosneb väljastpoolt ühenduse institutsioone valitud isikutest. 2000. aasta märtsis oma tööülesannete täitmist alustanud ameti direktorile anti volitused OLAFi töötajate nimetamiseks, mis peaks võimaldama tal paremini reageerida ameti spetsiifilistele juurdlusega seotud vajadustele. |
| --- | --- |

1.

Ühenduse institutsioonid asutasid Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) (2) eesmärgiga tõhustada võitlust Euroopa Liidu finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse vastu. Ametile anti uued volitused, mis erinesid tema eelkäija omadest, (3) eelkõige ülesanne teostada haldusjuurdlusi kõikides Euroopa Liidu asutustes ja institutsioonides. Juurdlusülesandeid tugevdati juurdlustegevuse sõltumatuse tagamisega. Sõltumatuse tagamiseks loodi järelevalvekomitee, mis koosneb väljastpoolt ühenduse institutsioone valitud isikutest. 2000. aasta märtsis oma tööülesannete täitmist alustanud ameti direktorile anti volitused OLAFi töötajate nimetamiseks, mis peaks võimaldama tal paremini reageerida ameti spetsiifilistele juurdlusega seotud vajadustele.

| 2. | Rõhutamaks OLAFi juurdlusülesannete tähtsust (vt punkt 12), andis komisjon ametile mitmeid Euroopa Liidu finantshuvide kaitsega seotud ülesandeid. (4) Nimetatud ülesanded on osaliselt koondatud nimetuse alla “ühenduse tegevusplatvorm”, mis hõlmab järgnevaid valdkondi:






  a) | komisjoni poolt liikmesriikidele antav abi pettustevastases võitluses; |
| --- | --- | --- |

2.

Rõhutamaks OLAFi juurdlusülesannete tähtsust (vt punkt 12), andis komisjon ametile mitmeid Euroopa Liidu finantshuvide kaitsega seotud ülesandeid. (4) Nimetatud ülesanded on osaliselt koondatud nimetuse alla “ühenduse tegevusplatvorm”, mis hõlmab järgnevaid valdkondi:

a)

komisjoni poolt liikmesriikidele antav abi pettustevastases võitluses;

| b) | pettustevastase võitluse strateegia väljatöötamine finantshuvide kaitsmise poliitika raames (asutamislepingu artikkel 280); |
| --- | --- |

b)

pettustevastase võitluse strateegia väljatöötamine finantshuvide kaitsmise poliitika raames (asutamislepingu artikkel 280);

| c) | pettustevastase võitlusega seotud õigusnormide algatamine komisjonis; |
| --- | --- |

c)

pettustevastase võitlusega seotud õigusnormide algatamine komisjonis;

| d) | pettustevastase võitluse meetmete väljatöötamine; |
| --- | --- |

d)

pettustevastase võitluse meetmete väljatöötamine;

| e) | teabe kogumine ja analüüs; |
| --- | --- |

e)

teabe kogumine ja analüüs;

| f) | tehnilise abi andmine, eriti koolituse valdkonnas, muudele ühenduse institutsioonidele või asutustele ning pädevatele siseriiklikele asutustele, mis tegelevad ühenduse finantshuvide kaitsmisega. |
| --- | --- |

f)

tehnilise abi andmine, eriti koolituse valdkonnas, muudele ühenduse institutsioonidele või asutustele ning pädevatele siseriiklikele asutustele, mis tegelevad ühenduse finantshuvide kaitsmisega.

Nimetatud ülesannete tähtsusjärjekorda ei ole õigusaktides sätestatud.

| 3. | Amet tegutseb keerulises institutsioonide võrgustikus ning on mitmete teiste otseselt või kaudselt pettustevastase võitlusega seotud asutuste keskmes. Volituste jaotumine nende asutuste vahel ei ole alati selge, mis põhjustab mõnikord nii jõupingutuste kui puuduste kahekordistumist. Nimetatud asutused jagunevad kolme gruppi:






  a) | liikmesriikides või kolmandates riikides paiknevad asutused, nagu näiteks politseiteenistused, kohtuasutused, haldusasutused ja pettuste vastu võitlemise asutused; |
| --- | --- | --- |

3.

Amet tegutseb keerulises institutsioonide võrgustikus ning on mitmete teiste otseselt või kaudselt pettustevastase võitlusega seotud asutuste keskmes. Volituste jaotumine nende asutuste vahel ei ole alati selge, mis põhjustab mõnikord nii jõupingutuste kui puuduste kahekordistumist. Nimetatud asutused jagunevad kolme gruppi:

a)

liikmesriikides või kolmandates riikides paiknevad asutused, nagu näiteks politseiteenistused, kohtuasutused, haldusasutused ja pettuste vastu võitlemise asutused;

| b) | ühenduse asutused, nagu näiteks komisjoni juurdlus- ja distsiplinaaramet (IDOC), (5) iga institutsiooni siseauditi talitus, Euroopa Ombudsman, komisjoni operatiivtalituste auditiüksused ja OLAFi järelevalvekomitee; |
| --- | --- |

b)

ühenduse asutused, nagu näiteks komisjoni juurdlus- ja distsiplinaaramet (IDOC), (5) iga institutsiooni siseauditi talitus, Euroopa Ombudsman, komisjoni operatiivtalituste auditiüksused ja OLAFi järelevalvekomitee;

| c) | muud valitsustevahelised kuritegude ennetamisega tegelevad asutused, nagu Eurojust ja Europol. |
| --- | --- |

c)

muud valitsustevahelised kuritegude ennetamisega tegelevad asutused, nagu Eurojust ja Europol.

| 4. | Kuna liikmesriigid vastutavad ligikaudu 80 % Euroopa Liidu kulude juhtimise eest, on tõhususe seisukohast lähtudes ilmselgelt vajalik, et amet teeks tihedat koostööd siseriiklike asutustega (politsei, toll, kohtud jne). See nõue teeb ameti ülesandeid veelgi keerulisemaks. Pealegi vastutavad liikmesriigid kriminaalmenetluste algatamise eest, kui selleks tekib vajadus. Erinevused liikmesriikide kohtusüsteemide vahel teevad ameti ülesanded veelgi keerulisemaks. |
| --- | --- |

4.

Kuna liikmesriigid vastutavad ligikaudu 80 % Euroopa Liidu kulude juhtimise eest, on tõhususe seisukohast lähtudes ilmselgelt vajalik, et amet teeks tihedat koostööd siseriiklike asutustega (politsei, toll, kohtud jne). See nõue teeb ameti ülesandeid veelgi keerulisemaks. Pealegi vastutavad liikmesriigid kriminaalmenetluste algatamise eest, kui selleks tekib vajadus. Erinevused liikmesriikide kohtusüsteemide vahel teevad ameti ülesanded veelgi keerulisemaks.

| 5. | Kuigi OLAF on vastloodud asutus, on ta pidanud jätkama oma eelkäija UCLAFi poolt alustatud tegevust. Seega võttis OLAF üle umbes 1 400 töös olevat toimikut, (6) mis on märkimisväärselt koormavaks pärandiks, sisaldades enamasti ebasüsteemselt toimetatud juurdlusi. (7) Samal ajal määrati kogu UCLAFi personal tööle ametisse, kus uue direktori volitused olid piiratud kuni 2001. aastal tehtud ametikohtade loetelu põhjaliku uuendamiseni. (8) |
| --- | --- |

5.

Kuigi OLAF on vastloodud asutus, on ta pidanud jätkama oma eelkäija UCLAFi poolt alustatud tegevust. Seega võttis OLAF üle umbes 1 400 töös olevat toimikut, (6) mis on märkimisväärselt koormavaks pärandiks, sisaldades enamasti ebasüsteemselt toimetatud juurdlusi. (7) Samal ajal määrati kogu UCLAFi personal tööle ametisse, kus uue direktori volitused olid piiratud kuni 2001. aastal tehtud ametikohtade loetelu põhjaliku uuendamiseni. (8)

OLAFi struktuur

| 6. | Ametil on kahetine staatus: ta teostab juurdlusi sõltumatult, kuid on vastutav komisjoni ees oma muude ülesannete osas. Selline riststruktuur ei ole ameti juurdlusülesannete sõltumatust ebasoodsalt mõjutanud ja sellega on seotud ka teatud eelised. Juriidilisest seisukohast vaadatuna on ametil komisjoni osana olnud võimalus kasutada komisjoni volitusi, eelkõige õigust teostada kohapealseid kontrolle liikmesriikides vastavalt erinevatele üldistele ja valdkondlikele eeskirjadele. (9) Komisjoniga seotus on OLAFile kasulik olnud ka igapäevases tegevuses, võimaldades ametil komisjoni üldtalituste haldustuge kasutada. |
| --- | --- |

6.

Ametil on kahetine staatus: ta teostab juurdlusi sõltumatult, kuid on vastutav komisjoni ees oma muude ülesannete osas. Selline riststruktuur ei ole ameti juurdlusülesannete sõltumatust ebasoodsalt mõjutanud ja sellega on seotud ka teatud eelised. Juriidilisest seisukohast vaadatuna on ametil komisjoni osana olnud võimalus kasutada komisjoni volitusi, eelkõige õigust teostada kohapealseid kontrolle liikmesriikides vastavalt erinevatele üldistele ja valdkondlikele eeskirjadele. (9) Komisjoniga seotus on OLAFile kasulik olnud ka igapäevases tegevuses, võimaldades ametil komisjoni üldtalituste haldustuge kasutada.

| 7. | Ameti organogramm 2004. aasta maikuu seisuga on esitatud I lisas. Alates 2001. aastast on ameti ametikohtade loetelu sisaldanud 300 töökohta, mida on kaks korda rohkem kui UCLAFi töökohti. (10) 2004. aastal oli juurdluste direktoraadis (B direktoraat) 126 uurijat (11) ja 13 haldustöötajat. Ülejäänud 193 ametikohta jagunesid ameti teiste osakondade vahel (A direktoraat “Poliitika, seadusandlus ja õigusküsimused” ja C direktoraat “Teabe kogumine, tegevusstrateegia ja teabetalitused”). |
| --- | --- |

7.

Ameti organogramm 2004. aasta maikuu seisuga on esitatud I lisas. Alates 2001. aastast on ameti ametikohtade loetelu sisaldanud 300 töökohta, mida on kaks korda rohkem kui UCLAFi töökohti. (10) 2004. aastal oli juurdluste direktoraadis (B direktoraat) 126 uurijat (11) ja 13 haldustöötajat. Ülejäänud 193 ametikohta jagunesid ameti teiste osakondade vahel (A direktoraat “Poliitika, seadusandlus ja õigusküsimused” ja C direktoraat “Teabe kogumine, tegevusstrateegia ja teabetalitused”).

Kontrollikoja audit

| 8. | Auditi eesmärgiks oli hinnata OLAFi juurdluste läbiviimise kvaliteeti. Auditi käigus hinnati:






  a) | kuidas amet oli oma juurdlusülesandeid täitnud; |
| --- | --- | --- |

8.

Auditi eesmärgiks oli hinnata OLAFi juurdluste läbiviimise kvaliteeti. Auditi käigus hinnati:

a)

kuidas amet oli oma juurdlusülesandeid täitnud;

| b) | milline oli iga OLAFi osakonna panus juurdlustegevusse. |
| --- | --- |

b)

milline oli iga OLAFi osakonna panus juurdlustegevusse.

Ameti töö lõplikku tõhusust ei olnud võimalik hinnata juurdluste konkreetseid tulemusi puudutavate andmete ebapiisava usaldusväärsuse tõttu.

| 9. | Kontrollikoja aruanne täiendab komisjoni poolt 2003. aasta aprillis koostatud hindamist, mis keskendus peamiselt ameti tegevuse õiguslikule raamistikule. (12) Aruanne täiendab ka komisjoni poolt 2004. aasta oktoobris esitatud teist, kvantitatiivsemat laadi hindamist. (13) |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja aruanne täiendab komisjoni poolt 2003. aasta aprillis koostatud hindamist, mis keskendus peamiselt ameti tegevuse õiguslikule raamistikule. (12) Aruanne täiendab ka komisjoni poolt 2004. aasta oktoobris esitatud teist, kvantitatiivsemat laadi hindamist. (13)

| 10. | 2004. aasta aprilli ja oktoobri vahelisel ajal ameti juurdluste kohta läbiviidud auditi lähtepunktiks olid kontrollikoja poolt esitatud eelnevad tähelepanekud. (14) Audit keskendus personaliga seotud süsteemidele, struktuuridele ja meetmetele. Kontrolliti ka nende OLAFi osakondade tegevust, mis ei ole otseselt vastutavad juurdluste eest. Kuigi audit keskendus ameti hiljutisele loomisele ning 2003. aasta lõpus teostatud või lõpuleviidud 117 tehingu valimi analüüsile, tuli siiski ilmsiks, et ametil oli sel ajal ikka veel käsil oma eelkäija poolt alustatud tegevuse korrastamine ja et aastatel 2002–2003 käivitatud ümberkorraldusmeetmed hakkasid alles nüüd esimesi tulemusi andma. Auditi käigus avastatud puudused on kokkuvõtlikult esitatud II lisas. |
| --- | --- |

10.

2004. aasta aprilli ja oktoobri vahelisel ajal ameti juurdluste kohta läbiviidud auditi lähtepunktiks olid kontrollikoja poolt esitatud eelnevad tähelepanekud. (14) Audit keskendus personaliga seotud süsteemidele, struktuuridele ja meetmetele. Kontrolliti ka nende OLAFi osakondade tegevust, mis ei ole otseselt vastutavad juurdluste eest. Kuigi audit keskendus ameti hiljutisele loomisele ning 2003. aasta lõpus teostatud või lõpuleviidud 117 tehingu valimi analüüsile, tuli siiski ilmsiks, et ametil oli sel ajal ikka veel käsil oma eelkäija poolt alustatud tegevuse korrastamine ja et aastatel 2002–2003 käivitatud ümberkorraldusmeetmed hakkasid alles nüüd esimesi tulemusi andma. Auditi käigus avastatud puudused on kokkuvõtlikult esitatud II lisas.

| 11. | Nimetatud aruanne koostati samal ajal, kui komisjon tegi ettepaneku OLAFi poolt läbiviidavaid juurdlusi puudutava määruse muutmiseks. (15) Kontrollikoda on selle ettepaneku kohta esitanud arvamuse, milles võetakse arvesse auditi järeldusi ja soovitusi. |
| --- | --- |

11.

Nimetatud aruanne koostati samal ajal, kui komisjon tegi ettepaneku OLAFi poolt läbiviidavaid juurdlusi puudutava määruse muutmiseks. (15) Kontrollikoda on selle ettepaneku kohta esitanud arvamuse, milles võetakse arvesse auditi järeldusi ja soovitusi.

OLAFI JUURDLUSED

Juurdlustoimingud

| 12. | Välja arvatud kooskõlastustegevuste puhul, tehakse määruses (EÜ) nr 1073/1999 selgesti vahet välisjuurdlusel (artikkel 3) ja sisejuurdlusel (artikkel 4). Amet ise on jaganud oma juhtumid viide kategooriasse:






  a) | sisejuurdlused (korruptsioonijuurdlused institutsioonides ja nendega seotud asutustes); |
| --- | --- | --- |

12.

Välja arvatud kooskõlastustegevuste puhul, tehakse määruses (EÜ) nr 1073/1999 selgesti vahet välisjuurdlusel (artikkel 3) ja sisejuurdlusel (artikkel 4). Amet ise on jaganud oma juhtumid viide kategooriasse:

a)

sisejuurdlused (korruptsioonijuurdlused institutsioonides ja nendega seotud asutustes);

| b) | välisjuurdlused (ühenduse eelarvetehingutega seotud kolmandate osapoolte tegevuse otsesed juurdlused); |
| --- | --- |

b)

välisjuurdlused (ühenduse eelarvetehingutega seotud kolmandate osapoolte tegevuse otsesed juurdlused);

| c) | õigusalane abi (siseriiklikele asutustele kriminaalmenetluse käigus antav abi); |
| --- | --- |

c)

õigusalane abi (siseriiklikele asutustele kriminaalmenetluse käigus antav abi);

| d) | kooskõlastus (liikmesriikidele mitmeid riike puudutavate juurdluste käigus antav abi); |
| --- | --- |

d)

kooskõlastus (liikmesriikidele mitmeid riike puudutavate juurdluste käigus antav abi);

| e) | järelevalvejuhtumid (eesmärgiks on võimaldada ametil oluliste juhtumite puhul kontrollida, kas liikmesriigid täidavad asutamislepingu artiklist 280 tulenevaid kohustusi). |
| --- | --- |

e)

järelevalvejuhtumid (eesmärgiks on võimaldada ametil oluliste juhtumite puhul kontrollida, kas liikmesriigid täidavad asutamislepingu artiklist 280 tulenevaid kohustusi).

| 13. | Aktiivse juurdluse etapis olevate juhtumite (30. septembri 2004. aasta seisuga 475 juhtumit) hulka kuuluvad tegelikud juurdlused (252) ning kooskõlastus- ja toetustegevus (223). Kooskõlastustegevus esineb kõige sagedamini kulude ühise juhtimise ja tulude valdkondades. Tolli- ja kaubandussektorites läbiviidud auditi käigus kontrollitud 23 juhtumist neli olid ameti poolt teostatud juurdlused. |
| --- | --- |

13.

Aktiivse juurdluse etapis olevate juhtumite (30. septembri 2004. aasta seisuga 475 juhtumit) hulka kuuluvad tegelikud juurdlused (252) ning kooskõlastus- ja toetustegevus (223). Kooskõlastustegevus esineb kõige sagedamini kulude ühise juhtimise ja tulude valdkondades. Tolli- ja kaubandussektorites läbiviidud auditi käigus kontrollitud 23 juhtumist neli olid ameti poolt teostatud juurdlused.

| 14. | Selline juurdluste sidumine kooskõlastus- ja toetustegevusega juurdlusdirektoraadi samades üksustes takistab ressursside haldamist. Tegelikult on ameti roll nendes kahes valdkonnas sisuliselt erinev. Juurdluste puhul tuleb iga samm ametlikult dokumenteerida, registreerida ja põhjendada, et süüdistajal oleks võimalik toimikut kasutada. Kooskõlastus- ja toetustegevuse puhul peab OLAF olema võimeline andma siseriiklikele asutustele kiiret ja tõhusat abi, ilma et teda takistaksid ranged menetluspiirangud. Sellistel juhtudel ei ole juurdlusmenetluste kasutamine alati asjakohane. Juurdlusmenetlustes kasutatakse ressursse, mida oleks võinud eraldada juurdlustele, ning tekib oht, et juurdlused võivad kattuda mõne järelkontrolliüksuste vastutusvaldkonnaga. |
| --- | --- |

14.

Selline juurdluste sidumine kooskõlastus- ja toetustegevusega juurdlusdirektoraadi samades üksustes takistab ressursside haldamist. Tegelikult on ameti roll nendes kahes valdkonnas sisuliselt erinev. Juurdluste puhul tuleb iga samm ametlikult dokumenteerida, registreerida ja põhjendada, et süüdistajal oleks võimalik toimikut kasutada. Kooskõlastus- ja toetustegevuse puhul peab OLAF olema võimeline andma siseriiklikele asutustele kiiret ja tõhusat abi, ilma et teda takistaksid ranged menetluspiirangud. Sellistel juhtudel ei ole juurdlusmenetluste kasutamine alati asjakohane. Juurdlusmenetlustes kasutatakse ressursse, mida oleks võinud eraldada juurdlustele, ning tekib oht, et juurdlused võivad kattuda mõne järelkontrolliüksuste vastutusvaldkonnaga.

| 15. | Ametil on volitused ainult haldusjuurdluste läbiviimiseks. Seega ei ole ametil võimalik täita kõiki politseikohustuste alla kuuluvaid ülesandeid. Kuigi ametil on näiteks lubatud teha ettevõtte ruumides leiduvatest dokumentidest koopiaid, ei ole tal volitusi läbiotsimise teostamiseks ettevõtte omanike või töötajate kodudes, isegi kui sealt võib leida olulisi tõendeid. Samuti puuduvad ametil volitused juurdepääsuks ettevõtjate või eraisikute pangaarvetele, isegi kui nimetatud isikud töötavad ühenduse institutsioonis. Seetõttu on ameti juurdlustegevusel selged piirid, mis mõjutavad ameti poolt tehtavate järelduste ulatust. Lisaks sellele võib juurdlusetapi praktiline tõhusus väheneda ka siis, kui liikmesriigid ei anna ametile selle poolt taotletud abi. |
| --- | --- |

15.

Ametil on volitused ainult haldusjuurdluste läbiviimiseks. Seega ei ole ametil võimalik täita kõiki politseikohustuste alla kuuluvaid ülesandeid. Kuigi ametil on näiteks lubatud teha ettevõtte ruumides leiduvatest dokumentidest koopiaid, ei ole tal volitusi läbiotsimise teostamiseks ettevõtte omanike või töötajate kodudes, isegi kui sealt võib leida olulisi tõendeid. Samuti puuduvad ametil volitused juurdepääsuks ettevõtjate või eraisikute pangaarvetele, isegi kui nimetatud isikud töötavad ühenduse institutsioonis. Seetõttu on ameti juurdlustegevusel selged piirid, mis mõjutavad ameti poolt tehtavate järelduste ulatust. Lisaks sellele võib juurdlusetapi praktiline tõhusus väheneda ka siis, kui liikmesriigid ei anna ametile selle poolt taotletud abi.

| 16. | Üldiselt alustab amet juurdlusi kolmandatelt osapooltelt saadud teabe põhjal, milleks on enamasti komisjoni talitustelt, teistelt ELi institutsioonidelt, liikmesriikide asutustelt ning samuti eraisikutelt või äriühingutelt saadud avaldused. Sellise teabe saamisel avatakse ameti juhtumite haldussüsteemis uus juhtum. (16) Juurdlustegevus jaguneb seejärel kolme peamisesse etappi:






  a) | hindamisetapp, mille tulemusena juurdlusdirektoraat esitab kokkuvõtliku aruande, (17) mis sisaldab ettepanekut juurdluse algatamiseks, kui esitatud süüdistused annavad selleks piisava aluse. (18) Hindamisaruanne tuleb esitada ameti juurdlustega seotud üksuste esindajatest koosnevale juhatusele arvamuse saamiseks. Ameti direktor otsustab juurdluse algatamise üle. 30. septembri 2004. aasta seisuga oli hindamisel 194 juhtumit (vt tabel 1); |
| --- | --- | --- |

16.

Üldiselt alustab amet juurdlusi kolmandatelt osapooltelt saadud teabe põhjal, milleks on enamasti komisjoni talitustelt, teistelt ELi institutsioonidelt, liikmesriikide asutustelt ning samuti eraisikutelt või äriühingutelt saadud avaldused. Sellise teabe saamisel avatakse ameti juhtumite haldussüsteemis uus juhtum. (16) Juurdlustegevus jaguneb seejärel kolme peamisesse etappi:

a)

hindamisetapp, mille tulemusena juurdlusdirektoraat esitab kokkuvõtliku aruande, (17) mis sisaldab ettepanekut juurdluse algatamiseks, kui esitatud süüdistused annavad selleks piisava aluse. (18) Hindamisaruanne tuleb esitada ameti juurdlustega seotud üksuste esindajatest koosnevale juhatusele arvamuse saamiseks. Ameti direktor otsustab juurdluse algatamise üle. 30. septembri 2004. aasta seisuga oli hindamisel 194 juhtumit (vt tabel 1);

| b) | juurdlusetapp, mille jooksul kogutakse süüdistuste poolt ja vastu rääkivaid tõendeid vastavalt OLAFi käsiraamatus sätestatud menetlustele. Juurdluse lõppedes esitavad uurijad aruande eelnõu juhatusele, kes annab oma hinnangu selle kohta, kas saata juhtum edasi kohtutele või distsiplinaarasutustele, võtta järelmeetmeid sissenõudmise algatamiseks või lõpetada juhtumi käsitlemine. Direktor teeb otsuse juhatuse arvamuse põhjal. 30. septembri 2004. aasta seisuga oli aktiivses juurdlusetapis 475 juhtumit; |
| --- | --- |

b)

juurdlusetapp, mille jooksul kogutakse süüdistuste poolt ja vastu rääkivaid tõendeid vastavalt OLAFi käsiraamatus sätestatud menetlustele. Juurdluse lõppedes esitavad uurijad aruande eelnõu juhatusele, kes annab oma hinnangu selle kohta, kas saata juhtum edasi kohtutele või distsiplinaarasutustele, võtta järelmeetmeid sissenõudmise algatamiseks või lõpetada juhtumi käsitlemine. Direktor teeb otsuse juhatuse arvamuse põhjal. 30. septembri 2004. aasta seisuga oli aktiivses juurdlusetapis 475 juhtumit;

| c) | kolmas etapp teostatakse väljaspool juurdlusdirektoraati ja selle käigus keskendutakse õigusasutustele üle antud rahaliste vahendite tagasimaksmist taotlevate juhtumite järelkäsitlemisele. Paljud juhtumid lõpetatakse ilma järelkäsitluseta. 30. septembri 2004. aasta seisuga oli järelkäsitlusetapis 649 juhtumit. |
| --- | --- |

c)

kolmas etapp teostatakse väljaspool juurdlusdirektoraati ja selle käigus keskendutakse õigusasutustele üle antud rahaliste vahendite tagasimaksmist taotlevate juhtumite järelkäsitlemisele. Paljud juhtumid lõpetatakse ilma järelkäsitluseta. 30. septembri 2004. aasta seisuga oli järelkäsitlusetapis 649 juhtumit.

Tabel 1

Juhtumid etappidesse jaotatuna 2004. aasta septembri lõpus

| Käsitlusetapid
  Sektor | Hindamisetapis olevad juhtumid | Uurimisetapis olevad juhtumid | Järelkäsitlusetapis olevad juhtumid |
| --- | --- | --- | --- |
| Korruptsioonivastane võitlus | 28 | 57 | 48 |
| Otsekulutused | 33 | 42 | 78 |
| Välisabi | 53 | 81 | 84 |
| Põllumajandus | 21 | 86 | 59 |
| Struktuurifondid | 41 | 48 | 202 |
| Toll | 18 | 161 | 178 |
| Kokku | 194 | 475 | 649 |
| Allikas: OLAFi juhtumite haldussüsteem, andmed seisuga 30.9.2004. |

Käsitlusetapid

Sektor

Hindamisetapis olevad juhtumid

Uurimisetapis olevad juhtumid

Järelkäsitlusetapis olevad juhtumid

Korruptsioonivastane võitlus

28

57

48

Otsekulutused

33

42

78

Välisabi

53

81

84

Põllumajandus

21

86

59

Struktuurifondid

41

48

202

Toll

18

161

178

Kokku

194

475

649

Allikas: OLAFi juhtumite haldussüsteem, andmed seisuga 30.9.2004.

| 17. | Ameti poolt 2002. aastal kasutusele võetud juhtumite haldussüsteem (CMS) kergendas juurdluste registreerimist juhtumite loetellu. (19) Kuigi 2003. aastal süsteemi täiustati, tuleb sellest pärinevasse teabesse suhtuda ettevaatlikkusega, kuna auditi käigus tuli ilmsiks, et mitmete toimikute käsitlemine ja uuendamine toimub viivitustega ja süsteemis sisalduvad finantsandmed ei ole alati ühtlustatud ega ka kontrollitud. On esinenud olukordi, kus juhtumid on rühmitatud töösolevaks, kuigi edasiste juurdluste puudumisel oleks uurimine tulnud lõpetada järelkäsitluse alusel või ilma selleta. Juurdlusi on lõpetatud ka ilma, et oleks tehtud asjassepuutuvate summade kalkulatsioon. Teatud juhtumite puhul selgus, et uurijad olid juurdluse lõpetamist edasi lükanud eesmärgiga ise samu juhtumeid edasi käsitleda, kuigi põhimõtteliselt ei kuulu nimetatud tegevus nende vastutusalasse. |
| --- | --- |

17.

Ameti poolt 2002. aastal kasutusele võetud juhtumite haldussüsteem (CMS) kergendas juurdluste registreerimist juhtumite loetellu. (19) Kuigi 2003. aastal süsteemi täiustati, tuleb sellest pärinevasse teabesse suhtuda ettevaatlikkusega, kuna auditi käigus tuli ilmsiks, et mitmete toimikute käsitlemine ja uuendamine toimub viivitustega ja süsteemis sisalduvad finantsandmed ei ole alati ühtlustatud ega ka kontrollitud. On esinenud olukordi, kus juhtumid on rühmitatud töösolevaks, kuigi edasiste juurdluste puudumisel oleks uurimine tulnud lõpetada järelkäsitluse alusel või ilma selleta. Juurdlusi on lõpetatud ka ilma, et oleks tehtud asjassepuutuvate summade kalkulatsioon. Teatud juhtumite puhul selgus, et uurijad olid juurdluse lõpetamist edasi lükanud eesmärgiga ise samu juhtumeid edasi käsitleda, kuigi põhimõtteliselt ei kuulu nimetatud tegevus nende vastutusalasse.

OLAFi juurdlustegevuse prioriteetide kehtestamine

| 18. | OLAFi kohaldatava poliitika kohaselt on esmatähtsateks sisejuurdlused ja otsekulutuste juurdlused, eelkõige laienemise kontekstis. |
| --- | --- |

18.

OLAFi kohaldatava poliitika kohaselt on esmatähtsateks sisejuurdlused ja otsekulutuste juurdlused, eelkõige laienemise kontekstis.

| 19. | Tegelikkuses on OLAFil piisavalt ressursse tegelemaks kõikide usaldusväärsete avaldustega ning seepärast ei pea amet valima, millist juhtumit uurida ja millist mitte. Igas sektoris esitatud avalduste sagedus on toodud tabelis 2.
  Tabel 2
  Ametile 2003. aasta augustist kuni 2004. aasta septembrini esitatud avaldused







  Sektor | Keskmiselt kuu jooksul esitatud avaldusi | Avalduste protsent kuus |
| --- | --- | --- | --- |
| Korruptsioonivastane võitlus | 5 | 9 % |
| Otsekulutused | 8 | 15 % |
| Välisabi | 12 | 23 % |
| Põllumajandus | 12 | 23 % |
| Struktuurifondid | 7 | 13 % |
| Toll | 9 | 17 % |
| Kokku | 53 | 100 % |
| Allikas: OLAFi juhtumite haldussüsteem, andmed seisuga 30.9.2004. |

19.

Tegelikkuses on OLAFil piisavalt ressursse tegelemaks kõikide usaldusväärsete avaldustega ning seepärast ei pea amet valima, millist juhtumit uurida ja millist mitte. Igas sektoris esitatud avalduste sagedus on toodud tabelis 2.

Tabel 2

Ametile 2003. aasta augustist kuni 2004. aasta septembrini esitatud avaldused

Sektor

Keskmiselt kuu jooksul esitatud avaldusi

Avalduste protsent kuus

Korruptsioonivastane võitlus

5

9 %

Otsekulutused

8

15 %

Välisabi

12

23 %

Põllumajandus

12

23 %

Struktuurifondid

7

13 %

Toll

9

17 %

Kokku

53

100 %

Allikas: OLAFi juhtumite haldussüsteem, andmed seisuga 30.9.2004.

Hindamisetapp

| 20. | Üldiselt on amet oluliselt vähendanud hindamisele kulutatavat aega, kehtestades hindamistele kahenädalase tähtaja, mis algab hindaja nimetamisest. Kuigi 2002. aasta oktoobri ja 2004. aasta septembri vahelisel ajal vähenes juba üle nelja kuu kestnud hindamiste osakaal märgatavalt – 62 %lt 35 %le – oli neid ikka veel 68. Kui hindamisaruande koostamiseks vajalikke dokumente on vaja hankida väljastpoolt ühenduse institutsioone, jääb kahenädalane tähtaeg ilmselgelt lühikeseks. (20) Enamiku kontrollitud hindamiste puhul tundusid juurdluse algatamise otsused põhjendatud, kui võtta arvesse ameti poolt vastuvõetud kriteeriume. Siiski leidis audit, et teatud praktikaid (vt II lisa) võiks täiustada. Näiteks:






  a) | ühe kolmandiku puhul kontrollitud hindamistest olid juurdluste eesmärgid ebamäärased; |
| --- | --- | --- |

20.

Üldiselt on amet oluliselt vähendanud hindamisele kulutatavat aega, kehtestades hindamistele kahenädalase tähtaja, mis algab hindaja nimetamisest. Kuigi 2002. aasta oktoobri ja 2004. aasta septembri vahelisel ajal vähenes juba üle nelja kuu kestnud hindamiste osakaal märgatavalt – 62 %lt 35 %le – oli neid ikka veel 68. Kui hindamisaruande koostamiseks vajalikke dokumente on vaja hankida väljastpoolt ühenduse institutsioone, jääb kahenädalane tähtaeg ilmselgelt lühikeseks. (20) Enamiku kontrollitud hindamiste puhul tundusid juurdluse algatamise otsused põhjendatud, kui võtta arvesse ameti poolt vastuvõetud kriteeriume. Siiski leidis audit, et teatud praktikaid (vt II lisa) võiks täiustada. Näiteks:

a)

ühe kolmandiku puhul kontrollitud hindamistest olid juurdluste eesmärgid ebamäärased;

| b) | ühe kolmandiku puhul kontrollitud hindamistest oli juhtkonna poolt teostatud järelevalve puudulik; |
| --- | --- |

b)

ühe kolmandiku puhul kontrollitud hindamistest oli juhtkonna poolt teostatud järelevalve puudulik;

| c) | poolte kontrollitud hindamiste puhul esines selgitamata viivitusi. |
| --- | --- |

c)

poolte kontrollitud hindamiste puhul esines selgitamata viivitusi.

| 21. | Kuigi amet peaks esmajoones keskenduma finantspettustele, eelistatakse praktikas tihtipeale kriminaalset aspekti. Tõenäolisi finantsmõju tegureid, nagu ebaseaduslikult omastatud summade kalkulatsiooni, mille abil oleks olnud võimalik määrata juurdluste suunda, peeti teisejärgulisteks. |
| --- | --- |

21.

Kuigi amet peaks esmajoones keskenduma finantspettustele, eelistatakse praktikas tihtipeale kriminaalset aspekti. Tõenäolisi finantsmõju tegureid, nagu ebaseaduslikult omastatud summade kalkulatsiooni, mille abil oleks olnud võimalik määrata juurdluste suunda, peeti teisejärgulisteks.

| 22. | On tõsi, et OLAFi poolt teostatavate juurdluste olemus teeb võimatuks ette näha iga etapi kõiki aspekte, kuid ressursside asjatu kulutamise vältimiseks tuleks siiski püüda piiritleda juurdluste korraldamist ja planeerimist. Hindamisaruanded sisaldasid tihtipeale vaid algelist planeerimist, mida ei ole üksikasjalikuma tööplaanidega korvatud ka juurdluse hilisemates etappides. Selgus ka tõsiasi, et teatud hindamised oleksid paremini õnnestunud, kui algusest peale oleks juurdluse eesmärkide, olemasolevate võimaluste ja vajalike ressursside osas konsulteeritud järelkäsitlusüksuste ja kohtunike üksusega. Teatud juhtumite puhul oleks C direktoraadiga (teabe kogumine ja analüüs) konsulteerimine võimaldanud hindajatel olemasolevaid vahendeid paremini kasutada (vt II lisa). |
| --- | --- |

22.

On tõsi, et OLAFi poolt teostatavate juurdluste olemus teeb võimatuks ette näha iga etapi kõiki aspekte, kuid ressursside asjatu kulutamise vältimiseks tuleks siiski püüda piiritleda juurdluste korraldamist ja planeerimist. Hindamisaruanded sisaldasid tihtipeale vaid algelist planeerimist, mida ei ole üksikasjalikuma tööplaanidega korvatud ka juurdluse hilisemates etappides. Selgus ka tõsiasi, et teatud hindamised oleksid paremini õnnestunud, kui algusest peale oleks juurdluse eesmärkide, olemasolevate võimaluste ja vajalike ressursside osas konsulteeritud järelkäsitlusüksuste ja kohtunike üksusega. Teatud juhtumite puhul oleks C direktoraadiga (teabe kogumine ja analüüs) konsulteerimine võimaldanud hindajatel olemasolevaid vahendeid paremini kasutada (vt II lisa).

Juurdlusetapp

| 23. | 2002. aasta oktoobriks oli 51 % juurdlustest kestnud juba üle aasta, kuid 2004. aasta septembriks oli see määr tõusnud juba 62 %ni, kuigi pärast UCLAFi ajast pärit juhtumite kontrollimist oli juurdluste keskmist kestust vähendatud. Tihtipeale oli viivituste põhjuseks – nagu ka hindamiste puhul – liiga pikk aeg, mis kulus liikmesriikidel ameti poolt saadetud dokumenditaotlustele vastamiseks (21) (vt II lisa). Viivitusi põhjustas ka tõsiasi, et sarnaselt teiste komisjoni talitustega on OLAF suhtluses tihti üles näidanud bürokraatlikku suhtumist, mille tulemusena on tekkinud pikad tegevusetuse perioodid, mida oleks olnud võimalik vältida asjassepuutuvate asutuste külastamisega. Audit näitas, et mõnede viivituste põhjuseks võib pidada ka uurijate tagasihoidlikku töötempot, kuigi määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikli 6 lõike 5 kohaselt tuleb ameti juurdlusi toimetada “katkestamata”. |
| --- | --- |

23.

2002. aasta oktoobriks oli 51 % juurdlustest kestnud juba üle aasta, kuid 2004. aasta septembriks oli see määr tõusnud juba 62 %ni, kuigi pärast UCLAFi ajast pärit juhtumite kontrollimist oli juurdluste keskmist kestust vähendatud. Tihtipeale oli viivituste põhjuseks – nagu ka hindamiste puhul – liiga pikk aeg, mis kulus liikmesriikidel ameti poolt saadetud dokumenditaotlustele vastamiseks (21) (vt II lisa). Viivitusi põhjustas ka tõsiasi, et sarnaselt teiste komisjoni talitustega on OLAF suhtluses tihti üles näidanud bürokraatlikku suhtumist, mille tulemusena on tekkinud pikad tegevusetuse perioodid, mida oleks olnud võimalik vältida asjassepuutuvate asutuste külastamisega. Audit näitas, et mõnede viivituste põhjuseks võib pidada ka uurijate tagasihoidlikku töötempot, kuigi määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikli 6 lõike 5 kohaselt tuleb ameti juurdlusi toimetada “katkestamata”.

| 24. | Ameti juhtkond on vaid vähesel määral kontrollinud juurdluste kestust. Võinuks eeldada, et juurdlustoimikud sisaldavad viivituste selgitusi ja põhjendusi – need aga puudusid. Kuigi amet on kohustatud järelevalvekomiteele saatma aruandeid juurdluste kohta, mis on kestnud rohkem kui üheksa kuud, ei ole pärast seda enam kohustust selgitada edasisi mistahes kestusega viivitusi ega juhatusele regulaarselt aru anda. Paljudel juhtudel ei saa viivitusi millegagi seletada. |
| --- | --- |

24.

Ameti juhtkond on vaid vähesel määral kontrollinud juurdluste kestust. Võinuks eeldada, et juurdlustoimikud sisaldavad viivituste selgitusi ja põhjendusi – need aga puudusid. Kuigi amet on kohustatud järelevalvekomiteele saatma aruandeid juurdluste kohta, mis on kestnud rohkem kui üheksa kuud, ei ole pärast seda enam kohustust selgitada edasisi mistahes kestusega viivitusi ega juhatusele regulaarselt aru anda. Paljudel juhtudel ei saa viivitusi millegagi seletada.

| 25. | Põhimõtteliselt klassifitseeritakse juurdlused hindamisaruannetes vastavalt prioriteetsuse astmele. Jääb selgusetuks, kas selline klassifitseerimine omab mõju ka hilisemale tööle. Tegelikkuses puuduvad kriteeriumid juurdluse toimetamiseks määratud ressursside või tähtaegade suhtes, mille jooksul tuleb töö vastavalt prioriteetsuse astmele lõpule viia. |
| --- | --- |

25.

Põhimõtteliselt klassifitseeritakse juurdlused hindamisaruannetes vastavalt prioriteetsuse astmele. Jääb selgusetuks, kas selline klassifitseerimine omab mõju ka hilisemale tööle. Tegelikkuses puuduvad kriteeriumid juurdluse toimetamiseks määratud ressursside või tähtaegade suhtes, mille jooksul tuleb töö vastavalt prioriteetsuse astmele lõpule viia.

| 26. | Uurijate ajakasutuse üle arvestuse pidamine on oluline juhtimismehhanism juurdluste käigu jälgimisel. Vaatamata kontrollikoja eelnevatele soovitustele (22) ei ole amet ikka veel sellist süsteemi kasutusele võtnud. Lisaks sellele puudub B direktoraadil üldine mehhanism uurijate töökoormuse analüüsimiseks. |
| --- | --- |

26.

Uurijate ajakasutuse üle arvestuse pidamine on oluline juhtimismehhanism juurdluste käigu jälgimisel. Vaatamata kontrollikoja eelnevatele soovitustele (22) ei ole amet ikka veel sellist süsteemi kasutusele võtnud. Lisaks sellele puudub B direktoraadil üldine mehhanism uurijate töökoormuse analüüsimiseks.

| 27. | Ameti juurdlused on kannatanud ka juurdlusmenetluste kodifitseerimissüsteemi puudumise tõttu, kuigi see oleks vajalik nii uurijatele kui uurimisalustele, (23) eriti sisejuurdluste puhul. Kodifitseerimise puudumisega kaasneb kahekordne risk: esiteks võivad juurdluse käigus tekkida menetlusalased konfliktid juurdlusaluste isikutega ja teiseks võivad juurdlusjärgsed kohtumenetlused ebaõnnestuda läbipaistvusprintsiibi ja ärakuulamismenetluse tagamiseks rakendatavate formaalsuste mittejärgimise tõttu. (24) |
| --- | --- |

27.

Ameti juurdlused on kannatanud ka juurdlusmenetluste kodifitseerimissüsteemi puudumise tõttu, kuigi see oleks vajalik nii uurijatele kui uurimisalustele, (23) eriti sisejuurdluste puhul. Kodifitseerimise puudumisega kaasneb kahekordne risk: esiteks võivad juurdluse käigus tekkida menetlusalased konfliktid juurdlusaluste isikutega ja teiseks võivad juurdlusjärgsed kohtumenetlused ebaõnnestuda läbipaistvusprintsiibi ja ärakuulamismenetluse tagamiseks rakendatavate formaalsuste mittejärgimise tõttu. (24)

| 28. | Nagu ka hindamiste puhul, osutas kontrollitud juurdluste valim üldiselt sellele, et OLAFi tegelik juurdlustegevus oli tihtipeale üsna piiratud. Amet kasutas oma volitusi kohapealsete kontrollide tegemiseks, tunnistajate küsitlemiseks ja kahtlustatavate ülekuulamiseks rohkem erandkorras kui reeglina. Neid konkreetseid juurdlustoiminguid kasutati kõige rohkem tollisektoris. Teisalt esitab amet sageli teabetaotlusi teatud liikmesriikide, eriti Itaalia, juurdlusasutustele. Näiteks, ühiselt juhitavate kulude puhul palub amet tavaliselt esitada vajaliku dokumentatsiooni, uurib ja analüüsib seda ning teostab vajadusel kohapealse külaskäigu. (25) Isegi otsejuhitavate kulutuste uurimisel, mille puhul amet on peamiseks uurijaks, piirdub ameti tegevus sageli komisjoni haldusosakondadelt saadud dokumentide läbivaatamisega, milleks on peamiselt rahastamislepingute alusel nimetatud sõltumatute audiitorite aruanded. Sellistel juhtudel kogub amet liikmesriikide õigusasutustele esitamiseks tõendid ja lisab neile kommentaarid, kuid see ei lisa haldusosakondades juba olemasolevatele tõenditele täiendavaid tõendeid. Toimikute ettevalmistamine toimub tavaliselt kohtunike üksuse abiga. |
| --- | --- |

28.

Nagu ka hindamiste puhul, osutas kontrollitud juurdluste valim üldiselt sellele, et OLAFi tegelik juurdlustegevus oli tihtipeale üsna piiratud. Amet kasutas oma volitusi kohapealsete kontrollide tegemiseks, tunnistajate küsitlemiseks ja kahtlustatavate ülekuulamiseks rohkem erandkorras kui reeglina. Neid konkreetseid juurdlustoiminguid kasutati kõige rohkem tollisektoris. Teisalt esitab amet sageli teabetaotlusi teatud liikmesriikide, eriti Itaalia, juurdlusasutustele. Näiteks, ühiselt juhitavate kulude puhul palub amet tavaliselt esitada vajaliku dokumentatsiooni, uurib ja analüüsib seda ning teostab vajadusel kohapealse külaskäigu. (25) Isegi otsejuhitavate kulutuste uurimisel, mille puhul amet on peamiseks uurijaks, piirdub ameti tegevus sageli komisjoni haldusosakondadelt saadud dokumentide läbivaatamisega, milleks on peamiselt rahastamislepingute alusel nimetatud sõltumatute audiitorite aruanded. Sellistel juhtudel kogub amet liikmesriikide õigusasutustele esitamiseks tõendid ja lisab neile kommentaarid, kuid see ei lisa haldusosakondades juba olemasolevatele tõenditele täiendavaid tõendeid. Toimikute ettevalmistamine toimub tavaliselt kohtunike üksuse abiga.

| 29. | Amet peab olema võimeline vajadusel koostama juurdluste lõpparuanded kohtumenetluste kontekstis. Ühiselt juhitavate tegevuste puhul esitatakse need liikmesriikide juhtimisasutustele (tolliteenistused, makseasutused jne). Seepärast peavad aruanded olema selgelt argumenteeritud ja sisaldama asjassepuutuvaid, täpseid ja läbimõeldud järeldusi. Paljude valimisse kuulunud juhtumite uurimisel selgus, et nende lõpparuannete kvaliteet oli puudulik. Kõige sagedamini esinevaks puuduseks oli suutmatus välja arvutada pettuse finantsmõju, kuigi tavaliselt olid juurdlused seotud vahendite väärkasutamisega. |
| --- | --- |

29.

Amet peab olema võimeline vajadusel koostama juurdluste lõpparuanded kohtumenetluste kontekstis. Ühiselt juhitavate tegevuste puhul esitatakse need liikmesriikide juhtimisasutustele (tolliteenistused, makseasutused jne). Seepärast peavad aruanded olema selgelt argumenteeritud ja sisaldama asjassepuutuvaid, täpseid ja läbimõeldud järeldusi. Paljude valimisse kuulunud juhtumite uurimisel selgus, et nende lõpparuannete kvaliteet oli puudulik. Kõige sagedamini esinevaks puuduseks oli suutmatus välja arvutada pettuse finantsmõju, kuigi tavaliselt olid juurdlused seotud vahendite väärkasutamisega.

Järelkäsitlusetapp

| 30. | OLAF eristab viit liiki järelkäsitlemist:






  a) | finantsalane järelkäsitlus, mille eesmärgiks on ühenduse eelarve väärkasutatud vahendite sissenõudmise tagamine; |
| --- | --- | --- |

30.

OLAF eristab viit liiki järelkäsitlemist:

a)

finantsalane järelkäsitlus, mille eesmärgiks on ühenduse eelarve väärkasutatud vahendite sissenõudmise tagamine;

| b) | haldusalane järelkäsitlus, mille eesmärgiks on eelarvetulude ja -kulude juhtimise protsessi tõhustamine; |
| --- | --- |

b)

haldusalane järelkäsitlus, mille eesmärgiks on eelarvetulude ja -kulude juhtimise protsessi tõhustamine;

| c) | õigusalane järelkäsitlus, mille eesmärgiks on kriminaalmenetluste edenemise kohta teabe andmine ja vajaduse korral kahjunõuete esitamine asjassepuutuvate institutsioonide poolt; |
| --- | --- |

c)

õigusalane järelkäsitlus, mille eesmärgiks on kriminaalmenetluste edenemise kohta teabe andmine ja vajaduse korral kahjunõuete esitamine asjassepuutuvate institutsioonide poolt;

| d) | distsiplinaarne järelkäsitlus, mille käigus otsustavad institutsioonid ameti soovituste põhjal oma edasiste meetmete üle; (26) |
| --- | --- |

d)

distsiplinaarne järelkäsitlus, mille käigus otsustavad institutsioonid ameti soovituste põhjal oma edasiste meetmete üle; (26)

| e) | seadusandlik järelkäsitlus, mille eesmärgiks on muuta ühenduse õigusaktid pettuseriskidest vähem mõjutatavaks. |
| --- | --- |

e)

seadusandlik järelkäsitlus, mille eesmärgiks on muuta ühenduse õigusaktid pettuseriskidest vähem mõjutatavaks.

| 31. | Järelkäsitlemisele tegelikult kulutatud aega on raske arvestada. Kogutud tõendid näitavad, et tegemist pole siiski asjaomaste üksuste põhitegevusega. Üldiselt on ametipoolsel järelkäsitlemisel olnud vähe lisaväärtust, eelkõige kooskõlastamise ja toetuse valdkonnas (II lisa). Ameti roll finantsalase järelkäsitluse puhul peaks piirduma sissenõutavate summade kalkuleerimisega. Pärast summade väljaselgitamist on operatiivküsimustega tegelevate peadirektoraatide eelarvevahendite käsutajate ja liikmesriikide ametiasutuste ülesandeks vajaduse korral esitada sissenõudekorraldusi ja tagada maksete õigeaegne laekumine. Eelarve peadirektoraadi ülesandeks on tagada sissenõudekorralduste registreerimine koheselt pärast väljastamist ning kontrollida sissenõuete graafiku järgimist eelarvevahendite käsutajate poolt. Kui eelarvevahendite käsutajad ei täida nimetatud kohustust, pöördub peadirektoraat selle küsimusega IDOCi poole. Seega kattub OLAFi tegevus pärast sissenõutavate summade arvutamist suures osas eelarvevahendite käsutajate poolt juba tehtuga. |
| --- | --- |

31.

Järelkäsitlemisele tegelikult kulutatud aega on raske arvestada. Kogutud tõendid näitavad, et tegemist pole siiski asjaomaste üksuste põhitegevusega. Üldiselt on ametipoolsel järelkäsitlemisel olnud vähe lisaväärtust, eelkõige kooskõlastamise ja toetuse valdkonnas (II lisa). Ameti roll finantsalase järelkäsitluse puhul peaks piirduma sissenõutavate summade kalkuleerimisega. Pärast summade väljaselgitamist on operatiivküsimustega tegelevate peadirektoraatide eelarvevahendite käsutajate ja liikmesriikide ametiasutuste ülesandeks vajaduse korral esitada sissenõudekorraldusi ja tagada maksete õigeaegne laekumine. Eelarve peadirektoraadi ülesandeks on tagada sissenõudekorralduste registreerimine koheselt pärast väljastamist ning kontrollida sissenõuete graafiku järgimist eelarvevahendite käsutajate poolt. Kui eelarvevahendite käsutajad ei täida nimetatud kohustust, pöördub peadirektoraat selle küsimusega IDOCi poole. Seega kattub OLAFi tegevus pärast sissenõutavate summade arvutamist suures osas eelarvevahendite käsutajate poolt juba tehtuga.

| 32. | Ameti vastutusalasse kuuluvat tolli- ja põllumajandussektorite vahelise vastastikuse abi andmise korra järelkäsitlemist ei ole teostatud süstemaatiliselt. (27) Amet ei ole kehtestanud eeskirju, mille abil oleks võimalik teostada jätkuvat ja järjepidevat järelevalvet liikmesriikidelt taotletava vastastikuse abi andmise korra raames toimunud edasimineku üle, pealegi ei ole algatatud taotluste tulemused selgelt registreeritud. |
| --- | --- |

32.

Ameti vastutusalasse kuuluvat tolli- ja põllumajandussektorite vahelise vastastikuse abi andmise korra järelkäsitlemist ei ole teostatud süstemaatiliselt. (27) Amet ei ole kehtestanud eeskirju, mille abil oleks võimalik teostada jätkuvat ja järjepidevat järelevalvet liikmesriikidelt taotletava vastastikuse abi andmise korra raames toimunud edasimineku üle, pealegi ei ole algatatud taotluste tulemused selgelt registreeritud.

Kvaliteedikontrolli menetlused

| 33. | Eelnevates punktides väljatoodud puudused seavad kahtluse alla ameti kvaliteedikontrolli süsteemide tõhususe. |
| --- | --- |

33.

Eelnevates punktides väljatoodud puudused seavad kahtluse alla ameti kvaliteedikontrolli süsteemide tõhususe.

OLAFi käsiraamat

| 34. | OLAFi käsiraamatus kirjeldatakse iga OLAFi osakonna tööd ja enamikku kehtivatest haldusmenetlustest. Juurdlustegevust käsitletakse vaid lühidalt, andes ülevaate olemasolevatest praktikatest, viitega eelkõige juhtumite haldussüsteemi erinevatele etappidele. Tegevuse konkreetsetele juriidilistele aspektidele pööratakse ebaproportsionaalselt suurt tähelepanu võrreldes juurdluste korraldamise ja toimetamise praktiliste aspektidega; liiga vähe tähelepanu pööratakse ka erinevate asjassepuutuvate osapoolte –eelkõige liikmesriikide asutuste ja ameti juhtimisstruktuuri – eeldatavale rollile. Juhatuse rolli, mis on juurdluste läbiviimise oluliseks osaks, tuleks üksikasjalikumalt selgitada. |
| --- | --- |

34.

OLAFi käsiraamatus kirjeldatakse iga OLAFi osakonna tööd ja enamikku kehtivatest haldusmenetlustest. Juurdlustegevust käsitletakse vaid lühidalt, andes ülevaate olemasolevatest praktikatest, viitega eelkõige juhtumite haldussüsteemi erinevatele etappidele. Tegevuse konkreetsetele juriidilistele aspektidele pööratakse ebaproportsionaalselt suurt tähelepanu võrreldes juurdluste korraldamise ja toimetamise praktiliste aspektidega; liiga vähe tähelepanu pööratakse ka erinevate asjassepuutuvate osapoolte –eelkõige liikmesriikide asutuste ja ameti juhtimisstruktuuri – eeldatavale rollile. Juhatuse rolli, mis on juurdluste läbiviimise oluliseks osaks, tuleks üksikasjalikumalt selgitada.

Juurdluste läbiviimise järelevalve

| 35. | OLAF võttis üle UCLAFi organisatsioonikultuuri, mille kohaselt uurijad viisid enamiku oma juurdlustest läbi eraldatult ja ilma tegeliku järelevalveta. Juurdluste puhul on konfidentsiaalsus küll vajalik, vältimaks juurdlusprotsessi takistavaid pingeid, kuid samas on ka oluline, et juurdlusameti juhtkond kontrolliks mitte ainult seda, kas uurija järgib püstitatud eesmärke, vaid ka seda, kas ta täidab oma ülesandeid nõuetele vastavalt. Seda ei ole aga alati tehtud. Kirjeldatud järelevalve on hädavajalik ka selleks, et tagada ressursside korrakohane kasutus. |
| --- | --- |

35.

OLAF võttis üle UCLAFi organisatsioonikultuuri, mille kohaselt uurijad viisid enamiku oma juurdlustest läbi eraldatult ja ilma tegeliku järelevalveta. Juurdluste puhul on konfidentsiaalsus küll vajalik, vältimaks juurdlusprotsessi takistavaid pingeid, kuid samas on ka oluline, et juurdlusameti juhtkond kontrolliks mitte ainult seda, kas uurija järgib püstitatud eesmärke, vaid ka seda, kas ta täidab oma ülesandeid nõuetele vastavalt. Seda ei ole aga alati tehtud. Kirjeldatud järelevalve on hädavajalik ka selleks, et tagada ressursside korrakohane kasutus.

| 36. | Juhtumite haldussüsteemi ja registri loomisega kaasnes vajaliku korra loomine andmete säilitamise, toimikute füüsilise asukoha ja struktuuri osas. Siiski tuleb teha veel muudatusi, et süsteemist saaks tegelik juhtimismehhanism, mis võimaldaks juurdlusdirektoraadi vastutavatel ametnikel omada paremat ülevaadet oma vastutusalasse kuuluva tegevuse üle, paremini vajalikke toiminguid ette valmistada ja tagada nende elluviimine vastavalt kehtestatud tähtaegadele. Seoses sellega tuleks juurdlusdirektoraadi kõikides üksustes kasutusele võtta igakuised arenguaruanded, mis on juba teatud üksustes eksperimentaalkorras kasutusel, ning mille abil jälgitakse lisaks uurijate töökoormusele ka lõpuleviidud juurdluste tegelikku finantsmõju. |
| --- | --- |

36.

Juhtumite haldussüsteemi ja registri loomisega kaasnes vajaliku korra loomine andmete säilitamise, toimikute füüsilise asukoha ja struktuuri osas. Siiski tuleb teha veel muudatusi, et süsteemist saaks tegelik juhtimismehhanism, mis võimaldaks juurdlusdirektoraadi vastutavatel ametnikel omada paremat ülevaadet oma vastutusalasse kuuluva tegevuse üle, paremini vajalikke toiminguid ette valmistada ja tagada nende elluviimine vastavalt kehtestatud tähtaegadele. Seoses sellega tuleks juurdlusdirektoraadi kõikides üksustes kasutusele võtta igakuised arenguaruanded, mis on juba teatud üksustes eksperimentaalkorras kasutusel, ning mille abil jälgitakse lisaks uurijate töökoormusele ka lõpuleviidud juurdluste tegelikku finantsmõju.

| 37. | Juurdlustulemuste tõlgendamine on ikka veel puudulik. Üksnes järelkäsitluse algatamine ei tähenda veel konkreetsete tulemuste (28) (sissenõudmine või kriminaal/distsiplinaarkaristus) saavutamist. Teisiti öeldes ei ole järelkäsitluse algatamine piisavaks progressinäitajaks. Ka toimikute edastamine õigusasutustele ei ole märkimisväärne asjaolu, kuna siseriiklikud asutused võivad pidada ameti poolt esitatud tõendeid ebapiisavateks ning kuriteo aluseks olevad asjaolud võivad aeguda. Kui amet on sisejuurdluste käigus suutnud koguda tõendeid ühenduse institutsioonide töötajate poolt toime pandud õigusrikkumiste kohta, on tihtipeale väga raske olnud juhtumi käsitlemise algatamine asjassepuutuvate institutsioonide asukohariikide õigusasutuste poolt, (29) mille põhjuseks võib olla asjaolu, et asutustel puuduvad selged menetlused nende juhtumite andmiseks asukohariigi kohtutele või et nimetatud juhtumitele ei omistata ameti poolt soovitud prioriteetsust. (30) Tuleks kasuks, kui Brüsselis ja Luxembourgis – institutsioonide peamistes asukohtades – selgitaks amet uuesti koos asjassepuutuvate õigusasutustega välja, milliseid praktilisi samme võtta, et üleantud juhtumite käsitlemist ka edaspidi jälgida. Pealegi ei järgi asjassepuutuvad institutsioonid või asutused alati ameti poolt soovitatud distsiplinaarmenetlust. |
| --- | --- |

37.

Juurdlustulemuste tõlgendamine on ikka veel puudulik. Üksnes järelkäsitluse algatamine ei tähenda veel konkreetsete tulemuste (28) (sissenõudmine või kriminaal/distsiplinaarkaristus) saavutamist. Teisiti öeldes ei ole järelkäsitluse algatamine piisavaks progressinäitajaks. Ka toimikute edastamine õigusasutustele ei ole märkimisväärne asjaolu, kuna siseriiklikud asutused võivad pidada ameti poolt esitatud tõendeid ebapiisavateks ning kuriteo aluseks olevad asjaolud võivad aeguda. Kui amet on sisejuurdluste käigus suutnud koguda tõendeid ühenduse institutsioonide töötajate poolt toime pandud õigusrikkumiste kohta, on tihtipeale väga raske olnud juhtumi käsitlemise algatamine asjassepuutuvate institutsioonide asukohariikide õigusasutuste poolt, (29) mille põhjuseks võib olla asjaolu, et asutustel puuduvad selged menetlused nende juhtumite andmiseks asukohariigi kohtutele või et nimetatud juhtumitele ei omistata ameti poolt soovitud prioriteetsust. (30) Tuleks kasuks, kui Brüsselis ja Luxembourgis – institutsioonide peamistes asukohtades – selgitaks amet uuesti koos asjassepuutuvate õigusasutustega välja, milliseid praktilisi samme võtta, et üleantud juhtumite käsitlemist ka edaspidi jälgida. Pealegi ei järgi asjassepuutuvad institutsioonid või asutused alati ameti poolt soovitatud distsiplinaarmenetlust.

Siseaudit

| 38. | Kahest ajutisest töötajast koosnev siseauditi üksus töötab ameti direktori otseses alluvuses. Üksuse põhiülesandeks on direktori teavitamine sisekontrollimenetluste tõhususest. 2001. aastal loodud üksuse töö on peamiselt olnud seotud ameti haldusjuhtimise ja juurdlusvälise tegevusega. Ametit on kutsutud osalema ka erinevates juhtimist toetavates ülesannetes ning abistama Eurostati juhtumiga seotud toimikute käsitlemiseks loodud eritöörühma, mis loodi 2003. aasta juulis. |
| --- | --- |

38.

Kahest ajutisest töötajast koosnev siseauditi üksus töötab ameti direktori otseses alluvuses. Üksuse põhiülesandeks on direktori teavitamine sisekontrollimenetluste tõhususest. 2001. aastal loodud üksuse töö on peamiselt olnud seotud ameti haldusjuhtimise ja juurdlusvälise tegevusega. Ametit on kutsutud osalema ka erinevates juhtimist toetavates ülesannetes ning abistama Eurostati juhtumiga seotud toimikute käsitlemiseks loodud eritöörühma, mis loodi 2003. aasta juulis.

| 39. | Siseauditi üksus ei ole juurdlustegevuse kohta esitanud ühtegi aruannet. Täpsemalt, üksus ei ole hinnanud juhtumite haldussüsteemi nõuetekohast toimimist ega tulemuste näitajate usaldusväärsust ja asjakohasust. Vaatamata ameti enda poolt teostatud riskianalüüsidele ei olnud 2004. aasta lõpuks ikka veel tehtud olulisi muudatusi juurdluste haldamise parandamise suunas. |
| --- | --- |

39.

Siseauditi üksus ei ole juurdlustegevuse kohta esitanud ühtegi aruannet. Täpsemalt, üksus ei ole hinnanud juhtumite haldussüsteemi nõuetekohast toimimist ega tulemuste näitajate usaldusväärsust ja asjakohasust. Vaatamata ameti enda poolt teostatud riskianalüüsidele ei olnud 2004. aasta lõpuks ikka veel tehtud olulisi muudatusi juurdluste haldamise parandamise suunas.

OLAFi juhatus

| 40. | Juhatus, mis koosneb enamikest otseselt või kaudselt juurdlustega seotud üksuste juhtidest ja mille esimeheks on juurdluste direktor, loodi 2002. aastal. Juhatus tuleb kokku üks kord nädalas, et läbi vaadata juurdluse igas etapis koostatud aruanded (hindamine, lõpetamine, järelkäsitluse lõppetapp). Juhatus loodi kahel põhieesmärgil:






  a) | aruannete kvaliteedi parandamiseks, kasutades erinevate talituste kogemust; |
| --- | --- | --- |

40.

Juhatus, mis koosneb enamikest otseselt või kaudselt juurdlustega seotud üksuste juhtidest ja mille esimeheks on juurdluste direktor, loodi 2002. aastal. Juhatus tuleb kokku üks kord nädalas, et läbi vaadata juurdluse igas etapis koostatud aruanded (hindamine, lõpetamine, järelkäsitluse lõppetapp). Juhatus loodi kahel põhieesmärgil:

a)

aruannete kvaliteedi parandamiseks, kasutades erinevate talituste kogemust;

| b) | erinevate juurdlusrühmade poolt ameti direktorile esitatud otsuste ühtlustamise tagamiseks. |
| --- | --- |

b)

erinevate juurdlusrühmade poolt ameti direktorile esitatud otsuste ühtlustamise tagamiseks.

| 41. | Juhatuse loomine parandas kahtlemata juhtumite käsitlemist, kuid selle roll juurdluste läbiviimise kontrollimisel jääb ikka veel piiratuks, eelkõige vähese aja tõttu, mis juhatuse liikmetele on antud kõikide toimikute läbivaatamiseks. Seega on juhatuse sekkumisest hoolimata juurdlusi alustatud ebapiisava hindamise alusel, viivitusi nende täitmisel ei ole kontrollitud pärast järelevalvekomitee teavitamise etappi ja juurdlusi võidakse üle anda järelkäsitlusüksustele, kuigi tõendite kogumist ei ole veel lõpetatud. |
| --- | --- |

41.

Juhatuse loomine parandas kahtlemata juhtumite käsitlemist, kuid selle roll juurdluste läbiviimise kontrollimisel jääb ikka veel piiratuks, eelkõige vähese aja tõttu, mis juhatuse liikmetele on antud kõikide toimikute läbivaatamiseks. Seega on juhatuse sekkumisest hoolimata juurdlusi alustatud ebapiisava hindamise alusel, viivitusi nende täitmisel ei ole kontrollitud pärast järelevalvekomitee teavitamise etappi ja juurdlusi võidakse üle anda järelkäsitlusüksustele, kuigi tõendite kogumist ei ole veel lõpetatud.

Tegevusaruanded

| 42. | Pettustevastase tegevuse kohta koostatakse erinevaid aruandeid, mis kõik moodustavad osa OLAFi välisest järelevalvest, kuna on adresseeritud nõukogule ja Euroopa Parlamendile. Amet koostab iga-aastase tegevusaruande, komisjon esitab aastaaruande oma finantshuvide kaitsmise poliitika rakendamise kohta, OLAFi järelevalvekomitee koostab aastaaruande ja määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikli 15 kohaselt tuleb ameti kolmandal tegevusaastal koostada selle tegevust käsitlev arenguaruanne. |
| --- | --- |

42.

Pettustevastase tegevuse kohta koostatakse erinevaid aruandeid, mis kõik moodustavad osa OLAFi välisest järelevalvest, kuna on adresseeritud nõukogule ja Euroopa Parlamendile. Amet koostab iga-aastase tegevusaruande, komisjon esitab aastaaruande oma finantshuvide kaitsmise poliitika rakendamise kohta, OLAFi järelevalvekomitee koostab aastaaruande ja määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikli 15 kohaselt tuleb ameti kolmandal tegevusaastal koostada selle tegevust käsitlev arenguaruanne.

| 43. | Ameti tegevusaruannete esitus on aastatega paranenud. Aruannete sisu on pärast juhtumite haldussüsteemi statistiliste andmete kasutuselevõttu selgemaks muutunud ja analüüsid keskenduvad juriidiliste ja juurdluspoliitika alaste küsimuste asemel rohkem juhtumiuuringutele. Statistiliste andmete usaldusväärsust tuleb veelgi tõhustada tegevuse üksikasjalikuma registreerimise ja toimikute kiirema uuendamise abil. Samuti saaks uusimaid aruandeid parandada selles osas, et neis analüüsitakse tegevust selle mahu, mitte saavutatud tulemuste põhjal. Sellega seoses on määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikli 12 lõike 3 teises lõigus sätestatud, et direktor “esitab aruande ameti toimetatud juurdluste tulemuste kohta”. Sissenõutavaid summasid puudutav teave ei ole usaldusväärne, kuna liikmesriikidest tulevad andmed pole kooskõlastatud ega kinnitatud. (31) Olemasolevast ajast ei piisa, et hinnata ameti tegevuse tõhusust õiguslike tagajärgede osas, samas on ka sisejuurdlustega seotud distsiplinaarmenetluste arv väike. Et oma tegevuse kohta nii läbipaistval kui asjassepuutuval viisil aru anda, peaks amet määratlema ja regulaarselt uuendama näitajaid, mis ei keskenduks ainult ameti tegevuse mahule, vaid ka juurdluste tulemustele (õnnestumised või ebaõnnestumised) (32) (vt punkt 39), sealhulgas liikmesriikide pädevate asutustega koostöös tehtud juurdluste osas. Juurdluste tegelikke tulemusi on ikka veel raske määratleda. |
| --- | --- |

43.

Ameti tegevusaruannete esitus on aastatega paranenud. Aruannete sisu on pärast juhtumite haldussüsteemi statistiliste andmete kasutuselevõttu selgemaks muutunud ja analüüsid keskenduvad juriidiliste ja juurdluspoliitika alaste küsimuste asemel rohkem juhtumiuuringutele. Statistiliste andmete usaldusväärsust tuleb veelgi tõhustada tegevuse üksikasjalikuma registreerimise ja toimikute kiirema uuendamise abil. Samuti saaks uusimaid aruandeid parandada selles osas, et neis analüüsitakse tegevust selle mahu, mitte saavutatud tulemuste põhjal. Sellega seoses on määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikli 12 lõike 3 teises lõigus sätestatud, et direktor “esitab aruande ameti toimetatud juurdluste tulemuste kohta”. Sissenõutavaid summasid puudutav teave ei ole usaldusväärne, kuna liikmesriikidest tulevad andmed pole kooskõlastatud ega kinnitatud. (31) Olemasolevast ajast ei piisa, et hinnata ameti tegevuse tõhusust õiguslike tagajärgede osas, samas on ka sisejuurdlustega seotud distsiplinaarmenetluste arv väike. Et oma tegevuse kohta nii läbipaistval kui asjassepuutuval viisil aru anda, peaks amet määratlema ja regulaarselt uuendama näitajaid, mis ei keskenduks ainult ameti tegevuse mahule, vaid ka juurdluste tulemustele (õnnestumised või ebaõnnestumised) (32) (vt punkt 39), sealhulgas liikmesriikide pädevate asutustega koostöös tehtud juurdluste osas. Juurdluste tegelikke tulemusi on ikka veel raske määratleda.

OLAFI OSAKONDADE OSALUS JUURDLUSTE TOIMETAMISEL

Sissejuhatus

| 44. | Teise peatüki eesmärgiks on hinnata OLAFi talituste juurdlustes osalemise tõhusust. Sellega seoses tasub meenutada, et 2003. aasta novembris tegi komisjoni president ettepaneku keskendada OLAFi tegevus taas juurdlusfunktsioonile. (33) |
| --- | --- |

44.

Teise peatüki eesmärgiks on hinnata OLAFi talituste juurdlustes osalemise tõhusust. Sellega seoses tasub meenutada, et 2003. aasta novembris tegi komisjoni president ettepaneku keskendada OLAFi tegevus taas juurdlusfunktsioonile. (33)

Teabe kogumine, tegevusstrateegia ja teabetalitused

| 45. | Direktoraat C koosneb kolmest üksusest (vt I lisa). Esimene üksus tegeleb pettustevastase strateegia küsimustega, arengutendentside ja pikaajaliste riskide analüüsiga ning andmebaasiga liikmesriikide poolt teatatud eeskirjade eiramise kohta. Teise üksuse vastutusalla kuulub info- ja juhtumite salvestamise tehnoloogia. Nimelt on antud üksus loonud juhtumite haldussüsteemi (case management system, CMS) ja seda toimivana hoidnud (vt punkt 17). Kolmas üksus toetab juurdlusdirektoraadi poolt läbi viidud juurdlusi tarkvara ja tehniliste vahenditega. Üksus võib samuti anda praktilist abi (34) liikmesriikide teabetalitustele. |
| --- | --- |

45.

Direktoraat C koosneb kolmest üksusest (vt I lisa). Esimene üksus tegeleb pettustevastase strateegia küsimustega, arengutendentside ja pikaajaliste riskide analüüsiga ning andmebaasiga liikmesriikide poolt teatatud eeskirjade eiramise kohta. Teise üksuse vastutusalla kuulub info- ja juhtumite salvestamise tehnoloogia. Nimelt on antud üksus loonud juhtumite haldussüsteemi (case management system, CMS) ja seda toimivana hoidnud (vt punkt 17). Kolmas üksus toetab juurdlusdirektoraadi poolt läbi viidud juurdlusi tarkvara ja tehniliste vahenditega. Üksus võib samuti anda praktilist abi (34) liikmesriikide teabetalitustele.

| 46. | Strateegilise analüüsi eest vastutav üksus peaks võimaldama ametil alustada mõningaid juurdlusi mitte ainult avalduste alusel, vaid ameti enda poolt teostatud suunatud riskianalüüsi põhjal, vajadusel koostöös liikmesriikide sarnaste asutustega. Kuigi nimetatud üksus on eksisteerinud kaks aastat, ei ole selle senine tegevus juurdlustegevusele otsest mõju avaldanud. (35) |
| --- | --- |

46.

Strateegilise analüüsi eest vastutav üksus peaks võimaldama ametil alustada mõningaid juurdlusi mitte ainult avalduste alusel, vaid ameti enda poolt teostatud suunatud riskianalüüsi põhjal, vajadusel koostöös liikmesriikide sarnaste asutustega. Kuigi nimetatud üksus on eksisteerinud kaks aastat, ei ole selle senine tegevus juurdlustegevusele otsest mõju avaldanud. (35)

| 47. | Üksus analüüsis informatsiooni, mis võib anda aluse juurdluse algatamiseks, muuhulgas liikmesriikide poolt määruse (EMÜ) nr 595/91 (36) ja määruse (EÜ) nr 1681/94 alusel põllumajanduse ja struktuurifondide valdkonnas avastatud eeskirjade eiramise kohta esitatud teavet. Üksus järeldas, et üldiselt oli andmete kvaliteet kasutamiseks ebapiisav. |
| --- | --- |

47.

Üksus analüüsis informatsiooni, mis võib anda aluse juurdluse algatamiseks, muuhulgas liikmesriikide poolt määruse (EMÜ) nr 595/91 (36) ja määruse (EÜ) nr 1681/94 alusel põllumajanduse ja struktuurifondide valdkonnas avastatud eeskirjade eiramise kohta esitatud teavet. Üksus järeldas, et üldiselt oli andmete kvaliteet kasutamiseks ebapiisav.

| 48. | Strateegilise analüüsi osas on üksusel probleeme ühenduse institutsioonide erinevatele andmebaasidele juurdepääsuga. Tegelikult on institutsioonide osakonnad väljendanud muret selle üle, kui amet saaks üldise juurdepääsuõiguse andmebaasidele, mille osas kohaldatakse isikuandmete turvalisuse sätteid (määrus (EÜ) nr 45/2001). Antud tundliku küsimuse üle ei ole toimunud põhjalikku arutelu järelevalvekomiteega, kuigi see oleks vajalik, kui ametilt eeldatakse süstemaatilisema ja aktiivsema lähenemisviisi kasutuselevõttu sisejuurdluste algatamise osas. |
| --- | --- |

48.

Strateegilise analüüsi osas on üksusel probleeme ühenduse institutsioonide erinevatele andmebaasidele juurdepääsuga. Tegelikult on institutsioonide osakonnad väljendanud muret selle üle, kui amet saaks üldise juurdepääsuõiguse andmebaasidele, mille osas kohaldatakse isikuandmete turvalisuse sätteid (määrus (EÜ) nr 45/2001). Antud tundliku küsimuse üle ei ole toimunud põhjalikku arutelu järelevalvekomiteega, kuigi see oleks vajalik, kui ametilt eeldatakse süstemaatilisema ja aktiivsema lähenemisviisi kasutuselevõttu sisejuurdluste algatamise osas.

| 49. | Ehkki see on alles viimase aja areng, on siiski toimunud regulaarne juurdlustalituste poolt operatiivteabe osas esitatavate abitaotluste kasv, mis puudutab eelkõige andmebaaside kasutamist. 2004. aasta keskel tegeles operatiivteabe üksus peamiselt põllumajandust ja tolli puudutavate juurdlustega, mis ei kuulu direktori poolt seatud OLAFi juurdlusprioriteetide hulka. |
| --- | --- |

49.

Ehkki see on alles viimase aja areng, on siiski toimunud regulaarne juurdlustalituste poolt operatiivteabe osas esitatavate abitaotluste kasv, mis puudutab eelkõige andmebaaside kasutamist. 2004. aasta keskel tegeles operatiivteabe üksus peamiselt põllumajandust ja tolli puudutavate juurdlustega, mis ei kuulu direktori poolt seatud OLAFi juurdlusprioriteetide hulka.

| 50. | Tegevuse raames, mida amet nimetab oma tegevusplatvormiks, eraldab operatiivteabe üksus märkimisväärse osa oma ressurssidest liikmesriikide toetamiseks tolli ja põllumajanduse valdkondades. Järgmised kaks tegevusvaldkonda paigutuksid paremini komisjoni teistesse talitustesse:






  a) | pettustevastase teabesüsteemi (AFIS) toimimine, mis võimaldab nii liikmesriikidel kui OLAFil saada ja levitada pettustealast teavet; (37) |
| --- | --- | --- |

50.

Tegevuse raames, mida amet nimetab oma tegevusplatvormiks, eraldab operatiivteabe üksus märkimisväärse osa oma ressurssidest liikmesriikide toetamiseks tolli ja põllumajanduse valdkondades. Järgmised kaks tegevusvaldkonda paigutuksid paremini komisjoni teistesse talitustesse:

a)

pettustevastase teabesüsteemi (AFIS) toimimine, mis võimaldab nii liikmesriikidel kui OLAFil saada ja levitada pettustealast teavet; (37)

| b) | Euroopa Liidu üldeelarvest rahastatavate ja liikmesriikide tollitalituste infrastruktuuri tugevdamisele suunatud programmide juhtimine. |
| --- | --- |

b)

Euroopa Liidu üldeelarvest rahastatavate ja liikmesriikide tollitalituste infrastruktuuri tugevdamisele suunatud programmide juhtimine.

Poliitika, seadusandlus ja õigusküsimused

| 51. | Direktoraat A koosneb kuuest üksustest (vt I lisa). Kolm üksust tegelevad juhtumite järelkäsitlemisega (vt punktid 30–32) ja toetavad uurijaid valdkondlikke õigusakte puudutavates küsimustes. Kuigi nimetatud kolme üksuse täpsed rollid varieeruvad vastavalt nende vastutusalas olevatele valdkondadele, on neil kaks põhifunktsiooni: üks on seotud juurdlustega ja teine peadirektoraatidele toetuse pakkumisega finantshuvide kaitse poliitika kontekstis. |
| --- | --- |

51.

Direktoraat A koosneb kuuest üksustest (vt I lisa). Kolm üksust tegelevad juhtumite järelkäsitlemisega (vt punktid 30–32) ja toetavad uurijaid valdkondlikke õigusakte puudutavates küsimustes. Kuigi nimetatud kolme üksuse täpsed rollid varieeruvad vastavalt nende vastutusalas olevatele valdkondadele, on neil kaks põhifunktsiooni: üks on seotud juurdlustega ja teine peadirektoraatidele toetuse pakkumisega finantshuvide kaitse poliitika kontekstis.

| 52. | Juurdluste osas teostavad nimetatud kolm üksust valdkondlike eeskirjade ja määrustega seotud analüüse. Samuti tegelevad üksused liikmesriikide poolt komisjonile teatatud eeskirjade eiramise juhtude järelkäsitlusega. Antud üksuste poolt esitatud arvamused õigus- või finantsküsimuste kohta, eriti arvamused hindamisjärgus olevate juhtumite osas, on kaasa aidanud juurdluste kvaliteedi parandamisele, seda eriti otsekulude ja asutusevälise tegevuse valdkondades. |
| --- | --- |

52.

Juurdluste osas teostavad nimetatud kolm üksust valdkondlike eeskirjade ja määrustega seotud analüüse. Samuti tegelevad üksused liikmesriikide poolt komisjonile teatatud eeskirjade eiramise juhtude järelkäsitlusega. Antud üksuste poolt esitatud arvamused õigus- või finantsküsimuste kohta, eriti arvamused hindamisjärgus olevate juhtumite osas, on kaasa aidanud juurdluste kvaliteedi parandamisele, seda eriti otsekulude ja asutusevälise tegevuse valdkondades.

| 53. | Seoses komisjoni operatiivpeadirektoraatide toetamisega osalevad üksused õigusaktide kontrollis pettuste tõkestamise seisukohalt. Nende roll seisneb ennetavate meetmete väljapakkumises, kasutades ära kogemusi, mida amet on juurdluste käigus kogunud. |
| --- | --- |

53.

Seoses komisjoni operatiivpeadirektoraatide toetamisega osalevad üksused õigusaktide kontrollis pettuste tõkestamise seisukohalt. Nende roll seisneb ennetavate meetmete väljapakkumises, kasutades ära kogemusi, mida amet on juurdluste käigus kogunud.

| 54. | Ühise põllumajanduspoliitika raames eeskirjade vastaselt tehtud maksete sissenõudmist puudutava eriaruande punktis 53 (38) järeldas kontrollikoda, et OLAFi rolli osas liikmesriikide poolt teatatud eeskirjade eiramise juhtude järelkäsitlemisel valitseb ikka veel segadus, kuna vastutuse jagunemine ameti ja põllumajanduse peadirektoraadi vahel ei ole väga selge. See on vähendanud ühenduse eelarvest valesti välja makstud summade sissenõudmise mehhanismide tõhusust. Kuigi kontrollikoja audit käsitles vaid lühidalt tolli ja struktuurifondide osas teatatud eeskirjade eiramise juhtude järelkäsitlemist, kerkisid samad küsimused vastutuse jagunemisest ka nendes valdkondades. Üldjuhul kalduvad järelkäsitlemisega seotud tegevused ameti ressursse killustama, ja seda juurdluse rolli arvelt ning komisjoni operatiivpeadirektoraatide kasuks. |
| --- | --- |

54.

Ühise põllumajanduspoliitika raames eeskirjade vastaselt tehtud maksete sissenõudmist puudutava eriaruande punktis 53 (38) järeldas kontrollikoda, et OLAFi rolli osas liikmesriikide poolt teatatud eeskirjade eiramise juhtude järelkäsitlemisel valitseb ikka veel segadus, kuna vastutuse jagunemine ameti ja põllumajanduse peadirektoraadi vahel ei ole väga selge. See on vähendanud ühenduse eelarvest valesti välja makstud summade sissenõudmise mehhanismide tõhusust. Kuigi kontrollikoja audit käsitles vaid lühidalt tolli ja struktuurifondide osas teatatud eeskirjade eiramise juhtude järelkäsitlemist, kerkisid samad küsimused vastutuse jagunemisest ka nendes valdkondades. Üldjuhul kalduvad järelkäsitlemisega seotud tegevused ameti ressursse killustama, ja seda juurdluse rolli arvelt ning komisjoni operatiivpeadirektoraatide kasuks.

| 55. | Direktoraadi A kolme ülejäänud üksuse puhul on umbes üks kolmandik õigusküsimuste üksuse ressurssidest (12 töötajat) hõivatud juurdlusdirektoraadile üldiste (mittevaldkondlike) õigusalaste arvamuste koostamisega. Tegemist on kasuliku funktsiooniga, kuna see täiendab järelkäsitlusüksuste poolt esitatavaid valdkondlikke arvamusi. On aga vähem selge, kas üksuse teised ülesanded, eriti finantshuvide kaitse strateegiale pühendatud tegevused, on ameti põhimissiooni osaks ja kas OLAF sobib kõige paremini nende ülesannete täitmiseks. Sama kehtib kahe teise üksuse kohta (euro kaitse ja konsultatiivkomiteede toetamine finantshuvide kaitse küsimustes). |
| --- | --- |

55.

Direktoraadi A kolme ülejäänud üksuse puhul on umbes üks kolmandik õigusküsimuste üksuse ressurssidest (12 töötajat) hõivatud juurdlusdirektoraadile üldiste (mittevaldkondlike) õigusalaste arvamuste koostamisega. Tegemist on kasuliku funktsiooniga, kuna see täiendab järelkäsitlusüksuste poolt esitatavaid valdkondlikke arvamusi. On aga vähem selge, kas üksuse teised ülesanded, eriti finantshuvide kaitse strateegiale pühendatud tegevused, on ameti põhimissiooni osaks ja kas OLAF sobib kõige paremini nende ülesannete täitmiseks. Sama kehtib kahe teise üksuse kohta (euro kaitse ja konsultatiivkomiteede toetamine finantshuvide kaitse küsimustes).

Otse OLAFi direktorile alluvad üksused

| 56. | Otse ameti direktorile alluvad lisaks siseauditi talitusele neli üksust (vt I lisa). |
| --- | --- |

56.

Otse ameti direktorile alluvad lisaks siseauditi talitusele neli üksust (vt I lisa).

Kohtunike üksus

| 57. | Kuigi üksus allub ameti direktorile, tuleb sel täita kaht juurdlusfunktsiooniga tihedalt seotud ülesannet:






  a) | toetada juurdlusi liikmesriikide õigussüsteemide eripäradega seotud küsimustes; |
| --- | --- | --- |

57.

Kuigi üksus allub ameti direktorile, tuleb sel täita kaht juurdlusfunktsiooniga tihedalt seotud ülesannet:

a)

toetada juurdlusi liikmesriikide õigussüsteemide eripäradega seotud küsimustes;

| b) | juhtumite siseriiklikele õigusasutustele üleandmise korral tagada vastavates riikides riigiprokuröridele ameti toimikute sujuv üleandmine. |
| --- | --- |

b)

juhtumite siseriiklikele õigusasutustele üleandmise korral tagada vastavates riikides riigiprokuröridele ameti toimikute sujuv üleandmine.

| 58. | Kohtunike üksus on vaid vähesel määral osalenud hindamis- ja juurdlustegevuses. Üksuse tegevus on sageli hilinenud, mis ei võimalda alati ära kasutada sellele omistatud volitusi, ja see on mõjutanud mõningate juurdlusaruannete kvaliteeti. Otsekulude valdkonnas on kohtunikud alates 2003. aasta teisest poolaastast osalenud uurijate töös alates juurdluste käivitamisest. Kui see praktika laieneks kõigisse valdkondadesse, millega amet on seotud, oleks lihtsam määrata, kas kättesaadav tõendusmaterjal on piisav või millist lisatõendusmaterjali oleks vaja juurdluse edukaks lõpuleviimiseks, et toimik võidaks üle anda sobivale distsiplinaar- või õigusasutusele ja eeldada häid tulemusi. |
| --- | --- |

58.

Kohtunike üksus on vaid vähesel määral osalenud hindamis- ja juurdlustegevuses. Üksuse tegevus on sageli hilinenud, mis ei võimalda alati ära kasutada sellele omistatud volitusi, ja see on mõjutanud mõningate juurdlusaruannete kvaliteeti. Otsekulude valdkonnas on kohtunikud alates 2003. aasta teisest poolaastast osalenud uurijate töös alates juurdluste käivitamisest. Kui see praktika laieneks kõigisse valdkondadesse, millega amet on seotud, oleks lihtsam määrata, kas kättesaadav tõendusmaterjal on piisav või millist lisatõendusmaterjali oleks vaja juurdluse edukaks lõpuleviimiseks, et toimik võidaks üle anda sobivale distsiplinaar- või õigusasutusele ja eeldada häid tulemusi.

Koolituse ja kandidaatriikide toetamise üksus

| 59. | Seoses liidu laienemisega hakkas eriüksus vastutama Phare programmi poolt rahastatava 15 miljoni euro suuruse programmi rakendamise eest. Põhimõtteliselt peaks antud tegevus jätkuma 2006. aastani. 2004. aastast kuulub üksuse vastutusalla veel üks uutele liikmesriikidele suunatud toetusprogrammidest (11,7 miljoni euro suuruste rahaliste vahenditega programm Hercules). Nagu ka võltsimisvastaste algatuste puhul, ei ole ameti ülesandeks kuluprogrammide juhtimine. |
| --- | --- |

59.

Seoses liidu laienemisega hakkas eriüksus vastutama Phare programmi poolt rahastatava 15 miljoni euro suuruse programmi rakendamise eest. Põhimõtteliselt peaks antud tegevus jätkuma 2006. aastani. 2004. aastast kuulub üksuse vastutusalla veel üks uutele liikmesriikidele suunatud toetusprogrammidest (11,7 miljoni euro suuruste rahaliste vahenditega programm Hercules). Nagu ka võltsimisvastaste algatuste puhul, ei ole ameti ülesandeks kuluprogrammide juhtimine.

| 60. | Põhimõtteliselt vastutab üksus ka ameti personali koolituse eest. Siiski tundub, et antud tegevusele ei ole tähelepanu pööratud. Seetõttu tuleks üksuse ülesanded ümber hinnata. |
| --- | --- |

60.

Põhimõtteliselt vastutab üksus ka ameti personali koolituse eest. Siiski tundub, et antud tegevusele ei ole tähelepanu pööratud. Seetõttu tuleks üksuse ülesanded ümber hinnata.

Personali- ja eelarveüksus

| 61. | Üksuse suurus ja OLAFi halduskulud tervikuna on väiksemad kui need oleksid siis, kui amet ei oleks komisjoniga administratiivselt seotud. Kasutades halduse peadirektoraadi paljude osakondade teenuseid, hoiab OLAF märkimisväärselt kokku, ilma, et see piiraks ameti juurdlusfunktsiooni sõltumatust. |
| --- | --- |

61.

Üksuse suurus ja OLAFi halduskulud tervikuna on väiksemad kui need oleksid siis, kui amet ei oleks komisjoniga administratiivselt seotud. Kasutades halduse peadirektoraadi paljude osakondade teenuseid, hoiab OLAF märkimisväärselt kokku, ilma, et see piiraks ameti juurdlusfunktsiooni sõltumatust.

Personal

| 62. | Alates 1999. aastast toimunud ametikohtade arvu järsk kasv peegeldab eelarvepädevate institutsioonide otsust tugevdada ameti juurdlusfunktsiooni. Vaatamata sellele ei põhine uute ametikohtade arv ühelgi sihtuuringul, mis määraks ameti personalivajadused seoses vastuvõetud strateegia ja töökoormusega. |
| --- | --- |

62.

Alates 1999. aastast toimunud ametikohtade arvu järsk kasv peegeldab eelarvepädevate institutsioonide otsust tugevdada ameti juurdlusfunktsiooni. Vaatamata sellele ei põhine uute ametikohtade arv ühelgi sihtuuringul, mis määraks ameti personalivajadused seoses vastuvõetud strateegia ja töökoormusega.

| 63. | Suur osa personali arvu kasvust on seotud ajutiste ametikohtadega. Selle tulemusel tõusis ajutiste ametikohtade arv A- ja B-kategooriates 12lt 1999. aastal 127le 2001. aastal. 2004. aasta ametikohtade nimekirjas katavad need umbes 55 % kõigist A- ja B-kategooria ametikohtadest. Ajutiste ametikohtade suur hulk tulenes 2001. eelarveaasta eelarvemenetlusest, mille eesmärgiks oli UCLAFist tulnud vanemuurijate asendamine. (39) Nüüd, kui antud eesmärk on saavutatud, tekitab olukord enam probleeme kui toob kasu:






  a) | kuna paljud uurijad värvati liikmesriikide järelevalvetalitustest, tuli neist suurel osal end kurssi viia õigusliku ja institutsioonilise raamistikuga, samuti ühenduse eelarve suhtes kohaldatavate rakendusmenetlustega. Ülesande teeb veelgi keerulisemaks see, et erinevalt konkurentsi peadirektoraadist ja kaubanduse peadirektoraadist (40) pakub amet värvatavatele uurijatele üksnes piiratud määral algkoolitust; |
| --- | --- | --- |

63.

Suur osa personali arvu kasvust on seotud ajutiste ametikohtadega. Selle tulemusel tõusis ajutiste ametikohtade arv A- ja B-kategooriates 12lt 1999. aastal 127le 2001. aastal. 2004. aasta ametikohtade nimekirjas katavad need umbes 55 % kõigist A- ja B-kategooria ametikohtadest. Ajutiste ametikohtade suur hulk tulenes 2001. eelarveaasta eelarvemenetlusest, mille eesmärgiks oli UCLAFist tulnud vanemuurijate asendamine. (39) Nüüd, kui antud eesmärk on saavutatud, tekitab olukord enam probleeme kui toob kasu:

a)

kuna paljud uurijad värvati liikmesriikide järelevalvetalitustest, tuli neist suurel osal end kurssi viia õigusliku ja institutsioonilise raamistikuga, samuti ühenduse eelarve suhtes kohaldatavate rakendusmenetlustega. Ülesande teeb veelgi keerulisemaks see, et erinevalt konkurentsi peadirektoraadist ja kaubanduse peadirektoraadist (40) pakub amet värvatavatele uurijatele üksnes piiratud määral algkoolitust;

| b) | enamik praegu kehtivaid tähtajalisi lepinguid lõpeb teise ja ühtlasi viimase kolmeaastase ametiaja järel 2007. ja 2009. aasta vahel. (41) Kuna nimetatud töötajad peavad lahkuma, on olemas suur risk, et amet kaotab lühikese aja jooksul kõik kogutud teadmised ja kogemused. |
| --- | --- |

b)

enamik praegu kehtivaid tähtajalisi lepinguid lõpeb teise ja ühtlasi viimase kolmeaastase ametiaja järel 2007. ja 2009. aasta vahel. (41) Kuna nimetatud töötajad peavad lahkuma, on olemas suur risk, et amet kaotab lühikese aja jooksul kõik kogutud teadmised ja kogemused.

| 64. | Ühenduse konteksti keerukuse tõttu peavad uurijad üles näitama mitmekülgsust ja kohanemisvõimelisust. Kuna sellist omaduste kombinatsiooni ei ole lihtne leida, on see tõsiseks põhjuseks pöörata enam tähelepanu värbamise stabiilsusele ja koolitusprogrammidele. Sel juhul oleks kohane uuesti üle vaadata ametikohtade nimekiri, et pakkuda uurijatele ohutumat tööolukorda ja tegelikke karjäärivõimalusi. See on saavutatav järk-järgult, muutes mõnesid ametikohti, kui tulevased eelarvemenetlused seda võimaldavad. |
| --- | --- |

64.

Ühenduse konteksti keerukuse tõttu peavad uurijad üles näitama mitmekülgsust ja kohanemisvõimelisust. Kuna sellist omaduste kombinatsiooni ei ole lihtne leida, on see tõsiseks põhjuseks pöörata enam tähelepanu värbamise stabiilsusele ja koolitusprogrammidele. Sel juhul oleks kohane uuesti üle vaadata ametikohtade nimekiri, et pakkuda uurijatele ohutumat tööolukorda ja tegelikke karjäärivõimalusi. See on saavutatav järk-järgult, muutes mõnesid ametikohti, kui tulevased eelarvemenetlused seda võimaldavad.

| 65. | Samal ajal peaks julgustama institutsioone, kus on enim probleeme pettuste ja Euroopa Liidu finantshuvide kaitsega, saatma ameti analüüsi- (ja teabe kogumise) talitustesse suuremal arvul lähetuses viibivaid riiklikke eksperte. Selles suunas võiks teha erilisi jõupingutusi, kutsumaks liikmesriikide talitusi üles tegema ametiga koostööd. |
| --- | --- |

65.

Samal ajal peaks julgustama institutsioone, kus on enim probleeme pettuste ja Euroopa Liidu finantshuvide kaitsega, saatma ameti analüüsi- (ja teabe kogumise) talitustesse suuremal arvul lähetuses viibivaid riiklikke eksperte. Selles suunas võiks teha erilisi jõupingutusi, kutsumaks liikmesriikide talitusi üles tegema ametiga koostööd.

JÄRELEVALVEKOMITEE

| 66. | Järelevalvekomitee loodi OLAFi asutamisaktidega. (42)“Järelevalvekomitee tugevdab ameti sõltumatust, kontrollides korrapäraselt juurdlusülesannete täitmist”. (43) Komitee ülesanne oli ka, direktori taotlusel või omal algatusel, “... [esitada] oma arvamus ameti tegevuse kohta, sekkumata siiski pooleliolevate juurdluste käiku”. () Tegelikkuses, võttes aluseks määruse (EÜ) nr 1073/1999 kümnenda põhjenduse, on komitee pööranud palju tähelepanu oma kodukorra ühele sättele, millega täpsustatakse, et amet austab isikuõiguste ja põhivabaduste põhimõtteid, eriti sisejuurdluste osas. (44) |
| --- | --- |

66.

Järelevalvekomitee loodi OLAFi asutamisaktidega. (42)“Järelevalvekomitee tugevdab ameti sõltumatust, kontrollides korrapäraselt juurdlusülesannete täitmist”. (43) Komitee ülesanne oli ka, direktori taotlusel või omal algatusel, “... [esitada] oma arvamus ameti tegevuse kohta, sekkumata siiski pooleliolevate juurdluste käiku”. () Tegelikkuses, võttes aluseks määruse (EÜ) nr 1073/1999 kümnenda põhjenduse, on komitee pööranud palju tähelepanu oma kodukorra ühele sättele, millega täpsustatakse, et amet austab isikuõiguste ja põhivabaduste põhimõtteid, eriti sisejuurdluste osas. (44)

| 67. | Järelevalvekomitee volituste täitmine on mitmes mõttes tundlik küsimus. Komitee peab tagama nii ameti sõltumatuse kui ka juurdluse all olevate isikute õigused. Õigusaktid ei anna komiteele selle tarvis otsuste tegemise õigust. Ainult põhimõttelistes küsimustes oma arvamust esitades ei avalda komitee juurdlustele tegelikku mõju. Lõpuks, kuna komitee ei saa sekkuda juurdluste läbiviimise käiku, ei kujuta komitee mingil juhul endast käimasolevate juurdluste seaduslikkuse jälgimise mehhanismi. |
| --- | --- |

67.

Järelevalvekomitee volituste täitmine on mitmes mõttes tundlik küsimus. Komitee peab tagama nii ameti sõltumatuse kui ka juurdluse all olevate isikute õigused. Õigusaktid ei anna komiteele selle tarvis otsuste tegemise õigust. Ainult põhimõttelistes küsimustes oma arvamust esitades ei avalda komitee juurdlustele tegelikku mõju. Lõpuks, kuna komitee ei saa sekkuda juurdluste läbiviimise käiku, ei kujuta komitee mingil juhul endast käimasolevate juurdluste seaduslikkuse jälgimise mehhanismi.

| 68. | Mis puudutab juurdluste käigus kasutatavate menetluste jälgimist, näitavad mitmed hiljutised juhtumid järelevalvekomitee ja Euroopa ombudsmani rollide kattuvust. Näiteks, 2003. aasta septembrist kuni 2004. aasta maini arutas komitee seitsmel koosolekul ameti konkreetsete juurdlustega seotud ombudsmani sekkumisi. Enamgi veel, komitee ei tegele kaebustega, mis juurdlusalused isikud adresseerivad ameti direktorile, kes võib neid käsitleda nii, nagu ta sobivaks peab. |
| --- | --- |

68.

Mis puudutab juurdluste käigus kasutatavate menetluste jälgimist, näitavad mitmed hiljutised juhtumid järelevalvekomitee ja Euroopa ombudsmani rollide kattuvust. Näiteks, 2003. aasta septembrist kuni 2004. aasta maini arutas komitee seitsmel koosolekul ameti konkreetsete juurdlustega seotud ombudsmani sekkumisi. Enamgi veel, komitee ei tegele kaebustega, mis juurdlusalused isikud adresseerivad ameti direktorile, kes võib neid käsitleda nii, nagu ta sobivaks peab.

| 69. | Kuigi komitee ei või sekkuda ameti juhtimisse, st ta ei või sekkuda ei ameti juurdlusevälistesse tegevustesse ega ka juurdluste läbiviimisesse:






  a) | peab komiteed teavitama kõigist juurdlustest, mida pole lõpule viidud üheksa kuu jooksul pärast nende alustamist; praktikas ei oma komitee sellistest juhtumitest teavitamine tavaliselt reaalseid tagajärgi; |
| --- | --- | --- |

69.

Kuigi komitee ei või sekkuda ameti juhtimisse, st ta ei või sekkuda ei ameti juurdlusevälistesse tegevustesse ega ka juurdluste läbiviimisesse:

a)

peab komiteed teavitama kõigist juurdlustest, mida pole lõpule viidud üheksa kuu jooksul pärast nende alustamist; praktikas ei oma komitee sellistest juhtumitest teavitamine tavaliselt reaalseid tagajärgi;

| b) | igal aastal peab komitee üksikasjalikult läbi vaatama ameti eelarveprojekti, (45) kuigi eelarves käsitletakse peale juurdluste ka teisi tegevusi. Tegelikkuses on läbivaatamine suuresti formaalsus, kuna see ei kuulu komitee, mis ei oma eelarvepädeva institutsiooni abistavat funktsiooni, vastutusalasse; |
| --- | --- |

b)

igal aastal peab komitee üksikasjalikult läbi vaatama ameti eelarveprojekti, (45) kuigi eelarves käsitletakse peale juurdluste ka teisi tegevusi. Tegelikkuses on läbivaatamine suuresti formaalsus, kuna see ei kuulu komitee, mis ei oma eelarvepädeva institutsiooni abistavat funktsiooni, vastutusalasse;

| c) | komitee on esitanud palve saada eelnevat teavet siseriiklikele õigusasutustele üleantavate juhtumite kohta. (46) Kuna õigusasutuste teavitamine on siiski sageli üheks etapiks juurdluses, mis jätkub nimetatud asutuste toetusel, ja kuna asutuste teavitamine on ameti direktori poolne iseseisev akt, võib komitee eelnev teavitamist pidada juurdlusse sekkumiseks; |
| --- | --- |

c)

komitee on esitanud palve saada eelnevat teavet siseriiklikele õigusasutustele üleantavate juhtumite kohta. (46) Kuna õigusasutuste teavitamine on siiski sageli üheks etapiks juurdluses, mis jätkub nimetatud asutuste toetusel, ja kuna asutuste teavitamine on ameti direktori poolne iseseisev akt, võib komitee eelnev teavitamist pidada juurdlusse sekkumiseks;

| d) | oma kodukorras palub komitee anda direktoril talle õigusi, mis ületavad komiteele tema asutamisaktides omistatud õigused (direktorile saadetud kaebustest teavitamine, (47) ameti pettustevastase võitluse ja finantshuvide kaitsega seotud seadusandlikest algatustest teavitamine, (48) juurdepääs kõigile OLAFi dokumentidele ja toimikutele, (49) eelarvevahendid, (50) sekretariaadi personali ametisse nimetamine, (51) sekretariaadi asukoha määramine (52) jne). |
| --- | --- |

d)

oma kodukorras palub komitee anda direktoril talle õigusi, mis ületavad komiteele tema asutamisaktides omistatud õigused (direktorile saadetud kaebustest teavitamine, (47) ameti pettustevastase võitluse ja finantshuvide kaitsega seotud seadusandlikest algatustest teavitamine, (48) juurdepääs kõigile OLAFi dokumentidele ja toimikutele, (49) eelarvevahendid, (50) sekretariaadi personali ametisse nimetamine, (51) sekretariaadi asukoha määramine (52) jne).

| 70. | Alates ameti direktori ametisse nimetamisest ei ole tema sõltumatus olnud kunagi tõsiselt ohus. (53) Tegelikkuses on komitee suurel määral suunanud oma tähelepanu küsimustele, mis on seotud isikuõigustest kinnipidamisega ameti sisejuurdluste käigus, ja on tauninud juurdlustegevusele kindla raamistiku andvate protseduuridereeglite puudumist. Komitee tähelepanu keskendumine sisejuurdlustele ja isikuõigustele on mõjutanud ameti direktori ja komitee vahelisi suhteid. |
| --- | --- |

70.

Alates ameti direktori ametisse nimetamisest ei ole tema sõltumatus olnud kunagi tõsiselt ohus. (53) Tegelikkuses on komitee suurel määral suunanud oma tähelepanu küsimustele, mis on seotud isikuõigustest kinnipidamisega ameti sisejuurdluste käigus, ja on tauninud juurdlustegevusele kindla raamistiku andvate protseduuridereeglite puudumist. Komitee tähelepanu keskendumine sisejuurdlustele ja isikuõigustele on mõjutanud ameti direktori ja komitee vahelisi suhteid.

| 71. | Pärast poliitika heakskiitmist ameti poolt on järelevalvekomitee seadnud välisjuurdluse arvelt prioriteediks sisejuurdluste kriminaalse suuna, vaatamata asjaolule, et ühenduse finantshuvide kaitseks pettuste vastu võitlemine ulatub kaugelt üle institutsioonide piiride ning arvukalt pettusi pannakse toime ilma igasuguse kuritahtliku kooskõlastuseta institutsioonide või nendega seotud asutuste personaliga. Kuigi määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikli 7 lõigetes 1 ja 3 on sätestatud, et “institutsioonid ja asutused edastavad ametile viivitamata kogu informatsiooni võimalike pettus- või korruptsioonijuhtude kohta” ja et “samuti saadavad ... liikmesriigid ... kõik muud ... asjakohased dokumendid ja informatsiooni, mis on seotud pettuste ... ja ühenduste finantshuve kahjustava muu ebaseadusliku tegevuse vastase võitlusega”, ei ole järelevalvekomitee kunagi uurinud, millistes tingimustes on asutused või liikmesriigid antud kohustust täitnud, kuigi see on ameti juurdlustegevuse jaoks oluline. (54) |
| --- | --- |

71.

Pärast poliitika heakskiitmist ameti poolt on järelevalvekomitee seadnud välisjuurdluse arvelt prioriteediks sisejuurdluste kriminaalse suuna, vaatamata asjaolule, et ühenduse finantshuvide kaitseks pettuste vastu võitlemine ulatub kaugelt üle institutsioonide piiride ning arvukalt pettusi pannakse toime ilma igasuguse kuritahtliku kooskõlastuseta institutsioonide või nendega seotud asutuste personaliga. Kuigi määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikli 7 lõigetes 1 ja 3 on sätestatud, et “institutsioonid ja asutused edastavad ametile viivitamata kogu informatsiooni võimalike pettus- või korruptsioonijuhtude kohta” ja et “samuti saadavad ... liikmesriigid ... kõik muud ... asjakohased dokumendid ja informatsiooni, mis on seotud pettuste ... ja ühenduste finantshuve kahjustava muu ebaseadusliku tegevuse vastase võitlusega”, ei ole järelevalvekomitee kunagi uurinud, millistes tingimustes on asutused või liikmesriigid antud kohustust täitnud, kuigi see on ameti juurdlustegevuse jaoks oluline. (54)

| 72. | Et komiteel oleks võimalik uurimise läbiviimisega seotud küsimuste arutamisel arvesse võtta kõiki asjaolusid, uurib komitee sekretariaat lõpetatud juurdluste toimikuid, valides need välja esimehega nõu pidades määratletud kriteeriumide alusel. Hiljuti uuritud toimikute arvuks oli 2003. aastal 17 (55) ja 2004. aasta esimese kuue kuu jooksul 7. Antud uuringute kohta täidetakse üksikasjalikud hindamislehed, mis sageli sisaldavad asjakohaseid soovitusi või põhimõttelisi tähelepanekuid. Hindamislehti ametile ei edastata. Suurem avatus tuleks kasuks mitte ainult talituste vahelistele suhetele, vaid võimaldaks ka kõikidel osapooltel parimast tavast kasu saada, mis aitaks omakorda kaasa juurdlusfunktsiooni tugevdamisele. |
| --- | --- |

72.

Et komiteel oleks võimalik uurimise läbiviimisega seotud küsimuste arutamisel arvesse võtta kõiki asjaolusid, uurib komitee sekretariaat lõpetatud juurdluste toimikuid, valides need välja esimehega nõu pidades määratletud kriteeriumide alusel. Hiljuti uuritud toimikute arvuks oli 2003. aastal 17 (55) ja 2004. aasta esimese kuue kuu jooksul 7. Antud uuringute kohta täidetakse üksikasjalikud hindamislehed, mis sageli sisaldavad asjakohaseid soovitusi või põhimõttelisi tähelepanekuid. Hindamislehti ametile ei edastata. Suurem avatus tuleks kasuks mitte ainult talituste vahelistele suhetele, vaid võimaldaks ka kõikidel osapooltel parimast tavast kasu saada, mis aitaks omakorda kaasa juurdlusfunktsiooni tugevdamisele.

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

| 73. | 2003. aasta novembris alustas amet mahukate ümberkorraldusmeetmete elluviimist. Auditi toimumise ajal oli ilmne, et 2004. aasta alguses tegeles amet ikka veel oma eelkäijast UCLAFist järele jäänud probleemide lahendamisega ja et uued meetmed alles hakkasid mõju avaldama (vt punkt 10). |
| --- | --- |

73.

2003. aasta novembris alustas amet mahukate ümberkorraldusmeetmete elluviimist. Auditi toimumise ajal oli ilmne, et 2004. aasta alguses tegeles amet ikka veel oma eelkäijast UCLAFist järele jäänud probleemide lahendamisega ja et uued meetmed alles hakkasid mõju avaldama (vt punkt 10).

Juurdluste tõhusus ja mõjusus

| 74. | Ameti juurdluspoliitika on ikka veel ebaselge, nii omal algatusel tegutsemise, prioriteetide juhtimine, liikmesriikide ametkondadega koostöö tegemise korra kui tähtaegade kontrolli osas. Samuti on tulemuste saavutamise suunised endiselt ebamäärased, kuna distsiplinaar- või finantsaspektid võivad jääda tähelepanuta kohtuprotsesside arvelt, mille tulemused on sageli kauged ja ebakindlad (vt punktid 19, 20 ja 25).

  Kui amet määratleb juurdluste lähtepõhimõtted saavutatavate tulemuste põhjal, mitte valdkondade alusel, millele amet soovib oma tegevust keskendada, peaks tulemusnäitajate (mitte üksnes tegevusnäitajate) kasutuselevõtt võimaldama hinnata, millises ulatuses on ameti valikud põhjendatud. |
| --- | --- |

74.

Ameti juurdluspoliitika on ikka veel ebaselge, nii omal algatusel tegutsemise, prioriteetide juhtimine, liikmesriikide ametkondadega koostöö tegemise korra kui tähtaegade kontrolli osas. Samuti on tulemuste saavutamise suunised endiselt ebamäärased, kuna distsiplinaar- või finantsaspektid võivad jääda tähelepanuta kohtuprotsesside arvelt, mille tulemused on sageli kauged ja ebakindlad (vt punktid 19, 20 ja 25).

Kui amet määratleb juurdluste lähtepõhimõtted saavutatavate tulemuste põhjal, mitte valdkondade alusel, millele amet soovib oma tegevust keskendada, peaks tulemusnäitajate (mitte üksnes tegevusnäitajate) kasutuselevõtt võimaldama hinnata, millises ulatuses on ameti valikud põhjendatud.

| 75. | Juurdluste erinevaid etappe reguleeriv otsustussüsteem on muutunud läbipaistvamaks (vt punkt 16). Suurel määral on selle põhjuseks juhatuse sekkumine ja standardiseeritud aruannete sisseviimine (vt punkt 41). |
| --- | --- |

75.

Juurdluste erinevaid etappe reguleeriv otsustussüsteem on muutunud läbipaistvamaks (vt punkt 16). Suurel määral on selle põhjuseks juhatuse sekkumine ja standardiseeritud aruannete sisseviimine (vt punkt 41).

| 76. | Tõsiasi, et kooskõlastus- ja toetustegevusi käsitletakse juurdlustega võrdsetena, muudab ressursside kontrolli keeruliseks ja viib aeganõudva CMS-süsteemi kasutamiseni, isegi kui ametil ei ole kohustust koordineerimis- ja toetusjuhtumite puhul ise tõendusmaterjale koguda ja koostada (vt punktid 13 ja 14).

  Kooskõlastus- ja toetustegevuste osas vääriks ameti töökorraldus uuesti läbivaatamist, samuti võiks uurida nimetatud tegevuste jaoks eraldi üksuse loomist tegevusplatvormi osana. |
| --- | --- |

76.

Tõsiasi, et kooskõlastus- ja toetustegevusi käsitletakse juurdlustega võrdsetena, muudab ressursside kontrolli keeruliseks ja viib aeganõudva CMS-süsteemi kasutamiseni, isegi kui ametil ei ole kohustust koordineerimis- ja toetusjuhtumite puhul ise tõendusmaterjale koguda ja koostada (vt punktid 13 ja 14).

Kooskõlastus- ja toetustegevuste osas vääriks ameti töökorraldus uuesti läbivaatamist, samuti võiks uurida nimetatud tegevuste jaoks eraldi üksuse loomist tegevusplatvormi osana.

| 77. | Eeltööga (hinnangutega) seotud analüüs on ikka veel algeline. Toetavad üksused (kohtunikud, järelkäsitlus ja operatiivteabe analüüs) on vaid vähesel määral osalenud eesmärkide määratlemises ja iga juurdluse puhul vastu võetava strateegia planeerimises. Juhatus ei ole piisavalt rõhutanud juurdluste eesmärkide ja oodatavate tulemuste selge sõnastamise vajadust (vt punktid 20 ja 22).

  Endiselt tuleb teatud juurdlustoiminguid veenvamalt põhjendada, täpsustada uurijatele iga juhtumi puhul seatud eesmärgid ja olla nõudlikum tööprogrammide suhtes, mille abil esitatud ettepanekuid toetada. Juhatuse osas vääriks kaalumist väiksemate gruppide loomine, kuhu kuuluksid ühiste tunnustega toimikutega tegelevad isikud. (56) Selline lähenemine vähendaks osalejate töökoormat toimikute uurimisel ja edendaks läbimõeldumat ning põhjalikumat otsuste eelnõude analüüsi. See võimaldaks ka pooleliolevate juhtumite koordineeritud järelkäsitlemist ja prioriteetide seadmise süsteemi juurutamist. Miski ei takistaks juhatuse kõigi gruppide kokkusaamist, kui selle järele tekib vajadus, tegelemaks põhimõtteliste, kõiki talitusi huvitavate küsimustega. |
| --- | --- |

77.

Eeltööga (hinnangutega) seotud analüüs on ikka veel algeline. Toetavad üksused (kohtunikud, järelkäsitlus ja operatiivteabe analüüs) on vaid vähesel määral osalenud eesmärkide määratlemises ja iga juurdluse puhul vastu võetava strateegia planeerimises. Juhatus ei ole piisavalt rõhutanud juurdluste eesmärkide ja oodatavate tulemuste selge sõnastamise vajadust (vt punktid 20 ja 22).

Endiselt tuleb teatud juurdlustoiminguid veenvamalt põhjendada, täpsustada uurijatele iga juhtumi puhul seatud eesmärgid ja olla nõudlikum tööprogrammide suhtes, mille abil esitatud ettepanekuid toetada. Juhatuse osas vääriks kaalumist väiksemate gruppide loomine, kuhu kuuluksid ühiste tunnustega toimikutega tegelevad isikud. (56) Selline lähenemine vähendaks osalejate töökoormat toimikute uurimisel ja edendaks läbimõeldumat ning põhjalikumat otsuste eelnõude analüüsi. See võimaldaks ka pooleliolevate juhtumite koordineeritud järelkäsitlemist ja prioriteetide seadmise süsteemi juurutamist. Miski ei takistaks juhatuse kõigi gruppide kokkusaamist, kui selle järele tekib vajadus, tegelemaks põhimõtteliste, kõiki talitusi huvitavate küsimustega.

| 78. | Juurdluste järelevalve ameti juhtkonna poolt on üldjuhul osutunud ebapiisavaks (vt punktid 28, 35 ja 36). Juurdluste kestust ei ole saadud kontrolli alla (vt punkt 24).

  Üksuste juhid peavad kindlustama prioriteetidest kinnipidamise nii suurel määral kui võimalik ja olema nii teadlikud uurijate tegelikust töökoormusest kui ka seda kontrollima. Juurdluse käigus tuleb eelistada asitõendite otsimist üksnes juba olemasoleva teabe koondamisele. Selles osas peab amet paremini ära kasutama talle kättesaadavaid vahendeid (tunnistajate ülekuulamised, kohapealsed külastused dokumentide kogumiseks, operatiivteabe analüüs jne). |
| --- | --- |

78.

Juurdluste järelevalve ameti juhtkonna poolt on üldjuhul osutunud ebapiisavaks (vt punktid 28, 35 ja 36). Juurdluste kestust ei ole saadud kontrolli alla (vt punkt 24).

Üksuste juhid peavad kindlustama prioriteetidest kinnipidamise nii suurel määral kui võimalik ja olema nii teadlikud uurijate tegelikust töökoormusest kui ka seda kontrollima. Juurdluse käigus tuleb eelistada asitõendite otsimist üksnes juba olemasoleva teabe koondamisele. Selles osas peab amet paremini ära kasutama talle kättesaadavaid vahendeid (tunnistajate ülekuulamised, kohapealsed külastused dokumentide kogumiseks, operatiivteabe analüüs jne).

| 79. | Puudub süsteem uurijate tegeliku töökoormuse või nende poolt juurdlustele kulutatava aja mõõtmiseks (vt punkt 26).

  Juurdlustele kulutatava aja kalkulatsioone sisaldav, tööplaanidega seotud ajakasutuse registreerimissüsteem võimaldaks töökoormust paremini vastavusse viia juurdlusdirektoraadi erinevates üksustes olemasolevate ressurssidega ning vältida viivitusi. |
| --- | --- |

79.

Puudub süsteem uurijate tegeliku töökoormuse või nende poolt juurdlustele kulutatava aja mõõtmiseks (vt punkt 26).

Juurdlustele kulutatava aja kalkulatsioone sisaldav, tööplaanidega seotud ajakasutuse registreerimissüsteem võimaldaks töökoormust paremini vastavusse viia juurdlusdirektoraadi erinevates üksustes olemasolevate ressurssidega ning vältida viivitusi.

| 80. | Rohkem kui üheksa kuud kestnud juurdluste kohta järelevalvekomiteele aruandmise kohustus ei ole avaldanud märkimisväärset mõju (vt punkt 24).

  Võttes arvesse riiklikes (kriminaal-) õigusaktides ja ühenduse õigusaktides (nt määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 artikkel 3) sätestatud aegumisperioode, suurendaks tõenäoliselt juurdluste tõhusust neile maksimumkestuse seadmine. |
| --- | --- |

80.

Rohkem kui üheksa kuud kestnud juurdluste kohta järelevalvekomiteele aruandmise kohustus ei ole avaldanud märkimisväärset mõju (vt punkt 24).

Võttes arvesse riiklikes (kriminaal-) õigusaktides ja ühenduse õigusaktides (nt määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 artikkel 3) sätestatud aegumisperioode, suurendaks tõenäoliselt juurdluste tõhusust neile maksimumkestuse seadmine.

| 81. | Endiselt on keeruline määratleda juurdluste tegelikke tulemusi. Sisejuurdluste valdkonnas on kehtestatud sanktsioonide osas tehtud alates 1988. aastast vähe edusamme. Enamasti on kohtulikud ja õiguslikud vahendid osutunud ebatõhusaks (vt punkt 37). |
| --- | --- |

81.

Endiselt on keeruline määratleda juurdluste tegelikke tulemusi. Sisejuurdluste valdkonnas on kehtestatud sanktsioonide osas tehtud alates 1988. aastast vähe edusamme. Enamasti on kohtulikud ja õiguslikud vahendid osutunud ebatõhusaks (vt punkt 37).

| 82. | Ameti finantsalased järelmeetmed kulutavad rohkelt ressursse (vt punktid 31 ja 54). Õigusalane järelkäsitlus annab esitatud järeldustele vähe lisaväärtust (vt punkt 43).

  Finantsalane järelkäsitlemine ei peaks kuuluma ameti ülesannete hulka. Juurdluste tulemusel väljaselgitatud summade sissenõudmise korraldamine sõltub komisjoni eelarvepädevatest talitustest ja liikmesriikidest. Eelarvevahendite käsutajad ja liikmesriigid peavad kõigist tagasisaadud või kustutatud summadest OLAFit koheselt teavitama. Õigusalast järelkäsitlemist tuleks rakendada üksnes juhtumite osas, mille puhul esialgsed kulutused heakskiitnud eelarvevahendite käsutaja peab kriminaalasja menetluse lõppedes sissenõudmiseks algatama tsiviilasja menetluse. Seadusandlik järelkäsitlemine ameti poolt esitatud kokkuvõtete põhjal peaks jääma operatiivpeadirektoraatide vastutusele. |
| --- | --- |

82.

Ameti finantsalased järelmeetmed kulutavad rohkelt ressursse (vt punktid 31 ja 54). Õigusalane järelkäsitlus annab esitatud järeldustele vähe lisaväärtust (vt punkt 43).

Finantsalane järelkäsitlemine ei peaks kuuluma ameti ülesannete hulka. Juurdluste tulemusel väljaselgitatud summade sissenõudmise korraldamine sõltub komisjoni eelarvepädevatest talitustest ja liikmesriikidest. Eelarvevahendite käsutajad ja liikmesriigid peavad kõigist tagasisaadud või kustutatud summadest OLAFit koheselt teavitama. Õigusalast järelkäsitlemist tuleks rakendada üksnes juhtumite osas, mille puhul esialgsed kulutused heakskiitnud eelarvevahendite käsutaja peab kriminaalasja menetluse lõppedes sissenõudmiseks algatama tsiviilasja menetluse. Seadusandlik järelkäsitlemine ameti poolt esitatud kokkuvõtete põhjal peaks jääma operatiivpeadirektoraatide vastutusele.

| 83. | Sõltumatut kontrolli juurdlustegevuse õiguslikkuse üle ei teostata. (57) Juurdlusi puudutavad menetlusmeetmed on endiselt puudulikult kodifitseeritud (vt punkt 27).

  Menetluste kodifitseerimine peaks tagama juurdlustoimingute toimumise ennustatavas järjekorras, kindluse ärakuulamiste ajastuse osas ja selle, et juurdlusaluse isiku õigus õiglasele ärakuulamisele ja ligipääs oma toimikule on kaitstud uurimise kõigil võtmetasanditel. Kood peaks tugevdama juurdluste salajasuse põhimõtet ja võimaldama käimasolevate juurdlustoimingute seaduslikkuse kontrolli. Nimetatud koodil peaks olema õiguslik jõud, see peaks olema avaldatud ja võimaldama OLAFi juurdlusi reguleerivate aluspõhimõtete, eriti läbipaistvuse ja ärakuulamise põhimõtte, läbipaistvat rakendamist. |
| --- | --- |

83.

Sõltumatut kontrolli juurdlustegevuse õiguslikkuse üle ei teostata. (57) Juurdlusi puudutavad menetlusmeetmed on endiselt puudulikult kodifitseeritud (vt punkt 27).

Menetluste kodifitseerimine peaks tagama juurdlustoimingute toimumise ennustatavas järjekorras, kindluse ärakuulamiste ajastuse osas ja selle, et juurdlusaluse isiku õigus õiglasele ärakuulamisele ja ligipääs oma toimikule on kaitstud uurimise kõigil võtmetasanditel. Kood peaks tugevdama juurdluste salajasuse põhimõtet ja võimaldama käimasolevate juurdlustoimingute seaduslikkuse kontrolli. Nimetatud koodil peaks olema õiguslik jõud, see peaks olema avaldatud ja võimaldama OLAFi juurdlusi reguleerivate aluspõhimõtete, eriti läbipaistvuse ja ärakuulamise põhimõtte, läbipaistvat rakendamist.

| 84. | Otsekulutuste valdkonnas sõltub OLAF koostööst siseriiklike talitustega. Mõned liikmesriigid teevad ametiga meelsamini koostööd kui teised, kuigi ameti valduses ei ole kõiki vahendeid teatud faktide väljaselgitamiseks (vt punktid 15 ja 37). |
| --- | --- |

84.

Otsekulutuste valdkonnas sõltub OLAF koostööst siseriiklike talitustega. Mõned liikmesriigid teevad ametiga meelsamini koostööd kui teised, kuigi ameti valduses ei ole kõiki vahendeid teatud faktide väljaselgitamiseks (vt punktid 15 ja 37).

| 85. | Omavahendite ja ühiselt juhitavate kulude valdkonnas on koostöö liikmesriikidega ad hoc eeskirjade ja vastastikuse abistamise menetluste raames (määrus (Euratom, EÜ) nr 2195/96) sageli keskpärane (vt punktid 15 ja 32).

  Selgitamaks liikmesriikide asutustega koostöö tegemise korda, oleks kasulik kaaluda kas eraldi nõukogu määruse vastuvõtmist, mis sätestaks sellise koostöö üksikasjaliku korra (vt määruse (EÜ) nr 1073/1999 kohta esitatud muudatusettepanekuid), või kõige paremini ametit abistama sobivate siseriiklike uurimistalitustega kokkuleppe sõlmimist. (58) |
| --- | --- |

85.

Omavahendite ja ühiselt juhitavate kulude valdkonnas on koostöö liikmesriikidega ad hoc eeskirjade ja vastastikuse abistamise menetluste raames (määrus (Euratom, EÜ) nr 2195/96) sageli keskpärane (vt punktid 15 ja 32).

Selgitamaks liikmesriikide asutustega koostöö tegemise korda, oleks kasulik kaaluda kas eraldi nõukogu määruse vastuvõtmist, mis sätestaks sellise koostöö üksikasjaliku korra (vt määruse (EÜ) nr 1073/1999 kohta esitatud muudatusettepanekuid), või kõige paremini ametit abistama sobivate siseriiklike uurimistalitustega kokkuleppe sõlmimist. (58)

| 86. | Ameti loodud juhtumite haldussüsteem (CMS ja register) aitab märgatavalt kaasa dokumentide ja juurdlustoimikute kontrollile (vt punkt 17). |
| --- | --- |

86.

Ameti loodud juhtumite haldussüsteem (CMS ja register) aitab märgatavalt kaasa dokumentide ja juurdlustoimikute kontrollile (vt punkt 17).

| 87. | CMS andmebaase ei ole kasutatud parimal viisil tõelise juurdluste läbiviimise ja otsustamisabi süsteemi loomiseks, kuigi nimetatud vahendit on vaja juurdluste juhtimiseks ja suunamiseks (vt punktid 34 ja 36).

  CMS andmebaase tuleks kasutada dokumenteerimissüsteemi tegelikuks juurdluste läbiviimise ja otsustamisabi süsteemiks muutmiseks. Kui antud muudatus ühendada uurijate juhtimisülesannete selgitamisega, tugevdaks see juurdluste tõhusust ja hoiaks ära viivitusi. Nimetatud punktid tuleks kanda OLAFi käsiraamatusse ja täpsustada juhtimisülesannete üksikasju. Käsiraamatu kasutatavamaks muutmiseks tuleks kõik juurdluste korraldamise, läbiviimise ja järelevalve juhtnöörid koguda ühte kohta. Suuremat tähelepanu tuleb pöörata ka uurijate koolitamisele (juurdlustehnikad; valdkondlik, siseriiklik ja ühenduse õigusaktid; aruannete kirjutamise oskused jne). |
| --- | --- |

87.

CMS andmebaase ei ole kasutatud parimal viisil tõelise juurdluste läbiviimise ja otsustamisabi süsteemi loomiseks, kuigi nimetatud vahendit on vaja juurdluste juhtimiseks ja suunamiseks (vt punktid 34 ja 36).

CMS andmebaase tuleks kasutada dokumenteerimissüsteemi tegelikuks juurdluste läbiviimise ja otsustamisabi süsteemiks muutmiseks. Kui antud muudatus ühendada uurijate juhtimisülesannete selgitamisega, tugevdaks see juurdluste tõhusust ja hoiaks ära viivitusi. Nimetatud punktid tuleks kanda OLAFi käsiraamatusse ja täpsustada juhtimisülesannete üksikasju. Käsiraamatu kasutatavamaks muutmiseks tuleks kõik juurdluste korraldamise, läbiviimise ja järelevalve juhtnöörid koguda ühte kohta. Suuremat tähelepanu tuleb pöörata ka uurijate koolitamisele (juurdlustehnikad; valdkondlik, siseriiklik ja ühenduse õigusaktid; aruannete kirjutamise oskused jne).

| 88. | Aruannete koostamisele kulub märkimisväärne osa ressurssidest, mis ei anna alati piisavalt selget teavet võimaldamaks otsustada ameti tõhususe üle vastavate tulemusnäitajate puudumisel (vt punktid 37, 39 ja 43).

  Aruannete arvu tuleks kärpida ja suuremat tähelepanu tuleks pöörata nende teabe väärtusele. Statistilised andmed tuleks muuta usaldusväärsemaks ja asjakohasemaks, et eri ajaperioode oleks võimalik võrrelda. Selles osas peaks pigem tegelikel kui võimalikel tulemustel rajanevate tulemusnäitajate kasutuselevõtt kaasa tooma suurema selguse. |
| --- | --- |

88.

Aruannete koostamisele kulub märkimisväärne osa ressurssidest, mis ei anna alati piisavalt selget teavet võimaldamaks otsustada ameti tõhususe üle vastavate tulemusnäitajate puudumisel (vt punktid 37, 39 ja 43).

Aruannete arvu tuleks kärpida ja suuremat tähelepanu tuleks pöörata nende teabe väärtusele. Statistilised andmed tuleks muuta usaldusväärsemaks ja asjakohasemaks, et eri ajaperioode oleks võimalik võrrelda. Selles osas peaks pigem tegelikel kui võimalikel tulemustel rajanevate tulemusnäitajate kasutuselevõtt kaasa tooma suurema selguse.

Vahendite kasutamine juurdluste toetamisel

| 89. | Ameti aktiivne juurdluspoliitika ei võimalda sel saada ülevaadet tulevasest töökoormusest ja vastavalt sellele korraldada oma juurdlusmeeskondade tööd (vt punktid 26 ja 62). Personali jaotamine juurdlusdirektoraadi üksuste vahel ei ole läbipaistev. Personalijuhtimine on keeruline ajutise personali ebaproportsionaalse arvu tõttu, mis tekitab ebastabiilsust (vt punktid 63 ja 64).

  Personalijuhtimise struktuuriliste probleemide lahendamiseks tuleks seirata erinevate talituste töökoormust ja rakendada tegelikke personalijuhtimise suuniseid. Lisaks aitaks juurdlusmeeskondade usaldusväärne juhtimine tasakaalustada eri üksuste personali arvu, võimaldades üksuste juhtidel juurdlusi täpsemalt juhendada. |
| --- | --- |

89.

Ameti aktiivne juurdluspoliitika ei võimalda sel saada ülevaadet tulevasest töökoormusest ja vastavalt sellele korraldada oma juurdlusmeeskondade tööd (vt punktid 26 ja 62). Personali jaotamine juurdlusdirektoraadi üksuste vahel ei ole läbipaistev. Personalijuhtimine on keeruline ajutise personali ebaproportsionaalse arvu tõttu, mis tekitab ebastabiilsust (vt punktid 63 ja 64).

Personalijuhtimise struktuuriliste probleemide lahendamiseks tuleks seirata erinevate talituste töökoormust ja rakendada tegelikke personalijuhtimise suuniseid. Lisaks aitaks juurdlusmeeskondade usaldusväärne juhtimine tasakaalustada eri üksuste personali arvu, võimaldades üksuste juhtidel juurdlusi täpsemalt juhendada.

| 90. | Strateegilise analüüsi talituste mõju juurdlusdirektoraadile on endiselt vähene. Riskianalüüsi osas on nende panus jäänud piiratuks (vt punkt 46).

  Strateegilise analüüsi talituste missioon tuleks uuesti määratleda, et talitused saaksid tõhusalt osaleda olukordade väljaselgitamises, mis võivad suurima riskiga valdkondades viia välisjuurdlusteni. Selles osas peaksid talitused otsima võimalusi liikmesriikide poolt edastatud andmete esitamise, iseloomu ja täpsuse parandamiseks, võimaldades andmebaasi loomist, mida saaks kasutada kõrvalekallete otsimiseks ja juurdluste algatamiseks. |
| --- | --- |

90.

Strateegilise analüüsi talituste mõju juurdlusdirektoraadile on endiselt vähene. Riskianalüüsi osas on nende panus jäänud piiratuks (vt punkt 46).

Strateegilise analüüsi talituste missioon tuleks uuesti määratleda, et talitused saaksid tõhusalt osaleda olukordade väljaselgitamises, mis võivad suurima riskiga valdkondades viia välisjuurdlusteni. Selles osas peaksid talitused otsima võimalusi liikmesriikide poolt edastatud andmete esitamise, iseloomu ja täpsuse parandamiseks, võimaldades andmebaasi loomist, mida saaks kasutada kõrvalekallete otsimiseks ja juurdluste algatamiseks.

| 91. | Õigusalane abi on kasulik mõningatest ühenduse õigusaktidest tulenevate raskuste puhul. Selles valdkonnas on abi juurdlustalitustele regulaarne. Teisest küljest on õigustatud küsimus selle kohta, kuidas mõjutavad finantshuvide kaitse strateegiaga seotud tegevused ameti juurdlusi (vt punktid 53 ja 55).

  Kuna finantshuvide kaitse strateegiaga seotud tegevused ei ole avaldanud juurdluste toimetamisele otsest mõju, võiks antud tegevuste läbiviimine paremini sobida komisjoni teistele talitustele. |
| --- | --- |

91.

Õigusalane abi on kasulik mõningatest ühenduse õigusaktidest tulenevate raskuste puhul. Selles valdkonnas on abi juurdlustalitustele regulaarne. Teisest küljest on õigustatud küsimus selle kohta, kuidas mõjutavad finantshuvide kaitse strateegiaga seotud tegevused ameti juurdlusi (vt punktid 53 ja 55).

Kuna finantshuvide kaitse strateegiaga seotud tegevused ei ole avaldanud juurdluste toimetamisele otsest mõju, võiks antud tegevuste läbiviimine paremini sobida komisjoni teistele talitustele.

| 92. | Toetustegevused on kasulikud siis, kui liikmesriikidel on vaja konkreetset toetust piiriüleste juurdluste koordineerimisel või analüüsimisel. Ameti perifeersed tegevused, eriti need, mis on seotud finantshuvide kaitse poliitikaga laiemas tähenduses, viivad juhtimise kõrvale järelevalve rolli ja juurdlusfunktsiooni toetamise juurest. Kui nimetatud tegevused hõlmavad kohustuste võtmist, mis kuuluvad harilikult komisjoni operatiivtalitustele (näiteks programmide juhtimine), ei ole ameti vahendite mobiliseerimine parimaks lahenduseks (vt punktid 55 ja 59).

  Programmide juhtimisega seotud töö peaks kuuluma komisjoni operatiivtalituste vastutusalasse, mis on selleks ametist paremini varustatud. |
| --- | --- |

92.

Toetustegevused on kasulikud siis, kui liikmesriikidel on vaja konkreetset toetust piiriüleste juurdluste koordineerimisel või analüüsimisel. Ameti perifeersed tegevused, eriti need, mis on seotud finantshuvide kaitse poliitikaga laiemas tähenduses, viivad juhtimise kõrvale järelevalve rolli ja juurdlusfunktsiooni toetamise juurest. Kui nimetatud tegevused hõlmavad kohustuste võtmist, mis kuuluvad harilikult komisjoni operatiivtalitustele (näiteks programmide juhtimine), ei ole ameti vahendite mobiliseerimine parimaks lahenduseks (vt punktid 55 ja 59).

Programmide juhtimisega seotud töö peaks kuuluma komisjoni operatiivtalituste vastutusalasse, mis on selleks ametist paremini varustatud.

Ameti ja järelevalvekomitee vahelised suhted

| 93. | Ameti taolise asutuse juhtimine vajab juhtimisülesannete täpset piiritlemist ja selget järelevalvekorda. Vaatamata sellele on järelevalvekomitee juhendid ja volitused muutunud ebaselgeks. Peale selle ei paku järelevalvekomitee ameti direktorile kogu vajalikku toetust (vt punkt 70).

  Järelevalvekomitee roll tuleks uuesti üle vaadata, vältimaks igasugust käimasolevatesse juurdlustesse sekkumise riski. |
| --- | --- |

93.

Ameti taolise asutuse juhtimine vajab juhtimisülesannete täpset piiritlemist ja selget järelevalvekorda. Vaatamata sellele on järelevalvekomitee juhendid ja volitused muutunud ebaselgeks. Peale selle ei paku järelevalvekomitee ameti direktorile kogu vajalikku toetust (vt punkt 70).

Järelevalvekomitee roll tuleks uuesti üle vaadata, vältimaks igasugust käimasolevatesse juurdlustesse sekkumise riski.

Ameti taaskeskendamine juurdlusfunktsioonile

| 94. | Asjaolu, et OLAF on komisjoniga ühendatud, ei ole ohustanud ameti juurdlusfunktsiooni sõltumatust, isegi kui on täheldatud mõningaid raskusi teabe edastamisel. Seega ei peaks ameti staatust ilmselt kahtluse alla seadma. Teisest küljest oleks juurdluste juhtimine pidanud pälvima püsivamat tähelepanu, kindlustamaks selle tulemuste kvaliteeti ja vältimaks komisjoni teiste talituste töö dubleerimist. Ameti viie esimese tegevusaasta põhjal saadud kogemus näitab vajadust enama süvenemise järele, tagamaks juurdluste tulemuslikkus konkreetsete tulemuste saavutamisel, olgu nendeks siis ebaseaduslikult omastatud summade sissenõudmine või distsiplinaar- või kriminaalsanktsioonide mõjus rakendamine.

  Eelnevast lähtuvalt on selge, et ameti tegevuste taaskeskendamine juurdlusfunktsioonile, nagu viitas komisjoni president 2003. aasta novembris, tugevdaks juurdluste mõjusust, jättes teistele organisatsioonidele vastutuse ennetava või seadusandliku tegevuse eest. Taaskeskendamisega peaksid omakorda kaasnema muudatused ameti juhtimises, mis eeldab määruste muutmist. (59) |
| --- | --- |

94.

Asjaolu, et OLAF on komisjoniga ühendatud, ei ole ohustanud ameti juurdlusfunktsiooni sõltumatust, isegi kui on täheldatud mõningaid raskusi teabe edastamisel. Seega ei peaks ameti staatust ilmselt kahtluse alla seadma. Teisest küljest oleks juurdluste juhtimine pidanud pälvima püsivamat tähelepanu, kindlustamaks selle tulemuste kvaliteeti ja vältimaks komisjoni teiste talituste töö dubleerimist. Ameti viie esimese tegevusaasta põhjal saadud kogemus näitab vajadust enama süvenemise järele, tagamaks juurdluste tulemuslikkus konkreetsete tulemuste saavutamisel, olgu nendeks siis ebaseaduslikult omastatud summade sissenõudmine või distsiplinaar- või kriminaalsanktsioonide mõjus rakendamine.

Eelnevast lähtuvalt on selge, et ameti tegevuste taaskeskendamine juurdlusfunktsioonile, nagu viitas komisjoni president 2003. aasta novembris, tugevdaks juurdluste mõjusust, jättes teistele organisatsioonidele vastutuse ennetava või seadusandliku tegevuse eest. Taaskeskendamisega peaksid omakorda kaasnema muudatused ameti juhtimises, mis eeldab määruste muutmist. (59)

Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 9. juuni 2005. aasta istungil Luxembourg’is

Kontrollikoja nimel

president

Hubert WEBER

---

(1)  Vt OLAFi tegevuse hindamise aruanne (artikkel 15), KOM(2003) 154 lõplik, 2. aprill 2003.

1

(2)  Komisjoni 28. aprilli 1999. aasta otsus nr 1999/352/EÜ, ESTÜ, Euratom (EÜT L 136, 31.5.1999, lk 20); Euroopa parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1073/1999 (EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1).

2

(3)  Pettuste tõkestamise kooskõlastamise töökond (kuni aastani 1987); pettuste tõkestamise kooskõlastusüksus (UCLAF – 1987–1999). Seoses eelnevaga vt kontrollikoja eriaruanne nr 8/98 (EÜT C 230, 22.7.1998), mille järeldusi kasutati OLAFi loomiseni viinud aruteludes.

3

(4)  Otsus 1999/352/EÜ, ESTÜ, Euratom, artikli 2 lõiked 3–7. Euroopa Liidu finantshuvide kaitsega seotud tegevuste kontekstis on komisjon andnud oma 2004–2005. aasta tegevuskavas sätestatud 37 tegevusest OLAFile juhtrolli 31 tegevuses.

4

(5)  Loodi 2002. aasta veebruaris juurdluste läbiviimiseks ja komisjoni distsiplinaarmenetluste korraldamiseks. Ameti ja IDOCi vahelised suhted sätestatakse kokkuleppega, mida ei ole veel allkirjastatud.

5

(6)  Vt OLAFi tegevuse täiendava hindamise aruande tabel 3, SEK(2004) 1370, 26.10.2004. 30. juuni 2004. aasta seisuga oli üheksa juhtumit veel avatud ja 30 juhtumit järelmeetmete etapis.

6

(7)  Vt eriaruande nr 8/98 punkt 1.6 (EÜT C 230, 22.7.1998).

7

(8)  Vt kontrollikoja 2000. eelarveaasta aastaaruande punkt 7.42 (EÜT C 359, 15.12.2001).

8

(9)  Näiteks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 2988/95 (EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1), mis käsitleb eeskirjade eiramise puhul rakendatavaid halduskaristusi; nõukogu määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2), mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist; või erimäärused, mis käsitlevad omavahendeid, struktuurifonde, Euroopa Arengufondi jne.

9

(10)  1999. aasta alguses sisaldas UCLAFi ametikohtade loetelu 149 töökohta.

10

(11)  Sealhulgas 13 lähetuses viibivat riiklikku eksperti.

11

(12)  Hindamine esitati vastavalt määruse (EÜ) nr 1073/1999 artiklile 15.

12

(13)  OLAFi tegevuse täiendava hindamise aruanne, SEK(2004) 1370, 26.10.2004.

13

(14)  Eriti eriaruanne nr 8/98 (EÜT C 230, 22.7.1998) ja kontrollikoja 2000. eelarveaasta aastaaruande 7. peatükis sisalduvad tähelepanekud (EÜT C 359, 15.12.2001).

14

(15)  KOM(2004) 103 lõplik, 10.2.2004.

15

(16)  (CMS) Case Management System (juhtumite haldussüsteem).

16

(17)  Hindamisaruannete näidispealkirjad on järgnevad: 1. Taust; 2. Süüdistused; 3. Usaldusväärsus, allikas ja informatsiooni paikapidavus; 4. OLAFi pädevus; 5. Soovitatav lähenemine; 6. Finantsmõjud ja tagasisaamise väljavaated; 7. Prioriteetsuse aste; 8. Väljapakutud tööplaan; 9. Ressursside jaotamine.

17

(18)  Kui süüdistus on niivõrd halvasti põhjendatud, et juhtumit ei ole mõtet isegi hindamisetapis käsitleda, lõpetatakse juhtum koheselt ja sellega edasi ei tegeleta (prima facie alusetu juhtum).

18

prima facie

(19)  Vt kontrollikoja eriaruanne nr 8/98, punktid 1.5 ja 1.6 (EÜT C 230, 22.7.1998).

19

(20)  Struktuurifondid on eriti problemaatilised, kuna dokumentatsiooni ja üksikasjalikke finantsandmeid ei ole saadaval ühenduse ega siseriiklikul tasemel, vaid ainult piirkondlikult.

20

(21)  Liikmesriikide poolne teabeedastamine sätestatakse selgesõnaliselt määruse (EÜ) nr 1073/1999 artiklis 7.

21

(22)  2000. eelarveaasta aastaaruanne, punkt 7.49 (EÜT C 359, 15.12.2001).

22

(23)  Juurdlusmenetlust reguleerivad sätted tulenevad mitmetest dokumentidest ning neid oleks võimalik edukalt konsolideerida (määrus (EÜ) nr 1073/1999, määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96, määrus (EÜ, Euratom) nr 2988/95, institutsioonidevahelised kokkulepped, IDOCi memorandum ja personalieeskirjad).

23

(24)  Komisjoni 2003. aasta oktoobrikuu hindamisraporti teine soovitus käsitleb juurdlusmeetmete rakendamisel kasutatavate halduseeskirjade koostamist.

24

(25)  Määruse (EÜ) nr 1073/1999 artiklis 7 on selgesõnaliselt sätestatud OLAFi juurdlusteks vajamineva informatsiooni edastamine.

25

(26)  Määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikli 9 lõige 4, mis käsitleb ameti juurdlusi, sätestab, et institutsioon või asutus teavitab ametit selle soovitusel võetud distsiplinaarmeetmetest.

26

(27)  Nõukogu 13. märtsi 1997. aasta määrus (EÜ) nr 515/97 (EÜT L 82, 22.3.1997, lk 1).

27

(28)  Vt Euroopa Ühenduste Kohtu 10. juuli 2003. aasta otsus, Komisjon v. EIP, punkt 164.

28

v

(29)  Eriti Belgias ja Luksemburgis.

29

(30)  Sellega seoses vt ameti täiendava hindamise aruande punktis 1.3.2 toodud analüüs, SEK(2004) 1370, 26.10.2004.

30

(31)  Oma 2000. eelarveaasta aastaaruandes märkis kontrollikoda (punkt 7.49), et puudus süsteem erinevate järelepärimiste ja sissenõutud summade üldiseks registreerimiseks.

31

(32)  Seoses sellega tuleks selgelt eristada juurdlusaruannetes sisalduvaid soovitusi ja nendega seonduvaid distsiplinaar- või õiguslikke tagajärgi. Samamoodi tuleks eristada taotletud sissenõudmisi ja tegelikult laekunud rahalisi vahendeid.

32

(33)  President Prodi kõne Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjonile 18. novembril 2003.

33

(34)  Liikmesriikides avastatud pettusejuhtumite salvestamise ja neist teavitamise süsteemide haldamise kaudu antav abi (AFIS, ECR jne).

34

(35)  Pettustevastase ameti viies aruanne (juuli 2003 – juuni 2004), punkt 3.1.1.

35

(36)  Vt 10. juuni 2004. aasta eriaruanne nr 3/2004 (ELT C 269, 4.11.2004).

36

(37)  Üksus 2.C tegeleb AFIS süsteemi tehnilise haldamisega; süsteemile juurdepääsu vajaks amet isegi siis, kui selle haldamisega tegeleks mõni muu komisjoni talitus.

37

(38)  Vt eriaruanne nr 3/2004.

38

(39)  A- ja B-kategooriate alaliste ametikohtade arv kasvas 107lt 1999. aastal 143le 2000. aastal ning 2001. aastal kärbiti seda 109le.

39

(40)  Need komisjoni peadirektoraadid kasutavad märkimisväärselt kõrgetasemelisi uurimisrühmi.

40

(41)  Eriaruandes nr 8/98 on kontrollikoda juba osutanud, et ajutise personali suur osakaal viib järjepidevuse puudumiseni organisatsioonis.

41

(42)  Otsus nr 1999/352/EÜ, ESTÜ, Euratom, artikkel 4.

42

(43)  Määrus (EÜ) nr 1073/1999, artikli 11 lõige 1.

43

(44)  17. novembri 1999. aasta kodukord, artikkel 2 (EÜT L 41, 5.2.2000).

44

(45)  Direktori konsulteerimine komiteega vastavalt otsuse nr 1999/352/EÜ, ESTÜ, Euratom artikli 6 lõikele 2, mis ei nõua ametlikku arvamust.

45

(46)  Kuigi määruses (EÜ) nr 1073/1999 nähakse ette komitee teavitamine ameti direktori poolt siseriiklikele õigusasutustele üleantavatest juhtumitest, ei täpsustata selles teavitamise aega; eelneva teavitamise põhimõte sätestatakse komitee kodukorras (artiklid 22 lõige 5).

46

(47)  Artikli 22 lõige 6.

47

(48)  Artikli 22 lõige 7.

48

(49)  Artikli 3 punkt b.

49

(50)  Artikli 4 lõige 5, artikli 19 lõige 7 ja artikkel 25.

50

(51)  Artikli 19 lõiked 1 ja 2.

51

(52)  Artikli 19 lõiked 4.

52

(53)  Isegi Eurostati kriisi tipphetkedel 2003. aastal hoidus komisjon sekkumast juurdluste läbiviimisesse.

53

(54)  Vt ka määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 artikli 9 sätteid, mis kohustavad liikmesriiki andma komisjonile finantshuvide kaitse raames kogu vajalikku abi.

54

(55)  Kaasa arvatud 14 sisejuurdlust.

55

(56)  Näiteks tulud ja ühiselt juhitavad kulud, otsejuhitavad kulud, sisejuurdlused jne.

56

(57)  Vt määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikkel 14. Uute personalieeskirjade artikkel 90a ei lahenda ameti juurdlustoiminguid puudutavate kohtuprotsessi eelsete kaebuste sõltumatuse küsimust.

57

(58)  Sedalaadi kokkulepe on juba sõlmitud Itaalia Guardia di finanza’ga.

58

(59)  Määrus (EÜ) nr 1073/1999 ameti juurdluste kohta; otsus nr 1999/352/EÜ, ESTÜ, Euratom ameti asutamise kohta; otsus nr 1999/396/EÜ, ESTÜ, Euratom (EÜT L 149, 16.6.1999, lk 57) sisejuurdluste tingimuste kohta.

59

---

I LISA

OLAFI ORGANOGRAMM

Image

---

II LISA

UURITUD JUURDLUSTE VALIMIS ESINENUD PEAMISED PUUDUSED

| Hinnangud (uuriti 30 ühikut) |
| --- |
| Viivitused töö teostamisel | 16 juhtumit |
| Ebapiisav järelevalve | 13 juhtumit |
| Ebatäpsed juurdluseesmärgid | 12 juhtumit |
| Puudulikud CMS toimikud | 15 juhtumit |
| Juurdlused (uuriti 62 ühikut) |
| Viivitused töö teostamisel | 34 juhtumit |
| Ebapiisav järelevalve | 24 juhtumit |
| Piiratud juurdlustegevus | 10 juhtumit |
| Ebastandardsed aruanded | 15 juhtumit |
| Ebatäpsed juurdluseesmärgid | 28 juhtumit |
| Puudulikud CMS toimikud | 13 juhtumit |
| Järelkäsitlus (uuriti 25 ühikut) |
| Viivitused töö teostamisel | 22 juhtumit |
| Järelkäsitluse piiratud kasu | 8 juhtumit |
| Ebapiisav järelevalve | 7 juhtumit |
| Puudulikud CMS toimikud | 6 juhtumit |
| Piiratud järelkäsitlus | 5 juhtumit |

Hinnangud (uuriti 30 ühikut)

Viivitused töö teostamisel

16 juhtumit

Ebapiisav järelevalve

13 juhtumit

Ebatäpsed juurdluseesmärgid

12 juhtumit

Puudulikud CMS toimikud

15 juhtumit

Juurdlused (uuriti 62 ühikut)

Viivitused töö teostamisel

34 juhtumit

Ebapiisav järelevalve

24 juhtumit

Piiratud juurdlustegevus

10 juhtumit

Ebastandardsed aruanded

15 juhtumit

Ebatäpsed juurdluseesmärgid

28 juhtumit

Puudulikud CMS toimikud

13 juhtumit

Järelkäsitlus (uuriti 25 ühikut)

Viivitused töö teostamisel

22 juhtumit

Järelkäsitluse piiratud kasu

8 juhtumit

Ebapiisav järelevalve

7 juhtumit

Puudulikud CMS toimikud

6 juhtumit

Piiratud järelkäsitlus

5 juhtumit

Image

---

KOMISJONI VASTUS

Oma vastuste lisas esitab komisjoni OLAFi järelevalvekomitee vastused lõigetele 66–72 ja 93. Komisjon ning OLAF märgivad, et nad ei jaga teatavaid järelevalvekomitee esitatud seisukohti.

KOKKUVÕTE

| III. | OLAF on praegu tänu teabe sorteerimisele (1) võimeline alustama juurdlust kõigi talle laekunud tõsiste avalduste alusel. Tulevikus soovib amet suurendada juurdluste tõhusust ja järelevalvet, võttes selleks kasutusele laiaulatuslikuma strateegilise analüüsi ning kohandades vajaduse korral oma tegevust vastavalt uutele prioriteetidele. |
| --- | --- |

III.

OLAF on praegu tänu teabe sorteerimisele (1) võimeline alustama juurdlust kõigi talle laekunud tõsiste avalduste alusel. Tulevikus soovib amet suurendada juurdluste tõhusust ja järelevalvet, võttes selleks kasutusele laiaulatuslikuma strateegilise analüüsi ning kohandades vajaduse korral oma tegevust vastavalt uutele prioriteetidele.

| IV. | Juurdluste ning toetus- ja kooskõlastustegevuse ühine eesmärk on finantshuvide kaitsmine. Samas on määrusest (EÜ) nr 1073/1999 tulenevad erinevused nende tegevuste vahel ilmsed. Need väljenduvad ameti erinevates rollides (põhinedes ameti oskustel, pädevusel ja sõltumatusel). Institutsioonide otsuse (2) alusel toimuva ameti ülesehituse võimaliku reformi raames võib kavandada ka suuremat eristamist kõnealuste tegevuste korraldamises. |
| --- | --- |

IV.

Juurdluste ning toetus- ja kooskõlastustegevuse ühine eesmärk on finantshuvide kaitsmine. Samas on määrusest (EÜ) nr 1073/1999 tulenevad erinevused nende tegevuste vahel ilmsed. Need väljenduvad ameti erinevates rollides (põhinedes ameti oskustel, pädevusel ja sõltumatusel). Institutsioonide otsuse (2) alusel toimuva ameti ülesehituse võimaliku reformi raames võib kavandada ka suuremat eristamist kõnealuste tegevuste korraldamises.

| V. | Tähelepanekud ameti raamistiku kohta põhinevad kontrollikoja poolt analüüsitud juhtumite valimil. Nende juhtumite haldamine ei kajasta veel alates 2003. aastast tehtud edusamme. Seega peaks kontrollikoja märkus järelevalve puudulikkuse kohta olema täpsem (2000. aasta juulist 2003. aasta juunini on lõpetatud 957 pettuste ennetamise koordinatsiooniüksuse (UCLAF) alustatud juhtumi uurimine ning viimase kolme aasta jooksul on juurdluste keskmine pikkus vähenenud 33lt kuult 22le kuule 2004. aastal). Lisaks on komisjoni ettepanekus kehtestatud juurdluste läbiviimise tähtajad. (Vt määruste (EÜ) nr 1073 ja (Euratom) nr 1074/99 (3) muudatusettepanek). |
| --- | --- |

V.

Tähelepanekud ameti raamistiku kohta põhinevad kontrollikoja poolt analüüsitud juhtumite valimil. Nende juhtumite haldamine ei kajasta veel alates 2003. aastast tehtud edusamme. Seega peaks kontrollikoja märkus järelevalve puudulikkuse kohta olema täpsem (2000. aasta juulist 2003. aasta juunini on lõpetatud 957 pettuste ennetamise koordinatsiooniüksuse (UCLAF) alustatud juhtumi uurimine ning viimase kolme aasta jooksul on juurdluste keskmine pikkus vähenenud 33lt kuult 22le kuule 2004. aastal). Lisaks on komisjoni ettepanekus kehtestatud juurdluste läbiviimise tähtajad. (Vt määruste (EÜ) nr 1073 ja (Euratom) nr 1074/99 (3) muudatusettepanek).

| VI. | Pärast kantseleis läbi viidud esimest etappi tagab OLAF oma tegevuse kvaliteedi ja õiguspärasuse kontrolli oma vastutavate töötajate, juhatuse ning kohtunike ja järelevalveüksuste kaudu. Lisaks pöörab amet edaspidi suuremat tähelepanu oma juurdlustegevuse kavandamisele, kasutades selleks tööplaane.
  Koostöö liikmesriikidega eeldab mõlemalt poolelt jätkuvaid ja järjepidevaid jõupingutusi. OLAF peab kõnealuse aspekti edendamist esmatähtsaks. Koostööst on huvitatud ka komisjon, kes kirjeldab seda OLAFi tegevusaruandele (4) esitatud soovituses nr 14 kui multidistsiplinaarsete teenuste platvormi. |
| --- | --- |

VI.

Pärast kantseleis läbi viidud esimest etappi tagab OLAF oma tegevuse kvaliteedi ja õiguspärasuse kontrolli oma vastutavate töötajate, juhatuse ning kohtunike ja järelevalveüksuste kaudu. Lisaks pöörab amet edaspidi suuremat tähelepanu oma juurdlustegevuse kavandamisele, kasutades selleks tööplaane.

Koostöö liikmesriikidega eeldab mõlemalt poolelt jätkuvaid ja järjepidevaid jõupingutusi. OLAF peab kõnealuse aspekti edendamist esmatähtsaks. Koostööst on huvitatud ka komisjon, kes kirjeldab seda OLAFi tegevusaruandele (4) esitatud soovituses nr 14 kui multidistsiplinaarsete teenuste platvormi.

| VII. | OLAFi tegevuse tõhusust on võimalik vaid osaliselt hinnata juurdluste konkreetse menetlemise, nt süüdistuste esitamise ja sissenõudmiste põhjal. Juurdluste menetlemise üle langetavad otsuse liikmesriikide ametiasutused ja mõnel juhul ühenduse institutsioonid, mitte OLAF.
  Kuna tulemusnäitajate määratlemine ja rakendamine on keeruline ülesanne, on OLAF alustanud sellel teemal arutelu, võttes sealjuures arvesse siseriiklike juurdlusasutuste kogemusi. OLAF uurib võimalust saada liikmesriikide ametiasutustelt tagasisidet oma aruannete kasulikkuse kohta. |
| --- | --- |

VII.

OLAFi tegevuse tõhusust on võimalik vaid osaliselt hinnata juurdluste konkreetse menetlemise, nt süüdistuste esitamise ja sissenõudmiste põhjal. Juurdluste menetlemise üle langetavad otsuse liikmesriikide ametiasutused ja mõnel juhul ühenduse institutsioonid, mitte OLAF.

Kuna tulemusnäitajate määratlemine ja rakendamine on keeruline ülesanne, on OLAF alustanud sellel teemal arutelu, võttes sealjuures arvesse siseriiklike juurdlusasutuste kogemusi. OLAF uurib võimalust saada liikmesriikide ametiasutustelt tagasisidet oma aruannete kasulikkuse kohta.

| VIII. | Ajutiste töötajate suure osakaalu tõttu OLAFi personalis sai amet oma struktuuride loomise käigus kiiresti tööle võtta kogemusega uurijaid. Olles teadlik kontrollikoja osutatud ohust, kavatseb amet eelarvepädevate institutsioonide nõusolekul muuta järk-järgult olulise osa ajutistest töökohtadest alalisteks töökohtadeks, mis võimaldaks alles hoida omandatud oskusteabega töötajaid. Peale selle pöörab amet edaspidi erilist tähelepanu oma personali, eelkõige uurijate ja uute töötajate koolitamisele. |
| --- | --- |

VIII.

Ajutiste töötajate suure osakaalu tõttu OLAFi personalis sai amet oma struktuuride loomise käigus kiiresti tööle võtta kogemusega uurijaid. Olles teadlik kontrollikoja osutatud ohust, kavatseb amet eelarvepädevate institutsioonide nõusolekul muuta järk-järgult olulise osa ajutistest töökohtadest alalisteks töökohtadeks, mis võimaldaks alles hoida omandatud oskusteabega töötajaid. Peale selle pöörab amet edaspidi erilist tähelepanu oma personali, eelkõige uurijate ja uute töötajate koolitamisele.

| IX. | OLAFi õiguslik raamistik sisaldab juba praegu olulisi sätteid inimõiguste kaitseks. Määruse (EÜ) nr 1073/1999 (5) muudatusettepanekus soovitatakse kodifitseerida asjaomaste isikute õiguse kaitse. Kvaliteedi ja õiguspärasuse sisekontroll kuulub käesoleval hetkel vastutavate töötajate ja juhatuse pädevusse.
  Selleks et praktikas paremini tagada juurdluste õiguspärasus ja muuta ameti menetlused läbipaistvamaks, sisaldab OLAFi menetlusjuhendi uus variant halduseeskirjade kogumit (mida võib tulevikus täiendada olemasolevast juhendist eraldi). |
| --- | --- |

IX.

OLAFi õiguslik raamistik sisaldab juba praegu olulisi sätteid inimõiguste kaitseks. Määruse (EÜ) nr 1073/1999 (5) muudatusettepanekus soovitatakse kodifitseerida asjaomaste isikute õiguse kaitse. Kvaliteedi ja õiguspärasuse sisekontroll kuulub käesoleval hetkel vastutavate töötajate ja juhatuse pädevusse.

Selleks et praktikas paremini tagada juurdluste õiguspärasus ja muuta ameti menetlused läbipaistvamaks, sisaldab OLAFi menetlusjuhendi uus variant halduseeskirjade kogumit (mida võib tulevikus täiendada olemasolevast juhendist eraldi).

| X. | Komisjon jagab kontrollikoja arvamust, mille kohaselt tuleks vaadata läbi ameti juhtimissüsteem ning pakub määruse (EÜ) 1073/1999 muudatusettepanekus võimalikke lahendusi. |
| --- | --- |

X.

Komisjon jagab kontrollikoja arvamust, mille kohaselt tuleks vaadata läbi ameti juhtimissüsteem ning pakub määruse (EÜ) 1073/1999 muudatusettepanekus võimalikke lahendusi.

| XI. | OLAFi tegevus tervikuna keskendub finantshuvide kaitsmisele. Sellest eesmärgist tulenevalt on ameti vahendite kasutamisel prioriteediks operatiivtegevus. Muuhulgas märgib kontrollikoda III punktis, et käesoleval hetkel on OLAF võimeline toime tulema tema käsutuses olevate vahenditega ameti operatiivtegevusest tulenevatele väljakutsetele.
  Komisjon tervitab kontrollikoja tähelepanekuid, kuid see ei mõjuta komisjoni õigust anda tulevikus eelkõige OLAFi ülesannete/pädevuse hindamise raames uus hinnang vastutuse jaotusele oma talituste vahel. |
| --- | --- |

XI.

OLAFi tegevus tervikuna keskendub finantshuvide kaitsmisele. Sellest eesmärgist tulenevalt on ameti vahendite kasutamisel prioriteediks operatiivtegevus. Muuhulgas märgib kontrollikoda III punktis, et käesoleval hetkel on OLAF võimeline toime tulema tema käsutuses olevate vahenditega ameti operatiivtegevusest tulenevatele väljakutsetele.

Komisjon tervitab kontrollikoja tähelepanekuid, kuid see ei mõjuta komisjoni õigust anda tulevikus eelkõige OLAFi ülesannete/pädevuse hindamise raames uus hinnang vastutuse jaotusele oma talituste vahel.

SISSEJUHATUS

| 4. | Amet on arvestanud vajadusega teha oma ülesande täitmisel koostööd liikmesriikide ametiasutustega, väärtustades sealjuures toetus- ja kooskõlastusmeetmeid ning võttes tööle siseriiklike eriasutuste töötajaid. |
| --- | --- |

4.

Amet on arvestanud vajadusega teha oma ülesande täitmisel koostööd liikmesriikide ametiasutustega, väärtustades sealjuures toetus- ja kooskõlastusmeetmeid ning võttes tööle siseriiklike eriasutuste töötajaid.

| 7. | OLAF soovib siinkohal viidata ameti tegevuse täiendavale hindamisele (2004), (6) mille kohaselt ligikaudu 60 % vahenditest eraldatakse operatiivülesannetele. See on seletatav tõsiasjaga, et oluline osa juurdluste direktoraadi (B) alla mittekuuluvatele üksustele suunatud vahenditest on tihedalt seotud juurdlustegevusega. |
| --- | --- |

7.

OLAF soovib siinkohal viidata ameti tegevuse täiendavale hindamisele (2004), (6) mille kohaselt ligikaudu 60 % vahenditest eraldatakse operatiivülesannetele. See on seletatav tõsiasjaga, et oluline osa juurdluste direktoraadi (B) alla mittekuuluvatele üksustele suunatud vahenditest on tihedalt seotud juurdlustegevusega.

| 8. | Komisjon nõustub väitega, et praegu on raske hinnata OLAFi tegevuse tõhusust. Alguses ei olnud ametil hindamistegevuseks vajalikke vahendeid, kuid juhtumite haldussüsteemi käivitamine on aidanud koostada OLAFi meetmete loendi. See lubas esitada ameti finantstulemuste ning kohtuorganitega tehtud koostöö tulemuste esialgse kirjelduse (vt OLAFi tegevuse täiendava hindamise aruanne (7)). Siseriiklike menetluste pikkuse tõttu ei ole siiski võimalik saada konkreetsete OLAFi juurdluste järelmeetmete kohta kiiresti teavet. Seetõttu on OLAF alustanud arutelu kõige sobilikumate tulemusnäitajate üle ning võtab seejuures ameti tegevuse hindamise paremaks piiritlemiseks arvesse siseriiklike asutuste kogemusi. Samas on raske mõõta ennetus- ja veenmistegevust, mis on olulised OLAFi meetmete tulemused. |
| --- | --- |

8.

Komisjon nõustub väitega, et praegu on raske hinnata OLAFi tegevuse tõhusust. Alguses ei olnud ametil hindamistegevuseks vajalikke vahendeid, kuid juhtumite haldussüsteemi käivitamine on aidanud koostada OLAFi meetmete loendi. See lubas esitada ameti finantstulemuste ning kohtuorganitega tehtud koostöö tulemuste esialgse kirjelduse (vt OLAFi tegevuse täiendava hindamise aruanne (7)). Siseriiklike menetluste pikkuse tõttu ei ole siiski võimalik saada konkreetsete OLAFi juurdluste järelmeetmete kohta kiiresti teavet. Seetõttu on OLAF alustanud arutelu kõige sobilikumate tulemusnäitajate üle ning võtab seejuures ameti tegevuse hindamise paremaks piiritlemiseks arvesse siseriiklike asutuste kogemusi. Samas on raske mõõta ennetus- ja veenmistegevust, mis on olulised OLAFi meetmete tulemused.

| 10. | Komisjon on rõhutanud vajadust kontrollida varasemat tegevust ja erinevatel põhjustel ameti hilinenud käivitamisega seotud asjaolusid (vt kontrollikoja 2000. aasta aastaaruande – punkt 7.41), mistõttu ei ole üllatav, et puudujääkide tagajärgi oli tunda veel 2004. aastal (vt punkt 73). II lisas mainitud puudusi tuleb seega pidada suhteliseks, kuna need on seotud peamiselt selliste juhtumite uurimisega, mis algatati enne ameti ümberkorraldamist 2003. aasta novembris.
  Lõpuks on amet arvesse võtnud ka kontrollikoja eelnevaid märkusi ning juhtumite haldussüsteemi (CMS) loomine on näide edusammudest, mis OLAF on teinud kontrollikoja eriaruande nr 8/98 soovituste põhjal. |
| --- | --- |

10.

Komisjon on rõhutanud vajadust kontrollida varasemat tegevust ja erinevatel põhjustel ameti hilinenud käivitamisega seotud asjaolusid (vt kontrollikoja 2000. aasta aastaaruande – punkt 7.41), mistõttu ei ole üllatav, et puudujääkide tagajärgi oli tunda veel 2004. aastal (vt punkt 73). II lisas mainitud puudusi tuleb seega pidada suhteliseks, kuna need on seotud peamiselt selliste juhtumite uurimisega, mis algatati enne ameti ümberkorraldamist 2003. aasta novembris.

Lõpuks on amet arvesse võtnud ka kontrollikoja eelnevaid märkusi ning juhtumite haldussüsteemi (CMS) loomine on näide edusammudest, mis OLAF on teinud kontrollikoja eriaruande nr 8/98 soovituste põhjal.

OLAFI JUURDLUSED

| 13. | Erinevus juurdluste ja operatiivtöö vahel väljendub ameti rollis (tuleneb ameti võimalustest/pädevusest). OLAFi tegevuse õiguslikust raamistikust selgub, et otsesekkumist ameti enda läbiviidava juurdluse kujul kasutatakse harvemini tolli- ja kaubandussektoris (vt vastused punktidele IV, 4 ja 12). |
| --- | --- |

13.

Erinevus juurdluste ja operatiivtöö vahel väljendub ameti rollis (tuleneb ameti võimalustest/pädevusest). OLAFi tegevuse õiguslikust raamistikust selgub, et otsesekkumist ameti enda läbiviidava juurdluse kujul kasutatakse harvemini tolli- ja kaubandussektoris (vt vastused punktidele IV, 4 ja 12).

| 14. | Toetus- ja kooskõlastustegevust teostatakse vastavalt seadusandja poolt määratud eesmärgile tagada finantshuvide tõhus kaitse. Ameti eesmärk on kindlaks määrata menetlus, mis võtaks arvesse iga juhtumi eripärasid. Ükski sekkumisviis ei ole eelistatud. Seega ei saa rääkida vahendite kasutamisest juurdluste arvelt. Kuna need toimingud on tihti keerulised ja hõlmavad mitut liikmesriiki, siis tuleb nende suhtes tingimata rakendada rangeid menetlusi. Kõikide OLAFi operatiivtoimingute allutamine ühistele aruandluseeskirjadele tagab samuti suurema läbipaistvuse (vt vastus punktile 76). Samas võiks vastastikuse abi juhtumite puhul rakendada ka lihtsustatud menetlust. |
| --- | --- |

14.

Toetus- ja kooskõlastustegevust teostatakse vastavalt seadusandja poolt määratud eesmärgile tagada finantshuvide tõhus kaitse. Ameti eesmärk on kindlaks määrata menetlus, mis võtaks arvesse iga juhtumi eripärasid. Ükski sekkumisviis ei ole eelistatud. Seega ei saa rääkida vahendite kasutamisest juurdluste arvelt. Kuna need toimingud on tihti keerulised ja hõlmavad mitut liikmesriiki, siis tuleb nende suhtes tingimata rakendada rangeid menetlusi. Kõikide OLAFi operatiivtoimingute allutamine ühistele aruandluseeskirjadele tagab samuti suurema läbipaistvuse (vt vastus punktile 76). Samas võiks vastastikuse abi juhtumite puhul rakendada ka lihtsustatud menetlust.

| 15. | Siseriiklike asutuste omavaheline koostöö eeldab vastastikust usaldust, mis tekib ja kasvab samuti tänu toetusele (toetus- ja kooskõlastusmeetmed), mida ametil on võimalik liikmesriikidele anda. Euroopa Pettusevastane Amet järgib operatiivkontaktide tõhustamise poliitikat ning on märkinud selle oma 2005. aasta prioriteetide hulka. |
| --- | --- |

15.

Siseriiklike asutuste omavaheline koostöö eeldab vastastikust usaldust, mis tekib ja kasvab samuti tänu toetusele (toetus- ja kooskõlastusmeetmed), mida ametil on võimalik liikmesriikidele anda. Euroopa Pettusevastane Amet järgib operatiivkontaktide tõhustamise poliitikat ning on märkinud selle oma 2005. aasta prioriteetide hulka.

| 16. | a) | Teabe hindamisel teeb amet kindlaks, et sellest tulenevad kahtlused: (i) on seotud OLAFi pädevusse kuuluvate õigusrikkumistega, (ii) on piisavalt tõsised, (8) (iii) on seotud asjaoludega, mis vastavad eelnevalt kehtestatud prioriteetsetele kriteeriumitele. (9) Juurdlustegevuse prioriteedid kehtestatakse ametis toimuva põhjaliku arutelu ja järelevalevkomiteega peetava dialoogi tulemusel. |
| --- | --- | --- |

16.

a)

Teabe hindamisel teeb amet kindlaks, et sellest tulenevad kahtlused: (i) on seotud OLAFi pädevusse kuuluvate õigusrikkumistega, (ii) on piisavalt tõsised, (8) (iii) on seotud asjaoludega, mis vastavad eelnevalt kehtestatud prioriteetsetele kriteeriumitele. (9) Juurdlustegevuse prioriteedid kehtestatakse ametis toimuva põhjaliku arutelu ja järelevalevkomiteega peetava dialoogi tulemusel.

| c) | Ameti otsus mitte algatada menetlust juurdlustoimiku suhtes on oluline otsus huvitatud isikute ja asjaomase institutsiooni jaoks, sest sellega tühistatakse algselt nende kohta esitatud väited. |
| --- | --- |

c)

Ameti otsus mitte algatada menetlust juurdlustoimiku suhtes on oluline otsus huvitatud isikute ja asjaomase institutsiooni jaoks, sest sellega tühistatakse algselt nende kohta esitatud väited.

| 17. | 2003. aasta alguses tegi OLAF olulisi muudatusi juhtumite haldussüsteemis, mille tulemusel on ameti töökorraldus ja teabe usaldusväärsus tunduvalt paranenud. Finantsmõju eelhindamine on keeruline ülesanne, mistõttu OLAF kavatseb luua ekspertidest koosneva töögrupi, kes vaataks üle juhised Euroopa Liidu finantshuvidele tekitatud kahjude hindamiseks juurdluste alguses. Kuna juhtumite haldussüsteemis märgitud summad näitavad juurdluse lõppetapis parima teadmise kohaselt antud hinnangut, siis on asjaomase eelarvevahendite käsutaja ülesanne määrata täpne maksmisele kuuluv summa ja esitada selle alusel sissenõudmiskorraldus. |
| --- | --- |

17.

2003. aasta alguses tegi OLAF olulisi muudatusi juhtumite haldussüsteemis, mille tulemusel on ameti töökorraldus ja teabe usaldusväärsus tunduvalt paranenud. Finantsmõju eelhindamine on keeruline ülesanne, mistõttu OLAF kavatseb luua ekspertidest koosneva töögrupi, kes vaataks üle juhised Euroopa Liidu finantshuvidele tekitatud kahjude hindamiseks juurdluste alguses. Kuna juhtumite haldussüsteemis märgitud summad näitavad juurdluse lõppetapis parima teadmise kohaselt antud hinnangut, siis on asjaomase eelarvevahendite käsutaja ülesanne määrata täpne maksmisele kuuluv summa ja esitada selle alusel sissenõudmiskorraldus.

| 19. | OLAFi poolt menetlemata jäetud teabe osakaal on alates 2002. aastast oluliselt kasvanud tänu prioriteedisüsteemi kehtestamisele, mis käivitub alates kaebuste vastuvõtmise hetkest (vt vastused punktidele 16a) ja III).
  Tõeliseks probleemiks on kvaliteetse algteabe (tõsiste ja tõenäoliselt tulemuslike juurdlusteni viivate juhtumite kohta) edastamine OLAFile.
  OLAF kavatseb edendada kooskõlas uue määrusega (EÜ) nr 1073/1999 aktiivsemaid ja andmete kogumisel põhinevaid juurdlusi ning toiminguid. (Vt vastus punktile 74.) |
| --- | --- |

19.

OLAFi poolt menetlemata jäetud teabe osakaal on alates 2002. aastast oluliselt kasvanud tänu prioriteedisüsteemi kehtestamisele, mis käivitub alates kaebuste vastuvõtmise hetkest (vt vastused punktidele 16a) ja III).

Tõeliseks probleemiks on kvaliteetse algteabe (tõsiste ja tõenäoliselt tulemuslike juurdlusteni viivate juhtumite kohta) edastamine OLAFile.

OLAF kavatseb edendada kooskõlas uue määrusega (EÜ) nr 1073/1999 aktiivsemaid ja andmete kogumisel põhinevaid juurdlusi ning toiminguid. (Vt vastus punktile 74.)

| 20. | 25. veebruaril 2005. aastal vastu võetud OLAFi uues käsiraamatus on arvestatud asjaoluga, et kahenädalane tähtaeg ei ole piisav hinnangu andmiseks teatavates valdkondades, kus tuleb teha koostööd liikmesriikidega. Seetõttu on hindamise tähtajaks edaspidi ette nähtud 2 kuud (10) võimalusega üksuste juhatajate nõusolekul tähtaega pikendada.






  b) | Kontrollikoja märkused järelevalve kohta peaksid olema nüansseeritud ning arvestama tingimustega, milles tuli luua OLAFi tegevuse raamistik. Amet sai alustada oma raamistiku kujundamist alles siis, kui eelnev olukord oli lahendatud. |
| --- | --- | --- |

20.

25. veebruaril 2005. aastal vastu võetud OLAFi uues käsiraamatus on arvestatud asjaoluga, et kahenädalane tähtaeg ei ole piisav hinnangu andmiseks teatavates valdkondades, kus tuleb teha koostööd liikmesriikidega. Seetõttu on hindamise tähtajaks edaspidi ette nähtud 2 kuud (10) võimalusega üksuste juhatajate nõusolekul tähtaega pikendada.

b)

Kontrollikoja märkused järelevalve kohta peaksid olema nüansseeritud ning arvestama tingimustega, milles tuli luua OLAFi tegevuse raamistik. Amet sai alustada oma raamistiku kujundamist alles siis, kui eelnev olukord oli lahendatud.

| c) | Samuti tuleks mainitud viivituste suhtes tuletada meelde, et suur osa vahendeid kasutati OLAFi eelkäija algatatud menetluste lõpetamiseks (ajavahemikus 2000. aasta juuli – 2003. aasta juuni on lõpetatud 957 pettuste ennetamise koordinatsiooniüksuse juhtumit). |
| --- | --- |

c)

Samuti tuleks mainitud viivituste suhtes tuletada meelde, et suur osa vahendeid kasutati OLAFi eelkäija algatatud menetluste lõpetamiseks (ajavahemikus 2000. aasta juuli – 2003. aasta juuni on lõpetatud 957 pettuste ennetamise koordinatsiooniüksuse juhtumit).

| 21. | Amet arvestab juba hindamisetapist alates juhtumite finantsmõju, mis on üheks punktis 16 a kirjeldatud tähtsuskriteeriumiks. OLAFi eesmärgid täiendavad üksteist, sest amet kasutab nende saavutamiseks nii finantsvahendeid (sissenõudmised) kui karistusvahendeid (haldus-, distsiplinaar- või kriminaalkaristused). Lisaks edastab amet vastavalt 2003. aastal loodud koostöömehhanismile juurdluste käigus komisjonile teabe, mis on vajalik ettevaatusabinõude (11) võtmiseks liidu finantshuvide kaitsmise eesmärgil. |
| --- | --- |

21.

Amet arvestab juba hindamisetapist alates juhtumite finantsmõju, mis on üheks punktis 16 a kirjeldatud tähtsuskriteeriumiks. OLAFi eesmärgid täiendavad üksteist, sest amet kasutab nende saavutamiseks nii finantsvahendeid (sissenõudmised) kui karistusvahendeid (haldus-, distsiplinaar- või kriminaalkaristused). Lisaks edastab amet vastavalt 2003. aastal loodud koostöömehhanismile juurdluste käigus komisjonile teabe, mis on vajalik ettevaatusabinõude (11) võtmiseks liidu finantshuvide kaitsmise eesmärgil.

| 22. | Käsiraamatu uues variandis (vt vastus punktile 20) mainitud hindamistähtaja pikendamise eesmärk on parandada tööde kavandamist.
  Alates 2005. aastast on kohtunike ja järelevalveüksusega konsulteerimine ning analüüsi- ja teabekogumisüksuste (Intelligence) poole pöördumine muutunud tavaks juba hindamisetapist alates. |
| --- | --- |

22.

Käsiraamatu uues variandis (vt vastus punktile 20) mainitud hindamistähtaja pikendamise eesmärk on parandada tööde kavandamist.

Alates 2005. aastast on kohtunike ja järelevalveüksusega konsulteerimine ning analüüsi- ja teabekogumisüksuste (Intelligence) poole pöördumine muutunud tavaks juba hindamisetapist alates.

| 23. | Nagu täiendavas hindamises (12) märgitud, on alates 2002. aastast OLAFi juurdluste pikkus vähenenud 33lt kuult 22le kuule 2004. aastal (vt vastus punktile 78). |
| --- | --- |

23.

Nagu täiendavas hindamises (12) märgitud, on alates 2002. aastast OLAFi juurdluste pikkus vähenenud 33lt kuult 22le kuule 2004. aastal (vt vastus punktile 78).

| 24. | Komisjon soovitab määruste (EÜ) 1073 ja (Euratom) 1074/99 (artikkel 6 lõige 7) muudatusettepanekus tõhustada juurdluste läbiviimist, kehtestades selleks maksimaalsed tähtajad. Lisaks näeb OLAF oma 2005. aasta tegevuskavas ette uurijate tööaja jälgimise, mis võimaldaks paremini kinni pidada juurdluste tähtaegadest (vt vastused punktidele 26 ja 80). |
| --- | --- |

24.

Komisjon soovitab määruste (EÜ) 1073 ja (Euratom) 1074/99 (artikkel 6 lõige 7) muudatusettepanekus tõhustada juurdluste läbiviimist, kehtestades selleks maksimaalsed tähtajad. Lisaks näeb OLAF oma 2005. aasta tegevuskavas ette uurijate tööaja jälgimise, mis võimaldaks paremini kinni pidada juurdluste tähtaegadest (vt vastused punktidele 26 ja 80).

| 25. | Samuti oleks tööaja jälgimise abil lihtsam arvesse võtta juurdluste kiireloomulisuse astet. |
| --- | --- |

25.

Samuti oleks tööaja jälgimise abil lihtsam arvesse võtta juurdluste kiireloomulisuse astet.

| 26. | Juurdlusasutuse jaoks kohandatud tööaja jälgimise süsteemi kehtestamiseks uurib OLAF vastava valdkonna siseriiklike asutuste kogemusi. Järelevalveüksuste tööaja registreerimine on hetkel katsejärgus. Samas tuleb märkida, et juhtumite haldussüsteemi abil on võimalik kindlaks määrata juhtumite arv uurija kohta. |
| --- | --- |

26.

Juurdlusasutuse jaoks kohandatud tööaja jälgimise süsteemi kehtestamiseks uurib OLAF vastava valdkonna siseriiklike asutuste kogemusi. Järelevalveüksuste tööaja registreerimine on hetkel katsejärgus. Samas tuleb märkida, et juhtumite haldussüsteemi abil on võimalik kindlaks määrata juhtumite arv uurija kohta.

| 27. | Määruse (EÜ) 1073/1999 muudatusettepanekus soovitatakse kodifitseerida asjaomaste isikute õiguse kaitse. Peale selle on OLAFi uues käsiraamatus lisatud halduseeskirjade kogumikku olemasolevad sise-eeskirjad ning selgitatud, kuidas ameti võimalusi/pädevust juurdluste käigus rakendada, eiramata samal ajal põhiõigusi. Selleks laskis amet 2005. aasta jaanuaris korraldada kaheksas liikmesriigis võrdleva uurimuse eesmärgiga kindlaks määrata juurdluste jaoks sobiv õiguslike tagatiste määr. |
| --- | --- |

27.

Määruse (EÜ) 1073/1999 muudatusettepanekus soovitatakse kodifitseerida asjaomaste isikute õiguse kaitse. Peale selle on OLAFi uues käsiraamatus lisatud halduseeskirjade kogumikku olemasolevad sise-eeskirjad ning selgitatud, kuidas ameti võimalusi/pädevust juurdluste käigus rakendada, eiramata samal ajal põhiõigusi. Selleks laskis amet 2005. aasta jaanuaris korraldada kaheksas liikmesriigis võrdleva uurimuse eesmärgiga kindlaks määrata juurdluste jaoks sobiv õiguslike tagatiste määr.

| 28. | OLAFi pädevuse puhul on oluline teha vahet ameti pädevusel sisejuurdluse ja välisjuurdluse korral. Põllumajandus- ja tolliküsimusi käsitlevate juhtumite puhul ei anna määrus (Euratom, EÜ) 2185/96 ametile õigust sundida ettevõtjaid osalema suulisel vestlusel. Seetõttu toetub OLAF nendes küsimustes liikmesriikide ja teiste talituste abile, kes omavad sobivaid vahendeid.
  OLAFi osa toimikute koostamises enne nende saatmist siseriiklikele õigusasutustele on vajalik kindlustamaks, et asjaomased asutused töötlevad toimikuid optimaalselt. |
| --- | --- |

28.

OLAFi pädevuse puhul on oluline teha vahet ameti pädevusel sisejuurdluse ja välisjuurdluse korral. Põllumajandus- ja tolliküsimusi käsitlevate juhtumite puhul ei anna määrus (Euratom, EÜ) 2185/96 ametile õigust sundida ettevõtjaid osalema suulisel vestlusel. Seetõttu toetub OLAF nendes küsimustes liikmesriikide ja teiste talituste abile, kes omavad sobivaid vahendeid.

OLAFi osa toimikute koostamises enne nende saatmist siseriiklikele õigusasutustele on vajalik kindlustamaks, et asjaomased asutused töötlevad toimikuid optimaalselt.

| 29. | 2005. aastal korraldas OLAF uurijatele juurdlusaruannete kvaliteedi parandamiseks spetsiaalse koolituse. 2005. aasta veebruaris vastu võetud OLAFi käsiraamatus kavandatud lõpliku aruande uue variandi kohaselt tuleks arvuliselt kindlaks määrata finantsmõju suurus (vaatamata vastuses punktile 17 kirjeldatud täpse hindamisega seotud raskustele) ning anda rikkumisele hinnang seoses võimalike kriminaal-, haldus- või distsiplinaarkaristustega. |
| --- | --- |

29.

2005. aastal korraldas OLAF uurijatele juurdlusaruannete kvaliteedi parandamiseks spetsiaalse koolituse. 2005. aasta veebruaris vastu võetud OLAFi käsiraamatus kavandatud lõpliku aruande uue variandi kohaselt tuleks arvuliselt kindlaks määrata finantsmõju suurus (vaatamata vastuses punktile 17 kirjeldatud täpse hindamisega seotud raskustele) ning anda rikkumisele hinnang seoses võimalike kriminaal-, haldus- või distsiplinaarkaristustega.

| 31. | Komisjoni arvates, on finantsjärelevalves vastutuse jaotus OLAFi ning teiste asjaomaste komisjoni ametite vahel (eelarvevahendite käsutajad, eelarve peadirektoraat ning õigustalitus) selge ning ristvastutust ei esine (vt vastavad sätted (13)). Need tähelepanekud ei mõjuta komisjoni õigust anda tulevikus eelkõige OLAFi ülesannete/pädevuse hindamise raames uus hinnang vastutuse jaotusele komisjoni talituste vahel.
  Põllumajanduskulutuste valdkonnas on juba kasutusel vastav mehhanism, mille kohaselt põllumajanduse peadirektoraat teostab järelevalvet ebaseaduslikult tehtud maksete sissenõudmise üle raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise käigus.
  OLAFi järelevalveüksustele on antud ka teisi pettusevastaseid eriülesandeid (need on seotud tolliteabesüsteemiga, vastastikuse haldusabiga, kolmandate riikidega sõlmitud protokollidega, tagasinõudmiste rakkerühmaga põllumajandussektoris, teatavate OLAFi operatiivmeetmetega seotud programmide lõpetamisega struktuurimeetmete valdkonnas, võlgnike tuvastamisega eelarvevahendite käsutajate nimel). |
| --- | --- |

31.

Komisjoni arvates, on finantsjärelevalves vastutuse jaotus OLAFi ning teiste asjaomaste komisjoni ametite vahel (eelarvevahendite käsutajad, eelarve peadirektoraat ning õigustalitus) selge ning ristvastutust ei esine (vt vastavad sätted (13)). Need tähelepanekud ei mõjuta komisjoni õigust anda tulevikus eelkõige OLAFi ülesannete/pädevuse hindamise raames uus hinnang vastutuse jaotusele komisjoni talituste vahel.

Põllumajanduskulutuste valdkonnas on juba kasutusel vastav mehhanism, mille kohaselt põllumajanduse peadirektoraat teostab järelevalvet ebaseaduslikult tehtud maksete sissenõudmise üle raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise käigus.

OLAFi järelevalveüksustele on antud ka teisi pettusevastaseid eriülesandeid (need on seotud tolliteabesüsteemiga, vastastikuse haldusabiga, kolmandate riikidega sõlmitud protokollidega, tagasinõudmiste rakkerühmaga põllumajandussektoris, teatavate OLAFi operatiivmeetmetega seotud programmide lõpetamisega struktuurimeetmete valdkonnas, võlgnike tuvastamisega eelarvevahendite käsutajate nimel).

| 32. | Vastastikuse abi valdkonnas töötab OLAF käesoleval hetkel välja elektrooniliste sõnumite moodulit, mis peaks oluliselt parandama menetluste läbiviimist ja järelevalvet. |
| --- | --- |

32.

Vastastikuse abi valdkonnas töötab OLAF käesoleval hetkel välja elektrooniliste sõnumite moodulit, mis peaks oluliselt parandama menetluste läbiviimist ja järelevalvet.

| 33. | OLAF on märkinud kvaliteedikontrolli üheks oma 2005. aasta prioriteediks ning näinud ette vastavasisulise koolituse (vt vastus punktile 29). Juhatus tegeleb järjest rohkem kvaliteedikontrolliga ning tulevikus pöörab siseaudit enam tähelepanu selle teostamisele (vt vastus punktile 39). |
| --- | --- |

33.

OLAF on märkinud kvaliteedikontrolli üheks oma 2005. aasta prioriteediks ning näinud ette vastavasisulise koolituse (vt vastus punktile 29). Juhatus tegeleb järjest rohkem kvaliteedikontrolliga ning tulevikus pöörab siseaudit enam tähelepanu selle teostamisele (vt vastus punktile 39).

| 34. | Käsiraamatus on teadlikult rõhutatud juurdluste õiguslikke aspekte, sest OLAFi õigusjärgsete kohustuste täitmata jätmine mõjutaks ebasoodsalt juurdluste tulemusi.
  OLAFi käsiraamatut ajakohastatakse ja parandatakse pidevalt. Uus OLAFi käsiraamat (25. veebruar 2005) pakub täpsemaid selgitusi enamikule kontrollikoja käsitletud küsimustele, eelkõige seoses juhatuse rolliga. Koostamisel on uus juhtumite haldussüsteemi käsiraamat, milles on viimase toimimist kirjeldatud põhjalikumalt kui OLAFi käsiraamatus. Samal eeskujul kavatseb OLAF koguda kogu juurdluste läbiviimisega seotud materjali eraldi käsiraamatusse. |
| --- | --- |

34.

Käsiraamatus on teadlikult rõhutatud juurdluste õiguslikke aspekte, sest OLAFi õigusjärgsete kohustuste täitmata jätmine mõjutaks ebasoodsalt juurdluste tulemusi.

OLAFi käsiraamatut ajakohastatakse ja parandatakse pidevalt. Uus OLAFi käsiraamat (25. veebruar 2005) pakub täpsemaid selgitusi enamikule kontrollikoja käsitletud küsimustele, eelkõige seoses juhatuse rolliga. Koostamisel on uus juhtumite haldussüsteemi käsiraamat, milles on viimase toimimist kirjeldatud põhjalikumalt kui OLAFi käsiraamatus. Samal eeskujul kavatseb OLAF koguda kogu juurdluste läbiviimisega seotud materjali eraldi käsiraamatusse.

| 35. | Vastutavad töötajad tagavad juhtumite haldamise järjepidevuse. 2004. aastal ei olnud järelevalve veel ühtlaselt dokumenteeritud, kuid praegu on eelkõige juhtumite haldussüsteemi puhul kasutusele võetud vajalikud vahendid ning järelevalve lihtsustamiseks ja ühtlustamiseks on koostatud tulemustabelid. |
| --- | --- |

35.

Vastutavad töötajad tagavad juhtumite haldamise järjepidevuse. 2004. aastal ei olnud järelevalve veel ühtlaselt dokumenteeritud, kuid praegu on eelkõige juhtumite haldussüsteemi puhul kasutusele võetud vajalikud vahendid ning järelevalve lihtsustamiseks ja ühtlustamiseks on koostatud tulemustabelid.

| 36. | OLAF tunnistab, et varem keskendus juhtumite haldussüsteem teabe täpsele liigitamisele ja registreerimisele See ülesanne muutus OLAFi kõige tähtsamaks prioriteediks pärast seda, kui kontrollikoda tuvastas ameti sellealases tegevuses puudusi (vt aruanne nr 8/98). Vahepeal on tehtud märkimisväärseid edusamme. OLAFi uues käsiraamatus esitatud juhtumite haldussüsteemi kirjeldusest selgub, et paljud kontrollikoja osutatud probleemidest on juba lahendatud. Vastutavatele töötajatele esitatakse igal kuul aruanded, milles on märgitud juhtumid, kus võib osutada vajalikuks nende sekkumine. Samuti on välja töötatud uued moodulid, mis aitavad hallata teabe kogumisega seotud abitaotlusi. Loodud on AM teabevahetuse süsteem ning sarnast moodulit katsetatakse praegu kõikide õigus- ja kohtualase nõustamise taotluste kohta. Juhtumite haldussüsteem on muutumas esialgsest lihtsast toimikute haldamise süsteemist (nagu mainitud kontrollikoja kirjelduses) tõeliseks juhtumite haldamise süsteemiks. |
| --- | --- |

36.

OLAF tunnistab, et varem keskendus juhtumite haldussüsteem teabe täpsele liigitamisele ja registreerimisele See ülesanne muutus OLAFi kõige tähtsamaks prioriteediks pärast seda, kui kontrollikoda tuvastas ameti sellealases tegevuses puudusi (vt aruanne nr 8/98). Vahepeal on tehtud märkimisväärseid edusamme. OLAFi uues käsiraamatus esitatud juhtumite haldussüsteemi kirjeldusest selgub, et paljud kontrollikoja osutatud probleemidest on juba lahendatud. Vastutavatele töötajatele esitatakse igal kuul aruanded, milles on märgitud juhtumid, kus võib osutada vajalikuks nende sekkumine. Samuti on välja töötatud uued moodulid, mis aitavad hallata teabe kogumisega seotud abitaotlusi. Loodud on AM teabevahetuse süsteem ning sarnast moodulit katsetatakse praegu kõikide õigus- ja kohtualase nõustamise taotluste kohta. Juhtumite haldussüsteem on muutumas esialgsest lihtsast toimikute haldamise süsteemist (nagu mainitud kontrollikoja kirjelduses) tõeliseks juhtumite haldamise süsteemiks.

| 37. | Otsust, et pädevad ametiasutused peaksid juurdluste üle teostama põhjalikumat järelevalvet, tuleks arvestada OLAFi pettuste/eeskirjade eiramise tuvastamisega seotud tegevuse hindamisel. Järelvalve edukus sõltub mitmesugustest teguritest, mis ei olene OLAFist. OLAF on juba loonud regulaarsed ja tihedad suhted Belgia ning Luksemburgi kohtuasutustega, austades sealjuures igati nende asutuste sõltumatut otsustusõigust. Belgia kohtuasutustega on loodud teisigi kontakte (Belgia riigiprokuröri nimetamine kontaktisikuks OLAFi juhtumites ja ringkirja vastuvõtmine Belgia peaprokuröride kolleegiumiga 22. mail 2003). 2005. aastal korraldati koolitus OLAFiga koostööd tegevatele majanduskuritegudele spetsialiseerunud prokuröridele.
  Juurdluste ja karistuste küsimuses on institutsioonidel põhikirja uue IX lisa kohaselt suur otsustusõigus.
  “Nulltolerantsi” poliitikat tuleb rakendada vastavalt proportsionaalsuspõhimõttele ja kaitseõigusele, kusjuures igas küsimuses tuleb kuulata ära pädeva asutuse seisukoht ning kehtestada igale juhtumile kohane karistus. |
| --- | --- |

37.

Otsust, et pädevad ametiasutused peaksid juurdluste üle teostama põhjalikumat järelevalvet, tuleks arvestada OLAFi pettuste/eeskirjade eiramise tuvastamisega seotud tegevuse hindamisel. Järelvalve edukus sõltub mitmesugustest teguritest, mis ei olene OLAFist. OLAF on juba loonud regulaarsed ja tihedad suhted Belgia ning Luksemburgi kohtuasutustega, austades sealjuures igati nende asutuste sõltumatut otsustusõigust. Belgia kohtuasutustega on loodud teisigi kontakte (Belgia riigiprokuröri nimetamine kontaktisikuks OLAFi juhtumites ja ringkirja vastuvõtmine Belgia peaprokuröride kolleegiumiga 22. mail 2003). 2005. aastal korraldati koolitus OLAFiga koostööd tegevatele majanduskuritegudele spetsialiseerunud prokuröridele.

Juurdluste ja karistuste küsimuses on institutsioonidel põhikirja uue IX lisa kohaselt suur otsustusõigus.

“Nulltolerantsi” poliitikat tuleb rakendada vastavalt proportsionaalsuspõhimõttele ja kaitseõigusele, kusjuures igas küsimuses tuleb kuulata ära pädeva asutuse seisukoht ning kehtestada igale juhtumile kohane karistus.

| 39. | OLAFi siseauditi üksus kontrollib tulevikus menetluste ja auditi teostamist juurdluste käigus ning korraldab valimi põhjal juhtumite kvaliteedikontrolli (menetluslik külg). |
| --- | --- |

39.

OLAFi siseauditi üksus kontrollib tulevikus menetluste ja auditi teostamist juurdluste käigus ning korraldab valimi põhjal juhtumite kvaliteedikontrolli (menetluslik külg).

| 41. | Selleks, et juhatus saaks paremini kontrollida aruannete kvaliteeti ja muuta operatiivtööga seotud otsuste tegemine läbipaistvamaks, võeti 2005. aasta jaanuaris kasutusele juhtumite haldussüsteemi elektrooniline mudel. OLAF ei välista siiski võimalust muuta nõuandemenetluse tõhustamiseks juhatuse ülesehitust (vt vastus punktidele 77 ja 58). |
| --- | --- |

41.

Selleks, et juhatus saaks paremini kontrollida aruannete kvaliteeti ja muuta operatiivtööga seotud otsuste tegemine läbipaistvamaks, võeti 2005. aasta jaanuaris kasutusele juhtumite haldussüsteemi elektrooniline mudel. OLAF ei välista siiski võimalust muuta nõuandemenetluse tõhustamiseks juhatuse ülesehitust (vt vastus punktidele 77 ja 58).

| 42. | Komisjoni arvates on oluline arvesse võtta ameti tegevusaruannete erinevaid eesmärke, mis on määratletud nende õiguslikes alustes. Samas on võimalus aruandeid ratsionaalsemaks muuta ning siinkohal on mõnede aruannete kuupäevade ja perioodide ühtlustamisega esimene samm juba tehtud. Komisjon ja amet on valmis jätkama nendes küsimustes dialoogi asjaomaste institutsioonidega. |
| --- | --- |

42.

Komisjoni arvates on oluline arvesse võtta ameti tegevusaruannete erinevaid eesmärke, mis on määratletud nende õiguslikes alustes. Samas on võimalus aruandeid ratsionaalsemaks muuta ning siinkohal on mõnede aruannete kuupäevade ja perioodide ühtlustamisega esimene samm juba tehtud. Komisjon ja amet on valmis jätkama nendes küsimustes dialoogi asjaomaste institutsioonidega.

| 43. | Tegevusaruannete parandamiseks on OLAF alustanud põhjalikku arutelu sobivate tulemusnäitajate üle, võttes sealjuures arvesse siseriiklike juurdlusasutuste kogemusi. Näiteks sisejuurdluste puhul võib edukuse näitaja tuleneda institutsioonide poolt OLAFi sekkumise järel vastu võetud meetmetest (ettevaatusabinõud või kontrolli parandamise meetmed). Need näitajad täiendaksid distsiplinaarmeetmete ja nende tulemustega seotud näitajaid.
  Selleks, et paremini jälgida OLAFi soovitustele järgnenud kohtumenetlusi, esitatakse alates 2004. aastast regulaarselt juhtumite haldussüsteemi järelvalvemenetluse lõpus kohtu- ja distsiplinaarjärelevalvega seotud asjakohane teave ning järelevalve tulemused. (Vt samuti vastus punktile 37 siseriiklike menetluste ning distsiplinaarmenetluste kontrolli puudumise kohta OLAFis).
  Ameti tegevuse täiendav hindamine annab esimesed näitajad OLAFi operatiivtegevuse, finantsmõju ja kohtuorganitega (14) tehtava koostöö tulemuste kohta (vt vastus punktile 8). |
| --- | --- |

43.

Tegevusaruannete parandamiseks on OLAF alustanud põhjalikku arutelu sobivate tulemusnäitajate üle, võttes sealjuures arvesse siseriiklike juurdlusasutuste kogemusi. Näiteks sisejuurdluste puhul võib edukuse näitaja tuleneda institutsioonide poolt OLAFi sekkumise järel vastu võetud meetmetest (ettevaatusabinõud või kontrolli parandamise meetmed). Need näitajad täiendaksid distsiplinaarmeetmete ja nende tulemustega seotud näitajaid.

Selleks, et paremini jälgida OLAFi soovitustele järgnenud kohtumenetlusi, esitatakse alates 2004. aastast regulaarselt juhtumite haldussüsteemi järelvalvemenetluse lõpus kohtu- ja distsiplinaarjärelevalvega seotud asjakohane teave ning järelevalve tulemused. (Vt samuti vastus punktile 37 siseriiklike menetluste ning distsiplinaarmenetluste kontrolli puudumise kohta OLAFis).

Ameti tegevuse täiendav hindamine annab esimesed näitajad OLAFi operatiivtegevuse, finantsmõju ja kohtuorganitega (14) tehtava koostöö tulemuste kohta (vt vastus punktile 8).

OLAFI OSAKONDADE OSALUS JUURDLUSTE TOIMETAMISEL

| 46. | Strateegilise teabe kogumise üksuse põhiülesanne on luua peamiselt riskianalüüsi kaudu parem ettekujutus pettusest kui nähtusest. See suurendab OLAFi panust poliitiliste otsuste tegemisse ja õigusloomesse. Selle protsessi kaudse tulemusena on võimalik kindlaks määrata võimalikud tulevased juurdlusvaldkonnad. Määruste (EÜ) 1073/99 ja (Euratom) 1074/99 muudatusettepanekus selgitatakse OLAFi võimalusi koostada sellisel analüüsil põhinevate juurdluste tähtsusjärjestus. (Vt vastus punktile 90). |
| --- | --- |

46.

Strateegilise teabe kogumise üksuse põhiülesanne on luua peamiselt riskianalüüsi kaudu parem ettekujutus pettusest kui nähtusest. See suurendab OLAFi panust poliitiliste otsuste tegemisse ja õigusloomesse. Selle protsessi kaudse tulemusena on võimalik kindlaks määrata võimalikud tulevased juurdlusvaldkonnad. Määruste (EÜ) 1073/99 ja (Euratom) 1074/99 muudatusettepanekus selgitatakse OLAFi võimalusi koostada sellisel analüüsil põhinevate juurdluste tähtsusjärjestus. (Vt vastus punktile 90).

| 47. | Teabevahetuse süsteemi kvaliteedi paranemise tulemusena kasutatakse liikmesriikide edastatud eeskirjade eiramist käsitlevat teavet alates 2004. aastast riskianalüüsi eesmärgil. Tuleb rõhutada, et juhul kui liikmesriigid on avastanud võimaliku pettuse (enamasti on eeskirjade eiramise puhul tegemist pigem vea kui pettusega), peaksid asjaomased siseriiklikud asutused võtma vajalikud meetmed. |
| --- | --- |

47.

Teabevahetuse süsteemi kvaliteedi paranemise tulemusena kasutatakse liikmesriikide edastatud eeskirjade eiramist käsitlevat teavet alates 2004. aastast riskianalüüsi eesmärgil. Tuleb rõhutada, et juhul kui liikmesriigid on avastanud võimaliku pettuse (enamasti on eeskirjade eiramise puhul tegemist pigem vea kui pettusega), peaksid asjaomased siseriiklikud asutused võtma vajalikud meetmed.

| 50. | a) | OLAF kasutab pettusevastast infosüsteemi (AFIS) turvatud sidevahendina välispartneritega suhtlemisel (tolli- või muud õiguskaitseasutused) määruses (EÜ) nr 515/97 ette nähtud juurdlusülesannete kooskõlastamise raames kolmandates riikides. |
| --- | --- | --- |

50.

a)

OLAF kasutab pettusevastast infosüsteemi (AFIS) turvatud sidevahendina välispartneritega suhtlemisel (tolli- või muud õiguskaitseasutused) määruses (EÜ) nr 515/97 ette nähtud juurdlusülesannete kooskõlastamise raames kolmandates riikides.

| b) | OLAF peab samuti vajalikuks sekkumist liikmesriikide tolliametite varustuse parandamisega seotud programmide haldamisse, sest see nõuab erilisi tehnilisi erialaoskuseid ja turvakeskkonda, mida amet saab pakkuda. |
| --- | --- |

b)

OLAF peab samuti vajalikuks sekkumist liikmesriikide tolliametite varustuse parandamisega seotud programmide haldamisse, sest see nõuab erilisi tehnilisi erialaoskuseid ja turvakeskkonda, mida amet saab pakkuda.

| 54. | Sissenõudmise ja eeskirjade eiramise järelevalve alal leiab komisjon, et vastutuse jaotumine erinevate peadirektoraatide ja OLAFi vahel on piisavalt selge.
  Need tähelepanekud ei mõjuta komisjoni õigust anda tulevikus eelkõige OLAFi ülesannete/pädevuse raames uus hinnang vastutuse jaotusele oma talituste vahel.
  Põllumajandussektoris (seoses ühise põllumajanduspoliitikaga) on vastutus OLAFi ja põllumajanduse peadirektoraadi vahel määratud vastavalt komisjoni 10. veebruari 1995. aasta teatise SEK(95)249 II lisale (vt samuti komisjoni vastus kontrollikoja eriaruandele nr 3/2004). OLAF on käesoleval hetkel vastutav kõikide sissenõudmiste eest, mis on seotud määruse (EMÜ) nr 595/91 alusel liikmesriikide teatatud eeskirjade eiramise juhtudega põllumajandussektoris. Otsuse sissenõutamatute summade mahakandmise kohta saab teha vaid komisjon Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise kaudu põllumajanduse peadirektoraadi juhtimisel ning OLAFi kaasabil.
  Struktuuri- ja tollimeetmete küsimuses on kõigi talituste kohustused samuti selgelt määratletud. Struktuurimeetmete valdkonnas vastutab OLAF samuti määruste (EMÜ) nr 1681/194 ja 1831/94 alusel liikmesriikidest edastatud eeskirjade eiramisega seotud teabe käitlemise eest ja teeb koostööd eelarvevahendeid käsutavate peadirektoraatidega (põllumajanduse ja maaelu arengu, regionaalpoliitika, tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste, kalandus- ja merendusasjade peadirektoraadid). Tollisektoris on komisjoni 1995. ja 1999. aasta otsustes selgelt määratletud UCLAFi/OLAFi ning maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi vastutus.
  Järelevalveüksuste töökorraldus võimaldab uurijatel täielikult keskenduda oma tegevusele, ilma et nad peaksid tegelema järelevalveks vajalike (finants-, haldus-, õigusalaste) haldusküsimustega (vt vastus punktile 82). |
| --- | --- |

54.

Sissenõudmise ja eeskirjade eiramise järelevalve alal leiab komisjon, et vastutuse jaotumine erinevate peadirektoraatide ja OLAFi vahel on piisavalt selge.

Need tähelepanekud ei mõjuta komisjoni õigust anda tulevikus eelkõige OLAFi ülesannete/pädevuse raames uus hinnang vastutuse jaotusele oma talituste vahel.

Põllumajandussektoris (seoses ühise põllumajanduspoliitikaga) on vastutus OLAFi ja põllumajanduse peadirektoraadi vahel määratud vastavalt komisjoni 10. veebruari 1995. aasta teatise SEK(95)249 II lisale (vt samuti komisjoni vastus kontrollikoja eriaruandele nr 3/2004). OLAF on käesoleval hetkel vastutav kõikide sissenõudmiste eest, mis on seotud määruse (EMÜ) nr 595/91 alusel liikmesriikide teatatud eeskirjade eiramise juhtudega põllumajandussektoris. Otsuse sissenõutamatute summade mahakandmise kohta saab teha vaid komisjon Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise kaudu põllumajanduse peadirektoraadi juhtimisel ning OLAFi kaasabil.

Struktuuri- ja tollimeetmete küsimuses on kõigi talituste kohustused samuti selgelt määratletud. Struktuurimeetmete valdkonnas vastutab OLAF samuti määruste (EMÜ) nr 1681/194 ja 1831/94 alusel liikmesriikidest edastatud eeskirjade eiramisega seotud teabe käitlemise eest ja teeb koostööd eelarvevahendeid käsutavate peadirektoraatidega (põllumajanduse ja maaelu arengu, regionaalpoliitika, tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste, kalandus- ja merendusasjade peadirektoraadid). Tollisektoris on komisjoni 1995. ja 1999. aasta otsustes selgelt määratletud UCLAFi/OLAFi ning maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi vastutus.

Järelevalveüksuste töökorraldus võimaldab uurijatel täielikult keskenduda oma tegevusele, ilma et nad peaksid tegelema järelevalveks vajalike (finants-, haldus-, õigusalaste) haldusküsimustega (vt vastus punktile 82).

| 55. | Komisjon on usaldanud OLAFile oma pettusevastase võitluse kontseptsiooni väljatöötamise. Juurdlustegevus kui ameti peamine ülesanne aitab konkreetselt kaasa pettusevastase strateegia ettevalmistamisele. Oluline on pidada ühendust kohapeal erinevate kuritegevuse vormide vastu võitlevate ametiasutustega kuna siseriiklike tavade tundmisest on kasu ka OLAFi tegevuses. Strateegilise ja uurimistöö puhul vastastikuse täiendavuse kohta saab tuua kaks näidet: 1) “kohapealsete kontrollide” määruse (Euratom, EÜ) nr 2185/96 välja töötamine, millele järgnes selle rakendamine praktikas, 2) arutelu Euroopa Liidu prokuröri ametikoha üle, lähtuvalt OLAFis kasutusel olevatest tavadest ning vajadusest arvestada kriminaaljuurdluse põhimõtteid (nt tagamine õiguse kaitsele) (vt vastus punktile 91). |
| --- | --- |

55.

Komisjon on usaldanud OLAFile oma pettusevastase võitluse kontseptsiooni väljatöötamise. Juurdlustegevus kui ameti peamine ülesanne aitab konkreetselt kaasa pettusevastase strateegia ettevalmistamisele. Oluline on pidada ühendust kohapeal erinevate kuritegevuse vormide vastu võitlevate ametiasutustega kuna siseriiklike tavade tundmisest on kasu ka OLAFi tegevuses. Strateegilise ja uurimistöö puhul vastastikuse täiendavuse kohta saab tuua kaks näidet: 1) “kohapealsete kontrollide” määruse (Euratom, EÜ) nr 2185/96 välja töötamine, millele järgnes selle rakendamine praktikas, 2) arutelu Euroopa Liidu prokuröri ametikoha üle, lähtuvalt OLAFis kasutusel olevatest tavadest ning vajadusest arvestada kriminaaljuurdluse põhimõtteid (nt tagamine õiguse kaitsele) (vt vastus punktile 91).

| 58. | Edaspidi kaasatakse kohtunike üksus hindamismenetlusse juba algetapis kõigi sektoritega seotud juhtumite puhul, mis võivad viia kriminaalmenetluseni (vt vastus punktile 77). |
| --- | --- |

58.

Edaspidi kaasatakse kohtunike üksus hindamismenetlusse juba algetapis kõigi sektoritega seotud juhtumite puhul, mis võivad viia kriminaalmenetluseni (vt vastus punktile 77).

| 59. | OLAF aitab PHARE programmi haldamisega tegelevat laienemise peadirektoraati pettusevastaste struktuuride loomise ning koolitusprogrammide arendamise teel.
  OLAFi kogemusest on kandidaatriikidele abi ühenduse õiguse tõhusaks vastuvõtmiseks tulenevalt EÜ asutamislepingu artiklist 280 ühenduse finantshuvide kaitse valdkonnas. OLAFi programmide Herkules ja Perikles eelarve on tagasihoidlik ning nende raames rakendatavad inimressursid väikesed. Programmide usaldamine mõnele teisele talitusele võiks ametile tuua rohkem kahju kui kasu. Arutelus OLAFi tegevuse üle võiks komisjon siiski käsitleda ka seda küsimust. |
| --- | --- |

59.

OLAF aitab PHARE programmi haldamisega tegelevat laienemise peadirektoraati pettusevastaste struktuuride loomise ning koolitusprogrammide arendamise teel.

OLAFi kogemusest on kandidaatriikidele abi ühenduse õiguse tõhusaks vastuvõtmiseks tulenevalt EÜ asutamislepingu artiklist 280 ühenduse finantshuvide kaitse valdkonnas. OLAFi programmide Herkules ja Perikles eelarve on tagasihoidlik ning nende raames rakendatavad inimressursid väikesed. Programmide usaldamine mõnele teisele talitusele võiks ametile tuua rohkem kahju kui kasu. Arutelus OLAFi tegevuse üle võiks komisjon siiski käsitleda ka seda küsimust.

| 60. | 2005. aastal on erilist tähelepanu pööratud uute töötajate koolitamisele (vt vastus punktile 63 a), kuid OLAF kavatseb asetada veelgi suuremat rõhku ametisisesele koolitusele ning viia koolitustegevuse selgemalt oma struktuuri. |
| --- | --- |

60.

2005. aastal on erilist tähelepanu pööratud uute töötajate koolitamisele (vt vastus punktile 63 a), kuid OLAF kavatseb asetada veelgi suuremat rõhku ametisisesele koolitusele ning viia koolitustegevuse selgemalt oma struktuuri.

| 63. | Komisjon on teadlik ajutiste töötajate suurest osakaalust OLAFi personalis ning on teinud ettepaneku teha vastavalt kontrollikoja soovitustele ametiisikute loetelus märkimisväärseid muudatusi seoses 2006. aasta esialgse eelarveprojekti ettevalmistamisega.






  a) | 2005. aastal hakkas OLAF andma uutele uurijatele baaskoolitust, samuti alustati täiendkoolitusega. Täpsemalt seisnevad koolitused riigihanke-, keele- ja õigusalastes erikursustes, juurdlustehnikaalastes seminarides ning erinevas täiendõppes aruannete koostamise kvaliteedi parandamiseks. 2005. aastal võtsid üksuste juhatajad osa komisjoni poolt korraldatud “juhtimiskoolitusest”. |
| --- | --- | --- |

63.

Komisjon on teadlik ajutiste töötajate suurest osakaalust OLAFi personalis ning on teinud ettepaneku teha vastavalt kontrollikoja soovitustele ametiisikute loetelus märkimisväärseid muudatusi seoses 2006. aasta esialgse eelarveprojekti ettevalmistamisega.

a)

2005. aastal hakkas OLAF andma uutele uurijatele baaskoolitust, samuti alustati täiendkoolitusega. Täpsemalt seisnevad koolitused riigihanke-, keele- ja õigusalastes erikursustes, juurdlustehnikaalastes seminarides ning erinevas täiendõppes aruannete koostamise kvaliteedi parandamiseks. 2005. aastal võtsid üksuste juhatajad osa komisjoni poolt korraldatud “juhtimiskoolitusest”.

| b) | Olles teadlik ohust, mis tuleneb ajutiste töötajate massilisest lahkumisest pärast nende töölepingu lõppemist, on OLAF kehtestanud töötajate lepingute pikkuseks maksimaalselt 8 aastat, mis jätab aega spetsiaalsete konkursside korraldamiseks ning samal ajal ümberkorraldusteks ametikohtade loetelus (vt vastused punktidele 63 ja 64). |
| --- | --- |

b)

Olles teadlik ohust, mis tuleneb ajutiste töötajate massilisest lahkumisest pärast nende töölepingu lõppemist, on OLAF kehtestanud töötajate lepingute pikkuseks maksimaalselt 8 aastat, mis jätab aega spetsiaalsete konkursside korraldamiseks ning samal ajal ümberkorraldusteks ametikohtade loetelus (vt vastused punktidele 63 ja 64).

Komisjon alustas dialoogi tasakaalu leidmiseks OLAFi konkreetsete vajaduste ja personalieeskirjade vahel.

| 64. | Amet kavatseb korraldada spetsiaalseid sisekonkursse pettusevastastes küsimustes, mis annaks kõige kõrgema kvalifikatsiooniga töötajatele võimaluse saada ametnikuks ning ametile võimaluse alles hoida omandatud oskusteave. |
| --- | --- |

64.

Amet kavatseb korraldada spetsiaalseid sisekonkursse pettusevastastes küsimustes, mis annaks kõige kõrgema kvalifikatsiooniga töötajatele võimaluse saada ametnikuks ning ametile võimaluse alles hoida omandatud oskusteave.

| 65. | Ametis on käesoleval hetkel tööl 25 lähetuses olevat riiklikku eksperti. Ekspertide arvu suurendamine ei ole välistatud, aga tuleb märkida, et nende staatusest tulenevalt ei saa neile anda teatavaid tundlikke küsimusi käsitlevaid üleandeid.
  Kogemuse põhjal eelistab OLAF võtta teabe kogumiseks tööle spetsialistidest ajutisi töötajaid, sest liikmesriigid ei ole veel valmis lähetama oma eksperte ning liikmesriikide ametiasutustel, kes tavaliselt lähetavad eksperte, puuduvad vajalikud teadmised otsekulude programmide alal. Samuti tekib raskusi geograafilise tasakaaluga. |
| --- | --- |

65.

Ametis on käesoleval hetkel tööl 25 lähetuses olevat riiklikku eksperti. Ekspertide arvu suurendamine ei ole välistatud, aga tuleb märkida, et nende staatusest tulenevalt ei saa neile anda teatavaid tundlikke küsimusi käsitlevaid üleandeid.

Kogemuse põhjal eelistab OLAF võtta teabe kogumiseks tööle spetsialistidest ajutisi töötajaid, sest liikmesriigid ei ole veel valmis lähetama oma eksperte ning liikmesriikide ametiasutustel, kes tavaliselt lähetavad eksperte, puuduvad vajalikud teadmised otsekulude programmide alal. Samuti tekib raskusi geograafilise tasakaaluga.

JÄRELEVALVEKOMITEE

| 66. | Järelevalvekomitee küsimuses märkis komisjon OLAFi tegevuse hindamise aruandes, (15) et tekkinud on hulk korralduslikke probleeme seoses haldusassigneeringutega ning komitee sekretariaadi asukohaga. Komisjon kasutab arutelus [uue] järelevalvekomiteega probleemide õiguspäraseks lahendamiseks konstruktiivset ja pragmaatilist lähenemist. |
| --- | --- |

66.

Järelevalvekomitee küsimuses märkis komisjon OLAFi tegevuse hindamise aruandes, (15) et tekkinud on hulk korralduslikke probleeme seoses haldusassigneeringutega ning komitee sekretariaadi asukohaga. Komisjon kasutab arutelus [uue] järelevalvekomiteega probleemide õiguspäraseks lahendamiseks konstruktiivset ja pragmaatilist lähenemist.

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

| 74. | OLAFi tegevuse õiguslik raamistik ja selle iseloom muudavad keeruliseks prioriteetide valimise haldamise ning tulemusi käsitlevate suuniste väljatöötamise küsimuse. Komisjon kutsub sellegi poolest asjaomaseid organeid arutlema ameti strateegiliste prioriteetide üle (vt ameti tegevuse hindamise aruande soovitus nr 11). (16) See küsimus tuleb komisjonis samuti arutlusele ameti tegevuse reformimise arutamise käigus. Tulemusi käsitlevates suunistes püüab OLAF edendada erinevate menetluste (kohtu-, sissenõudmis-, distsiplinaarmenetlused) vahelist koostoimet, võttes samaaegselt kasutusele vajalikud ettevaatusabinõud ning valides kõige tõhusama viisi finantshuvide kaitsmiseks.

  Ameti tulemusi peegeldavate tulemusnäitajate puhul on komisjoni sõnul tegemist keerulise küsimusega, mis nõuab põhjalikku arutelu, seda enam, et nende juhtumite puhul, mille meetmetega tegelevad siseriiklikud asutused või asjaomased ühenduse institutsioonid, ei sõltu kõik tulemuslikkuse tegurid OLAFist. OLAF on siiski alustanud oma tulemuste analüüsimist oma tegevuse täiendavas hindamises (2004). Amet kavatseb süvendada seda analüüsi ja arutleb kõige asjakohasemate tulemusnäitajate üle, võttes selleks arvesse siseriiklike ametiasutuste kogemusi (parimaid tavasid). (Vt vastused punktidele VII ja 8.) |
| --- | --- |

74.

OLAFi tegevuse õiguslik raamistik ja selle iseloom muudavad keeruliseks prioriteetide valimise haldamise ning tulemusi käsitlevate suuniste väljatöötamise küsimuse. Komisjon kutsub sellegi poolest asjaomaseid organeid arutlema ameti strateegiliste prioriteetide üle (vt ameti tegevuse hindamise aruande soovitus nr 11). (16) See küsimus tuleb komisjonis samuti arutlusele ameti tegevuse reformimise arutamise käigus. Tulemusi käsitlevates suunistes püüab OLAF edendada erinevate menetluste (kohtu-, sissenõudmis-, distsiplinaarmenetlused) vahelist koostoimet, võttes samaaegselt kasutusele vajalikud ettevaatusabinõud ning valides kõige tõhusama viisi finantshuvide kaitsmiseks.

Ameti tulemusi peegeldavate tulemusnäitajate puhul on komisjoni sõnul tegemist keerulise küsimusega, mis nõuab põhjalikku arutelu, seda enam, et nende juhtumite puhul, mille meetmetega tegelevad siseriiklikud asutused või asjaomased ühenduse institutsioonid, ei sõltu kõik tulemuslikkuse tegurid OLAFist. OLAF on siiski alustanud oma tulemuste analüüsimist oma tegevuse täiendavas hindamises (2004). Amet kavatseb süvendada seda analüüsi ja arutleb kõige asjakohasemate tulemusnäitajate üle, võttes selleks arvesse siseriiklike ametiasutuste kogemusi (parimaid tavasid). (Vt vastused punktidele VII ja 8.)

| 76. | Amet leiab, et OLAFi kõikide operatiivmeetmete allutamine ühistele ametisisestele juhtimismenetlustele on vajalik läbipaistva aruandluse tagamiseks ja ühiste tavade ning töökultuuri arendamiseks. See võimaldaks paindlikult kasutada erinevate sektorite vahendeid ja aitaks vältida erinevate ülesannetega tegelevate osakondade üksteisest eraldumist. Lisaks nõuavad tihti keeruliseks osutuvad toetus- ja kooskõlastusmeetmed rangeid sisemenetlusi (vt vastused punktidele 13 ja 14).

  OLAFi tegevuse reformimiseks alustatud tööde ja nende rakendamise käigus võiks amet arutlusele võtta ka sellise haldusstruktuuri kehtestamise, mis peegeldaks paremini erinevust toetus- ja kooskõlastusmeetmete ning juurdluste vahel. |
| --- | --- |

76.

Amet leiab, et OLAFi kõikide operatiivmeetmete allutamine ühistele ametisisestele juhtimismenetlustele on vajalik läbipaistva aruandluse tagamiseks ja ühiste tavade ning töökultuuri arendamiseks. See võimaldaks paindlikult kasutada erinevate sektorite vahendeid ja aitaks vältida erinevate ülesannetega tegelevate osakondade üksteisest eraldumist. Lisaks nõuavad tihti keeruliseks osutuvad toetus- ja kooskõlastusmeetmed rangeid sisemenetlusi (vt vastused punktidele 13 ja 14).

OLAFi tegevuse reformimiseks alustatud tööde ja nende rakendamise käigus võiks amet arutlusele võtta ka sellise haldusstruktuuri kehtestamise, mis peegeldaks paremini erinevust toetus- ja kooskõlastusmeetmete ning juurdluste vahel.

| 77. | Alates 2003. aasta lõpust toetab OLAF järelevalve ja kohtunike üksuste tegevuse ühendamist juurdluste algatamisel, läbiviimisel ning lõpetamisel, mis avaldab positiivset mõju juurdluste tõhususele ning hilisematele järelmeetmetele. 2005. aastal juhtkonna jaoks koostatud juhtumite haldussüsteemi moodul aitab kaasa nende tegevuste ühendamisele.

  OLAF on juba arvesse võtnud kontrollikoja märkust juurdlustoimingute põhjendatuse kohta ning alates 2005. aastast sisaldavad juhtumite hindamise aruanded tööplaane. Juhtkonna ümberkorraldamise küsimuses on OLAF valmis arutlema selle väiksemateks osadeks jagamise üle, mis võimaldaks ameti tegevust tõhusamalt juhtida (vt vastused punktidele 41 ja 58). |
| --- | --- |

77.

Alates 2003. aasta lõpust toetab OLAF järelevalve ja kohtunike üksuste tegevuse ühendamist juurdluste algatamisel, läbiviimisel ning lõpetamisel, mis avaldab positiivset mõju juurdluste tõhususele ning hilisematele järelmeetmetele. 2005. aastal juhtkonna jaoks koostatud juhtumite haldussüsteemi moodul aitab kaasa nende tegevuste ühendamisele.

OLAF on juba arvesse võtnud kontrollikoja märkust juurdlustoimingute põhjendatuse kohta ning alates 2005. aastast sisaldavad juhtumite hindamise aruanded tööplaane. Juhtkonna ümberkorraldamise küsimuses on OLAF valmis arutlema selle väiksemateks osadeks jagamise üle, mis võimaldaks ameti tegevust tõhusamalt juhtida (vt vastused punktidele 41 ja 58).

| 78. | Alates 2004. aastast lihtsustab juhtkonna järelevalvet ameti üle ja juhtumite haldamist toimikute haldamise infosüsteem. Juurdluste keskmine pikkus väheneb pidevalt (22 kuud 2004. aastal) (vt vastused punktidele V, 20 b, 23, 33, 35, 36 ja 87).

  Selleks, et aidata üksuste juhtidel paremini määratleda juurdluste prioriteete, uurib OLAF seda, kuidas rakendada uurijate tööaja registreerimise süsteemi (vt vastused punktidele 25 ja 79). Lisaks on amet alustanud baaskoolituse andmist uutele töötajatele ja spetsiifilise täiendkoolituse andmist uurijatele, selleks et täiustada nende töö kvaliteeti, tutvustades neile töö tõhustamiseks mõeldud olemasolevaid vahendeid. (vt vastused punktidele 29 ja 63 a). |
| --- | --- |

78.

Alates 2004. aastast lihtsustab juhtkonna järelevalvet ameti üle ja juhtumite haldamist toimikute haldamise infosüsteem. Juurdluste keskmine pikkus väheneb pidevalt (22 kuud 2004. aastal) (vt vastused punktidele V, 20 b, 23, 33, 35, 36 ja 87).

Selleks, et aidata üksuste juhtidel paremini määratleda juurdluste prioriteete, uurib OLAF seda, kuidas rakendada uurijate tööaja registreerimise süsteemi (vt vastused punktidele 25 ja 79). Lisaks on amet alustanud baaskoolituse andmist uutele töötajatele ja spetsiifilise täiendkoolituse andmist uurijatele, selleks et täiustada nende töö kvaliteeti, tutvustades neile töö tõhustamiseks mõeldud olemasolevaid vahendeid. (vt vastused punktidele 29 ja 63 a).

| 79. | 2004. aastal oli juhtumite haldussüsteemi abil juba võimalik teada saada juhtumite arvu uurija kohta (vt vastused punktidele 26 ja 14).

  2005. aastal tutvub OLAF teiste siseriiklike juurdlusasutuste edastatud teabega uurijate tööaja registreerimise kohta enne vastava süsteemi käivitamist, selleks et paremini arvesse võtta tööplaanis ette nähtud juurdluste kestust. Järelevalveüksuste tööaja registreerimine on hetkel katsejärgus (vt vastused punktidele 24–26). |
| --- | --- |

79.

2004. aastal oli juhtumite haldussüsteemi abil juba võimalik teada saada juhtumite arvu uurija kohta (vt vastused punktidele 26 ja 14).

2005. aastal tutvub OLAF teiste siseriiklike juurdlusasutuste edastatud teabega uurijate tööaja registreerimise kohta enne vastava süsteemi käivitamist, selleks et paremini arvesse võtta tööplaanis ette nähtud juurdluste kestust. Järelevalveüksuste tööaja registreerimine on hetkel katsejärgus (vt vastused punktidele 24–26).

| 80. | Komisjon käsitleb juurdluste maksimaalse pikkusega seotud küsimusi määruste (EÜ) nr 1073 ja (Euratom) 1074/1999 (17) muudatusettepanekus, mis näeb ette 12 kuu pikkuse tähtaja, mida on võimalik mitmel korral 6 kuu võrra pikendada vastavalt ameti direktori otsusele pärast järelevalvekomitee arvamuse ärakuulamist. |
| --- | --- |

80.

| 81. | (Vt vastused punktidele 37 ja 43.)
  Ametit ei saa pidada vastutavaks kohtu- ja distsiplinaarorganite järelmeetmete eest, kuid samas püüab amet tugevdada koostööd nimetatud organitega (2002. aastal asutati komisjoni juurdlus- ja distsiplinaaramet (IDOC), kellega koos OLAF on vastu võtnud vastastikuse mõistmise memorandumi). Nii komisjon kui ka OLAF leiavad, et koostöö IDOCiga on rahuldav.
  Vt samuti vastus punktile 29. |
| --- | --- |

81.

(Vt vastused punktidele 37 ja 43.)

Ametit ei saa pidada vastutavaks kohtu- ja distsiplinaarorganite järelmeetmete eest, kuid samas püüab amet tugevdada koostööd nimetatud organitega (2002. aastal asutati komisjoni juurdlus- ja distsiplinaaramet (IDOC), kellega koos OLAF on vastu võtnud vastastikuse mõistmise memorandumi). Nii komisjon kui ka OLAF leiavad, et koostöö IDOCiga on rahuldav.

Vt samuti vastus punktile 29.

| 82. | Kohtualaste järelmeetmete lisandväärtus ei seisne ainult kohtunike panuses toimikute edastamisel kohtuorganitele, vaid avaldub mistahes distsiplinaar- ja kohtumenetlusega seotud täiendavate küsimuste esitamise käigus (taotlused puutumatuse äravõtmiseks või ametnike vaikimisvannet käsitlevad taotlused, eelkõige õigusabi taotlused).

  Teatavate finantsjärelevalvega seotud ülesannete puhul otsustas komisjon sissenõudekorralduste esitamiseks ühendada OLAFi ja eelarvevahendite käsutajate eksperdid. Vt vastused punktidele 31 ja 54.


  Need märkused ei mõjuta komisjoni õigust anda tulevikus eelkõige OLAFi ülesannete/pädevuse raames uus hinnang vastutuse jaotusele oma talituste vahel.


  Põllumajanduskulutuste puhul on juba olemas vastav mehhanism, mille kohaselt põllumajanduse peadirektoraat teostab järelevalvet ebaseaduslikult tehtud maksete üle raamatupidamisarvete kontrollimise ja heakskiitmise käigus.


  Kohtualased järelmeetmed ei saa piirduda ainult juhtumitega, mille puhul esialgse makse teinud eelarvevahendite käsutaja peab kriminaalmenetluse lõpus algatama sissenõudmiseks tsiviilmenetluse. Tegelikkuses paluvad erinevad juhtumeid vastu võtvad ametiasutused OLAFilt abi institutsioonidega suhtlemise alal. Peale selle on ametil oma tegevuse hindamiseks ja parandamiseks vaja jälgida erinevatele ametiasutustele edastatud juhtumeid, et tutvuda nende tulemustega.


  Õigusaktide täitmise järelevalve puhul on õigus teha vajalikke algatusi loomulikult vastava valdkonna peadirektoraatidel pärast OLAFi teostatud juurdluste põhjal tehtud soovituste ärakuulamist. Amet rõhutab, et ta on kaasatud õigusaktide pettusekindlaks muutmise raames õigusloome protsessi juba selle algetapis (vt vastus punktile 91). |
| --- | --- |

82.

Kohtualaste järelmeetmete lisandväärtus ei seisne ainult kohtunike panuses toimikute edastamisel kohtuorganitele, vaid avaldub mistahes distsiplinaar- ja kohtumenetlusega seotud täiendavate küsimuste esitamise käigus (taotlused puutumatuse äravõtmiseks või ametnike vaikimisvannet käsitlevad taotlused, eelkõige õigusabi taotlused).

Teatavate finantsjärelevalvega seotud ülesannete puhul otsustas komisjon sissenõudekorralduste esitamiseks ühendada OLAFi ja eelarvevahendite käsutajate eksperdid. Vt vastused punktidele 31 ja 54.

Need märkused ei mõjuta komisjoni õigust anda tulevikus eelkõige OLAFi ülesannete/pädevuse raames uus hinnang vastutuse jaotusele oma talituste vahel.

Põllumajanduskulutuste puhul on juba olemas vastav mehhanism, mille kohaselt põllumajanduse peadirektoraat teostab järelevalvet ebaseaduslikult tehtud maksete üle raamatupidamisarvete kontrollimise ja heakskiitmise käigus.

Kohtualased järelmeetmed ei saa piirduda ainult juhtumitega, mille puhul esialgse makse teinud eelarvevahendite käsutaja peab kriminaalmenetluse lõpus algatama sissenõudmiseks tsiviilmenetluse. Tegelikkuses paluvad erinevad juhtumeid vastu võtvad ametiasutused OLAFilt abi institutsioonidega suhtlemise alal. Peale selle on ametil oma tegevuse hindamiseks ja parandamiseks vaja jälgida erinevatele ametiasutustele edastatud juhtumeid, et tutvuda nende tulemustega.

Õigusaktide täitmise järelevalve puhul on õigus teha vajalikke algatusi loomulikult vastava valdkonna peadirektoraatidel pärast OLAFi teostatud juurdluste põhjal tehtud soovituste ärakuulamist. Amet rõhutab, et ta on kaasatud õigusaktide pettusekindlaks muutmise raames õigusloome protsessi juba selle algetapis (vt vastus punktile 91).

| 83. | Pettusevastane amet rõhutab samuti, et on mõistlik, et haldusotsusega seotud kaebus esitatakse enne kohtule hagi esitamist asjaomasele haldusasutusele.

  Määruse nr 1073/1999 (18) muudatusettepanekus on ette nähtud asjaomaste isikute kaitseõiguse, eelkõige õiguse olla ära kuulatud ning teiste oluliste OLAFi juurdluseid reguleerivate protseduurireeglite kodifitseerimine. |
| --- | --- |

83.

Pettusevastane amet rõhutab samuti, et on mõistlik, et haldusotsusega seotud kaebus esitatakse enne kohtule hagi esitamist asjaomasele haldusasutusele.

Määruse nr 1073/1999 (18) muudatusettepanekus on ette nähtud asjaomaste isikute kaitseõiguse, eelkõige õiguse olla ära kuulatud ning teiste oluliste OLAFi juurdluseid reguleerivate protseduurireeglite kodifitseerimine.

| 84. | OLAFi arvates on võimalik tugevdada operatiivsidemeid liikmesriikide ja kolmandate riikidega. Artiklil 15 põhineva komisjoni aruande soovituses nr 6 kavandatakse koostada nõuandetegevuse ja kohtualaste järelmeetmete tõhustamiseks heade tavade juhend. Amet on märkinud operatiivkontaktide tõhustamise poliitika oma 2005. aasta prioriteetide hulka. (Vt vastused punktidele 15 ja 37.) |
| --- | --- |

84.

OLAFi arvates on võimalik tugevdada operatiivsidemeid liikmesriikide ja kolmandate riikidega. Artiklil 15 põhineva komisjoni aruande soovituses nr 6 kavandatakse koostada nõuandetegevuse ja kohtualaste järelmeetmete tõhustamiseks heade tavade juhend. Amet on märkinud operatiivkontaktide tõhustamise poliitika oma 2005. aasta prioriteetide hulka. (Vt vastused punktidele 15 ja 37.)

| 85. | Komisjoni 2004. aasta juulis esitatud ettepanekus vastastikuse haldusabi andmise kohta ühenduse finantshuvide kaitseks pettuse ja igasuguse muu ebaseadusliku tegevuse eest püütakse ühtsustada koostööd komisjoni (OLAF) ja siseriiklike ametiasutuste vahel. Määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96 on tähtis alus juurdluste läbiviimiseks ning võimaldab teostada olulisi sissenõudmisi. Sellegipoolest ei ole komisjoni volitused tingimata samased siseriikliku õigusega sarnasetele asutustele antud volitustega, raskendades seetõttu määruse rakendamist.

  OLAF soovib parandada koostööd liikmesriikidega, mis eeldab mõlemalt poolelt pidevaid jõupingutusi. 2004. aasta veebruaris esitatud määruste (EÜ) nr 1073/1999 ja (Euratom) 1074/1999 muudatusettepaneku artikkel 3 ning artiklil 15 põhineva komisjoni aruande soovitus nr 5 (OLAFi ja siseriiklike riigiasutuste vahelise vastastikuse mõistmise memorandumi laiendamine) toetavad seda püüdlust. |
| --- | --- |

85.

Komisjoni 2004. aasta juulis esitatud ettepanekus vastastikuse haldusabi andmise kohta ühenduse finantshuvide kaitseks pettuse ja igasuguse muu ebaseadusliku tegevuse eest püütakse ühtsustada koostööd komisjoni (OLAF) ja siseriiklike ametiasutuste vahel. Määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96 on tähtis alus juurdluste läbiviimiseks ning võimaldab teostada olulisi sissenõudmisi. Sellegipoolest ei ole komisjoni volitused tingimata samased siseriikliku õigusega sarnasetele asutustele antud volitustega, raskendades seetõttu määruse rakendamist.

OLAF soovib parandada koostööd liikmesriikidega, mis eeldab mõlemalt poolelt pidevaid jõupingutusi. 2004. aasta veebruaris esitatud määruste (EÜ) nr 1073/1999 ja (Euratom) 1074/1999 muudatusettepaneku artikkel 3 ning artiklil 15 põhineva komisjoni aruande soovitus nr 5 (OLAFi ja siseriiklike riigiasutuste vahelise vastastikuse mõistmise memorandumi laiendamine) toetavad seda püüdlust.

| 87. | Juhtumite haldussüsteemi abil on võimalik juhtumeid järjepidevalt hallata ning alates 2003. aastast koostatakse süsteemi põhjal tulemustabeleid. Kui varem oli juhtumite haldussüsteemi esmatähtsaks ülesandeks toimikutega seotud teabe registreerimine ja liigitamine, siis pideva arengu tulemusel on süsteemist saanud tõeline juhtumite haldamise vahend (vt vastus punktile 36).

  Juhtumite haldussüsteemil on olemas vajalikud omadused, selleks et muutuda tõeliseks juhtumite püsiva haldamise vahendiks, kuid parandada tuleks süsteemi kasutusviisi. (Vt vastus punktile 17.)


  OLAFi käsiraamatusse on parandused uues 2005. aasta veebruaris vastu võetud variandis juba tehtud. OLAF kavatseb lisaks koondada kogu juurdluste läbiviimisega seotud teabe eraldi dokumenti (vt vastus punktile 34).


  Erilisi jõupingutusi on tehtud ka koolituse alal. (Vt vastus punktile 63 a.) |
| --- | --- |

87.

Juhtumite haldussüsteemi abil on võimalik juhtumeid järjepidevalt hallata ning alates 2003. aastast koostatakse süsteemi põhjal tulemustabeleid. Kui varem oli juhtumite haldussüsteemi esmatähtsaks ülesandeks toimikutega seotud teabe registreerimine ja liigitamine, siis pideva arengu tulemusel on süsteemist saanud tõeline juhtumite haldamise vahend (vt vastus punktile 36).

Juhtumite haldussüsteemil on olemas vajalikud omadused, selleks et muutuda tõeliseks juhtumite püsiva haldamise vahendiks, kuid parandada tuleks süsteemi kasutusviisi. (Vt vastus punktile 17.)

OLAFi käsiraamatusse on parandused uues 2005. aasta veebruaris vastu võetud variandis juba tehtud. OLAF kavatseb lisaks koondada kogu juurdluste läbiviimisega seotud teabe eraldi dokumenti (vt vastus punktile 34).

Erilisi jõupingutusi on tehtud ka koolituse alal. (Vt vastus punktile 63 a.)

| 88. | Tegevusaruannete kvaliteedi parandamiseks ja oma tegevuse hindamiseks on OLAF alustanud arutelu tulemusnäitajate üle, kasutades sealjuures siseriiklike juurdlusasutuste kogemusi (vt vastused punktidele 8 ja 37).

  Nagu vastuses punktile 42 mainitud, on Euroopa Pettusevastane Amet ja komisjon valmis jätkama dialoogi asjaomaste institutsioonidega erinevate OLAFi aruannete sisu ja osalise ratsionaliseerimise üle. |
| --- | --- |

88.

Tegevusaruannete kvaliteedi parandamiseks ja oma tegevuse hindamiseks on OLAF alustanud arutelu tulemusnäitajate üle, kasutades sealjuures siseriiklike juurdlusasutuste kogemusi (vt vastused punktidele 8 ja 37).

Nagu vastuses punktile 42 mainitud, on Euroopa Pettusevastane Amet ja komisjon valmis jätkama dialoogi asjaomaste institutsioonidega erinevate OLAFi aruannete sisu ja osalise ratsionaliseerimise üle.

| 89. | Nagu enamiku siseriiklike juurdlusasutuste puhul on ka ameti ülesanne operatiivselt vastata väljastpoolt tulevatele taotlustele, mis on tihti ettearvamatud.
  Amet kavatseb oma personali stabiilsuse huvides korraldada spetsiaalseid sisekonkursse, selleks et alles hoida kõige kõrgema kvalifikatsiooniga ametnike oskusteave ning muuta oma ametikohtade loetelu vastavalt kontrollikoja tähelepanekutele (vt vastused punktidele 63 ja 64).

  Amet koostas 2005. aastaks tööplaani, mille kohaselt erinevatele üksustele eraldatakse vahendeid vastavalt kavandatud tööülesannetele. Suuremate üksuste puhul abistavad üksuste juhte juurdluste parema järelevalve tagamiseks operatiivjuhid. |
| --- | --- |

89.

Nagu enamiku siseriiklike juurdlusasutuste puhul on ka ameti ülesanne operatiivselt vastata väljastpoolt tulevatele taotlustele, mis on tihti ettearvamatud.

Amet kavatseb oma personali stabiilsuse huvides korraldada spetsiaalseid sisekonkursse, selleks et alles hoida kõige kõrgema kvalifikatsiooniga ametnike oskusteave ning muuta oma ametikohtade loetelu vastavalt kontrollikoja tähelepanekutele (vt vastused punktidele 63 ja 64).

Amet koostas 2005. aastaks tööplaani, mille kohaselt erinevatele üksustele eraldatakse vahendeid vastavalt kavandatud tööülesannetele. Suuremate üksuste puhul abistavad üksuste juhte juurdluste parema järelevalve tagamiseks operatiivjuhid.

| 90. | Strateegilise teabe kogumise üksus võimaldab ametil teha kindlaks ohtlikumad valdkonnad ja aitab pikemas perspektiivis lihtsustada vahendite eraldamist erinevatele sektoritele (vt vastus punktile 19). Selle üksuse tegevus võib tulevikus osutuda otseseks panuseks juurdlustegevusse, eelkõige ameti prioriteetide määratlemisel (vt vastus punktile 46).

  Komisjoni määruste (EÜ) nr 1073/99 ja (Euratom) nr 1074/99 muudatusettepanek, kus selgitatakse juurdluse algatamise tingimusi ametis, võimaldab OLAFil käsitleda esmajärgus selliste valdkondadega seotud juhtumeid, mis kujutavad strateegilise analüüsi üksuse hinnangul endast eriti suurt ohtu. Kõnealune kontrollikoja ettepanek on kooskõlas OLAFi tegevuse hindamise aruande soovitusega nr 5. (19)



  Kuna liikmesriikide edastatud eeskirjade eiramist käsitleva teabe esitamise ja hindamise kvaliteet on teataval määral paranenud, kasutatakse esitatud andmeid riskianalüüsi teostamiseks. (Vt vastus punktile 47.) |
| --- | --- |

90.

Strateegilise teabe kogumise üksus võimaldab ametil teha kindlaks ohtlikumad valdkonnad ja aitab pikemas perspektiivis lihtsustada vahendite eraldamist erinevatele sektoritele (vt vastus punktile 19). Selle üksuse tegevus võib tulevikus osutuda otseseks panuseks juurdlustegevusse, eelkõige ameti prioriteetide määratlemisel (vt vastus punktile 46).

Komisjoni määruste (EÜ) nr 1073/99 ja (Euratom) nr 1074/99 muudatusettepanek, kus selgitatakse juurdluse algatamise tingimusi ametis, võimaldab OLAFil käsitleda esmajärgus selliste valdkondadega seotud juhtumeid, mis kujutavad strateegilise analüüsi üksuse hinnangul endast eriti suurt ohtu. Kõnealune kontrollikoja ettepanek on kooskõlas OLAFi tegevuse hindamise aruande soovitusega nr 5. (19)

Kuna liikmesriikide edastatud eeskirjade eiramist käsitleva teabe esitamise ja hindamise kvaliteet on teataval määral paranenud, kasutatakse esitatud andmeid riskianalüüsi teostamiseks. (Vt vastus punktile 47.)

| 91. | Õigusaktide pettusekindlaks muutmise küsimuses kinnitas ühenduse seadusandja, et OLAFi operatiivtegevuse ning tema kui pettusevastaste meetodite väljatöötaja ülesannete vahel esineb koostoime (vt määrus (EÜ) nr 1073/1999).

  Komisjoni teatis pettusekindluse kohta (SEK(2001) 2029) teeb OLAFile konkreetseks ülesandeks erilise kooskõlastus- ja nõuandetegevuse (vt vastus punktile 55). Euroopa Parlamendi avalikul ärakuulamisel OLAFi reformimise teemal tuleb arutlusele ameti ülesannete kahesus. |
| --- | --- |

91.

Õigusaktide pettusekindlaks muutmise küsimuses kinnitas ühenduse seadusandja, et OLAFi operatiivtegevuse ning tema kui pettusevastaste meetodite väljatöötaja ülesannete vahel esineb koostoime (vt määrus (EÜ) nr 1073/1999).

Komisjoni teatis pettusekindluse kohta (SEK(2001) 2029) teeb OLAFile konkreetseks ülesandeks erilise kooskõlastus- ja nõuandetegevuse (vt vastus punktile 55). Euroopa Parlamendi avalikul ärakuulamisel OLAFi reformimise teemal tuleb arutlusele ameti ülesannete kahesus.

| 92. | OLAFi programmide haldamiseks kastutatavad inimressursid ning neile eraldatud eelarve on tagasihoidlik. Samas on OLAFi panus nendesse programmidesse ning kasu, mida amet ise saab programmidest eelkõige koostöö näol, ilmne. Komisjon võiks siiski alustada üldist arutelu OLAFi vastutuse määratlemiseks nendes programmides. |
| --- | --- |

92.

| 93. | Järelevalvekomitee küsimuses nõustub komisjon kontrollikoja analüüsiga, mille kohaselt tuleks läbi vaadata ameti juhtimissüsteem.

  Komisjon pakub institutsioonidele arutamiseks antud määruse (EÜ) nr 1073/1999 muudatusettepanekus võimalikke lahendusi järelevalvekomitee rolli paremaks määratlemiseks ning kavatseb jätkata arutelu sellel teemal. |
| --- | --- |

93.

Järelevalvekomitee küsimuses nõustub komisjon kontrollikoja analüüsiga, mille kohaselt tuleks läbi vaadata ameti juhtimissüsteem.

Komisjon pakub institutsioonidele arutamiseks antud määruse (EÜ) nr 1073/1999 muudatusettepanekus võimalikke lahendusi järelevalvekomitee rolli paremaks määratlemiseks ning kavatseb jätkata arutelu sellel teemal.

| 94. | Kontrollikoja soovituste elluviimine eeldab põhjalikku arutelu, mille tulemusel OLAF saaks ülesehituse, kus on paremini määratud tema erinevad ülesanded ning tagatud nende koostoime, selleks et ameti peategevus (juurdlustegevus) oleks piisavalt tõhus.

  Pettusevastase strateegia kontseptsioon peab olema üldine ning sisaldama tegevussuundade analüüsi ning piiritlemist, seadusandlikke ettepanekuid ning eesmärki arendada ametitevahelist ja rahvusvahelist koostööd, mille keskmes oleks juurdlus- ning operatiivtegevus. Need tähelepanekud ei mõjuta komisjoni õigust anda tulevikus eelkõige OLAFi ülesannete/pädevuse hindamise raames uus hinnang vastutuse jaotusele oma talituste vahel. |
| --- | --- |

94.

Kontrollikoja soovituste elluviimine eeldab põhjalikku arutelu, mille tulemusel OLAF saaks ülesehituse, kus on paremini määratud tema erinevad ülesanded ning tagatud nende koostoime, selleks et ameti peategevus (juurdlustegevus) oleks piisavalt tõhus.

Pettusevastase strateegia kontseptsioon peab olema üldine ning sisaldama tegevussuundade analüüsi ning piiritlemist, seadusandlikke ettepanekuid ning eesmärki arendada ametitevahelist ja rahvusvahelist koostööd, mille keskmes oleks juurdlus- ning operatiivtegevus. Need tähelepanekud ei mõjuta komisjoni õigust anda tulevikus eelkõige OLAFi ülesannete/pädevuse hindamise raames uus hinnang vastutuse jaotusele oma talituste vahel.

LISA

OLAFI JÄRELEVALVEKOMITEE VASTUS

Järelevalvekomitee roll (punkt 66)

Järelevalvekomitee kontroll keskendub juurdluste läbiviimise viisile: “olles täielikult vastavuses inimõiguste ja põhivabaduste, eelkõige võrdse kohtlemise põhimõtte ja uurimisaluse isiku õigusega anda selgitusi, ning tagades, et juurdluse põhjal tehtud järelduste aluseks on ainult tõendusjõuga faktid” (vt algmääruse põhjendus nr 10). Selliste väga täpsete suuniste põhjal on võimalik esile tõsta mõned juurdluste protseduurireeglitega seonduvad põhimõtted. Lisaks on komitee ülesanne kontrollida andmete konfidentsiaalsuse ja kaitsega seotud sätete rakendamist.

A.   Järelevalvekomitee. OLAFi sõltumatus (punktid 67 ja 70)

Euroopa Pettusevastase Ameti ja tema direktori sõltumatus juurdlustegevuse teostamisel on üks olulisemaid määrusega (EÜ) nr 1073/1999 kehtestatud uuendusi. Oma sõltumatuse kindlustamiseks, mida ohustab pigem mitteametlik surve ja mõjutamine kui institutsioonide otsesed korraldused, peab komitee pidevalt teostama järelevalvet, mis on tegelikult ainus viis tema sõltumatuse piiramise vältimiseks.

B.   Järelevalvekomitee. Uurimisaluse isiku õigused (punktid 67, 68 ja 70)

Komitee ülesandeks ei ole tegelikult kontrollida juurdluste õiguspärasust.

Euroopa Ombudsmani tegevus on oluline, aga sellest üksi ei piisa. Samuti ei ole selle tegevuse puhul tegemist õiguspärasuse kontrolliga selle termini juuriidilises tähenduses. Komitee hinnangul peaks sellesse tegevusse, mille eesmärgiks on tuvastada võimalikud “häired”, sekkuma ka seadusandja. Selleks otsustas järelevalvekomitee parlamendi eelarvekontrolli komiteega (CoCoBu) peetud mõttevahetuse järel esitada aastaaruannetes oma ettepanekuid kõnealuses küsimuses, eesmärgiga luua tulevikus Euroopa prokuröri ametikoht. Veidi hiljem esitas järelevalvekomitee oma 2004. aasta aruandes ettepaneku luua üksikisiku õiguste kaitseadvokaadi ametikoht.

Järelevalvekomitee teab, et põhiõiguste austamine loob ühelt poolt kindlustunde süüdistatavale ning tagab teisalt OLAFi juurdluste tõhususe.

Oma tegevuse algusest saadik on järelevalvekomitee OLAFi juurdlustegevusse sekkumise vältimiseks keeldunud tegelemast üksikjuhtumitega ning ei ole mitte kunagi vastanud süüaluste isikute kaebustele, milles mõnikord taotletakse ärakuulamist komitee istungil advokaatide juuresolekul. Komitee ei ole sellist taotlust veel kunagi rahuldanud. Niiviisi on komitee ja Euroopa Ombudsmani rollide ristumine juba algusest peale välistatud.

Järelevalvekomitee on siiski läbi vaadanud üksikisikute taotlusi üldiste probleemide tuvastamiseks. Neid probleeme on komitee koosolekul põhjalikult arutatud (ombudsmani otsuseid uuriti just nendel koosolekutel) ning sellel teemal on peetud mõttevahetust OLAFiga.

Protseduurireeglite teemal on toimunud arvukalt kohtumisi OLAFi direktori ning juurdluste eest vastutava üksuse juhatajaga. Teatavates küsimustes (nt protokollimise kasutusele võtmine ärakuulamistel) on kiiresti saavutatud positiivseid tulemusi. Ameti sisemenetluseeskirjade koostamise küsimus on veel lahtine, kuigi järelevalvekomitee on mitmel korral rõhutanud selliste eeskirjade koostamise vajadust. Siiani ei ole OLAFi direktor avaldanud soovi selliseid eeskirju vastu võtta, isegi kui need jääks üksnes ametisiseseks dokumendiks.

C.   Järelevalvekomitee. Juurdlustegevuse korrapärane kontroll (punkt 69)

Esimeses etapis, mis kujunes ilmselt liiga pikaks, pidi komitee soovitust rohkem tähelepanu pöörama uute struktuuride ja töömeetodite kehtestamisele OLAFis. Seejärel sai komitee keskenduda operatiivküsimustele ja teostada talle usaldatud kontrolli juurdlustegevuse üle (vt viimase aastaaruande I peatükk).

| 1. | Uute struktuuride loomine (69 b)
  Kontrollikoja märkuste alusel on alates 2001. aasta esimesest poolaastast loodud kõigi toimikute koondamiseks registreerimissüsteem, pidevalt täienev nn juhtumite haldussüsteem ja kantselei. |
| --- | --- |

1.

Uute struktuuride loomine (69 b)

Kontrollikoja märkuste alusel on alates 2001. aasta esimesest poolaastast loodud kõigi toimikute koondamiseks registreerimissüsteem, pidevalt täienev nn juhtumite haldussüsteem ja kantselei.

| 2. | Teave üle üheksa kuu kestvate juurdluste kohta (69 a)
  Eespool nimetatud määruse artikli 11 lõikes 7 ette nähtud teave, mida OLAFi direktor peab esitama juurdluste kohta, mis ei ole üheksa kuu jooksul lõpetatud, on osutunud komitee jaoks väga kasulikuks teabeallikaks ning kontrollmeetmeks. Praktikas on selle teabe alusel peetud juurdluste eest vastutava üksuse juhatajaga juurdlustegevuse arengu ja üldiste küsimuste teemal viljakat mõttevahetust. |
| --- | --- |

2.

Teave üle üheksa kuu kestvate juurdluste kohta (69 a)

Eespool nimetatud määruse artikli 11 lõikes 7 ette nähtud teave, mida OLAFi direktor peab esitama juurdluste kohta, mis ei ole üheksa kuu jooksul lõpetatud, on osutunud komitee jaoks väga kasulikuks teabeallikaks ning kontrollmeetmeks. Praktikas on selle teabe alusel peetud juurdluste eest vastutava üksuse juhatajaga juurdlustegevuse arengu ja üldiste küsimuste teemal viljakat mõttevahetust.

| 3. | Liikmesriikide kohtuasutustele teabe edastamisele eelnevad teatised (69 c ja d)
  Määruse lõpus artikli 11 lõikes 7 on sätestatud, et “direktor teavitab komiteed juhtudest, mille puhul tuleb edastada informatsiooni liikmesriigi õigusasutustele”. Järelevalvekomitee tõlgendas oma sisemääruse (avaldatud 15. veebruaril 2000. aastal Euroopa Ühenduste Teatajas ning vastu võetud komitee raportööri hr Da Cunha Rodriguezi, tollal järelevalvekomitee liige, hiljem Euroopa ühenduste kohtu kohtunik, koostatud teksti põhjal) artikli 22 lõikes 5 sõna “tuleb” varasema teatise tähenduses.
  Seda tõlgendust on praktikas järjekindlalt rakendatud. Seda ei ole veel kordagi vaidlustatud ning see ei ole tekitanud ka probleeme.
  Ühe raske juhtumi puhul palus juurdluste eest vastutava üksuse juhataja asjaomasele toimikule viitamata järelevalvekomiteelt, et OLAF teavitaks komiteed pärast teabe edastamist siseriiklikele kohtuasutustele. Komitee andis sellekohase nõusoleku. |
| --- | --- |

3.

Liikmesriikide kohtuasutustele teabe edastamisele eelnevad teatised (69 c ja d)

Määruse lõpus artikli 11 lõikes 7 on sätestatud, et “direktor teavitab komiteed juhtudest, mille puhul tuleb edastada informatsiooni liikmesriigi õigusasutustele”. Järelevalvekomitee tõlgendas oma sisemääruse (avaldatud 15. veebruaril 2000. aastal Euroopa Ühenduste Teatajas ning vastu võetud komitee raportööri hr Da Cunha Rodriguezi, tollal järelevalvekomitee liige, hiljem Euroopa ühenduste kohtu kohtunik, koostatud teksti põhjal) artikli 22 lõikes 5 sõna “tuleb” varasema teatise tähenduses.

Seda tõlgendust on praktikas järjekindlalt rakendatud. Seda ei ole veel kordagi vaidlustatud ning see ei ole tekitanud ka probleeme.

Ühe raske juhtumi puhul palus juurdluste eest vastutava üksuse juhataja asjaomasele toimikule viitamata järelevalvekomiteelt, et OLAF teavitaks komiteed pärast teabe edastamist siseriiklikele kohtuasutustele. Komitee andis sellekohase nõusoleku.

| 4. | Sise- ja välisjuurdlused (punkt 71)
  Sündmuste käigus, mis viisid hr Santeri juhitud komisjoni tagasiastumisele, koondus institutsioonide tähelepanu sisejuurdlustele. See selgub ka määruse põhjendustest 1 ja 7 ning artikli 1 lõikest 3. Seega võib öelda, et välisjuurdlustega tegelevad tegelikult liikmesriigid, kes teostavad juurdlustegevust, samas kui OLAFi tegevus piirdub materiaalse abi andmise ja kooskõlastamiskoosolekute korraldamisega.
  Sellele vaatamata ei selgu kõikide toimikute ja juhtumite haldussüsteemi uurimisel, et OLAF või tema järelevalvekomitee, kelle töö põhineb OLAFi juurdlustel, eelistaksid sisejuurdlusi ning nendega seotud karistusi välisjuurdlustele. Tõsiasi, et sisejuurdlused, mis käsitlevad juba oma olemuselt delikaatseid küsimusi, on tihti ameti ja nagu selgub komitee protokollidest järelevalvekomitee ning isegi ajakirjanduse huviorbiidis, ei tähenda veel seda, et välisjuurdlused oleksid jäetud tagaplaanile. Eelkõige tuleb märkida, et peale välisjuurdluste on ameti tegevus liikmesriikide abistamisel olnud märkimisväärne ning OLAF on teeninud sellega komitee heakskiidu (vt aastaaruande II jagu). |
| --- | --- |

4.

Sise- ja välisjuurdlused (punkt 71)

Sündmuste käigus, mis viisid hr Santeri juhitud komisjoni tagasiastumisele, koondus institutsioonide tähelepanu sisejuurdlustele. See selgub ka määruse põhjendustest 1 ja 7 ning artikli 1 lõikest 3. Seega võib öelda, et välisjuurdlustega tegelevad tegelikult liikmesriigid, kes teostavad juurdlustegevust, samas kui OLAFi tegevus piirdub materiaalse abi andmise ja kooskõlastamiskoosolekute korraldamisega.

Sellele vaatamata ei selgu kõikide toimikute ja juhtumite haldussüsteemi uurimisel, et OLAF või tema järelevalvekomitee, kelle töö põhineb OLAFi juurdlustel, eelistaksid sisejuurdlusi ning nendega seotud karistusi välisjuurdlustele. Tõsiasi, et sisejuurdlused, mis käsitlevad juba oma olemuselt delikaatseid küsimusi, on tihti ameti ja nagu selgub komitee protokollidest järelevalvekomitee ning isegi ajakirjanduse huviorbiidis, ei tähenda veel seda, et välisjuurdlused oleksid jäetud tagaplaanile. Eelkõige tuleb märkida, et peale välisjuurdluste on ameti tegevus liikmesriikide abistamisel olnud märkimisväärne ning OLAF on teeninud sellega komitee heakskiidu (vt aastaaruande II jagu).

| 5. | Lõpetatud toimikute ja hindamislehtede uurimine (punkt 72)
  Järelevalvekomitee pööras erilist tähelepanu lõpetatud toimikute uurimisele, tehes sekretariaadile kohuseks läbi vaadata võimalikult palju selliseid toimikuid ning koostada ainult eriti oluliste juhtumite kohta hindamislehed. Ainult lõpetatud juhtumite uurimine aitas vältida käimasolevatesse juurdlustesse sekkumise ohtu. Kuna järelevalvekomitee sekretariaadi koostatud hindamislehtede puhul on tegemist ainult ametisiseseks kasutamiseks mõeldud dokumentidega, siis on nende alusel võimalik tuvastada kõik ametis esinevad probleemid. Komitee tegi hindamislehtede kohta põhjaliku analüüsi. Järelevalvekomitee ja ameti direktor või juurdluste eest vastutava üksuse juhataja pidasid vajaduse korral edukalt mõttevahetust põhimõttelistes küsimustes, eelkõige menetluskorra ja liikmesriikide kriminaalmenetluste tulemuste uurimisega seotud probleemide üle. Järelevalvekomitee protokollid ei väljenda alati kõiki komitee koosolekutel tehtud tähelepanekuid, sest mitmed OLAFi poolt suletud toimikud olid liikmesriikides alles menetluses. |
| --- | --- |

5.

Lõpetatud toimikute ja hindamislehtede uurimine (punkt 72)

Järelevalvekomitee pööras erilist tähelepanu lõpetatud toimikute uurimisele, tehes sekretariaadile kohuseks läbi vaadata võimalikult palju selliseid toimikuid ning koostada ainult eriti oluliste juhtumite kohta hindamislehed. Ainult lõpetatud juhtumite uurimine aitas vältida käimasolevatesse juurdlustesse sekkumise ohtu. Kuna järelevalvekomitee sekretariaadi koostatud hindamislehtede puhul on tegemist ainult ametisiseseks kasutamiseks mõeldud dokumentidega, siis on nende alusel võimalik tuvastada kõik ametis esinevad probleemid. Komitee tegi hindamislehtede kohta põhjaliku analüüsi. Järelevalvekomitee ja ameti direktor või juurdluste eest vastutava üksuse juhataja pidasid vajaduse korral edukalt mõttevahetust põhimõttelistes küsimustes, eelkõige menetluskorra ja liikmesriikide kriminaalmenetluste tulemuste uurimisega seotud probleemide üle. Järelevalvekomitee protokollid ei väljenda alati kõiki komitee koosolekutel tehtud tähelepanekuid, sest mitmed OLAFi poolt suletud toimikud olid liikmesriikides alles menetluses.

D.   Järeldused (punkt 93)

Kokkuvõtteks võib öelda, et järelevalvekomitee on oma tegevusega ametit igakülgselt toetanud, edendades vajaduse korral uute struktuuride või meetodite elluviimist. Selline suhtumine on andnud konkreetseid tulemusi kantselei, toimikute registreerimissüsteemi ning juhtumite haldussüsteemi edendamisel; samas ei ole ameti direktor seni järginud järelevalvekomitee pakilist ja korduvat soovitust võtta vastu menetluseeskirjad.

Järelevalvekomitee ei ole mitte kunagi sekkunud käimasolevasse juurdlusse. Samas on OLAFi direktori ja erinevate direktoraatide direktoritega peetud igakuiste kohtumiste käigus olnud sobiv võimalus arutada üldisi ja põhimõttelisi küsimusi, mis vääriksid järelevalvekomitee tähelepanu.

---

(1)  Põhineb kriteeriumidel, mis väljendavad OLAFi tegevusprogrammis kehtestatud prioriteete.

(2)  Määruse (EÜ) nr 1073/1999 muudatusettepanek – KOM(2004) 103 lõplik 10.2.2004.

(3)  Määruse (EÜ) nr 1073/1999 KOM(2004) 103, lõplik, 10.2.2004, muudatusettepaneku artikli 6 lõige 7 juurdluste pikkuse kohta.

(4)  OLAFi tegevuse hindamise aruanne, KOM(2003) 154 lõplik.

(5)  KOM(2004) 103, 10.2.2004.

(6)  OLAFi tegevuse täiendav hindamine, SEK(2004) 1370, 26.10.2004.

(7)  OLAFi tegevuse täiendav hindamine, punkt 1.3.2, SEK(2004) 1370, 26.10.2004.

(8)  Vt juhtumi C-15/00 punkt 164.

(9)  Vt OLAFi käsiraamatu punkt 3.2.

(10)  Vt OLAFi käsiraamatu punkt 3.3.3 (25.2.2005).

(11)  Varajase hoiatamise süsteem (SEK(2005) 310).

(12)  OLAFi tegevuse täiendav hindamine, SEK(2004) 1370, 26.10.2004.

(13)  Otsekulutuste valdkonnas vt dokumendid KOM(2002) 671, lõplik, SEK(2000) 2204/3 ning komisjoni sise-eeskirjad otsekulutustega seotud võlgade sissenõudmise kohta, C (2002) 5048/4. Vt käesoleva aruande punkt 54, mis käsitleb põllumajandus-, struktuurimeetmete ja tollisektorit.

(14)  Vt OLAFi tegevuse täiendava hindamise aruande punkt 1.3, SEK(2004) 1370, 26.10.2004.

(15)  KOM(2003) 154 lõplik.

(16)  OLAFi tegevuse hindamise aruanne, KOM(2003) 154 lõplik.

(17)  Vt kõnealuse ettepaneku artikli 6 lõige 7 – KOM(2004), 103 lõplik 10.2. 2004.

(18)  KOM(2004) 103, 10.2.2004.

(19)  KOM(2003) 154 lõplik.

---

| 18.8.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/33 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/33

---

ARVAMUS nr 6/2005

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 1073/1999 ja (Euratom) nr 1074/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta

(vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 248 lõike 4 teisele lõigule ja artikli 279 lõikele 2)

(2005/C 202/02)

EUROOPA ÜHENDUSTE KONTROLLIKODA,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 280,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 160c,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepanekut, millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 1073/1999 ja (Euratom) nr 1074/1999,

võttes arvesse nõukogu poolt 8. märtsil 2004. aastal kontrollikojale esitatud arvamuse taotlust,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

Ettepaneku taust

| 1. | Ettepanek põhineb komisjoni poolt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta artikli 15 sätete alusel 2003. aasta aprillis esitatud arenguaruandel. (1) See on samuti järelkäsitluseks komisjoni presidendi poolt 18. novembril 2003. aastal toimunud komisjoni 2004. aasta seadusandliku ja tööprogrammi esitamise käigus eelarvekontrollikomiteele antud kohustusele. Komisjoni ettepanekuga soovitakse tugevdada OLAFi juhtimise tõhusust võimaldades teatud menetluste täpsustamise kaudu OLAFil keskenduda oma prioriteetidele ja kiirendada juurdluste läbiviimist. Presidendi avaldus ulatus aga kaugemale komisjoni tehtud ettepanekust, sisaldades lisaks juurdlusmeetmete kohandustele ka ameti enda ümberkorraldamise võimalust. |
| --- | --- |

1.

Ettepanek põhineb komisjoni poolt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta artikli 15 sätete alusel 2003. aasta aprillis esitatud arenguaruandel. (1) See on samuti järelkäsitluseks komisjoni presidendi poolt 18. novembril 2003. aastal toimunud komisjoni 2004. aasta seadusandliku ja tööprogrammi esitamise käigus eelarvekontrollikomiteele antud kohustusele. Komisjoni ettepanekuga soovitakse tugevdada OLAFi juhtimise tõhusust võimaldades teatud menetluste täpsustamise kaudu OLAFil keskenduda oma prioriteetidele ja kiirendada juurdluste läbiviimist. Presidendi avaldus ulatus aga kaugemale komisjoni tehtud ettepanekust, sisaldades lisaks juurdlusmeetmete kohandustele ka ameti enda ümberkorraldamise võimalust.

| 2. | Komisjoni president märkis, et OLAFi tegevuse taaskeskendamine juurdlusfunktsioonile tähendaks “olukorra tekkimist, kus komisjoni talitustele määratakse teatud horisontaalsed ülesanded, millel puudub seos juurdlustega” ning OLAFi juhtimine tuleks samuti uuesti läbi vaadata. (2) Avalduse lõpus tegi president ettepaneku “suurendada OLAFi tõhusust – peatselt suureneva töökoormuse tõttu laienenud Euroopa Liidus – personaliressursside lisamisega, tegevuse taaskeskendamisega juurdlusfunktsioonile ja määruse vastuvõtmisega ...”. Komisjoni presidendi poolt tehtud ettepanekutest puudutab ainult viimane (määruse kohandamine) määruse (EÜ) nr 1073/1999 muutmise ettepanekut. Ameti tegevuse taaskeskendamine oleks eeldanud muudatuste tegemist komisjoni 28. aprilli 1999. aasta otsusesse, millega asutatakse Euroopa Pettustevastane Amet. (3) |
| --- | --- |

2.

Komisjoni president märkis, et OLAFi tegevuse taaskeskendamine juurdlusfunktsioonile tähendaks “olukorra tekkimist, kus komisjoni talitustele määratakse teatud horisontaalsed ülesanded, millel puudub seos juurdlustega” ning OLAFi juhtimine tuleks samuti uuesti läbi vaadata. (2) Avalduse lõpus tegi president ettepaneku “suurendada OLAFi tõhusust – peatselt suureneva töökoormuse tõttu laienenud Euroopa Liidus – personaliressursside lisamisega, tegevuse taaskeskendamisega juurdlusfunktsioonile ja määruse vastuvõtmisega ...”. Komisjoni presidendi poolt tehtud ettepanekutest puudutab ainult viimane (määruse kohandamine) määruse (EÜ) nr 1073/1999 muutmise ettepanekut. Ameti tegevuse taaskeskendamine oleks eeldanud muudatuste tegemist komisjoni 28. aprilli 1999. aasta otsusesse, millega asutatakse Euroopa Pettustevastane Amet. (3)

| 3. | Preambulis on näidatud, et ettepaneku eesmärgiks on määruse muutmine viie põhivaldkonna osas, seadmata sealjuures mistahes viisil kahtluse alla liikmesriikide volitusi ja kohustusi, ning järgides samas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtteid. Nimetatud viis valdkonda on järgmised:






  a) | aktiivses staatuses olevate juhtumite puhul peaks ametil olema vabadus oma prioriteetide põhjal otsustada juurdluse alustamise üle (diskretsiooni põhimõtte järgimine juurdluste algatamisel); |
| --- | --- | --- |

3.

Preambulis on näidatud, et ettepaneku eesmärgiks on määruse muutmine viie põhivaldkonna osas, seadmata sealjuures mistahes viisil kahtluse alla liikmesriikide volitusi ja kohustusi, ning järgides samas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtteid. Nimetatud viis valdkonda on järgmised:

a)

aktiivses staatuses olevate juhtumite puhul peaks ametil olema vabadus oma prioriteetide põhjal otsustada juurdluse alustamise üle (diskretsiooni põhimõtte järgimine juurdluste algatamisel);

| b) | sisejuurdluste puhul (institutsioonides, asutustes, ametites ja agentuurides tehtavad haldusjuurdlused) peaks amet teavitama neid asutusi või organeid, kus juurdlusi läbi viiakse või kus vajatakse haldusmeetmeid liidu huvide kaitsmiseks; |
| --- | --- |

b)

sisejuurdluste puhul (institutsioonides, asutustes, ametites ja agentuurides tehtavad haldusjuurdlused) peaks amet teavitama neid asutusi või organeid, kus juurdlusi läbi viiakse või kus vajatakse haldusmeetmeid liidu huvide kaitsmiseks;

| c) | sisejuurdluste ja ühenduse vahenditest rahastatavate lepingutega seonduvate pettuste (otsekulutustega tegeletakse välisjuurdluse kaudu) puhul peaks amet olema võimeline juurdlusi läbi viima liikmesriikide ettevõtjate juures vastavalt nõukogu määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 sätestatud korrale. Amet peaks välisjuurdluste läbiviimisel omama takistusteta juurdepääsu ühenduse institutsioonide ja asutuste valduses olevale teabele; |
| --- | --- |

c)

sisejuurdluste ja ühenduse vahenditest rahastatavate lepingutega seonduvate pettuste (otsekulutustega tegeletakse välisjuurdluse kaudu) puhul peaks amet olema võimeline juurdlusi läbi viima liikmesriikide ettevõtjate juures vastavalt nõukogu määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 sätestatud korrale. Amet peaks välisjuurdluste läbiviimisel omama takistusteta juurdepääsu ühenduse institutsioonide ja asutuste valduses olevale teabele;

| d) | aususe ja õiguskindluse huvides tuleks nii sise- kui välisjuurdluste puhul isikute õigustega seonduvad menetlustagatised selgemalt määratleda. |
| --- | --- |

d)

aususe ja õiguskindluse huvides tuleks nii sise- kui välisjuurdluste puhul isikute õigustega seonduvad menetlustagatised selgemalt määratleda.

| e) | järelevalvekomitee rolli tuleks laiendada, teostamaks järelevalvet juurdluste kestuse üle ja kaitsmaks üksikisikuid, seda nii sise- kui välisjuurdluste puhul. Seetõttu tehakse ettepanek suurendada komitee liikmete arvu kahe võrra. Komisjon teeb ka ettepaneku, mille kohaselt peaks üks komitee liige vastutama töö ettevalmistamise eest, mis on seotud isikuõiguste järgimisega ameti poolt. |
| --- | --- |

e)

järelevalvekomitee rolli tuleks laiendada, teostamaks järelevalvet juurdluste kestuse üle ja kaitsmaks üksikisikuid, seda nii sise- kui välisjuurdluste puhul. Seetõttu tehakse ettepanek suurendada komitee liikmete arvu kahe võrra. Komisjon teeb ka ettepaneku, mille kohaselt peaks üks komitee liige vastutama töö ettevalmistamise eest, mis on seotud isikuõiguste järgimisega ameti poolt.

| 4. | Järgnevate märkuste puhul on arvestatud ameti auditeerimise käigus tehtud leidudega vastavalt kontrollikoja eriaruandele nr 1/2005. |
| --- | --- |

4.

Järgnevate märkuste puhul on arvestatud ameti auditeerimise käigus tehtud leidudega vastavalt kontrollikoja eriaruandele nr 1/2005.

Diskretsiooni põhimõtte kasutamine juurdluste algatamisel

| 5. | Diskretsiooni põhimõtte kasutamist juurdluste algatamisel võib pidada tõhususega seotud küsimuseks, ja kontrollikoda suhtub muudatusse positiivselt. Selle kohene praktiline mõju jääb siiski piiratuks. Nagu eriaruandes näidatud, ei ole ametile laekuvate hästi põhjendatud avalduste arv nii suur, et ametil tuleks valida, milliseid juurdlusi algatada. |
| --- | --- |

5.

Diskretsiooni põhimõtte kasutamist juurdluste algatamisel võib pidada tõhususega seotud küsimuseks, ja kontrollikoda suhtub muudatusse positiivselt. Selle kohene praktiline mõju jääb siiski piiratuks. Nagu eriaruandes näidatud, ei ole ametile laekuvate hästi põhjendatud avalduste arv nii suur, et ametil tuleks valida, milliseid juurdlusi algatada.

| 6. | Samuti on oluline prioriteetide ja ajakava seadmine. Kogemus on näidanud, et paljud ameti poolt teostatavad juurdlused kestavad põhjendatud perioodist kauem (12–18 kuud). Sellest tulenevalt oleks mõistlik määrata juurdlustele kindlad tähtajad. |
| --- | --- |

6.

Samuti on oluline prioriteetide ja ajakava seadmine. Kogemus on näidanud, et paljud ameti poolt teostatavad juurdlused kestavad põhjendatud perioodist kauem (12–18 kuud). Sellest tulenevalt oleks mõistlik määrata juurdlustele kindlad tähtajad.

Teavitamise kohustus

| 7. | Kontrollikoda toetab ettepanekut tugevdada ameti kohustust teavitada institutsioone või asutusi juurdluse algatamisest. Kehtiva artikli 4 lõike 5, millega sätestatakse õigus nimetatud teavitamine edasi lükata, kustutamisega kaasneks siiski teatud ebamäärasus. Antud küsimuse kohta sätte puudumine tähendab, et teabe andmata jätmise võimalus ei ole välistatud. Komisjoni ettepanekut tuleks muuta nii, et teavitamise nõuet ei eirataks ilma põhjenduseta, kasutades ettekäändena salajasuse vajalikkust juurdluse tõhususe tagamisel. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda toetab ettepanekut tugevdada ameti kohustust teavitada institutsioone või asutusi juurdluse algatamisest. Kehtiva artikli 4 lõike 5, millega sätestatakse õigus nimetatud teavitamine edasi lükata, kustutamisega kaasneks siiski teatud ebamäärasus. Antud küsimuse kohta sätte puudumine tähendab, et teabe andmata jätmise võimalus ei ole välistatud. Komisjoni ettepanekut tuleks muuta nii, et teavitamise nõuet ei eirataks ilma põhjenduseta, kasutades ettekäändena salajasuse vajalikkust juurdluse tõhususe tagamisel.

Määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 sätestatud juurdlusmeetmete laiendatud kasutus (4)

| 8. | Määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 on sätestatud põllumajandustoetuste, struktuurifondide ja omavahenditega seonduv “komisjoni tehtav kohapealne kontroll ja inspekteerimine, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve”. |
| --- | --- |

8.

Määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 on sätestatud põllumajandustoetuste, struktuurifondide ja omavahenditega seonduv “komisjoni tehtav kohapealne kontroll ja inspekteerimine, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve”.

| 9. | Ettepanekuga soovitakse nimetatud määruse laiendamist otsekulutustele (sisepoliitika, välisabi jne). Selle abil peaks laiendama ameti kasutuses olevate sekkumismeetmete valikut, eelkõige seoses nende koostööga siseriiklike asutustega. Kontrollikoja auditid on kinnitanud puuduse olemasolu antud valdkonnas. Sellest aspektist lähtudes on komisjoni ettepanek tervitatav. |
| --- | --- |

9.

Ettepanekuga soovitakse nimetatud määruse laiendamist otsekulutustele (sisepoliitika, välisabi jne). Selle abil peaks laiendama ameti kasutuses olevate sekkumismeetmete valikut, eelkõige seoses nende koostööga siseriiklike asutustega. Kontrollikoja auditid on kinnitanud puuduse olemasolu antud valdkonnas. Sellest aspektist lähtudes on komisjoni ettepanek tervitatav.

Menetlustagatiste tugevdamine

| 10. | Komisjon peab asjakohaseks juurdluseid reguleerivate aluspõhimõtete sätestamist määruses. Kontrollikoda toetab seda seisukohta. |
| --- | --- |

10.

Komisjon peab asjakohaseks juurdluseid reguleerivate aluspõhimõtete sätestamist määruses. Kontrollikoda toetab seda seisukohta.

Järelevalvekomitee roll ja liikmete arv

| 11. | Juurdluste puhul tuleb tagada õiguslike menetluste järgimine. Määruse (EÜ) 1073/1999 artikli 14 kohaselt tuleb OLAFi uurijate poolt läbiviidavate juurdluste uurimise jooksul tekkivad kaebused esitada ameti direktorile. Tegemist ei ole rahuldava lahendusega, kuna see ei taga kaebuse esitajale nõude sõltumatut läbivaatamist. Juurdluse all olevad isikud on alternatiivina pöördunud ombudsmani poole, kui arvasid, et nende põhiõigusi oli rikutud. Selline menetlus on osutunud mitterahuldavaks ning mitmel juhul viinud olukorrani, kus ombudsmani tegevust on käsitletud juurdluste käiku sekkumisena. Komisjoni ettepanekuga antakse järelevalvekomiteele ülesanne kontrollida uurijate käitumist. See ei ole paremaks lahenduseks, kuna antud lahendus läheb vastuollu põhimõttega, mille kohaselt komitee ei tohiks sekkuda käimasolevatesse juurdlustesse. |
| --- | --- |

11.

Juurdluste puhul tuleb tagada õiguslike menetluste järgimine. Määruse (EÜ) 1073/1999 artikli 14 kohaselt tuleb OLAFi uurijate poolt läbiviidavate juurdluste uurimise jooksul tekkivad kaebused esitada ameti direktorile. Tegemist ei ole rahuldava lahendusega, kuna see ei taga kaebuse esitajale nõude sõltumatut läbivaatamist. Juurdluse all olevad isikud on alternatiivina pöördunud ombudsmani poole, kui arvasid, et nende põhiõigusi oli rikutud. Selline menetlus on osutunud mitterahuldavaks ning mitmel juhul viinud olukorrani, kus ombudsmani tegevust on käsitletud juurdluste käiku sekkumisena. Komisjoni ettepanekuga antakse järelevalvekomiteele ülesanne kontrollida uurijate käitumist. See ei ole paremaks lahenduseks, kuna antud lahendus läheb vastuollu põhimõttega, mille kohaselt komitee ei tohiks sekkuda käimasolevatesse juurdlustesse.

| 12. | Juurdlustegevuse kontrollimine peaks olema sellise erapooletu asutuse ülesanne, mille mandaadi teised aspektid välistavad selle osalemise juurdluste läbiviimisel. |
| --- | --- |

12.

Juurdlustegevuse kontrollimine peaks olema sellise erapooletu asutuse ülesanne, mille mandaadi teised aspektid välistavad selle osalemise juurdluste läbiviimisel.

| 13. | Komisjoni ettepanekus ei täpsustata järelevalvekomitee rolli seoses ebakõlaga juurdlustesse mittesekkumise põhimõtte ja juurdluse käigus komiteelt arvamuse saamise kohustuse vahel, mis tekib kaheteistkümnekuulise perioodi ületamisel või vajadusel komiteed teavitada enne juhtumi õigusasutustele edastamist. Seetõttu oleks vajalik veelgi selgemalt väljendada põhimõtet, mille kohaselt järelevalvekomitee ei sekku käimasolevatesse juurdlustesse. |
| --- | --- |

13.

Komisjoni ettepanekus ei täpsustata järelevalvekomitee rolli seoses ebakõlaga juurdlustesse mittesekkumise põhimõtte ja juurdluse käigus komiteelt arvamuse saamise kohustuse vahel, mis tekib kaheteistkümnekuulise perioodi ületamisel või vajadusel komiteed teavitada enne juhtumi õigusasutustele edastamist. Seetõttu oleks vajalik veelgi selgemalt väljendada põhimõtet, mille kohaselt järelevalvekomitee ei sekku käimasolevatesse juurdlustesse.

| 14. | Komisjon teeb ettepaneku suurendada järelevalvekomitee liikmete arvu viielt seitsmele. Ettepanek ei põhine ühelgi komitee ülesannete ja töökorra objektiivsel analüüsil. Liikmete ülesanded on sporaadilised ega võimalda neil toimikuid sügavuti uurida. Võimaldamaks liikmetele tõhusamat töötamist, oleks soovitatav, et vähemalt mõni liige omaks varasemat kogemust ühenduse küsimustes, eelkõige juurdluse valdkonnas. |
| --- | --- |

14.

Komisjon teeb ettepaneku suurendada järelevalvekomitee liikmete arvu viielt seitsmele. Ettepanek ei põhine ühelgi komitee ülesannete ja töökorra objektiivsel analüüsil. Liikmete ülesanded on sporaadilised ega võimalda neil toimikuid sügavuti uurida. Võimaldamaks liikmetele tõhusamat töötamist, oleks soovitatav, et vähemalt mõni liige omaks varasemat kogemust ühenduse küsimustes, eelkõige juurdluse valdkonnas.

| 15. | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikli 11 lõikele 6 on järelevalvekomitee kohustatud pidama vähemalt kümme koosolekut aastas. Kui komiteel tuleb siiski keskenduda OLAFi juurdlusfunktsiooni sõltumatuse kaitsmisele, ei tohi komiteed kohustada peaaegu igakuiselt koosolekuid pidama. Lisaks sellele peaks järelevalvekomitee rolli ja töökorra ülevaatamise tulemusel vähenema ametikohtade arv komitee sekretariaadis. |
| --- | --- |

15.

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikli 11 lõikele 6 on järelevalvekomitee kohustatud pidama vähemalt kümme koosolekut aastas. Kui komiteel tuleb siiski keskenduda OLAFi juurdlusfunktsiooni sõltumatuse kaitsmisele, ei tohi komiteed kohustada peaaegu igakuiselt koosolekuid pidama. Lisaks sellele peaks järelevalvekomitee rolli ja töökorra ülevaatamise tulemusel vähenema ametikohtade arv komitee sekretariaadis.

Kontrollikoda võttis käesoleva arvamuse vastu 9. juuni 2005. aasta istungil Luxembourg’is.

Kontrollikoja nimel

president

Hubert WEBER

---

(1)  KOM(2003) 154, lõplik, 2.4.2003.

1

(2)  “Juhtimise” all tuleb lisaks haldamisele silmas pidada ka järelevalvet (järelevalvekomitee).

2

(3)  Otsus nr 1999/352/EÜ, ESTÜ, Euratom, 28. aprill 1999 (EÜT L 136, 31.5.1999).

3

(4)  EÜT L 292, 15.11.1996.

4

---