# Eiropas Savienības L 159/2007

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 159 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 50. sējums2007. gada 20. jūnijs |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 159

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

50. sējums2007. gada 20. jūnijs

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 681/2007 (2007. gada 13. jūnijs), ar ko groza maksātnespējas procedūru, likvidācijas procedūru un likvidatoru sarakstus Regulas (EK) Nr. 1346/2000 par maksātnespējas procedūrām A, B un C pielikumā | 1 |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 682/2007 (2007. gada 18. jūnijs), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un pilnībā iekasē pagaidu maksājumu, ko piemēro dažu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam | 14 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 683/2007 (2007. gada 19. jūnijs), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 26 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 684/2007 (2007. gada 19. jūnijs), ar ko nosaka eksporta kompensācijas cūkgaļai | 28 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 685/2007 (2007. gada 19. jūnijs), ar ko nosaka reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam, un groza Regulu (EK) Nr. 1484/95 | 30 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 686/2007 (2007. gada 19. jūnijs) par mājputnu gaļas ievešanas atļauju izdošanu atbilstoši pieteikumiem, kas 2007. gada jūnija pirmajās septiņās dienās iesniegti saskaņā ar tarifa kvotām, kuras atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 533/2007 | 32 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 687/2007 (2007. gada 19. jūnijs) par konkrētu olu un olu albumīna produktu ievešanas atļauju izdošanu atbilstoši pieteikumiem, kas 2007. gada jūnija pirmajās septiņās dienās iesniegti saskaņā ar tarifa kvotām, kuras atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 539/2007 | 34 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 688/2007 (2007. gada 19. jūnijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2771/1999 attiecībā uz pārdošanā laista sviesta nodošanu intervences glabāšanai | 36 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 689/2007 (2007. gada 19. jūnijs), ar ko nosaka kompensācijas likmes, kas piemērojamas olām un olu dzeltenumiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums | 37 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 690/2007 (2007. gada 19. jūnijs), ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1412/2006 par dažiem ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Libānu | 39 |

Saturs

I   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Regula (EK) Nr. 681/2007 (2007. gada 13. jūnijs), ar ko groza maksātnespējas procedūru, likvidācijas procedūru un likvidatoru sarakstus Regulas (EK) Nr. 1346/2000 par maksātnespējas procedūrām A, B un C pielikumā

1

*

Padomes Regula (EK) Nr. 682/2007 (2007. gada 18. jūnijs), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un pilnībā iekasē pagaidu maksājumu, ko piemēro dažu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam

14

Komisijas Regula (EK) Nr. 683/2007 (2007. gada 19. jūnijs), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

26

Komisijas Regula (EK) Nr. 684/2007 (2007. gada 19. jūnijs), ar ko nosaka eksporta kompensācijas cūkgaļai

28

Komisijas Regula (EK) Nr. 685/2007 (2007. gada 19. jūnijs), ar ko nosaka reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam, un groza Regulu (EK) Nr. 1484/95

30

Komisijas Regula (EK) Nr. 686/2007 (2007. gada 19. jūnijs) par mājputnu gaļas ievešanas atļauju izdošanu atbilstoši pieteikumiem, kas 2007. gada jūnija pirmajās septiņās dienās iesniegti saskaņā ar tarifa kvotām, kuras atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 533/2007

32

Komisijas Regula (EK) Nr. 687/2007 (2007. gada 19. jūnijs) par konkrētu olu un olu albumīna produktu ievešanas atļauju izdošanu atbilstoši pieteikumiem, kas 2007. gada jūnija pirmajās septiņās dienās iesniegti saskaņā ar tarifa kvotām, kuras atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 539/2007

34

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 688/2007 (2007. gada 19. jūnijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2771/1999 attiecībā uz pārdošanā laista sviesta nodošanu intervences glabāšanai

36

Komisijas Regula (EK) Nr. 689/2007 (2007. gada 19. jūnijs), ar ko nosaka kompensācijas likmes, kas piemērojamas olām un olu dzeltenumiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums

37

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 690/2007 (2007. gada 19. jūnijs), ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1412/2006 par dažiem ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Libānu

39

| | | II   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Komisija |
| | | 2007/424/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2007. gada 18. jūnijs), ar ko pieņem saistības, kuras piedāvātas sakarā ar antidempinga procedūru attiecībā uz konkrētu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importu | 42 |
| | | IETEIKUMI |
| | | Komisija |
| | | 2007/425/EK |
| | * | Komisijas Ieteikums (2007. gada 13. jūnijs), ar ko nosaka darbību kopumu, lai izpildītu Padomes Regulu (EK) Nr. 338/97 par savvaļas dzīvnieku un augu sugu aizsardzību, reglamentējot to tirdzniecību
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 2551) | 45 |
| | | NOSTĀDNES |
| | | Eiropas Centrālā banka |
| | | 2007/426/EK |
| | * | Eiropas Centrālās bankas pamatnostādne (2007. gada 31. maijs), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2004/15 par Eiropas Centrālās bankas prasībām attiecībā uz statistikas pārskatiem maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistikas jomā, kā arī starptautisko rezervju matricu (ECB/2007/3) | 48 |

II   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

2007/424/EK

*

Komisijas Lēmums (2007. gada 18. jūnijs), ar ko pieņem saistības, kuras piedāvātas sakarā ar antidempinga procedūru attiecībā uz konkrētu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importu

42

IETEIKUMI

Komisija

2007/425/EK

*

Komisijas Ieteikums (2007. gada 13. jūnijs), ar ko nosaka darbību kopumu, lai izpildītu Padomes Regulu (EK) Nr. 338/97 par savvaļas dzīvnieku un augu sugu aizsardzību, reglamentējot to tirdzniecību
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 2551)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 2551)

45

NOSTĀDNES

Eiropas Centrālā banka

2007/426/EK

*

Eiropas Centrālās bankas pamatnostādne (2007. gada 31. maijs), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2004/15 par Eiropas Centrālās bankas prasībām attiecībā uz statistikas pārskatiem maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistikas jomā, kā arī starptautisko rezervju matricu (ECB/2007/3)

(ECB/2007/3)

48

| | | III   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību |
| --- | --- | --- |
| | | TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU |
| | * | Padomes Lēmums 2007/427/KĀDP (2007. gada 18. jūnijs), ar ko ieceļ Eiropas Savienības Īpašo pārstāvi Bosnijā un Hercegovinā | 63 |

III   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU

*

Padomes Lēmums 2007/427/KĀDP (2007. gada 18. jūnijs), ar ko ieceļ Eiropas Savienības Īpašo pārstāvi Bosnijā un Hercegovinā

63

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 20.6.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 159/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 159/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 681/2007

(2007. gada 13. jūnijs),

ar ko groza maksātnespējas procedūru, likvidācijas procedūru un likvidatoru sarakstus Regulas (EK) Nr. 1346/2000 par maksātnespējas procedūrām A, B un C pielikumā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1346/2000 (2000. gada 29. maijs) par maksātnespējas procedūrām (1), un jo īpaši tās 45. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1346/2000 A, B un C pielikumā ir uzskaitītas norādes, kuras dalībvalstu tiesību aktos lieto, apzīmējot procedūras un likvidatorus, uz ko attiecas minētā regula. A pielikumā ir uzskaitītas regulas 2. panta a) punktā minētās maksātnespējas procedūras. B pielikumā uzskaitītas regulas 2. panta c) punktā minētās likvidācijas procedūras, un C pielikumā uzskaitīti regulas 2. panta b) punktā minētie likvidatori. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1346/2000 A, B un C pielikumā ir uzskaitītas norādes, kuras dalībvalstu tiesību aktos lieto, apzīmējot procedūras un likvidatorus, uz ko attiecas minētā regula. A pielikumā ir uzskaitītas regulas 2. panta a) punktā minētās maksātnespējas procedūras. B pielikumā uzskaitītas regulas 2. panta c) punktā minētās likvidācijas procedūras, un C pielikumā uzskaitīti regulas 2. panta b) punktā minētie likvidatori.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 1346/2000 A, B un C pielikumā grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu, lai iekļautu to desmit dalībvalstu maksātnespējas procedūras, likvidācijas procedūras un likvidatorus, kuras pievienojās Eiropas Savienībai 2004. gadā, ar Regulu (EK) Nr. 603/2005 (2) un Regulu (EK) Nr. 694/2006 (3), lai minētos pielikumus grozītu attiecībā uz vairākām dalībvalstīm, kā arī ar Regulu (EK) Nr. 1791/2006, lai iekļautu Rumānijas un Bulgārijas maksātnespējas procedūras, likvidācijas procedūras un likvidatorus. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 1346/2000 A, B un C pielikumā grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu, lai iekļautu to desmit dalībvalstu maksātnespējas procedūras, likvidācijas procedūras un likvidatorus, kuras pievienojās Eiropas Savienībai 2004. gadā, ar Regulu (EK) Nr. 603/2005 (2) un Regulu (EK) Nr. 694/2006 (3), lai minētos pielikumus grozītu attiecībā uz vairākām dalībvalstīm, kā arī ar Regulu (EK) Nr. 1791/2006, lai iekļautu Rumānijas un Bulgārijas maksātnespējas procedūras, likvidācijas procedūras un likvidatorus.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1346/2000 45. pantu Čehijas Republika 2006. gada 29. augustā informēja Komisiju par grozījumiem minētās regulas A, B un C pielikumā ietvertajos sarakstos. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1346/2000 45. pantu Čehijas Republika 2006. gada 29. augustā informēja Komisiju par grozījumiem minētās regulas A, B un C pielikumā ietvertajos sarakstos.

| (4) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1346/2000 45. pantu Rumānija 2007. gada 26. janvārī informēja Komisiju par grozījumiem minētās regulas A, B un C pielikumā ietvertajos sarakstos. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1346/2000 45. pantu Rumānija 2007. gada 26. janvārī informēja Komisiju par grozījumiem minētās regulas A, B un C pielikumā ietvertajos sarakstos.

| (5) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1346/2000 45. pantu Itālija 2007. gada 27. februārī informēja Komisiju par grozījumiem minētās regulas B un C pielikumā ietvertajos sarakstos. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1346/2000 45. pantu Itālija 2007. gada 27. februārī informēja Komisiju par grozījumiem minētās regulas B un C pielikumā ietvertajos sarakstos.

| (6) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1346/2000 45. pantu Zviedrija 2007. gada 23. martā informēja Komisiju par grozījumu minētās regulas C pielikumā ietvertajā sarakstā. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1346/2000 45. pantu Zviedrija 2007. gada 23. martā informēja Komisiju par grozījumu minētās regulas C pielikumā ietvertajā sarakstā.

| (7) | Regula (EK) Nr. 1346/2000 ir saistoša Apvienotajai Karalistei un Īrijai, un tādēļ atbilstīgi tās 45. pantam šīs valstis piedalās šīs regulas pieņemšanā un piemērošanā. |
| --- | --- |

(7)

Regula (EK) Nr. 1346/2000 ir saistoša Apvienotajai Karalistei un Īrijai, un tādēļ atbilstīgi tās 45. pantam šīs valstis piedalās šīs regulas pieņemšanā un piemērošanā.

| (8) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un Dānijai šī regula nav saistoša un neattiecas uz to. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un Dānijai šī regula nav saistoša un neattiecas uz to.

| (9) | Tādēļ Regula (EK) Nr. 1346/2000 būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(9)

Tādēļ Regula (EK) Nr. 1346/2000 būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo Regulu (EK) Nr. 1346/2000 groza šādi:

| 1) | A pielikumu aizstāj ar tekstu šīs regulas I pielikumā; |
| --- | --- |

1)

A pielikumu aizstāj ar tekstu šīs regulas I pielikumā;

| 2) | B pielikumu aizstāj ar tekstu šīs regulas II pielikumā; |
| --- | --- |

2)

B pielikumu aizstāj ar tekstu šīs regulas II pielikumā;

| 3) | C pielikumu aizstāj ar tekstu šīs regulas III pielikumā. |
| --- | --- |

3)

C pielikumu aizstāj ar tekstu šīs regulas III pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Tomēr A, B un C pielikumos ietvertās norādes attiecībā uz Čehijas Republiku piemēro no 2008. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu.

Luksemburgā, 2007. gada 13. jūnijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

W. SCHÄUBLE

---

(1)  OV L 160, 30.6.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1791/2006 (OV L 363, 20.12.2006., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 100, 20.4.2005., 1. lpp.

2

(3)  OV L 121, 6.5.2006., 1. lpp.

3

---

I PIELIKUMS

“A PIELIKUMS

Regulas 2. panta a) punktā minētās maksātnespējas procedūras

BELGIË/BELGIQUE

| — | Het faillissement/La faillite |
| --- | --- |

—

Het faillissement/La faillite

| — | Het gerechtelijk akkoord/Le concordat judiciaire |
| --- | --- |

—

Het gerechtelijk akkoord/Le concordat judiciaire

| — | De collectieve schuldenregeling/Le règlement collectif de dettes |
| --- | --- |

—

De collectieve schuldenregeling/Le règlement collectif de dettes

| — | De vrijwillige vereffening/La liquidation volontaire |
| --- | --- |

—

De vrijwillige vereffening/La liquidation volontaire

| — | De gerechtelijke vereffening/La liquidation judiciaire |
| --- | --- |

—

De gerechtelijke vereffening/La liquidation judiciaire

| — | De voorlopige ontneming van beheer, bepaald in artikel 8 van de faillissementswet/Le dessaisissement provisoire, visé à l’article 8 de la loi sur les faillites |
| --- | --- |

—

De voorlopige ontneming van beheer, bepaald in artikel 8 van de faillissementswet/Le dessaisissement provisoire, visé à l’article 8 de la loi sur les faillites

БЪЛГАРИЯ

| — | Производство по несъстоятелност |
| --- | --- |

—

Производство по несъстоятелност

ČESKÁ REPUBLIKA

| — | Konkurs |
| --- | --- |

—

Konkurs

| — | Reorganizace |
| --- | --- |

—

Reorganizace

| — | Oddlužení |
| --- | --- |

—

Oddlužení

DEUTSCHLAND

| — | Das Konkursverfahren |
| --- | --- |

—

Das Konkursverfahren

| — | Das gerichtliche Vergleichsverfahren |
| --- | --- |

—

Das gerichtliche Vergleichsverfahren

| — | Das Gesamtvollstreckungsverfahren |
| --- | --- |

—

Das Gesamtvollstreckungsverfahren

| — | Das Insolvenzverfahren |
| --- | --- |

—

Das Insolvenzverfahren

EESTI

| — | Pankrotimenetlus |
| --- | --- |

—

Pankrotimenetlus

ΕΛΛΑΣ

| — | Η πτώχευση |
| --- | --- |

—

Η πτώχευση

| — | Η ειδική εκκαθάριση |
| --- | --- |

—

Η ειδική εκκαθάριση

| — | Η προσωρινή διαχείριση εταιρείας. Η διοίκηση και διαχείριση των πιστωτών |
| --- | --- |

—

Η προσωρινή διαχείριση εταιρείας. Η διοίκηση και διαχείριση των πιστωτών

| — | Η υπαγωγή επιχείρησης υπό επίτροπο με σκοπό τη σύναψη συμβιβασμού με τους πιστωτές |
| --- | --- |

—

Η υπαγωγή επιχείρησης υπό επίτροπο με σκοπό τη σύναψη συμβιβασμού με τους πιστωτές

ESPAÑA

| — | Concurso |
| --- | --- |

—

Concurso

FRANCE

| — | Sauvegarde |
| --- | --- |

—

Sauvegarde

| — | Redressement judiciaire |
| --- | --- |

—

Redressement judiciaire

| — | Liquidation judiciaire |
| --- | --- |

—

Liquidation judiciaire

IRELAND

| — | Compulsory winding-up by the court |
| --- | --- |

—

Compulsory winding-up by the court

| — | Bankruptcy |
| --- | --- |

—

Bankruptcy

| — | The administration in bankruptcy of the estate of persons dying insolvent |
| --- | --- |

—

The administration in bankruptcy of the estate of persons dying insolvent

| — | Winding-up in bankruptcy of partnerships |
| --- | --- |

—

Winding-up in bankruptcy of partnerships

| — | Creditors’ voluntary winding-up (with confirmation of a court) |
| --- | --- |

—

Creditors’ voluntary winding-up (with confirmation of a court)

| — | Arrangements under the control of the court which involve the vesting of all or part of the property of the debtor in the Official Assignee for realisation and distribution |
| --- | --- |

—

Arrangements under the control of the court which involve the vesting of all or part of the property of the debtor in the Official Assignee for realisation and distribution

| — | Company examinership |
| --- | --- |

—

Company examinership

ITALIA

| — | Fallimento |
| --- | --- |

—

Fallimento

| — | Concordato preventivo |
| --- | --- |

—

Concordato preventivo

| — | Liquidazione coatta amministrativa |
| --- | --- |

—

Liquidazione coatta amministrativa

| — | Amministrazione straordinaria |
| --- | --- |

—

Amministrazione straordinaria

ΚΥΠΡΟΣ

| — | Υποχρεωτική εκκαθάριση από το Δικαστήριο |
| --- | --- |

—

Υποχρεωτική εκκαθάριση από το Δικαστήριο

| — | Εκούσια εκκαθάριση από πιστωτές κατόπιν Δικαστικού Διατάγματος |
| --- | --- |

—

Εκούσια εκκαθάριση από πιστωτές κατόπιν Δικαστικού Διατάγματος

| — | Εκούσια εκκαθάριση από μέλη |
| --- | --- |

—

Εκούσια εκκαθάριση από μέλη

| — | Εκκαθάριση με την εποπτεία του Δικαστηρίου |
| --- | --- |

—

Εκκαθάριση με την εποπτεία του Δικαστηρίου

| — | Πτώχευση κατόπιν Δικαστικού Διατάγματος |
| --- | --- |

—

Πτώχευση κατόπιν Δικαστικού Διατάγματος

| — | Διαχείριση της περιουσίας προσώπων που απεβίωσαν αφερέγγυα |
| --- | --- |

—

Διαχείριση της περιουσίας προσώπων που απεβίωσαν αφερέγγυα

LATVIJA

| — | Bankrots |
| --- | --- |

—

Bankrots

| — | Izlīgums |
| --- | --- |

—

Izlīgums

| — | Sanācija |
| --- | --- |

—

Sanācija

LIETUVA

| — | įmonės restruktūrizavimo byla |
| --- | --- |

—

įmonės restruktūrizavimo byla

| — | įmonės bankroto byla |
| --- | --- |

—

įmonės bankroto byla

| — | įmonės bankroto procesas ne teismo tvarka |
| --- | --- |

—

įmonės bankroto procesas ne teismo tvarka

LUXEMBOURG

| — | Faillite |
| --- | --- |

—

Faillite

| — | Gestion contrôlée |
| --- | --- |

—

Gestion contrôlée

| — | Concordat préventif de faillite (par abandon d’actif) |
| --- | --- |

—

Concordat préventif de faillite (par abandon d’actif)

| — | Régime spécial de liquidation du notariat |
| --- | --- |

—

Régime spécial de liquidation du notariat

MAGYARORSZÁG

| — | Csődeljárás |
| --- | --- |

—

Csődeljárás

| — | Felszámolási eljárás |
| --- | --- |

—

Felszámolási eljárás

MALTA

| — | Xoljiment |
| --- | --- |

—

Xoljiment

| — | Amministrazzjoni |
| --- | --- |

—

Amministrazzjoni

| — | Stralċ volontarju mill-membri jew mill-kredituri |
| --- | --- |

—

Stralċ volontarju mill-membri jew mill-kredituri

| — | Stralċ mill-Qorti |
| --- | --- |

—

Stralċ mill-Qorti

| — | Falliment f’każ ta’ negozjant |
| --- | --- |

—

Falliment f’każ ta’ negozjant

NEDERLAND

| — | Het faillissement |
| --- | --- |

—

Het faillissement

| — | De surséance van betaling |
| --- | --- |

—

De surséance van betaling

| — | De schuldsaneringsregeling natuurlijke personen |
| --- | --- |

—

De schuldsaneringsregeling natuurlijke personen

ÖSTERREICH

| — | Das Konkursverfahren |
| --- | --- |

—

Das Konkursverfahren

| — | Das Ausgleichsverfahren |
| --- | --- |

—

Das Ausgleichsverfahren

POLSKA

| — | Postępowanie upadłościowe |
| --- | --- |

—

Postępowanie upadłościowe

| — | Postępowanie układowe |
| --- | --- |

—

Postępowanie układowe

| — | Upadłość obejmująca likwidację |
| --- | --- |

—

Upadłość obejmująca likwidację

| — | Upadłość z możliwością zawarcia układu |
| --- | --- |

—

Upadłość z możliwością zawarcia układu

PORTUGAL

| — | O processo de insolvência |
| --- | --- |

—

O processo de insolvência

| — | O processo de falência |
| --- | --- |

—

O processo de falência

| — | Os processos especiais de recuperação de empresa, ou seja:






  — | A concordata |
| --- | --- | --- |

—

Os processos especiais de recuperação de empresa, ou seja:

—

A concordata

| — | A reconstituição empresarial |
| --- | --- |

—

A reconstituição empresarial

| — | A reestruturação financeira |
| --- | --- |

—

A reestruturação financeira

| — | A gestão controlada |
| --- | --- |

—

A gestão controlada

ROMÂNIA

| — | procedura insolvenței |
| --- | --- |

—

procedura insolvenței

| — | reorganizarea judiciară |
| --- | --- |

—

reorganizarea judiciară

| — | procedura falimentului |
| --- | --- |

—

procedura falimentului

SLOVENIJA

| — | Stečajni postopek |
| --- | --- |

—

Stečajni postopek

| — | Skrajšani stečajni postopek |
| --- | --- |

—

Skrajšani stečajni postopek

| — | Postopek prisilne poravnave |
| --- | --- |

—

Postopek prisilne poravnave

| — | Prisilna poravnava v stečaju |
| --- | --- |

—

Prisilna poravnava v stečaju

SLOVENSKO

| — | Konkurzné konanie |
| --- | --- |

—

Konkurzné konanie

| — | Reštrukturalizačné konanie |
| --- | --- |

—

Reštrukturalizačné konanie

SUOMI/FINLAND

| — | Konkurssi/konkurs |
| --- | --- |

—

Konkurssi/konkurs

| — | Yrityssaneeraus/företagssanering |
| --- | --- |

—

Yrityssaneeraus/företagssanering

SVERIGE

| — | Konkurs |
| --- | --- |

—

Konkurs

| — | Företagsrekonstruktion |
| --- | --- |

—

Företagsrekonstruktion

UNITED KINGDOM

| — | Winding-up by or subject to the supervision of the court |
| --- | --- |

—

Winding-up by or subject to the supervision of the court

| — | Creditors’ voluntary winding-up (with confirmation by the court) |
| --- | --- |

—

Creditors’ voluntary winding-up (with confirmation by the court)

| — | Administration, including appointments made by filing prescribed documents with the court |
| --- | --- |

—

Administration, including appointments made by filing prescribed documents with the court

| — | Voluntary arrangements under insolvency legislation |
| --- | --- |

—

Voluntary arrangements under insolvency legislation

| — | Bankruptcy or sequestration”. |
| --- | --- |

—

Bankruptcy or sequestration”.

---

II PIELIKUMS

“B PIELIKUMS

Regulas 2. panta c) punktā minētās likvidācijas procedūras

BELGIË/BELGIQUE

| — | Het faillissement/La faillite |
| --- | --- |

—

Het faillissement/La faillite

| — | De vrijwillige vereffening/La liquidation volontaire |
| --- | --- |

—

De vrijwillige vereffening/La liquidation volontaire

| — | De gerechtelijke vereffening/La liquidation judiciaire |
| --- | --- |

—

De gerechtelijke vereffening/La liquidation judiciaire

БЪЛГАРИЯ

| — | Производство по несъстоятелност |
| --- | --- |

—

Производство по несъстоятелност

ČESKÁ REPUBLIKA

| — | Konkurs |
| --- | --- |

—

Konkurs

DEUTSCHLAND

| — | Das Konkursverfahren |
| --- | --- |

—

Das Konkursverfahren

| — | Das Gesamtvollstreckungsverfahren |
| --- | --- |

—

Das Gesamtvollstreckungsverfahren

| — | Das Insolvenzverfahren |
| --- | --- |

—

Das Insolvenzverfahren

EESTI

| — | Pankrotimenetlus |
| --- | --- |

—

Pankrotimenetlus

ΕΛΛΑΣ

| — | Η πτώχευση |
| --- | --- |

—

Η πτώχευση

| — | Η ειδική εκκαθάριση |
| --- | --- |

—

Η ειδική εκκαθάριση

ESPAÑA

| — | Concurso |
| --- | --- |

—

Concurso

FRANCE

| — | Liquidation judiciaire |
| --- | --- |

—

Liquidation judiciaire

IRELAND

| — | Compulsory winding-up |
| --- | --- |

—

Compulsory winding-up

| — | Bankruptcy |
| --- | --- |

—

Bankruptcy

| — | The administration in bankruptcy of the estate of persons dying insolvent |
| --- | --- |

—

The administration in bankruptcy of the estate of persons dying insolvent

| — | Winding-up in bankruptcy of partnerships |
| --- | --- |

—

Winding-up in bankruptcy of partnerships

| — | Creditors’ voluntary winding-up (with confirmation of a court) |
| --- | --- |

—

Creditors’ voluntary winding-up (with confirmation of a court)

| — | Arrangements under the control of the court which involve the vesting of all or part of the property of the debtor in the Official Assignee for realisation and distribution |
| --- | --- |

—

Arrangements under the control of the court which involve the vesting of all or part of the property of the debtor in the Official Assignee for realisation and distribution

ITALIA

| — | Fallimento |
| --- | --- |

—

Fallimento

| — | Concordato preventivo con cessione dei beni |
| --- | --- |

—

Concordato preventivo con cessione dei beni

| — | Liquidazione coatta amministrativa |
| --- | --- |

—

Liquidazione coatta amministrativa

| — | Amministrazione straordinaria con programma di cessione dei complessi aziendali |
| --- | --- |

—

Amministrazione straordinaria con programma di cessione dei complessi aziendali

| — | Amministrazione straordinaria con programma di ristrutturazione di cui sia parte integrante un concordato con cessione dei beni |
| --- | --- |

—

Amministrazione straordinaria con programma di ristrutturazione di cui sia parte integrante un concordato con cessione dei beni

ΚΥΠΡΟΣ

| — | Υποχρεωτική εκκαθάριση από το Δικαστήριο |
| --- | --- |

—

Υποχρεωτική εκκαθάριση από το Δικαστήριο

| — | Εκκαθάριση με την εποπτεία του Δικαστηρίου |
| --- | --- |

—

Εκκαθάριση με την εποπτεία του Δικαστηρίου

| — | Εκούσια εκκαθάριση από πιστωτές (με την επικύρωση του Δικαστηρίου) |
| --- | --- |

—

Εκούσια εκκαθάριση από πιστωτές (με την επικύρωση του Δικαστηρίου)

| — | Πτώχευση |
| --- | --- |

—

Πτώχευση

| — | Διαχείριση της περιουσίας προσώπων που απεβίωσαν αφερέγγυα |
| --- | --- |

—

Διαχείριση της περιουσίας προσώπων που απεβίωσαν αφερέγγυα

LATVIJA

| — | Bankrots |
| --- | --- |

—

Bankrots

LIETUVA

| — | įmonės bankroto byla |
| --- | --- |

—

įmonės bankroto byla

| — | įmonės bankroto procesas ne teismo tvarka |
| --- | --- |

—

įmonės bankroto procesas ne teismo tvarka

LUXEMBOURG

| — | Faillite |
| --- | --- |

—

Faillite

| — | Régime spécial de liquidation du notariat |
| --- | --- |

—

Régime spécial de liquidation du notariat

MAGYARORSZÁG

| — | Felszámolási eljárás |
| --- | --- |

—

Felszámolási eljárás

MALTA

| — | Stralċ volontarju |
| --- | --- |

—

Stralċ volontarju

| — | Stralċ mill-Qorti |
| --- | --- |

—

Stralċ mill-Qorti

| — | Falliment inkluż il-ħruġ ta’ mandat ta’ qbid mill-Kuratur f’każ ta’ negozjant fallut |
| --- | --- |

—

Falliment inkluż il-ħruġ ta’ mandat ta’ qbid mill-Kuratur f’każ ta’ negozjant fallut

NEDERLAND

| — | Het faillissement |
| --- | --- |

—

Het faillissement

| — | De schuldsaneringsregeling natuurlijke personen |
| --- | --- |

—

De schuldsaneringsregeling natuurlijke personen

ÖSTERREICH

| — | Das Konkursverfahren |
| --- | --- |

—

Das Konkursverfahren

POLSKA

| — | Postępowanie upadłościowe |
| --- | --- |

—

Postępowanie upadłościowe

| — | Upadłość obejmująca likwidację |
| --- | --- |

—

Upadłość obejmująca likwidację

PORTUGAL

| — | O processo de insolvência |
| --- | --- |

—

O processo de insolvência

| — | O processo de falência |
| --- | --- |

—

O processo de falência

ROMÂNIA

| — | procedura falimentului |
| --- | --- |

—

procedura falimentului

SLOVENIJA

| — | Stečajni postopek |
| --- | --- |

—

Stečajni postopek

| — | Skrajšani stečajni postopek |
| --- | --- |

—

Skrajšani stečajni postopek

SLOVENSKO

| — | Konkurzné konanie |
| --- | --- |

—

Konkurzné konanie

SUOMI/FINLAND

| — | Konkurssi/konkurs |
| --- | --- |

—

Konkurssi/konkurs

SVERIGE

| — | Konkurs |
| --- | --- |

—

Konkurs

UNITED KINGDOM

| — | Winding-up by or subject to the supervision of the court |
| --- | --- |

—

Winding-up by or subject to the supervision of the court

| — | Winding-up through administration, including appointments made by filing prescribed documents with the court |
| --- | --- |

—

Winding-up through administration, including appointments made by filing prescribed documents with the court

| — | Creditors’ voluntary winding-up (with confirmation by the court) |
| --- | --- |

—

Creditors’ voluntary winding-up (with confirmation by the court)

| — | Bankruptcy or sequestration”. |
| --- | --- |

—

Bankruptcy or sequestration”.

---

III PIELIKUMS

“C PIELIKUMS

Regulas 2. panta b) punktā minētie likvidatori

BELGIË/BELGIQUE

| — | De curator/Le curateur |
| --- | --- |

—

De curator/Le curateur

| — | De commissaris inzake opschorting/Le commissaire au sursis |
| --- | --- |

—

De commissaris inzake opschorting/Le commissaire au sursis

| — | De schuldbemiddelaar/Le médiateur de dettes |
| --- | --- |

—

De schuldbemiddelaar/Le médiateur de dettes

| — | De vereffenaar/Le liquidateur |
| --- | --- |

—

De vereffenaar/Le liquidateur

| — | De voorlopige bewindvoerder/L’administrateur provisoire |
| --- | --- |

—

De voorlopige bewindvoerder/L’administrateur provisoire

БЪЛГАРИЯ

| — | Назначен предварително временен синдик |
| --- | --- |

—

Назначен предварително временен синдик

| — | Временен синдик |
| --- | --- |

—

Временен синдик

| — | (Постоянен) синдик |
| --- | --- |

—

(Постоянен) синдик

| — | Служебен синдик |
| --- | --- |

—

Служебен синдик

ČESKÁ REPUBLIKA

| — | Insolvenční správce |
| --- | --- |

—

Insolvenční správce

| — | Předběžný insolvenční správce |
| --- | --- |

—

Předběžný insolvenční správce

| — | Oddělený insolvenční správce |
| --- | --- |

—

Oddělený insolvenční správce

| — | Zvláštní insolvenční správce |
| --- | --- |

—

Zvláštní insolvenční správce

| — | Zástupce insolvenčního správce |
| --- | --- |

—

Zástupce insolvenčního správce

DEUTSCHLAND

| — | Konkursverwalter |
| --- | --- |

—

Konkursverwalter

| — | Vergleichsverwalter |
| --- | --- |

—

Vergleichsverwalter

| — | Sachwalter (nach der Vergleichsordnung) |
| --- | --- |

—

Sachwalter (nach der Vergleichsordnung)

| — | Verwalter |
| --- | --- |

—

Verwalter

| — | Insolvenzverwalter |
| --- | --- |

—

Insolvenzverwalter

| — | Sachwalter (nach der Insolvenzordnung) |
| --- | --- |

—

Sachwalter (nach der Insolvenzordnung)

| — | Treuhänder |
| --- | --- |

—

Treuhänder

| — | Vorläufiger Insolvenzverwalter |
| --- | --- |

—

Vorläufiger Insolvenzverwalter

EESTI

| — | Pankrotihaldur |
| --- | --- |

—

Pankrotihaldur

| — | Ajutine pankrotihaldur |
| --- | --- |

—

Ajutine pankrotihaldur

| — | Usaldusisik |
| --- | --- |

—

Usaldusisik

ΕΛΛΑΣ

| — | Ο σύνδικος |
| --- | --- |

—

Ο σύνδικος

| — | Ο προσωρινός διαχειριστής. Η διοικούσα επιτροπή των πιστωτών |
| --- | --- |

—

Ο προσωρινός διαχειριστής. Η διοικούσα επιτροπή των πιστωτών

| — | Ο ειδικός εκκαθαριστής |
| --- | --- |

—

Ο ειδικός εκκαθαριστής

| — | Ο επίτροπος |
| --- | --- |

—

Ο επίτροπος

ESPAÑA

| — | Administradores concursales |
| --- | --- |

—

Administradores concursales

FRANCE

| — | Mandataire judiciaire |
| --- | --- |

—

Mandataire judiciaire

| — | Liquidateur |
| --- | --- |

—

Liquidateur

| — | Administrateur judiciaire |
| --- | --- |

—

Administrateur judiciaire

| — | Commissaire à l’exécution du plan |
| --- | --- |

—

Commissaire à l’exécution du plan

IRELAND

| — | Liquidator |
| --- | --- |

—

Liquidator

| — | Official Assignee |
| --- | --- |

—

Official Assignee

| — | Trustee in bankruptcy |
| --- | --- |

—

Trustee in bankruptcy

| — | Provisional Liquidator |
| --- | --- |

—

Provisional Liquidator

| — | Examiner |
| --- | --- |

—

Examiner

ITALIA

| — | Curatore |
| --- | --- |

—

Curatore

| — | Commissario giudiziale |
| --- | --- |

—

Commissario giudiziale

| — | Commissario straordinario |
| --- | --- |

—

Commissario straordinario

| — | Commissario liquidatore |
| --- | --- |

—

Commissario liquidatore

| — | Liquidatore giudiziale |
| --- | --- |

—

Liquidatore giudiziale

ΚΥΠΡΟΣ

| — | Εκκαθαριστής και Προσωρινός Εκκαθαριστής |
| --- | --- |

—

Εκκαθαριστής και Προσωρινός Εκκαθαριστής

| — | Επίσημος Παραλήπτης |
| --- | --- |

—

Επίσημος Παραλήπτης

| — | Διαχειριστής της Πτώχευσης |
| --- | --- |

—

Διαχειριστής της Πτώχευσης

| — | Εξεταστής |
| --- | --- |

—

Εξεταστής

LATVIJA

| — | Maksātnespējas procesa administrators |
| --- | --- |

—

Maksātnespējas procesa administrators

LIETUVA

| — | Bankrutuojančių įmonių administratorius |
| --- | --- |

—

Bankrutuojančių įmonių administratorius

| — | Restruktūrizuojamų įmonių administratorius |
| --- | --- |

—

Restruktūrizuojamų įmonių administratorius

LUXEMBOURG

| — | Le curateur |
| --- | --- |

—

Le curateur

| — | Le commissaire |
| --- | --- |

—

Le commissaire

| — | Le liquidateur |
| --- | --- |

—

Le liquidateur

| — | Le conseil de gérance de la section d’assainissement du notariat |
| --- | --- |

—

Le conseil de gérance de la section d’assainissement du notariat

MAGYARORSZÁG

| — | Vagyonfelügyelő |
| --- | --- |

—

Vagyonfelügyelő

| — | Felszámoló |
| --- | --- |

—

Felszámoló

MALTA

| — | Amministratur Proviżorju |
| --- | --- |

—

Amministratur Proviżorju

| — | Riċevitur Uffiċjali |
| --- | --- |

—

Riċevitur Uffiċjali

| — | Stralċjarju |
| --- | --- |

—

Stralċjarju

| — | Maniġer Speċjali |
| --- | --- |

—

Maniġer Speċjali

| — | Kuraturi f’każ ta’ proċeduri ta’ falliment |
| --- | --- |

—

Kuraturi f’każ ta’ proċeduri ta’ falliment

NEDERLAND

| — | De curator in het faillissement |
| --- | --- |

—

De curator in het faillissement

| — | De bewindvoerder in de surséance van betaling |
| --- | --- |

—

De bewindvoerder in de surséance van betaling

| — | De bewindvoerder in de schuldsaneringsregeling natuurlijke personen |
| --- | --- |

—

De bewindvoerder in de schuldsaneringsregeling natuurlijke personen

ÖSTERREICH

| — | Masseverwalter |
| --- | --- |

—

Masseverwalter

| — | Ausgleichsverwalter |
| --- | --- |

—

Ausgleichsverwalter

| — | Sachwalter |
| --- | --- |

—

Sachwalter

| — | Treuhänder |
| --- | --- |

—

Treuhänder

| — | Besondere Verwalter |
| --- | --- |

—

Besondere Verwalter

| — | Konkursgericht |
| --- | --- |

—

Konkursgericht

POLSKA

| — | Syndyk |
| --- | --- |

—

Syndyk

| — | Nadzorca sądowy |
| --- | --- |

—

Nadzorca sądowy

| — | Zarządca |
| --- | --- |

—

Zarządca

PORTUGAL

| — | Administrador da insolvência |
| --- | --- |

—

Administrador da insolvência

| — | Gestor judicial |
| --- | --- |

—

Gestor judicial

| — | Liquidatário judicial |
| --- | --- |

—

Liquidatário judicial

| — | Comissão de credores |
| --- | --- |

—

Comissão de credores

ROMÂNIA

| — | practician în insolvență |
| --- | --- |

—

practician în insolvență

| — | administrator judiciar |
| --- | --- |

—

administrator judiciar

| — | lichidator |
| --- | --- |

—

lichidator

SLOVENIJA

| — | Upravitelj prisilne poravnave |
| --- | --- |

—

Upravitelj prisilne poravnave

| — | Stečajni upravitelj |
| --- | --- |

—

Stečajni upravitelj

| — | Sodišče, pristojno za postopek prisilne poravnave |
| --- | --- |

—

Sodišče, pristojno za postopek prisilne poravnave

| — | Sodišče, pristojno za stečajni postopek |
| --- | --- |

—

Sodišče, pristojno za stečajni postopek

SLOVENSKO

| — | Predbežný správca |
| --- | --- |

—

Predbežný správca

| — | Správca |
| --- | --- |

—

Správca

SUOMI/FINLAND

| — | Pesänhoitaja//boförvaltare |
| --- | --- |

—

Pesänhoitaja//boförvaltare

| — | Selvittäjä//utredare |
| --- | --- |

—

Selvittäjä//utredare

SVERIGE

| — | Förvaltare |
| --- | --- |

—

Förvaltare

| — | Rekonstruktör |
| --- | --- |

—

Rekonstruktör

UNITED KINGDOM

| — | Liquidator |
| --- | --- |

—

Liquidator

| — | Supervisor of a voluntary arrangement |
| --- | --- |

—

Supervisor of a voluntary arrangement

| — | Administrator |
| --- | --- |

—

Administrator

| — | Official Receiver |
| --- | --- |

—

Official Receiver

| — | Trustee |
| --- | --- |

—

Trustee

| — | Provisional Liquidator |
| --- | --- |

—

Provisional Liquidator

| — | Judicial factor”. |
| --- | --- |

—

Judicial factor”.

---

| 20.6.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 159/14 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 159/14

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 682/2007

(2007. gada 18. jūnijs),

ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un pilnībā iekasē pagaidu maksājumu, ko piemēro dažu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniegusi pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PAGAIDU PASĀKUMI

| (1) | Komisija 2006. gada 28. martā publicēja paziņojumu (2) par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz dažu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importu. Komisija 2006. gada 20. decembrī ar Regulu (EK) Nr. 1888/2006 (3) (“pagaidu regula”) noteica šim ražojumam pagaidu antidempinga maksājumus. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2006. gada 28. martā publicēja paziņojumu (2) par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz dažu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importu. Komisija 2006. gada 20. decembrī ar Regulu (EK) Nr. 1888/2006 (3) (“pagaidu regula”) noteica šim ražojumam pagaidu antidempinga maksājumus.

B.   TURPMĀKĀ PROCEDŪRA

| (2) | Pēc tam, kad bija nodoti atklātībai būtiskie fakti un apsvērumi, uz kuru pamata pieņēma lēmumu noteikt pagaidu antidempinga pasākumus, vairākas ieinteresētās personas rakstiski iesniedza informāciju, darot zināmus savus apsvērumus par pagaidu secinājumiem. Personām, kas lūdza iespēju tikt uzklausītām, tādu iespēju deva. Atbilstīgi pamatregulas 6. panta 6. punktam 2007. gada 9. februārī Komisijas telpās notika sanāksme, kurā piedalījās viens ražotājs eksportētājs, Taizemes Ražotāju asociācija, Taizemes valdība un Kopienas ražotāji. Sanāksme bija veltīta jautājumam par konkurenci Kopienas cukurkukurūzas tirgū. |
| --- | --- |

(2)

Pēc tam, kad bija nodoti atklātībai būtiskie fakti un apsvērumi, uz kuru pamata pieņēma lēmumu noteikt pagaidu antidempinga pasākumus, vairākas ieinteresētās personas rakstiski iesniedza informāciju, darot zināmus savus apsvērumus par pagaidu secinājumiem. Personām, kas lūdza iespēju tikt uzklausītām, tādu iespēju deva. Atbilstīgi pamatregulas 6. panta 6. punktam 2007. gada 9. februārī Komisijas telpās notika sanāksme, kurā piedalījās viens ražotājs eksportētājs, Taizemes Ražotāju asociācija, Taizemes valdība un Kopienas ražotāji. Sanāksme bija veltīta jautājumam par konkurenci Kopienas cukurkukurūzas tirgū.

| (3) | Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu galīgajiem secinājumiem. |
| --- | --- |

(3)

Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu galīgajiem secinājumiem.

| (4) | Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem paredzēja ieteikt konkrētas Taizemes izcelsmes sagatavotas vai konservētas cukurkukurūzas graudu veidā importam noteikt galīgo antidempinga maksājumu un pilnīgi iekasēt summas, kas garantētas ar pagaidu maksājumu. Ieinteresētajām personām arī atvēlēja laiku, lai pēc to būtisko faktu un apsvērumu atklāšanas, balstoties uz kuriem tika noteikti galīgie pasākumi, tās iesniegtu savas piezīmes. |
| --- | --- |

(4)

Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem paredzēja ieteikt konkrētas Taizemes izcelsmes sagatavotas vai konservētas cukurkukurūzas graudu veidā importam noteikt galīgo antidempinga maksājumu un pilnīgi iekasēt summas, kas garantētas ar pagaidu maksājumu. Ieinteresētajām personām arī atvēlēja laiku, lai pēc to būtisko faktu un apsvērumu atklāšanas, balstoties uz kuriem tika noteikti galīgie pasākumi, tās iesniegtu savas piezīmes.

| (5) | Tika ņemti vērā ieinteresēto personu mutiski un rakstiski iesniegtie komentāri un vajadzības gadījumā attiecīgi grozīti secinājumi. |
| --- | --- |

(5)

Tika ņemti vērā ieinteresēto personu mutiski un rakstiski iesniegtie komentāri un vajadzības gadījumā attiecīgi grozīti secinājumi.

| (6) | Jāatgādina, ka dempinga un kaitējuma izmeklēšana attiecās uz laikposmu no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Attiecībā uz tendencēm, kas ir būtiskas, novērtējot kaitējumu, Komisija analizēja datus, kuri aptver laiku no 2002. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim (“attiecīgais laikposms”). Laikposms, kurš izmantots secinājumiem par cenu samazināšanu, mērķa cenas samazinājumiem un kaitējuma novēršanu, ir iepriekšminētais IP. |
| --- | --- |

(6)

Jāatgādina, ka dempinga un kaitējuma izmeklēšana attiecās uz laikposmu no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Attiecībā uz tendencēm, kas ir būtiskas, novērtējot kaitējumu, Komisija analizēja datus, kuri aptver laiku no 2002. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim (“attiecīgais laikposms”). Laikposms, kurš izmantots secinājumiem par cenu samazināšanu, mērķa cenas samazinājumiem un kaitējuma novēršanu, ir iepriekšminētais IP.

C.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGS RAŽOJUMS

| (7) | Tā kā par attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu nav saņemti komentāri, ar šo apstiprina pagaidu regulas 13. līdz 15. apsvērumu. |
| --- | --- |

(7)

Tā kā par attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu nav saņemti komentāri, ar šo apstiprina pagaidu regulas 13. līdz 15. apsvērumu.

D.   DEMPINGS

1.   Izlases metode un atsevišķa pārbaude

| (8) | Vairāki eksportētāji un Taizemes Ražotāju asociācija iebilda pret izlases metodes un atsevišķās pārbaudes vērtējumu, kas aprakstīts pagaidu regulas 16. līdz 20. apsvērumā. Īpaša prasība bija par to, ka izlase nav reprezentatīva, jo Komisija nav ņēmusi vērā citus faktorus, piemēram, uzņēmumu lielumu un to ģeogrāfisko atrašanās vietu. Bez tam viņi iesniedza prasību, ka nebūtu pārāk apgrūtinoši veikt izmeklēšanu vairāk nekā četros izlases veidā atlasītajos uzņēmumos. |
| --- | --- |

(8)

Vairāki eksportētāji un Taizemes Ražotāju asociācija iebilda pret izlases metodes un atsevišķās pārbaudes vērtējumu, kas aprakstīts pagaidu regulas 16. līdz 20. apsvērumā. Īpaša prasība bija par to, ka izlase nav reprezentatīva, jo Komisija nav ņēmusi vērā citus faktorus, piemēram, uzņēmumu lielumu un to ģeogrāfisko atrašanās vietu. Bez tam viņi iesniedza prasību, ka nebūtu pārāk apgrūtinoši veikt izmeklēšanu vairāk nekā četros izlases veidā atlasītajos uzņēmumos.

| (9) | Kā paskaidrots pagaidu regulas 16. līdz 18. apsvērumā, Komisija uzskatīja, ka, lai nodrošinātu vislielāko iespējamo izlases reprezentativitāti, ņemot vērā izmeklēšanas ierobežojumus, ir pietiekami izlasē iekļaut tikai minētos četrus uzņēmumus, jo i) tādējādi var izvērtēt lielu eksporta apjomu un ii) ir iespējams pārbaudīt šos četrus uzņēmumus noteiktajā laikā. Pamatregulas 17. pants nenosaka konkrētu eksportētāju skaita ierobežojumu, par kuru lielākam jāizmanto izlases metode, un arī nenosaka izlasē iekļaujamo personu pareizo skaitu. Par minēto Komisijai pašai jānosaka, ko ir iespējams izmeklēt attiecīgajā laikā, vienlaikus nodrošinot, lai izlase aptvertu cik iespējams lielu aplūkojamā eksporta daļu. Šoreiz atlasītais paraugs aptvēra 52 % no Taizemes eksporta izmeklēšanas perioda laikā, kas apjoma ziņā uzskatāms par ļoti reprezentatīvu. |
| --- | --- |

(9)

Kā paskaidrots pagaidu regulas 16. līdz 18. apsvērumā, Komisija uzskatīja, ka, lai nodrošinātu vislielāko iespējamo izlases reprezentativitāti, ņemot vērā izmeklēšanas ierobežojumus, ir pietiekami izlasē iekļaut tikai minētos četrus uzņēmumus, jo i) tādējādi var izvērtēt lielu eksporta apjomu un ii) ir iespējams pārbaudīt šos četrus uzņēmumus noteiktajā laikā. Pamatregulas 17. pants nenosaka konkrētu eksportētāju skaita ierobežojumu, par kuru lielākam jāizmanto izlases metode, un arī nenosaka izlasē iekļaujamo personu pareizo skaitu. Par minēto Komisijai pašai jānosaka, ko ir iespējams izmeklēt attiecīgajā laikā, vienlaikus nodrošinot, lai izlase aptvertu cik iespējams lielu aplūkojamā eksporta daļu. Šoreiz atlasītais paraugs aptvēra 52 % no Taizemes eksporta izmeklēšanas perioda laikā, kas apjoma ziņā uzskatāms par ļoti reprezentatīvu.

| (10) | Eksportētāju atlasi veica saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu, pamatojoties uz tādu vislielāko reprezentatīvo Taizemes eksporta apjomu uz Kopienu, kuru noteiktajā laikā bija saprātīgi iespējams pārbaudīt. Ņemot vērā atlasītā parauga lielo reprezentativitāti apjoma ziņā, Komisija neuzskatīja par vajadzīgu pārbaudīt citus faktorus, piemēram, uzņēmumu lielumu un to ģeogrāfisko atrašanās vietu. |
| --- | --- |

(10)

Eksportētāju atlasi veica saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu, pamatojoties uz tādu vislielāko reprezentatīvo Taizemes eksporta apjomu uz Kopienu, kuru noteiktajā laikā bija saprātīgi iespējams pārbaudīt. Ņemot vērā atlasītā parauga lielo reprezentativitāti apjoma ziņā, Komisija neuzskatīja par vajadzīgu pārbaudīt citus faktorus, piemēram, uzņēmumu lielumu un to ģeogrāfisko atrašanās vietu.

| (11) | Kā jau minēts pagaidu regulas 20. apsvērumā, lielāka uzņēmumu skaita pārbaude padarītu izmeklēšanu pārāk apgrūtinošu un tāpēc to nevarētu laikā pabeigt. |
| --- | --- |

(11)

Kā jau minēts pagaidu regulas 20. apsvērumā, lielāka uzņēmumu skaita pārbaude padarītu izmeklēšanu pārāk apgrūtinošu un tāpēc to nevarētu laikā pabeigt.

| (12) | Tāpēc dažu personu prasības par pagaidu regulas 16. līdz 20. apsvērumu ir noraidītas un minētie apsvērumi ar šo tiek apstiprināti. |
| --- | --- |

(12)

Tāpēc dažu personu prasības par pagaidu regulas 16. līdz 20. apsvērumu ir noraidītas un minētie apsvērumi ar šo tiek apstiprināti.

2.   Normālā vērtība

| (13) | Viens ražotājs eksportētājs iesniedza prasību, ka normālās vērtības aprēķinos ir vairākas matemātiskas kļūdas. Šo prasību pārbaudīja un konstatēja, ka kļūdas nav pieļautas. |
| --- | --- |

(13)

Viens ražotājs eksportētājs iesniedza prasību, ka normālās vērtības aprēķinos ir vairākas matemātiskas kļūdas. Šo prasību pārbaudīja un konstatēja, ka kļūdas nav pieļautas.

| (14) | Tā kā nav saņemtas citas piezīmes par šo jautājumu, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 21. līdz 32. apsvērums. |
| --- | --- |

(14)

Tā kā nav saņemtas citas piezīmes par šo jautājumu, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 21. līdz 32. apsvērums.

3.   Eksporta cena

| (15) | Pēc provizoriskās informēšanas viens no ražotājiem eksportētājiem nepiekrita dažiem pagaidu regulas 34. apsvēruma secinājumiem. Šī persona pieprasīja, lai tiktu ņemti vērā visi uzņēmuma eksportētās preces pārdevumi, ieskaitot no citiem neatkarīgiem ražotājiem iepirktās preces pārdevumus. Šī persona pieprasīja, lai iepirktās gatavās preces tiktu uzskatītas par pašu ražojumiem, jo tika apgalvots, ka tās ražoja saskaņā ar nodokļu sistēmu. |
| --- | --- |

(15)

Pēc provizoriskās informēšanas viens no ražotājiem eksportētājiem nepiekrita dažiem pagaidu regulas 34. apsvēruma secinājumiem. Šī persona pieprasīja, lai tiktu ņemti vērā visi uzņēmuma eksportētās preces pārdevumi, ieskaitot no citiem neatkarīgiem ražotājiem iepirktās preces pārdevumus. Šī persona pieprasīja, lai iepirktās gatavās preces tiktu uzskatītas par pašu ražojumiem, jo tika apgalvots, ka tās ražoja saskaņā ar nodokļu sistēmu.

| (16) | Šajā ziņā jāatzīmē, ka, tikai nosakot individuālās dempinga starpības, var ņemt vērā attiecīgā ražotāja eksportētāja ražotās preces. Ražotājs eksportētājs, kas iepērk daļu preču tālākai pārdošanai Kopienā, faktiski attiecībā pret šīm precēm ir uzskatāms par aģentu vai tirgotāju, un tādu atkalpārdošanu nevar ņemt vērā, nosakot individuālo dempinga starpību. |
| --- | --- |

(16)

Šajā ziņā jāatzīmē, ka, tikai nosakot individuālās dempinga starpības, var ņemt vērā attiecīgā ražotāja eksportētāja ražotās preces. Ražotājs eksportētājs, kas iepērk daļu preču tālākai pārdošanai Kopienā, faktiski attiecībā pret šīm precēm ir uzskatāms par aģentu vai tirgotāju, un tādu atkalpārdošanu nevar ņemt vērā, nosakot individuālo dempinga starpību.

| (17) | Izmeklēšanā konstatēja, ka minētais ražotājs eksportētājs tiešām daļu Kopienā pārdoto preču iepirka no citiem ražotājiem. Vēl atklāja, ka šis eksportētājs vienmēr maksāja par gatavu preci un ka šādus darījumus viņa grāmatvedībā uzskaitīja kā gatavās preces iepirkumus. Netika uzrādīti līgumi vai citi pierādījumi (tā sauktie “apstrādes līgumi”) tam, ka preces sākotnēji piederējušas ražotājam eksportētājam un ka citu uzņēmumu darbs bija tikai minēto produktu vienkārša pārstrāde. |
| --- | --- |

(17)

Izmeklēšanā konstatēja, ka minētais ražotājs eksportētājs tiešām daļu Kopienā pārdoto preču iepirka no citiem ražotājiem. Vēl atklāja, ka šis eksportētājs vienmēr maksāja par gatavu preci un ka šādus darījumus viņa grāmatvedībā uzskaitīja kā gatavās preces iepirkumus. Netika uzrādīti līgumi vai citi pierādījumi (tā sauktie “apstrādes līgumi”) tam, ka preces sākotnēji piederējušas ražotājam eksportētājam un ka citu uzņēmumu darbs bija tikai minēto produktu vienkārša pārstrāde.

| (18) | Pēc galīgās informācijas nodošanas atklātībā attiecīgais ražotājs eksportētājs atkārtoja savu prasību, uzsverot, ka viņš jāuzskata par to ražotāju sadarbības partneri, no kuriem iepirkts ražojums. Tomēr, tā kā īpašuma tiesības uz citos uzņēmumos ražotiem ražojumiem tika nodotas attiecīgajam eksportētājam tikai pēc ražošanas procesa pabeigšanas, kā to liecina rēķini par pirkumu, tad tiek apstiprināts, ka šo ražotāju eksportētāju nevar uzskatīt par atkalpārdošanai iegādātā ražojuma ražotāju vai sadarbības partneri. |
| --- | --- |

(18)

Pēc galīgās informācijas nodošanas atklātībā attiecīgais ražotājs eksportētājs atkārtoja savu prasību, uzsverot, ka viņš jāuzskata par to ražotāju sadarbības partneri, no kuriem iepirkts ražojums. Tomēr, tā kā īpašuma tiesības uz citos uzņēmumos ražotiem ražojumiem tika nodotas attiecīgajam eksportētājam tikai pēc ražošanas procesa pabeigšanas, kā to liecina rēķini par pirkumu, tad tiek apstiprināts, ka šo ražotāju eksportētāju nevar uzskatīt par atkalpārdošanai iegādātā ražojuma ražotāju vai sadarbības partneri.

| (19) | Ņemot vērā iepriekš minēto, ražotāja eksportētāja prasība tiek noraidīta un pagaidu regulas 33. un 34. apsvērums ar šo tiek apstiprināts. |
| --- | --- |

(19)

Ņemot vērā iepriekš minēto, ražotāja eksportētāja prasība tiek noraidīta un pagaidu regulas 33. un 34. apsvērums ar šo tiek apstiprināts.

| (20) | Importētāju asociācija pieprasīja, lai tiktu veikta korekcija atbilstīgi pamatregulas 2. panta 10. punkta k) apakšpunktam, atspoguļojot faktu, ka pēc lieliem plūdiem Taizemē attiecīgā ražojuma cenas ir zemas, salīdzinot ar cukurkukurūzas izejmateriāla paaugstinātajām izmaksām. Šajā sakarā jānorāda, ka prasību neiesniedza neviens no ražotājiem eksportētājiem un apmērs netika noteikts. Bez tam plūdi Taizemē ir salīdzinoši parasta parādība, un sarunās par līgumiem un īpaši par eksporta cenām tos nevar uzskatīt par neparedzētu notikumu. Nobeigumā analīze liecināja, ka plūdu iespējamā ietekme, ja tāda ir, uz cukurkukurūzas izejmateriāla cenu būtu aprobežojusies tikai ar IP pēdējo ceturksni, kad faktiski lielāko daļu izejmateriālu ražotāji eksportētāji iepirka pirms šī laikposma. Tāpēc korekcijas prasība tiek noraidīta. |
| --- | --- |

(20)

Importētāju asociācija pieprasīja, lai tiktu veikta korekcija atbilstīgi pamatregulas 2. panta 10. punkta k) apakšpunktam, atspoguļojot faktu, ka pēc lieliem plūdiem Taizemē attiecīgā ražojuma cenas ir zemas, salīdzinot ar cukurkukurūzas izejmateriāla paaugstinātajām izmaksām. Šajā sakarā jānorāda, ka prasību neiesniedza neviens no ražotājiem eksportētājiem un apmērs netika noteikts. Bez tam plūdi Taizemē ir salīdzinoši parasta parādība, un sarunās par līgumiem un īpaši par eksporta cenām tos nevar uzskatīt par neparedzētu notikumu. Nobeigumā analīze liecināja, ka plūdu iespējamā ietekme, ja tāda ir, uz cukurkukurūzas izejmateriāla cenu būtu aprobežojusies tikai ar IP pēdējo ceturksni, kad faktiski lielāko daļu izejmateriālu ražotāji eksportētāji iepirka pirms šī laikposma. Tāpēc korekcijas prasība tiek noraidīta.

4.   Salīdzināšana

| (21) | Pēc pagaidu pasākumu nodošanas atklātībā vairāki ražotāji eksportētāji pieprasīja, lai dempinga aprēķinos tiktu veikti daži summas pielāgojumi pārdevumiem iekšējā tirgū (galvenokārt attiecībā uz pārkraušanas, iekraušanas un papildu izmaksām un kredīta izmaksām). Šīs prasības pārbaudīja, un tiešām konstatēja, ka vienam uzņēmumam jāveic papildu summas pielāgojums. Pēc minētā pielāgojuma veikšanas dempinga starpība šim uzņēmumam samazinājās no 4,3 % līdz 3,1 %. |
| --- | --- |

(21)

Pēc pagaidu pasākumu nodošanas atklātībā vairāki ražotāji eksportētāji pieprasīja, lai dempinga aprēķinos tiktu veikti daži summas pielāgojumi pārdevumiem iekšējā tirgū (galvenokārt attiecībā uz pārkraušanas, iekraušanas un papildu izmaksām un kredīta izmaksām). Šīs prasības pārbaudīja, un tiešām konstatēja, ka vienam uzņēmumam jāveic papildu summas pielāgojums. Pēc minētā pielāgojuma veikšanas dempinga starpība šim uzņēmumam samazinājās no 4,3 % līdz 3,1 %.

| (22) | Tā kā 21. apsvērumā minētā uzņēmuma datus izmantoja normālās vērtības aprēķiniem citam uzņēmumam, kā paskaidrots pagaidu regulas 29. un 31. apsvērumā, veiktā pielāgojuma rezultātā arī pēdējam minētajam uzņēmumam dempinga starpība samazinājās no 11,2 % līdz 11,1 %. |
| --- | --- |

(22)

Tā kā 21. apsvērumā minētā uzņēmuma datus izmantoja normālās vērtības aprēķiniem citam uzņēmumam, kā paskaidrots pagaidu regulas 29. un 31. apsvērumā, veiktā pielāgojuma rezultātā arī pēdējam minētajam uzņēmumam dempinga starpība samazinājās no 11,2 % līdz 11,1 %.

| (23) | Tā kā par šo jautājumu netika saņemtas citas atsauksmes, izņemot iepriekš minētās izmaiņas, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 35. un 36. apsvērums. |
| --- | --- |

(23)

Tā kā par šo jautājumu netika saņemtas citas atsauksmes, izņemot iepriekš minētās izmaiņas, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 35. un 36. apsvērums.

5.   Dempinga starpība

| (24) | Ņemot vērā iepriekš minētos pielāgojumus, galīgi noteiktais dempinga apmērs, kas izteikts procentos no CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šāds:






  Uzņēmums | Dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| Karn Corn | 3,1 % |
| Malee Sampran | 17,5 % |
| River Kwai | 15,0 % |
| Sun Sweet | 11,1 % |

(24)

Ņemot vērā iepriekš minētos pielāgojumus, galīgi noteiktais dempinga apmērs, kas izteikts procentos no CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šāds:

Uzņēmums

Dempinga starpība

Karn Corn

3,1 %

Malee Sampran

17,5 %

River Kwai

15,0 %

Sun Sweet

11,1 %

| (25) | Uzņēmumiem, kas sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, dempinga starpību noteica, ievērojot izlasē iekļauto uzņēmumu vidējo svērto dempinga starpību saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punktu. Šī vidējā svērtā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļu nomaksas, ir 12,9 %. |
| --- | --- |

(25)

Uzņēmumiem, kas sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, dempinga starpību noteica, ievērojot izlasē iekļauto uzņēmumu vidējo svērto dempinga starpību saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punktu. Šī vidējā svērtā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļu nomaksas, ir 12,9 %.

| (26) | Tā kā par to nav saņemtas piezīmes, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 40. apsvērums. |
| --- | --- |

(26)

Tā kā par to nav saņemtas piezīmes, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 40. apsvērums.

E.   KAITĒJUMS

| (27) | Vienas ieinteresētās personas iesniegumā teikts, ka Komisijas pieeja, kas aprakstīta pagaidu regulas 50. un 51. apsvērumā, runājot par dažādiem pārdošanas kanāliem, nesaskan ar pamatregulu un PTO Antidempinga nolīgumu (4), jo tā iespējami “vērsta uz to, lai mākslīgi parādītu lielāku kaitējumu, un to nevar uzskatīt par pienācīgi pamatotu vai objektīvu un neieinteresētu”. Pamatojot šo iebildumu, prasītājs atsaucās uz PTO Apelācijas iestādes 2001. gada 24. jūlija ziņojumu (5) (AI), kur nolēma, ka “izmeklēšanas iestādes nav tiesīgas veikt izmeklēšanu tādā veidā, ka kļūst skaidrs, ka faktu noskaidrošanas vai novērtēšanas procesa rezultātā tās nolems, ka vietējai rūpniecībai ir nodarīts kaitējums” (AI 196. punkts). |
| --- | --- |

(27)

Vienas ieinteresētās personas iesniegumā teikts, ka Komisijas pieeja, kas aprakstīta pagaidu regulas 50. un 51. apsvērumā, runājot par dažādiem pārdošanas kanāliem, nesaskan ar pamatregulu un PTO Antidempinga nolīgumu (4), jo tā iespējami “vērsta uz to, lai mākslīgi parādītu lielāku kaitējumu, un to nevar uzskatīt par pienācīgi pamatotu vai objektīvu un neieinteresētu”. Pamatojot šo iebildumu, prasītājs atsaucās uz PTO Apelācijas iestādes 2001. gada 24. jūlija ziņojumu (5) (AI), kur nolēma, ka “izmeklēšanas iestādes nav tiesīgas veikt izmeklēšanu tādā veidā, ka kļūst skaidrs, ka faktu noskaidrošanas vai novērtēšanas procesa rezultātā tās nolems, ka vietējai rūpniecībai ir nodarīts kaitējums” (AI 196. punkts).

| (28) | Pirmkārt, Komisijas pagaidu regulas 50. un 51. apsvērumā aprakstīto divu dažādu pārdošanas kanālu pastāvēšanu un to radīto iespaidu uz pārdošanas izmaksām un pārdošanas cenām neapstrīd neviena šīs lietas ieinteresētā persona, pat ne prasības iesniedzējs. Otrkārt, netiek apstrīdēts arī fakts, kas arī noteikts saskaņā ar pagaidu regulas 51. apsvērumu, ka viss imports no Taizemes eksportētājiem, kuri sadarbojās, attiecas uz kanālu, kurā preces pārdod ar mazumtirgotāja piešķirtu tirdzniecības nosaukumu. To atzīst arī prasības iesniedzējs: “Jāatgādina, ka Taizemes pārdošana mazumtirgotājiem Eiropā notiek, izmantojot mazumtirgotāja privāto tirdzniecības nosaukumu.” |
| --- | --- |

(28)

Pirmkārt, Komisijas pagaidu regulas 50. un 51. apsvērumā aprakstīto divu dažādu pārdošanas kanālu pastāvēšanu un to radīto iespaidu uz pārdošanas izmaksām un pārdošanas cenām neapstrīd neviena šīs lietas ieinteresētā persona, pat ne prasības iesniedzējs. Otrkārt, netiek apstrīdēts arī fakts, kas arī noteikts saskaņā ar pagaidu regulas 51. apsvērumu, ka viss imports no Taizemes eksportētājiem, kuri sadarbojās, attiecas uz kanālu, kurā preces pārdod ar mazumtirgotāja piešķirtu tirdzniecības nosaukumu. To atzīst arī prasības iesniedzējs: “Jāatgādina, ka Taizemes pārdošana mazumtirgotājiem Eiropā notiek, izmantojot mazumtirgotāja privāto tirdzniecības nosaukumu.”

| (29) | Bez tam jāatzīmē, ka AI 204. punktā nosaka, ka “(...) izmeklēšanas iestādēm būtu ļoti derīgi pa daļām, nozarēm vai segmentiem izpētīt vietējos ražotājus”. Tāpēc bija pareizi nodalīt abus atsevišķos pārdošanas kanālus atbilstoši kaitējuma rādītājiem, lai nodrošinātu Kopienas ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma godīgu vērtējumu un lai noteiktu, vai imports par dempinga cenām no Taizemes ir tieši radījis Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Kaitējumu sistemātiski noteica par abiem pārdošanas kanāliem kopā, un bez tam vajadzības gadījumā atsevišķi analizēja pārdošanu ar mazumtirgotāja piešķirtu tirdzniecības nosaukumu. |
| --- | --- |

(29)

Bez tam jāatzīmē, ka AI 204. punktā nosaka, ka “(...) izmeklēšanas iestādēm būtu ļoti derīgi pa daļām, nozarēm vai segmentiem izpētīt vietējos ražotājus”. Tāpēc bija pareizi nodalīt abus atsevišķos pārdošanas kanālus atbilstoši kaitējuma rādītājiem, lai nodrošinātu Kopienas ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma godīgu vērtējumu un lai noteiktu, vai imports par dempinga cenām no Taizemes ir tieši radījis Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Kaitējumu sistemātiski noteica par abiem pārdošanas kanāliem kopā, un bez tam vajadzības gadījumā atsevišķi analizēja pārdošanu ar mazumtirgotāja piešķirtu tirdzniecības nosaukumu.

| (30) | Tomēr AI 204. punktā tālāk teikts, ka, “(...) ja izmeklēšanas iestādes uzsāk vienas vietējās ražošanas nozares daļas izskatīšanu, tad tām principā tādā pašā veidā jāizskata visas daļas, kas veido nozari, kā arī jāizskata nozare kopumā”. Tāpēc Komisijas dienesti savu turpmāk izklāstīto kaitējuma analīzi papildināja ar trim kaitējuma rādītājiem, kur, kā noteikts pagaidu regulā, atsevišķi analizēja pārdošanas kanālu ar mazumtirgotāja piešķirtu tirdzniecības nosaukumu. Šie trīs rādītāji ir pārdošanas apjoms (pagaidu regulas 56. apsvērums), pārdošanas cena (pagaidu regulas 63. apsvērums) un rentabilitāte (pagaidu regulas 66. apsvērums). Tāpēc attiecībā uz šiem trim kaitējuma rādītājiem atsevišķi veica īpašu kaitējuma analīzi, izmantojot ražotāja paša tirdzniecības nosaukumu. |
| --- | --- |

(30)

Tomēr AI 204. punktā tālāk teikts, ka, “(...) ja izmeklēšanas iestādes uzsāk vienas vietējās ražošanas nozares daļas izskatīšanu, tad tām principā tādā pašā veidā jāizskata visas daļas, kas veido nozari, kā arī jāizskata nozare kopumā”. Tāpēc Komisijas dienesti savu turpmāk izklāstīto kaitējuma analīzi papildināja ar trim kaitējuma rādītājiem, kur, kā noteikts pagaidu regulā, atsevišķi analizēja pārdošanas kanālu ar mazumtirgotāja piešķirtu tirdzniecības nosaukumu. Šie trīs rādītāji ir pārdošanas apjoms (pagaidu regulas 56. apsvērums), pārdošanas cena (pagaidu regulas 63. apsvērums) un rentabilitāte (pagaidu regulas 66. apsvērums). Tāpēc attiecībā uz šiem trim kaitējuma rādītājiem atsevišķi veica īpašu kaitējuma analīzi, izmantojot ražotāja paša tirdzniecības nosaukumu.

| (31) | Kā minēts pagaidu regulas 51. apsvērumā, izmeklēšanas laikā Kopienas ražošanas nozares pārdošana, izmantojot mazumtirgotāja tirdzniecības nosaukumu, bija 63 % no kopējās Kopienas ražošanas nozares pārdošanas (ar savu un mazumtirgotāja tirdzniecības nosaukumu). Rezultātā pārdošana ar savu tirdzniecības nosaukumu bija apmēram 37 % no kopējās. |
| --- | --- |

(31)

Kā minēts pagaidu regulas 51. apsvērumā, izmeklēšanas laikā Kopienas ražošanas nozares pārdošana, izmantojot mazumtirgotāja tirdzniecības nosaukumu, bija 63 % no kopējās Kopienas ražošanas nozares pārdošanas (ar savu un mazumtirgotāja tirdzniecības nosaukumu). Rezultātā pārdošana ar savu tirdzniecības nosaukumu bija apmēram 37 % no kopējās.

| (32) | Kopienas ražošanas nozares preču pārdošanas apjomi ar savu tirdzniecības nosaukumu Kopienas tirgū vispirms 2003. gadā samazinājās par 1 %, 2004. gadā palielinājās par sešiem procentpunktiem un izmeklēšanas perioda laikā samazinājās par sešiem procentpunktiem. Izmeklēšanas periodā ražojumu, kam ir savs tirdzniecības nosaukums, pārdošanas apjomi praktiski palika tajā pašā līmenī kā 2002. gadā, t. i., nedaudz vairāk nekā 68 000 tonnu. |
| --- | --- |

(32)

Kopienas ražošanas nozares preču pārdošanas apjomi ar savu tirdzniecības nosaukumu Kopienas tirgū vispirms 2003. gadā samazinājās par 1 %, 2004. gadā palielinājās par sešiem procentpunktiem un izmeklēšanas perioda laikā samazinājās par sešiem procentpunktiem. Izmeklēšanas periodā ražojumu, kam ir savs tirdzniecības nosaukums, pārdošanas apjomi praktiski palika tajā pašā līmenī kā 2002. gadā, t. i., nedaudz vairāk nekā 68 000 tonnu.

| (33) | Vienības cenas, par kurām Kopienas ražošanas nozares ražojumi, kam ir savs tirdzniecības nosaukums, tika pārdoti nesaistītiem pircējiem, palika praktiski nemainīgas visā attiecīgajā laikposmā. No 1 380 EUR/tonnā 2002. gadā 2003. gadā tās palielinājās par 2 %, 2004. gadā samazinājās par diviem procentpunktiem, līdz IP tās nenozīmīgi samazinājās par vienu procentpunktu, kad tās sasniedza 1 361 EUR/tonnā. |
| --- | --- |

(33)

Vienības cenas, par kurām Kopienas ražošanas nozares ražojumi, kam ir savs tirdzniecības nosaukums, tika pārdoti nesaistītiem pircējiem, palika praktiski nemainīgas visā attiecīgajā laikposmā. No 1 380 EUR/tonnā 2002. gadā 2003. gadā tās palielinājās par 2 %, 2004. gadā samazinājās par diviem procentpunktiem, līdz IP tās nenozīmīgi samazinājās par vienu procentpunktu, kad tās sasniedza 1 361 EUR/tonnā.

| (34) | Attiecīgajā laikposmā pārdošanas rentabilitāte tiem Kopienas ražošanas nozares ražojumiem, kam izmanto savu tirdzniecības nosaukumu, šo rentabilitāti izsakot kā neto pārdošanas procentuālo daļu, samazinājās no 30 % 2002. gadā līdz 29 % 2003. gadā un apmēram līdz 27 % – 2004. gadā un IP – apmēram līdz 24 %. | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ES pārdošanas apjomi (ar savu tirdzniecības nosaukumu) nesaistītiem pircējiem (tonnās) | 68 778 | 68 002 | 72 387 | 68 193 |
| Indekss (2002 = 100) | 100 | 99 | 105 | 99 |
| Vienības cena ES tirgū (ar savu tirdzniecības nosaukumu) (EUR/tonnā) | 1 380 | 1 405 | 1 386 | 1 361 |
| Indekss (2002 = 100) | 100 | 102 | 100 | 99 |
| ES pārdošanas rentabilitāte nesaistītiem pircējiem (ar savu tirdzniecības nosaukumu) (% no neto pārdošanas) | 29,7 % | 29,0 % | 27,4 % | 23,6 % |
| Indekss (2002 = 100) | 100 | 98 | 92 | 79 |
| Avots: izmeklēšana. |

(34)

Attiecīgajā laikposmā pārdošanas rentabilitāte tiem Kopienas ražošanas nozares ražojumiem, kam izmanto savu tirdzniecības nosaukumu, šo rentabilitāti izsakot kā neto pārdošanas procentuālo daļu, samazinājās no 30 % 2002. gadā līdz 29 % 2003. gadā un apmēram līdz 27 % – 2004. gadā un IP – apmēram līdz 24 %.

2002

2003

2004

IP

ES pārdošanas apjomi (ar savu tirdzniecības nosaukumu) nesaistītiem pircējiem (tonnās)

68 778

68 002

72 387

68 193

Indekss (2002 = 100)

100

99

105

99

Vienības cena ES tirgū (ar savu tirdzniecības nosaukumu) (EUR/tonnā)

1 380

1 405

1 386

1 361

Indekss (2002 = 100)

100

102

100

99

ES pārdošanas rentabilitāte nesaistītiem pircējiem (ar savu tirdzniecības nosaukumu) (% no neto pārdošanas)

29,7 %

29,0 %

27,4 %

23,6 %

Indekss (2002 = 100)

100

98

92

79

Avots: izmeklēšana.

| (35) | Tāpēc ir atzīmēts, ka attiecīgajā laikposmā ražojumu ar savu tirdzniecības nosaukumu pārdošanas apjomi palika samērā nemainīgi pārdoto apjomu un cenu ziņā. Pretēji tam tajā pašā laikposmā minēto pārdošanu rentabilitāte pamazām samazinājās. Šī situācija ir kontrastā situācijai, kad visai pārdošanai kopumā konstatēts nepārprotams kaitējums, un tai situācijai, ko konstatēja pagaidu regulā minētajai pārdošanai ar mazumtirgotāja tirdzniecības nosaukumu. Tomēr skaidrs, ka importa no Taizemes ietekmi visvairāk izjūt tur, kur šis imports ir koncentrēts, t. i., ražojumiem ar mazumtirgotāja tirdzniecības nosaukumu. |
| --- | --- |

(35)

Tāpēc ir atzīmēts, ka attiecīgajā laikposmā ražojumu ar savu tirdzniecības nosaukumu pārdošanas apjomi palika samērā nemainīgi pārdoto apjomu un cenu ziņā. Pretēji tam tajā pašā laikposmā minēto pārdošanu rentabilitāte pamazām samazinājās. Šī situācija ir kontrastā situācijai, kad visai pārdošanai kopumā konstatēts nepārprotams kaitējums, un tai situācijai, ko konstatēja pagaidu regulā minētajai pārdošanai ar mazumtirgotāja tirdzniecības nosaukumu. Tomēr skaidrs, ka importa no Taizemes ietekmi visvairāk izjūt tur, kur šis imports ir koncentrēts, t. i., ražojumiem ar mazumtirgotāja tirdzniecības nosaukumu.

| (36) | Papildinot iepriekš minēto, Komisijas dienestu veiktā pārbaude atbilst pamatregulai un PTO Antidempinga nolīguma 3. panta 1. punkta prasībai par objektivitāti, jo tika pārbaudīti visi PTO Antidempinga nolīguma 3. panta 4. punktā minētie kaitējuma rādītāji un, nešķirojot pārdošanas kanālus, kur tas bija lietderīgi, ievērojot izskatāmās lietas īpatnības. Tāpēc minēto prasību noraida. |
| --- | --- |

(36)

Papildinot iepriekš minēto, Komisijas dienestu veiktā pārbaude atbilst pamatregulai un PTO Antidempinga nolīguma 3. panta 1. punkta prasībai par objektivitāti, jo tika pārbaudīti visi PTO Antidempinga nolīguma 3. panta 4. punktā minētie kaitējuma rādītāji un, nešķirojot pārdošanas kanālus, kur tas bija lietderīgi, ievērojot izskatāmās lietas īpatnības. Tāpēc minēto prasību noraida.

| (37) | Tā kā nav saņemtas citas piezīmes par šo jautājumu, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 41. līdz 76. apsvērums. |
| --- | --- |

(37)

Tā kā nav saņemtas citas piezīmes par šo jautājumu, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 41. līdz 76. apsvērums.

F.   CĒLOŅSAKARĪBAS

1.   Tirdzniecības ierobežojumi

| (38) | Vairākas ieinteresētās personas iesniedza prasību, ka Kopienas ražošanas nozare rada tirdzniecības ierobežojumus, ko, pēc viņu vārdiem, raksturo cukurkukurūzas cenu noteikšana Kopienas tirgū. To pamatojot, viena no minētajām ieinteresētajām personām norādīja, ka: i) tā ir nepārprotami pievērsusi Komisijas uzmanību šim jautājumam savā 2006. gada 21. jūnija iesniegumā, ii) viens Eiropas mazumtirgotājs ir izteicis līdzīgas bažas 2006. gada 17. maija iesniegumā un, beidzot, iii) minētā persona 2006. gada 1. decembrī iesniedza divus e-pastus no pagaidu regulas 1. apsvērumā minētās asociācijas, kas iesniedza sūdzību, priekšsēdētāja. Vienā no šiem e-pastiem, kas nosūtīts 2005. gada 13. aprīlī, asociācijas, kas iesniedza sūdzību, priekšsēdētājs esot informējis Taizemes eksportētāja uzņēmuma izpilddirektoru, ka pārstrādātāji Rietumeiropā ir vienojušies par trīs šāda ražojuma veidu cenām. |
| --- | --- |

(38)

Vairākas ieinteresētās personas iesniedza prasību, ka Kopienas ražošanas nozare rada tirdzniecības ierobežojumus, ko, pēc viņu vārdiem, raksturo cukurkukurūzas cenu noteikšana Kopienas tirgū. To pamatojot, viena no minētajām ieinteresētajām personām norādīja, ka: i) tā ir nepārprotami pievērsusi Komisijas uzmanību šim jautājumam savā 2006. gada 21. jūnija iesniegumā, ii) viens Eiropas mazumtirgotājs ir izteicis līdzīgas bažas 2006. gada 17. maija iesniegumā un, beidzot, iii) minētā persona 2006. gada 1. decembrī iesniedza divus e-pastus no pagaidu regulas 1. apsvērumā minētās asociācijas, kas iesniedza sūdzību, priekšsēdētāja. Vienā no šiem e-pastiem, kas nosūtīts 2005. gada 13. aprīlī, asociācijas, kas iesniedza sūdzību, priekšsēdētājs esot informējis Taizemes eksportētāja uzņēmuma izpilddirektoru, ka pārstrādātāji Rietumeiropā ir vienojušies par trīs šāda ražojuma veidu cenām.

| (39) | Minētās ieinteresētās personas tāpēc pieprasīja Komisijai nekavējoties izbeigt šo procesu, pamatojot prasību ar to, ka nav cēloņsakarības starp ražojumiem, kas pārdoti par dempinga cenām, un stāvokli, kad Kopienas ražošanas nozarei tiek nodarīts kaitējums, jo cenu līmenis, ko uztur Kopienas ražošanas nozare, nav ticams un ar Kopienas ražošanas nozares iespējami pret konkurenci vērstu rīcību cenas ir mākslīgi uzskrūvētas. Viena persona skaidri atsaucas uz pamatregulas 3. panta 7. punktu un uz Mukand lietu (6), lūdzot Komisiju, pirms tā pieņem lēmumu par cēloņsakarībām, novērtēt minētās rīcības, kas iespējams, vērsta pret konkurenci, potenciālo ietekmi uz stāvokli, kad Kopienas ražošanas nozarei tiek nodarīts kaitējums. |
| --- | --- |

(39)

Minētās ieinteresētās personas tāpēc pieprasīja Komisijai nekavējoties izbeigt šo procesu, pamatojot prasību ar to, ka nav cēloņsakarības starp ražojumiem, kas pārdoti par dempinga cenām, un stāvokli, kad Kopienas ražošanas nozarei tiek nodarīts kaitējums, jo cenu līmenis, ko uztur Kopienas ražošanas nozare, nav ticams un ar Kopienas ražošanas nozares iespējami pret konkurenci vērstu rīcību cenas ir mākslīgi uzskrūvētas. Viena persona skaidri atsaucas uz pamatregulas 3. panta 7. punktu un uz Mukand lietu (6), lūdzot Komisiju, pirms tā pieņem lēmumu par cēloņsakarībām, novērtēt minētās rīcības, kas iespējams, vērsta pret konkurenci, potenciālo ietekmi uz stāvokli, kad Kopienas ražošanas nozarei tiek nodarīts kaitējums.

| (40) | Attiecībā uz 38. apsvēruma i) un ii) jautājumu jāatzīmē, ka abos iesniegumos bija tikai daži nepamatoti pieņēmumi. Punktā i) minētajā iesniegumā prasības iesniedzējs pats norādīja, ka “turpmāka informācija un pierādījumi par šo ļaunprātīgo rīcību, ar ko rupji pārkāpj EK konkurences tiesību aktus, tiks savlaicīgi iesniegti”. Attiecīgā persona vairākkārt sūtīja e-pastus, kas iepriekš minēti 38. apsvērumā. |
| --- | --- |

(40)

Attiecībā uz 38. apsvēruma i) un ii) jautājumu jāatzīmē, ka abos iesniegumos bija tikai daži nepamatoti pieņēmumi. Punktā i) minētajā iesniegumā prasības iesniedzējs pats norādīja, ka “turpmāka informācija un pierādījumi par šo ļaunprātīgo rīcību, ar ko rupji pārkāpj EK konkurences tiesību aktus, tiks savlaicīgi iesniegti”. Attiecīgā persona vairākkārt sūtīja e-pastus, kas iepriekš minēti 38. apsvērumā.

| (41) | Saņemot minētos e-pastus, par antidempinga jautājumiem atbildīgie Komisijas dienesti pēc iii) prasības saņemšanas nekavējoties uzaicināja prasības iesniedzēju iesniegt šos materiālus par konkurences jautājumiem atbildīgajiem Komisijas dienestiem. Pēc tam par antidempinga jautājumiem atbildīgie Komisijas dienesti rūpīgi izpētīja Kopienas ražotāju dažādās izmantotās cenas, kas bija pamatā šiem e-pastiem, un turklāt sūdzību iesniegušās asociācijas priekšsēdētājs atzina, ka viņš ir iepriekš minēto e-pasta vēstuļu autors. |
| --- | --- |

(41)

Saņemot minētos e-pastus, par antidempinga jautājumiem atbildīgie Komisijas dienesti pēc iii) prasības saņemšanas nekavējoties uzaicināja prasības iesniedzēju iesniegt šos materiālus par konkurences jautājumiem atbildīgajiem Komisijas dienestiem. Pēc tam par antidempinga jautājumiem atbildīgie Komisijas dienesti rūpīgi izpētīja Kopienas ražotāju dažādās izmantotās cenas, kas bija pamatā šiem e-pastiem, un turklāt sūdzību iesniegušās asociācijas priekšsēdētājs atzina, ka viņš ir iepriekš minēto e-pasta vēstuļu autors.

| (42) | Priekšsēdētājs noteikti noliedza, ka Kopienas ražošanas nozare jebkad būtu vienojusies vai izmantojusi kādas “atsauces” cenas, kā minēts e-pastā. Tā kā šā antidempinga procesa ietvaros Komisijas dienestiem ir detalizēta informācija par cenām uz atsevišķo darījumu bāzes no visiem Kopienas ražotājiem, kas sadarbojās, tika pārbaudīts, vai ir redzama cenu izlīdzināšana. |
| --- | --- |

(42)

Priekšsēdētājs noteikti noliedza, ka Kopienas ražošanas nozare jebkad būtu vienojusies vai izmantojusi kādas “atsauces” cenas, kā minēts e-pastā. Tā kā šā antidempinga procesa ietvaros Komisijas dienestiem ir detalizēta informācija par cenām uz atsevišķo darījumu bāzes no visiem Kopienas ražotājiem, kas sadarbojās, tika pārbaudīts, vai ir redzama cenu izlīdzināšana.

| (43) | Šajā antidempinga izmeklēšanā netika gūti pierādījumi tam, ka reāli pastāvētu cenu izlīdzināšana starp Kopienas ražotājiem, kuri sadarbojās izmeklēšanā. Turklāt esošās cenas vairumā gadījumu bija ievērojami zemākas nekā iepriekš minētajā 2005. gada 13. aprīļa e-pastā norādītās “atskaites” cenas. |
| --- | --- |

(43)

Šajā antidempinga izmeklēšanā netika gūti pierādījumi tam, ka reāli pastāvētu cenu izlīdzināšana starp Kopienas ražotājiem, kuri sadarbojās izmeklēšanā. Turklāt esošās cenas vairumā gadījumu bija ievērojami zemākas nekā iepriekš minētajā 2005. gada 13. aprīļa e-pastā norādītās “atskaites” cenas.

| (44) | Tāpēc Kopienas iestādes šajā antidempinga izmeklēšanā neguva pierādījumus tam, ka situācija, kad attiecīgās valsts importa dempinga cenas ir ievērojami zemākas nekā Kopienas ražošanas nozares cenas, bija radusies galvenokārt saistībā ar mākslīgo cenu līmeni, ko noteikusi pret konkurenci vērsta rīcība. |
| --- | --- |

(44)

Tāpēc Kopienas iestādes šajā antidempinga izmeklēšanā neguva pierādījumus tam, ka situācija, kad attiecīgās valsts importa dempinga cenas ir ievērojami zemākas nekā Kopienas ražošanas nozares cenas, bija radusies galvenokārt saistībā ar mākslīgo cenu līmeni, ko noteikusi pret konkurenci vērsta rīcība.

| (45) | Jāpiebilst arī, ka Komisija nav izdevusi galīgo lēmumu, ar ko nosaka, ka Kopienas ražošanas nozare darbojusies kartelī. |
| --- | --- |

(45)

Jāpiebilst arī, ka Komisija nav izdevusi galīgo lēmumu, ar ko nosaka, ka Kopienas ražošanas nozare darbojusies kartelī.

| (46) | Visu minēto elementu rezultātā Komisija uzskata, ka pašreizējā antidempinga izmeklēšanā nav gūti pierādījumi tam, ka Kopienas ražošanas nozares cenas un kaitējuma rādītājus ietekmējusi pret konkurenci vērsta rīcība vai tirdzniecības ierobežojumi. Tāpēc minēto prasību noraida. |
| --- | --- |

(46)

Visu minēto elementu rezultātā Komisija uzskata, ka pašreizējā antidempinga izmeklēšanā nav gūti pierādījumi tam, ka Kopienas ražošanas nozares cenas un kaitējuma rādītājus ietekmējusi pret konkurenci vērsta rīcība vai tirdzniecības ierobežojumi. Tāpēc minēto prasību noraida.

2.   Laika apstākļu ietekme

| (47) | Vairākas ieinteresētās personas pieprasīja, lai, izmeklējot cēloņsakarības, tiktu ņemta vērā laika apstākļu ietekme. Precīzāk, šīs personas atsaucās uz: i) karstuma vilni 2003. gada vasarā un ii) plūdiem, kas skāra Ungāriju 2005. gada maijā–augustā. |
| --- | --- |

(47)

Vairākas ieinteresētās personas pieprasīja, lai, izmeklējot cēloņsakarības, tiktu ņemta vērā laika apstākļu ietekme. Precīzāk, šīs personas atsaucās uz: i) karstuma vilni 2003. gada vasarā un ii) plūdiem, kas skāra Ungāriju 2005. gada maijā–augustā.

| (48) | Tika rūpīgi pārbaudīts, vai 2003. gada karstuma vilnis Eiropā (iepriekš minētā prasība i)) un 2005. gada plūdi Ungārijā (iepriekš minētā prasība ii)) varēja negatīvi ietekmēt Kopienas ražošanas nozares stāvokli. |
| --- | --- |

(48)

Tika rūpīgi pārbaudīts, vai 2003. gada karstuma vilnis Eiropā (iepriekš minētā prasība i)) un 2005. gada plūdi Ungārijā (iepriekš minētā prasība ii)) varēja negatīvi ietekmēt Kopienas ražošanas nozares stāvokli.

| (49) | Secināja, ka 2003. gada karstuma vilnis un 2005. gada plūdi praktiski neietekmēja cukurkukurūzas ražas apjomu vispārējā, Kopienas ražošanas nozares līmenī. Tiešām, dati, ko izmeklēšanas gaitā saņēma no Kopienas ražotājiem, rāda ļoti stabilas ražas (no hektāra novāktās cukurkukurūzas tonnas) attiecīgajā laikposmā. Tāpat jāatgādina, ka Komisija atklāja, kā aprakstīts pagaidu regulas 86. un 87. apsvērumā, ka vienības ražošanas cena Kopienas ražošanas nozarē laikā no 2002. gada līdz IP ir cēlusies tikai par 5 %, galvenokārt tāpēc, ka cēlusies tērauda cena (bundža ir vissvarīgākais izmaksu elements). Pamatojoties uz šiem elementiem, iepriekš minētā prasība i) un ii) tiek noraidīta. |
| --- | --- |

(49)

Secināja, ka 2003. gada karstuma vilnis un 2005. gada plūdi praktiski neietekmēja cukurkukurūzas ražas apjomu vispārējā, Kopienas ražošanas nozares līmenī. Tiešām, dati, ko izmeklēšanas gaitā saņēma no Kopienas ražotājiem, rāda ļoti stabilas ražas (no hektāra novāktās cukurkukurūzas tonnas) attiecīgajā laikposmā. Tāpat jāatgādina, ka Komisija atklāja, kā aprakstīts pagaidu regulas 86. un 87. apsvērumā, ka vienības ražošanas cena Kopienas ražošanas nozarē laikā no 2002. gada līdz IP ir cēlusies tikai par 5 %, galvenokārt tāpēc, ka cēlusies tērauda cena (bundža ir vissvarīgākais izmaksu elements). Pamatojoties uz šiem elementiem, iepriekš minētā prasība i) un ii) tiek noraidīta.

| (50) | Uzskata, ka laika apstākļi nevarēja izjaukt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(50)

Uzskata, ka laika apstākļi nevarēja izjaukt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

| (51) | Tā kā nav saņemtas citas piezīmes par cēloņsakarību jautājumu, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 77. līdz 99. apsvērums. |
| --- | --- |

(51)

Tā kā nav saņemtas citas piezīmes par cēloņsakarību jautājumu, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 77. līdz 99. apsvērums.

G.   KOPIENAS INTERESES

| (52) | Tā kā par šo jautājumu Komisijas interesēs nav jaunas un pamatotas informācijas vai argumentu, ar šo apstiprina pagaidu regulas 100. līdz 118. apsvērumu. |
| --- | --- |

(52)

Tā kā par šo jautājumu Komisijas interesēs nav jaunas un pamatotas informācijas vai argumentu, ar šo apstiprina pagaidu regulas 100. līdz 118. apsvērumu.

H.   GALĪGIE PASĀKUMI

| (53) | Vairākas ieinteresētās personas pieprasīja: i) lai Komisija izskaidro, kā tā aprēķināja peļņu, ko varēja iegūt, ja nebūtu 14 % importa par dempinga cenām, kā minēts pagaidu regulas 121. apsvērumā, un ii) iepriekš minētā peļņa 14 % bija pārāk augsta. Attiecībā uz pēdējo prasību apgalvoja, ka nesen notikušā līdzīgi apstrādātu lauksaimniecības produktu, piemēram, konservētu citrusaugļu (7) un saldētu zemeņu (8), antidempinga procesā izmantoja 6,8 % un 6,5 % peļņas normu. Šajā ziņā cita ieinteresētā persona pieprasīja: iii) ka 14 % peļņa ir par zemu un tā drīzāk jānosaka 17 % apmērā, lai atspoguļotu 2002. gadā sasniegto rentabilitāti pārdošanā ar mazumtirgotāja piešķirtu tirdzniecības nosaukumu. |
| --- | --- |

(53)

Vairākas ieinteresētās personas pieprasīja: i) lai Komisija izskaidro, kā tā aprēķināja peļņu, ko varēja iegūt, ja nebūtu 14 % importa par dempinga cenām, kā minēts pagaidu regulas 121. apsvērumā, un ii) iepriekš minētā peļņa 14 % bija pārāk augsta. Attiecībā uz pēdējo prasību apgalvoja, ka nesen notikušā līdzīgi apstrādātu lauksaimniecības produktu, piemēram, konservētu citrusaugļu (7) un saldētu zemeņu (8), antidempinga procesā izmantoja 6,8 % un 6,5 % peļņas normu. Šajā ziņā cita ieinteresētā persona pieprasīja: iii) ka 14 % peļņa ir par zemu un tā drīzāk jānosaka 17 % apmērā, lai atspoguļotu 2002. gadā sasniegto rentabilitāti pārdošanā ar mazumtirgotāja piešķirtu tirdzniecības nosaukumu.

| (54) | Attiecībā uz minēto i) un iii) prasību, pagaidu regulas 121. apsvērumā izskaidrots, ka 2002. gadā sasniegtā 21,4 % peļņa, pārdodot ražojumus, kuriem tirdzniecības nosaukumu piešķīris gan ražotājs, gan mazumtirgotājs, ir precizēta 14 % apmērā, lai atspoguļotu šā Kopienas ražošanas nozares marķēšanas sajaukuma izmaiņas attiecībā uz importu no Taizemes. Komisija konstatēja, ka, kā norādīts pagaidu regulas 66. apsvērumā, to ražojumu pārdošanas rentabilitāte, kuri bija paredzēti tirdzniecībai, izmantojot mazumtirgotāja piešķirtu tirdzniecības nosaukumu, bija 17,0 % un 11,1 % attiecīgi 2002. gadā un 2003. gadā, t. i., kad importa par dempinga cenām apjoms bija vismazākais. Komisija uzskatīja par lietderīgu izmantot vidējo no šīm divām peļņas normām, kas ir 14 %. |
| --- | --- |

(54)

Attiecībā uz minēto i) un iii) prasību, pagaidu regulas 121. apsvērumā izskaidrots, ka 2002. gadā sasniegtā 21,4 % peļņa, pārdodot ražojumus, kuriem tirdzniecības nosaukumu piešķīris gan ražotājs, gan mazumtirgotājs, ir precizēta 14 % apmērā, lai atspoguļotu šā Kopienas ražošanas nozares marķēšanas sajaukuma izmaiņas attiecībā uz importu no Taizemes. Komisija konstatēja, ka, kā norādīts pagaidu regulas 66. apsvērumā, to ražojumu pārdošanas rentabilitāte, kuri bija paredzēti tirdzniecībai, izmantojot mazumtirgotāja piešķirtu tirdzniecības nosaukumu, bija 17,0 % un 11,1 % attiecīgi 2002. gadā un 2003. gadā, t. i., kad importa par dempinga cenām apjoms bija vismazākais. Komisija uzskatīja par lietderīgu izmantot vidējo no šīm divām peļņas normām, kas ir 14 %.

| (55) | Attiecībā uz iepriekš minēto ii) prasību uzskata, ka tad, kad nav importa par dempinga cenām, peļņai cik iespējams jāatspoguļo aplūkojamās Kopienas ražošanas nozares īpatnības. Tikai tad, ja trūkst šādas informācijas, var izmantot datus no citām šīs plašākās jomas nozarēm. Šādu pieeju, ko Komisija konsekventi īsteno, atbalsta Pirmās instances tiesa EFMA lietā (9). |
| --- | --- |

(55)

Attiecībā uz iepriekš minēto ii) prasību uzskata, ka tad, kad nav importa par dempinga cenām, peļņai cik iespējams jāatspoguļo aplūkojamās Kopienas ražošanas nozares īpatnības. Tikai tad, ja trūkst šādas informācijas, var izmantot datus no citām šīs plašākās jomas nozarēm. Šādu pieeju, ko Komisija konsekventi īsteno, atbalsta Pirmās instances tiesa EFMA lietā (9).

| (56) | Prasība i) un ii) tāpēc tiek noraidīta un apstiprināts secinājums, ka varētu sasniegt 14 % peļņu, ja nebūtu importa par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(56)

Prasība i) un ii) tāpēc tiek noraidīta un apstiprināts secinājums, ka varētu sasniegt 14 % peļņu, ja nebūtu importa par dempinga cenām.

| (57) | Ņemot vērā izdarītos secinājumus attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Kopienas interesēm un saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu, jānosaka galīgais antidempinga maksājums konstatētās dempinga starpības līmenī, taču ne augstākā līmenī kā pagaidu regulas 123. apsvērumā norādītā un šajā regulā apstiprinātā kaitējuma starpība. Ievērojot augsto sadarbības līmeni, pārējo uzņēmumu, kuri nesadarbojās ar izmeklēšanu, maksājumi tiek noteikti vienā līmenī ar lielākajiem maksājumiem, kas jāmaksā uzņēmumiem, kuri izmeklēšanā sadarbojās. Tāpēc atlikušo maksājuma likmi noteica 12,9 % apmērā. |
| --- | --- |

(57)

Ņemot vērā izdarītos secinājumus attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Kopienas interesēm un saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu, jānosaka galīgais antidempinga maksājums konstatētās dempinga starpības līmenī, taču ne augstākā līmenī kā pagaidu regulas 123. apsvērumā norādītā un šajā regulā apstiprinātā kaitējuma starpība. Ievērojot augsto sadarbības līmeni, pārējo uzņēmumu, kuri nesadarbojās ar izmeklēšanu, maksājumi tiek noteikti vienā līmenī ar lielākajiem maksājumiem, kas jāmaksā uzņēmumiem, kuri izmeklēšanā sadarbojās. Tāpēc atlikušo maksājuma likmi noteica 12,9 % apmērā.

| (58) | Tādējādi galīgie maksājumi būs šādi:








  Uzņēmums | Kaitējuma starpība | Dempinga starpība | Antidempinga maksājums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Karn Corn | 31,3 % | 3,1 % | 3,1 % |
| Malee Sampran | 12,8 % | 17,5 % | 12,8 % |
| River Kwai | 12,8 % | 15,0 % | 12,8 % |
| Sun Sweet | 18,6 % | 11,1 % | 11,1 % |
| Eksportētāji, kas sadarbojās, bet nebija iekļauti izlasē | 17,7 % | 12,9 % | 12,9 % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 31,3 % | 17,5 % | 12,9 % |

(58)

Tādējādi galīgie maksājumi būs šādi:

Uzņēmums

Kaitējuma starpība

Dempinga starpība

Antidempinga maksājums

Karn Corn

31,3 %

3,1 %

3,1 %

Malee Sampran

12,8 %

17,5 %

12,8 %

River Kwai

12,8 %

15,0 %

12,8 %

Sun Sweet

18,6 %

11,1 %

11,1 %

Eksportētāji, kas sadarbojās, bet nebija iekļauti izlasē

17,7 %

12,9 %

12,9 %

Visi pārējie uzņēmumi

31,3 %

17,5 %

12,9 %

I.   SAISTĪBAS

| (59) | Pēc pagaidu pasākumu ieviešanas vairāki ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, izrādīja interesi piedāvāt cenas saistības. Tomēr pēc galīgās informācijas nodošanas atklātībā (izņemot divus uzņēmumus, kas minēti 60. apsvērumā) tie neiesniedza saistību piedāvājumus pamatregulas 8. panta 2. punktā paredzētajā termiņā. |
| --- | --- |

(59)

Pēc pagaidu pasākumu ieviešanas vairāki ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, izrādīja interesi piedāvāt cenas saistības. Tomēr pēc galīgās informācijas nodošanas atklātībā (izņemot divus uzņēmumus, kas minēti 60. apsvērumā) tie neiesniedza saistību piedāvājumus pamatregulas 8. panta 2. punktā paredzētajā termiņā.

| (60) | Ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, nav iesniedzis pietiekami pamatotu piedāvājumu pamatregulas 8. panta 2. punktā noteiktajā termiņā. Tāpēc Komisija nevarēja pieņemt minētā ražotāja eksportētāja saistības. Tomēr Padome, ņemot vērā jautājuma sarežģītību attiecīgajam uzņēmumam un citiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās un kas ir līdzīgā situācijā (sadrumstalota ražošanas nozare, ražotāji eksportētāji atrodas jaunattīstības valstī un bieži darbojas kā tirgotāji un ražotāji eksportētāji, kas padara sarežģītāku pieņemama saistību piedāvājuma formulējumu), un augsto sadarbības līmeni izmeklēšanā, uzskata, ka šiem ražotājiem eksportētājiem izņēmuma kārtā jāatļauj pabeigt saistību piedāvājumus pēc minētā termiņa, bet 10 kalendāro dienu laikā kopš minētās regulas stāšanās spēkā. Komisija drīkst attiecīgi ierosināt minētās regulas grozījumus. |
| --- | --- |

(60)

Ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, nav iesniedzis pietiekami pamatotu piedāvājumu pamatregulas 8. panta 2. punktā noteiktajā termiņā. Tāpēc Komisija nevarēja pieņemt minētā ražotāja eksportētāja saistības. Tomēr Padome, ņemot vērā jautājuma sarežģītību attiecīgajam uzņēmumam un citiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās un kas ir līdzīgā situācijā (sadrumstalota ražošanas nozare, ražotāji eksportētāji atrodas jaunattīstības valstī un bieži darbojas kā tirgotāji un ražotāji eksportētāji, kas padara sarežģītāku pieņemama saistību piedāvājuma formulējumu), un augsto sadarbības līmeni izmeklēšanā, uzskata, ka šiem ražotājiem eksportētājiem izņēmuma kārtā jāatļauj pabeigt saistību piedāvājumus pēc minētā termiņa, bet 10 kalendāro dienu laikā kopš minētās regulas stāšanās spēkā. Komisija drīkst attiecīgi ierosināt minētās regulas grozījumus.

| (61) | Pēc informācijas galīgās nodošanas atklātībā divi ražotāji eksportētāji piedāvāja pieņemamas cenu saistības, apvienotas ar kvantitatīvo ierobežojumu atbilstīgi pamatregulas 8. panta 1. punktam un 8. panta 2. punktam. Viņi piedāvāja pārdot attiecīgo ražojumu ar kvantitatīvo ierobežojumu par cenu vai virs cenas, kas nepieļauj dempinga radītu kaitējumu. Ievedumiem, kas pārsniedz šo daudzuma ierobežojumu, piemēro attiecīgo antidempinga maksājumu. Uzņēmumi Komisiju regulāri un detalizēti informē par to veikto eksportu uz Kopienu, kas nozīmē, ka Komisija var efektīvi uzraudzīt uzņēmumu. Bez tam minēto uzņēmumu pārdošanas struktūra ir tāda, ka Komisija uzskata, ka saistību apiešanas risks ir ierobežots. |
| --- | --- |

(61)

Pēc informācijas galīgās nodošanas atklātībā divi ražotāji eksportētāji piedāvāja pieņemamas cenu saistības, apvienotas ar kvantitatīvo ierobežojumu atbilstīgi pamatregulas 8. panta 1. punktam un 8. panta 2. punktam. Viņi piedāvāja pārdot attiecīgo ražojumu ar kvantitatīvo ierobežojumu par cenu vai virs cenas, kas nepieļauj dempinga radītu kaitējumu. Ievedumiem, kas pārsniedz šo daudzuma ierobežojumu, piemēro attiecīgo antidempinga maksājumu. Uzņēmumi Komisiju regulāri un detalizēti informē par to veikto eksportu uz Kopienu, kas nozīmē, ka Komisija var efektīvi uzraudzīt uzņēmumu. Bez tam minēto uzņēmumu pārdošanas struktūra ir tāda, ka Komisija uzskata, ka saistību apiešanas risks ir ierobežots.

| (62) | Komisija ar Lēmumu 2007/424/EK (10) pieņēma minētos saistību piedāvājumus. Lēmumā ir sīkāk izklāstīts pamatojums šo saistību pieņemšanai. |
| --- | --- |

(62)

Komisija ar Lēmumu 2007/424/EK (10) pieņēma minētos saistību piedāvājumus. Lēmumā ir sīkāk izklāstīts pamatojums šo saistību pieņemšanai.

| (63) | Lai Komisija un muitas iestādes turpmāk varētu efektīvi kontrolēt, kā uzņēmumi ievēro saistības tad, kad tajās noteiktais pieprasījums laišanai brīvā apgrozībā tiek iesniegts attiecīgajai muitas iestādei, atbrīvojumu no maksājuma piešķir ar nosacījumu, ka i) ir iesniegts rēķins, kurā norādīti vismaz tie informācijas elementi, kas ir minēti II pielikumā pievienotajā deklarācijā, ii) importētās preces ir tieši ražojuši, nosūtījuši un par tām izrakstījuši rēķinu minētie uzņēmumi pirmajam neatkarīgajam klientam Kopienā un iii) muitā deklarētās un uzrādītās preces precīzi atbilst aprakstam saistību rēķinā. Ja šie nosacījumi nav izpildīti, pieņemot deklarāciju par laišanu brīvā apgrozībā, iekasē atbilstošu antidempinga maksājumu. |
| --- | --- |

(63)

Lai Komisija un muitas iestādes turpmāk varētu efektīvi kontrolēt, kā uzņēmumi ievēro saistības tad, kad tajās noteiktais pieprasījums laišanai brīvā apgrozībā tiek iesniegts attiecīgajai muitas iestādei, atbrīvojumu no maksājuma piešķir ar nosacījumu, ka i) ir iesniegts rēķins, kurā norādīti vismaz tie informācijas elementi, kas ir minēti II pielikumā pievienotajā deklarācijā, ii) importētās preces ir tieši ražojuši, nosūtījuši un par tām izrakstījuši rēķinu minētie uzņēmumi pirmajam neatkarīgajam klientam Kopienā un iii) muitā deklarētās un uzrādītās preces precīzi atbilst aprakstam saistību rēķinā. Ja šie nosacījumi nav izpildīti, pieņemot deklarāciju par laišanu brīvā apgrozībā, iekasē atbilstošu antidempinga maksājumu.

| (64) | Ja pēc saistību neizpildes Komisija saskaņā ar pamatregulas 8. panta 9. punktu atsauc savu piekrišanu saistībām, atsaucoties uz konkrētiem darījumiem, un paziņo attiecīgos rēķinus par nederīgiem, pieņemot deklarāciju par šo darījumu laišanu brīvā apgrozībā, rodas muitas parāds. |
| --- | --- |

(64)

Ja pēc saistību neizpildes Komisija saskaņā ar pamatregulas 8. panta 9. punktu atsauc savu piekrišanu saistībām, atsaucoties uz konkrētiem darījumiem, un paziņo attiecīgos rēķinus par nederīgiem, pieņemot deklarāciju par šo darījumu laišanu brīvā apgrozībā, rodas muitas parāds.

| (65) | Importētājiem jāzina, ka muitas parāds ir normāls tirdzniecības risks, kas, pieņemot deklarāciju par laišanu brīvā apgrozībā, kā aprakstīts 62. un 63. apsvērumā, var rasties arī tad, ja Komisija ir apstiprinājusi tā uzņēmuma piedāvātās saistības, no kura šie importētāji tieši vai netieši ir pirkuši savas preces. |
| --- | --- |

(65)

Importētājiem jāzina, ka muitas parāds ir normāls tirdzniecības risks, kas, pieņemot deklarāciju par laišanu brīvā apgrozībā, kā aprakstīts 62. un 63. apsvērumā, var rasties arī tad, ja Komisija ir apstiprinājusi tā uzņēmuma piedāvātās saistības, no kura šie importētāji tieši vai netieši ir pirkuši savas preces.

| (66) | Atbilstoši pamatregulas 14. panta 7. punktam muitas iestādēm nekavējoties jāinformē Komisija katrreiz, kad ir konstatētas saistību nepildīšanas pazīmes. |
| --- | --- |

(66)

Atbilstoši pamatregulas 14. panta 7. punktam muitas iestādēm nekavējoties jāinformē Komisija katrreiz, kad ir konstatētas saistību nepildīšanas pazīmes.

| (67) | Iepriekš minēto iemeslu dēļ Taizemes eksportētāju piedāvātās saistības Komisija uzskata par pieņemamām, un attiecīgie uzņēmumi tika informēti par būtiskajiem faktiem, apsvērumiem un pienākumiem, pamatojoties uz kuriem saistības ir pieņemtas. |
| --- | --- |

(67)

Iepriekš minēto iemeslu dēļ Taizemes eksportētāju piedāvātās saistības Komisija uzskata par pieņemamām, un attiecīgie uzņēmumi tika informēti par būtiskajiem faktiem, apsvērumiem un pienākumiem, pamatojoties uz kuriem saistības ir pieņemtas.

| (68) | Saistību pārkāpuma vai atsaukšanas gadījumā vai tad, ja Komisija atceļ saistību pieņemšanu, antidempinga maksājumu, ko Padome noteikusi saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu, automātiski piemēro saskaņā ar pamatregulas 8. panta 9. punktu. |
| --- | --- |

(68)

Saistību pārkāpuma vai atsaukšanas gadījumā vai tad, ja Komisija atceļ saistību pieņemšanu, antidempinga maksājumu, ko Padome noteikusi saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu, automātiski piemēro saskaņā ar pamatregulas 8. panta 9. punktu.

J.   PAGAIDU MAKSĀJUMA GALĪGĀ IEKASĒŠANA

| (69) | Ņemot vērā Taizemes ražotājiem eksportētājiem konstatēto dempinga starpību apmēru un Kopienas ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma apmēru, uzskata, ka uzlikto galīgo antidempinga maksājumu apmērā galīgi jāiekasē summas, kas garantētas ar pagaidu regulā noteikto pagaidu antidempinga maksājumu. |
| --- | --- |

(69)

Ņemot vērā Taizemes ražotājiem eksportētājiem konstatēto dempinga starpību apmēru un Kopienas ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma apmēru, uzskata, ka uzlikto galīgo antidempinga maksājumu apmērā galīgi jāiekasē summas, kas garantētas ar pagaidu regulā noteikto pagaidu antidempinga maksājumu.

| (70) | Atsevišķu uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas precizētas šajā regulā, tika noteiktas, balstoties uz pašreizējās izmeklēšanas secinājumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Šīs maksājumu likmes (atšķirībā no valsts vienotā maksājuma, ko piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem”) līdz ar to piemēro vienīgi to ražojumu importam, kuru izcelsme ir attiecīgajā valstī un kurus ražo minētie uzņēmumi un līdz ar to minētās konkrētās juridiskās personas. Importētajiem ražojumiem, ko ražojis jebkurš cits uzņēmums, kura nosaukums un adrese nav norādīta šīs regulas rezolutīvajā daļā, ieskaitot vienības, kas saistītas ar norādītajiem uzņēmumiem, nevar izmantot minētās likmes, un uz tiem attiecina “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājumu likmi. |
| --- | --- |

(70)

Atsevišķu uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas precizētas šajā regulā, tika noteiktas, balstoties uz pašreizējās izmeklēšanas secinājumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Šīs maksājumu likmes (atšķirībā no valsts vienotā maksājuma, ko piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem”) līdz ar to piemēro vienīgi to ražojumu importam, kuru izcelsme ir attiecīgajā valstī un kurus ražo minētie uzņēmumi un līdz ar to minētās konkrētās juridiskās personas. Importētajiem ražojumiem, ko ražojis jebkurš cits uzņēmums, kura nosaukums un adrese nav norādīta šīs regulas rezolutīvajā daļā, ieskaitot vienības, kas saistītas ar norādītajiem uzņēmumiem, nevar izmantot minētās likmes, un uz tiem attiecina “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājumu likmi.

| (71) | Jebkura prasība piemērot šīs konkrēto uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumu izveidošanas) ir tūlīt jāadresē Komisijai, pievienojot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši informāciju par uzņēmuma darbības izmaiņām attiecībā uz ražošanu, pārdevumiem iekšzemes tirgū un eksporta preču pārdevumiem, kas saistīti, piemēram, ar minēto nosaukuma maiņu vai minētajām izmaiņām ražošanas un tirdzniecības uzņēmumos. Vajadzības gadījumā regulu attiecīgi grozīs, papildinot to uzņēmumu sarakstu, kas izmanto atsevišķos maksājumus, |
| --- | --- |

(71)

Jebkura prasība piemērot šīs konkrēto uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumu izveidošanas) ir tūlīt jāadresē Komisijai, pievienojot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši informāciju par uzņēmuma darbības izmaiņām attiecībā uz ražošanu, pārdevumiem iekšzemes tirgū un eksporta preču pārdevumiem, kas saistīti, piemēram, ar minēto nosaukuma maiņu vai minētajām izmaiņām ražošanas un tirdzniecības uzņēmumos. Vajadzības gadījumā regulu attiecīgi grozīs, papildinot to uzņēmumu sarakstu, kas izmanto atsevišķos maksājumus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo tiek piemērots galīgais antidempinga maksājums Taizemes izcelsmes tādas cukurkukurūzas (Zea mays var. saccharata) importam, kura ir graudu veidā un sagatavota vai konservēta etiķī vai etiķskābē, nesaldēta un kuru deklarē ar KN kodu ex 2001 90 30 (TARIC kods 2001903010), un tādas cukurkukurūzas (Zea mays var. saccharata) importam, kura ir graudu veidā un sagatavota vai konservēta bez etiķa vai etiķskābes, nesaldēta, izņemot 2006. pozīcijas ražojumus, un kuru deklarē ar KN kodu ex 2005 80 00 (TARIC kods 2005800010).

2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama 1. punktā izklāstīto turpmāk minēto uzņēmumu izgatavotajiem ražojumiem, ietverot CIF cenu līdz Kopienas robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šāda:

| Uzņēmums | Antidempinga maksājuma likme (%) | TARIC papildkods |
| --- | --- | --- |
| Karn Corn Co., Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 71130, Taizeme | 3,1 | A789 |
| Malee Sampran Public Co., Ltd, Abico Bldg 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Taizeme | 12,8 | A790 |
| River Kwai International Food Industry Co., Ltd., 52 Thaniya Plaza, 21st. Floor, Silom Rd, Bangrak, Bangkok 10500, Taizeme | 12,8 | A791 |
| Sun Sweet Co., Ltd, 9 M 1, Sanpatong, Chiangmai, Taizeme 50120 | 11,1 | A792 |
| I pielikumā uzskaitītie ražotāji | 12,9 | A793 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 12,9 | A999 |

Uzņēmums

Antidempinga maksājuma likme (%)

TARIC papildkods

Karn Corn Co., Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 71130, Taizeme

3,1

A789

Malee Sampran Public Co., Ltd, Abico Bldg 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Taizeme

12,8

A790

River Kwai International Food Industry Co., Ltd., 52 Thaniya Plaza, 21st. Floor, Silom Rd, Bangrak, Bangkok 10500, Taizeme

12,8

A791

Sun Sweet Co., Ltd, 9 M 1, Sanpatong, Chiangmai, Taizeme 50120

11,1

A792

I pielikumā uzskaitītie ražotāji

12,9

A793

Visi pārējie uzņēmumi

12,9

A999

3.   Neskarot 1. punktu, galīgo maksājumu nepiemēro importam, kas laists brīvā apgrozībā saskaņā ar 2. pantu.

4.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodevām.

2. pants

1.   Importētos ražojumus, kas deklarēti laišanai brīvā apgrozībā, ja tos ražojuši uzņēmumi, kuru saraksts dots Lēmumā 2007/424/EK, ņemot vērā tā grozījumus, atbrīvo no antidempinga maksājumiem, kurus piemēro saskaņā ar 1. pantu, ja:

| — | tos ir tieši ražojuši, nosūtījuši un par tiem izrakstījuši rēķinu minētie uzņēmumi pirmajam neatkarīgajam klientam Kopienā un |
| --- | --- |

—

tos ir tieši ražojuši, nosūtījuši un par tiem izrakstījuši rēķinu minētie uzņēmumi pirmajam neatkarīgajam klientam Kopienā un

| — | ja šo ievesto ražojumu saistību rēķins ir rēķins, kurā norādīti vismaz tie elementi un deklarācija, kas minēta šīs regulas II pielikumā, un |
| --- | --- |

—

ja šo ievesto ražojumu saistību rēķins ir rēķins, kurā norādīti vismaz tie elementi un deklarācija, kas minēta šīs regulas II pielikumā, un

| — | ja muitā deklarētās un uzrādītās preces precīzi atbilst saistību rēķinā sniegtajam aprakstam. |
| --- | --- |

—

ja muitā deklarētās un uzrādītās preces precīzi atbilst saistību rēķinā sniegtajam aprakstam.

2.   Muitas parāds rodas, pieņemot deklarāciju par laišanu brīvā apgrozībā:

| — | ja attiecībā uz 1. punktā minētajiem ievedumiem konstatē, ka viena vai vairākas šajā punktā paredzētās saistības netiek pildītas, vai |
| --- | --- |

—

ja attiecībā uz 1. punktā minētajiem ievedumiem konstatē, ka viena vai vairākas šajā punktā paredzētās saistības netiek pildītas, vai

| — | ja Komisija saskaņā ar pamatregulas 8. panta 9. punktu ar regulu vai lēmumu atsauc savu piekrišanu saistībām, norādot konkrētus darījumus, un paziņo attiecīgos saistību rēķinus par nederīgiem. |
| --- | --- |

—

ja Komisija saskaņā ar pamatregulas 8. panta 9. punktu ar regulu vai lēmumu atsauc savu piekrišanu saistībām, norādot konkrētus darījumus, un paziņo attiecīgos saistību rēķinus par nederīgiem.

3. pants

Galīgi iekasē summas, kas garantētas ar pagaidu antidempinga maksājumiem atbilstīgi Komisijas Regulai (EK) Nr. 1888/2006 par Taizemes izcelsmes tādas cukurkukurūzas (Zea mays var. saccharata) importu, kura ir graudu veidā un sagatavota vai konservēta etiķī vai etiķskābē, nesaldēta un kuru deklarē ar KN kodu ex 2001 90 30 (TARIC kods 2001903010), un tādas cukurkukurūzas (Zea mays var. saccharata) importu, kura ir graudu veidā un sagatavota vai konservēta bez etiķa vai etiķskābes, nesaldēta, izņemot 2006. pozīcijas ražojumus, un kuru deklarē ar KN kodu ex 2005 80 00 (TARIC kods 2005800010). Atbrīvo garantētās summas, kas pārsniedz 1. panta 2. punktā noteiktos galīgos antidempinga maksājumus.

4. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Luksemburgā, 2007. gada 18. jūnijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

F.-W. STEINMEIER

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.).

1

(2)  OV C 75, 28.3.2006., 6. lpp.

2

(3)  OV L 364, 20.12.2006., 68. lpp.

3

(4)  Līgums par Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību 1994 VI panta īstenošanu.

4

(5)  WT/DS184/AB/R, 23.8.2001., Amerikas Savienotās Valstis – Antidempinga pasākumi attiecībā uz konkrētiem karsti velmēta tērauda izstrādājumiem no Japānas.

5

(6)  Lieta T-58/99 Mukand un citi pret Padomi [2001] ECR II-2521.

6

99 Mukand un citi pret Padomi

(7)  Komisijas Regula (EK) Nr. 658/2004 (OV L 104, 8.4.2004., 67. lpp.) (sk. 115. apsvērumu).

7

(8)  Komisijas Regula (EK) Nr. 1551/2006 (OV L 287, 18.10.2006., 3. lpp.) (sk. 144. apsvērumu).

8

(9)  Lieta T-210/95, EFMA pret Komisiju, [1999] ECR II-3291 (54. un turpmākie punkti).

9

EFMA pret Komisiju

(10)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 41. lpp.

10

Oficiālā Vēstneša

---

I PIELIKUMS

To ražotāju saraksts, kuri sadarbojās un kuri minēti 1. panta 2. punktā, un uz kuriem attiecas TARIC papildkods A793.

| Nosaukums | Adrese |
| --- | --- |
| Agroon (Thailand) Co., Ltd. | 50/499-500 Moo 6, Baan Mai, Pakkret, Monthaburi 11120, Thailand |
| B.N.H. Canning Co., Ltd. | 425/6-7 Sathorn Place Bldg., Klongtonsai, Klongsan, Bangkok 10600, Thailand |
| Boonsith Enterprise Co., Ltd. | 7/4 M.2, Soi Chomthong 13, Chomthong Rd., Chomthong, Bangkok 10150, Thailand |
| Erawan Food Public Company Limited | Panjathani Tower 16th floor, 127/21 Nonsee Rd., Chongnonsee, Yannawa, Bangkok 10120, Thailand |
| Great Oriental Food Products Co., Ltd. | 888/127 Panuch Village, Soi Thanaphol 2, Samsen-Nok, Huaykwang, Bangkok 10310, Thailand |
| Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd. | 236 Krung Thon Muang Kaew Bldg., Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Thailand |
| Lampang Food Products Co., Ltd. | 22K Building, Soi Sukhumvit 35, Klongton Nua, Wattana, Bangkok 10110, Thailand |
| O.V. International Import-Export Co., Ltd. | 121/320 Soi Ekachai 66/6, Bangborn, Bangkok 10500, Thailand |
| Pan Inter Foods Co., Ltd. | 400 Sunphavuth Rd., Bangna, Bangkok 10260, Thailand |
| Siam Food Products Public Co., Ltd. | 3195/14 Rama IV Rd., Vibulthani Tower 1, 9th Fl., Klong Toey, Bangkok, 10110, Thailand |
| Viriyah Food Processing Co., Ltd. | 100/48 Vongvanij B Bldg, 18th Fl, Praram 9 Rd., Huay Kwang, Bangkok 10310, Thailand |
| Vita Food Factory (1989) Ltd. | 89 Arunammarin Rd., Banyikhan, Bangplad, Bangkok 10700, Thailand |

Nosaukums

Adrese

Agroon (Thailand) Co., Ltd.

50/499-500 Moo 6, Baan Mai, Pakkret, Monthaburi 11120, Thailand

B.N.H. Canning Co., Ltd.

425/6-7 Sathorn Place Bldg., Klongtonsai, Klongsan, Bangkok 10600, Thailand

Boonsith Enterprise Co., Ltd.

7/4 M.2, Soi Chomthong 13, Chomthong Rd., Chomthong, Bangkok 10150, Thailand

Erawan Food Public Company Limited

Panjathani Tower 16th floor, 127/21 Nonsee Rd., Chongnonsee, Yannawa, Bangkok 10120, Thailand

Great Oriental Food Products Co., Ltd.

888/127 Panuch Village, Soi Thanaphol 2, Samsen-Nok, Huaykwang, Bangkok 10310, Thailand

Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd.

236 Krung Thon Muang Kaew Bldg., Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Thailand

Lampang Food Products Co., Ltd.

22K Building, Soi Sukhumvit 35, Klongton Nua, Wattana, Bangkok 10110, Thailand

O.V. International Import-Export Co., Ltd.

121/320 Soi Ekachai 66/6, Bangborn, Bangkok 10500, Thailand

Pan Inter Foods Co., Ltd.

400 Sunphavuth Rd., Bangna, Bangkok 10260, Thailand

Siam Food Products Public Co., Ltd.

3195/14 Rama IV Rd., Vibulthani Tower 1, 9th Fl., Klong Toey, Bangkok, 10110, Thailand

Viriyah Food Processing Co., Ltd.

100/48 Vongvanij B Bldg, 18th Fl, Praram 9 Rd., Huay Kwang, Bangkok 10310, Thailand

Vita Food Factory (1989) Ltd.

89 Arunammarin Rd., Banyikhan, Bangplad, Bangkok 10700, Thailand

---

II PIELIKUMS

Rēķinā, ko pievieno precēm, kuras uzņēmums pārdod Kopienā un uz kurām attiecas saistības, norāda šādu informāciju:

| 1. | Virsraksts “RĒĶINS PAR PRECĒM, UZ KURĀM ATTIECAS SAISTĪBAS”. |
| --- | --- |

1.

Virsraksts “RĒĶINS PAR PRECĒM, UZ KURĀM ATTIECAS SAISTĪBAS”.

| 2. | Tā uzņēmuma nosaukums, kurš izrakstījis rēķinu. |
| --- | --- |

2.

Tā uzņēmuma nosaukums, kurš izrakstījis rēķinu.

| 3. | Rēķina numurs. |
| --- | --- |

3.

Rēķina numurs.

| 4. | Rēķina izdošanas diena. |
| --- | --- |

4.

Rēķina izdošanas diena.

| 5. | TARIC papildkods, saskaņā ar kuru rēķinā minētās preces muitojamas uz Kopienas robežas. |
| --- | --- |

5.

TARIC papildkods, saskaņā ar kuru rēķinā minētās preces muitojamas uz Kopienas robežas.

| 6. | Precīzs preču apraksts, kurā ietverts:






  — | ražojuma koda numurs (RKN), kuru izmanto saistību mērķiem, |
| --- | --- | --- |

6.

Precīzs preču apraksts, kurā ietverts:

—

ražojuma koda numurs (RKN), kuru izmanto saistību mērķiem,

| — | skaidri formulēts attiecīgajam RKN atbilstošo preču apraksts, |
| --- | --- |

—

skaidri formulēts attiecīgajam RKN atbilstošo preču apraksts,

| — | uzņēmuma ražojuma kods (URK), |
| --- | --- |

—

uzņēmuma ražojuma kods (URK),

| — | TARIC kods, |
| --- | --- |

—

TARIC kods,

| — | daudzums (jānorāda tonnās). |
| --- | --- |

—

daudzums (jānorāda tonnās).

| 7. | Pārdošanas noteikumu apraksts, norādot:






  — | cenu par tonnu, |
| --- | --- | --- |

7.

Pārdošanas noteikumu apraksts, norādot:

—

cenu par tonnu,

| — | piemērojamos maksāšanas noteikumus, |
| --- | --- |

—

piemērojamos maksāšanas noteikumus,

| — | piemērojamos piegādes noteikumus, |
| --- | --- |

—

piemērojamos piegādes noteikumus,

| — | atlaides un rabatus kopā. |
| --- | --- |

—

atlaides un rabatus kopā.

| 8. | Tā uzņēmuma nosaukums, kurš importē Kopienā un kuram uzņēmums tieši izdod rēķinu, kas pievienots precēm, uz kurām attiecas saistības. |
| --- | --- |

8.

Tā uzņēmuma nosaukums, kurš importē Kopienā un kuram uzņēmums tieši izdod rēķinu, kas pievienots precēm, uz kurām attiecas saistības.

| 9. | Tās uzņēmuma amatpersonas vārds, kura izsniegusi rēķinu, un šāda parakstīta deklarācija:
  “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka preču, uz kurām attiecas šis rēķins, pārdošana tiešam eksportam uz Eiropas Kopienu tiek veikta saskaņā ar saistību, ko piedāvājis [UZŅĒMUMS], un ievērojot to nosacījumus, ko pieņēmusi Eiropas Komisija ar Lēmumu 2000/424/EK. Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtās ziņas ir pilnīgas un pareizas.” |
| --- | --- |

9.

Tās uzņēmuma amatpersonas vārds, kura izsniegusi rēķinu, un šāda parakstīta deklarācija:

“Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka preču, uz kurām attiecas šis rēķins, pārdošana tiešam eksportam uz Eiropas Kopienu tiek veikta saskaņā ar saistību, ko piedāvājis [UZŅĒMUMS], un ievērojot to nosacījumus, ko pieņēmusi Eiropas Komisija ar Lēmumu 2000/424/EK. Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtās ziņas ir pilnīgas un pareizas.”

---

| 20.6.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 159/26 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 159/26

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 683/2007

(2007. gada 19. jūnijs),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2007. gada 20. jūnijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 19. jūnijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 386/2005 (OV L 62, 9.3.2005., 3. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2007. gada 19. jūnija Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 30,8 |
| TR | 96,8 |
| ZZ | 63,8 |
| 0707 00 05 | TR | 92,9 |
| ZZ | 92,9 |
| 0709 90 70 | TR | 91,2 |
| ZZ | 91,2 |
| 0805 50 10 | AR | 56,1 |
| ZA | 60,5 |
| ZZ | 58,3 |
| 0808 10 80 | AR | 92,2 |
| BR | 74,7 |
| CL | 92,3 |
| CN | 87,1 |
| NZ | 96,2 |
| US | 102,2 |
| ZA | 99,8 |
| ZZ | 92,1 |
| 0809 10 00 | IL | 156,1 |
| TR | 199,9 |
| ZZ | 178,0 |
| 0809 20 95 | TR | 289,2 |
| US | 327,0 |
| ZZ | 308,1 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | CL | 101,4 |
| US | 149,4 |
| ZA | 88,3 |
| ZZ | 113,0 |
| 0809 40 05 | CL | 134,4 |
| IL | 164,9 |
| US | 222,0 |
| ZZ | 173,8 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

MA

30,8

TR

96,8

ZZ

63,8

0707 00 05

TR

92,9

ZZ

92,9

0709 90 70

TR

91,2

ZZ

91,2

0805 50 10

AR

56,1

ZA

60,5

ZZ

58,3

0808 10 80

AR

92,2

BR

74,7

CL

92,3

CN

87,1

NZ

96,2

US

102,2

ZA

99,8

ZZ

92,1

0809 10 00

IL

156,1

TR

199,9

ZZ

178,0

0809 20 95

TR

289,2

US

327,0

ZZ

308,1

0809 30 10, 0809 30 90

CL

101,4

US

149,4

ZA

88,3

ZZ

113,0

0809 40 05

CL

134,4

IL

164,9

US

222,0

ZZ

173,8

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 20.6.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 159/28 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 159/28

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 684/2007

(2007. gada 19. jūnijs),

ar ko nosaka eksporta kompensācijas cūkgaļai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1975. gada 29. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2759/75 par cūkgaļas tirgus kopējo organizāciju (1), un jo īpaši tās 13. panta 3. punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EEK) Nr. 2759/75 13. panta 1. punktā paredzēts, ka starpību starp minētās regulas 1. pantā uzskaitīto produktu cenu pasaules tirgū un šo produktu cenu Kopienā var atlīdzināt ar eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EEK) Nr. 2759/75 13. panta 1. punktā paredzēts, ka starpību starp minētās regulas 1. pantā uzskaitīto produktu cenu pasaules tirgū un šo produktu cenu Kopienā var atlīdzināt ar eksporta kompensāciju.

| (2) | Ņemot vērā pašreizējo stāvokli cūkgaļas tirgū, eksporta kompensācijas ir jānosaka saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2759/75 13. pantā paredzētajiem noteikumiem un kritērijiem. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā pašreizējo stāvokli cūkgaļas tirgū, eksporta kompensācijas ir jānosaka saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2759/75 13. pantā paredzētajiem noteikumiem un kritērijiem.

| (3) | Regulas (EEK) Nr. 2759/75 13. panta 3. punktā paredzēts, ka stāvoklis pasaules tirgū vai dažu tirgu īpašās prasības var radīt nepieciešamību atkarā no galamērķa noteikt dažādu kompensācijas lielumu par produktiem, kas uzskaitīti Regulas (EEK) Nr. 2759/75 1. pantā. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (EEK) Nr. 2759/75 13. panta 3. punktā paredzēts, ka stāvoklis pasaules tirgū vai dažu tirgu īpašās prasības var radīt nepieciešamību atkarā no galamērķa noteikt dažādu kompensācijas lielumu par produktiem, kas uzskaitīti Regulas (EEK) Nr. 2759/75 1. pantā.

| (4) | Kompensācija ir jāpiešķir tikai par produktiem, kurus atļauts laist brīvā apgrozībā Kopienas tirgū un kuriem ir veselības marķējums, kas paredzēts 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 853/2004, ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku (2). Šiem produktiem jāatbilst arī prasībām, kas noteiktas ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 852/2004 par pārtikas produktu higiēnu (3) un ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 854/2004, ar ko paredz īpašus noteikumus par lietošanai pārtikā paredzētu dzīvnieku izcelsmes produktu oficiālās kontroles organizēšanu (4). |
| --- | --- |

(4)

Kompensācija ir jāpiešķir tikai par produktiem, kurus atļauts laist brīvā apgrozībā Kopienas tirgū un kuriem ir veselības marķējums, kas paredzēts 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 853/2004, ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku (2). Šiem produktiem jāatbilst arī prasībām, kas noteiktas ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 852/2004 par pārtikas produktu higiēnu (3) un ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 854/2004, ar ko paredz īpašus noteikumus par lietošanai pārtikā paredzētu dzīvnieku izcelsmes produktu oficiālās kontroles organizēšanu (4).

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cūkgaļas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cūkgaļas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Regulas (EEK) Nr. 2759/75 13. pantā paredzēto eksporta kompensāciju piešķir par tiem produktiem un tādā apjomā, kā noteikts šīs regulas pielikumā, attiecinot uz tiem šā panta 2. punktā paredzēto nosacījumu.

2.   Produktiem, par kuriem atbilstīgi 1. punktam ir tiesības saņemt kompensāciju, ir jāatbilst attiecīgajām Regulas (EK) Nr. 852/2004 un Regulas (EK) Nr. 853/2004 prasībām, jo īpaši Regulas (EK) Nr. 854/2004 I pielikuma I sadaļas III nodaļā noteiktajām prasībām par sagatavošanu apstiprinātā uzņēmumā un atbilstību veselības marķējuma prasībām.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2007. gada 20. jūnijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 19. jūnijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 282, 1.11.1975., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1913/2005 (OV L 307, 25.11.2005., 2. lpp.).

1

(2)  OV L 139, 30.4.2004., 55. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1791/2006 (OV L 363, 20.12.2006., 1. lpp.).

2

(3)  OV L 139, 30.4.2004., 1. lpp.

3

(4)  OV L 139, 30.4.2004., 206. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1791/2006.

4

---

PIELIKUMS

Eksporta kompensācijas cūkgaļas nozarē, kuras piemēro no 2007. gada 20. jūnija

| Produktu kods | Galamērķis | Mērvienība | Kompensāciju apjoms |
| --- | --- | --- | --- |
| 0210 11 31 9110 | A00 | EUR/100 kg | 54,20 |
| 0210 11 31 9910 | A00 | EUR/100 kg | 54,20 |
| 0210 19 81 9100 | A00 | EUR/100 kg | 54,20 |
| 0210 19 81 9300 | A00 | EUR/100 kg | 54,20 |
| 1601 00 91 9120 | A00 | EUR/100 kg | 19,50 |
| 1601 00 99 9110 | A00 | EUR/100 kg | 15,20 |
| 1602 41 10 9110 | A00 | EUR/100 kg | 29,00 |
| 1602 41 10 9130 | A00 | EUR/100 kg | 17,10 |
| 1602 42 10 9110 | A00 | EUR/100 kg | 22,80 |
| 1602 42 10 9130 | A00 | EUR/100 kg | 17,10 |
| 1602 49 19 9130 | A00 | EUR/100 kg | 17,10 |
| N.B.: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi ir definēti grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).
  Galamērķu kodi ir definēti Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). |

Produktu kods

Galamērķis

Mērvienība

Kompensāciju apjoms

0210 11 31 9110

A00

EUR/100 kg

54,20

0210 11 31 9910

A00

EUR/100 kg

54,20

0210 19 81 9100

A00

EUR/100 kg

54,20

0210 19 81 9300

A00

EUR/100 kg

54,20

1601 00 91 9120

A00

EUR/100 kg

19,50

1601 00 99 9110

A00

EUR/100 kg

15,20

1602 41 10 9110

A00

EUR/100 kg

29,00

1602 41 10 9130

A00

EUR/100 kg

17,10

1602 42 10 9110

A00

EUR/100 kg

22,80

1602 42 10 9130

A00

EUR/100 kg

17,10

1602 49 19 9130

A00

EUR/100 kg

17,10

N.B.: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi ir definēti grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

Galamērķu kodi ir definēti Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.).

---

| 20.6.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 159/30 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 159/30

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 685/2007

(2007. gada 19. jūnijs),

ar ko nosaka reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam, un groza Regulu (EK) Nr. 1484/95

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1975. gada 29. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2771/75 par olu tirgus kopējo organizāciju (1), un jo īpaši tās 5. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1975. gada 29. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2777/75 par mājputnu gaļas tirgus kopējo organizāciju (2), un jo īpaši tās 5. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1975. gada 29. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2783/75 par olu albumīna un laktalbumīna tirgus kopējo organizāciju (3), un jo īpaši tās 3. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regula (EK) Nr. 1484/95 (4), ietver sīki izstrādātus noteikumus papildu importa nodevu sistēmas ieviešanai un nosaka reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē un olu albumīnam. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regula (EK) Nr. 1484/95 (4), ietver sīki izstrādātus noteikumus papildu importa nodevu sistēmas ieviešanai un nosaka reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē un olu albumīnam.

| (2) | Regulāri kontrolējot datus, uz kuriem balstās reprezentatīvu cenu noteikšana mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam, ir konstatēts, ka dažu produktu importa reprezentatīvās cenas ir jāmaina, ņemot vērā cenu atšķirības atkarībā no izcelsmes. Tādēļ reprezentatīvās cenas ir jāpublicē. |
| --- | --- |

(2)

Regulāri kontrolējot datus, uz kuriem balstās reprezentatīvu cenu noteikšana mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam, ir konstatēts, ka dažu produktu importa reprezentatīvās cenas ir jāmaina, ņemot vērā cenu atšķirības atkarībā no izcelsmes. Tādēļ reprezentatīvās cenas ir jāpublicē.

| (3) | Šie labojumi ir jāpiemēro pēc iespējas ātrāk, ņemot vērā tirgus situāciju. |
| --- | --- |

(3)

Šie labojumi ir jāpiemēro pēc iespējas ātrāk, ņemot vērā tirgus situāciju.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Mājputnu gaļas un olu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Mājputnu gaļas un olu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1484/95 I pielikumu nomaina ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2007. gada 20. jūnijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 19. jūnijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 282, 1.11.1975., 49. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 679/2006 (OV L 119, 4.5.2006., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 282, 1.11.1975., 77. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 679/2006.

2

(3)  OV L 282, 1.11.1975., 104. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2916/95 (OV L 305, 19.12.1995., 49. lpp.).

3

(4)  OV L 145, 29.6.1995., 47. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 591/2007 (OV L 139, 31.5.2007., 20. lpp.).

4

---

PIELIKUMS

Komisijas 2007. gada 19. jūnija Regulai, ar ko nosaka reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam, un groza Regulu (EK) Nr. 1484/95

“I PIELIKUMS

| KN kods | Produktu apraksts | Reprezentatīvā cena
  (EUR/100 kg) | 3. panta 3. punktā paredzētais nodrošinājums
  (EUR/100 kg) | Izcelsmes valsts (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 90 | Saldēti 65 % cāļi | 104,6 | 4 | 01 |
| 104,5 | 4 | 02 |
| 0207 14 10 | Saldēti šķirnes vistas gaļas bezkaulu izcirtņi | 212,6 | 26 | 01 |
| 216,6 | 25 | 02 |
| 306,6 | 0 | 03 |
| 0207 14 50 | Cāļu krūtiņas, saldētas | 266,4 | 0 | 01 |
| 0207 25 10 | Saldēti 80 % tītari | 128,8 | 9 | 01 |
| 0207 27 10 | Saldēti tītara gaļas bezkaulu izcirtņi | 264,3 | 10 | 01 |
| 291,0 | 2 | 03 |
| 1602 32 11 | Termiski neapstrādāti šķirnes vistas gaļas izstrādājumi | 229,0 | 17 | 01 |

KN kods

Produktu apraksts

Reprezentatīvā cena

(EUR/100 kg)

3. panta 3. punktā paredzētais nodrošinājums

(EUR/100 kg)

Izcelsmes valsts (1)

0207 12 90

Saldēti 65 % cāļi

104,6

4

01

104,5

4

02

0207 14 10

Saldēti šķirnes vistas gaļas bezkaulu izcirtņi

212,6

26

01

216,6

25

02

306,6

0

03

0207 14 50

Cāļu krūtiņas, saldētas

266,4

0

01

0207 25 10

Saldēti 80 % tītari

128,8

9

01

0207 27 10

Saldēti tītara gaļas bezkaulu izcirtņi

264,3

10

01

291,0

2

03

1602 32 11

Termiski neapstrādāti šķirnes vistas gaļas izstrādājumi

229,0

17

01

---

(1)  Importa izcelsmes valstis:

1

| 01 | Brazīlija |
| --- | --- |
| 02 | Argentīna |
| 03 | Čīle.” |

01

Brazīlija

02

Argentīna

03

Čīle.”

---

| 20.6.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 159/32 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 159/32

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 686/2007

(2007. gada 19. jūnijs)

par mājputnu gaļas ievešanas atļauju izdošanu atbilstoši pieteikumiem, kas 2007. gada jūnija pirmajās septiņās dienās iesniegti saskaņā ar tarifa kvotām, kuras atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 533/2007

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1975. gada 29. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2777/75 par mājputnu gaļas tirgus kopīgo organizāciju (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 31. augusta Regulu (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (2), un jo īpaši tās 7. panta 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 14. maija Regulu (EK) Nr. 533/2007 par tarifa kvotu atvēršanu un pārvaldīšanu mājputnu gaļas nozarē (3), un jo īpaši tās 5. panta 6. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 533/2007 ir atvērtas tarifa kvotas mājputnu gaļas produktu ievešanai. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 533/2007 ir atvērtas tarifa kvotas mājputnu gaļas produktu ievešanai.

| (2) | Ievešanas atļauju pieteikumi, kas iesniegti 2007. gada jūnija pirmajās septiņās dienās par apakšperiodu no 2007. gada 1. jūlija līdz 30. septembrim, attiecībā uz dažām kvotām pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu ievešanas atļaujas var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, ko piemēro prasītajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

(2)

Ievešanas atļauju pieteikumi, kas iesniegti 2007. gada jūnija pirmajās septiņās dienās par apakšperiodu no 2007. gada 1. jūlija līdz 30. septembrim, attiecībā uz dažām kvotām pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu ievešanas atļaujas var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, ko piemēro prasītajiem daudzumiem.

| (3) | Daudzumi, kas ir iekļauti ievešanas atļauju pieteikumos, kuri iesniegti 2007. gada jūnija pirmajās septiņās dienās par apakšperiodu no 2007. gada 1. jūlija līdz 30. septembrim, attiecībā uz dažām kvotām ir mazāki nekā pieejamie daudzumi. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu netika iesniegti pieteikumi; šis apjoms jāpieskaita daudzumiem, kas noteikti nākamajam kvotas periodam, |
| --- | --- |

(3)

Daudzumi, kas ir iekļauti ievešanas atļauju pieteikumos, kuri iesniegti 2007. gada jūnija pirmajās septiņās dienās par apakšperiodu no 2007. gada 1. jūlija līdz 30. septembrim, attiecībā uz dažām kvotām ir mazāki nekā pieejamie daudzumi. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu netika iesniegti pieteikumi; šis apjoms jāpieskaita daudzumiem, kas noteikti nākamajam kvotas periodam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ievešanas atļauju pieteikumiem, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 533/2007 iesniegti par apakšperiodu no 2007. gada 1. jūlija līdz 30. septembrim, piemēro šīs regulas pielikumā norādīto piešķīruma koeficientu.

2.   Daudzumi, par kuriem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 533/2007 netika iesniegti ievešanas atļauju pieteikumi un kuri jāpieskaita apakšperiodam no 2007. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim, ir noteikti šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2007. gada 20. jūnijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 19. jūnijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 282, 1.11.1975., 77. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 679/2006 (OV L 119, 4.5.2006., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 289/2007 (OV L 78, 17.3.2007., 17. lpp.).

2

(3)  OV L 125, 15.5.2007., 9. lpp.

3

---

PIELIKUMS

| Grupas Nr. | Kārtas Nr. | Piešķīruma koeficients ievešanas atļaujas pieteikumiem, kas iesniegti par apakšperiodu no 2007. gada 1. jūlija līdz 30. septembrim
  (%) | Nepieprasītie daudzumi, kuri ir jāpieskaita apakšperiodam no 2007. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim
  (kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| P1 | 09.4067 | 17,471666 | — |
| P2 | 09.4068 | 66,590751 | — |
| P3 | 09.4069 | 1,720303 | — |
| P4 | 09.4070 | (1) | 300 250 |

Grupas Nr.

Kārtas Nr.

Piešķīruma koeficients ievešanas atļaujas pieteikumiem, kas iesniegti par apakšperiodu no 2007. gada 1. jūlija līdz 30. septembrim

(%)

Nepieprasītie daudzumi, kuri ir jāpieskaita apakšperiodam no 2007. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim

(kg)

P1

09.4067

17,471666

—

P2

09.4068

66,590751

—

P3

09.4069

1,720303

—

P4

09.4070

(1)

300 250

---

(1)  Nepiemēro, jo Komisijai nav iesniegts neviens atļaujas pieteikums.

---

| 20.6.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 159/34 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 159/34

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 687/2007

(2007. gada 19. jūnijs)

par konkrētu olu un olu albumīna produktu ievešanas atļauju izdošanu atbilstoši pieteikumiem, kas 2007. gada jūnija pirmajās septiņās dienās iesniegti saskaņā ar tarifa kvotām, kuras atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 539/2007

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1975. gada 29. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2771/75 par olu tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Padomes 1975. gada 29. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2783/75 par vienotu sistēmu tirdzniecībai ar ovalbumīnu un laktalbumīnu (2), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 31. augusta Regulu (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (3), un jo īpaši tās 7. panta 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 15. maija Regulu (EK) Nr. 539/2007 par tarifa kvotu atvēršanu un pārvaldīšanu olu un olu albumīna nozarē (4), un jo īpaši tās 5. panta 6. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 539/2007 ir atvērtas tarifa kvotas olu un olu albumīna produktu ievešanai. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 539/2007 ir atvērtas tarifa kvotas olu un olu albumīna produktu ievešanai.

| (2) | Ievešanas atļauju pieteikumi, kas iesniegti 2007. gada jūnija pirmajās septiņās dienās par apakšperiodu no 2007. gada 1. jūlija līdz 30. septembrim, attiecībā uz dažām kvotām pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu ievešanas atļaujas var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, ko piemēro prasītajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

(2)

Ievešanas atļauju pieteikumi, kas iesniegti 2007. gada jūnija pirmajās septiņās dienās par apakšperiodu no 2007. gada 1. jūlija līdz 30. septembrim, attiecībā uz dažām kvotām pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu ievešanas atļaujas var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, ko piemēro prasītajiem daudzumiem.

| (3) | Daudzumi, kas ir iekļauti ievešanas atļauju pieteikumos, kuri iesniegti 2007. gada jūnija pirmajās septiņās dienās par apakšperiodu no 2007. gada 1. jūlija līdz 30. septembrim, attiecībā uz dažām kvotām ir mazāki nekā pieejamie daudzumi. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu netika iesniegti pieteikumi; šis apjoms jāpieskaita daudzumiem, kas noteikti nākamajam kvotas periodam, |
| --- | --- |

(3)

Daudzumi, kas ir iekļauti ievešanas atļauju pieteikumos, kuri iesniegti 2007. gada jūnija pirmajās septiņās dienās par apakšperiodu no 2007. gada 1. jūlija līdz 30. septembrim, attiecībā uz dažām kvotām ir mazāki nekā pieejamie daudzumi. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu netika iesniegti pieteikumi; šis apjoms jāpieskaita daudzumiem, kas noteikti nākamajam kvotas periodam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ievešanas atļauju pieteikumiem, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 539/2007 iesniegti par apakšperiodu no 2007. gada 1. jūlija līdz 30. septembrim, piemēro šīs regulas pielikumā norādīto piešķīruma koeficientu.

2.   Daudzumi, par kuriem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 539/2007 netika iesniegti ievešanas atļauju pieteikumi un kuri jāpieskaita apakšperiodam no 2007. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim, ir noteikti šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2007. gada 20. jūnijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 19. jūnijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 282, 1.11.1975., 49. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 679/2006 (OV L 119, 4.5.2006., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 282, 1.11.1975., 104. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2916/95 (OV L 305, 19.12.1995., 49. lpp.).

2

(3)  OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 289/2007 (OV L 78, 17.3.2007., 17. lpp.).

3

(4)  OV L 128, 16.5.2007., 19. lpp.

4

---

PIELIKUMS

| Grupas Nr. | Kārtas Nr. | Piešķīruma koeficients ievešanas atļaujas pieteikumiem, kas iesniegti par apakšperiodu no 2007. gada 1. jūlija līdz 30. septembrim
  (%) | Nepieprasītie daudzumi, kuri ir jāpieskaita apakšperiodam no 2007. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim
  (kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| E1 | 09.4015 | (1) | 26 825 000 |
| E2 | 09.4401 | 28,599444 | — |
| E3 | 09.4402 | (1) | 2 218 319 |

Grupas Nr.

Kārtas Nr.

Piešķīruma koeficients ievešanas atļaujas pieteikumiem, kas iesniegti par apakšperiodu no 2007. gada 1. jūlija līdz 30. septembrim

(%)

Nepieprasītie daudzumi, kuri ir jāpieskaita apakšperiodam no 2007. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim

(kg)

E1

09.4015

(1)

26 825 000

E2

09.4401

28,599444

—

E3

09.4402

(1)

2 218 319

---

(1)  Nepiemēro, jo pieprasītie daudzumi ir mazāki nekā pieejamie daudzumi.

---

| 20.6.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 159/36 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 159/36

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 688/2007

(2007. gada 19. jūnijs),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2771/1999 attiecībā uz pārdošanā laista sviesta nodošanu intervences glabāšanai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 10. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 1999. gada 16. decembra Regulas (EK) Nr. 2771/1999, ar kuru paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1255/1999 attiecībā uz intervenci sviesta un krējuma tirgū (2), 21. pantā paredzēts, ka intervences sviests, kas laists pārdošanā, jānodod glabāšanai līdz 2006. gada 1. septembrim. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 1999. gada 16. decembra Regulas (EK) Nr. 2771/1999, ar kuru paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1255/1999 attiecībā uz intervenci sviesta un krējuma tirgū (2), 21. pantā paredzēts, ka intervences sviests, kas laists pārdošanā, jānodod glabāšanai līdz 2006. gada 1. septembrim.

| (2) | Ņemot vērā stāvokli sviesta tirgū un sviesta intervences krājumos esošā sviesta daudzumu, pārdošanā būtu jālaiž sviests, kas nodots glabāšanai pirms 2007. gada 1. jūnija. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā stāvokli sviesta tirgū un sviesta intervences krājumos esošā sviesta daudzumu, pārdošanā būtu jālaiž sviests, kas nodots glabāšanai pirms 2007. gada 1. jūnija.

| (3) | Tāpēc Regula (EK) Nr. 2771/1999 ir attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc Regula (EK) Nr. 2771/1999 ir attiecīgi jāgroza.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 2771/1999 21. pantā datumu “2006. gada 1. septembris” aizstāj ar datumu “2007. gada 1. jūnijs”.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 19. jūnijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1913/2005 (OV L 307, 25.11.2005., 2. lpp.).

1

(2)  OV L 333, 24.12.1999., 11. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1919/2006 (OV L 380, 28.12.2006., 1. lpp.).

2

---

| 20.6.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 159/37 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 159/37

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 689/2007

(2007. gada 19. jūnijs),

ar ko nosaka kompensācijas likmes, kas piemērojamas olām un olu dzeltenumiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1975. gada 29. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2771/75 par olu tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 8. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EEK) Nr. 2771/75 8. panta 1. punktā paredzēts, ka starpību starp šīs regulas 1. panta 1. punktā minēto produktu cenām starptautiskajā tirgū un Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju, ja šos produktus eksportē kā preces, kas noteiktas minētās regulas pielikumā. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EEK) Nr. 2771/75 8. panta 1. punktā paredzēts, ka starpību starp šīs regulas 1. panta 1. punktā minēto produktu cenām starptautiskajā tirgū un Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju, ja šos produktus eksportē kā preces, kas noteiktas minētās regulas pielikumā.

| (2) | Komisijas 2005. gada 30. jūnija Regulā (EK) Nr. 1043/2005, ar kuru īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 3448/93 attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanas sistēmu noteiktiem lauksaimniecības produktiem, ko eksportē tādu preču veidā, kuras neaptver Līguma I pielikums, kā arī šo kompensāciju apjoma noteikšanas kritērijus (2), precizēti produkti, kuriem jānosaka kompensācijas likme, ko piemēro, ja šos produktus eksportē kā preces, kas minētas Regulas (EEK) Nr. 2771/75 I pielikumā. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 2005. gada 30. jūnija Regulā (EK) Nr. 1043/2005, ar kuru īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 3448/93 attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanas sistēmu noteiktiem lauksaimniecības produktiem, ko eksportē tādu preču veidā, kuras neaptver Līguma I pielikums, kā arī šo kompensāciju apjoma noteikšanas kritērijus (2), precizēti produkti, kuriem jānosaka kompensācijas likme, ko piemēro, ja šos produktus eksportē kā preces, kas minētas Regulas (EEK) Nr. 2771/75 I pielikumā.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1043/2005 14. panta 2. punktu kompensācijas likme par 100 kg katra attiecīgā pamatprodukta jānosaka tādam pašam laikposmam, kādu ievēro kompensāciju noteikšanai par šiem produktiem, ja tos eksportē nepārstrādātus. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1043/2005 14. panta 2. punktu kompensācijas likme par 100 kg katra attiecīgā pamatprodukta jānosaka tādam pašam laikposmam, kādu ievēro kompensāciju noteikšanai par šiem produktiem, ja tos eksportē nepārstrādātus.

| (4) | Lauksaimniecības nolīguma, kurš noslēgts sarunu Urugvajas kārtā, 11. pantā paredzēts, ka eksporta kompensācija, kuru piemēro par preces sastāvā esošu produktu, nedrīkst pārsniegt kompensāciju, ko piemēro par šo produktu, to eksportējot bez turpmākas pārstrādes. |
| --- | --- |

(4)

Lauksaimniecības nolīguma, kurš noslēgts sarunu Urugvajas kārtā, 11. pantā paredzēts, ka eksporta kompensācija, kuru piemēro par preces sastāvā esošu produktu, nedrīkst pārsniegt kompensāciju, ko piemēro par šo produktu, to eksportējot bez turpmākas pārstrādes.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Mājputnu gaļas un olu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Mājputnu gaļas un olu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kompensāciju likmes, ko piemēro Regulas (EK) Nr. 1043/2005 I pielikumā un Regulas (EEK) Nr. 2771/75 1. panta 1. punktā minētajiem pamatproduktiem, ko eksportē kā preces, kas minētas Regulas (EEK) Nr. 2771/75 I pielikumā, ir noteiktas šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2007. gada 20. jūnijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 19. jūnijā

Komisijas vārdā —

Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektors

Heinz ZOUREK

---

(1)  OV L 282, 1.11.1975., 49. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 679/2006 (OV L 119, 4.5.2006., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 172, 5.7.2005., 24. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 447/2007 (OV L 106, 24.4.2007., 31. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Kompensāciju likmes, ko no 2007. gada 20. jūnija piemēro olām un olu dzeltenumiem, kurus eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Apraksts | Galamērķis (1) | Kompensācijas likme |
| 0407 00 | Putnu olas ar čaumalu, svaigas, konservētas vai termiski apstrādātas: | | |
| – Mājputnu: | | |
| 0407 00 30 | – – Citas: | | |
| a) | eksportējot olu albumīnu ar KN kodiem 3502 11 90 un 3502 19 90 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Apraksts

Galamērķis (1)

Kompensācijas likme

0407 00

Putnu olas ar čaumalu, svaigas, konservētas vai termiski apstrādātas:

– Mājputnu:

0407 00 30

– – Citas:

a)

eksportējot olu albumīnu ar KN kodiem 3502 11 90 un 3502 19 90

02

0,00

03

20,00

04

0,00

| b) | eksportējot citas preces |
| --- | --- |

b)

eksportējot citas preces

01

0,00

0408

Putnu olas bez čaumalas un dzeltenumi, svaigi, žāvēti, vārīti ūdenī vai tvaicēti, kultenī, saldēti vai konservēti citā veidā, arī ar cukuru vai citiem saldinātājiem:

– Olu dzeltenumi:

0408 11

– – Žāvēti:

ex 0408 11 80

– – – Piemēroti lietošanai pārtikā:

nesaldināti

01

50,00

0408 19

– – Citi:

– – – Piemēroti lietošanai pārtikā:

ex 0408 19 81

– – – – Šķidri:

nesaldināti

01

25,00

ex 0408 19 89

– – – – Saldēti:

nesaldināti

01

25,00

– Citi:

0408 91

– – Žāvēti:

ex 0408 91 80

– – – Piemēroti lietošanai pārtikā:

nesaldināti

01

73,00

0408 99

– – Citi:

ex 0408 99 80

– – – Piemēroti lietošanai pārtikā:

nesaldināti

01

18,00

---

(1)  Galamērķi ir šādi:

| 01 | trešās valstis. Šveicei un Lihtenšteinai šīs likmes nav piemērojamas precēm, kas minētas Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas 1972. gada 22. jūlija Nolīguma 2. protokola I un II tabulā; |
| --- | --- |
| 02 | Kuveita, Bahreina, Omāna, Katara, Apvienotie Arābu Emirāti, Jemena, Turcija, Honkongas īpašās pārvaldes apgabals un Krievija; |
| 03 | Dienvidkoreja, Japāna, Malaizija, Taizeme, Taivāna un Filipīnas; |
| 04 | visi galamērķi, izņemot Šveici un galamērķus 02 un 03. |

01

trešās valstis. Šveicei un Lihtenšteinai šīs likmes nav piemērojamas precēm, kas minētas Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas 1972. gada 22. jūlija Nolīguma 2. protokola I un II tabulā;

02

Kuveita, Bahreina, Omāna, Katara, Apvienotie Arābu Emirāti, Jemena, Turcija, Honkongas īpašās pārvaldes apgabals un Krievija;

03

Dienvidkoreja, Japāna, Malaizija, Taizeme, Taivāna un Filipīnas;

04

visi galamērķi, izņemot Šveici un galamērķus 02 un 03.

---

| 20.6.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 159/39 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 159/39

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 690/2007

(2007. gada 19. jūnijs),

ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1412/2006 par dažiem ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Libānu

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 25. septembra Regulu (EK) Nr. 1412/2006 par turpmākiem ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Libānu (1), un jo īpaši tās 5. pantu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1412/2006 pielikumā ir uzskaitītas kompetentās iestādes, kurām ir noteiktas īpašas funkcijas saistībā ar minētās regulas īstenošanu. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1412/2006 pielikumā ir uzskaitītas kompetentās iestādes, kurām ir noteiktas īpašas funkcijas saistībā ar minētās regulas īstenošanu.

| (2) | Padomes Regulā (EK) Nr. 1791/2006 (2) veikti pielāgojumi atbilstīgi vairākiem tiesību aktiem, ko pieņēmušas iestādes sakarā ar Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos. Taču šajā sakarā Regulas (EK) Nr. 1412/2006 pielikumā nav veikti nekādi grozījumi. |
| --- | --- |

(2)

Padomes Regulā (EK) Nr. 1791/2006 (2) veikti pielāgojumi atbilstīgi vairākiem tiesību aktiem, ko pieņēmušas iestādes sakarā ar Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos. Taču šajā sakarā Regulas (EK) Nr. 1412/2006 pielikumā nav veikti nekādi grozījumi.

| (3) | Bulgārija un Rumānija sniedza informāciju par savām kompetentajām iestādēm. Tādēļ šīs iestādes jāiekļauj Regulas (EK) Nr. 1412/2006 pielikumā, sākot ar dienu, kad Bulgārija un Rumānija pievienojās Eiropas Kopienai, |
| --- | --- |

(3)

Bulgārija un Rumānija sniedza informāciju par savām kompetentajām iestādēm. Tādēļ šīs iestādes jāiekļauj Regulas (EK) Nr. 1412/2006 pielikumā, sākot ar dienu, kad Bulgārija un Rumānija pievienojās Eiropas Kopienai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo Regulas (EK) Nr. 1412/2006 pielikumu groza, kā noteikts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2007. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 19. jūnijā

Komisijas vārdā —

ārējo attiecību ģenerāldirektors

Eneko LANDÁBURU

---

(1)  OV L 267, 27.9.2006., 2. lpp.

1

(2)  OV L 363, 20.12.2006., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1412/2006 pielikumu groza šādi:

| (1) | Starp tekstiem, kas attiecas uz Beļģiju un Čehijas Republiku, iekļauj šādu tekstu:
  “BULGĀRIJA | Attiecībā uz finansējumu un finansiālo palīdzību, kas saistīta ar militāru darbību:






  Министерство на финансите |
| --- | --- | --- |
| Ул. „Славянска“, 4 |
| 1040 София |
| Тел. (+359-2) 98 59 28 01 |

(1)

Starp tekstiem, kas attiecas uz Beļģiju un Čehijas Republiku, iekļauj šādu tekstu:

“BULGĀRIJA

Attiecībā uz finansējumu un finansiālo palīdzību, kas saistīta ar militāru darbību:

Министерство на финансите

Ул. „Славянска“, 4

1040 София

Тел. (+359-2) 98 59 28 01

| Ministère des finances |
| --- |
| 4, rue Slavyanska |
| 1040 Sofia |
| Tél. (+359) 298 59 28 01 |

Ministère des finances

4, rue Slavyanska

1040 Sofia

Tél. (+359) 298 59 28 01

| | Attiecībā uz tehnisko palīdzību, kas saistīta ar militāru darbību:






  Министерство на икономиката и енергетиката |
| --- | --- |
| Ул. „Славянска“, 8 |
| 1052 София |
| Тел. (+359-2) 940 77 71 (7681) |
| Факс (+359-2) 988 07 27 |

Attiecībā uz tehnisko palīdzību, kas saistīta ar militāru darbību:

Министерство на икономиката и енергетиката

Ул. „Славянска“, 8

1052 София

Тел. (+359-2) 940 77 71 (7681)

Факс (+359-2) 988 07 27

| Ministère de l’économie et de l’énergie |
| --- |
| 8, rue Slavyanska |
| 1052 Sofia |
| Tél. (+359) 29 40 77 71/76 81 |
| Fax (+359) 29 88 07 27 |

Ministère de l’économie et de l’énergie

8, rue Slavyanska

1052 Sofia

Tél. (+359) 29 40 77 71/76 81

Fax (+359) 29 88 07 27

| | Attiecībā uz kredītiestādēm:






  Българска народна банка |
| --- | --- |
| Пл. „Александър Батенберг“, 1 |
| Тел. (+359-2) 91 45 25 00 |
| Факс (+359-2) 91 45 25 35 |

Attiecībā uz kredītiestādēm:

Българска народна банка

Пл. „Александър Батенберг“, 1

Тел. (+359-2) 91 45 25 00

Факс (+359-2) 91 45 25 35

| Banque nationale de Bulgarie |
| --- |
| 1, place Alexander Battenberg |
| 1000 Sofia |
| Tél. (+359) 291 45 25 00 |
| Fax (+359) 291 45 25 35” |

Banque nationale de Bulgarie

1, place Alexander Battenberg

1000 Sofia

Tél. (+359) 291 45 25 00

Fax (+359) 291 45 25 35”

| (2) | Starp tekstiem, kas attiecas uz Portugāli un Slovēniju, iekļauj šādu tekstu:
  “RUMĀNIJA





  Ministerul Afacerilor Externe |
| --- | --- |
| Agenția Națională de control al exporturilor |
| Str. Polonă, nr. 8, sector 1, București |
| Tel.: (40) 21 311 20 83; |
| Fax: (40) 21 311 12 65 |
| Website: www.ancex.ro |

(2)

Starp tekstiem, kas attiecas uz Portugāli un Slovēniju, iekļauj šādu tekstu:

“RUMĀNIJA

Ministerul Afacerilor Externe

Agenția Națională de control al exporturilor

Str. Polonă, nr. 8, sector 1, București

Tel.: (40) 21 311 20 83;

Fax: (40) 21 311 12 65

Website: www.ancex.ro

| Ministerul Internelor și Reformei Administrative |
| --- |
| Direcția Generală de informații și protecție internă |
| Str. Beldiman, nr. 2-4, sector 5, București |
| Tel.: (40) 21 314 70 39; |
| Fax: (40) 21 311 13 53 |
| Website: www.dgipi.ro |

Ministerul Internelor și Reformei Administrative

Direcția Generală de informații și protecție internă

Str. Beldiman, nr. 2-4, sector 5, București

Tel.: (40) 21 314 70 39;

Fax: (40) 21 311 13 53

Website: www.dgipi.ro

| Ministerul Economiei și Finanțelor |
| --- |
| Direcția Generală probleme speciale și situații de urgență |
| Calea Victoriei, nr. 152, sector 1, București |
| Tel.: (40) 21 202 51 66; |
| Fax: (40) 21 202 51 75 |
| Website: www.minind.ro |

Ministerul Economiei și Finanțelor

Direcția Generală probleme speciale și situații de urgență

Calea Victoriei, nr. 152, sector 1, București

Tel.: (40) 21 202 51 66;

Fax: (40) 21 202 51 75

Website: www.minind.ro

| Ministerul Apărării |
| --- |
| Str. Izvor, nr. 3-5, Sector 5, București |
| Tel.: (40) 21 319 56 98; |
| Fax: (40) 21 319 56 98 |
| Website: www.mapn.ro |

Ministerul Apărării

Str. Izvor, nr. 3-5, Sector 5, București

Tel.: (40) 21 319 56 98;

Fax: (40) 21 319 56 98

Website: www.mapn.ro

| Ministerul Finanțelor Publice |
| --- |
| Agenția Națională de Administrație Fiscală |
| Autoritatea Națională a Vămilor |
| Str. Matei Millo, nr. 13, sector 1, București |
| Tel.: (40) 21 315 58 58; |
| Fax: (40) 21 313 82 51 |
| Website: www.customs.ro” |

Ministerul Finanțelor Publice

Agenția Națională de Administrație Fiscală

Autoritatea Națională a Vămilor

Str. Matei Millo, nr. 13, sector 1, București

Tel.: (40) 21 315 58 58;

Fax: (40) 21 313 82 51

Website: www.customs.ro”

---

II Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

| 20.6.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 159/42 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 159/42

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2007. gada 18. jūnijs),

ar ko pieņem saistības, kuras piedāvātas sakarā ar antidempinga procedūru attiecībā uz konkrētu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importu

(2007/424/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 8. panta 9. punktu,

apspriedusies ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

| (1) | Komisija ar Regulu (EK) Nr. 1888/2006 (2) piemēroja antidempinga pagaidu maksājumus konkrētu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam uz Kopienu. |
| --- | --- |

(1)

Komisija ar Regulu (EK) Nr. 1888/2006 (2) piemēroja antidempinga pagaidu maksājumus konkrētu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam uz Kopienu.

| (2) | Pēc antidempinga pagaidu maksājumu pieņemšanas Komisija turpināja izmeklēšanu attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Kopienas interesēm. Izmeklēšanas galīgie atzinumi un secinājumi ir izklāstīti Padomes Regulā (EK) Nr. 682/2007 (3), ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš uzlikts konkrētu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam. |
| --- | --- |

(2)

Pēc antidempinga pagaidu maksājumu pieņemšanas Komisija turpināja izmeklēšanu attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Kopienas interesēm. Izmeklēšanas galīgie atzinumi un secinājumi ir izklāstīti Padomes Regulā (EK) Nr. 682/2007 (3), ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš uzlikts konkrētu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam.

| (3) | Izmeklēšana apstiprināja pagaidu atzinumus par iespējamu dempingu saistībā ar konkrētu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importu. |
| --- | --- |

(3)

Izmeklēšana apstiprināja pagaidu atzinumus par iespējamu dempingu saistībā ar konkrētu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importu.

B.   SAISTĪBAS

| (4) | Pēc antidempinga pagaidu maksājumu pieņemšanas divi Taizemes ražotāji eksportētāji, kas sadarbojas, piedāvāja cenu saistības saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(4)

Pēc antidempinga pagaidu maksājumu pieņemšanas divi Taizemes ražotāji eksportētāji, kas sadarbojas, piedāvāja cenu saistības saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu.

| (5) | Šajās saistībās ražotāji eksportētāji piedāvāja pārdot attiecīgo izstrādājumu, kā definēts Regulā (EK) Nr. 682/2007, noteiktās daudzuma robežās tādā cenu līmenī, kas novērš dempinga kaitējošo ietekmi, vai augstākā cenu līmenī. To izstrādājumu veidu skaits, uz kuriem saistības attiecas, ir ierobežots ar tiem izstrādājumu veidiem, kurus katrs no attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem reprezentatīvā daudzumā izveda izmeklēšanas periodā. Katram izstrādājumu veidam, uz kuru attiecas saistības, tika piedāvāta atšķirīga minimālā importa cena, ņemot vērā, ka izmeklēšanas periodā dažādu produktu veidiem cenas ievērojami atšķīrās. |
| --- | --- |

(5)

Šajās saistībās ražotāji eksportētāji piedāvāja pārdot attiecīgo izstrādājumu, kā definēts Regulā (EK) Nr. 682/2007, noteiktās daudzuma robežās tādā cenu līmenī, kas novērš dempinga kaitējošo ietekmi, vai augstākā cenu līmenī. To izstrādājumu veidu skaits, uz kuriem saistības attiecas, ir ierobežots ar tiem izstrādājumu veidiem, kurus katrs no attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem reprezentatīvā daudzumā izveda izmeklēšanas periodā. Katram izstrādājumu veidam, uz kuru attiecas saistības, tika piedāvāta atšķirīga minimālā importa cena, ņemot vērā, ka izmeklēšanas periodā dažādu produktu veidiem cenas ievērojami atšķīrās.

| (6) | Atbilstoši saistībām ražotāji eksportētāji piedāvāja ierobežot eksportu uz Kopienu noteikta daudzuma robežās, jo izmeklēšanas periodā viņi pārdeva ne tikai attiecīgos sevis saražotos izstrādājumus, bet arī attiecīgos izstrādājumus, kurus saražojuši citi ražotāji. Noteiktās daudzuma robežas katram ražotājam eksportētājam tika noteiktas līmenī, kas atbilda daudzumam, kuru tas no sevis paša saražotajiem attiecīgajiem izstrādājumiem izveda uz Kopienu izmeklēšanas periodā. Attiecīgā izstrādājuma importam, kas pārsniedz šīs daudzuma robežas vai uz kuru neattiecas saistības, piemēro attiecīgo antidempinga maksājumu. |
| --- | --- |

(6)

Atbilstoši saistībām ražotāji eksportētāji piedāvāja ierobežot eksportu uz Kopienu noteikta daudzuma robežās, jo izmeklēšanas periodā viņi pārdeva ne tikai attiecīgos sevis saražotos izstrādājumus, bet arī attiecīgos izstrādājumus, kurus saražojuši citi ražotāji. Noteiktās daudzuma robežas katram ražotājam eksportētājam tika noteiktas līmenī, kas atbilda daudzumam, kuru tas no sevis paša saražotajiem attiecīgajiem izstrādājumiem izveda uz Kopienu izmeklēšanas periodā. Attiecīgā izstrādājuma importam, kas pārsniedz šīs daudzuma robežas vai uz kuru neattiecas saistības, piemēro attiecīgo antidempinga maksājumu.

| (7) | Turklāt, lai novērstu cenu pārkāpuma risku, ko rada šķērskompensācija, ražotāji eksportētāji piedāvājās nepārdot izstrādājumu, uz ko attiecas saistības, Eiropas Kopienā tiem pašiem klientiem, kuriem tie pārdod citus izstrādājumus. |
| --- | --- |

(7)

Turklāt, lai novērstu cenu pārkāpuma risku, ko rada šķērskompensācija, ražotāji eksportētāji piedāvājās nepārdot izstrādājumu, uz ko attiecas saistības, Eiropas Kopienā tiem pašiem klientiem, kuriem tie pārdod citus izstrādājumus.

| (8) | Ražotāji eksportētāji arī regulāri sniedz Komisijai sīku informāciju par savu eksportu uz Kopienu, kas nozīmē, ka Komisija var efektīvi uzraudzīt saistību izpildi. Turklāt, ievērojot šo uzņēmumu tirdzniecības struktūru, Komisija uzskata, ka risks apiet saskaņotās saistības ir neliels. |
| --- | --- |

(8)

Ražotāji eksportētāji arī regulāri sniedz Komisijai sīku informāciju par savu eksportu uz Kopienu, kas nozīmē, ka Komisija var efektīvi uzraudzīt saistību izpildi. Turklāt, ievērojot šo uzņēmumu tirdzniecības struktūru, Komisija uzskata, ka risks apiet saskaņotās saistības ir neliels.

| (9) | Pēc piedāvāto saistību atklāšanas sūdzību iesniegusī Kopienas ražošanas nozare iebilda pret piedāvātajām saistībām. Kopienas ražošanas nozare iebilda, ka attiecīgā izstrādājuma cenas ir nepastāvīgas un tāpēc attiecīgais izstrādājums neatbilst saistībām. Turklāt Kopienas ražošanas nozare iebilda, ka, tāpēc ka ražotāji eksportētāji pārdeva citus izstrādājumus kopā ar izstrādājumu, uz kuru attiecas saistības, Eiropas Kopienā vieniem un tiem pašiem klientiem, pastāv liels šķērkompensācijas risks, t. i., izstrādājumi, uz kuriem neattiecas saistības, var tikt pārdoti par mākslīgi zemām cenām, lai kompensētu minimālās cenas izstrādājumiem, uz kuriem attiecas saistības. Šo iemeslu dēļ Kopienas ražošanas nozare secināja, ka saistības šajā gadījumā nebūtu piemērots pasākums. |
| --- | --- |

(9)

Pēc piedāvāto saistību atklāšanas sūdzību iesniegusī Kopienas ražošanas nozare iebilda pret piedāvātajām saistībām. Kopienas ražošanas nozare iebilda, ka attiecīgā izstrādājuma cenas ir nepastāvīgas un tāpēc attiecīgais izstrādājums neatbilst saistībām. Turklāt Kopienas ražošanas nozare iebilda, ka, tāpēc ka ražotāji eksportētāji pārdeva citus izstrādājumus kopā ar izstrādājumu, uz kuru attiecas saistības, Eiropas Kopienā vieniem un tiem pašiem klientiem, pastāv liels šķērkompensācijas risks, t. i., izstrādājumi, uz kuriem neattiecas saistības, var tikt pārdoti par mākslīgi zemām cenām, lai kompensētu minimālās cenas izstrādājumiem, uz kuriem attiecas saistības. Šo iemeslu dēļ Kopienas ražošanas nozare secināja, ka saistības šajā gadījumā nebūtu piemērots pasākums.

| (10) | Jāatzīmē, ka Kopienas ražošanas nozares sniegtā informācija par cenas nestabilitāti nebija pārliecinoša. Patiesi, Kopienas ražotāja piemērotā vidējā cena Kopienā periodā, uz ko attiecas šī antidempinga izmeklēšana, saglabājās salīdzinoši zema. Kaut arī Kopienas ražošanas nozare apstiprināja, ka cenas dažās dalībvalstīs bija nestabilākas nekā citās, tā atzina, ka šos datus ievērojami iespaidoja Taizemes eksportētāju dempinga cenas. Šajā sakarā jāatzīmē, kā tas norādīts 5. apsvērumā, ka piedāvātās minimālās importa cenas un antidempinga maksājumi, kas piemērojami, pārsniedzot šo daudzuma ierobežojumu, vai uz kuriem neattiecas saistības, novērš dempinga kaitējošo ietekmi un var faktiski darboties kā stabilizējošs tirgus faktors. |
| --- | --- |

(10)

Jāatzīmē, ka Kopienas ražošanas nozares sniegtā informācija par cenas nestabilitāti nebija pārliecinoša. Patiesi, Kopienas ražotāja piemērotā vidējā cena Kopienā periodā, uz ko attiecas šī antidempinga izmeklēšana, saglabājās salīdzinoši zema. Kaut arī Kopienas ražošanas nozare apstiprināja, ka cenas dažās dalībvalstīs bija nestabilākas nekā citās, tā atzina, ka šos datus ievērojami iespaidoja Taizemes eksportētāju dempinga cenas. Šajā sakarā jāatzīmē, kā tas norādīts 5. apsvērumā, ka piedāvātās minimālās importa cenas un antidempinga maksājumi, kas piemērojami, pārsniedzot šo daudzuma ierobežojumu, vai uz kuriem neattiecas saistības, novērš dempinga kaitējošo ietekmi un var faktiski darboties kā stabilizējošs tirgus faktors.

| (11) | Saistībā ar 7. apsvērumā norādīto šķērskompensācijas risku saistības ietver nosacījumu, atbilstoši kuram ražotāji eksportētāji piedāvājās nepārdot citus izstrādājumus Eiropas Kopienā tam pašam klientam, kuram tie pārdod izstrādājumu, uz kuru attiecas saistības. Tādēļ piedāvātās saistības pietiekami ierobežo šādu risku. |
| --- | --- |

(11)

Saistībā ar 7. apsvērumā norādīto šķērskompensācijas risku saistības ietver nosacījumu, atbilstoši kuram ražotāji eksportētāji piedāvājās nepārdot citus izstrādājumus Eiropas Kopienā tam pašam klientam, kuram tie pārdod izstrādājumu, uz kuru attiecas saistības. Tādēļ piedāvātās saistības pietiekami ierobežo šādu risku.

| (12) | Ņemot to vērā, Taizemes ražotāju eksportētāju piedāvātās saistības ir pieņemamas. |
| --- | --- |

(12)

Ņemot to vērā, Taizemes ražotāju eksportētāju piedāvātās saistības ir pieņemamas.

| (13) | Lai Komisija varētu efektīvi uzraudzīt to, kā uzņēmums ievēro saistības, kad attiecīgajam muitas dienestam tiek iesniegts pieprasījums par laišanu brīvā apgrozībā atbilstīgi saistībām, atbrīvojumu no antidempinga maksājuma saņem ar noteikumu, ka i) ir iesniegts saistību faktūrrēķins, kurā norādīta vismaz tā informācija, kas minēta Regulas (EK) Nr. 682/2007 II pielikumā; ii) importētos izstrādājumus ir tieši ražojuši, nosūtījuši un par tiem izrakstījuši rēķinu minētie uzņēmumi pirmajam neatkarīgajam klientam Kopienā; un iii) muitā deklarētās un uzrādītās preces precīzi atbilst aprakstam saistību faktūrrēķinā. Ja šāds faktūrrēķins netiek iesniegts vai tas neatbilst muitā uzrādītajiem izstrādājumiem, tad jāmaksā attiecīgais antidempinga maksājums. |
| --- | --- |

(13)

Lai Komisija varētu efektīvi uzraudzīt to, kā uzņēmums ievēro saistības, kad attiecīgajam muitas dienestam tiek iesniegts pieprasījums par laišanu brīvā apgrozībā atbilstīgi saistībām, atbrīvojumu no antidempinga maksājuma saņem ar noteikumu, ka i) ir iesniegts saistību faktūrrēķins, kurā norādīta vismaz tā informācija, kas minēta Regulas (EK) Nr. 682/2007 II pielikumā; ii) importētos izstrādājumus ir tieši ražojuši, nosūtījuši un par tiem izrakstījuši rēķinu minētie uzņēmumi pirmajam neatkarīgajam klientam Kopienā; un iii) muitā deklarētās un uzrādītās preces precīzi atbilst aprakstam saistību faktūrrēķinā. Ja šāds faktūrrēķins netiek iesniegts vai tas neatbilst muitā uzrādītajiem izstrādājumiem, tad jāmaksā attiecīgais antidempinga maksājums.

| (14) | Lai nodrošinātu saistību ievērošanu, importētājiem ar minēto regulu ir darīts zināms, ka minētajā regulā paredzēto nosacījumu neizpildīšana vai tas, ka Komisija atsauc saistību pieņemšanu, var par attiecīgajiem darījumiem radīt muitas parādu. |
| --- | --- |

(14)

Lai nodrošinātu saistību ievērošanu, importētājiem ar minēto regulu ir darīts zināms, ka minētajā regulā paredzēto nosacījumu neizpildīšana vai tas, ka Komisija atsauc saistību pieņemšanu, var par attiecīgajiem darījumiem radīt muitas parādu.

| (15) | Saistību pārkāpuma vai atsaukšanas gadījumā vai tad, ja Komisija atsauc saistību pieņemšanu, saskaņā ar pamatregulas 8. panta 9. punktu automātiski piemēro pamatregulas 9. panta 4. punktā noteikto antidempinga maksājumu, |
| --- | --- |

(15)

Saistību pārkāpuma vai atsaukšanas gadījumā vai tad, ja Komisija atsauc saistību pieņemšanu, saskaņā ar pamatregulas 8. panta 9. punktu automātiski piemēro pamatregulas 9. panta 4. punktā noteikto antidempinga maksājumu,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Saistības, ko piedāvājuši iepriekš minētie ražotāji eksportētāji sakarā ar antidempinga procedūru attiecībā uz konkrētu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importu, ar šo ir pieņemtas.

| Valsts | Uzņēmums | Taric papildkods |
| --- | --- | --- |
| Taizeme | Malee Sampran Public Co., Ltd, Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130 | A790 |
| Sun Sweet Co., Ltd, 9 M 1, Sanpatong, Chiangmai, |
| Taizeme 50120 |

Valsts

Uzņēmums

Taric papildkods

Taizeme

Malee Sampran Public Co., Ltd, Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130

A790

Sun Sweet Co., Ltd, 9 M 1, Sanpatong, Chiangmai,

Taizeme 50120

A792

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2007. gada 18. jūnijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Peter MANDELSON

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.).

1

(2)  OV L 364, 20.12.2006., 68. lpp.

2

(3)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 14 lpp.

3

Oficiālā Vēstneša

---

IETEIKUMI

Komisija

| 20.6.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 159/45 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 159/45

---

KOMISIJAS IETEIKUMS

(2007. gada 13. jūnijs),

ar ko nosaka darbību kopumu, lai izpildītu Padomes Regulu (EK) Nr. 338/97 par savvaļas dzīvnieku un augu sugu aizsardzību, reglamentējot to tirdzniecību

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 2551)

(2007/425/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 211. pantu,

tā kā:

| (1) | Nelegāla tirdzniecība ar to sugu īpatņiem, kas iekļautas Padomes 1996. gada 9. decembra Regulā (EK) Nr. 338/97 par savvaļas dzīvnieku un augu sugu aizsardzību, reglamentējot to tirdzniecību (1), ar kuru īsteno Konvenciju par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām (turpmāk tekstā – “CITES konvencija”), nodara ievērojamu kaitējumu dzīvās dabas resursiem, mazina dzīvās dabas pārvaldības programmu efektivitāti, traucē likumīgu, ilgtspējīgu tirdzniecību un apdraud ilgtspējīgu attīstību, it īpaši daudzās izcelsmes valstīs, kuru ekonomika patlaban veidojas. |
| --- | --- |

(1)

Nelegāla tirdzniecība ar to sugu īpatņiem, kas iekļautas Padomes 1996. gada 9. decembra Regulā (EK) Nr. 338/97 par savvaļas dzīvnieku un augu sugu aizsardzību, reglamentējot to tirdzniecību (1), ar kuru īsteno Konvenciju par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām (turpmāk tekstā – “CITES konvencija”), nodara ievērojamu kaitējumu dzīvās dabas resursiem, mazina dzīvās dabas pārvaldības programmu efektivitāti, traucē likumīgu, ilgtspējīgu tirdzniecību un apdraud ilgtspējīgu attīstību, it īpaši daudzās izcelsmes valstīs, kuru ekonomika patlaban veidojas.

| (2) | Lai stiprinātu izpildes centienus, ir svarīgi apkarot galvenos cēloņus nelegālai tirdzniecībai ar savvaļas augiem un dzīvniekiem. |
| --- | --- |

(2)

Lai stiprinātu izpildes centienus, ir svarīgi apkarot galvenos cēloņus nelegālai tirdzniecībai ar savvaļas augiem un dzīvniekiem.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 338/97 14. pantu dalībvalstis veic piemērotus pasākumus, lai nodrošinātu atbilstību Regulai (EK) Nr. 388/97, tās izpildi un vajadzības gadījumā celtu prasību. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 338/97 14. pantu dalībvalstis veic piemērotus pasākumus, lai nodrošinātu atbilstību Regulai (EK) Nr. 388/97, tās izpildi un vajadzības gadījumā celtu prasību.

| (4) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 338/97 15. pantu dalībvalstīm un Komisijai jānodrošina tas, ka tiek veikti vajadzīgie pasākumi, lai sabiedrībai darītu zināmus noteikumus, kas attiecas uz CITES konvencijas un minētās regulas īstenošanu. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 338/97 15. pantu dalībvalstīm un Komisijai jānodrošina tas, ka tiek veikti vajadzīgie pasākumi, lai sabiedrībai darītu zināmus noteikumus, kas attiecas uz CITES konvencijas un minētās regulas īstenošanu.

| (5) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 338/97 16. pantu dalībvalstīm jānodrošina pārkāpumu veidam un smagumam atbilstīgu sankciju uzlikšana par minētās regulas pārkāpumiem. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 338/97 16. pantu dalībvalstīm jānodrošina pārkāpumu veidam un smagumam atbilstīgu sankciju uzlikšana par minētās regulas pārkāpumiem.

| (6) | Saskaņā ar Tiesas judikatūru dalībvalstu pienākums ir nodrošināt to, ka sodi par Kopienas tiesību aktu pārkāpumiem ir iedarbīgi, preventīvi un samērīgi. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Tiesas judikatūru dalībvalstu pienākums ir nodrošināt to, ka sodi par Kopienas tiesību aktu pārkāpumiem ir iedarbīgi, preventīvi un samērīgi.

| (7) | Saskaņā ar EK līguma 10. pantu dalībvalstu un to iestāžu rīcības koordinēšana un sadarbība ir būtiska, lai nodrošinātu Regulas (EK) Nr. 338/97 faktisku izpildi. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar EK līguma 10. pantu dalībvalstu un to iestāžu rīcības koordinēšana un sadarbība ir būtiska, lai nodrošinātu Regulas (EK) Nr. 338/97 faktisku izpildi.

| (8) | Regulas (EK) Nr. 338/97 piemērošanai vajadzīga starptautiska sadarbība, kas ir pamatnosacījums arī CITES konvencijas mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(8)

Regulas (EK) Nr. 338/97 piemērošanai vajadzīga starptautiska sadarbība, kas ir pamatnosacījums arī CITES konvencijas mērķu sasniegšanai.

| (9) | Komisijas 2006. gada novembrī publicētajā pētījumā par to, kā 25 valstu ES tiek izpildīti ES noteikumi par tirdzniecību ar savvaļas augiem un dzīvniekiem, atzīta vajadzība noteikt prioritārās jomas saskaņotam darbam un izstrādāt kopīgas vadlīnijas Regulas (EK) Nr. 338/97 piemērošanas veicināšanai. |
| --- | --- |

(9)

Komisijas 2006. gada novembrī publicētajā pētījumā par to, kā 25 valstu ES tiek izpildīti ES noteikumi par tirdzniecību ar savvaļas augiem un dzīvniekiem, atzīta vajadzība noteikt prioritārās jomas saskaņotam darbam un izstrādāt kopīgas vadlīnijas Regulas (EK) Nr. 338/97 piemērošanas veicināšanai.

| (10) | Padome 2006. gada decembra sanāksmes secinājumos par bioloģiskās daudzveidības samazināšanās apturēšanu (2) aicināja dalībvalstis stiprināt centienus, lai apkarotu nelegālu tirdzniecību ar CITES konvencijā iekļautām sugām, un mudināja dalībvalstis un Komisiju aktivizēt saskaņotu rīcību un darbības CITES konvencijas izpildei. |
| --- | --- |

(10)

Padome 2006. gada decembra sanāksmes secinājumos par bioloģiskās daudzveidības samazināšanās apturēšanu (2) aicināja dalībvalstis stiprināt centienus, lai apkarotu nelegālu tirdzniecību ar CITES konvencijā iekļautām sugām, un mudināja dalībvalstis un Komisiju aktivizēt saskaņotu rīcību un darbības CITES konvencijas izpildei.

| (11) | Šajā ieteikumā iekļautā darbību kopuma izstrādes pamatā ir diskusijas, kas risinājās saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 338/97 14. pantu izveidotajā izpildgrupā un saskaņā ar minētās regulas 18. pantu izveidotajā Savvaļas dzīvnieku un augu tirdzniecības komitejā, |
| --- | --- |

(11)

Šajā ieteikumā iekļautā darbību kopuma izstrādes pamatā ir diskusijas, kas risinājās saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 338/97 14. pantu izveidotajā izpildgrupā un saskaņā ar minētās regulas 18. pantu izveidotajā Savvaļas dzīvnieku un augu tirdzniecības komitejā,

IESAKA.

| I. | Dalībvalstīm jāveic šajā ieteikumā noteiktās darbības, lai veicinātu Regulas (EK) Nr. 338/97 izpildi. |
| --- | --- |

I.

Dalībvalstīm jāveic šajā ieteikumā noteiktās darbības, lai veicinātu Regulas (EK) Nr. 338/97 izpildi.

| II. | Lai paaugstinātu izpildes spējas, dalībvalstīm jāveic šādas darbības:






  a) | jāpieņem nacionālie rīcības plāni izpildes koordinēšanai; tajos jābūt skaidri noteiktiem mērķiem un termiņiem, un tie regulāri jāsaskaņo un jāpārskata; |
| --- | --- | --- |

II.

Lai paaugstinātu izpildes spējas, dalībvalstīm jāveic šādas darbības:

a)

jāpieņem nacionālie rīcības plāni izpildes koordinēšanai; tajos jābūt skaidri noteiktiem mērķiem un termiņiem, un tie regulāri jāsaskaņo un jāpārskata;

| b) | jānodrošina, ka visām attiecīgajām izpildaģentūrām ir piemēroti finanšu un personāla resursi Regulas (EK) Nr. 338/97 izpildei un ka tām ir pieejams īpašs aprīkojums un attiecīgas zināšanas un pieredze; |
| --- | --- |

b)

jānodrošina, ka visām attiecīgajām izpildaģentūrām ir piemēroti finanšu un personāla resursi Regulas (EK) Nr. 338/97 izpildei un ka tām ir pieejams īpašs aprīkojums un attiecīgas zināšanas un pieredze;

| c) | jānodrošina, ka saskaņā ar Tiesas judikatūru uzliktie sodi par Regulas (EK) Nr. 338/97 pārkāpumiem attur no turpmākiem noziegumiem tirdzniecībā ar savvaļas augiem un dzīvniekiem, tiek saskanīgi piemēroti, un jo īpaši tas, ka to noteikšanā cita starpā tiek ņemta vērā īpatņu tirgus vērtība, ar pārkāpumu saistīto sugu saglabāšanas nozīme un radušās izmaksas; |
| --- | --- |

c)

jānodrošina, ka saskaņā ar Tiesas judikatūru uzliktie sodi par Regulas (EK) Nr. 338/97 pārkāpumiem attur no turpmākiem noziegumiem tirdzniecībā ar savvaļas augiem un dzīvniekiem, tiek saskanīgi piemēroti, un jo īpaši tas, ka to noteikšanā cita starpā tiek ņemta vērā īpatņu tirgus vērtība, ar pārkāpumu saistīto sugu saglabāšanas nozīme un radušās izmaksas;

| d) | saistībā ar c) punktu – jāveic mācību vai informētības veicināšanas pasākumi izpildaģentūrām, prokuratūras dienestiem un tiesu iestādēm; |
| --- | --- |

d)

saistībā ar c) punktu – jāveic mācību vai informētības veicināšanas pasākumi izpildaģentūrām, prokuratūras dienestiem un tiesu iestādēm;

| e) | jānodrošina, ka visām attiecīgajām izpildaģentūrām ir pieejami piemēroti mācību pasākumi par Regulu (EK) Nr. 338/97 un par sugu noteikšanu; |
| --- | --- |

e)

jānodrošina, ka visām attiecīgajām izpildaģentūrām ir pieejami piemēroti mācību pasākumi par Regulu (EK) Nr. 338/97 un par sugu noteikšanu;

| f) | jānodrošina piemērotas informācijas sniegšana sabiedrībai un ieinteresētajām personām, lai jo īpaši sekmētu informētību par negatīvo ietekmi, kāda ir nelegālai tirdzniecībai ar savvaļas augiem un dzīvniekiem; |
| --- | --- |

f)

jānodrošina piemērotas informācijas sniegšana sabiedrībai un ieinteresētajām personām, lai jo īpaši sekmētu informētību par negatīvo ietekmi, kāda ir nelegālai tirdzniecībai ar savvaļas augiem un dzīvniekiem;

| g) | papildus Regulā (EK) Nr. 338/97 paredzētajām pārbaudēm robežšķērsošanas vietās – jānodrošina regulas izpilde valsts teritorijā, jo īpaši regulāri pārbaudot tirgotājus un turētājus, piemēram, zooveikalus, dzīvnieku audzētājus un stādaudzētavas; |
| --- | --- |

g)

papildus Regulā (EK) Nr. 338/97 paredzētajām pārbaudēm robežšķērsošanas vietās – jānodrošina regulas izpilde valsts teritorijā, jo īpaši regulāri pārbaudot tirgotājus un turētājus, piemēram, zooveikalus, dzīvnieku audzētājus un stādaudzētavas;

| h) | sistemātiski jāizmanto riska un operatīvās informācijas novērtējumi, lai nodrošinātu rūpīgas pārbaudes robežšķērsošanas vietās un valsts teritorijā; |
| --- | --- |

h)

sistemātiski jāizmanto riska un operatīvās informācijas novērtējumi, lai nodrošinātu rūpīgas pārbaudes robežšķērsošanas vietās un valsts teritorijā;

| i) | jānodrošina iespējas zināmu laiku aprūpēt aizturētus vai konfiscētus dzīvus īpatņus un – vajadzības gadījumā – mehānismi to ilglaicīgai izmitināšanai. |
| --- | --- |

i)

jānodrošina iespējas zināmu laiku aprūpēt aizturētus vai konfiscētus dzīvus īpatņus un – vajadzības gadījumā – mehānismi to ilglaicīgai izmitināšanai.

| III. | Lai veicinātu sadarbību un informācijas apmaiņu, dalībvalstīm jāveic šādas darbības:






  a) | jāievieš procedūras izpildes koordinēšanai starp visām attiecīgajām valsts iestādēm, cita starpā izveidojot starpaģentūru komitejas, kā arī parakstot saprašanās memorandus un citus iestāžu sadarbības nolīgumus; |
| --- | --- | --- |

III.

Lai veicinātu sadarbību un informācijas apmaiņu, dalībvalstīm jāveic šādas darbības:

a)

jāievieš procedūras izpildes koordinēšanai starp visām attiecīgajām valsts iestādēm, cita starpā izveidojot starpaģentūru komitejas, kā arī parakstot saprašanās memorandus un citus iestāžu sadarbības nolīgumus;

| b) | jāveicina par izpildi atbildīgo amatpersonu piekļuve pašreizējiem resursiem, instrumentiem un saziņas kanāliem, lai apmainītos ar informāciju saistībā ar Regulas (EK) Nr. 338/97 un CITES konvencijas izpildi, nodrošinot to, ka visa attiecīgā informācija tiek darīta pieejama par izpildi atbildīgajām amatpersonām visos līmeņos, tostarp robežapsardzības personālam; |
| --- | --- |

b)

jāveicina par izpildi atbildīgo amatpersonu piekļuve pašreizējiem resursiem, instrumentiem un saziņas kanāliem, lai apmainītos ar informāciju saistībā ar Regulas (EK) Nr. 338/97 un CITES konvencijas izpildi, nodrošinot to, ka visa attiecīgā informācija tiek darīta pieejama par izpildi atbildīgajām amatpersonām visos līmeņos, tostarp robežapsardzības personālam;

| c) | jānorāda valsts kontaktpunkti apmaiņai ar datiem un operatīvo informāciju par tirdzniecību ar savvaļas augiem un dzīvniekiem; |
| --- | --- |

c)

jānorāda valsts kontaktpunkti apmaiņai ar datiem un operatīvo informāciju par tirdzniecību ar savvaļas augiem un dzīvniekiem;

| d) | regulārās izpildgrupas sanāksmēs, kā arī to starplaikā jāapmainās ar attiecīgo informāciju par būtiskām tendencēm, aizturēšanām un tiesas lietām; |
| --- | --- |

d)

regulārās izpildgrupas sanāksmēs, kā arī to starplaikā jāapmainās ar attiecīgo informāciju par būtiskām tendencēm, aizturēšanām un tiesas lietām;

| e) | jāsadarbojas ar attiecīgām izpildaģentūrām citās dalībvalstīs saistībā ar Regulas (EK) Nr. 338/97 pārkāpumu izmeklēšanu; |
| --- | --- |

e)

jāsadarbojas ar attiecīgām izpildaģentūrām citās dalībvalstīs saistībā ar Regulas (EK) Nr. 338/97 pārkāpumu izmeklēšanu;

| f) | koordinējot izlūkošanu Kopienas mērogā, jāizmanto Eiropas Krāpšanas apkarošanas biroja saziņas līdzekļi, koordinēšanas iespējas un zinātība; |
| --- | --- |

f)

koordinējot izlūkošanu Kopienas mērogā, jāizmanto Eiropas Krāpšanas apkarošanas biroja saziņas līdzekļi, koordinēšanas iespējas un zinātība;

| g) | jāapmainās ar informāciju par sodiem, ko piemēro par pārkāpumiem, kuri pieļauti tirdzniecībā ar savvaļas augiem un dzīvniekiem, lai nodrošinātu to saskaņotu piemērošanu; |
| --- | --- |

g)

jāapmainās ar informāciju par sodiem, ko piemēro par pārkāpumiem, kuri pieļauti tirdzniecībā ar savvaļas augiem un dzīvniekiem, lai nodrošinātu to saskaņotu piemērošanu;

| h) | jāpalīdz veidot Regulas (EK) Nr. 338/97 izpildes spējas citās dalībvalstīs, tostarp ar mācību programmu, kā arī rokasgrāmatu un mācību materiālu apmaiņas palīdzību; |
| --- | --- |

h)

jāpalīdz veidot Regulas (EK) Nr. 338/97 izpildes spējas citās dalībvalstīs, tostarp ar mācību programmu, kā arī rokasgrāmatu un mācību materiālu apmaiņas palīdzību;

| i) | jānodrošina citu dalībvalstu piekļuve instrumentiem informētības veicināšanai un izstrādātajiem materiāliem, kas paredzēti sabiedrībai un ieinteresētajām personām; |
| --- | --- |

i)

jānodrošina citu dalībvalstu piekļuve instrumentiem informētības veicināšanai un izstrādātajiem materiāliem, kas paredzēti sabiedrībai un ieinteresētajām personām;

| j) | jāpalīdz citām dalībvalstīm zināmu laiku aprūpēt un ilglaicīgi izmitināt aizturētos vai konfiscētos dzīvos īpatņus; |
| --- | --- |

j)

jāpalīdz citām dalībvalstīm zināmu laiku aprūpēt un ilglaicīgi izmitināt aizturētos vai konfiscētos dzīvos īpatņus;

| k) | cieši jāsadarbojas ar CITES konvencijas pārvaldības iestādēm un tiesībaizsardzības aģentūrām izcelsmes, tranzīta un galamērķa valstīs ārpus Kopienas, kā arī ar CITES konvencijas sekretariātu, Starptautiskās Kriminālpolicijas organizāciju (ICPO Interpol) un Pasaules Muitas organizāciju, lai palīdzētu atklāt, nepieļaut un novērst nelegālu tirdzniecību ar savvaļas augiem un dzīvniekiem, apmainoties ar datiem un operatīvo informāciju; |
| --- | --- |

k)

cieši jāsadarbojas ar CITES konvencijas pārvaldības iestādēm un tiesībaizsardzības aģentūrām izcelsmes, tranzīta un galamērķa valstīs ārpus Kopienas, kā arī ar CITES konvencijas sekretariātu, Starptautiskās Kriminālpolicijas organizāciju (ICPO Interpol) un Pasaules Muitas organizāciju, lai palīdzētu atklāt, nepieļaut un novērst nelegālu tirdzniecību ar savvaļas augiem un dzīvniekiem, apmainoties ar datiem un operatīvo informāciju;

| l) | jāsniedz ieteikumi un atbalsts CITES konvencijas pārvaldības iestādēm un tiesībaizsardzības aģentūrām izcelsmes, tranzīta un galamērķa valstīs ārpus Kopienas, lai veicinātu likumīgu un ilgtspējīgu tirdzniecību, korekti piemērojot procedūras; |
| --- | --- |

l)

jāsniedz ieteikumi un atbalsts CITES konvencijas pārvaldības iestādēm un tiesībaizsardzības aģentūrām izcelsmes, tranzīta un galamērķa valstīs ārpus Kopienas, lai veicinātu likumīgu un ilgtspējīgu tirdzniecību, korekti piemērojot procedūras;

| m) | jāatbalsta spēju veidošanas programmas trešās valstīs, lai uzlabotu CITES konvencijas īstenošanu un izpildi, cita starpā ar Attīstības sadarbības fonda un gaidāmās “Tirdzniecības atbalsta stratēģijas” (3) palīdzību; |
| --- | --- |

m)

jāatbalsta spēju veidošanas programmas trešās valstīs, lai uzlabotu CITES konvencijas īstenošanu un izpildi, cita starpā ar Attīstības sadarbības fonda un gaidāmās “Tirdzniecības atbalsta stratēģijas” (3) palīdzību;

| n) | jāveicina sadarbība starp reģioniem, lai apkarotu nelegālu tirdzniecību ar savvaļas augiem un dzīvniekiem, cita starpā veidojot saiknes ar citām reģionāla un vietēja mēroga iniciatīvām. |
| --- | --- |

n)

jāveicina sadarbība starp reģioniem, lai apkarotu nelegālu tirdzniecību ar savvaļas augiem un dzīvniekiem, cita starpā veidojot saiknes ar citām reģionāla un vietēja mēroga iniciatīvām.

| IV. | Informācija par pasākumiem, kas veikti, pamatojoties uz šo ieteikumu, jānosūta Komisijai vienlaikus ar Regulas (EK) Nr. 338/97 15. panta 4. punkta c) apakšpunktā minēto informāciju. |
| --- | --- |

IV.

Informācija par pasākumiem, kas veikti, pamatojoties uz šo ieteikumu, jānosūta Komisijai vienlaikus ar Regulas (EK) Nr. 338/97 15. panta 4. punkta c) apakšpunktā minēto informāciju.

Briselē, 2007. gada 13. jūnijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Stavros DIMAS

---

(1)  OV L 61, 3.3.1997., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1332/2005 (OV L 215, 19.8.2005., 1. lpp.).

1

(2)  Vides padomes 2773. sanāksme 2006. gada 18. decembrī.

2

(3)  Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Ceļā uz ES tirdzniecības atbalsta stratēģiju – Komisijas ieguldījums (COM(2007) 163).

3

Ceļā uz ES tirdzniecības atbalsta stratēģiju – Komisijas ieguldījums

---

NOSTĀDNES

Eiropas Centrālā banka

| 20.6.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 159/48 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 159/48

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PAMATNOSTĀDNE

(2007. gada 31. maijs),

ar ko groza Pamatnostādni ECB/2004/15 par Eiropas Centrālās bankas prasībām attiecībā uz statistikas pārskatiem maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistikas jomā, kā arī starptautisko rezervju matricu

(ECB/2007/3)

(2007/426/EK)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus, un jo īpaši to 5.1. pantu un 5.2. pantu,

tā kā:

| (1) | Ņemot vērā ekonomikas un tehnoloģijas attīstību, vajag regulāri atjaunināt datu prasības 2004. gada 16. jūlija Pamatnostādnē ECB/2004/15 par Eiropas Centrālās bankas prasībām attiecībā uz statistikas pārskatiem maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistikas jomā, kā arī starptautisko rezervju matricu (1), un pielāgot saskaņā ar Pamatnostādni ECB/2004/15 noteikto iedalījuma līmeni. |
| --- | --- |

(1)

Ņemot vērā ekonomikas un tehnoloģijas attīstību, vajag regulāri atjaunināt datu prasības 2004. gada 16. jūlija Pamatnostādnē ECB/2004/15 par Eiropas Centrālās bankas prasībām attiecībā uz statistikas pārskatiem maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistikas jomā, kā arī starptautisko rezervju matricu (1), un pielāgot saskaņā ar Pamatnostādni ECB/2004/15 noteikto iedalījuma līmeni.

| (2) | Turpmākām dalībvalstīm ieviešot euro, būs vajadzīgs apkopot euro zonas kopsavilkuma rādītāja tā jaunajā sastāvā retrospektīvos datus, kas attiecas uz maksājumu bilances (ietverot sezonāli izlīdzinātu tekošo kontu) un starptautisko ieguldījumu pozīcijas statistiku. Dažiem Pamatnostādnes ECB/2004/15 grozījumiem jānodrošina euro zonas turpmāka paplašināšana saistībā ar retrospektīvo datu sniegšanu. Līdz 2010. gadam var tikt atkārtoti izvērtēts periods, par kuru jāsniedz šādi retrospektīvie dati. |
| --- | --- |

(2)

Turpmākām dalībvalstīm ieviešot euro, būs vajadzīgs apkopot euro zonas kopsavilkuma rādītāja tā jaunajā sastāvā retrospektīvos datus, kas attiecas uz maksājumu bilances (ietverot sezonāli izlīdzinātu tekošo kontu) un starptautisko ieguldījumu pozīcijas statistiku. Dažiem Pamatnostādnes ECB/2004/15 grozījumiem jānodrošina euro zonas turpmāka paplašināšana saistībā ar retrospektīvo datu sniegšanu. Līdz 2010. gadam var tikt atkārtoti izvērtēts periods, par kuru jāsniedz šādi retrospektīvie dati.

| (3) | Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique atbild par retrospektīvo datu, kas attiecas gan uz Beļģiju, gan Luksemburgu pirms 2002. gada janvāra, sniegšanu, un tādēļ var sniegt vienīgi kopīgus retrospektīvos datus par Beļģiju un Luksemburgu par laiku pirms 2002. gada janvāra. |
| --- | --- |

(3)

Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique atbild par retrospektīvo datu, kas attiecas gan uz Beļģiju, gan Luksemburgu pirms 2002. gada janvāra, sniegšanu, un tādēļ var sniegt vienīgi kopīgus retrospektīvos datus par Beļģiju un Luksemburgu par laiku pirms 2002. gada janvāra.

| (4) | Pienācīgas kvalitātes, darbojošās Centralizētas vērtspapīru datu bāzes (CVDB) pieejamība ir būtiska vērtspapīru datu vākšanas sistēmu ieviešanai, kā arī Pamatnostādnes ECB/2004/15 VI pielikumā definētā mērķa pārklājuma sasniegšanai minētajā pamatnostādnē norādītajā kvalitātē. ECB Padome, ņemot vērā Ģenerālpadomes apsvērumus, 2007. gadā un vajadzības gadījumā pēc tā novērtē, vai CVDB vērtspapīru informācijas kvalitāte (t. sk. pārklājums) un procedūras datu apmaiņai dalībvalstu starpā ir pietiekamas, lai nacionālās centrālās bankas (NCB) vai vajadzības gadījumā citas kompetentās statistikas iestādes varētu ievērot Pamatnostādnē ECB/2004/15 noteiktos kvalitātes standartus, |
| --- | --- |

(4)

Pienācīgas kvalitātes, darbojošās Centralizētas vērtspapīru datu bāzes (CVDB) pieejamība ir būtiska vērtspapīru datu vākšanas sistēmu ieviešanai, kā arī Pamatnostādnes ECB/2004/15 VI pielikumā definētā mērķa pārklājuma sasniegšanai minētajā pamatnostādnē norādītajā kvalitātē. ECB Padome, ņemot vērā Ģenerālpadomes apsvērumus, 2007. gadā un vajadzības gadījumā pēc tā novērtē, vai CVDB vērtspapīru informācijas kvalitāte (t. sk. pārklājums) un procedūras datu apmaiņai dalībvalstu starpā ir pietiekamas, lai nacionālās centrālās bankas (NCB) vai vajadzības gadījumā citas kompetentās statistikas iestādes varētu ievērot Pamatnostādnē ECB/2004/15 noteiktos kvalitātes standartus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO PAMATNOSTĀDNI.

1. pants

Pamatnostādni ECB/2004/15 groza šādi.

| 1) | Šādi groza 2. pantu:






  a) | Ar šādu punktu aizstāj 6. punktu:
  “6.   Sākot ar datiem par 2008. gada janvāra darījumiem un 2007. gada beigu pozīcijām, portfeļieguldījumu datu vākšanas sistēmas no 2008. gada marta atbilst vienam no VI pielikuma tabulā noteiktajiem modeļiem. Izvēlēto modeli var pakāpeniski ieviest tā, lai NCB ne vēlāk kā 2009. gada martā varētu sasniegt VI pielikumā norādīto mērķa pārklājumu attiecībā uz 2008. gada decembra krājumiem.” |
| --- | --- | --- |

1)

Šādi groza 2. pantu:

a)

Ar šādu punktu aizstāj 6. punktu:

“6.   Sākot ar datiem par 2008. gada janvāra darījumiem un 2007. gada beigu pozīcijām, portfeļieguldījumu datu vākšanas sistēmas no 2008. gada marta atbilst vienam no VI pielikuma tabulā noteiktajiem modeļiem. Izvēlēto modeli var pakāpeniski ieviest tā, lai NCB ne vēlāk kā 2009. gada martā varētu sasniegt VI pielikumā norādīto mērķa pārklājumu attiecībā uz 2008. gada decembra krājumiem.”

| b) | Pievieno šādu 7. punktu:






  “7. | a) | Attiecībā uz jebkuru dalībvalsti, kas ievieš euro 2007. gada janvārī vai pēc tā, gan šādas dalībvalsts NCB, gan visu pārējo iesaistīto dalībvalstu NCB laikā, kad šī dalībvalsts ievieš euro, sniedz ECB retrospektīvos datus, kas atbilst II pielikuma 1.–8. tabulā prasītajiem datiem, lai ļautu sagatavot kopsavilkuma rādītājus par euro zonu tās jaunajā sastāvā. Šīs NCB retrospektīvos datus sniedz, sākot no tālāk tekstā izklāstītajiem atsauces datumiem, izņemot 13. tabulā minētos dalījumus, attiecībā uz kuriem agrākais atsauces periods, par kuru sniedz ziņojumu, ir minētajā tabulā norādītais atsauces periods. Visus retrospektīvos datus var sniegt, pamatojoties uz pēc iespējas precīzākām aplēsēm.






  i) | Ja dalībvalsts, kura ievieš euro, pievienojās ES pirms 2004. gada maija, retrospektīvie dati aptver vismaz periodu no 1999. gada. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

Pievieno šādu 7. punktu:

“7.

a)

Attiecībā uz jebkuru dalībvalsti, kas ievieš euro 2007. gada janvārī vai pēc tā, gan šādas dalībvalsts NCB, gan visu pārējo iesaistīto dalībvalstu NCB laikā, kad šī dalībvalsts ievieš euro, sniedz ECB retrospektīvos datus, kas atbilst II pielikuma 1.–8. tabulā prasītajiem datiem, lai ļautu sagatavot kopsavilkuma rādītājus par euro zonu tās jaunajā sastāvā. Šīs NCB retrospektīvos datus sniedz, sākot no tālāk tekstā izklāstītajiem atsauces datumiem, izņemot 13. tabulā minētos dalījumus, attiecībā uz kuriem agrākais atsauces periods, par kuru sniedz ziņojumu, ir minētajā tabulā norādītais atsauces periods. Visus retrospektīvos datus var sniegt, pamatojoties uz pēc iespējas precīzākām aplēsēm.

i)

Ja dalībvalsts, kura ievieš euro, pievienojās ES pirms 2004. gada maija, retrospektīvie dati aptver vismaz periodu no 1999. gada.

| ii) | Ja dalībvalsts, kura ievieš euro, pievienojās ES 2004. gada maijā, retrospektīvie dati aptver vismaz periodu no 2004. gada. |
| --- | --- |

ii)

Ja dalībvalsts, kura ievieš euro, pievienojās ES 2004. gada maijā, retrospektīvie dati aptver vismaz periodu no 2004. gada.

| iii) | Ja dalībvalsts, kura ievieš euro, pievienojās ES pēc 2004. gada maija, retrospektīvie dati aptver vismaz periodu no datuma, kurā šī dalībvalsts pievienojās ES. |
| --- | --- |

iii)

Ja dalībvalsts, kura ievieš euro, pievienojās ES pēc 2004. gada maija, retrospektīvie dati aptver vismaz periodu no datuma, kurā šī dalībvalsts pievienojās ES.

b)

Ja a) apakšpunktā minētie dati jau nesatur ikmēneša novērojumus, kas aptver piecus gadus attiecībā uz katru no maksājumu bilances tekošā konta četriem galvenajiem apakšposteņiem, proti, preces, pakalpojumus, ienākumu un kārtējos pārvedumus, NCB nodrošina, ka to sniegtie dati satur šādus novērojumus.

c)

Atkāpjoties no a) apakšpunkta, Banque centrale du Luxembourg netiek prasīts nosūtīt retrospektīvos datus par periodu, kas beidzas 2001. gada decembrī, un Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique nosūta Beļģijas un Luksemburgas kopīgos datus par periodu, kas beidzas 2001. gada decembrī.”

| 2) | Šādi groza 3. pantu:
  Ar šādu punktu aizstāj 6. punktu:
  “6.   Parāda vērtspapīru darījumus un pozīcijas, kas iedalītas pēc emisijas valūtas, dara pieejamas ECB sešu mēnešu laikā pēc tā laika posma beigām, uz kuru dati attiecas.” |
| --- | --- |

2)

Šādi groza 3. pantu:

Ar šādu punktu aizstāj 6. punktu:

“6.   Parāda vērtspapīru darījumus un pozīcijas, kas iedalītas pēc emisijas valūtas, dara pieejamas ECB sešu mēnešu laikā pēc tā laika posma beigām, uz kuru dati attiecas.”

| 3) | Šādi groza 6. pantu:
  Pēc 4. punkta iekļauj šādu jaunu 4.a punktu:
  “4.a   Attiecībā uz šādiem II pielikuma 2. tabulas dalījumiem tiek atļautas pēc iespējas precīzākas aplēses:






  a) | ienākuma un pārējo ieguldījumu apakšposteņi I C 2.3.1 līdz C 2.3.3 un ārpusbilances posteņi 1. līdz 4.; |
| --- | --- | --- |

3)

Šādi groza 6. pantu:

Pēc 4. punkta iekļauj šādu jaunu 4.a punktu:

“4.a   Attiecībā uz šādiem II pielikuma 2. tabulas dalījumiem tiek atļautas pēc iespējas precīzākas aplēses:

a)

ienākuma un pārējo ieguldījumu apakšposteņi I C 2.3.1 līdz C 2.3.3 un ārpusbilances posteņi 1. līdz 4.;

| b) | kārtējo pārvedumu apakšposteņi I D 1.1 līdz D 1.8 un D 2.2.1 līdz D 2.2.11; un |
| --- | --- |

b)

kārtējo pārvedumu apakšposteņi I D 1.1 līdz D 1.8 un D 2.2.1 līdz D 2.2.11; un

| c) | kapitāla pārvedumu apakšposteņi II A.1 un A.2.” |
| --- | --- |

c)

kapitāla pārvedumu apakšposteņi II A.1 un A.2.”

| 4) | Pamatnostādnes ECB/2004/15 II, III un VI pielikumu groza saskaņā ar šīs pamatnostādnes I, II un III pielikumu. |
| --- | --- |

4)

Pamatnostādnes ECB/2004/15 II, III un VI pielikumu groza saskaņā ar šīs pamatnostādnes I, II un III pielikumu.

2. pants

Stāšanās spēkā

Šī pamatnostādne stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

3. pants

Adresāti

Šī pamatnostādne ir adresēta to dalībvalstu NCB, kuras ir ieviesušas euro.

Frankfurtē pie Mainas, 2007. gada 31. maijā

ECB Padomes vārdā —

ECB prezidents

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  OV L 354, 30.11.2004., 34. lpp.

1

---

I PIELIKUMS

Šādi groza Pamatnostādnes ECB/2004/15 II pielikumu.

| 1. | Ar šādu tabulu aizstāj 2. tabulu:
  “2.   TABULA
  Valstu ceturkšņa ieguldījums euro zonas maksājumu bilancē (1) | Kredīts | Debets | Neto |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| I.   Tekošais konts |
| A. | Preces |

1.

Ar šādu tabulu aizstāj 2. tabulu:

“2.   TABULA

Valstu ceturkšņa ieguldījums euro zonas maksājumu bilancē (1)

Kredīts

Debets

Neto

Tekošais konts

A.

Preces

ārējs

ārējs

ārējs

| B. | Pakalpojumi |
| --- | --- |

B.

Pakalpojumi

ārējs

ārējs

ārējs

Ienākumi

| 1. | Atlīdzība nodarbinātajiem |
| --- | --- |

1.

Atlīdzība nodarbinātajiem

ārējs

ārējs

ārējs

Ieguldījumu ienākumi

| 2.1. | Tiešās investīcijas |
| --- | --- |

2.1.

Tiešās investīcijas

ārējs

ārējs

ārējs

| 2.1.1. | Ienākumi no pašu kapitāla |
| --- | --- |

2.1.1.

Ienākumi no pašu kapitāla

ārējs

ārējs

ārējs

| 2.1.1.1. | Dividendes un sadalītā peļņa |
| --- | --- |

2.1.1.1.

Dividendes un sadalītā peļņa

ārējs

ārējs

ārējs

| 2.1.1.2. | Reinvestētie ienākumi un nesadalītā peļņa |
| --- | --- |

2.1.1.2.

Reinvestētie ienākumi un nesadalītā peļņa

ārējs

ārējs

ārējs

| 2.1.2. | Maksa par parādu (procenti) |
| --- | --- |

2.1.2.

Maksa par parādu (procenti)

ārējs

ārējs

ārējs

| 2.2. | Portfeļieguldījumi |
| --- | --- |

2.2.

Portfeļieguldījumi

ārējs

valsts

| 2.2.1. | Ienākumi no pašu kapitāla |
| --- | --- |

2.2.1.

Ienākumi no pašu kapitāla

ārējs

valsts

| 2.2.2. | Maksa par parādu (procenti) |
| --- | --- |

2.2.2.

Maksa par parādu (procenti)

ārējs

valsts

| 2.2.2.1. | Obligācijas un parādzīmes |
| --- | --- |

2.2.2.1.

Obligācijas un parādzīmes

ārējs

valsts

| 2.2.2.2. | Naudas tirgus instrumenti |
| --- | --- |

2.2.2.2.

Naudas tirgus instrumenti

ārējs

valsts

| 2.3. | Pārējie ieguldījumi |
| --- | --- |

2.3.

Pārējie ieguldījumi

ārējs

ārējs

ārējs

| 2.3.1. | Procenti saskaņā ar BPM5 (nekoriģēti pēc FISIM
   (2)) |
| --- | --- |

2.3.1.

Procenti saskaņā ar BPM5 (nekoriģēti pēc FISIM
   (2))

ārējs

ārējs

ārējs

| 2.3.2. | Apdrošināšanas polišu īpašnieku ienākums |
| --- | --- |

2.3.2.

Apdrošināšanas polišu īpašnieku ienākums

ārējs

ārējs

ārējs

| 2.3.3. | Pārējie |
| --- | --- |

2.3.3.

Pārējie

ārējs

ārējs

ārējs

Ārpusbilances postenis:

| 1. | investīciju ienākums – procenti saskaņā ar NKS93 (3) (koriģēti saskaņā ar FISIM) |
| --- | --- |

1.

ārējs

| 2. | FISIM vērtība |
| --- | --- |

2.

ārējs

ārējs

ārējs

| 3. | investīciju ienākums – procenti saskaņā ar BPM5 (nekoriģēti pēc FISIM) |
| --- | --- |

3.

ārējs

| 4. | investīciju ienākums, kas nav procenti |
| --- | --- |

4.

ārējs

| D. | Kārtējie pārvedumi |
| --- | --- |

D.

Kārtējie pārvedumi

ārējs

ārējs

ārējs

| 1. | Valdība |
| --- | --- |

1.

Valdība

ārējs

ārējs

ārējs

| 1.1. | nodokļi par precēm |
| --- | --- |

1.1.

nodokļi par precēm

ārējs

ārējs

ārējs

| 1.2. | pārējie ražošanas nodokļi |
| --- | --- |

1.2.

pārējie ražošanas nodokļi

ārējs

ārējs

ārējs

| 1.3. | subsīdijas par precēm |
| --- | --- |

1.3.

subsīdijas par precēm

ārējs

ārējs

ārējs

| 1.4. | pārējās ražošanas subsīdijas |
| --- | --- |

1.4.

pārējās ražošanas subsīdijas

ārējs

ārējs

ārējs

| 1.5. | ienākuma, labklājības u. c. nodokļi |
| --- | --- |

1.5.

ienākuma, labklājības u. c. nodokļi

ārējs

ārējs

ārējs

| 1.6. | sociālās iemaksas |
| --- | --- |

1.6.

sociālās iemaksas

ārējs

ārējs

ārējs

| 1.7. | sociālie pabalsti, kas nav sociālie pārvedumi natūrā |
| --- | --- |

1.7.

sociālie pabalsti, kas nav sociālie pārvedumi natūrā

ārējs

ārējs

ārējs

| 1.8. | pārējie valdības kārtējie pārvedumi |
| --- | --- |

1.8.

pārējie valdības kārtējie pārvedumi

ārējs

ārējs

ārējs

| 2. | Pārējie sektori |
| --- | --- |

2.

Pārējie sektori

ārējs

ārējs

ārējs

| 2.1. | atlīdzība nodarbinātajiem |
| --- | --- |

2.1.

atlīdzība nodarbinātajiem

ārējs

ārējs

ārējs

| 2.2. | pārējie pārvedumi |
| --- | --- |

2.2.

pārējie pārvedumi

ārējs

ārējs

ārējs

| 2.2.1. | nodokļi par precēm |
| --- | --- |

2.2.1.

nodokļi par precēm

ārējs

ārējs

ārējs

| 2.2.2. | pārējie ražošanas nodokļi |
| --- | --- |

2.2.2.

pārējie ražošanas nodokļi

ārējs

ārējs

ārējs

| 2.2.3. | subsīdijas par precēm |
| --- | --- |

2.2.3.

subsīdijas par precēm

ārējs

ārējs

ārējs

| 2.2.4. | pārējās ražošanas subsīdijas |
| --- | --- |

2.2.4.

pārējās ražošanas subsīdijas

ārējs

ārējs

ārējs

| 2.2.5. | ienākuma, labklājības u.c. nodokļi |
| --- | --- |

2.2.5.

ienākuma, labklājības u.c. nodokļi

ārējs

ārējs

ārējs

| 2.2.6. | sociālās iemaksas |
| --- | --- |

2.2.6.

sociālās iemaksas

ārējs

ārējs

ārējs

| 2.2.7. | sociālie pabalsti, kas nav sociālie pārvedumi natūrā |
| --- | --- |

2.2.7.

sociālie pabalsti, kas nav sociālie pārvedumi natūrā

ārējs

ārējs

ārējs

| 2.2.8. | apdrošināšanas, kas nav dzīvības apdrošināšana, neto prēmijas |
| --- | --- |

2.2.8.

apdrošināšanas, kas nav dzīvības apdrošināšana, neto prēmijas

ārējs

ārējs

ārējs

| 2.2.9. | apdrošināšanas, kas nav dzīvības apdrošināšana, prasības |
| --- | --- |

2.2.9.

apdrošināšanas, kas nav dzīvības apdrošināšana, prasības

ārējs

ārējs

ārējs

| 2.2.10. | pārējo sektoru pārējie kārtējie pārvedumi, kas nav iekļauti citur |
| --- | --- |

2.2.10.

pārējo sektoru pārējie kārtējie pārvedumi, kas nav iekļauti citur

ārējs

ārējs

ārējs

| 2.2.11. | mājsaimniecību neto kapitāla pensiju fondu rezervēs izmaiņu pielāgojums |
| --- | --- |

2.2.11.

mājsaimniecību neto kapitāla pensiju fondu rezervēs izmaiņu pielāgojums

ārējs

ārējs

ārējs

| II. | Kapitāla konts |
| --- | --- |

II.

ārējs

ārējs

ārējs

| A. | Kapitāla pārvedumi |
| --- | --- |

A.

Kapitāla pārvedumi

ārējs

ārējs

ārējs

| 1. | nodokļi par kapitālu |
| --- | --- |

1.

nodokļi par kapitālu

ārējs

ārējs

ārējs

| 2. | ieguldījumu piešķīrumi un pārējie kapitāla pārvedumi |
| --- | --- |

2.

ieguldījumu piešķīrumi un pārējie kapitāla pārvedumi

ārējs

ārējs

ārējs

| B. | Nesaražoto nefinanšu aktīvu iegāde/atsavināšana |
| --- | --- |

B.

Nesaražoto nefinanšu aktīvu iegāde/atsavināšana

ārējs

ārējs

ārējs

Neto aktīvi

Neto pasīvi

Neto

Finanšu konts

| 1. | Tiešās investīcijas |
| --- | --- |

1.

Tiešās investīcijas

ārējs

| 1.1. | Ārvalstīs |
| --- | --- |

1.1.

Ārvalstīs

ārējs

| 1.1.1. | Pašu kapitāls |
| --- | --- |

1.1.1.

Pašu kapitāls

ārējs

| 1.1.1.1. | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

1.1.1.1.

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| 1.1.1.2. | Pārējie sektori |
| --- | --- |

1.1.1.2.

Pārējie sektori

ārējs

| 1.1.2. | Reinvestētā peļņa |
| --- | --- |

1.1.2.

Reinvestētā peļņa

ārējs

| 1.1.2.1. | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

1.1.2.1.

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| 1.1.2.2. | Pārējie sektori |
| --- | --- |

1.1.2.2.

Pārējie sektori

ārējs

| 1.1.3. | Pārējais kapitāls |
| --- | --- |

1.1.3.

Pārējais kapitāls

ārējs

| 1.1.3.1. | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

1.1.3.1.

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| 1.1.3.2. | Pārējie sektori |
| --- | --- |

1.1.3.2.

Pārējie sektori

ārējs

| 1.2. | Valstī, par kuru ziņo |
| --- | --- |

1.2.

Valstī, par kuru ziņo

ārējs

| 1.2.1. | Pašu kapitāls |
| --- | --- |

1.2.1.

Pašu kapitāls

ārējs

| 1.2.1.1. | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

1.2.1.1.

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| 1.2.1.2. | Pārējie sektori |
| --- | --- |

1.2.1.2.

Pārējie sektori

ārējs

| 1.2.2. | Reinvestētā peļņa |
| --- | --- |

1.2.2.

Reinvestētā peļņa

ārējs

| 1.2.2.1. | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

1.2.2.1.

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| 1.2.2.2. | Pārējie sektori |
| --- | --- |

1.2.2.2.

Pārējie sektori

ārējs

| 1.2.3. | Pārējais kapitāls |
| --- | --- |

1.2.3.

Pārējais kapitāls

ārējs

| 1.2.3.1. | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

1.2.3.1.

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| 1.2.3.2. | Pārējie sektori |
| --- | --- |

1.2.3.2.

Pārējie sektori

ārējs

| 2. | Portfeļieguldījumi |
| --- | --- |

2.

Portfeļieguldījumi

iekšējs/ārējs

valsts

| 2.1. | Kapitāla vērtspapīri |
| --- | --- |

2.1.

Kapitāla vērtspapīri

iekšējs/ārējs

valsts

t. sk.: Investīciju fondu un naudas tirgus fondu daļas

iekšējs/ārējs

valsts

| i) | monetāro iestāžu turējumā |
| --- | --- |

i)

ārējs

| ii) | valdības turējumā |
| --- | --- |

ii)

ārējs

| iii) | MFI (izņemot centrālās bankas) turējumā |
| --- | --- |

iii)

ārējs

| iv) | pārējo sektoru turējumā |
| --- | --- |

iv)

ārējs

| 2.1.1. | Monetāro iestāžu turējumā |
| --- | --- |

2.1.1.

Monetāro iestāžu turējumā

ārējs

| 2.1.2. | Valdības turējumā |
| --- | --- |

2.1.2.

Valdības turējumā

ārējs

| 2.1.3. | MFI emitētās (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

2.1.3.

MFI emitētās (izņemot centrālās bankas)

iekšējs

valsts

| 2.1.4. | MFI (izņemot centrālās bankas) turējumā |
| --- | --- |

2.1.4.

MFI (izņemot centrālās bankas) turējumā

ārējs

| 2.1.5. | Pārējo sektoru emitētās |
| --- | --- |

2.1.5.

Pārējo sektoru emitētās

iekšējs

valsts

| 2.1.6. | Pārējo sektoru turējumā |
| --- | --- |

2.1.6.

Pārējo sektoru turējumā

ārējs

| 2.2. | Parāda vērtspapīri |
| --- | --- |

2.2.

Parāda vērtspapīri

iekšējs/ārējs

valsts

| 2.2.1. | Obligācijas un parādzīmes |
| --- | --- |

2.2.1.

Obligācijas un parādzīmes

iekšējs/ārējs

valsts

| 2.2.1.1. | Monetāro iestāžu emitētās |
| --- | --- |

2.2.1.1.

Monetāro iestāžu emitētās

iekšējs

valsts

| 2.2.1.2. | Monetāro iestāžu turējumā |
| --- | --- |

2.2.1.2.

Monetāro iestāžu turējumā

ārējs

| 2.2.1.3. | Valdības emitētās |
| --- | --- |

2.2.1.3.

Valdības emitētās

iekšējs

valsts

| 2.2.1.4. | Valdības turējumā |
| --- | --- |

2.2.1.4.

Valdības turējumā

ārējs

| 2.2.1.5. | MFI emitētās (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

2.2.1.5.

MFI emitētās (izņemot centrālās bankas)

iekšējs

valsts

| 2.2.1.6. | MFI (izņemot centrālās bankas) turējumā |
| --- | --- |

2.2.1.6.

MFI (izņemot centrālās bankas) turējumā

ārējs

| 2.2.1.7. | Pārējo sektoru emitētās |
| --- | --- |

2.2.1.7.

Pārējo sektoru emitētās

iekšējs

valsts

| 2.2.1.8. | Pārējo sektoru turējumā |
| --- | --- |

2.2.1.8.

Pārējo sektoru turējumā

ārējs

| 2.2.2. | Naudas tirgus instrumenti |
| --- | --- |

2.2.2.

Naudas tirgus instrumenti

iekšējs/ārējs

valsts

| 2.2.2.1. | Monetāro iestāžu emitētās |
| --- | --- |

2.2.2.1.

Monetāro iestāžu emitētās

iekšējs

valsts

| 2.2.2.2. | Monetāro iestāžu turējumā |
| --- | --- |

2.2.2.2.

Monetāro iestāžu turējumā

ārējs

| 2.2.2.3. | Valdības emitētās |
| --- | --- |

2.2.2.3.

Valdības emitētās

iekšējs

valsts

| 2.2.2.4. | Valdības turējumā |
| --- | --- |

2.2.2.4.

Valdības turējumā

ārējs

| 2.2.2.5. | MFI emitētās (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

2.2.2.5.

MFI emitētās (izņemot centrālās bankas)

iekšējs

valsts

| 2.2.2.6. | MFI (izņemot centrālās bankas) turējumā |
| --- | --- |

2.2.2.6.

MFI (izņemot centrālās bankas) turējumā

ārējs

| 2.2.2.7. | Pārējo sektoru emitētās |
| --- | --- |

2.2.2.7.

Pārējo sektoru emitētās

iekšējs

valsts

| 2.2.2.8. | Pārējo sektoru turējumā |
| --- | --- |

2.2.2.8.

Pārējo sektoru turējumā

ārējs

| 3. | Atvasinātie finanšu instrumenti |
| --- | --- |

3.

Atvasinātie finanšu instrumenti

valsts

| 3.1. | Monetārās iestādes |
| --- | --- |

3.1.

Monetārās iestādes

valsts

| 3.2. | Valdība |
| --- | --- |

3.2.

Valdība

valsts

| 3.3. | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

3.3.

MFI (izņemot centrālās bankas)

valsts

| 3.4. | Pārējie sektori |
| --- | --- |

3.4.

Pārējie sektori

valsts

| 4. | Pārējie ieguldījumi |
| --- | --- |

4.

Pārējie ieguldījumi

ārējs

ārējs

ārējs

| 4.1. | Monetārās iestādes |
| --- | --- |

4.1.

Monetārās iestādes

ārējs

ārējs

| 4.1.1. | Aizdevumi/nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

4.1.1.

Aizdevumi/nauda un noguldījumi

ārējs

ārējs

| 4.1.2. | Pārējie aktīvi/pasīvi |
| --- | --- |

4.1.2.

Pārējie aktīvi/pasīvi

ārējs

ārējs

| 4.2. | Valdība |
| --- | --- |

4.2.

Valdība

ārējs

ārējs

| 4.2.1. | Tirdzniecības kredīti |
| --- | --- |

4.2.1.

Tirdzniecības kredīti

ārējs

ārējs

| 4.2.2. | Aizdevumi/nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

4.2.2.

Aizdevumi/nauda un noguldījumi

ārējs

ārējs

| 4.2.2.1. | Aizdevumi |
| --- | --- |

4.2.2.1.

Aizdevumi

ārējs

| 4.2.2.2. | Nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

4.2.2.2.

Nauda un noguldījumi

ārējs

| 4.2.3. | Pārējie aktīvi/pasīvi |
| --- | --- |

4.2.3.

Pārējie aktīvi/pasīvi

ārējs

ārējs

| 4.3. | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

4.3.

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

ārējs

| 4.3.1. | Aizdevumi/nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

4.3.1.

Aizdevumi/nauda un noguldījumi

ārējs

ārējs

| 4.3.2. | Pārējie aktīvi/pasīvi |
| --- | --- |

4.3.2.

Pārējie aktīvi/pasīvi

ārējs

ārējs

| 4.4. | Pārējie sektori |
| --- | --- |

4.4.

Pārējie sektori

ārējs

ārējs

| 4.4.1. | Tirdzniecības kredīti |
| --- | --- |

4.4.1.

Tirdzniecības kredīti

ārējs

ārējs

| 4.4.2. | Aizdevumi/nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

4.4.2.

Aizdevumi/nauda un noguldījumi

ārējs

ārējs

| 4.4.2.1. | Aizdevumi |
| --- | --- |

4.4.2.1.

Aizdevumi

ārējs

| 4.4.2.2. | Nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

4.4.2.2.

Nauda un noguldījumi

ārējs

| 4.4.3. | Pārējie aktīvi/pasīvi |
| --- | --- |

4.4.3.

Pārējie aktīvi/pasīvi

ārējs

ārējs

| 5. | Rezerves aktīvi |
| --- | --- |

5.

Rezerves aktīvi

ārējs

| 5.1. | Monetārais zelts |
| --- | --- |

5.1.

Monetārais zelts

ārējs

| 5.2. | Īpašās aizņēmumtiesības |
| --- | --- |

5.2.

Īpašās aizņēmumtiesības

ārējs

| 5.3. | Rezerves pozīcija SVF |
| --- | --- |

5.3.

Rezerves pozīcija SVF

ārējs

| 5.4. | Ārvalstu valūta |
| --- | --- |

5.4.

Ārvalstu valūta

ārējs

| 5.4.1. | Nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

5.4.1.

Nauda un noguldījumi

ārējs

| 5.4.1.1. | monetārajās iestādēs un BIS |
| --- | --- |

5.4.1.1.

monetārajās iestādēs un BIS

ārējs

| 5.4.1.2. | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

5.4.1.2.

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| 5.4.2. | Vērtspapīri |
| --- | --- |

5.4.2.

Vērtspapīri

ārējs

| 5.4.2.1. | Kapitāla vērtspapīri |
| --- | --- |

5.4.2.1.

Kapitāla vērtspapīri

ārējs

| 5.4.2.2. | Obligācijas un parādzīmes |
| --- | --- |

5.4.2.2.

Obligācijas un parādzīmes

ārējs

| 5.4.2.3. | Naudas tirgus instrumenti |
| --- | --- |

5.4.2.3.

Naudas tirgus instrumenti

ārējs

| 5.4.3. | Atvasinātie finanšu instrumenti |
| --- | --- |

5.4.3.

Atvasinātie finanšu instrumenti

ārējs

| 5.5. | Pārējās prasības |
| --- | --- |

5.5.

Pārējās prasības

ārējs

| 2. | Ar šādu tabulu aizstāj 4. tabulu:
  “4.   TABULA
  Valstu ceturkšņa ieguldījums euro zonas starptautisko investīciju bilancē (4) | Aktīvi | Pasīvi | Neto |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| I. | Tiešās investīcijas |

2.

Ar šādu tabulu aizstāj 4. tabulu:

“4.   TABULA

Valstu ceturkšņa ieguldījums euro zonas starptautisko investīciju bilancē (4)

Aktīvi

Pasīvi

Neto

I.

ārējs

| 1.1. | Ārvalstīs |
| --- | --- |

1.1.

Ārvalstīs

ārējs

| 1.1.1. | Pašu kapitāls un reinvestētā peļņa |
| --- | --- |

1.1.1.

Pašu kapitāls un reinvestētā peļņa

ārējs

| 1.1.1.1. | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

1.1.1.1.

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| 1.1.1.2. | Pārējie sektori |
| --- | --- |

1.1.1.2.

Pārējie sektori

ārējs

| 1.1.2. | Pārējais kapitāls |
| --- | --- |

1.1.2.

Pārējais kapitāls

ārējs

| 1.1.2.1. | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

1.1.2.1.

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| 1.1.2.2. | Pārējie sektori |
| --- | --- |

1.1.2.2.

Pārējie sektori

ārējs

| 1.2. | Ekonomikā, par kuru ziņo |
| --- | --- |

1.2.

Ekonomikā, par kuru ziņo

ārējs

| 1.2.1. | Pašu kapitāls un reinvestētā peļņa |
| --- | --- |

1.2.1.

Pašu kapitāls un reinvestētā peļņa

ārējs

| 1.2.1.1. | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

1.2.1.1.

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| 1.2.1.2. | Pārējie sektori |
| --- | --- |

1.2.1.2.

Pārējie sektori

ārējs

| 1.2.2. | Pārējais kapitāls |
| --- | --- |

1.2.2.

Pārējais kapitāls

ārējs

| 1.2.2.1. | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

1.2.2.1.

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| 1.2.2.2. | Pārējie sektori |
| --- | --- |

1.2.2.2.

Pārējie sektori

ārējs

| II. | Portfeļieguldījumi |
| --- | --- |

II.

valsts

| 2.1. | Kapitāla vērtspapīri |
| --- | --- |

2.1.

Kapitāla vērtspapīri

iekšējs/ārējs

valsts

t. sk.: Investīciju fondu un naudas tirgus fondu daļas

iekšējs/ārējs

valsts

| i) | monetāro iestāžu turējumā |
| --- | --- |

i)

ārējs

| ii) | valdības turējumā |
| --- | --- |

ii)

ārējs

| iii) | MFI (izņemot centrālo banku) turējumā |
| --- | --- |

iii)

ārējs

| iv) | pārējo sektoru turējumā |
| --- | --- |

iv)

ārējs

| 2.1.1. | Monetāro iestāžu turējumā |
| --- | --- |

2.1.1.

Monetāro iestāžu turējumā

ārējs

| 2.1.2. | Valdības turējumā |
| --- | --- |

2.1.2.

Valdības turējumā

ārējs

| 2.1.3. | MFI emitētās (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

2.1.3.

MFI emitētās (izņemot centrālās bankas)

iekšējs

valsts

| 2.1.4. | MFI (izņemot centrālās bankas) turējumā |
| --- | --- |

2.1.4.

MFI (izņemot centrālās bankas) turējumā

ārējs

| 2.1.5. | Pārējo sektoru emitētās |
| --- | --- |

2.1.5.

Pārējo sektoru emitētās

iekšējs

valsts

| 2.1.6. | Pārējo sektoru turējumā |
| --- | --- |

2.1.6.

Pārējo sektoru turējumā

ārējs

| 2.2. | Parāda vērtspapīri |
| --- | --- |

2.2.

Parāda vērtspapīri

iekšējs/ārējs

valsts

| 2.2.1. | Obligācijas un parādzīmes |
| --- | --- |

2.2.1.

Obligācijas un parādzīmes

iekšējs/ārējs

valsts

| 2.2.1.1. | Monetāro iestāžu emitētās |
| --- | --- |

2.2.1.1.

Monetāro iestāžu emitētās

iekšējs

valsts

| 2.2.1.2. | Monetāro iestāžu turējumā |
| --- | --- |

2.2.1.2.

Monetāro iestāžu turējumā

ārējs

| 2.2.1.3. | Valdības emitētās |
| --- | --- |

2.2.1.3.

Valdības emitētās

iekšējs

valsts

| 2.2.1.4. | Valdības turējumā |
| --- | --- |

2.2.1.4.

Valdības turējumā

ārējs

| 2.2.1.5. | MFI emitētās (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

2.2.1.5.

MFI emitētās (izņemot centrālās bankas)

iekšējs

valsts

| 2.2.1.6. | MFI (izņemot centrālās bankas) turējumā |
| --- | --- |

2.2.1.6.

MFI (izņemot centrālās bankas) turējumā

ārējs

| 2.2.1.7. | Pārējo sektoru emitētās |
| --- | --- |

2.2.1.7.

Pārējo sektoru emitētās

iekšējs

valsts

| 2.2.1.8. | Pārējo sektoru turējumā |
| --- | --- |

2.2.1.8.

Pārējo sektoru turējumā

ārējs

| 2.2.2. | Naudas tirgus instrumenti |
| --- | --- |

2.2.2.

Naudas tirgus instrumenti

iekšējs/ārējs

valsts

| 2.2.2.1. | Monetāro iestāžu emitētās |
| --- | --- |

2.2.2.1.

Monetāro iestāžu emitētās

iekšējs

valsts

| 2.2.2.2. | Monetāro iestāžu turējumā |
| --- | --- |

2.2.2.2.

Monetāro iestāžu turējumā

ārējs

| 2.2.2.3. | Valdības emitētās |
| --- | --- |

2.2.2.3.

Valdības emitētās

iekšējs

valsts

| 2.2.2.4. | Valdības turējumā |
| --- | --- |

2.2.2.4.

Valdības turējumā

ārējs

| 2.2.2.5. | MFI emitētās (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

2.2.2.5.

MFI emitētās (izņemot centrālās bankas)

iekšējs

valsts

| 2.2.2.6. | MFI (izņemot centrālās bankas) turējumā |
| --- | --- |

2.2.2.6.

MFI (izņemot centrālās bankas) turējumā

ārējs

| 2.2.2.7. | Pārējo sektoru emitētās |
| --- | --- |

2.2.2.7.

Pārējo sektoru emitētās

iekšējs

valsts

| 2.2.2.8. | Pārējo sektoru turējumā |
| --- | --- |

2.2.2.8.

Pārējo sektoru turējumā

ārējs

| III. | Atvasinātie finanšu instrumenti |
| --- | --- |

III.

ārējs

ārējs

ārējs

| 3.1. | Monetārās iestādes |
| --- | --- |

3.1.

Monetārās iestādes

ārējs

ārējs

ārējs

| 3.2. | Valdība |
| --- | --- |

3.2.

Valdība

ārējs

ārējs

ārējs

| 3.3. | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

3.3.

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

ārējs

ārējs

| 3.4. | Pārējie sektori |
| --- | --- |

3.4.

Pārējie sektori

ārējs

ārējs

ārējs

| IV. | Pārējie ieguldījumi |
| --- | --- |

IV.

ārējs

ārējs

ārējs

| 4.1. | Monetārās iestādes |
| --- | --- |

4.1.

Monetārās iestādes

ārējs

ārējs

| 4.1.1. | Aizdevumi/nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

4.1.1.

Aizdevumi/nauda un noguldījumi

ārējs

ārējs

| 4.1.2. | Pārējie aktīvi/pasīvi |
| --- | --- |

4.1.2.

Pārējie aktīvi/pasīvi

ārējs

ārējs

| 4.2. | Valdība |
| --- | --- |

4.2.

Valdība

ārējs

ārējs

| 4.2.1. | Tirdzniecības kredīti |
| --- | --- |

4.2.1.

Tirdzniecības kredīti

ārējs

ārējs

| 4.2.2. | Aizdevumi/nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

4.2.2.

Aizdevumi/nauda un noguldījumi

ārējs

ārējs

| 4.2.2.1. | Aizdevumi |
| --- | --- |

4.2.2.1.

Aizdevumi

ārējs

| 4.2.2.2. | Nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

4.2.2.2.

Nauda un noguldījumi

ārējs

| 4.2.3. | Pārējie aktīvi/pasīvi |
| --- | --- |

4.2.3.

Pārējie aktīvi/pasīvi

ārējs

ārējs

| 4.3. | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

4.3.

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

ārējs

| 4.3.1. | Aizdevumi/nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

4.3.1.

Aizdevumi/nauda un noguldījumi

ārējs

ārējs

| 4.3.2. | Pārējie aktīvi/pasīvi |
| --- | --- |

4.3.2.

Pārējie aktīvi/pasīvi

ārējs

ārējs

| 4.4. | Pārējie sektori |
| --- | --- |

4.4.

Pārējie sektori

ārējs

ārējs

| 4.4.1. | Tirdzniecības kredīti |
| --- | --- |

4.4.1.

Tirdzniecības kredīti

ārējs

ārējs

| 4.4.2. | Aizdevumi/nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

4.4.2.

Aizdevumi/nauda un noguldījumi

ārējs

ārējs

| 4.4.2.1. | Aizdevumi |
| --- | --- |

4.4.2.1.

Aizdevumi

ārējs

| 4.4.2.2. | Nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

4.4.2.2.

Nauda un noguldījumi

ārējs

| 4.4.3. | Pārējie aktīvi/pasīvi |
| --- | --- |

4.4.3.

Pārējie aktīvi/pasīvi

ārējs

ārējs

| V. | Rezerves aktīvi |
| --- | --- |

V.

ārējs

| 5.1. | Monetārais zelts |
| --- | --- |

5.1.

Monetārais zelts

ārējs

| 5.2. | Īpašās aizņēmumtiesības |
| --- | --- |

5.2.

Īpašās aizņēmumtiesības

ārējs

| 5.3. | Rezerves pozīcija SVF |
| --- | --- |

5.3.

Rezerves pozīcija SVF

ārējs

| 5.4. | Ārvalstu valūta |
| --- | --- |

5.4.

Ārvalstu valūta

ārējs

| 5.4.1. | Nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

5.4.1.

Nauda un noguldījumi

ārējs

| 5.4.1.1. | monetārajās iestādēs un BIS |
| --- | --- |

5.4.1.1.

monetārajās iestādēs un BIS

ārējs

| 5.4.1.2. | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

5.4.1.2.

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| 5.4.2. | Vērtspapīri |
| --- | --- |

5.4.2.

Vērtspapīri

ārējs

| 5.4.2.1. | Kapitāla vērtspapīri |
| --- | --- |

5.4.2.1.

Kapitāla vērtspapīri

ārējs

| 5.4.2.2. | Obligācijas un parādzīmes |
| --- | --- |

5.4.2.2.

Obligācijas un parādzīmes

ārējs

| 5.4.2.3. | Naudas tirgus instrumenti |
| --- | --- |

5.4.2.3.

Naudas tirgus instrumenti

ārējs

| 5.4.3. | Atvasinātie finanšu instrumenti |
| --- | --- |

5.4.3.

Atvasinātie finanšu instrumenti

ārējs

| 5.5. | Pārējās prasības |
| --- | --- |

5.5.

Pārējās prasības

ārējs

| 3. | Ar šādu tabulu aizstāj 5. tabulu:
  “5.   TABULA
  Valstu gada ieguldījums euro zonas starptautisko investīciju bilancē (5) | Aktīvi | Pasīvi | Neto |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| I. | Tiešās investīcijas |

3.

Ar šādu tabulu aizstāj 5. tabulu:

“5.   TABULA

Valstu gada ieguldījums euro zonas starptautisko investīciju bilancē (5)

Aktīvi

Pasīvi

Neto

I.

ārējs

| 1.1. | Ārvalstīs |
| --- | --- |

1.1.

Ārvalstīs

ārējs

| 1.1.1. | Pašu kapitāls un reinvestētā peļņa |
| --- | --- |

1.1.1.

Pašu kapitāls un reinvestētā peļņa

ārējs

| 1.1.1.1. | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

1.1.1.1.

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| 1.1.1.2. | Pārējie sektori |
| --- | --- |

1.1.1.2.

Pārējie sektori

ārējs

t. sk.:

| 1.1.1.A | Kapitāla daļas biržā kotētos ārvalstu uzņēmumos (tirgus vērtība) |
| --- | --- |

1.1.1.A

Kapitāla daļas biržā kotētos ārvalstu uzņēmumos (tirgus vērtība)

ārējs

| 1.1.1.B | Kapitāla daļas biržā nekotētos ārvalstu uzņēmumos (nominālvērtība) |
| --- | --- |

1.1.1.B

Kapitāla daļas biržā nekotētos ārvalstu uzņēmumos (nominālvērtība)

ārējs

Ārpusbilances posteņi:

| — | Kapitāla daļas biržā kotētos ārvalstu uzņēmumos (nominālvērtība) |
| --- | --- |

—

ārējs

| 1.1.2. | Pārējais kapitāls |
| --- | --- |

1.1.2.

Pārējais kapitāls

ārējs

| 1.1.2.1. | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

1.1.2.1.

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| 1.1.2.2. | Pārējie sektori |
| --- | --- |

1.1.2.2.

Pārējie sektori

ārējs

| 1.2. | Ekonomikā, par kuru ziņo |
| --- | --- |

1.2.

Ekonomikā, par kuru ziņo

ārējs

| 1.2.1. | Pašu kapitāls un reinvestētā peļņa |
| --- | --- |

1.2.1.

Pašu kapitāls un reinvestētā peļņa

ārējs

| 1.2.1.1. | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

1.2.1.1.

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| 1.2.1.2. | Pārējie sektori |
| --- | --- |

1.2.1.2.

Pārējie sektori

ārējs

t. sk.:

| 1.2.1.A | Kapitāla daļas biržā kotētos euro zonas uzņēmumos (tirgus vērtība) |
| --- | --- |

1.2.1.A

Kapitāla daļas biržā kotētos euro zonas uzņēmumos (tirgus vērtība)

ārējs

| 1.2.1.B | Kapitāla daļas biržā nekotētos euro zonas uzņēmumos (nominālvērtība) |
| --- | --- |

1.2.1.B

Kapitāla daļas biržā nekotētos euro zonas uzņēmumos (nominālvērtība)

ārējs

Ārpusbilances postenis:

| — | Kapitāla daļas biržā kotētos euro zonas uzņēmumos (nominālvērtība) |
| --- | --- |

—

ārējs

| 1.2.2. | Pārējais kapitāls |
| --- | --- |

1.2.2.

Pārējais kapitāls

ārējs

| 1.2.2.1. | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

1.2.2.1.

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| 1.2.2.2. | Pārējie sektori |
| --- | --- |

1.2.2.2.

Pārējie sektori

ārējs

| II. | Portfeļieguldījumi |
| --- | --- |

II.

valsts

| 2.1. | Kapitāla vērtspapīri |
| --- | --- |

2.1.

Kapitāla vērtspapīri

iekšējs/ārējs

valsts

t. sk.: Investīciju fondu un naudas tirgus fondu daļas

iekšējs/ārējs

valsts

| i) | monetāro iestāžu turējumā |
| --- | --- |

i)

ārējs

| ii) | valdības turējumā |
| --- | --- |

ii)

ārējs

| iii) | MFI (izņemot centrālo banku) turējumā |
| --- | --- |

iii)

ārējs

| iv) | pārējo sektoru turējumā |
| --- | --- |

iv)

ārējs

| 2.1.1. | Monetāro iestāžu turējumā |
| --- | --- |

2.1.1.

Monetāro iestāžu turējumā

ārējs

| 2.1.2. | Valdības turējumā |
| --- | --- |

2.1.2.

Valdības turējumā

ārējs

| 2.1.3. | MFI emitētās (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

2.1.3.

MFI emitētās (izņemot centrālās bankas)

iekšējs

valsts

| 2.1.4. | MFI (izņemot centrālās bankas) turējumā |
| --- | --- |

2.1.4.

MFI (izņemot centrālās bankas) turējumā

ārējs

| 2.1.5. | Pārējo sektoru emitētās |
| --- | --- |

2.1.5.

Pārējo sektoru emitētās

iekšējs

valsts

| 2.1.6. | Pārējo sektoru turējumā |
| --- | --- |

2.1.6.

Pārējo sektoru turējumā

ārējs

| 2.2. | Parāda vērtspapīri |
| --- | --- |

2.2.

Parāda vērtspapīri

iekšējs/ārējs

valsts

| 2.2.1. | Obligācijas un parādzīmes |
| --- | --- |

2.2.1.

Obligācijas un parādzīmes

iekšējs/ārējs

valsts

| 2.2.1.1. | Monetāro iestāžu emitētās |
| --- | --- |

2.2.1.1.

Monetāro iestāžu emitētās

iekšējs

valsts

| 2.2.1.2. | Monetāro iestāžu turējumā |
| --- | --- |

2.2.1.2.

Monetāro iestāžu turējumā

ārējs

| 2.2.1.3. | Valdības emitētās |
| --- | --- |

2.2.1.3.

Valdības emitētās

iekšējs

valsts

| 2.2.1.4. | Valdības turējumā |
| --- | --- |

2.2.1.4.

Valdības turējumā

ārējs

| 2.2.1.5. | MFI emitētās (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

2.2.1.5.

MFI emitētās (izņemot centrālās bankas)

iekšējs

valsts

| 2.2.1.6. | MFI (izņemot centrālās bankas) turējumā |
| --- | --- |

2.2.1.6.

MFI (izņemot centrālās bankas) turējumā

ārējs

| 2.2.1.7. | Pārējo sektoru emitētās |
| --- | --- |

2.2.1.7.

Pārējo sektoru emitētās

iekšējs

valsts

| 2.2.1.8. | Pārējo sektoru turējumā |
| --- | --- |

2.2.1.8.

Pārējo sektoru turējumā

ārējs

| 2.2.2. | Naudas tirgus instrumenti |
| --- | --- |

2.2.2.

Naudas tirgus instrumenti

iekšējs/ārējs

valsts

| 2.2.2.1. | Monetāro iestāžu emitētie |
| --- | --- |

2.2.2.1.

Monetāro iestāžu emitētie

iekšējs

valsts

| 2.2.2.2. | Monetāro iestāžu turējumā |
| --- | --- |

2.2.2.2.

Monetāro iestāžu turējumā

ārējs

| 2.2.2.3. | Valdības emitētie |
| --- | --- |

2.2.2.3.

Valdības emitētie

iekšējs

valsts

| 2.2.2.4. | Valdības turējumā |
| --- | --- |

2.2.2.4.

Valdības turējumā

ārējs

| 2.2.2.5. | MFI emitētie (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

2.2.2.5.

MFI emitētie (izņemot centrālās bankas)

iekšējs

valsts

| 2.2.2.6. | MFI (izņemot centrālās bankas) turējumā |
| --- | --- |

2.2.2.6.

MFI (izņemot centrālās bankas) turējumā

ārējs

| 2.2.2.7. | Pārējo sektoru emitētie |
| --- | --- |

2.2.2.7.

Pārējo sektoru emitētie

iekšējs

valsts

| 2.2.2.8. | Pārējo sektoru turējumā |
| --- | --- |

2.2.2.8.

Pārējo sektoru turējumā

ārējs

| III. | Atvasinātie finanšu instrumenti |
| --- | --- |

III.

ārējs

ārējs

ārējs

| 3.1. | Monetārās iestādes |
| --- | --- |

3.1.

Monetārās iestādes

ārējs

ārējs

ārējs

| 3.2. | Valdība |
| --- | --- |

3.2.

Valdība

ārējs

ārējs

ārējs

| 3.3. | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

3.3.

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

ārējs

ārējs

| 3.4. | Pārējie sektori |
| --- | --- |

3.4.

Pārējie sektori

ārējs

ārējs

ārējs

| IV. | Pārējie ieguldījumi |
| --- | --- |

IV.

ārējs

ārējs

ārējs

| 4.1. | Monetārās iestādes |
| --- | --- |

4.1.

Monetārās iestādes

ārējs

ārējs

| 4.1.1. | Aizdevumi/nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

4.1.1.

Aizdevumi/nauda un noguldījumi

ārējs

ārējs

| 4.1.2. | Pārējie aktīvi/pasīvi |
| --- | --- |

4.1.2.

Pārējie aktīvi/pasīvi

ārējs

ārējs

| 4.2. | Valdība |
| --- | --- |

4.2.

Valdība

ārējs

ārējs

| 4.2.1. | Tirdzniecības kredīti |
| --- | --- |

4.2.1.

Tirdzniecības kredīti

ārējs

ārējs

| 4.2.2. | Aizdevumi/nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

4.2.2.

Aizdevumi/nauda un noguldījumi

ārējs

ārējs

| 4.2.2.1. | Aizdevumi |
| --- | --- |

4.2.2.1.

Aizdevumi

ārējs

| 4.2.2.2. | Nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

4.2.2.2.

Nauda un noguldījumi

ārējs

| 4.2.3. | Pārējie aktīvi/pasīvi |
| --- | --- |

4.2.3.

Pārējie aktīvi/pasīvi

ārējs

ārējs

| 4.3. | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

4.3.

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

ārējs

| 4.3.1. | Aizdevumi/nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

4.3.1.

Aizdevumi/nauda un noguldījumi

ārējs

ārējs

| 4.3.2. | Pārējie aktīvi/pasīvi |
| --- | --- |

4.3.2.

Pārējie aktīvi/pasīvi

ārējs

ārējs

| 4.4. | Pārējie sektori |
| --- | --- |

4.4.

Pārējie sektori

ārējs

ārējs

| 4.4.1. | Tirdzniecības kredīti |
| --- | --- |

4.4.1.

Tirdzniecības kredīti

ārējs

ārējs

| 4.4.2. | Aizdevumi/nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

4.4.2.

Aizdevumi/nauda un noguldījumi

ārējs

ārējs

| 4.4.2.1. | Aizdevumi |
| --- | --- |

4.4.2.1.

Aizdevumi

ārējs

| 4.4.2.2. | Nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

4.4.2.2.

Nauda un noguldījumi

ārējs

| 4.4.3. | Pārējie aktīvi/pasīvi |
| --- | --- |

4.4.3.

Pārējie aktīvi/pasīvi

ārējs

ārējs

| V. | Rezerves aktīvi |
| --- | --- |

V.

ārējs

| 5.1. | Monetārais zelts |
| --- | --- |

5.1.

Monetārais zelts

ārējs

| 5.2. | Īpašās aizņēmumtiesības |
| --- | --- |

5.2.

Īpašās aizņēmumtiesības

ārējs

| 5.3. | Rezerves pozīcija SVF |
| --- | --- |

5.3.

Rezerves pozīcija SVF

ārējs

| 5.4. | Ārvalstu valūta |
| --- | --- |

5.4.

Ārvalstu valūta

ārējs

| 5.4.1. | Nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

5.4.1.

Nauda un noguldījumi

ārējs

| 5.4.1.1. | monetārajās iestādēs un BIS |
| --- | --- |

5.4.1.1.

monetārajās iestādēs un BIS

ārējs

| 5.4.1.2. | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

5.4.1.2.

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| 5.4.2. | Vērtspapīri |
| --- | --- |

5.4.2.

Vērtspapīri

ārējs

| 5.4.2.1. | Kapitāla vērtspapīri |
| --- | --- |

5.4.2.1.

Kapitāla vērtspapīri

ārējs

| 5.4.2.2. | Obligācijas un parādzīmes |
| --- | --- |

5.4.2.2.

Obligācijas un parādzīmes

ārējs

| 5.4.2.3. | Naudas tirgus instrumenti |
| --- | --- |

5.4.2.3.

Naudas tirgus instrumenti

ārējs

| 5.4.3. | Atvasinātie finanšu instrumenti |
| --- | --- |

5.4.3.

Atvasinātie finanšu instrumenti

ārējs

| 5.5. | Pārējās prasības |
| --- | --- |

5.5.

Pārējās prasības

ārējs

| 4. | Ar šādu tabulu aizstāj 9. tabulu:
  “9.   TABULA
  ECB ģeogrāfiskie dalījumi maksājumu plūsmu ceturkšņa bilancei un starptautisko investīciju gada bilances datiem






  — | Dānija |
| --- | --- | --- |

4.

Ar šādu tabulu aizstāj 9. tabulu:

“9.   TABULA

ECB ģeogrāfiskie dalījumi maksājumu plūsmu ceturkšņa bilancei un starptautisko investīciju gada bilances datiem

—

Dānija

| — | Zviedrija |
| --- | --- |

—

Zviedrija

| — | Apvienotā Karaliste |
| --- | --- |

—

Apvienotā Karaliste

| — | ES dalībvalstis ārpus euro zonas, t. sk. Dānija, Zviedrija un Apvienotā Karaliste (6) |
| --- | --- |

—

ES dalībvalstis ārpus euro zonas, t. sk. Dānija, Zviedrija un Apvienotā Karaliste (6)

| — | ES iestādes (7) |
| --- | --- |

—

ES iestādes (7)

| — | Šveice |
| --- | --- |

—

Šveice

| — | Kanāda |
| --- | --- |

—

Kanāda

| — | Savienotās Valstis |
| --- | --- |

—

Savienotās Valstis

| — | Japāna |
| --- | --- |

—

Japāna

| — | Ofšoru centri (8)








  — | t. sk.: Honkonga |
| --- | --- | --- |

—

Ofšoru centri (8)

—

t. sk.: Honkonga

| — | Starptautiskās organizācijas, izņemot ES iestādes (9) |
| --- | --- |

—

Starptautiskās organizācijas, izņemot ES iestādes (9)

| — | Brazīlija |
| --- | --- |

—

Brazīlija

| — | Ķīna |
| --- | --- |

—

Ķīna

| — | Indija |
| --- | --- |

—

Indija

| — | Krievijas Federācija |
| --- | --- |

—

Krievijas Federācija

| 5. | 13. tabulu groza, tabulas beigās iekļaujot šādas rindas:








  “Līdzdalības ienākumu iedalījums |
| --- | --- |
| Ceturkšņa maksājumu bilance
  Postenis I. C.2.1.1.1 un C.2.1.1.2 (10) | 2007. gada 4. cet. | 2008. gada marts | II pielikums, 2. tabula |
| Ienākumu no pārējiem ieguldījumiem iedalījums |
| Ceturkšņa maksājumu bilance
  Posteņi I. C.2.3.1 līdz C.2.3.3 (10) | 2008. gada 4. cet. | 2009. gada marts | II pielikums, 2. tabula |
| Ārpusbilances posteņi 1. līdz 4. (10) | 2008. gada 4. cet. | 2009. gada marts | II pielikums, 2. tabula |
| Kārtējo pārvedumu iedalījums |
| Ceturkšņa maksājumu bilance
  Posteņi I. D.1, D.2, D.2.1 un D.2.2 (10) | 2007. gada 4. cet. | 2008. gada marts | II pielikums, 2. tabula |
| Posteņi I. D.1.1 līdz D.1.8 un D.2.2.1 līdz D.2.2.11 (10) | 2008. gada 4. cet. | 2009. gada marts | II pielikums, 2. tabula |
| Kapitāla konta iedalījums |
| Ceturkšņa maksājumu bilance
  Posteņi II.A un II.B (10) | 2007. gada 4. cet. | 2008. gada marts | II pielikums, 2. tabula |
| Posteņi II.A.1 un II.A.2 (10) | 2008. gada 4. cet. | 2009. gada marts | II pielikums, 2. tabula |
| Portfeļieguldījumi, kapitāla vērtspapīri, ieguldījumu fondu un naudas tirgus fondu daļas |
| Ceturkšņa maksājumu bilance | 2010. gada 1. cet. | 2010. gada jūnijs | II pielikums, 2. tabula |
| Ceturkšņa starptautisko investīciju bilance | 2010. gada 1. cet. | 2010. gada jūnijs | II pielikums, 4. tabula |
| Gada starptautisko investīciju bilance | 2009. gada decembra beigas | 2010. gada jūnijs | II pielikums, 5. tabula |

5.

13. tabulu groza, tabulas beigās iekļaujot šādas rindas:

“Līdzdalības ienākumu iedalījums

Ceturkšņa maksājumu bilance

Postenis I. C.2.1.1.1 un C.2.1.1.2 (10)

2007. gada 4. cet.

2008. gada marts

II pielikums, 2. tabula

Ienākumu no pārējiem ieguldījumiem iedalījums

Ceturkšņa maksājumu bilance

Posteņi I. C.2.3.1 līdz C.2.3.3 (10)

2008. gada 4. cet.

2009. gada marts

II pielikums, 2. tabula

Ārpusbilances posteņi 1. līdz 4. (10)

2008. gada 4. cet.

2009. gada marts

II pielikums, 2. tabula

Kārtējo pārvedumu iedalījums

Ceturkšņa maksājumu bilance

Posteņi I. D.1, D.2, D.2.1 un D.2.2 (10)

2007. gada 4. cet.

2008. gada marts

II pielikums, 2. tabula

Posteņi I. D.1.1 līdz D.1.8 un D.2.2.1 līdz D.2.2.11 (10)

2008. gada 4. cet.

2009. gada marts

II pielikums, 2. tabula

Kapitāla konta iedalījums

Ceturkšņa maksājumu bilance

Posteņi II.A un II.B (10)

2007. gada 4. cet.

2008. gada marts

II pielikums, 2. tabula

Posteņi II.A.1 un II.A.2 (10)

2008. gada 4. cet.

2009. gada marts

II pielikums, 2. tabula

Portfeļieguldījumi, kapitāla vērtspapīri, ieguldījumu fondu un naudas tirgus fondu daļas

Ceturkšņa maksājumu bilance

2010. gada 1. cet.

2010. gada jūnijs

II pielikums, 2. tabula

Ceturkšņa starptautisko investīciju bilance

2010. gada 1. cet.

2010. gada jūnijs

II pielikums, 4. tabula

Gada starptautisko investīciju bilance

2009. gada decembra beigas

2010. gada jūnijs

II pielikums, 5. tabula

---

(1)

| “ārējs” | nozīmē darījumus ar ārpus euro zonas rezidentiem (portfeļieguldījumu aktīviem un saistītiem ienākumiem tas attiecas uz emitentu dzīvesvietu), |
| --- | --- |
| “iekšējs” | nozīmē darījumus starp dažādām euro zonas dalībvalstīm, |
| “valsts” | nozīmē visus pārrobežu darījumus, ko veic iesaistītās dalībvalsts rezidenti (izmanto vienīgi saistībā ar portfeļieguldījumu konta saistībām un atvasināto finanšu instrumentu kontu tīro bilanci). |

“ārējs”

nozīmē darījumus ar ārpus euro zonas rezidentiem (portfeļieguldījumu aktīviem un saistītiem ienākumiem tas attiecas uz emitentu dzīvesvietu),

“iekšējs”

nozīmē darījumus starp dažādām euro zonas dalībvalstīm,

“valsts”

nozīmē visus pārrobežu darījumus, ko veic iesaistītās dalībvalsts rezidenti (izmanto vienīgi saistībā ar portfeļieguldījumu konta saistībām un atvasināto finanšu instrumentu kontu tīro bilanci).

(2)  Netieši izmērītie finanšu starpnieku pakalpojumi.

(3)  Nacionālo kontu sistēma 1993.”

(4)

| “ārējs” | nozīmē pozīcijas ar ārpus euro zonas rezidentiem (portfeļieguldījumu aktīviem tas attiecas uz emitentu dzīvesvietu), |
| --- | --- |
| “iekšējs” | nozīmē pozīcijas starp dažādām euro zonas dalībvalstīm, |
| “valsts” | nozīmē visas pārrobežu pozīcijas iesaistītās dalībvalsts rezidentiem (izmanto vienīgi saistībā ar portfeļieguldījumu konta saistībām).” |

“ārējs”

nozīmē pozīcijas ar ārpus euro zonas rezidentiem (portfeļieguldījumu aktīviem tas attiecas uz emitentu dzīvesvietu),

“iekšējs”

nozīmē pozīcijas starp dažādām euro zonas dalībvalstīm,

“valsts”

nozīmē visas pārrobežu pozīcijas iesaistītās dalībvalsts rezidentiem (izmanto vienīgi saistībā ar portfeļieguldījumu konta saistībām).”

(5)

| “ārējs” | nozīmē pozīcijas ar ārpus euro zonas rezidentiem (portfeļieguldījumu aktīviem tas attiecas uz emitentu dzīvesvietu), |
| --- | --- |
| “iekšējs” | nozīmē pozīcijas starp dažādām euro zonas dalībvalstīm, |
| “valsts” | nozīmē visas pārrobežu pozīcijas iesaistītās dalībvalsts rezidentiem (izmanto vienīgi saistībā ar portfeļieguldījumu konta saistībām).” |

“ārējs”

nozīmē pozīcijas ar ārpus euro zonas rezidentiem (portfeļieguldījumu aktīviem tas attiecas uz emitentu dzīvesvietu),

“iekšējs”

nozīmē pozīcijas starp dažādām euro zonas dalībvalstīm,

“valsts”

nozīmē visas pārrobežu pozīcijas iesaistītās dalībvalsts rezidentiem (izmanto vienīgi saistībā ar portfeļieguldījumu konta saistībām).”

(6)  Nav vajadzīgs individuāls dalījums.

(7)  Sastāvu sk. 12. tabulā. Nav vajadzīgs individuāls dalījums.

(8)  Obligāti tikai maksājumu bilances finanšu kontam, saistītajiem ienākumu kontiem un starptautisko investīciju bilancei. Tekošā konta (izņemot ienākumu) plūsmas attiecībā uz ofšoru centriem var ziņot atsevišķi vai nenodalīti atlikuma posteņa kategorijā. Sastāvu sk. 11. tabulā. Nav vajadzīgs individuāls dalījums.

(9)  Sastāvu sk. 12. tabulā. Nav vajadzīgs individuāls dalījums.”

(10)  Skatīt II pielikuma 2. tabulu.”

---

II PIELIKUMS

Šādi groza Pamatnostādnes ECB/2004/15 III pielikumu.

| 1. | Tieši pirms 1. punkta iekļauj šādu tekstu:
  “Termini “rezidents” un “rezidējošs” atbilst definīcijām, kas noteiktas Padomes Regulas (EK) Nr. 2533/98 1. panta 4) apakšpunktā. Euro zonas gadījumā ekonomiskā teritorija aptver: i) iesaistīto dalībvalstu ekonomisko teritoriju un ii) ECB, ko uzskata par euro zonas rezidentu.
  Pārējā pasaule (PP) aptver ārpus euro zonas esošās ekonomiskās teritorijas, t. i., dalībvalstis, kas nav ieviesušas euro, visas trešās valstis un starptautiskās organizācijas, t. sk. tās, kas fiziski atrodas euro zonā. Uzskata, ka visu ES iestāžu (1) rezidence ir ārpus euro zonas. Attiecīgi visi iesaistīto dalībvalstu darījumi ar ES iestādēm euro zonas maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistikā tiek reģistrēti un klasificēti kā ārpus euro zonas darījumi.
  Tālāk tekstā izklāstītajos gadījumos rezidenci nosaka šādi:






  a) | vēstniecību un militāro bāzu darbiniekus klasificē kā tās valsts rezidentus, kuras valdība ir viņu darba devējs, izņemot gadījumus, ja viņi pieņemti darbā no uzņēmējas valsts, kurā atrodas vēstniecība vai militārā bāze; |
| --- | --- | --- |

1.

Tieši pirms 1. punkta iekļauj šādu tekstu:

“Termini “rezidents” un “rezidējošs” atbilst definīcijām, kas noteiktas Padomes Regulas (EK) Nr. 2533/98 1. panta 4) apakšpunktā. Euro zonas gadījumā ekonomiskā teritorija aptver: i) iesaistīto dalībvalstu ekonomisko teritoriju un ii) ECB, ko uzskata par euro zonas rezidentu.

Pārējā pasaule (PP) aptver ārpus euro zonas esošās ekonomiskās teritorijas, t. i., dalībvalstis, kas nav ieviesušas euro, visas trešās valstis un starptautiskās organizācijas, t. sk. tās, kas fiziski atrodas euro zonā. Uzskata, ka visu ES iestāžu (1) rezidence ir ārpus euro zonas. Attiecīgi visi iesaistīto dalībvalstu darījumi ar ES iestādēm euro zonas maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistikā tiek reģistrēti un klasificēti kā ārpus euro zonas darījumi.

Tālāk tekstā izklāstītajos gadījumos rezidenci nosaka šādi:

a)

vēstniecību un militāro bāzu darbiniekus klasificē kā tās valsts rezidentus, kuras valdība ir viņu darba devējs, izņemot gadījumus, ja viņi pieņemti darbā no uzņēmējas valsts, kurā atrodas vēstniecība vai militārā bāze;

| b) | veicot pārrobežu darījumus ar zemi un/vai ēkām (piem., mājām brīvdienu pavadīšanai), īpašniekus uzskata par tādiem, kas savas īpašuma tiesības nodevuši nosacītai institucionālai vienībai, kas rezidē valstī, kurā atrodas īpašums. Nosacīto vienību uzskata par tādu, kas pieder un kuru kontrolē īpašnieks nerezidents; |
| --- | --- |

b)

veicot pārrobežu darījumus ar zemi un/vai ēkām (piem., mājām brīvdienu pavadīšanai), īpašniekus uzskata par tādiem, kas savas īpašuma tiesības nodevuši nosacītai institucionālai vienībai, kas rezidē valstī, kurā atrodas īpašums. Nosacīto vienību uzskata par tādu, kas pieder un kuru kontrolē īpašnieks nerezidents;

| c) | ja juridiskajai personai nepiemīt vērā ņemama fiziskā komponente, piem., ieguldījumu fondiem (atšķirībā no to pārvaldītājiem), pārvēršanas vērtspapīros mehānismiem un dažām īpašiem mērķiem radītām struktūrām, šādas juridiskās personas rezidenci nosaka tas, saskaņā ar kuras ekonomiskās teritorijas likumiem šāda struktūra ir nodibināta. Ja struktūra nav reģistrēta, kā kritēriju izmanto juridisko domicilu, proti, valsti, kuras tiesību sistēma regulē struktūras radīšanu un turpmāko pastāvēšanu. |
| --- | --- |

c)

ja juridiskajai personai nepiemīt vērā ņemama fiziskā komponente, piem., ieguldījumu fondiem (atšķirībā no to pārvaldītājiem), pārvēršanas vērtspapīros mehānismiem un dažām īpašiem mērķiem radītām struktūrām, šādas juridiskās personas rezidenci nosaka tas, saskaņā ar kuras ekonomiskās teritorijas likumiem šāda struktūra ir nodibināta. Ja struktūra nav reģistrēta, kā kritēriju izmanto juridisko domicilu, proti, valsti, kuras tiesību sistēma regulē struktūras radīšanu un turpmāko pastāvēšanu.

| 2. | Svītro 1.1. apakšpunkta trešās daļas otro teikumu (“Galvenā atšķirība ir, ka ECB neprasa tiešo investīciju līdzdalības ienākumu iedalīt sadalītajā un nesadalītajā peļņā.”). |
| --- | --- |

2.

Svītro 1.1. apakšpunkta trešās daļas otro teikumu (“Galvenā atšķirība ir, ka ECB neprasa tiešo investīciju līdzdalības ienākumu iedalīt sadalītajā un nesadalītajā peļņā.”).

| 3. | Svītro 1.2. apakšpunkta otro daļu (“Tā kā SVF kapitāla konta standarta komponenti sastāv no sektoru iedalījuma posteņos “valsts pārvalde” un “citi sektori” (ar turpmāku sīkāku iedalījumu), ECB apkopo tikai kapitāla konta paušālsummu bez jebkāda iedalījuma.”). |
| --- | --- |

3.

Svītro 1.2. apakšpunkta otro daļu (“Tā kā SVF kapitāla konta standarta komponenti sastāv no sektoru iedalījuma posteņos “valsts pārvalde” un “citi sektori” (ar turpmāku sīkāku iedalījumu), ECB apkopo tikai kapitāla konta paušālsummu bez jebkāda iedalījuma.”).

---

(1)  ECB netiek iekļauta.”

---

III PIELIKUMS

Šādi groza Pamatnostādnes ECB/2004/15 VI pielikumu.

| 1. | Svītro trešās daļas otro teikumu (“Tādēļ, ja CVDB projekta 1. fāzes “Projekta pabeigšanas dokuments” netiks iesniegts Padomei ar ECBS Statistikas komitejas starpniecību līdz 2005. gada marta beigām, šis termiņš tiks pagarināts par tik lielu laika posmu, cik vēlu notiks iesniegšana.”). |
| --- | --- |

1.

Svītro trešās daļas otro teikumu (“Tādēļ, ja CVDB projekta 1. fāzes “Projekta pabeigšanas dokuments” netiks iesniegts Padomei ar ECBS Statistikas komitejas starpniecību līdz 2005. gada marta beigām, šis termiņš tiks pagarināts par tik lielu laika posmu, cik vēlu notiks iesniegšana.”).

| 2. | Teikumu, kas sākas ar “No 2008. gada marta” un beidzas ar “šajā tabulā” aizstāj ar šādu teikumu:
  “No 2. panta 6. punktā noteiktā datuma, ņemot vērā minētajā punktā minēto pakāpeniskas ieviešanas iespēju, euro zonas portfeļieguldījumu apkopošanas sistēmas atbilst kādam no modeļiem šajā tabulā:”. |
| --- | --- |

2.

Teikumu, kas sākas ar “No 2008. gada marta” un beidzas ar “šajā tabulā” aizstāj ar šādu teikumu:

“No 2. panta 6. punktā noteiktā datuma, ņemot vērā minētajā punktā minēto pakāpeniskas ieviešanas iespēju, euro zonas portfeļieguldījumu apkopošanas sistēmas atbilst kādam no modeļiem šajā tabulā:”.

---

III Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU

| 20.6.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 159/63 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 159/63

---

PADOMES LĒMUMS 2007/427/KĀDP

(2007. gada 18. jūnijs),

ar ko ieceļ Eiropas Savienības Īpašo pārstāvi Bosnijā un Hercegovinā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā 18. panta 5. punktu saistībā ar 23. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padome 2006. gada 30. janvārī pieņēma Vienoto rīcību 2006/49/KĀDP (1), ar ko Christian Schwarz-Schilling kungu ieceļ par Eiropas Savienības Īpašo pārstāvi (ESĪP) Bosnijā un Hercegovinā. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2006. gada 30. janvārī pieņēma Vienoto rīcību 2006/49/KĀDP (1), ar ko Christian Schwarz-Schilling kungu ieceļ par Eiropas Savienības Īpašo pārstāvi (ESĪP) Bosnijā un Hercegovinā.

| (2) | Padome 2007. gada 7. februārī pieņēma Vienoto rīcību 2007/87/KĀDP (2), ar ko groza Eiropas Savienības Īpašā pārstāvja Bosnijā un Hercegovinā Christian Schwarz-Schilling kunga pilnvaras un pagarina to termiņu līdz 2007. gada 30. jūnijam. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2007. gada 7. februārī pieņēma Vienoto rīcību 2007/87/KĀDP (2), ar ko groza Eiropas Savienības Īpašā pārstāvja Bosnijā un Hercegovinā Christian Schwarz-Schilling kunga pilnvaras un pagarina to termiņu līdz 2007. gada 30. jūnijam.

| (3) | Christian Schwarz-Schilling kungs ir informējis ģenerālsekretāru/Augsto pārstāvi, ka viņš nevēlas pretendēt uz pilnvaru termiņa pagarināšanu pēc 2007. gada 30. jūnija. |
| --- | --- |

(3)

Christian Schwarz-Schilling kungs ir informējis ģenerālsekretāru/Augsto pārstāvi, ka viņš nevēlas pretendēt uz pilnvaru termiņa pagarināšanu pēc 2007. gada 30. jūnija.

| (4) | Pārskatot Vienoto rīcību 2007/87/KĀDP, ESĪP pilnvaru termiņš būtu jāpagarina līdz 2008. gada 29. februārim. Tādēļ uz atlikušo laikposmu no 2007. gada 1. jūlija līdz 2008. gada 29. februārim būtu jāieceļ jauns ESĪP Bosnijā un Hercegovinā. |
| --- | --- |

(4)

Pārskatot Vienoto rīcību 2007/87/KĀDP, ESĪP pilnvaru termiņš būtu jāpagarina līdz 2008. gada 29. februārim. Tādēļ uz atlikušo laikposmu no 2007. gada 1. jūlija līdz 2008. gada 29. februārim būtu jāieceļ jauns ESĪP Bosnijā un Hercegovinā.

| (5) | Ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis ir ieteicis iecelt Miroslav Lajčák kungu par jauno ESĪP Bosnijā un Hercegovinā. |
| --- | --- |

(5)

Ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis ir ieteicis iecelt Miroslav Lajčák kungu par jauno ESĪP Bosnijā un Hercegovinā.

| (6) | Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3), 49. panta 3. punktā paredzēts, ka tiesību pamatakts saskaņā ar Līguma 18. panta 5. punktu var būt lēmums. |
| --- | --- |

(6)

Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3), 49. panta 3. punktā paredzēts, ka tiesību pamatakts saskaņā ar Līguma 18. panta 5. punktu var būt lēmums.

| (7) | ESĪP pilnvaras īstenos situācijā, kas var pasliktināties un kas varētu kaitēt Līguma 11. pantā izklāstīto kopējās ārpolitikas un drošības politikas mērķu sasniegšanai, |
| --- | --- |

(7)

ESĪP pilnvaras īstenos situācijā, kas var pasliktināties un kas varētu kaitēt Līguma 11. pantā izklāstīto kopējās ārpolitikas un drošības politikas mērķu sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Iecelšana

Ar šo Miroslav Lajčák kungs tiek iecelts par Eiropas Savienības Īpašo pārstāvi (ESĪP) Bosnijā un Hercegovinā uz laikposmu no 2007. gada 1. jūlija līdz 2008. gada 29. februārim. Viņš pilda pienākumus saskaņā ar Vienotajā rīcībā 2007/87/KĀDP paredzētajām pilnvarām un sīki izstrādātiem noteikumiem.

2. pants

Finansēšana

1.   ESĪP pilnvaru īstenošanas izdevumiem paredzētā finanšu atsauces summa laikposmam no 2007. gada 1. jūlija līdz 2008. gada 29. februārim ir EUR 1 530 000.

2.   Izdevumus pārvalda, pamatojoties uz ESĪP līgumu ar Komisiju. Izdevumi ir atbilstīgi no 2007. gada 1. jūlija.

3. pants

Pārskatīšana

Līdz 2007. gada novembra vidum ESĪP iesniedz ģenerālsekretāram/Augstajam pārstāvim, Padomei un Komisijai pilnīgu ziņojumu par pilnvaru īstenošanu.

4. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

5. pants

Publicēšana

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Luksemburgā, 2007. gada 18. jūnijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

F.-W. STEINMEIER

---

(1)  OV L 26, 31.1.2006., 21. lpp. Vienotajā rīcībā grozījumi izdarīti ar Vienoto rīcību 2006/523/KĀDP (OV L 207, 27.7.2006., 30. lpp.).

1

(2)  OV L 35, 8.2.2007., 35. lpp.

2

(3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006 (OV L 390, 30.12.2006., 1. lpp.).

3

Euratom

---