# Az Európai Unió C 428I/2020

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 428I |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 63. évfolyam2020. december 11. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 428I

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

63. évfolyam2020. december 11.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2020/C 428 I/01 | Közlemény a kibocsátási egységek 2021-es uniós szintű mennyiségéről és az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer keretében létrehozott piaci stabilizációs tartalékról (
  1
  ) | 1 |

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2020/C 428 I/01

Közlemény a kibocsátási egységek 2021-es uniós szintű mennyiségéről és az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer keretében létrehozott piaci stabilizációs tartalékról (
  1
  )

1

1

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 2020.12.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CI 428/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CI 428/1

---

Közlemény a kibocsátási egységek 2021-es uniós szintű mennyiségéről és az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer keretében létrehozott piaci stabilizációs tartalékról

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2020/C 428 I/01)

1.   A 2021-es összkvóta

Az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer (a továbbiakban: EU ETS) a „fix összkvótás kereskedési rendszer” elvén alapul. Az összkvóta az EU ETS keretében uniós szinten évente kiosztott kibocsátási egységek mennyiségének felel meg. E mennyiség a 2003/87/EK irányelv (1) (a továbbiakban: ETS-irányelv) 9. cikkében rögzített lineáris csökkentési tényező alkalmazása révén folyamatosan csökken. Az összkvótát az ETS-irányelv 9. és 9a. cikke alapján állapítják meg.

A C(2020) 7704 (2) bizottsági határozat állapítja meg a 2021-es összkvótát, figyelembe véve, hogy a kilépésről rendelkező megállapodás (3) Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyvének 9. cikke és 4. melléklete értelmében 2021. január 1-jétől az ETS-irányelv csak az Észak-Írországban folyó villamosenergia-termelés tekintetében alkalmazandó az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban. Ennek következtében az észak-írországi villamosenergia-termelésből származó kibocsátások továbbra is az ETS-irányelv hatálya alá tartoznak, és azokat bele kell foglalni az összkvótába. Ezenkívül a bizottsági határozat figyelembe veszi, hogy a lineáris csökkentési tényező az ETS-irányelv 9. cikkét módosító (EU) 2018/410 irányelv (4) értelmében 2021-től kezdődően 1,74 %-ról 2,2 %-ra emelkedik.

A 2021-es összkvóta megállapításakor tekintetbe veszik továbbá az üvegházhatású gázok globális felmelegedési potenciáljához kapcsolódó legújabb tudományos adatokat, valamint azt, hogy bizonyos horvátországi, franciaországi, németországi, olaszországi, szlovéniai, spanyolországi, portugáliai és izlandi kis létesítmények mentesülnek az EU ETS hatálya alól.

2.   Légi közlekedés

Megjegyzendő, hogy a C(2020) 7704 bizottsági határozatban megállapított 2021-es összkvóta nem foglalja magában az ETS-irányelv II. fejezete alapján a légijármű-üzemeltetők számára kiosztandó kibocsátási egységek mennyiségét. Ez a mennyiség a légi közlekedési kibocsátási egységek ingyenes kiosztásából kiinduló, alulról felfelé építkező megközelítés eredménye. Az árverés útján kiosztott légi közlekedési kibocsátási egységek számát az a tény határozza meg, hogy a meglévő légitársaságoknak ingyenesen kiosztott kibocsátási egységek mennyiségének az összes kibocsátási egység 82 %-ának kell megfelelniük, az árverésre bocsátott kibocsátási egységeknek pedig 15 %-ot kell kitenniük.

A 2021-ben kiosztandó légi közlekedési kibocsátási egységek számát a következők alapján kell kiszámítani:

| — | A légijármű-üzemeltetők számára ingyenesen kiosztott kibocsátási egységek száma az ETS-irányelv által bevezetett, majd a 421/2014/EU rendelettel (5) és az (EU) 2017/2392 rendelettel (6) módosított átadási kötelezettségek csökkentésével arányosan csökkent. |
| --- | --- |

—

A légijármű-üzemeltetők számára ingyenesen kiosztott kibocsátási egységek száma az ETS-irányelv által bevezetett, majd a 421/2014/EU rendelettel (5) és az (EU) 2017/2392 rendelettel (6) módosított átadási kötelezettségek csökkentésével arányosan csökkent.

| — | 2020-ban a légijármű-üzemeltetőknek körülbelül 31,1 millió kibocsátási egységet (7) osztanak ki ingyenesen (8), míg 7,5 millió légi közlekedési kibocsátási egységet árverés útján értékesítenek (9). |
| --- | --- |

—

2020-ban a légijármű-üzemeltetőknek körülbelül 31,1 millió kibocsátási egységet (7) osztanak ki ingyenesen (8), míg 7,5 millió légi közlekedési kibocsátási egységet árverés útján értékesítenek (9).

| — | A 421/2014/EU rendelet módosította az ETS-irányelvet, előírva, hogy az árverésre bocsátott légi közlekedési kibocsátási egységek számát a 2013–2016 között kiosztott kibocsátási egységek összmennyiségében tapasztalt csökkenéssel arányosan csökkenteni kell. Az (EU) 2017/2392 rendelet előírta, hogy ezt a megközelítést a 2017–2023 közötti időszakban is folytatni kell. |
| --- | --- |

—

A 421/2014/EU rendelet módosította az ETS-irányelvet, előírva, hogy az árverésre bocsátott légi közlekedési kibocsátási egységek számát a 2013–2016 között kiosztott kibocsátási egységek összmennyiségében tapasztalt csökkenéssel arányosan csökkenteni kell. Az (EU) 2017/2392 rendelet előírta, hogy ezt a megközelítést a 2017–2023 közötti időszakban is folytatni kell.

| — | 2021. január 1-jétől a légijármű-üzemeltetőknek kiosztott kibocsátási egységek száma 2,2 %-os lineáris tényezővel (10) csökken. |
| --- | --- |

—

2021. január 1-jétől a légijármű-üzemeltetőknek kiosztott kibocsátási egységek száma 2,2 %-os lineáris tényezővel (10) csökken.

| — | Noha az ETS-irányelv általában minden olyan járatra vonatkozik, „amely egy olyan tagállam területén lévő repülőtérről száll fel vagy oda érkezik, amelyre a Szerződés érvényes” (3a. cikk és az I. melléklet 6. pontja), eltérésről is rendelkezik „az EGT-n kívüli országokban található repülőterekre irányuló, illetve onnan kiinduló” járatok tekintetében (a 28a. cikk (1) bekezdésének a) pontja). Ez az eltérés olyan országokba irányuló és olyan országokból kiinduló járatokra vonatkozik, amelyekkel nem jött létre megállapodás. A kilépésről rendelkező megállapodásban meghatározott átmeneti időszakot követően, megállapodás vagy jogszabályi módosítások hiányában az eltérés alkalmazandó lesz az Egyesült Királyságból az EU-ba tartó járatokra, illetve az EU-ból az Egyesült Királyságba irányuló járatokra. Ennek megfelelően körülbelül harmadával csökkenni fog az EU ETS-ben ingyenesen kiosztott kibocsátási egységek összmennyisége. |
| --- | --- |

—

Noha az ETS-irányelv általában minden olyan járatra vonatkozik, „amely egy olyan tagállam területén lévő repülőtérről száll fel vagy oda érkezik, amelyre a Szerződés érvényes” (3a. cikk és az I. melléklet 6. pontja), eltérésről is rendelkezik „az EGT-n kívüli országokban található repülőterekre irányuló, illetve onnan kiinduló” járatok tekintetében (a 28a. cikk (1) bekezdésének a) pontja). Ez az eltérés olyan országokba irányuló és olyan országokból kiinduló járatokra vonatkozik, amelyekkel nem jött létre megállapodás. A kilépésről rendelkező megállapodásban meghatározott átmeneti időszakot követően, megállapodás vagy jogszabályi módosítások hiányában az eltérés alkalmazandó lesz az Egyesült Királyságból az EU-ba tartó járatokra, illetve az EU-ból az Egyesült Királyságba irányuló járatokra. Ennek megfelelően körülbelül harmadával csökkenni fog az EU ETS-ben ingyenesen kiosztott kibocsátási egységek összmennyisége.

Következésképpen az EU ETS-ben 2021-ben kiosztandó légi közlekedési kibocsátási egységek száma várhatóan 24,5 millió körül alakul (ebből 20,7 millió ingyenesen kiosztott és 3,8 millió árverésre bocsátandó légi közlekedési kibocsátási egység).

3.   Piaci stabilizációs tartalék

Az Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyv alapján az ETS-irányelvnek az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban 2021. január 1-jétől történő alkalmazása következményekkel jár az (EU) 2015/1814 határozattal (11) (a továbbiakban: piaci stabilizációs tartalékról szóló határozat) megállapított piaci stabilizációs tartalék tekintetében.

A piaci stabilizációs tartalékról szóló határozat 1. cikkének (5) bekezdése értelmében a forgalomban lévő összes kibocsátási egység egy bizonyos százalékának megfelelő számú kibocsátási egységet le kell vonni a tagállamok által árverés útján értékesíteni kívánt kibocsátási egységek mennyiségéből, és az adott év szeptember 1-jétől a következő év augusztus 31-ig tartó időszak alatt a piaci stabilizációs tartalékba kell helyezni. E célból a Bizottság az adott évben forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes számát a következő év május 15-ig közzéteszi. A Bizottság C(2020) 2835 közleményében (12) közzétette a 2019-ben forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes számát. Ez a közlemény árverési részarányuk alapján megállapította a tagállamok és az Egyesült Királyság által árverésre bocsátandó mennyiségekből levonandó kibocsátási egységek számát és a 2020. szeptember 1. és 2021. augusztus 31. között a piaci stabilizációs tartalékba helyezendő egységek számát.

A C(2020) 2835 közlemény közzétételekor az ETS-irányelv teljeskörűen alkalmazandó volt az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban. 2021. január 1-jétől azonban az ETS-irányelv az Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyv alapján alkalmazandó az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban. Következésképpen az ETS-irányelv 10. cikkének (2) bekezdése értelmében az Egyesült Királyság árverési részaránya az Észak-Írországban folyó villamosenergia-termelésből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátások szintjére fog korlátozódni. Ezért az Egyesült Királyság által árverésre bocsátandó mennyiségből levonandó és 2021. január 1. és 2021. augusztus 31. között – majd azt követően is – a piaci stabilizációs tartalékba helyezendő kibocsátási egységek számának az új árverési részarányon kell alapulnia. A tagállamok által árverésre bocsátandó mennyiségből levonandó és 2021. január 1. és 2021. augusztus 31. között a piaci stabilizációs tartalékba helyezendő kibocsátási egységek száma továbbra is a C(2020) 2835 közlemény szerint alakul. Ezért a 2020. szeptember 1. és 2021. augusztus 31. között a piaci stabilizációs tartalékba helyezendő egységek száma összesen 307 663 518.

A 2021. január 1. és 2021. augusztus 31. között a piaci stabilizációs tartalékba helyezendő kibocsátási egységek tagállami részaránya megegyezik a 2021. januárjában kezdődő időszakra vonatkozó szabályokkal összhangban (a piaci stabilizációs tartalékról szóló határozat 1. cikkének (5) bekezdése, összefüggésben az ETS-irányelv 10. cikkének (2) bekezdésével, a 2021-től alkalmazandó szabályoknak megfelelően) megállapított részaránnyal.

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 2003/87/EK irányelve (2003. október 13.) az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Unión belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 275., 2003.10.25., 32. o.).

(2)  A Bizottság (EU) 2020/1722 határozata (2020. november 16.) az Európai Unió kibocsátáskereskedelmi rendszerének keretében a 2021. évben kiadható kibocsátási egységek uniós szintű mennyiségéről (az értesítés a C(2020) 7704. számú dokumentummal történt) (HL L 386., 2020.11.18., 26. o.).

(3)  Megállapodás Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről (HL L 29., 2020.1.31., 7. o.).

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/410 irányelve (2018. március 14.) a 2003/87/EK irányelvnek a költséghatékony kibocsátáscsökkentés és az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiákba történő beruházások növelése érdekében történő módosításáról és az (EU) 2015/1814 határozat módosításáról (HL L 76., 2018.3.19., 3. o.).

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 421/2014/EU rendelete (2014. április 16.) az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról szóló 2003/87/EK irányelvnek egy egységes globális piacalapú intézkedés nemzetközi légi közlekedésből származó kibocsátásokra való alkalmazásáról rendelkező nemzetközi megállapodás 2020-ig történő végrehajtására tekintettel történő módosításáról (HL L 129., 2014.4.30., 1. o.).

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2392 rendelete (2017. december 13.) a 2003/87/EK irányelvnek a hatály légiközlekedési tevékenységekre vonatkozó jelenlegi korlátozásainak fenntartása és egy piaci alapú globális intézkedés 2021-től történő bevezetésének előkészítése céljából történő módosításáról (HL L 350., 2017.12.29., 7. o.).

(7)  Ez a mennyiség a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszerrel való összekapcsolás révén 0,7 millió olyan kibocsátási egységet tartalmaz, amely a Svájcba irányuló járatoknak felel meg, továbbá magában foglalja az ETS-irányelv 3f. cikke alapján kiosztott kibocsátási egységeket (külön tartalékalap).

(8)  A 389/2013/EU rendelet, és különösen annak 10. cikke értelmében ha a légijármű-üzemeltető nem üzemeltet a kibocsátáskereskedelmi rendszer hatálya alá tartozó járatokat, számlája státuszát kizártra állítják. Kizárt számláról folyamat nem kezdeményezhető, kivéve azt az időszakot, amikor a számla kizárttól eltérő státusszal rendelkezett. Több légijármű-üzemeltető beszüntette tevékenységét, ezért 2019-ben éves szinten 4,2 millióval kevesebb légi közlekedési kibocsátási egységet osztottak ki ingyenesen, mint 2013-ban.

(9)  Ez a mennyiség 2019 vonatkozásában 0,8 millió egyesült királysági légi közlekedési kibocsátási egységet tartalmaz, mivel az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben az említett év során felfüggesztették az Egyesült Királyságra vonatkozó folyamatokat.

(10)  A 2003/87/EK irányelv 12. cikkének (3) bekezdése, az (EU) 2017/2392 rendelet 1. cikkének 4. pontja szerinti módosításnak megfelelően.

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/1814 határozata (2015. október 6.) az üvegházhatású gázok uniós kibocsátáskereskedelmi rendszeréhez piaci stabilizációs tartalék létrehozásáról és működtetéséről, valamint a 2003/87/EK irányelv módosításáról (HL L 264., 2015.10.9., 1. o.).

(12)  A Bizottság C(2020) 2835 közleménye – A 2019-ben forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes számának a 2003/87/EK irányelvvel létrehozott uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer keretébe tartozó piaci stabilizációs tartalék működése céljából történő közzététele (HL C 164., 2020.5.13., 17. o.).

---