# Europos Sąjungos C 440/2020

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 440 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 63 metai2020m. gruodžio 18d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 440

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

63 metai2020m. gruodžio 18d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Regionų komitetas |
| | Mišrus posėdis naudojantis Interactio. RK 140-oji plenarinė sesija, 2020 10 12–2020 10 14 |
| 2020/C 440/01 | Europos regionų komiteto rezoliucija dėl ataskaitos 2020 m. metinis regionų ir vietos barometras. Vietos ir regionų valdžios institucijų kova su COVID-19 ir ekonomikos gaivinimas | 1 |
| | NUOMONĖS |
| | Regionų komitetas |
| | Mišrus posėdis naudojantis Interactio. RK 140-oji plenarinė sesija, 2020 10 12–2020 10 14 |
| 2020/C 440/02 | Europos regionų komiteto nuomonė Lygiavertės gyvenimo sąlygos – bendras uždavinys visoms Europos valdžios pakopoms | 4 |
| 2020/C 440/03 | Europos regionų komiteto nuomonė. Tarpvalstybinių sveikatos priežiūros paslaugų įgyvendinimas ir perspektyvos | 10 |
| 2020/C 440/04 | Europos regionų komiteto nuomonė Europos ekstremalių sveikatai situacijų mechanizmas | 15 |
| 2020/C 440/05 | Regionų komiteto nuomonė Biologinės įvairovės užtikrinimas miestuose ir regionuose po 2020 m. per JT BĮK COP 15 ir rengiant kitą ES 2030 m. biologinės strategiją | 20 |
| 2020/C 440/06 | Europos regionų komiteto nuomonė Bendrosios rinkos kliūčių ataskaita ir Bendrosios rinkos veikimo užtikrinimo veiksmų planas | 27 |
| 2020/C 440/07 | Europos regionų komiteto nuomonė. Demografiniai pokyčiai – pasiūlymai dėl neigiamo jų poveikio ES regionams įvertinimo ir šalinimo | 33 |
| 2020/C 440/08 | Europos regionų komiteto nuomonė. Tvirta socialinė Europa teisingai pertvarkai užtikrinti | 42 |
| 2020/C 440/09 | Europos regionų komiteto nuomonė Nuolatinis vietos ir regionų valdžios institucijų dialogas su piliečiais | 49 |
| 2020/C 440/10 | Europos regionų komiteto nuomonė. ES sanglaudos politikos vaidmuo vykstant pažangiems ir inovatyviems ekonominiams pokyčiams regionuose atsižvelgiant į koronaviruso krizę | 54 |
| 2020/C 440/11 | Europos regionų komiteto nuomonė. MVĮ strategija | 60 |
| 2020/C 440/12 | Europos regionų komiteto nuomonė. Vietos demokratijos iššūkiai Vakarų Balkanuose | 66 |
| 2020/C 440/13 | Europos regionų komiteto nuomonė. Europos skaitmeninės ateities formavimo strategija ir Europos duomenų strategija | 71 |
| 2020/C 440/14 | Europos regionų komiteto nuomonė. Baltoji knyga Dirbtinis intelektas. Europos požiūris į kompetenciją ir pasitikėjimą | 79 |
| 2020/C 440/15 | Europos regionų komiteto nuomonė. Regioninė inovacijų diegimo rezultatų suvestinė ir jos poveikis regioninei, konkrečioms teritorijoms pritaikytai politikai | 87 |
| 2020/C 440/16 | Europos regionų komiteto nuomonė. Lygybės sąjunga. 2020–2025 m. lyčių lygybės strategija | 92 |
| 2020/C 440/17 | Europos regionų komiteto nuomonė. Europos klimato paktas | 99 |
| 2020/C 440/18 | Europos regionų komiteto nuomonė. Naujas žiedinės ekonomikos veiksmų planas | 107 |
| 2020/C 440/19 | Europos regionų komiteto nuomonė. Siekiant tausaus gamtos išteklių naudojimo Viduržemio jūros salose | 114 |
| 2020/C 440/20 | Europos regionų komiteto nuomonė. Leipcigo tvariųjų Europos miestų chartijos atnaujinimas | 119 |
| 2020/C 440/21 | Europos regionų komiteto nuomonė. Nauja Europos pramonės strategija | 125 |

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Regionų komitetas

Mišrus posėdis naudojantis Interactio. RK 140-oji plenarinė sesija, 2020 10 12–2020 10 14

Interactio

2020/C 440/01

Europos regionų komiteto rezoliucija dėl ataskaitos 2020 m. metinis regionų ir vietos barometras. Vietos ir regionų valdžios institucijų kova su COVID-19 ir ekonomikos gaivinimas

1

NUOMONĖS

Regionų komitetas

Mišrus posėdis naudojantis Interactio. RK 140-oji plenarinė sesija, 2020 10 12–2020 10 14

Interactio

2020/C 440/02

Europos regionų komiteto nuomonė Lygiavertės gyvenimo sąlygos – bendras uždavinys visoms Europos valdžios pakopoms

4

2020/C 440/03

Europos regionų komiteto nuomonė. Tarpvalstybinių sveikatos priežiūros paslaugų įgyvendinimas ir perspektyvos

10

2020/C 440/04

Europos regionų komiteto nuomonė Europos ekstremalių sveikatai situacijų mechanizmas

15

2020/C 440/05

Regionų komiteto nuomonė Biologinės įvairovės užtikrinimas miestuose ir regionuose po 2020 m. per JT BĮK COP 15 ir rengiant kitą ES 2030 m. biologinės strategiją

20

2020/C 440/06

Europos regionų komiteto nuomonė Bendrosios rinkos kliūčių ataskaita ir Bendrosios rinkos veikimo užtikrinimo veiksmų planas

27

2020/C 440/07

Europos regionų komiteto nuomonė. Demografiniai pokyčiai – pasiūlymai dėl neigiamo jų poveikio ES regionams įvertinimo ir šalinimo

33

2020/C 440/08

Europos regionų komiteto nuomonė. Tvirta socialinė Europa teisingai pertvarkai užtikrinti

42

2020/C 440/09

Europos regionų komiteto nuomonė Nuolatinis vietos ir regionų valdžios institucijų dialogas su piliečiais

49

2020/C 440/10

Europos regionų komiteto nuomonė. ES sanglaudos politikos vaidmuo vykstant pažangiems ir inovatyviems ekonominiams pokyčiams regionuose atsižvelgiant į koronaviruso krizę

54

2020/C 440/11

Europos regionų komiteto nuomonė. MVĮ strategija

60

2020/C 440/12

Europos regionų komiteto nuomonė. Vietos demokratijos iššūkiai Vakarų Balkanuose

66

2020/C 440/13

Europos regionų komiteto nuomonė. Europos skaitmeninės ateities formavimo strategija ir Europos duomenų strategija

71

2020/C 440/14

Europos regionų komiteto nuomonė. Baltoji knyga Dirbtinis intelektas. Europos požiūris į kompetenciją ir pasitikėjimą

79

2020/C 440/15

Europos regionų komiteto nuomonė. Regioninė inovacijų diegimo rezultatų suvestinė ir jos poveikis regioninei, konkrečioms teritorijoms pritaikytai politikai

87

2020/C 440/16

Europos regionų komiteto nuomonė. Lygybės sąjunga. 2020–2025 m. lyčių lygybės strategija

92

2020/C 440/17

Europos regionų komiteto nuomonė. Europos klimato paktas

99

2020/C 440/18

Europos regionų komiteto nuomonė. Naujas žiedinės ekonomikos veiksmų planas

107

2020/C 440/19

Europos regionų komiteto nuomonė. Siekiant tausaus gamtos išteklių naudojimo Viduržemio jūros salose

114

2020/C 440/20

Europos regionų komiteto nuomonė. Leipcigo tvariųjų Europos miestų chartijos atnaujinimas

119

2020/C 440/21

Europos regionų komiteto nuomonė. Nauja Europos pramonės strategija

125

---

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | Regionų komitetas |
| | Mišrus posėdis naudojantis Interactio. RK 140-oji plenarinė sesija, 2020 10 12–2020 10 14 |
| 2020/C 440/22 | Europos regionų komiteto nuomonė. Programa ES – sveikatos labui (EU4Health) | 131 |
| 2020/C 440/23 | Europos regionų komiteto nuomonė. Sustiprintas Sąjungos civilinės saugos mechanizmas | 150 |
| 2020/C 440/24 | Europos regionų komiteto nuomonė Europos gaivinimo po COVID-19 pandemijos planas. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė ir techninės paramos priemonė | 160 |
| 2020/C 440/25 | Europos regionų komiteto nuomonė. Europos geležinkelių metai (2021 m.) | 183 |
| 2020/C 440/26 | Europos regionų komiteto nuomonė REACT-ES dokumentų rinkinys | 191 |

III   Parengiamieji aktai

Regionų komitetas

Mišrus posėdis naudojantis Interactio. RK 140-oji plenarinė sesija, 2020 10 12–2020 10 14

Interactio

2020/C 440/22

Europos regionų komiteto nuomonė. Programa ES – sveikatos labui (EU4Health)

131

2020/C 440/23

Europos regionų komiteto nuomonė. Sustiprintas Sąjungos civilinės saugos mechanizmas

150

2020/C 440/24

Europos regionų komiteto nuomonė Europos gaivinimo po COVID-19 pandemijos planas. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė ir techninės paramos priemonė

160

2020/C 440/25

Europos regionų komiteto nuomonė. Europos geležinkelių metai (2021 m.)

183

2020/C 440/26

Europos regionų komiteto nuomonė REACT-ES dokumentų rinkinys

191

---

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Regionų komitetas

Mišrus posėdis naudojantis Interactio. RK 140-oji plenarinė sesija, 2020 10 12–2020 10 14

| 2020 12 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 440/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 440/1

---

Europos regionų komiteto rezoliucija dėl ataskaitos „2020 m. metinis regionų ir vietos barometras. Vietos ir regionų valdžios institucijų kova su COVID-19 ir ekonomikos gaivinimas“

(2020/C 440/01)

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS (RK),

| — | atsižvelgdamas į savo ataskaitą „2020 m. metinis regionų ir vietos barometras“, parengtą remiantis įtraukiu, faktais ir įrodymais pagrįstu požiūriu ir įtraukiant daug partnerių ir institucijų; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ataskaitą „2020 m. metinis regionų ir vietos barometras“, parengtą remiantis įtraukiu, faktais ir įrodymais pagrįstu požiūriu ir įtraukiant daug partnerių ir institucijų;

| — | kadangi ataskaitos tikslas – apžvelgti Sąjungos padėties regionų ir vietos aspektą, Europos, nacionalinio, regioninio ir vietos lygmens politikos formuotojus informuoti apie aktualiausias ateinančių metų problemas ir pateikti pagrindines rekomendacijas, kuriomis remiantis būtų orientuojamas Europos politikos atsakas. Šios rekomendacijos turėtų sudaryti sąlygas atviroms ir įtraukioms diskusijoms visais lygmenimis siekiant paaiškinti, kokie sprendimai bus pasirinkti, ir sustiprinti būtinų sprendimų legitimumą; |
| --- | --- |

—

kadangi ataskaitos tikslas – apžvelgti Sąjungos padėties regionų ir vietos aspektą, Europos, nacionalinio, regioninio ir vietos lygmens politikos formuotojus informuoti apie aktualiausias ateinančių metų problemas ir pateikti pagrindines rekomendacijas, kuriomis remiantis būtų orientuojamas Europos politikos atsakas. Šios rekomendacijos turėtų sudaryti sąlygas atviroms ir įtraukioms diskusijoms visais lygmenimis siekiant paaiškinti, kokie sprendimai bus pasirinkti, ir sustiprinti būtinų sprendimų legitimumą;

| — | kadangi vietos ir regionų valdžios institucijos yra krizės valdymo priešakyje, nes yra atsakingos už svarbiausius pandemijos plitimo valdymo priemonių, sveikatos priežiūros, socialinių paslaugų ir ekonominio vystymosi aspektus, nes šia atsakomybe dalijasi įvairūs valstybių narių valdymo lygmenys; |
| --- | --- |

—

kadangi vietos ir regionų valdžios institucijos yra krizės valdymo priešakyje, nes yra atsakingos už svarbiausius pandemijos plitimo valdymo priemonių, sveikatos priežiūros, socialinių paslaugų ir ekonominio vystymosi aspektus, nes šia atsakomybe dalijasi įvairūs valstybių narių valdymo lygmenys;

| — | kadangi COVID-19 krizės poveikis yra labai įvairus ir turi stiprų teritorinį aspektą, darantį didelį poveikį krizių valdymui ir politikos priemonėms; |
| --- | --- |

—

kadangi COVID-19 krizės poveikis yra labai įvairus ir turi stiprų teritorinį aspektą, darantį didelį poveikį krizių valdymui ir politikos priemonėms;

| — | kadangi subnacionalinės Vyriausybės atlieka svarbų vaidmenį valdant COVID-19 krizę tiek pačios priimdamos politinius sprendimus ir imdamosi veiksmų, tiek įgyvendindamos politiką, dėl kurios nuspręsta kitais valdymo lygmenimis; |
| --- | --- |

—

kadangi subnacionalinės Vyriausybės atlieka svarbų vaidmenį valdant COVID-19 krizę tiek pačios priimdamos politinius sprendimus ir imdamosi veiksmų, tiek įgyvendindamos politiką, dėl kurios nuspręsta kitais valdymo lygmenimis;

| 1. | pabrėžia daugiapakopio valdymo svarbą ir poreikį koordinuoti skubiosios medicinos pagalbos valdymą ir tarpvalstybinį bendradarbiavimą sveikatos priežiūros srityje siekiant užtikrinti nuoseklų ir veiksmingą atsaką į būsimas krizes; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad, remiantis 2020 m. rugsėjo mėn. RK užsakymu atlikta viešosios nuomonės apklausa dėl ES piliečių nuomonės apie koronaviruso krizę ir vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį, pastarosios išlieka patikimiausiu valdymo lygmeniu ES (52 %) ir patikimiausiu lygmeniu (48 %), kuriam dabar ir ateityje reikėtų imtis tinkamų priemonių siekiant įveikti koronaviruso krizės ekonominį ir socialinį poveikį. Akivaizdi dauguma europiečių (58 %) taip pat mano, kad didesnė vietos ir regionų valdžios institucijų įtaka turėtų teigiamą poveikį ES gebėjimui spręsti problemas, ir tai yra daugumos nuomonė visose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad dėl krizės padidėjo vietos ir regionų valdžios institucijų išlaidos ir sumažėjo jų pajamos, ir reikalauja, kad vietos ir regionų valdžios institucijos iš centrinės valdžios ir ES lygmens gautų pakankamai išteklių savo sveikatos priežiūros sistemoms stiprinti dabar ir ilguoju laikotarpiu. Atitinkamos nacionalinės valdžios institucijos turėtų šalinti regioninius sveikatos priežiūros sistemų skirtumus ir parengties ekstremaliosioms situacijoms trūkumus. Šias pastangas turėtų papildyti programa „ES – sveikatos labui“, „RescEU“ rezervas bei lankstumo priemonės; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad iš 2020 m. metinio regionų ir vietos barometro matyti, kad finansavimo kriterijai turėtų būti pritaikyti konkrečioms regionų sąlygoms ir grindžiami išsamiais rodikliais, atspindinčiais skirtingą patiriamo poveikio ir pažeidžiamumo lygį, įskaitant BVP praradimą nuo krizės pradžios, pavojuje atsidūrusių sektorių dalį, priklausomybę nuo turizmo, tarpvalstybinę ir tarptautinę prekybą ir transportą, taip pat savarankiškai dirbančių asmenų ir MVĮ dalį regiono ekonomikoje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę, kuri yra ES atkūrimo plano pagrindas, negalima ignoruoti regionų ir savivaldybių: subnacionalinės valdžios institucijos turi aktyviai dalyvauti rengiant nacionalinius planus ir rengdamos savo regioninius ir vietos ekonomikos gaivinimo planus derinti juos su ES ir nacionaliniais planais. Europos semestras, kaip priemonės valdymo mechanizmas, turi apimti elgesio kodeksą dėl vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimo, laikantis partnerystės ir aktyvaus subsidiarumo principų; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pakartoja, kad MVĮ ir labiausiai nukentėję sektoriai, pavyzdžiui, transporto, turizmo ir kultūros sektoriai, turi turėti galimybę gauti įvairią tvarią finansinę paramą, pvz., viešąsias dotacijas, rizikos kapitalą ir galimybę naudotis kreditu su palankiomis grąžinimo sąlygomis ilguoju laikotarpiu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | dar kartą patvirtina, kad reikia greitai susitarti dėl naujos ekonomikos gaivinimo priemonės (ir DFP) siekiant greitai sutelkti išteklius neigiamiems krizės padariniams šalinti, remiant ekonomiką ir darbo vietų kūrimą vietos lygmeniu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad pražūtingas COVID-19 poveikis visoje Europoje smarkiai sustiprino socialinę, kartų ir lyčių nelygybę, vos per pusmetį sugriaudamas tai, kas buvo pasiekta per dešimtmetį. Todėl Europos ekonomikos gaivinimas turi būti grindžiamas tikslingomis, plataus užmojo ir tinkamai finansuojamomis priemonėmis, suderinančiomis ekonominius, socialinius ir sveikatos prioritetus, siekiant suvaldyti ilgalaikius šios pandemijos padarinius; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad miestų ir regionų, kuriems didžiausią poveikį daro klimato kaita, blogėjanti aplinka ir susilpnėjusios natūralios ekosistemos, gyventojams kyla didesnė rizika patirti patogenų plitimo poveikį. Todėl primygtinai ragina Europos Komisiją ir valstybes nares pasinaudoti dabartine krize kaip galimybe suderinti atsigavimą po pandemijos ir spartesnę pertvarką, kad iki 2050 m. Europos Sąjungos poveikis klimatui taptų neutralus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | primygtinai ragina ES institucijas ir valstybes nares užtikrinti geresnį darnaus vystymosi tikslų (DVT) integravimą į atnaujintą teritoriniu požiūriu pagrįstą ir reformuotą Europos semestrą, siekiant veiksmingiau susieti ekonomikos gaivinimo planą, Žaliąjį kursą ir Europos socialinių teisių ramstį; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, kad dėl krizės prieiga prie naujausių informacinių technologijų ir infrastruktūros tapo dar svarbesniu ištekliumi, ir ragina spręsti skaitmeninės atskirties problemą, užtikrinti aukštą visų ES regionų ir miestų, įskaitant kaimo, periferines, atokiausias ir geografiniu požiūriu nepalankioje padėtyje esančias vietoves, sujungiamumą ir pasirūpinti, kad įvairaus amžiaus ir socialinės bei ekonominės padėties asmenys galėtų prisitaikyti prie krizės ir kintančio darbo pasaulio; |
| --- | --- |

11.

| 12. | apgailestauja, kad dėl naujų priemonių, skirtų didinti sanglaudos politikos lėšų lankstumą ir paspartinti jų naudojimą, kyla didesnio centralizavimo valstybių narių lygiu rizika; todėl reikalauja, kad bet koks išteklių perskirstymas ir sanglaudos politikos programų pakeitimai būtų vykdomi laikantis subsidiarumo, partnerystės ir daugiapakopio valdymo principų, vietos ir regionų valdžios institucijoms visapusiškai dalyvaujant sprendimuose dėl „REACT-ES“ investicijų (per)programavimo; pabrėžia, kad lankstumas, ypač paramos telkimo pagal temas sustabdymas, turėtų tebūti laikino pobūdžio ir, kai tik leis sąlygos, turėtų būti numatytas grįžimas prie įprastų sanglaudos politikos programų taisyklių; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atkreipia dėmesį į tai, kad COVID-19 protrūkis ypač stipriai paveikė regionus, kuriuose yra daugiausia vyresnio amžiaus gyventojų (t. y. vyresnių nei 65 metų), ir kad šios amžiaus grupės žmonėms labiausiai gresia pavojus užsikrėsti virusu. Todėl pabrėžia, kad nuolat reikia keistis geriausios praktikos pavyzdžiais, kaip veiksmingai apsaugoti vyresnio amžiaus žmones, be kita ko, sudarant jiems palankesnes sąlygas naudotis telemedicina; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina Komisiją, atsižvelgiant į paramos priemonių skaičių ir esamų ir būsimų Europos struktūrinių ir investicinių fondų naudojimo taisyklių pakeitimus, užtikrinti, kad būtų pakankamai aišku, kaip sąveika tarp skirtingų naujų mechanizmų, tokių kaip, viena vertus, „ReactEU“, Teisingos pertvarkos fondas ir ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė bei, kita vertus, esamos nacionalinės ir ES sistemos, kad būtų išvengta papildomo sudėtingumo ir galimo žemo lėšų panaudojimo lygio; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad nepakanka susitarti dėl didelės apimties finansinės pagalbos – vietos ir regionų valdžios institucijoms taip pat reikia suteikti pakankamai laiko parengti programas ir projektus, pavyzdžiui, pagal programą „ReactEU“; |
| --- | --- |

14.

| 15. | susirūpinęs pažymi, kad dėl krizės bendroji rinka patyrė sunkumų ir buvo sutrikdytas laisvas žmonių, prekių ir paslaugų judėjimas, o tai skaudžiai paveikė MVĮ ir apsunkino visų ES piliečių gyvenimą, ypač pasienio regionuose; palankiai vertina valstybės pagalbos taisyklėse numatytą lankstumą ir pažymi, kad reikia imtis priemonių sklandžiam bendrosios rinkos veikimui užtikrinti būsimų krizių metu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia, kad krizė kelia didelę grėsmę vietos ir regionų valdžios institucijų finansams, taigi ir jų gebėjimui teikti vertingas viešąsias paslaugas; pakartoja, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms reikia naujų, pažangesnių biudžeto taisyklių tiek nacionaliniu, tiek Europos lygmeniu, taip pat subalansuoto biudžeto taisyklės dėl tvarių investicijų, kad viešosios paslaugos ir vietos investicijos būtų laikomos būtinomis kuriant konkurencingesnę, atsparesnę ir tvaresnę ekonomiką ir visuomenę; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pažymi, kad COVID-19 paskatino Vyriausybes ES ir už jos ribų imtis griežtų priemonių, ribojančių piliečių laisves, ir siekiant sustabdyti pandemijos plitimą reikėjo surasti sudėtingą pusiausvyrą tarp demokratijos išsaugojimo, teisinės valstybės ir pasitikėjimo institucijomis. Šis sunkus laikotarpis galėtų tapti galimybe sustiprinti vietos demokratiją ir kartu apmąstyti pagrindines Europos vertybes Konferencijoje dėl Europos ateities; |
| --- | --- |

17.

| 18. | paveda Pirmininkui perduoti 2020 m. metinį regionų ir vietos barometrą ir šią rezoliuciją Europos Parlamento, Europos Komisijos ir Europos Vadovų Tarybos pirmininkams bei 27 ES valstybių narių valstybių vadovams; ir ragina Europos regionų ir vietos išrinktus politikus platinti ataskaitą piliečiams ir vietos žiniasklaidai. |
| --- | --- |

18.

2020 m. spalio 14 d., Briuselis

Europos regionų komiteto pirmininkas

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

NUOMONĖS

Regionų komitetas

Mišrus posėdis naudojantis Interactio. RK 140-oji plenarinė sesija, 2020 10 12–2020 10 14

| 2020 12 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 440/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 440/4

---

Europos regionų komiteto nuomonė „Lygiavertės gyvenimo sąlygos – bendras uždavinys visoms Europos valdžios pakopoms“

(2020/C 440/02)

| Pranešėjas | Bernd LANGE (DE/EPP), Gerlico apskrities viršininkas |
| --- | --- |

Pranešėjas

Bernd LANGE (DE/EPP), Gerlico apskrities viršininkas

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | reiškia susirūpinimą dėl didėjančių ekonominių, socialinių ir teritorinių skirtumų ES valstybėse narėse ir tarp jų. Pastarojo meto įvykiai parodė, kad didėja skirtumai tarp vietovių ir žmonių atsižvelgiant į ekonominį vystymąsi, užimtumą ir gerovę. Šie skirtumai pastebimi visais lygmenimis – nuo žemesniojo vietos iki Europos lygmens – ir jau pasiekė kritinį lygį. Vykstančios diskusijos dėl nuošalyje paliktų arba „užmirštų“ vietovių aiškiai rodo, kad būtinas labiau į vietą orientuotas požiūris siekiant atremti šioms vietovėms tenkančius vystymosi iššūkius; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad COVID-19 pandemija valstybėse narėse dar labiau paaštrina problemas, kurias šiuo metu sukelia krizė daugelyje regionų. Įvairiose teritorijose susiduriama su labai skirtingomis pasekmėmis ekonomikai ir visuomenei, dėl to ekonomikos gaivinimo sąlygos taip pat yra labai nevienodos; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pakartoja, kad dėl šios priežasties Europos Sąjungoje toliau turi būti teikiamas didelis prioritetas tikslui, kuriuo pagal SESV 174 straipsnį siekiama teritorinės, ekonominės ir socialinės sanglaudos. Siekiant šio horizontalaus tikslo reikia pasitelkti ne tik Europos regioninę politiką ir bendrąją žemės ūkio politiką (BŽŪP), bet ir visas kitas Sąjungos politikos sritis (pvz., transporto, aplinkos, socialinę ir energetikos politiką); visų pirma – ES priemones, kurios yra susijusios su Europos žaliuoju kursu ir tolesniu skaitmeninimu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atkreipia dėmesį į ypatingą atokiausių regionų padėtį, pripažintą SESV 349 straipsnyje, ir pabrėžia ES įsipareigojimą skatinti šių regionų vystymąsi taikant konkrečias priemones jų ir visos ES labui; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad 2017 m. ES miestuose, turinčiuose daugiau nei 100 000 gyventojų, 10 000–100 000 gyventojų turinčiuose miestuose ir mažuose miesteliuose bei kaimo vietovėse gyveno po trečdalį europiečių (1). Europos Komisijos pirmininkės paskelbtose gairėse (2) atkreipiamas dėmesys į tai, kad daugiau kaip 50 % visų europiečių gyvena kaimo vietovėse esančiose savivaldybėse; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atkreipia dėmesį į tai, kad praeityje Europos struktūrinė politika daugiausia buvo skirta sanglaudai tarp regioninių struktūrų (NUTS-1 arba NUTS-2) užtikrinti, tačiau ne visada buvo pakankamai ištirtas ir įvertintas taikomų priemonių poveikis žemesniam savivaldybių lygmeniui; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pažymi, kad pastaraisiais metais įvairiose valstybėse narėse ir regionuose buvo stebimi didėjantys grynosios migracijos srautai iš miesto teritorijų į kaimo vietoves (3) ir mano, kad ES politika turėtų prisidėti prie su tuo susijusių iššūkių ir galimybių; |
| --- | --- |

7.

| 8. | reiškia susirūpinimą, kad toliau augant gyventojų skaičiui didmiesčių vietovėse, daugelyje šių miestų centrų kyla didelių iššūkių, pavyzdžiui, būsto trūkumas, kylančios nuomos kainos, viešosios infrastruktūros perkrova ir socialinės problemos. Dėl gyventojų skaičiaus mažėjimo didelių sunkumų kyla kaimo vietovėse esantiems mažiems ir vidutinio dydžio miestams, jų savivaldybėms ir ten veikiančioms bendrovėms. Mažėjant gyventojų skaičiui ir vis labiau senėjant paslaugų naudotojams, kuriems paslaugų reikia vis daugiau, sudėtingiau prižiūrėti viešąją infrastruktūrą ir finansuoti viešąsias paslaugas. Be to, bendrovėms dažnai trūksta kvalifikuotų darbuotojų; |
| --- | --- |

8.

| 9. | šiuo požiūriu primena rengiamą RK nuomonę dėl Demografinių pokyčių – pasiūlymai dėl neigiamo jų poveikio ES regionams įvertinimo ir šalinimo (4) ir RK nuomonę Didmiesčių regionams kylantys iššūkiai ir jų padėtis būsimoje sanglaudos politikoje po 2020 m. (5); |
| --- | --- |

9.

| 10. | primena, kad Europos Sąjungos teritorinėje darbotvarkėje 2020 pirmuoju iš esamų šešių prioritetų numatoma remti daugiacentrį ir subalansuotą teritorijos vystymąsi (6) ir kad šiam tikslui toliau skiriamas didelis dėmesys rengiamame teritorinės darbotvarkės 2030 projekte; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pažymi, kad šiuo metu Europos Sąjungos lygmeniu nesilaikoma horizontalaus požiūrio kalbant apie tikslą, kurį įgyvendinant būtų siekiama sumažinti paskatas, lemiančias gyventojų persikėlimą ir nekontroliuojamą urbanizaciją arba miestų tuštėjimą, gerinant gyvenimo sąlygas visose vietovėse; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia Jungtinių Tautų darnaus vystymosi 11-ojo tikslo „Tvarūs miestai ir gyvenvietės“ svarbą ir pažymi, kad jis turi galioti visų rūšių teritorijoms; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mano, kad visuotinai prieinami viešosios infrastruktūros objektai, kaip ir visiems prieinama viešojo tinklo infrastruktūra ir visuotinės viešosios paslaugos yra būtina prielaida, užtikrinant aukštos kokybės gyvenimo sąlygas ir darnų vystymąsi visose Europos Sąjungos vietovėse. Atsižvelgiant į tai reikėtų dar kartą pažymėti, kad struktūrinės sąlygos labai nevienodos atskirose valstybėse narėse, vienos valstybės narės viduje ir net tame pačiame regione; |
| --- | --- |

13.

| 14. | mano, kad Europos Sąjungoje vykdomos priemonės turėtų būti subalansuotos su parama, skiriama tankiai apgyvendintoms miesto ir kaimo vietovėms, į kurias neretai pirmiausia būdavo žvelgiama iš žemės ūkio politikos perspektyvos; šiuo atžvilgiu apgailestauja dėl palyginti mažos apimties ESF ir ERPF intervencinių veiksmų kaimo vietovėse (7) (8); |
| --- | --- |

14.

| 15. | nuogąstauja, kad būtent smulkesnėse, atokesnėse ir izoliuotose, mažiau finansų turinčiose savivaldybėse bei regionuose dėl COVID-19 krizės bus dar sudėtingiau užtikrinti prieigą prie viešosios infrastruktūros ir ją prižiūrėti bei teikti viešąsias paslaugas, nes šiose savivaldybėse gali ypač smarkiai sumažėti mokestinės pajamos. Dėl to gali sustiprėti pastaraisiais metais pastebėtos neigiamos tendencijos; pabrėžia, kad viešųjų investicijų į infrastruktūrą ir paslaugų mažėjimas paprastai daro stipresnį poveikį itin pažeidžiamoms visuomenės grupėms; |
| --- | --- |

15.

Nacionalinės suderinto teritorinio vystymosi strategijos

| 16. | mano, kad Europos Sąjungos ir valstybių narių vykdomos politikos kryptys turėtų viena kitą papildyti. Jomis jokiu būdu neturėtų būti siekiama tikslų, kurie yra vienas kitam prieštaraujantys ar tarpusavyje nederantys; todėl pabrėžia, kad valstybės narės perkeldamos ES direktyvas į savo nacionalinę teisę turėtų vengti perteklinio reglamentavimo; |
| --- | --- |

16.

| 17. | todėl ragina valstybes nares, glaudžiai bendradarbiaujant su regionų ir vietos valdžios institucijomis, toliau vystyti nacionalinę sanglaudos politiką ir susieti ją su Europos lygmens pastangomis, laikantis partnerystės ir daugiapakopio valdymo principų; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atsižvelgdamas į tai pažymi, kad įvairiose valstybėse narėse jau taikomi nacionalinio lygmens metodai, kuriais siekiama suderintos, visoms vietovėms naudingos struktūrinės politikos. Vienose šalyse siūlomi bendri principai, kuriais būtų pagrįstas visų regionų vystymasis (9), o kitose – rengiami atskiri planai, pritaikyti tam tikriems vietovių tipams (10) (11); |
| --- | --- |

18.

| 19. | pabrėžia, kad pirmiau minėtose nacionalinėse strategijose daugiausia dėmesio skiriama ne ekonominei sanglaudai, kuri suprantama kaip ūkio veiklos efektyvumas, bet labiau siekiama sukurti tam tikrus standartus, kurie būtų taikomi viešajam administravimui, infrastruktūrai ir paslaugoms, ir taptų pagrindu tolesniam socialiniam bei ekonominiam vystymuisi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pažymi, kad visose nacionalinėse strategijose decentralizuotas administravimas paprastai nurodomas kaip esminė sąlyga vystant teritorijas, kuriose būtų patrauklu gyventi. Siekiant sukurti administraciją, kuri būtų artima piliečiams, ir užtikrinti demokratinį dalyvavimą, savivaldybių ir regionų struktūroms turi būti skirtas esminis vaidmuo; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pripažįsta, kad įvairiose valstybėse vykdomoje minėtoje nacionalinėje politikoje, palyginti su Europos politika, daugiau dėmesio skiriama mažesniosioms struktūroms (savivaldybėms, savivaldybių asociacijoms, mažiems ir vidutinio dydžio miestams) kaimo vietovėse tam, kad jos būtų stiprinamos ir taptų patrauklesnės gyventi. Kaimo vietovės visose strategijose pirmiausia laikomos erdvėmis, skirtomis gyventi ir vykdyti ekonominę veiklą, o strategijose yra numatyta struktūrinės politikos priemonių, skirtų šioms erdvėms vystyti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ypač palankiai vertina tai, kad valstybių narių nacionalinėse strategijose laikomasi sektorinio metodo. Nors teritorijos nevienalytės, aiškėja panašūs sunkumai, su kuriais susiduriama atskirose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pabrėžia, kad visuose nacionaliniuose metoduose skaitmeninimas nurodomas kaip esminis aspektas. Visiems prieinama skaitmeninė infrastruktūra ir skaitmeninės viešosios paslaugos leidžia kurti ir išsaugoti darbo vietas ne tik miestų centruose, todėl galėtų būti sumažintas darbo jėgos persikėlimas į didmiesčius; pabrėžia, kad padidėjęs nuotolinio darbo mastas, kaip buvo per COVID-19 pandemiją, galėtų darbuotojams suteikti daugiau lankstumo renkantis savo gyvenamąją vietą; šiuo požiūriu pabrėžia savo lūkesčius, kad daugelyje veiklos sferų vykstant nuolatiniam skaitmeninimui, darbuotojų gyvenimo šalia darbo vietos pranašumai ilgainiui greičiausiai atliks ne tokį svarbų vaidmenį daugelyje sektorių; pabrėžia, kad ši tendencija neturėtų pakenkti judumo politikai, visų pirma siekiant apriboti į darbą važinėjančių asmenų ir verslo kelionių poveikį aplinkai; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atkreipia dėmesį į tai, jog reikia užtikrinti, kad labiausiai nuo miestų aglomeracijų nutolusiose teritorijose, kuriose gyventojų tankumas yra mažesnis, skaitmeninis ryšys būtų tokio paties lygio, siekiant sudaryti sąlygas internetinių viešųjų paslaugų ir nuotolinio darbo, kaip žmonių ir talentų pritraukimo į šias vietoves priemonės, diegimui; |
| --- | --- |

24.

| 25. | palankiai vertina tai, kad visose strategijose skiriama dėmesio visuotinės svarbos paslaugoms ir siekiama užtikrinti, kad jos būtų teikiamos, ypač sveikatos apsaugos, ligonių slaugos ir socialinės paslaugos, mokyklų ir kitų švietimo institucijų, bei teikiami pasiūlymai dėl senjorų apsaugos ir dėl integracijos. Reikia užtikrinti teisingumą siekiant tolygaus visuotinės svarbos paslaugų paskirstymo piliečiams nepriklausomai nuo jų gyvenamosios vietos; |
| --- | --- |

25.

| 26. | todėl prašo Europos Sąjungos Tarybai pirmininkausiančių Vokietijos, Portugalijos ir Slovėnijos, ruošiantis įgyvendinti būsimąją teritorinę darbotvarkę 2030, pradėti diskusiją ir pasikeisti patirtimi apie tai, kaip būtų geriausia ES struktūrinę politiką susieti su nacionaline regionų vystymo politika tam, kad būtų sumažinta teritorinė nelygybė ir pagerintos gyvenimo sąlygos visoje Europoje; |
| --- | --- |

26.

Bendros rekomendacijos dėl ES politikos

| 27. | ragina Europos Komisiją perimti nacionalinius metodus ir, sukonkretinant SESV 174 ir 349 straipsnius, Europos lygmeniu įtvirtinti lygiaverčių gyvenimo sąlygų tikslą; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pabrėžia valstybių narių laisvę ir atsakomybę dėl visuotinės svarbos paslaugų teikimo. ES lygmens priemonėmis, laikantis subsidiarumo principo, turėtų būti tik papildomos nacionaliniu, regionų ar vietos lygmeniu taikomos priemonės; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ragina parengti ilgalaikę europinę teritorinio vystymosi strategiją, kad būtų atsižvelgiama į sąveiką tarp aglomeracijų, miestų ir kaimo vietovių; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ragina Europos Komisiją atsižvelgti ne tik į valstybių narių ekonomikos vystymąsi, bet ir į jų pastangas teikiant visuotinės svarbos paslaugas bei jas pripažinti, visų pirma rečiau ir (arba) rečiausiai apgyvendintuose ar atokiausiuose regionuose, kuriems būdingas geografinis išsisklaidymas; |
| --- | --- |

30.

| 31. | mano, kad siekiant tvaraus socialinio ir ekonominio vystymosi Europos Sąjungoje, būtina visose valstybėse narėse ir visose regioninėse struktūrose sukurti tinkamas struktūrines sąlygas. Didžiausias įnašas, siekiant šio tikslo, galėtų būti skiriamas iš struktūrinių fondų biudžeto, tačiau tai neturėtų likti vieninteliu šaltiniu, iš kurio būtų finansuojamas subalansuotas vystymasis. Siekiant šio horizontalaus tikslo, turėtų būti pasitelktos visos politikos sritys, įskaitant Europos Komisijos ketinamą paskelbti „Kaimiškų vietovių viziją“; |
| --- | --- |

31.

| 32. | šiuo tikslu reikėtų apimti tiek etapą prieš paskelbiant teisėkūros aktus, tiek etapą po jų paskelbimo; |
| --- | --- |

32.

| 33. | rekomenduoja, kad ES politikos priemonių vertinimą pagal vadinamąjį „urban proofing“ (atsižvelgimo į miestų aspektus) kriterijų, kuris yra siūlomas vykdant miestų darbotvarkę, papildyti vertinimu pagal „territorial proofing“ (atsižvelgimo į teritorijų aspektus) kriterijų, t. y. būtų integruotai vertinama tai, kaip priemonė būtų įgyvendinama tankiau (pavyzdžiui, miestų) ir rečiau (pavyzdžiui, kaimo) apgyvendintose vietovėse, atsižvelgiant į jų specifiką, ir būtų papildomai parengiamas teritorinis poveikio vertinimas. Tokiu būdu būtų užtikrinta, kad reguliavimo tikslai turėtų tik norimą poveikį ir toliau neskatintų nekontroliuojamos urbanizacijos arba miestų tuštėjimo; |
| --- | --- |

33.

| 34. | mano, kad vietovėse, kuriose gyventojų tankis yra mažesnis, daugiau dėmesio reikėtų skirti mažiems ir vidutinio dydžio miestams, atliekantiems traukos centrų funkciją. Pagrindines visuotinės svarbos paslaugas teikia savivaldybės, jos taip pat pasirūpina būtiniausia infrastruktūra, kuri tarnauja visuomenei, ir reikšmingai padidina kaimo vietovių patrauklumą; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pakartoja, kad ir didesniuose miestuose toliau yra susiduriama su dideliais sunkumais, kuriems įveikti reikia Europos Sąjungos finansinės ir organizacinės paramos. Skirtingų tipų vietovės neturėtų būti priešinamos tarpusavyje. Miestų darbotvarkė ir partnerystės, kurios buvo užmegztos ją vykdant, yra geras pavyzdys, kaip gali vykti bendradarbiavimas tarp ES ir vietos lygmens struktūrų; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ragina Europos Komisiją stiprinti sistemingą palyginamų statistinių duomenų rinkimą siekiant įvertinti žemesnio nei NUTS II lygio kaimo vietovių vystymąsi, nedidinant administracinės naštos vietos lygmeniu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | rekomenduoja Europos Parlamento jungtinių grupių pirmininkams kuo glaudžiau įtraukti RK atstovus į jungtinių grupių, nagrinėjančių miesto ir kaimo plėtros klausimus, darbą ir taip skatinti keistis nuomonėmis apie konkrečius sunkumus; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pabrėžia, kad, ateityje formuojant Europos Sąjungos lygmens darbo ir ekspertų grupes, būtina užtikrinti, jog įvairių valdymo lygmenų valdžios institucijų atstovai, dalyvausiantys jų veikloje, būtų parenkami išlaikant pusiausvyrą, ir kad jie turėtų atstovauti skirtingo dydžio ir miestų bei kaimų vietovėms. Metodai, kurie yra pritaikyti didesniems miestams ar yra jų pačių parengti, dažniausiai negali būti pritaikomi mažesnėse savivaldybėse, nes jų organizacinė ir finansinė padėtis yra skirtinga; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ragina visų Europos Komisijos generalinių direktoratų ir Europos Parlamento komitetų darbe visapusiškai atsižvelgti į sąveiką tarp miestų ir kaimo vietovių ir kurti nuoseklias ES politikos kryptis, kurios turėtų subalansuotą poveikį visų tipų vietovėms; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ragina visus Europos Komisijos generalinius direktoratus ir Europos Parlamento komitetus labiau pripažinti bendradarbiavimo instituciniu ir funkciniu lygmenimis naudą planavimo, judumo, aplinkos, visuotinės svarbos paslaugų teikimo ir viešųjų investicijų srityse. Šis bendradarbiavimas leidžia įgyvendinti masto ekonomiją ir suteikia galimybę stiprinti tos pačios funkcinės zonos ar regiono miestų, priemiesčių ir kaimo vietovių ryšius bei užtikrina didesnę teritorinę, ekonominę ir socialinę sanglaudą; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ragina ES lygmeniu laikytis visapusiško požiūrio, pagal kurį būtų sprendžiami tarpvalstybinio miestų, regionų ir savivaldybių bendradarbiavimo uždaviniai ir padidintas šio bendradarbiavimo potencialas mažinant skirtingų tipų gyvenviečių skirtumus; |
| --- | --- |

41.

Rekomendacijos dėl Europos regioninės politikos

| 42. | mano, kad pasitelkiant Europos regioninę politiką – siekiant konvergencijos ir ES regionų vystymosi – pirmiausia reikėtų stengtis visose vietovėse sukurti pagrindą subalansuotam augimui. Tvarus ir ilgalaikis socialinis bei ekonominis vystymasis gali būti užtikrintas tik tose vietovėse, kuriose visiems piliečiams ir bendrovėms sukuriamos tam būtinos sąlygos; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad reikia daugiau paskatų įmonėms kaimo vietovėse; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pakartoja, kad ESI fonduose (ir EŽŪFKP), vykdant telkimą pagal temas, taip pat turėtų būti atsižvelgiama į tikslą sukurti lygiavertes gyvenimo sąlygas. Visuose regionuose turėtų būti sudarytos sąlygos iš ESI fondų biudžeto remti plėtrą, susijusią su būtina infrastruktūra savivaldybėse ir regionuose bei viešosiomis paslaugomis. Tačiau galima sulaukti priešingo rezultato, nes EŽŪFKP buvo išbrauktas iš struktūrinių fondų reglamento bendrųjų nuostatų. Tokiu veiksmu be reikalo apsunkinamos galimybės nuosekliai iš skirtingų fondų remti miestus ir kaimo vietoves; |
| --- | --- |

43.

| 44. | atsižvelgdamas į tai atkreipia dėmesį, kad ERPF numatyti specialūs asignavimai miestams, tačiau kartu pažymi, kad dėl to reikėtų numatyti atitinkamus specialius lygiaverčius asignavimus kaimo vietovėms; mano, kad ilgainiui būtų tikslingiau, jei toms paslaugoms, kurias teikiant remiamas subalansuotas teritorinis vystymasis ir stiprinamas visų valdžios institucijų atsparumas (plačiajuosčio ryšio infrastruktūra, ligoninių paslaugos arba sveikatos priežiūra, transporto infrastruktūra ir pan.), būtų numatyti atskiri asignavimai, kuriuos skiriant būtų užtikrina, kad jos taptų visiems prieinamos. Taip visiems piliečiams ir bendrovėms būtų sudaromos sąlygos įsikurti ne tik miestų centruose, todėl būtų kuriamos darbo vietos ir sumažėtų juntamas spaudimas migruoti į miestą; |
| --- | --- |

44.

| 45. | mano, kad atsižvelgiant į nedidelę grąžą, kurią duoda viešosios paslaugos rečiau apgyvendintose vietovėse, teikiant paramą iš struktūrinių fondų daugiausia turėtų būti naudojamos dotacijos; |
| --- | --- |

45.

| 46. | mano, kad teikiama parama iš struktūrinių fondų turi būti intensyviau naudojama technologinei infrastruktūrai – tiek telekomunikacijų, tiek skaitmeninių paslaugų – sukurti ir prižiūrėti, nes tai būtina siekiant užtikrinti vienodą teritorinį vystymąsi. Šiuo tikslu bus skatinama viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė, o viešasis sektorius atliks pagrindinį vaidmenį įgyvendinant su šiuo tikslu susijusią investicinę veiklą; |
| --- | --- |

46.

| 47. | prašo Europos Komisijos įtraukti šią temą į 8-ąją sanglaudos ataskaitą, kuri, kaip tikimasi, bus parengta 2021 m. rugsėjo mėn.; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ragina glaudžiau susieti naująją ES 2030 m. teritorinę darbotvarkę su naująja 2021–2027 m. sanglaudos politika, kad būtų parengtos sanglaudos politikai skirtos teritorinės strateginės gairės siekiant žalios ir teisingos Europos, kurioje nė viena teritorija neatsiliktų; |
| --- | --- |

48.

Rekomendacijos kitoms politikos sritims

| 49. | pabrėžia, kad rengiant Europos transporto politikos tikslus, turėtų būti labiau atsižvelgiama į tai, koks yra jų poveikis siekiant subalansuoto gyventojų pasiskirstymo. Į tai reikėtų atsižvelgti planuojant viešojo transporto ir geležinkelio tinklus bei teikiant pakeleivių vežimo paslaugas. Jos kol kas dažniausiai teikiamos miestuose, nes pakeleivių vežimo paslaugas teikiant kaimo vietovėse, kuriose gyventojų tankis nėra didelis, nėra galimybių gauti pakankamai pajamų. Ilgainiui reikėtų įvertinti, ar būtų galima užtikrinti, kad tokios susisiekimo paslaugos būtų teikiamos visiems gyventojams, pavyzdžiui, prisiimant viešųjų paslaugų įsipareigojimus; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pažymi, kad viešojo transporto kaimo vietovėse patiriami sunkumai siekiant Europos transporto tikslų (ypač susijusių su išmetamų teršalų kiekio mažinimu ir klimato politika) neretai yra žymiai didesni nei tie, su kuriais veiklos vykdytojai susiduria miestuose. Dėl technologinių sąlygų ir pateikimo į rinką šiuo metu ne visose vietovėse, ypač rečiau apgyvendintose ir kalnuotose vietovėse, yra įmanoma užtikrinti, kad būtų pereita prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų, ypač naudojant autobusus, nes didėja sąnaudos, mažėja nuvažiuojami atstumai ir iš dalies ilgiau užtrunkama įkraunant bateriją. Tuo pat metu Europos paramos lėšos skiriamos daugiausia judumui miestuose, nes juose paprastai registruojama didesnė tarša. Jei siekiama, kad visur būtų sukurtas ir išlaikytas veikiantis viešasis transportas, rengiant šiuos tikslus reikėtų arba numatyti skirtingas priemones pagal vietovės tipą, arba papildomas lėšas toms vietovėms, kuriose labai sunku užsitikrinti finansavimą (pavyzdžiui, kaimiškos vietovės, atokūs ir atokiausi regionai bei salų ir kalnų regionai); |
| --- | --- |

50.

| 51. | pabrėžia, kad nuotolinis darbas buvo aktualus dar prieš prasidedant COVID-19 pandemijai. E. valdžios paslaugas galima teikti ir jomis naudotis tik ten, kur šių paslaugų teikėjui ir naudotojui yra užtikrinta prieiga prie didelės spartos plačiajuosčio ryšio; |
| --- | --- |

51.

| 52. | mano, kad dėl šios priežasties, plečiant plačiajuosčio ir mobiliojo ryšio arba 5G ir 6G tinklus, visada turėtų būti siekiama užtikrinti, kad jie būtų visur prieinami ir atitiktų Europos išmetamųjų teršalų kiekio standartus. Tinklų plėtra taip pat turėtų būti vykdoma daugiausia privačiomis lėšomis. Tose vietovėse, kuriose dėl ekonominių priežasčių visuotinį šviesolaidinį tinklą galima įrengti tik remiant viešajam sektoriui, reikėtų sukurti sąlygas, kurios leistų vietos ir regionų valdžios institucijoms paramą teikti teisiškai saugiomis sąlygomis ir tikslingai. |
| --- | --- |

52.

2020 m. spalio 14 d., Briuselis

Europos regionų komiteto pirmininkas

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  „Įvairovė Europoje, nulemta joje esančių skirtumų“, Regioninių struktūrų ir pokyčių rinktinių aspektų atlasas, Federacinis statybos, miestų ir regionų tyrimų institutas („Die Unterschiede bestimmen die Vielfalt in Europa“, Ein Atlas ausgewählter Aspekte der räumlichen Strukturen und Entwicklungen, Bundesinstitut für Bau, Stadt- und Raumforschung).

1

(2)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/political-guidelines-next-commission_lt.pdf

2

(3)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Archive:Statistics_on_rural_areas_in_the_EU#Further_Eurostat_information

3

(4)  COR-2019-04647-00-00-PAC.

4

(5)  COR-2019-01896-00-00-AC (OL C 79, 2020 3 10, p. 8).

5

(6)  https://ec.europa.eu/regional_policy/en/information/publications/communications/2011/territorial-agenda-of-the-european-union-2020

6

(7)  „Evolution of the Budget Dedicated for Rural Development Policy“, NAT komisijos užsakymu atliktas tyrimas, Progress Consulting, 2016 m. (atnaujinta 2020 m.).

7

(8)  ES sanglaudos politika ne miesto vietovėse, EP REGI komiteto užsakytas tyrimas, EPRC, 2020 m.

8

(9)  Komisijos „Lygiavertės gyvenimo sąlygos“ galutinė ataskaita, Vokietija (Abschlussbericht der Kommission „Gleichwertige Lebensverhältnisse“, Deutschland).

9

Abschlussbericht der Kommission „Gleichwertige Lebensverhältnisse“, Deutschland

(10)  „Kaimo reikalai: siekis kaimo plėtros darbotvarkėje pateikti 200 pasiūlymų“, Prancūzija (Ruralités: une ambition à partager 200 propositions pour un agenda rural, France).

10

Ruralités: une ambition à partager 200 propositions pour un agenda rural, France

(11)  „Pagrindinis planas kaimo vietovėms“, Austrija (Masterplan für den ländlichen Raum, Republik Österreich).

11

Masterplan für den ländlichen Raum, Republik Österreich

---

| 2020 12 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 440/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 440/10

---

Europos regionų komiteto nuomonė. Tarpvalstybinių sveikatos priežiūros paslaugų įgyvendinimas ir perspektyvos

(2020/C 440/03)

| Pranešėjas: | Karsten Uno PETERSEN (DK/PES), Pietų Danijos regiono regioninės tarybos narys |
| --- | --- |
| Pamatiniai dokumentai: | Perspektyvinė nuomonė |

Pranešėjas:

Karsten Uno PETERSEN (DK/PES), Pietų Danijos regiono regioninės tarybos narys

Pamatiniai dokumentai:

Perspektyvinė nuomonė

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

Įžanginės pastabos

| 1. | pažymi, kad tarpvalstybinis pacientų judumas yra svarbus politinis klausimas. 34 % ES piliečių nurodo, kad sveikata yra svarbiausia jų regiono politinė tema, o tai yra 8 procentiniais punktais daugiau nei 2015 m. ir 10 procentinių punktų daugiau nei 2012 m.; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad tarpvalstybinėms sveikatos priežiūros paslaugoms itin svarbus yra regioninis ir vietos matmuo. Daug netoli sienos gyvenančių žmonių dėl įvairių priežasčių gydosi kaimyninėje šalyje. Pasienio regionai sudaro apie 40 % visos ES teritorijos ir daugiau kaip vienas iš trijų europiečių gyvena pasienio regione. Vietos ir regionų valdžios institucijos yra tiltas tarp visų suinteresuotųjų subjektų (nacionalinių, regionų, vietos subjektų, ligoninių, bendrosios praktikos gydytojų, vaistinių, piliečių ir kt.); |
| --- | --- |

2.

| 3. | mano, kad tarpvalstybinis pacientų judumas kelia tam tikrų klausimų, pavyzdžiui, dėl galimybės gauti informacijos apie gydymą užsienyje, sveikatos priežiūros tęstinumo, sveikatos priežiūros specialistų keitimosi informacija abipus sienų, sveikatos priežiūros paslaugų ir priežiūros bei gydymo skirtumų, atsižvelgiant į medicininę indikaciją, sveikatos priežiūros sistemos galimybių nustatyti prioritetus ir užtikrinti vienodą priežiūrą ir logistinių bei administracinių iššūkių, darančių poveikį piliečių, norinčių pasinaudoti direktyva numatytomis sveikatos priežiūros galimybėmis kitoje ES šalyje, skaičiui; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palankiai vertina naujos programos „ES – sveikatos labui“ biudžetą, kuris leis sustiprinti sveikatos saugumą ir pagerinti pasirengimą būsimoms sveikatos krizėms. Tai bus tvirta ir savarankiška sveikatos programa su didesniu finansavimu kitoje daugiametėje finansinėje programoje (DFP) (2021–2027 m.), siekiant tinkamai atremti iššūkius, nustatytus dabartinės kadencijos Komisijos programoje, kaip antai, kova su vėžiu, prevencija, ankstyvasis lėtinių ir retųjų ligų nustatymas ir valdymas, atsparumas antimikrobinėms medžiagoms, galimybės už prieinamą kainą įsigyti vaistų ir didelės grėsmės sveikatai (pvz., koronaviruso epidemija), ir įgyvendinti plataus užmojo sveikatos politiką dėmesį sutelkiant į tarpvalstybinį bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | palankiai vertina tai, kad visos valstybės narės baigė direktyvos perkėlimą į nacionalinę teisę; vis dėlto išlieka susirūpinęs dėl atitikties patikros ir daugybės iki šiol Komisijos nustatytų problemų; supranta, kad direktyva liečia daug teisės aktų, kurie susiję su sveikatos priežiūros sistemų organizavimu ir valdymu, kompensavimo mechanizmais, informacijos kanalais, pacientų teisėmis ir teisėmis į išmokas, taip pat profesine atsakomybe; |
| --- | --- |

5.

| 6. | šiuo požiūriu palankiai vertina tai, kad pirmasis Komisijos pirmininko pavaduotojas Frans Timmermans Regionų komiteto pirmininkui skirtu raštu paprašė Komiteto parengti perspektyvinę nuomonę dėl tarpvalstybinių sveikatos priežiūros paslaugų direktyvos įgyvendinimo, kuri padėtų geriau užtikrinti direktyvos vykdymą ir sustiprinti pacientų teises; |
| --- | --- |

6.

| 7. | norėtų atkreipti dėmesį į tai, kad už sveikatos priežiūros paslaugų organizavimą, valdymą, finansavimą ir teikimą ir toliau bus atsakingos ES valstybės narės, o direktyvos įgyvendinimas turėtų būti vertinamas kaip bendra kompetentingų sveikatos priežiūros institucijų užduotis piliečių labui; |
| --- | --- |

7.

| 8. | dėkoja visiems regioniniams centrams (RegHubs) (1) ir suinteresuotiesiems subjektams, su kuriais teko konsultuotis, už atidžiai atliktą apklausą ir įžvalgius atsakymus, kurie buvo naudingi rengiant šią nuomonę; |
| --- | --- |

8.

COVID-19

| 9. | mano, kad COVID-19 krizė aiškiai parodė, kad Europoje būtina glaudžiau bendradarbiauti sveikatos srityje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pakartoja RK pirmininko raginimą sukurti Europos Sąjungos ekstremalių sveikatai situacijų mechanizmą, kuris būtų glaudžiai susietas su dabartinėmis ES krizių valdymo struktūromis (pvz., ES solidarumo fondu ir Europos ligų prevencijos ir kontrolės centru) arba į jas integruotas, kad Sąjunga būtų geriau pasirengusi būsimoms pandeminėms krizėms ir būtų galima padėti „regionų ir vietos vadovams užtikrinti sveikatos priežiūros paslaugų teikimą ir medžiagų ligoninėms ir mokykloms tiekimą, įdarbinti medicinos darbuotojus, pirkti medicinos prietaisus ir remti intensyviosios terapijos paslaugas“; |
| --- | --- |

10.

| 11. | be to, atkreipia dėmesį į direktyvos 10 straipsnį dėl tarpusavio pagalbos ir bendradarbiavimo, leidžiantį valstybėms narėms teikti „viena kitai tarpusavio pagalbą“ ir sudaryti „palankias sąlygas regionų ir vietos lygiu vykdomam bendradarbiavimui tarpvalstybinių sveikatos priežiūros paslaugų teikimo srityje“, ir yra įsitikinęs, kad valstybės narės turėtų kūrybingiau išnagrinėti, kaip šia galimybe būtų galima pasinaudoti ir pandemijos atveju; |
| --- | --- |

11.

| 12. | primena, kad, vadovaujantis SESV 222 straipsniu, Sąjunga ir valstybės narės veikia bendrai ir solidariai; |
| --- | --- |

12.

| 13. | džiaugiasi valstybių narių parodytu solidarumu ištikus nelaimei, kai valstybės narės perėmė pacientus iš pernelyg didelės naštos prislėgtų kaimyninių šalių taip sumažindamos spaudimą jų intensyviosios terapijos pajėgumams; tvirtai tiki, kad ateityje tai būtų galima oficialiai įtvirtinti prašymu dėl pagalbos pagal direktyvą; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rekomenduoja sukurti vadinamuosius sveikatos koridorius (2) tarp pasienio regionų, kad paskelbus izoliavimo priemones pacientai ir sveikatos priežiūros specialistai galėtų ir toliau judėti per sieną taip užtikrinant galimybes gauti ir teikti sveikatos priežiūros paslaugas; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atkreipia dėmesį į tarpvalstybinius skaitmeninius sprendimus, leidžiančius, pavyzdžiui, vizualizuoti ir nuotoliniu būdu ištirti mėginius (pvz., plaučių rentgeno nuotraukų siuntimas įvertinimui į užsienį), kaip ekonomiškai efektyvų ir praktišką bendradarbiavimo būdą padidėjus paslaugų poreikiui; |
| --- | --- |

15.

Didesnis pacientų judumas nėra savitikslis

| 16. | pritaria Europos Parlamentui, kad tik labai nedidelė ES piliečių dalis naudojasi direktyva suteikiamomis galimybėmis ir kad daugiausia pacientų keliauja į kaimynines šalis; |
| --- | --- |

16.

| 17. | šiuo požiūriu atkreipia dėmesį į Komisijos ataskaitos išvadą, kad tarpvalstybinių pacientų srautų tendencijos nesikeičia ir ES piliečiai sveikatos priežiūros paslaugas dažniausiai renkasi dėl geografinio artumo ir kultūrinių sąsajų; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atkreipia dėmesį į Komisijos išvadą, kad apskritai pacientų judumas ES išlieka mažas ir finansiniu požiūriu yra gana nereikšmingas, o direktyva dėl tarpvalstybinių sveikatos priežiūros paslaugų nepadarė didelio poveikio biudžetui, taigi ir sveikatos priežiūros sistemų tvarumui; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pabrėžia, kad tarpvalstybinės sveikatos priežiūros paslaugos gali būti tinkamos tam tikroms pacientų grupėms, pavyzdžiui, retųjų ligų atveju arba dėl geografinio sveikatos priežiūros įstaigų artumo, ypač pasienio regionuose; |
| --- | --- |

19.

| 20. | džiaugiasi teigiamu direktyvos poveikiu tarpvalstybiniam pacientų judumui, kuris nuo 2015 m. šiek tiek išaugo. Pastaraisiais metais taip pat nuolat augo prašymų suteikti išankstinį leidimą skaičius, o 2017 m., palyginti su 2015 m., visose valstybėse narėse pateikta daugiau nei du kartus daugiau prašymų suteikti išankstinį leidimą ir tiek pat jų išduota; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atkreipia dėmesį į tai, kad reglamentai ir direktyva nėra vienintelės priemonės, sudarančios galimybes teikti sveikatos priežiūros paslaugas kitoje valstybėje narėje, nes kai kurios valstybės narės yra patvirtinusios dvišales ir daugiašales lygiagrečias procedūras, kad būtų galima patenkinti konkrečius sveikatos priežiūros poreikius pasienio regionuose (BE, DK, SE, DE, CZ, EE, LU, HU, NL, PT, RO, FI ir LT). Šie susitarimai, kurie neretai buvo sudaryti dar prieš priimant direktyvą, lemia didelius pacientų srautus, kurie nepatenka į Europos statistiką; |
| --- | --- |

21.

| 22. | tvirtina, kad Direktyva dėl pacientų teisių į tarpvalstybines sveikatos priežiūros paslaugas įgyvendinimo nesiekiama, kad kuo didesnis pacientų skaičius naudotųsi sveikatos priežiūros paslaugomis užsienyje; direktyvos nuostatomis siekiama papildyti regioninę ar nacionalinę sveikatos priežiūros paslaugų ir produktų pasiūlą ir patikslinti Europos pacientų, norinčių gydytis ar pasinaudoti sveikatos priežiūros paslaugomis kitoje ES ir (arba) EEE valstybėje, teises; todėl pagal naudotojų skaičių negalima spręsti, ar teisės aktas yra sėkmingas ar ne; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad didesnis tarpvalstybinis pacientų judumas turi būti grindžiamas konkretaus paciento būkle ir neturėtų būti savitikslis; |
| --- | --- |

23.

Lengvai prieinama informacija apie sveikatos priežiūrą laikantis direktyvos sąlygų

| 24. | pritardamas Europos Parlamentui atkreipia dėmesį į tai, kad norint sėkmingai įgyvendinti direktyvą, itin svarbu gerai informuoti pacientus, sveikatos priežiūros specialistus ir kitus suinteresuotuosius subjektus apie direktyvoje numatytas galimybes gydytis kitoje šalyje; |
| --- | --- |

24.

| 25. | todėl pabrėžia, jog informacija apie direktyvoje nustatytas gydymosi kitose valstybėse narėse sąlygas turi būti lengvai prieinama piliečiams, kad remdamiesi informacija jie galėtų priimti sprendimą dėl gydymosi užsienyje; |
| --- | --- |

25.

| 26. | nurodo, kad atsižvelgdamos į didelius sveikatos priežiūros sistemų skirtumus atskirose valstybėse narėse (kai kuriose šalyse ir į regioninius ir vietos skirtumus) už sveikatos priežiūrą atsakingos institucijos turi užtikrinti, kad piliečiams būtų tinkamai suteikta susijusi informacija; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atkreipia dėmesį į tai, kad nacionaliniai kontaktiniai centrai gali turėti savo biurus regionuose arba būti integruoti į regionų sveikatos sistemų interneto svetaines ar veikti per regionų sveikatos draudikų interneto svetaines; nors šie sprendimai nebūtinai padidintų bendrą nacionalinių kontaktinių centrų žinomumą, tačiau jie gali būti naudingesni informuojant piliečius; |
| --- | --- |

27.

| 28. | rekomenduoja Komisijai pateikti įvairių šalių, regionų ir vietos institucijų informacijos sklaidos geriausios praktikos pavyzdžių, kad valstybių narių sveikatos priežiūros institucijos galėtų tarpusavyje mokytis iš panašių sveikatos priežiūros sistemų; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pabrėžia, kad, nepaisant valstybių narių pastangų geriau informuoti, išliks dideli pacientų judumo skirtumai, kurie priklauso nuo sveikatos sistemų organizavimo ir teikiamų paslaugų. Tai aiškiai rodo Komisijos ataskaita. Pacientų motyvaciją gydytis užsienyje lemia tai, kad geros kokybės gydymo paslaugas galima gauti greičiau, kultūriniai aspektai ir galimybė išleisti mažiau pinigų gydymui, kai didžiąją dalį išlaidų pacientas turi padengti pats, pavyzdžiui, už dantų gydymą; |
| --- | --- |

29.

Papildomos administracinės gydymo užsienyje išlaidos

| 30. | atkreipia dėmesį, kad didžiausia valstybių narių sveikatos priežiūros biudžeto dalis lieka vidaus rinkoje. Komisijos skaičiavimais, su direktyva susijusios išlaidos tarpvalstybinėms sveikatos priežiūros paslaugoms visoje ES sudaro vos 0,004 % viso ES šalių metinio sveikatos priežiūros biudžeto; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pažymi, kad tik labai nedidelė pacientų dalis naudojasi direktyvoje numatytomis galimybėmis gydytis kitoje ES šalyje. Remiantis naujausia Europos Audito Rūmų ataskaita, per metus pateikiama apie 214 000 prašymų kompensuoti išlaidas, o tai yra apie 0,04 % ES piliečių. Didžioji dauguma šių prašymų (daugiau kaip 210 000) yra prašymai kompensuoti gydymo, kuriam nereikia išankstinio leidimo, išlaidas; |
| --- | --- |

31.

| 32. | atkreipia dėmesį į tai, kad už ambulatorinį gydymą (pvz., dantų gydymą) kompensuojamos išlaidos ekonominiu požiūriu yra gana nedidelės, palyginti su papildomomis informavimo ir administracinėmis išlaidomis, kurios įgyvendinant direktyvą tenka sveikatos priežiūros įstaigoms; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pabrėžia, kad atsakingos valstybių narių sveikatos priežiūros institucijos, stengdamosi visapusiškai įgyvendinti direktyvą ir ieškodamos kuo paprastesnių būdų piliečiams gydytis kitoje ES valstybėje narėje, turi atsižvelgti į tai, kad didžioji dauguma ES piliečių pirmenybę teikia sveikatos priežiūros paslaugoms, kurias jie gali gauti kuo arčiau savo gyvenamosios vietos ar artimųjų. Todėl užtikrinant valstybių narių sveikatos priežiūros paslaugų organizavimą, kokybę ir pajėgumus turi būti siekiama, kad piliečiai galėtų būti gydomi kuo arčiau gyvenamosios vietos ar artimųjų; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atkreipia dėmesį į tai, kad valstybių narių išlaidas gydymui kitose ES šalyse sudaro ne tik kompensuojamos išlaidos. Su gydymu taip pat susijusios administracinės ir informavimo išlaidos – tai yra išlaidos, kurias kitu atveju būtų galima panaudoti gydymui valstybės narės sveikatos priežiūros sistemoje gerinti. Todėl įgyvendindamos direktyvą nacionalinės sveikatos priežiūros institucijos turėtų užtikrinti, kad atsižvelgiant į labai nedidelę pacientų, norinčių gydytis kitoje ES šalyje, dalį, neprireiktų pernelyg didelių valstybės narės sveikatos priežiūros sistemų išteklių; |
| --- | --- |

34.

Tinkamas išankstinių leidimų naudojimas

| 35. | pažymi, kad valstybių narių suteikiamas išankstinis leidimas stacionariam gydymui arba labai specializuotam gydymui kitoje šalyje yra laikomas kliūtimi tarpvalstybiniam pacientų judumui; |
| --- | --- |

35.

| 36. | šiuo požiūriu nurodo, kad, remiantis Komisijos ataskaita, su pacientais, norinčiais pasinaudoti tarpvalstybinėmis sveikatos priežiūros paslaugomis, susijęs poveikis nacionalinių sveikatos priežiūros sistemų biudžetui, yra nedidelis, ir tai pasakytina apie visas šalis, nepriklausomai nuo to, ar jos yra nustačiusios išankstinio leidimo reikalavimą, ar ne; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pažymi, jog dauguma regioninių centrų (63 %) mano, kad išankstinio leidimo naudojimas yra būtinas norint užtikrinti kokybišką sveikatos priežiūrą, jis taip pat labai svarbus siekiant išvengti išteklių švaistymo (48 %) ir kontroliuoti išlaidas regionų lygmeniu (44 %); |
| --- | --- |

37.

| 38. | atkreipia dėmesį į tai, kad direktyvos nuostatos dėl išankstinio leidimo pacientams kartu yra finansinė garantija, nes, remiantis direktyva, dar prieš gydymą kitoje šalyje draudimo valstybė garantuoja, kad bus kompensuotos šio gydymo išlaidas; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ragina valstybes nares kuo greičiau suteikti išankstinį leidimą, kad be reikalo nebūtų vilkinamas gydymas ir kartu pateikti realistišką planuojamos intervencijos išlaidų sąmatą; |
| --- | --- |

39.

| 40. | atkreipia dėmesį į mažiau taikomą išankstinių pranešimų mechanizmą (direktyvos 9 straipsnio 5 dalis), kuris, regioninių centrų nuomone, yra naudinga priemonė siekiant pacientams suteikti aiškumo ir padėti institucijoms vykdyti savo įsipareigojimus, ir ragina valstybes nares plačiau naudotis šia savanoriška priemone; |
| --- | --- |

40.

| 41. | atkreipia dėmesį į finansinio kompensavimo mechanizmą, kurį valstybės narės gali taikyti išankstinio pranešimo atveju ir pagal kurį nustatomas tiesioginis atsiskaitymas tarp kompetentingų institucijų vietoj išankstinio apmokėjimo ir kompensavimo pacientui (9 straipsnio 5 dalis), taip sumažinant naštą pacientams ir suteikiant galimybę nepasiturinčioms visuomenės grupėms gauti gydymą užsienyje; |
| --- | --- |

41.

| 42. | atsižvelgdamas į tai rekomenduoja užtikrinti tolesnį direktyvos įgyvendinimą, kad būtų galima ir toliau taikyti išankstinio leidimo tvarką, kai valstybių narių atsakingų institucijų nuomone, tai yra būtina; |
| --- | --- |

42.

Tolesnis bendradarbiavimas įgyvendinant direktyvą

| 43. | ragina Sveikatos ir maisto saugos generalinį direktoratą bendradarbiaujant su kitais susijusiais generaliniais direktoratais imtis tolesnių su Direktyvos dėl pacientų teisių į tarpvalstybines sveikatos priežiūros paslaugas įgyvendinimo vertinimu susijusių veiksmų ir toliau rinkti, analizuoti ir skelbti tarpvalstybinės sveikatos priežiūros veiklos pavyzdžius ir problemas, su kuriomis susiduria dalyvaujančios institucijos; |
| --- | --- |

43.

| 44. | prašo, kad kitą programavimo laikotarpį būtų skirtas pakankamas ir ilgalaikis ES finansavimas, visų pirma, tačiau ne vien tik per Interreg programą, kad būtų vykdomi tarpvalstybiniai tyrimai ir projektai, kuriais siekiama pašalinti konkrečias kliūtis ir užtikrinti sklandų bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

44.

| 45. | atkreipia dėmesį į tai, kad RK ir Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) susitarimo memorandume, kuris nors ir nėra konkrečiai susijęs su direktyva, taip pat pažymima, kad Regionų komitetas įsipareigojęs skatinti galimybes gauti sveikatos priežiūros paslaugas, užtikrinti sveikatinimą ir dalijimąsi žiniomis. Tai – esminiai direktyvos aspektai; |
| --- | --- |

45.

| 46. | siūlo Komisijai palaikyti nuolatinį dialogą su Europos regionų komitetu, įskaitant NAT komisiją ir RK tarpregioninę grupę sveikatos klausimais, kuriame būtų galima aptarti iššūkius ir sprendimus, kaip geriau įgyvendinti direktyvą dėl tarpvalstybinių sveikatos priežiūros paslaugų; |
| --- | --- |

46.

| 47. | reiškia nuolatinę paramą šiam labai reikalingam Europos bendradarbiavimui ir yra pasirengęs toliau konsultuoti ir informuoti apie regionų geriausios praktikos pavyzdžius; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pakartoja, kad ligos nepaiso sienų ir kad Europos solidarumo ekstremalių sveikatai situacijų atveju niekada neturėtų riboti administracinės ar teisėtos sienos; |
| --- | --- |

48.

| 49. | tikisi, kad būsimoje trečiojoje Europos Komisijos įgyvendinimo ataskaitoje bus visapusiškai atsižvelgta į šioje nuomonėje išdėstytas Europos regionų komiteto pastabas. |
| --- | --- |

49.

2020 m. spalio 14 d., Briuselis

Europos regionų komiteto pirmininkas

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  2019 m. lapkričio mėn. Europos regionų komitetas pradėjo konsultacijas per savo regioninių centrų tinklą, siekdamas ištirti direktyvos įgyvendinimą teritoriniu lygmeniu. Apklausoje dalyvavo 27 regioniniai centrai, atstovaujantys 18 Europos šalių.

1

(2)  Prancūzija tokį sveikatos koridorių sukūrė prie Prancūzijos ir Ispanijos sienos, kad nenutrūktų sveikatos priežiūros paslaugų teikimas Serdanijos ligoninėje; Liuksemburgas apsvarstė konkrečią nukrypti leidžiančią nuostatą Prancūzijos sveikatos priežiūros sektoriaus darbuotojams, kad būtų galima jiems suteikti specialų nuolatinio gyventojo statusą ir jie galėtų toliau vykti dirbti į Didžiąją Hercogystę.

2

---

| 2020 12 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 440/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 440/15

---

Europos regionų komiteto nuomonė „Europos ekstremalių sveikatai situacijų mechanizmas“

(2020/C 440/04)

| Pranešėja | Birgitta SACRÉDEUS (SE/EPP), Dalarnos leno tarybos narė |
| --- | --- |

Pranešėja

Birgitta SACRÉDEUS (SE/EPP), Dalarnos leno tarybos narė

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

Bendrosios pastabos

| 1. | atkreipia dėmesį į tai, kad 2020 m. Europoje ir pasaulyje dėl COVID-19 protrūkio ne tik susirgo ir mirė daugybė žmonių, bet krizė sukėlė ir rimtų ekonominių ir socialinių padarinių, kurių masto dar negalima tiksliai įvertinti. Dėl greito viruso plitimo padidėjo spaudimas sveikatos priežiūros sistemoms ir visuomenės sveikatos struktūroms, taip pat socialinėms tarnyboms, o medicinos ir slaugos personalo darbo krūvis nepaprastai išaugo. Be to, reikia pasiruošti naujoms epidemijos bangoms; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atkreipia dėmesį į tai, kad COVID-19 pandemijos poveikis Europai yra labai nevienodas – skirtumai pastebimi ne tik tarp šalių, bet ir tarp regionų, savivaldybių, seniūnijų ir amžiaus grupių. Apskritai, daugeliu atvejų labiausiai nukentėjo silpnos sveikatos ir gretutinėmis ligomis sergantys žmonės, taip pat blogomis socialinėmis ir ekonominėmis sąlygomis gyvenantys asmenys; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pažymi, kad kovodamos su COVID-19 ir siekdamos apsaugoti bei užtikrinti gyventojų sveikatą valstybės narės ėmė riboti asmenų judėjimo laisvę tokiu mastu, kokį įprastomis aplinkybėmis sunku įsivaizduoti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mano, kad COVID-19 pandemija aiškiai parodo, kad svarbu turėti kvalifikuotą ir gerai parengtą personalą bei tinkamai finansuojamas, gerai aprūpintas ir atsparias sveikatos priežiūros sistemas, galinčias greitai prisitaikyti prie naujos visuomenės sveikatos ir priežiūros situacijos, taip pat prireikus dar labiau stiprinti pirminę ir ambulatorinę sveikatos priežiūrą ir ligoninėse padidinti bendrosios priežiūros ir intensyviosios terapijos pajėgumus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atkreipia dėmesį į tai, kad daugelyje šalių buvo atidėtas kitomis ligomis sergančių ir medicininių poreikių turinčių pacientų gydymas. Susidoroti su dėl šios priežasties susikaupusiu neatliktų intervencijų kiekiu užtruks ilgai. Daugeliui COVID-19 sunkiai sirgusių žmonių dabar reikalinga reabilitacija. Taip pat turima rimtų įrodymų, kad dėl pandemijos padidėjo psichikos sveikatos priežiūros ir gydymo poreikis visuomenėje apskritai ir tarp sveikatos priežiūros darbuotojų. Todėl sveikatos priežiūros sistemai, įskaitant visuomenės sveikatos paslaugas, pirminę ir ambulatorinę sveikatos priežiūrą, dar ilgą laiką reikės daugiau išteklių; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pažymi, kad ES institucijos aktyviai rėmė valstybių narių kovą su COVID-19, tačiau pačioje pradžioje, kai, pavyzdžiui, užsivėrė šalių sienos medicinos reikmenims, valstybių narių bendradarbiavimas nutrūko būtent tuo metu, kai dėl susidariusios padėties Europos lygmens bendradarbiavimo, lyderystės ir įsipareigojimo poreikis buvo didesnis nei paprastai; |
| --- | --- |

6.

| 7. | primena, kad pagal SESV 222 straipsnį Sąjunga ir jos valstybės narės veikia bendrai ir solidariai; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad nors ES tenka svarbus vaidmuo gerinant visuomenės sveikatą, užtikrinant ligų prevenciją ir šalinant pavojų sveikatai, iš esmės valstybės narės sprendžia, kaip organizuoti, finansuoti ir planuoti visuomenės sveikatos, sveikatos priežiūros ir socialines paslaugas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | yra įsitikinęs, kad Europos bendros ir solidariai finansuojamos sveikatos priežiūros sistemos suteikia didelį pranašumą kovojant su COVID-19; |
| --- | --- |

9.

Bendra patirtis

| 10. | mano, kad reikėtų tinkamai pasimokyti iš kovojant su COVID-19 įgytos patirties, kuri gali būti naudinga ne tik toliau kovojant su šia pasauline krize, bet ir susidarius kitoms krizinėms situacijoms; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atkreipia dėmesį į tai, kad daugelyje valstybių narių pagrindinė atsakomybė už sveikatos priežiūrą, slaugą ir visuomenės sveikatą buvo perduota vietos ir regionų valdžios institucijoms. NET ir nacionalinę sveikatos sistemą turinčiose šalyse už socialines paslaugas ir socialinę paramą dažnai yra atsakingas vietos lygmuo. Todėl vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka svarbus vaidmuo kovojant su COVID-19; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, jog svarbu užtikrinti, kad ES institucijos ir įstaigos, taip pat valstybės narės, užtikrintų tolesnį vidaus rinkos gyvavimą ir jos veikimą kilus krizei. Negali būti kliudoma įsigyti ir vežti vaistų, medicinos priemonių, asmeninių apsaugos priemonių ir kitų prekių bei teikti paslaugų, o medicinos ir slaugos darbuotojams bei kitoms pagrindinėms grupėms turi būti leidžiama nekliudomai kirsti sieną, kad būtų galima atlikti savo darbą; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pabrėžia patikrintos kokybės duomenų rinkimo, patikimų mokslinių tyrimų ir saugių informacijos šaltinių svarbą, kad jais remdamosi valdžios institucijos galėtų priimti pagrįstus sprendimus, o įmonės, organizacijos ir asmenys galėtų atsakingai elgtis siekiant užkirsti kelią ligoms; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia administracinės pagalbos ir bendradarbiavimo tarpvalstybinių sveikatos priežiūros paslaugų srityje svarbą. Tai apima pacientų, kuriems reikalinga pagalba, vežimą į kaimyninių šalių ligonines, galinčias pasiūlyti laisvų vietų, ligoninių personalo komandiravimą ir kitas tarpvalstybinio bendradarbiavimo formas siekiant sumažinti spaudimą sveikatos sistemoms labiausiai paveiktose ES šalyse; |
| --- | --- |

14.

| 15. | dėl šios priežasties primygtinai ragina valstybes nares susitarti dėl bendro statistinio protokolo, kad būtų galima palyginti duomenis apie COVID-19 krizės ir būsimų pandemijų poveikį. Šis protokolas, kuris turi būti parengtas bendrai vadovaujant ECDC ir Eurostatui, galėtų būti grindžiamas NUTS 2 lygmeniu pateiktais duomenimis, siekiant palengvinti politinį atsaką, sujungiant Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšų naudojimą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atkreipia dėmesį į skaitmeninius sprendimus, susijusius su, pavyzdžiui, medicinine informacija, medicininėmis konsultacijomis ir užkrato plitimo stebėjimu, kurie buvo sukurti ar tobulinami COVID-19 pandemijos metu. Tačiau viruso nešiotojų aptikimas taip pat kelia pagrįstų klausimų dėl duomenų apsaugos ir jų saugumo, ypač tarpvalstybiniais atvejais. Pandemija taip pat parodė, kad reikia tarpvalstybiniu mastu keistis skaitmeniniais pacientų duomenimis, kai pacientai nori naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis kitoje valstybėje narėje; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia, kad, viena vertus, svarbus yra tarptautinis bendradarbiavimas su Pasaulio sveikatos organizacija (PSO) kovojant su COVID-19 pandemija ir kitomis sveikatos krizėmis. Kita vertus, bendradarbiavimas su įmonėmis ir ne pelno organizacijomis, šeimomis, kaimynais ir draugais taip pat turi didelę reikšmę krizių valdymui vietos ir regionų lygmeniu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | mano, kad būtina rasti geresnį būdą apsaugoti vyresnio amžiaus ir pažeidžiamus asmenis nuo COVID-19 ir kitų užkrečiamųjų ligų, nesvarbu, ar jie gyvena globos įstaigoje, ar savo namuose; šiuo požiūriu pabrėžia, kad įgyvendinant sveikatos apsaugos ir socialinę politiką svarbu stiprinti vietines pirminės sveikatos priežiūros sistemas, daugiausia dėmesio skiriant prevencijai; |
| --- | --- |

18.

Europos ekstremalių sveikatai situacijų mechanizmas

| 19. | palankiai vertina priemones, kurių Komisija jau ėmėsi siekdama sumažinti naštą nacionalinėms, regionų ir vietos valdžios institucijoms kovojant su COVID-19 krize; atkreipia dėmesį į 2020 m. gegužės 27 d. pristatytą išsamų Europos ekonomikos gaivinimo planą; taip pat palankiai vertina susitarimą panaudoti visas turimas šių metų ES biudžeto lėšas siekiant padėti Europos sveikatos sistemoms įveikti krizę; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pažymi, kad Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1082/2013/ES dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai (1) sukurtas svarbus pasirengimo ekstremalioms situacijoms ir krizių valdymo ES pagrindas, tačiau atsižvelgiant į dabartinę sveikatos krizę reikia toliau stiprinti ES pajėgumus reaguoti į ekstremaliąsias situacijas ir nelaimes; |
| --- | --- |

20.

| 21. | todėl siūlo, atsižvelgiant į subsidiarumo principą ir pagrindinę valstybių narių atsakomybę už sveikatą ir priežiūrą, visuomenės sveikatą ir civilinę saugą, sukurti Europos ekstremalių sveikatai situacijų mechanizmą, kuriuo būtų siekiama šių tikslų:






  — | koordinuoti ES veiksmus ir pagalbą nacionalinėms, regioninėms ir vietos sveikatos priežiūros ir civilinės saugos struktūroms, siekiant veiksmingai reaguoti į grėsmes sveikatai ir krizines situacijas, |
| --- | --- | --- |

21.

—

koordinuoti ES veiksmus ir pagalbą nacionalinėms, regioninėms ir vietos sveikatos priežiūros ir civilinės saugos struktūroms, siekiant veiksmingai reaguoti į grėsmes sveikatai ir krizines situacijas,

| — | užtikrinti veiksmingą bendradarbiavimą ir koordinavimą su kompetentingomis tarptautinėmis organizacijomis, pavyzdžiui, PSO parengties ir reagavimo klausimais, |
| --- | --- |

—

užtikrinti veiksmingą bendradarbiavimą ir koordinavimą su kompetentingomis tarptautinėmis organizacijomis, pavyzdžiui, PSO parengties ir reagavimo klausimais,

| — | koordinuoti svarbiausių medicinos reikmenų platinimą visoje Europoje, |
| --- | --- |

—

koordinuoti svarbiausių medicinos reikmenų platinimą visoje Europoje,

| — | stiprinti su sveikata susijusių Europos agentūrų vaidmenį, |
| --- | --- |

—

stiprinti su sveikata susijusių Europos agentūrų vaidmenį,

| — | gerinti medicinos priemonių tiekimą įgyvendinant bendrų viešųjų pirkimų iniciatyvas ir stebint svarbių produktų tiekimo grandines, |
| --- | --- |

—

gerinti medicinos priemonių tiekimą įgyvendinant bendrų viešųjų pirkimų iniciatyvas ir stebint svarbių produktų tiekimo grandines,

| — | kartu su Europos ligų prevencijos ir kontrolės centru (ECDC) padėti valstybėms narėms peržiūrėti ir atnaujinti savo kovos su pandemija planus. Tai turėtų būti daroma dalyvaujant vietos ir regionų valdžios institucijoms. Panašiai kaip pasibaigus finansų krizei nepalankiausiomis sąlygomis buvo testuojamos finansų įstaigos, valstybių narių sveikatos priežiūros sistemos turėtų būti patikrintos siekiant įvertinti jų pasirengimą susidoroti su įvairių rūšių grėsmėmis sveikatai; |
| --- | --- |

—

kartu su Europos ligų prevencijos ir kontrolės centru (ECDC) padėti valstybėms narėms peržiūrėti ir atnaujinti savo kovos su pandemija planus. Tai turėtų būti daroma dalyvaujant vietos ir regionų valdžios institucijoms. Panašiai kaip pasibaigus finansų krizei nepalankiausiomis sąlygomis buvo testuojamos finansų įstaigos, valstybių narių sveikatos priežiūros sistemos turėtų būti patikrintos siekiant įvertinti jų pasirengimą susidoroti su įvairių rūšių grėsmėmis sveikatai;

| 22. | mano, kad būsimas Europos ekstremalių sveikatai situacijų mechanizmas turėtų būti grindžiamas Tarybos reglamente (ES) 2016/369 (2) apibrėžta skubia parama ekstremaliosios situacijos atveju; |
| --- | --- |

22.

| 23. | yra įsitikinęs, kad reikia toliau stiprinti ES civilinės saugos mechanizmą, visų pirma susijusį „rescEU“, ir Europos medicinos korpusą, kad Sąjunga būtų pasirengusi ir pajėgi greitai, veiksmingai ir koordinuotai reaguoti į visas būsimas biologines ar kitokias krizes. Tačiau ES civilinės saugos mechanizmas turėtų būti įvertintas atsižvelgiant į patirtį, įgytą COVID-19 pandemijos metu, siekiant užtikrinti kuo veiksmingesnį jo organizavimą ir struktūrą; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina stiprinti Reagavimo į nelaimes koordinavimo centro (RNKC) pajėgumus ir glaudžiau jį susieti su Sveikatos saugumo komitetu ir Europos ligų prevencijos ir kontrolės centru (ECDC), kad ateityje jis galėtų dar veiksmingiau atlikti savo koordinavimo vaidmenį ir teikti tinkamą paramą operatyviniams valdymo organams vietoje; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pažymi, kad COVID-19 krizė išryškino Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro svarbą. Komitetas ragina valstybes nares ir Komisiją bendradarbiauti stiprinant ir plėtojant ECDC vaidmenį kovojant su plačiai paplitusiomis sunkiomis ligomis. Todėl palankiai vertina tai, kad ES sveikatos apsaugos ministrai dabar ėmėsi nagrinėti šį vaidmens stiprinimo klausimą; |
| --- | --- |

25.

| 26. | palankiai vertina daugelį 2020 m. liepos 15 d. Europos Komisijos pateiktame komunikate „Laikinoji ES sveikatos sistemos parengtis COVID-19 protrūkiams“ pasiūlytų priemonių; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atsižvelgdamas tiek į laisvo judėjimo išsaugojimą, tiek į visuomenės sveikatos apsaugą, palankiai vertina 2020 m. rugsėjo 4 d. Europos Komisijos pateiktus pasiūlymus dėl Tarybos rekomendacijų dėl koordinuoto laisvo judėjimo ribojimo reaguojant į COVID-19 pandemiją; |
| --- | --- |

27.

Medicinos priemonių pirkimas ir saugojimas

| 28. | palankiai vertina tai, kad nuo 2020 m. balandžio mėn. Bendro medicininių atsako priemonių pirkimo susitarimas taikomas beveik 540 mln. žmonių, įskaitant visus ES ir EEE šalių, Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės ir beveik visų šalių kandidačių ir potencialių šalių kandidačių gyventojus; |
| --- | --- |

28.

| 29. | todėl palankiai vertina Vokietijos Federalinės kanclerės Angelos Merkel ir Prancūzijos Prezidento Emmanuelio Macrono 2020 m. gegužės 18 d. pateiktą pasiūlymą, kuris yra reagavimo į sveikatos krizes strategijos dalis, Europos ligų prevencijos ir kontrolės centre (ECDC) įsteigti sveikatos darbo grupę, kuriai būtų pavesta kartu su nacionalinėmis sveikatos priežiūros institucijomis parengti būsimų epidemijų prevencijos ir reagavimo į jas planus; |
| --- | --- |

29.

| 30. | palankiai vertina savanorišką susitarimo pobūdį, tačiau mano, kad savanoriškas dalyvavimas turėtų būti pakeistas galimybės pasirinkti sąlyga (angl. „Opt-out“). Tai palengvintų pagreitintos procedūros taikymą ir kartu suteiktų susijusioms šalims pasirinkimo laisvę; |
| --- | --- |

30.

| 31. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą pagal Europos ekonomikos gaivinimo planą sukurti naują savarankišką sveikatos programą „ES4Health“, kuriai iš viso būtų skirta 9,4 mlrd. EUR, kad, viena vertus, būtų galima stiprinti sveikatos apsaugą ir padėti ES pasirengti būsimoms sveikatos krizėms, ir, kita vertus, padidinti Sąjungos civilinės saugos mechanizmo „rescEU“ biudžetą dar 2 mlrd. EUR; vis dėlto apgailestauja, kad Europos Vadovų Taryba vėliau lėšas šiam užmojui sumažino iki 1,7 mlrd. EUR, o tai labai apribojo galimybes įveikti neigiamas pandemijos pasekmes; be kita ko, ketina atskiroje nuomonėje konkrečiai išdėstyti savo požiūrį į naująją sveikatos programą; |
| --- | --- |

31.

| 32. | palankiai vertina būtiniausių medicinos priemonių (respiratorių, dirbtinės plaučių ventiliacijos aparatų, asmeninės apsaugos priemonių, daugkartinių kaukių, vaistų, gydymo bei laboratorinių priemonių ir dezinfekavimo priemonių) pirkimą Europos mastu ir paskirstymą ligoninėms bei kitiems sveikatos priežiūros paslaugų teikėjams. Vis dėlto reikia nepamiršti, kad ligonines, sveikatos centrus ir slaugos namus daugelyje valstybių narių administruoja regionų ir vietos valdžios institucijos, kurios turi būti įtrauktos į šį procesą; pažymi, kad pavasarį bendrų viešųjų pirkimų procesas užtruko per ilgai, kad būtų tinkamai pasiektas jų tikslas; |
| --- | --- |

32.

| 33. | palankiai vertina tai, kad „rescEU“ medicinos įrangos atsargos buvo sukauptos greitai ir nedelsiant pristatytos labiausiai nukentėjusioms valstybėms narėms; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ragina valstybes nares ir Komisiją sukaupti nuolatines Europos strategines antibiotikų, vakcinų, cheminių priešnuodžių, antitoksinų ir kitų svarbių medicinos reikmenų, kurie pasirodė esantys veiksmingi, atsargas, siekiant užtikrinti „neatidėliotinos pagalbos rezervą“ ir koordinuoti greitą būtiniausių išteklių paskirstymą ir tiekimą visoje Europoje; |
| --- | --- |

34.

| 35. | palankiai vertina 2020 m. balandžio 3 d. Komisijos sprendimą medicinos įrangai ir asmeninėms apsaugos priemonėms laikinai netaikyti importo muitų ir PVM. Komisija turėtų išnagrinėti galimybę persvarstyti savo sprendimo taikymo sritį, kad į ją būtų įtrauktos privačios įmonės, kurios privalo naudoti AAP, ir sprendimas turėtų būti taikomas taip, kad ES vietos gamintojai neatsidurtų nepalankioje ekonominėje padėtyje; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pažymi, kad dėl tebesitęsiančios pandemijos dar labiau trūksta svarbių produktų ir vaistų, įskaitant antibiotikus ir anestetikus, kurių jau anksčiau trūko daugelyje regionų. Komitetas ragina dėti pastangas greitai įsigyti svarbiausių bazinių žaliavų, didinti testavimui būtinų priemonių ir kitų medicinos prietaisų, kurių stygius buvo jaučiamas, gamybą ir skatinti svarbių vaistų kūrimą ir gamybą Europoje remiant mokslinius tyrimus ir inovacijas ir sukuriant paskatas gamintojams; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pritaria nuomonei, kad Sąjunga turi būti pajėgi kurti, pirkti, gabenti ir skirstyti iš užsienio importuojamas ar ES pagamintas testavimo ir apsaugos priemones. Vaistų ir kitų medicinos reikmenų gamybos srityje ES ir jos valstybės narės turi sumažinti savo priklausomybę nuo trečiųjų šalių. Jos taip pat turi dėti pastangų, kad vaistai būtų įperkamesni; |
| --- | --- |

37.

| 38. | yra įsitikinęs, kad visada turi būti įmanoma užtikrinti greitą ir paprastą apsaugos priemonių, pavyzdžiui, kaukių, apsauginių kostiumų ir t. t., tiekimą rinkai. Šiuo tikslu Europos lygmeniu turėtų būti sudarytos sąlygos valstybėse narėse sukurti apsauginių medžiagų gamybos pajėgumus, o Europos viešųjų pirkimų ir antimonopolinės taisyklės turėtų būti peržiūrėtos atsižvelgiant į pandemiją; |
| --- | --- |

38.

| 39. | atkreipia dėmesį į tai, kad būtina išnagrinėti, kada ir kokios asmeninės apsaugos priemonės yra tinkamos, be kita ko, ne tik COVID-19 kontekste; |
| --- | --- |

39.

| 40. | palankiai vertina tai, kad Europos standartizacijos komitetas (CEN) ir Europos elektrotechnikos standartizacijos komitetas (Cenelec) susitarė suteikti prieigą prie daugelio tam tikroms medicinos priemonėms ir asmeninėms apsaugos priemonėms taikomų Europos standartų, kad būtų galima išplėsti ir pertvarkyti Europos įmonių gamybos pajėgumus siekiant pašalinti atsargų trūkumą; |
| --- | --- |

40.

| 41. | atkreipia dėmesį į tai, kad asmeninės apsaugos priemonės, ypač skirtos gyventojams, turi būti kiek įmanoma perdirbamos; |
| --- | --- |

41.

Vakcinos, diagnostika ir gydymas

| 42. | pabrėžia, kad reikia skubiai sukurti vakciną nuo COVID-19 ir kviečia ES teisės aktų leidėjus atsižvelgti į Komiteto raginimą skatinti valstybinius ir privačius medicinos tyrimus kovojant su COVID-19 ir glaudžiau bendradarbiauti ES kuriant, gaminant ir platinant vakcinas; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina Europos Komisijos pasiūlymą iki 94,4 mlrd. EUR padidinti mokslinių tyrimų ir inovacijų programos „Europos horizontas“ biudžetą, ir apgailestauja, kad Europos Vadovų Taryba vėliau pasiūlė lėšas sumažinti iki 80,9 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

43.

| 44. | palankiai vertina Europos Komisijos ir keleto farmacinių įmonių susitarimus dėl vaistų ir vakcinos tiekimo, kai tik viena iš įmonių sukurs saugią ir veiksmingą vakciną; |
| --- | --- |

44.

| 45. | susirūpinęs atkreipia dėmesį į tai, kad pasaulinės pastangos sukurti vakcinas, diagnostikos priemones ir gydymo metodus nuo COVID-19 gali virsti aršia konkurencija, dėl kurios skurdesnės šalys gali likti neapsaugotos nuo ligos; reiškia tvirtą paramą daugiašaliam bendradarbiavimui kuriant saugias ir veiksmingas vakcinas, diagnostikos priemones ir gydymo metodus, taip pat sąžiningam būsimų vakcinų ir vaistų finansavimui ir solidariam jų paskirstymui; |
| --- | --- |

45.

| 46. | remia bendro ES skiepų paso, taip pat virtualiojo Europos registro, kuriame pateikiama informacija apie vakcinų atsargas ir jų poreikį, sukūrimą, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas savanoriškai keistis informacija apie turimas vakcinų atsargas ir būtiniausių vakcinų trūkumą; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ragina imtis daugiau priemonių siekiant užkirsti kelią melagingos informacijos apie COVID-19, ligos gydymą ir vakcinas skleidimui internete ir kitais kanalais; PSO, ES ir jos valstybės narės, taip pat vietos ir regionų valdžios institucijos turi atlikti svarbų vaidmenį kovojant su dezinformacija šioje srityje; |
| --- | --- |

47.

| 48. | remia Komisijos pastangas padidinti vakcinų nuo COVID-19 mokslinių tyrimų finansavimą ir tikisi, kad pagal programą „Europos horizontas“ bus skirta nemažai išteklių moksliniams tyrimams ir inovacijoms šioje srityje remti. |
| --- | --- |

48.

2020 m. spalio 14 d., Briuselis

Europos regionų komiteto pirmininkas

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  OL L 293, 2013 11 5, p. 1.

1

(2)  2016 m. kovo 15 d. Tarybos reglamentas (ES) 2016/369 dėl skubios paramos teikimo Sąjungoje (OL L 70, 2016 3 16, p. 1).

2

---

| 2020 12 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 440/20 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 440/20

---

Regionų komiteto nuomonė „Biologinės įvairovės užtikrinimas miestuose ir regionuose po 2020 m. per JT BĮK COP 15 ir rengiant kitą ES 2030 m. biologinės strategiją“

(2020/C 440/05)

| Pranešėjas | Roby BIWER (LU/PES), Betemburgo savivaldybės tarybos narys, Liuksemburgas |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas | Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „2030 m. ES biologinės įvairovės strategija. Gamtos grąžinimas į savo gyvenimą“
  COM(2020) 380 final |

Pranešėjas

Roby BIWER (LU/PES), Betemburgo savivaldybės tarybos narys, Liuksemburgas

Pamatinis dokumentas

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „2030 m. ES biologinės įvairovės strategija. Gamtos grąžinimas į savo gyvenimą“

COM(2020) 380 final

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | ragina tarptautinę bendruomenę 2021 m. vyksiančioje 15-ojoje JT biologinės įvairovės konvencijos (BĮK) šalių konferencijoje pasiekti, kad Kunmingo susitikimas suteiktų svarbų postūmį biologinės įvairovės srityje ir taptų signalu negrįžtamai pakreipti biologinės įvairovės ir ekosistemų nykimo kreivę žemyn; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atkreipia žmonių dėmesį į tai, kad nuo 2018 m. biologinės įvairovės būklė pablogėjo ir dauguma tarptautinių visuomeninių ir aplinkos apsaugos tikslų, visų pirma Aičio biologinės įvairovės tikslai, nebuvo pasiekti. Pasaulinės pastangos sustabdyti biologinės įvairovės nykimą buvo nesėkmingos, kaip patvirtinta Tarpvyriausybinės mokslinės politinės biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų platformos (IPBES) 2019 m. pasauliniame vertinime rengiantis 2020 m. Pasaulio ekonomikos forumui, kuriame biologinės įvairovės nykimas ir ekosistemų žlugimas įvardijami kaip viena iš penkių didžiausių grėsmių, su kuriomis susiduria pasaulis; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atkreipia dėmesį į tai, kad pagrindiniai biologinės įvairovės nykimo veiksniai yra žemės naudojimo keitimas, tiesioginis gamtos išteklių naudojimas ir klimato kaita, kurie turi būti šalinami imantis konkrečių ir savalaikių veiksmų; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad bendras ES 27 valstybių narių ekologinis pėdsakas daugiau kaip du kartus viršija ekosistemų pajėgumą gaminti naudingas biologines medžiagas ir atlikti anglies dioksido absorbentų funkciją regione; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad daugėja įrodymų dėl tiesioginio ryšio tarp klimato, biologinės įvairovės ir žmonių sveikatos krizių, taip pat dėl didėjančios zoonozinių ligų pandemijų rizikos, kylančios dėl pasaulyje sparčiai naikinamų natūralių ekosistemų; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad atsižvelgiant į dabartinę biologinės įvairovės krizės būklę reikia plataus užmojo ir lengvai paaiškinamų tikslų ir neatidėliotinos moksliškai pagrįstos politikos ir veiksmų, skirtų biologinės įvairovės nykimo ir ekosistemų būklės blogėjimo veiksniams šalinti, kurie būtų proporcingi tikslui sušvelninti biologinės įvairovės nykimo kreivę; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina užtikrinti politikos suderinamumą, kad įvairių sričių ES politikos, įskaitant naują bendrą žemės ūkio politiką (BŽŪP), ES žaliąjį kursą ir ES prekybos santykius bei tarptautinius įsipareigojimus, t. y. JT darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m., JT Paryžiaus klimato susitarimą, Biologinės įvairovės konvenciją ir Sendajaus nelaimių rizikos valdymo programą, pastangos, tikslai ir rezultatai būtų suderinti išsamioje ES tvarumo strategijoje, kurioje būtų nustatyti aiškūs tikslai ir įgyvendinimo priemonės; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad reikia skubiai imtis veiksmų vadovaujantis Biologinės įvairovės konvencijos 5-ojoje Pasaulio biologinės įvairovės apžvalga ir joje pateiktomis rekomendacijomis skatinti vietos lygmens miestų valdymą ir tarpdalykinį planavimą, skatinti gamtos procesais pagrįstus sprendimus, taip pat taikyti kompleksinį požiūrį į žemės naudojimą ir žemės naudojimo keitimą vietos ir kraštovaizdžio lygmenimis, nes tai yra pagrindiniai elementai siekiant sušvelninti biologinės įvairovės nykimo kreivę; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad, nepaisant didėjančio pripažinimo, tiek ES 2030 m. biologinės įvairovės strategijoje, tiek Pasaulinėje biologinės įvairovės strategijoje po 2020 m., vis dar trūksta oficialaus pripažinimo, kad subnacionalinės valdžios institucijos, miestai ir kitos vietos valdžios institucijos (1) atlieka pagrindinį vaidmenį biologinės įvairovės srityje švelninant biologinės įvairovės nykimo kreivę ir kiekviename biologinės įvairovės valdymo proceso etape bei kiekvienu lygmeniu laikantis požiūrio „veiksmai visais valdžios lygmenimis“. Toks pripažinimas galėtų būti pasiektas visų pirma į nacionalines biologinės įvairovės strategijas ir veiksmų planus įtraukiant vietos ir subnacionalines biologinės įvairovės strategijas ir veiksmų planus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pritaria tam, kad būtų nustatytas ES ilgalaikis poveikio klimatui neutralumo tikslas siekiant, kad Europos projektas būtų negrįžtamai orientuotas į poveikio klimatui neutralizavimą iki 2050 m. pagal 2021–2027 m. DFF, užtikrinant bent 30 % su klimatu susijusių išlaidų tikslą; ir pabrėžia, kad ES klimato teisės aktu turėtų būti užtikrinta priemonių, kuriomis siekiama neutralizuoti šiltnamio efektą sukeliančių dujų poveikį, konvergencija su ES ir pasauliniais biologinės įvairovės tikslais (2); |
| --- | --- |

10.

Miestų ir regionų vaidmuo siekiant sušvelninti biologinės įvairovės nykimo kreivę

| 11. | pritaria IPBES 2019 m. ataskaitoje pateiktai išvadai, kad vietos ir regionų valdžios institucijos, užtikrindamos atsakingą gamybą ir vartojimą, taip pat integruotą teritorijų naudojimo planavimą ir įgyvendinimą ir gamtos procesais, aplinkos apsauga ir tvariu gamtos išteklių ir žaliavų naudojimu pagrįstus sprendimus, kuriais atsižvelgiama į socialines, ekonomines ir ekologines aplinkybes ir joms yra būdingi, gali svariai prisidėti prie atitinkamų JT konvencijų, įskaitant JT darbotvarkę iki 2030 m. ir Paryžiaus susitarimą, įgyvendinimo; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atkreipia dėmesį į tai, kad vietos ir regionų valdžios institucijos yra sudedamoji nacionalinių valdžios institucijų, ratifikuojančių Biologinės įvairovės konvenciją, dalis, svariai ir savo noru prisideda ir kuria svarbias partnerystes, suburiančias pagrindines grupes (čiabuvių ir vietos bendruomenes, jaunimą ir moteris) ir atitinkamus sektorius (verslo, kultūros ir pilietinės visuomenės organizacijas); |
| --- | --- |

12.

| 13. | pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos, kaip inovacijų ir integruotų erdvės ir teritorinių planų ir strategijų įgyvendinimo varomoji jėga, yra nepakankamai (taip pat ir finansiškai) panaudojamas išteklius siekiant ES ir pasaulinių biologinės įvairovės tikslų ir kad visi jų pajėgumai gali būti panaudoti pripažįstant, aktyvuojant ir suteikiant priemones atlikti pagrindinius vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenis; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad novatoriški, gamtos procesais pagrįsti sprendimai, kuriuos įkvepia ir palaiko gamta, kurie yra ekonomiškai veiksmingi, taip pat naudingi aplinkos, socialiniu bei ekonominiu požiūriu ir padeda didinti atsparumą, yra viena veiksmingiausių ekosistemų atkūrimo ir žmonių gebėjimo siekti klestėjimo kartu su gamta stiprinimo priemonių, kaip nurodyta 2020 m. NATURVATION projekto ataskaitoje (3); |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina keistis geriausios patirties pavyzdžiais siekiant skatinti novatoriškų, gamtos procesais pagrįstų sprendimų įgyvendinimą ir sklaidą ir parengti gaires visiems atitinkamiems suinteresuotiesiems subjektams; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atkreipia dėmesį į darnaus vystymosi tikslų tarpusavio sąsajas ir siūlo biologinės įvairovės ir klimato tikslus įtraukti į tolesnį politikos plėtojimą, pavyzdžiui, nuolat atsižvelgiant į atsinaujinančiųjų išteklių energijos infrastruktūros aplinkos biologinę įvairovę, kad būtų pasiekti ir biologinės įvairovės ir klimato tikslai; |
| --- | --- |

16.

| 17. | primena savo raginimą vietos ir regionų valdžios institucijoms nustatyti atitinkamai vietos ir subnacionalines biologinės įvairovės strategijas ir veiksmų planus ir įsitraukti į tarptautinę, Europos ir nacionalinę standartizaciją siekiant integruoti biologinės įvairovės ir ekosistemų valdymą ir užtikrinti didesnes gamtos procesais pagrįstų sprendimų taikymo galimybes ir poveikį; |
| --- | --- |

17.

Miestai ir regionai – ES biologinės įvairovės siekių įgyvendinimo varomoji jėga

| 18. | palankiai vertina 2030 m. ES biologinės įvairovės strategiją kaip vertikalaus bendradarbiavimo šalinant pagrindines biologinės įvairovės nykimo priežastis sąsają ir jos ryšį su visuomenės uždaviniais, pavyzdžiui, klimato kaitos švelninimu ir prisitaikymu prie jos ir apsauga nuo būsimų pandemijų; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina vietos ir regionų valdžios institucijas glaudžiai bendradarbiauti tarpusavyje siekiant sukurti ekologinius koridorius, kurie sudarytų transeuropinius gamtos tinklus, nes jie labai svarbūs dalyvavimui vietos lygmeniu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pabrėžia, kaip svarbu koordinuoti gamtos apsaugos priemones ir nustatyti tikslus vietos lygmeniu. ES turėtų miestams ir regionams teikti finansavimą ir informaciją siekdama skatinti biologinę įvairovę, įskaitant gamtosaugos projektus, gamtos procesais grindžiamus sprendimus, gamtos duomenų išteklių plėtojimą, teritorijų planavimą išsaugant biologinę įvairovę ir kompetencijos bei išteklių didinimą miestuose ir regionuose; |
| --- | --- |

20.

| 21. | palankiai vertina Tarybos išvadose prisiimtą įsipareigojimą dėl Pasaulinės biologinės įvairovės programos po 2020 m. rengimo, siekiant padidinti gamtos procesais pagrįstų sprendimų taikymą ir įgyvendinimą padedant išsaugoti biologinę įvairovę, atkurti ekosistemas ir tvariai naudoti žemę; |
| --- | --- |

21.

| 22. | palankiai vertina ir remia visos Europos plataus užmojo ES žaliojo kurso ir ES biologinės įvairovės strategijos įsipareigojimus, uždavinius ir tikslus; pabrėžia svarbų vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį jų siekiant, visų pirma stengiantis iki 2021 m. pabaigos parengti miestų žalinimo planus, ir pabrėžia jų inovacijų ir integracijos potencialą remiant teritorijų ir miestų biologinę įvairovę, atsparų atsigavimą ir socialinę sanglaudą; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pabrėžia, kad būtina parengti integruotą ES masto strategiją, kuria būtų siekiama ES pasodinti dar bent 3 mlrd. medžių visapusiškai laikantis ekologinių principų, siekiant užtikrinti, kad būtų atsižvelgta į pagrindines funkcijas; pakartoja savo nuomonę (4) dėl itin svarbaus miškų vaidmens tiek kaimo, tiek miesto vietovėse biologinės įvairovės išsaugojimo, klimato kaitos švelninimo, apsaugos nuo hidrogeologinės žalos, anglies dioksido kaupimo, žmonių sveikatos apsaugos ir kitos papildomos naudos srityse, ir ragina dėti daugiau pastangų siekiant apsaugoti ir atkurti miškus visapusiškai laikantis ekologinių principų, atsižvelgiant į brandų amžių, unikalius ekologinius ypatumus ir didžiausią biologinę įvairovę; |
| --- | --- |

23.

| 24. | palankiai vertina ES miestų žalinimo platformą kaip miestų gebėjimų stiprinimo priemonę ir rekomenduoja ją integruoti į tokias pagrindines iniciatyvas ir platformas kaip naujas ES žaliojo miesto susitarimas, „NetworkNature“, „CitiesWithNature“ ir „RegionsWithNature“. Komitetas ypač remia iniciatyvą „CitieswithNature“ ir „RegionsWithNature“, kurios yra oficialios „Nuo Šarm aš Šeicho iki Kunmingo – veiksmų darbotvarkė gamtai ir žmonėms“ platformos, siekiant įtraukti ir įpareigoti subnacionalines valdžios institucijas, miestus ir kitas vietos valdžios institucijas, atsakingas už biologinę įvairovę, pademonstruoti savo pastangas ir pripažinti gamtos miestuose ir regionuose vertę; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pabrėžia svarbų vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį valdant „Natura 2000“ teritorijas ir prašo skirti pakankamą logistinę, mokslinę ir finansinę paramą, kad iki 2025 m. būtų užtikrinta visapusiška aprėptis ir vykdymas; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina ES vietos ir regionų valdžios institucijoms skirti pakankamai išteklių, stiprinti gebėjimus ir teikti gaires, kad jos galėtų vykdyti klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos veiklą, įgyvendinti apsaugos priemones, teritorijų valdymą ir miestų žalinimo planus, skirtus plataus užmojo biologinės įvairovės veiksmams įgyvendinti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | palankiai vertina tikslą įdiegti naują Europos biologinės įvairovės valdymo sistemą, kaip teigiama ES biologinės įvairovės strategijoje. Ši sistema sudarytų sąlygas vietos ir regionų valdžios institucijoms ir visiems valdymo lygmenims vykdyti stebėsenos ir vertinimo įsipareigojimus, atsižvelgiant į vietos sąlygas, ir vertinti biologinės įvairovės veiksmų pažangą, bei prašo nustatyti aiškius rodiklius ir išmatuojamus tikslus, kurie būtų standartizuoti Europos lygmeniu; yra pasirengęs bendradarbiauti ir prisidėti rengiant ir įgyvendinant naują valdymo sistemą siekiant užtikrinti, kad tai būtų kuo veiksmingesnė struktūra, kuri leistų visapusiškai išnaudoti vietos ir regionų valdžios institucijų potencialą stengiantis sušvelninti biologinės įvairovės nykimo kreivę; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ragina ES, remiantis turimais veiksmingo įgyvendinimo įrodymais, imtis konkrečių veiksmų, įskaitant gebėjimų stiprinimą, toliau integruoti ir derinti biologinės įvairovės prioritetus visose jurisdikcijose ir politikos srityse, t. y. žemės ūkio, teritorijų planavimo ir miestų plėtros, prekybos, aplinkos, mokslinių tyrimų ir inovacijų, klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos ir ES žaliojo kurso srityse, ir tinkamai įtraukti visus valdymo lygmenis ES masto poveikiui užtikrinti; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atkreipia dėmesį į savo ataskaitoje dėl biologinės įvairovės veiksmų finansavimo pateiktas rekomendacijas (5) didinti užmojus integruoti aplinkos aspektą į ES finansavimą, taip pat didinti ir racionalizuoti biologinei įvairovei skirtą finansavimą vietos ir regionų valdžios institucijoms tinkamu mastu, įskaitant pagal programą LIFE; |
| --- | --- |

29.

| 30. | reikalauja nuoseklios tarpvalstybinės aplinkos politikos ir su ja susijusio tarpvalstybinio bendradarbiavimo, nes rūšys nepaiso valstybių sienų; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ragina ES visuose pagrindiniuose finansiniuose planuose, įskaitant 2021–2027 m. daugiametę finansinę programą ir ekonomikos gaivinimo po COVID-19 krizės planus, teikti pirmenybę biologinės įvairovės nykimo kreivės švelninimui kaip labai svarbiam principui, sutelkti pakankamai išteklių, kad būtų tiesiogiai ar netiesiogiai skatinami biologinės įvairovės veiksmai visais valdymo lygmenimis ir atsižvelgiant į regioninį kontekstą, supaprastinant procedūras, kad būtų daugiau panaudojama lėšų; šiuo tikslu siūlo apsvarstyti galimybę viešųjų išlaidų ar investicinėje veikloje įgyvendinti šviesoforo sistemą, skirtą parodyti galimą poveikį biologinei įvairovei ir jos nykimo veiksnius; |
| --- | --- |

31.

| 32. | prašo, kad į ES valstybės pagalbos schemas būtų visapusiškai įtrauktas tikslas panaikinti biologinei įvairovei žalingas subsidijas, užtikrinant, kad viešosios ir privačios ekonominės ir reguliavimo paskatos iki 2030 m. būtų teigiamos biologinei įvairovei; taip pat pabrėžia, kad svarbu biologinę įvairovę įtraukti į sanglaudos politiką; |
| --- | --- |

32.

| 33. | atkreipia dėmesį į didelį darbo vietų, kurioms kyla grėsmė dėl biologinės įvairovės nykimo ir ekosistemų būklės blogėjimo, skaičių ir į užimtumo galimybes, kurias atveria tvarūs bioekonomikos ir tvarios gamybos modeliai, ir ragina Komisiją būsimose aplinkos apsaugos strategijose pirmenybę teikti darbo vietų, kurios yra tiesiogiai susijusios su biologinės įvairovės nykimo ir ekosistemų būklės blogėjimo sustabdymu, išsaugojimui; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ragina didinti investicijas į gamtos ir ekonomikos sąsajų mokslinius tyrimus, kad būtų užtikrintas papildomas indėlis į įrodymais grindžiamą politikos formavimą ir veiksmingesnes investicijas; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ragina palengvinti biologinės įvairovės įtraukimo į BŽŪP planus procesą; ragina visiems nacionaliniams strateginiams planams nustatyti bendrus privalomus ir veiksmingus minimalius ekologinių sistemų reikalavimus; |
| --- | --- |

35.

| 36. | atkreipia dėmesį į tai, kad skirtingose direktyvose ir reglamentuose vartojama terminologija dažnai būna nenuosekli, kad procedūros (pavyzdžiui, programa LIFE) dažnai būna pernelyg sudėtingos mažesnėms vietos ir regionų valdžios institucijoms ir dažniausiai yra skirtos didelio masto projektams, bet netinkamos gamtos projektams priemiesčių ir kaimo vietovėse; |
| --- | --- |

36.

| 37. | atkreipia dėmesį į svarbų zoologijos sodų ir akvariumų vaidmenį, tačiau pabrėžia, kad biologinės įvairovės apsauga ir išsaugojimas turėtų būti sutelkti į in situ pastangas ir neteisėtos prekybos laukiniais augalais ir gyvūnais prevenciją stiprinant vietinių rūšių apsaugą ir žinias apie šias rūšis; siūlo savo paramą vietos ir regionų valdžios institucijoms siekiant geriau įgyvendinti ES zoologijos sodų direktyvą, suderintą su Biologinės įvairovės konvencijos tikslais; |
| --- | --- |

37.

| 38. | primena, kad, nors ES jūrų aplinkos apsaugos strategija yra viena išsamiausių ir plačiausio užmojo visame pasaulyje, būtina aktyviau imtis veiksmų, kad būtų galima tinkamai spręsti pagrindines problemas, pavyzdžiui, peržvejojimo ir netvarių plastiko šiukšlių, perteklinių maistinių medžiagų, žvejybos praktikos, povandeninio triukšmo ir kitų rūšių taršos problemas; tausioji žvejybos praktika ir jūrų ekosistemų būklė yra labai svarbūs veiksniai pakrantės rajonų ekonomikai, žmonėms ir bendruomenėms; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ragina ES stiprinti svarbų subnacionalinių Vyriausybių vaidmenį išsaugant ir atkuriant biologinę įvairovę, be kita ko, išnaudojant biokultūrinės įvairovės potencialą. Biokultūrinės įvairovės sąvoka apima biologinę įvairovę, kultūrų įvairovę ir vietos, regioninę bei europinę tapatybę, todėl biologinės įvairovės išsaugojimas gali suteikti pridėtinės vertės vietos bendruomenėms; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ragina ES remti sustiprintą Pasaulinę biologinės įvairovės strategiją po 2020 m., kuria būtų atsižvelgiama į vienodą tarptautinio, regioninio ir vietos lygmenų svarbą priimant specialų sprendimą dėl visapusiško vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimo, ir remiamasi Sprendimo X/22 veiksmų plano pavyzdžiu ir jo reikšmingais laimėjimais visais valdymo lygmenimis per pastarąjį dešimtmetį; |
| --- | --- |

40.

Miestų ir regionų vaidmens nustatymas Pasaulinėje biologinės įvairovės strategijoje po 2020 m.

| 41. | remia JT ekosistemų atkūrimo dešimtmečio tikslą spartinti ir masiškai plėsti nualintų ir sunaikintų ekosistemų atkūrimą pasaulyje, siekiant kovoti su klimato krize ir didinti apsirūpinimo maistu saugumą, vandens tiekimą ir biologinę įvairovę, pavyzdžiui, įgyvendinant Bonos susitarimo uždavinį iki 2030 m. atkurti 350 mln. hektarų nualintų ekosistemų; |
| --- | --- |

41.

| 42. | dar kartą patvirtina, kad būtina oficialiai pripažinti pagrindinį subnacionalinių valdžios institucijų, miestų ir kitų vietos valdžios institucijų, atsakingų už biologinę įvairovę, vaidmenį siekiant visuotinių atkūrimo ir biologinės įvairovės tikslų, kurie nustatyti daugybe ankstesnių Biologinės įvairovės konvencijos šalių konferencijos sprendimais, ir ragina JT šalis bendradarbiauti su savo subnacionalinėmis valdžios institucijomis, miestais ir kitomis vietos valdžios institucijomis, atsakingomis už biologinę įvairovę, ir stiprinti jų gebėjimus biologinę įvairovę įtraukti į miestų, teritorijų ir teritorinius planus, kad būtų pasiekti BĮK tikslai ir Pasaulinės biologinės įvairovės strategijos po 2020 m. tikslai, kaip numatyta Sprendime X/22; |
| --- | --- |

42.

| 43. | palankiai vertina tai, kad biologinės įvairovės ir žmonių sveikatos ryšys yra oficialiai pripažįstamas Pasaulinėje biologinės įvairovės strategijoje po 2020 m., ir pabrėžia, kad subnacionalinės valdžios institucijos, miestai ir kitos vietos valdžios institucijos, atsakingos už biologinę įvairovę, yra labai svarbios įgyvendinant ir valdant gamtos procesais pagrįstus sprendimus, įskaitant prieinamas ir įtraukias žaliąsias erdves miestų, priemiesčių ir kaimo vietovėse, kurios veiksmingai gerina sveikatos sąlygas; |
| --- | --- |

43.

| 44. | rekomenduoja aiškiai nurodyti subnacionalinių valdžios institucijų, miestų ir kitų vietos valdžios institucijų, atsakingų už biologinę įvairovę, vaidmenį Pasaulinėje biologinės įvairovės strategijoje po 2020 m., visų pirma nustatant tikslus ir uždavinius (iš dalies keičiant I skirsnį. Įžanga/B), kuriant partnerystes, skatinant pokyčius (iš dalies keičiant I skirsnį. Įžanga/C) ir integruojant biologinės įvairovės aspektą, be kita ko, į atitinkamų sektorių politiką visais valdžios lygmenimis (performuluojant D skirsnio „2030 tikslai“ 13 punktą) (6); |
| --- | --- |

44.

| 45. | primena, kad visi suinteresuotieji subjektai ir plačioji visuomenė turi imtis bendrų veiksmų, ypatingą dėmesį skiriant čiabuvių ir vietos bendruomenių, moterų, jaunimo ir asmenų, kurie tiesiogiai priklauso nuo biologinės įvairovės ir ją valdo, indėliui; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ragina pirmenybę teikti ilgalaikiam požiūriui į biologinės įvairovės integravimą, horizontaliai ir vertikaliai, į visas politikos sritis ir sektorius subnacionaliniu ir vietos lygmenimis, ir pažymi, kad subnacionalinės valdžios institucijos, miestai ir kitos vietos valdžios institucijos, atsakingos už biologinę įvairovę, kaip vietos viešojo valdymo sąsaja su pilietine visuomene ir privačiuoju sektoriumi, turi geriausias galimybes spręsti ekosistemų atkūrimo ir apsaugos klausimus konkrečiomis vietos ir regionų aplinkybėmis, telkdamos išteklius ir naudodamosi masto ekonomija; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pasisako už tai, kad Pasaulinės biologinės įvairovės strategijos po 2020 m. 15 tiksle būtų aiškiai atsižvelgta į būtinybę skirti papildomų išteklių ilgalaikiam požiūriui į biologinės įvairovės integravimą remti tikslingai plėtojant gebėjimus visais valdžios lygmenimis, be kita ko, taikant novatoriškus, aktyvumą skatinančius metodus, pavyzdžiui, tarpusavio mokymąsi, siekiant stabdyti biologinės įvairovės nykimą, atkurti ekosistemas, užkirsti kelią invazinėms svetimoms rūšims ir neteisėtam laukinių gyvūnų žudymui bei prekybai jais, ir įtraukti pagrindinius suinteresuotuosius subjektus ir ekspertus, visų pirma čiabuvių ir vietos bendruomenes, į biologinės įvairovės valdymą, ir suteikti techninę pagalbą ir pakankamus finansinius ir žmogiškuosius išteklius; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ragina Biologinės įvairovės konvencijos šalis gerokai padidinti viešąjį finansavimą kaip pagrindą sutelkti išteklius, kuriuos surenka ir paskirsto subnacionalinės valdžios institucijos, miestai ir kitos vietos valdžios institucijos, atsakingos už biologinę įvairovę, investicijoms į biologinės įvairovės veiksmus savo lygmeniu, ypatingą dėmesį skiriant svarbiausiems biologinės įvairovės telkiniams, kad būtų sudarytos palankios sąlygos privačiojo sektoriaus investicijoms; |
| --- | --- |

48.

| 49. | rekomenduoja, kartu su specialistais, menininkais, rašytojais ir švietimo bei žiniasklaidos sektoriais, rengti komunikacijos, švietimo ir visuomenės informavimo (angl. CEPA) iniciatyvas, pritaikytas prie vietos ir subnacionalinio lygmens, siekiant pabrėžti kultūrinę, turistinę, rekreacinę, žmonių sveikatos, ekonominę ir tikrąją biologinės įvairovės vertę viešuosiuose, privačiuosiuose ir verslo sektoriuose, ir akcentuoja išskirtinę subnacionalinių valdžios institucijų, miestų ir kitų vietos valdžios institucijų, atsakingų už biologinę įvairovę, kaip arčiausiai žmonių esančių valdžios lygmenų įgyvendinant tokias iniciatyvas, padėtį, įžvalgas ir teisėtumą; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ragina pateikti nuoseklias rodiklių, įskaitant, žaliųjų miestų erdvių, apibrėžtis, remiantis persvarstytu Singapūro miestų biologinės įvairovės indeksu kaip priemone įvertinti vietos biologinės įvairovės veiksmų indėlį remiant aiškų subnacionalinių valdžios institucijų, miestų ir kitų vietos valdžios institucijų, atsakingų už biologinę įvairovę, vaidmenį įgyvendinant Pasaulinės biologinės įvairovės strategijos po 2020 m. stebėsenos, ataskaitų teikimo ir tikrinimo mechanizmą; |
| --- | --- |

50.

| 51. | primygtinai ragina gerokai sustiprinti stebėseną, išnaudoti naujas technologijas, visus tinkamus duomenų šaltinius ir prognozavimo modelius integruotose biologinės įvairovės stebėsenos sistemose, kad būtų galima įvertinti tarptautinių susitarimų veiksmingumą ir tiksliai bei skaidriai stebėti biologinės įvairovės veiksmų poveikį visais lygmenimis; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ragina Pasaulinėje biologinės įvairovės apžvalgoje aiškiai nurodyti subnacionalinių valdžios institucijų, miestų ir kitų vietos valdžios institucijų, atsakingų už biologinę įvairovę, svarbą kuriant ir įgyvendinant nacionalinę politiką; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ragina rengti subnacionalinėms valdžios institucijoms, miestams ir kitoms vietos valdžios institucijoms, atsakingoms už biologinę įvairovę, skirtus metinius platformų susitikimus, kad jos galėtų bendrauti, keistis informacija ir bendrai pristatyti savo indėlį į Pasaulinę biologinės įvairovės strategiją po 2020 m. ir sukurti sąsajas su Pasauline tvariųjų miestų platforma, Pasaulio aplinkos fondo Tvariųjų miestų programa, BIODEV 2030, IADB programa dėl besiformuojančių ir tvarių miestų, FAO Didžiąja žaliąja miestų siena ir Biologinės įvairovės konvencijos šalių susitarimu grindžiama įsipareigojimų platforma; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pritaria COP 15 sprendimui dėl visapusiško subnacionalinių valdžios institucijų, miestų ir kitų vietos valdžios institucijų, atsakingų už biologinę įvairovę, dalyvavimo Pasaulinėje biologinės įvairovės strategijoje po 2020 m., įskaitant atnaujintą Sprendimą X/22, kuriuo apibrėžiamas veiksmų planas dėl subnacionalinių valdžios institucijų, miestų ir kitų vietos valdžios institucijų, atsakingų už biologinę įvairovę, ir skatinamas vertikalaus visų valdymo lygmenų bendradarbiavimo metodas „veiksmai visais valdžios lygmenimis“, kad būtų užtikrintas politikos nuoseklumas ir išnaudotos visos jų galimybės siekiant įgyvendinti 2050 m. viziją ir 2030 m. misiją; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pritaria Pagalbinio įgyvendinimo komiteto rekomendacijai „Bendradarbiavimas su subnacionalinėmis ir vietos valdžios institucijomis siekiant geriau įgyvendinti Pasaulinę biologinės įvairovės strategiją“ ir prašo, kad Pagalbinis įgyvendinimo komitetas 2024 m. atliktų subnacionalinių valdžios institucijų, miestų ir kitų vietos valdžios institucijų vaidmens įgyvendinant Pasaulinę biologinės įvairovės strategiją po 2020 m. ir ilgalaikio požiūrio į biologinės įvairovės integravimą laikotarpio vidurio peržiūrą; |
| --- | --- |

55.

| 56. | atkreipia dėmesį į svarbų bendradarbiavimą su pagrindiniais tarptautiniais partneriais (7)„Edinburgo procese, skirtame aukšto lygio darbo grupėms dėl Pasaulinės biologinės įvairovės strategijos po 2020 m. plėtojimo“ ir būsimame 7-ajame pasauliniame subnacionalinių ir vietos valdžios institucijų aukščiausiojo lygio susitikime dėl subnacionalinių valdžios institucijų, miestų ir kitų vietos valdžios institucijų kaip veiksmingos Pasaulinės biologinės įvairovės strategijos po 2020 m. dalies padėties pasaulyje; |
| --- | --- |

56.

| 57. | įsipareigoja aktyviai dalyvauti įgyvendinant Pasaulinės biologinės įvairovės strategiją po 2020 m. ir 2030 m. ES biologinės įvairovės strategiją ir rengiant suderintą plataus užmojo ES biologinės įvairovės veiksmų planą. |
| --- | --- |

57.

2020 m. spalio 14 d., Briuselis

Europos regionų komiteto pirmininkas

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Visi žemesnio nei nacionalinio lygmens valdymo lygmenys yra nurodyti formuluotėje „subnacionalinės valdžios institucijos, miestai ir kitos vietos valdžios institucijos, atsakingos už biologinę įvairovę“ pasaulinės strategijos kontekste ir formuluotėje „vietos ir regionų valdžios institucijos“ ES kontekste.

1

(2)  COM(2020) 80 final, COR (2020) 01361 (OL C 324, 2020 10 1, p. 58).

2

final

(3)  Xie, L.; Bulkeley, H. (2020) City for Biodiversity: The Roles of Nature-Based Solutions in European Cities, NATURVATION.

3

(4)  NAT (2019) 4601 (OL C 324, 2020 10 1, p. 48).

4

(5)  RK (2020 m.) „Biologinės įvairovės veiksmų finansavimas. Galimybės ir uždaviniai ES subnacionalinio lygmens valdžios institucijoms“.

5

(6)  Pagal Pasaulinės biologinės įvairovės strategijos po 2020 m. nulinį projektą, https://www.cbd.int/article/2020-01-10-19-02-38

6

(7)  Pavyzdžiui, Vadovaujančių subnacionalinių valdžios institucijų grupė, ICLEI, Regions4 ir Škotijos vyriausybėScotland ir Kvebekas.

7

---

| 2020 12 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 440/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 440/27

---

Europos regionų komiteto nuomonė „Bendrosios rinkos kliūčių ataskaita ir Bendrosios rinkos veikimo užtikrinimo veiksmų planas“

(2020/C 440/06)

| Pranešėjas | Tadeusz TRUSKOLASKI (PL/EA), Balstogės meras |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentai: | Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Kliūčių bendrajai rinkai nustatymas ir šalinimas“
  COM (2020) 93 final

  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Ilgalaikis geresnio bendrosios rinkos taisyklių įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo veiksmų planas“
  COM (2020) 94 final |

Pranešėjas

Tadeusz TRUSKOLASKI (PL/EA), Balstogės meras

Pamatinis dokumentai:

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Kliūčių bendrajai rinkai nustatymas ir šalinimas“

COM (2020) 93 final

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Ilgalaikis geresnio bendrosios rinkos taisyklių įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo veiksmų planas“

COM (2020) 94 final

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

Bendroji informacija

| 1. | mano, kad Europos bendroji rinka yra vienas didžiausių Europos Sąjungos laimėjimų ir yra unikalus pasaulyje integracijos modelis, kuris užtikrina laisvą žmonių, prekių, paslaugų ir kapitalo judėjimą visoje ES ir asocijuotose šalyse ir regionuose ir kuris suteikia bendrą teisinę erdvę; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad Europos bendrosios rinkos politika atlieka svarbų vaidmenį įgyvendinant tvaraus augimo skatinimo ir Europos Sąjungos ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos stiprinimo strategiją. Europos bendrosios rinkos sukūrimas skatina prekybą ir daro Europą patrauklesnę užsienio investicijoms; |
| --- | --- |

2.

| 3. | primygtinai pažymi, kad Europos bendroji rinka yra ES ekonominės ir politinės integracijos pagrindas, nes ji apima 450 mln. vartotojų ir 22,5 mln. mažųjų ir vidutinių įmonių, kurios sudaro 99 % visų ES įmonių; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad Europos bendroji rinka kasmet sukuria 14 trilijonų EUR bendrojo vidaus produkto (BVP), o tai užtikrina Europos ekonomikos veikimą ir augimą visiems europiečiams; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atkreipia dėmesį į prekybos prekėmis svarbą Europos bendrojoje rinkoje, nes ji sudaro ketvirtį viso ES BVP ir beveik šeštadalį pasaulio prekybos prekėmis; |
| --- | --- |

5.

| 6. | sutinka su Europos Parlamento Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto (IMCO) nuomone, kad užbaigus kurti Europos bendrąją rinką ir taip pašalinus kliūtis per metus valstybėms narėms gali būti sukurta bent 183 mlrd. EUR pridėtinė vertė, kuri sudaro 1,2 % ES BVP; |
| --- | --- |

6.

| 7. | palankiai vertina Europos Komisijos pastangas nustatyti Europos bendrosios rinkos kliūtis ir pažymi, kad 2020 m. kovo 10 d. komunikate išdėstomos pagrindinės įmonių problemos, kurias reikia nedelsiant spręsti; vis dėlto apgailestauja, kad dviejuose Komisijos komunikatuose daugiausia dėmesio skiriama kliūtims, kurias įžvelgia įmonės, tačiau nekalbama apie kitų socialinių partnerių nuogąstavimus ir tik paviršutiniškai paliečiami vartotojų klausimai; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pažymi, kad 2020 m. liepos 3 d. paskelbtoje 2020 m. redakcijos bendrosios rinkos rezultatų suvestinėje daroma išvada, jog nepaisant geresnio ES teisės aktų perkėlimo į nacionalinę teisę, visų pirma vartotojų teisės aktų srityje (15 % sumažėjo perkėlimo į nacionalinę teisę deficitas), pažeidimų procedūrų, taikomų dėl „nevisiško“ arba „neteisingo“ perkėlimo į nacionalinę teisę, skaičius nemažėja. RK taip pat susirūpinimą kelia faktas, kad dauguma rinkos pažeidimų atvejų susiję su aplinka (28 %) (daugiau nei su transportu (17 %) ir apmokestinimu (10 %)); |
| --- | --- |

8.

| 9. | mano, kad bendrajai rinkai galiojančios taisyklės ir priemonės dabartine savo forma labiau tinka prekybai nei paslaugoms. Komitetas pabrėžia, jog reikia kurti lanksčias priemones, kurias būtų galima greitai pritaikyti besikeičiantiems ir naujai atsirandantiems produktams ir paslaugoms; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mano, kad naujosios Europos bendrosios rinkos strategijos prioritetas privalo būti tikras kliūčių pašalinimas ir prieigos prie informacijos didinimas; |
| --- | --- |

10.

Bendrosios rinkos kliūtys – šaltiniai ir pasekmės

| 11. | atkreipia dėmesį, kad būtent dėl teisinių skirtumų tarp valstybių narių Europos bendrosios rinkos kūrimo procesas trunka taip ilgai; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pritaria Europos Komisijai, kad reguliavimo skirtumai sukuria itin didelę reglamentavimo naštą įmonėms, ypač MVĮ, įskaitant startuolius ir veiklą plečiančias įmones, inovatorius ir naujų verslo modelių kūrėjus, todėl ragina Europos Komisiją ir valstybes nares dėti daugiau pastangų siekiant panaikinti nebūtinus teisės aktus; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pabrėžia, kad visų pirma mažos ir vidutinės įmonės turi ribotus administracinius ir žmogiškuosius išteklius, kurių reikia sudėtingiems biurokratiniams reikalavimams įveikti; kaip didelę tarpvalstybinio bendradarbiavimo bendrojoje rinkoje kliūtį reikia paminėti vadinamąjį A1 pažymėjimą, kai net ir nuolatinių trumpų darbuotojų komandiruočių į kaimyninę šalį atveju reikia sutvarkyti daug laiko reikalaujančius formalumus. Tai gali labai sumažinti tarpvalstybinės veiklos apimtis, taigi ir stipriai kliudyti bendrosios rinkos veikimui. Šiuo atžvilgiu Komisija raginama imtis veiksmų ir kartu su ES teisės aktų leidėjais siekti, kad pasienio regionuose būtų supaprastinta su A1 pažymėjimu susijusi dabartinė procedūra; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atkreipia dėmesį į būtinybę veiksmingiau įgyvendinti Sutarties nuostatas, kurios draudžia taikyti kiekybinius apribojimus importui ir eksportui (SESV 34–36 straipsniai) ir būtinybę valdyti pranešimo procedūras, susijusias su techniniais reglamentais (Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/1535 (1)) ir techninėmis prekybos kliūtimis; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tikisi, kad Europos Komisija sukurs naują priemonę rinkos sutrikimams stebėti, pavyzdžiui, skirtą gaminio „sekimui“ arba leidžiančią atlikti kliūčių patikrinimus visoje gamybos, platinimo ir pardavimo grandinėje, taip pat vartojimą ir gyvavimo ciklo pabaigos tvarkymą; |
| --- | --- |

15.

Ateities Europos ekonomika

| 16. | pritaria iki šiol nurodytiems Europos pramonės strategijos prioritetams, pavyzdžiui, derinimui su Europos žaliojo kurso ir skaitmeninimo tikslais, kartu įgyvendinant JT darnaus vystymosi tikslus (DVT), nes po COVID-19 pandemijos tai bus tvaraus ekonomikos atgaivinimo garantas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pripažįsta, kad dar yra nemažų iššūkių: didieji duomenys, 5G tinklai ir inovacijų plėtra (ypač IT, skaitmeninės realybės kūrimas ir mašinų autonomiškumas), taip pat reikia toliau daug dėmesio skirti pramonės duomenų suverenumo didinimui ir apsaugai; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina plėsti Europos Sąjungos intelektinės nuosavybės tarnybos (EUIPO) galias ir geografinę struktūrą. Veiksmingai dirbanti intelektinės nuosavybės teisių apsaugos institucija, turinti pakankamai didelį biudžetą ir darbuotojų, kurie leistų jai dirbti visame pasaulyje, padės užtikrinti Europos įmonių augimą; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pripažįsta, kad aplinkosaugos politika turi atlikti lemiamą vaidmenį pramonės plėtros procese. Todėl siekiant šio tikslo reikia, kad veikla, įskaitant mokslinę veiklą, būtų orientuojama į ekologiškos visuomenės ir ekologiško verslo kūrimo pagrindų formavimą; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pažymi, kad reikia visapusiškai remti energijai imlių pramonės šakų modernizavimą ir jų priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą. Tačiau negalima to padaryti perkeliant gamybą į kitas šalis arba naudojant subrangovus trečiosiose šalyse, kurios nesilaiko Europos taisyklių; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, kad reikia paramos (finansinės ir IT) tvariems ir pažangiems sektoriams efektyvaus energijos vartojimo, judumo ir išmetamųjų teršalų mažinimo modelių srityse; |
| --- | --- |

21.

| 22. | supranta, kad reikia įvairinti gamybą ir mažinti sąnaudas, tačiau pastebi, jog būtina mažinti Europos įmonių priklausomybę nuo kitose pasaulio vietose gaminamų komponentų; dabartinė COVID-19 pandemija rodo, kad reikėtų labiau stiprinti vietos ekonomiką tam tikrose pramonės srityse. Visų pirma medicinos priemonių sektoriuje svarbu stiprinti gamybą Europoje ir taip užtikrinti su tuo susijusią nepriklausomybę, pavyzdžiui, nuo Azijos rinkų; |
| --- | --- |

22.

Paslaugos bendrojoje rinkoje

| 23. | pabrėžia, kad prekyba paslaugomis Europos bendrojoje rinkoje yra svarbi, nes sudaro apie 70 % visos ES ekonominės veiklos ir jai tenka panaši užimtumo dalis; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pažymi, kad Europos Komisija turėtų skirti daugiau išteklių, kad padidintų prekybos paslaugomis mastą ir veiksmingiau įgyvendintų paslaugų direktyvą; |
| --- | --- |

24.

| 25. | tobulinant strategiją ragina pasinaudoti vietos ir regionų valdžios institucijų gebėjimais ir žiniomis, nes jos kasdien bendrauja su labai mažų įmonių ir mažų įmonių kategorijoms priklausančio verslo atstovais; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina Europos Komisiją ryžtingiau veikti prieš monopolijas, visų pirma skaitmeninių paslaugų rinkoje, kurioje dominuoja subjektai iš trečiųjų šalių; |
| --- | --- |

26.

| 27. | palankiai vertina tai, kad bus paskelbtas naujas Skaitmeninių paslaugų aktas, kuris, inter alia, pakeistų 20 metų senumo Elektroninės prekybos direktyvą (2); tačiau tvirtina, kad planuojamų teisės aktų aprėptis neturi apsiriboti internetinėse platformose parduodamų produktų atitiktimi, o apimti ir riziką, jog gali būti apeinamos darbo, socialinės, vartotojų apsaugos, mokesčių ir muitų taisyklės ir tokiu būdu nesąžiningai konkuruojama su įmonėmis, kurios veiklą vykdo ne internetu. Ypač didelį susirūpinimą kelia mažų garantijų darbo sąlygos, taikomos skaitmeninių platformų darbuotojams. |
| --- | --- |

27.

| 28. | pažymi, kad reikia daug dėmesio skirti inovacijoms, investicijoms ir įgūdžiams, kad naujasis įgūdžiams skirtų priemonių rinkinys atspindėtų realius darbo rinkos poreikius ir kad kvalifikacijos kėlimas ir perkvalifikavimas vyktų laikantis jo gairių, įskaitant iš ES biudžeto finansuojamus projektus; |
| --- | --- |

28.

Ankstesnės Europos Komisijos veiklos vertinimas

| 29. | palankiai vertina Bendrosios rinkos veikimo užtikrinimo darbo grupės (SMET) sukūrimą, tačiau apgailestauja, kad jos nariais kol kas tegali būti valstybių narių atstovai; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pripažįsta, kad įgyvendinant REFIT platformą įgyta patirtis yra labai vertinga; |
| --- | --- |

30.

| 31. | palankiai vertina Komisijos pastangas padaryti SOLVIT standartine alternatyvaus ginčų sprendimo priemone; |
| --- | --- |

31.

| 32. | mano, kad būtina priimti drąsius sprendimus tais atvejais, kai valstybės narės pažeidžia privalomus teisės aktus, kad būtų galima skubiai pradėti atitinkamas procedūras, vykdyti ir užtikrinti jų sprendimų vykdymą; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ragina laisvo prekių judėjimo srityje geriau taikyti tarpusavio pripažinimo principą, kurio potencialas nebuvo visiškai išnaudotas praktikoje, ir siūlo kiek galima labiau šį principą taikyti paslaugų srityje; šiuo požiūriu ragina kruopščiai taikyti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/515 (3); |
| --- | --- |

33.

| 34. | tikisi, kad Europos Komisija užims aiškią ir ryžtingą poziciją dėl nesąžiningos prekybos praktikos, įskaitant trečiųjų šalių vykdomą į eksportą orientuotų pramonės šakų rėmimą; |
| --- | --- |

34.

| 35. | nekantriai laukia, kada bus paskelbta baltoji knyga dėl antimonopolinių taisyklių, ir tolesnių konsultacijų, kurios turėtų parodyti problemos mastą; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ragina spartinti veiksmus koordinuojant ES bendrosios rinkos teisinius pagrindus, kad jokiu būdu nesutriktų būtinų prekių, pavyzdžiui, maisto, vaistų ir kt. srautai; |
| --- | --- |

36.

| 37. | tikisi, kad sienų kontrolė bus vykdoma remiantis būtinumo ir proporcingumo principais; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ragina dėti daugiau pastangų teikiant informaciją apie galimybę naudoti šiuolaikines IRT priemones. Šiuolaikinei pramonei ir tarpvalstybinės prekybos augimui reikia sprendimų, kuriuos taikant būtų galima sumažinti geografinį atstumą, ypač pasienio regionuose; |
| --- | --- |

38.

| 39. | tikisi, kad bus parengta bendrosios rinkos strategija su plataus užmojo, tačiau realistišku planu pasiūlymams, kuriais būtų siekiama pašalinti likusias kliūtis, o ne vien analitinis skyrius, skirtas kliūtims ir gairėms; |
| --- | --- |

39.

| 40. | abejoja principu „kiek plius, tiek minus“, kuriuo remiantis priėmus vieną naują ES teisės aktą atsisakoma kito ES teisės akto. Užuot laikiusis tokio kiekybiško požiūrio teisėkūroje, rizikuojant neigiamai paveikti įvairiausius visuomenės sektorius, įskaitant užimtumo sektorių, vartotojų apsaugą ir aplinką, ir galimai prieštaraujant ES sutarties 3 straipsnio 3 daliai, pagrindiniu principu, kuriuo turėtų remtis visi nauji teisės aktai, turėtų išlikti teisės aktų kokybė, prisitaikymas ir prie technologijų raidos ir visuomenės poreikių; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pažymi, jog reikia sukurti integruotą farmacinio saugumo sistemą, kuri krizės situacijose leistų nukreipti išteklius atsižvelgiant į kritinę paklausą; |
| --- | --- |

41.

Viešojo administravimo ir vietos bei regionų valdžios institucijų veikla

| 42. | atkreipia dėmesį į visapusišką vietos ir regionų valdžios institucijų paramą Europos Komisijos pastangoms pašalinti kliūtis Europos bendrojoje rinkoje; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atkreipia dėmesį į būtinybę šviesti apie galimybes, kurios atsiranda dėl Europos bendrosios rinkos, ir pirmiausia informuoti vietos ir regionų valdžios subjektus, kurie turi tiesioginį kontaktą su Europos verslininkais ir vartotojais; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pritaria idėjai, kad reikia steigti pareigūnams valstybėse narėse skirtą centrinį informacinį punktą, kuris teiktų informaciją apie bendrojoje rinkoje galiojančius teisės aktus, siekiant maksimaliai padidinti informacijos srautą tarp Europos ir vietos lygmenų; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pritaria veiksmams, kuriais siekiama didinti žinias ir informuotumą, įskaitant bendruosius skaitmeninius vartus – tokie veiksmai turėtų užtikrinti galimybę gauti išsamią informaciją apie bendrosios rinkos teisės aktus ir administracines procedūras ir nukreiptų tiesioginius naudotojus į jiems tinkamiausias paramos tarnybas ir kontaktinius centrus; |
| --- | --- |

45.

| 46. | numato geresnį naudojimąsi esamomis Europos bendrosios rinkos IT priemonėmis, tokiomis kaip Vidaus rinkos informacinė sistema (IMI), ir sutinka, kad būtina sukurti vieningą interneto platformą teisės aktų vykdymui užtikrinti; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ragina Komisiją pagalvoti apie galimybę panaudoti vietos ir regionų valdžios institucijų potencialą atliekant išankstinį pasiūlytų teisės aktų vykdymo užtikrinimo vertinimą, nes daugeliu atvejų būtent šios valdžios institucijos yra atsakingos už šių teisės aktų įgyvendinimą po jų priėmimo; Be to, vietos ir regionų valdžios institucijos turi tinkamas sąlygas išbandyti sprendimus, taip pat gauna tiesioginę grįžtamąją informaciją apie tai, kaip gali būti laikomasi reikalavimų; |
| --- | --- |

47.

| 48. | teigia, kad būtina paspartinti darbą, skirtą techninių standartų suderinimui ir laisvei teikti paslaugas Europos bendrojoje rinkoje, ir mano, kad šis procesas turėtų būti užbaigtas iki 2023 m. pabaigos; |
| --- | --- |

48.

Pasaulinės prekybos iššūkiai

| 49. | kritiškai vertina globalios rinkos disbalansą, susijusį su atskirų valstybių privatiems ir viešiesiems ūkio subjektams, kurie teikia paslaugas ir platina produktus Europos Sąjungoje, teikiamos paramos (teisinės ir finansinės) lygiu ir apimtimi; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pažymi, kad reikia labiau propaguoti Europos vertybes pasaulyje, įskaitant vertybes, susijusias su prekyba prekėmis ir paslaugomis. ES ir jos institucijos privalo palaikyti atvirą pasaulinės prekybos sistemą, kuri remtųsi tarptautinėmis taisyklėmis; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ragina kovojant su kainų dempingu imtis priemonių, kad būtų pasinaudota skaitmeninimo teikiamomis galimybėmis ir beveik momentine prieiga prie informacijos; |
| --- | --- |

51.

| 52. | atkreipia dėmesį į taisyklėmis grindžiamos tarptautinės prekybos sistemos su tvirta PPO svarbą ir pasisako prieš protekcionizmą ir izoliuotumą. ES turi siekti atgaivinti ir stiprinti PPO, be kita ko, modernizuojant jos darbo metodus svarbiausiose srityse ir šalinant jos reguliavimo sistemos spragas, kad PPO galėtų tinkamai reaguoti į dabartinius prekybos iššūkius; |
| --- | --- |

52.

| 53. | siūlo plėtoti ir įgyvendinti politiką, kuria siekiama reorganizuoti Europos tiekimo grandines taip, kad būsimos Europos įmonės nepatirtų nuostolių dėl pasaulinės prekybos sumažėjimo ir komponentų trūkumo ir ES piliečiams nebūtų apribota prieiga prie tam tikrų produktų; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pažymi, kad ES ir likusio pasaulio prekybos santykius reikia plėtoti remiantis Europos strateginiais interesais (įskaitant panašaus plataus užmojo aplinkos standartus visoms šalims) siekiant stiprinti ES pasaulinį konkurencingumą ir jos vaidmenį tarptautinėje arenoje; |
| --- | --- |

54.

Galutinės pastabos. Išvados ir rekomendacijos

| 55. | pabrėžia, kad reikia atskirų valstybių narių bendradarbiavimo ir vieningų veiksmų, visų pirma saugiam ir stabiliam visų ES valstybių veikimui poveikį turinčių tarptautinių santykių srityje (pavyzdžiui, pasiekiant Europos nepriklausomybę nuo žaliavų iš trečiųjų šalių); |
| --- | --- |

55.

| 56. | nesutinka, kad tarp ES valstybių narių galimi ilgalaikiai netolygumai, susiję su veiklos taisyklėmis, kaip buvo iki šiol (pavyzdžiui, mokėjimų į ES biudžetą, euro naudojimo ir kt. atvejais); |
| --- | --- |

56.

| 57. | pabrėžia, kad svarbu pirmiausia viršnacionaliniu lygmeniu integruoti privačias ir viešas institucijas, kad jos dirbtų įmonėms ir vartotojams, kadangi šios institucijos žymiai greičiau pastebi problemas, iškylančias dėl skirtingų teisės aktų arba nukrypimų nuo taisyklių, priimtų ES lygmeniu; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pabrėžia, kad Europos įmonių ir viešojo administravimo įstaigų skaitmeninimas, įskaitant technologinius sprendimus, susijusius su bendrąja rinka, yra ES prioritetas. Tokios sritys kaip kibernetinis saugumas, asmens duomenų apsauga ir informacijos rinkimas ir apdorojimas debesijoje, turi būti tobulinamas ir reikia naujų sprendimų; |
| --- | --- |

58.

| 59. | rekomenduoja:






  a) | glaudžiai suderinti taisykles ir koordinuoti reguliavimo institucijas tuose sektoriuose, kurie daro didelį poveikį ekonomikos veikimui, pavyzdžiui, telekomunikacijų ir energetikos sektoriuose; |
| --- | --- | --- |

59.

a)

glaudžiai suderinti taisykles ir koordinuoti reguliavimo institucijas tuose sektoriuose, kurie daro didelį poveikį ekonomikos veikimui, pavyzdžiui, telekomunikacijų ir energetikos sektoriuose;

| b) | įvertinti visiško teisės aktų harmonizavimo trumpuoju laikotarpiu sąnaudas ir naudą kitų sektorių atžvilgiu ir įvertinti teisinį ir technologinį pajėgumą įgyvendinti sprendimus skirtingo socialinio ir ekonominio išsivystymo ekonomikose; |
| --- | --- |

b)

įvertinti visiško teisės aktų harmonizavimo trumpuoju laikotarpiu sąnaudas ir naudą kitų sektorių atžvilgiu ir įvertinti teisinį ir technologinį pajėgumą įgyvendinti sprendimus skirtingo socialinio ir ekonominio išsivystymo ekonomikose;

| c) | Komisijai aktyviau veikti siekiant Sąjungos viduje pašalinti netarifines kliūtis, įskaitant ribojimus taikyti nepagrįstas nacionalines technines taisykles ir reglamentuojamuosius ir nereglamentuojamuosius reikalavimus produktams ir paslaugų teikėjams ir sąlygas paslaugų teikimui; |
| --- | --- |

c)

Komisijai aktyviau veikti siekiant Sąjungos viduje pašalinti netarifines kliūtis, įskaitant ribojimus taikyti nepagrįstas nacionalines technines taisykles ir reglamentuojamuosius ir nereglamentuojamuosius reikalavimus produktams ir paslaugų teikėjams ir sąlygas paslaugų teikimui;

| d) | stiprinti bendradarbiavimą su vietos verslo atstovais, kad naujas taisykles būtų galima inicijuoti iš apačios į viršų; |
| --- | --- |

d)

stiprinti bendradarbiavimą su vietos verslo atstovais, kad naujas taisykles būtų galima inicijuoti iš apačios į viršų;

| e) | aiškiai apibrėžti atsakomybę už šiuos veiksmus ir jų taikymo sritį, visų pirma kuriant ir optimizuojant Europos bendrąją rinką, būsimuose regionų ir vietos lygmens valdžios institucijų dokumentuose; |
| --- | --- |

e)

aiškiai apibrėžti atsakomybę už šiuos veiksmus ir jų taikymo sritį, visų pirma kuriant ir optimizuojant Europos bendrąją rinką, būsimuose regionų ir vietos lygmens valdžios institucijų dokumentuose;

| f) | puoselėti ES pagamintų produktų vartojimo kultūrą, kad šie produktai būtų laikomi kokybės ir modernumo sinonimu; |
| --- | --- |

f)

puoselėti ES pagamintų produktų vartojimo kultūrą, kad šie produktai būtų laikomi kokybės ir modernumo sinonimu;

| 60. | ragina parengti bendras viešųjų portalų kūrimo gaires (bent jau regionų lygmeniu – NUTS 2), kad skirtingų valstybių narių įmonės galėtų lengvai susirasti būtiną informaciją; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pažymi, kad reikia stiprinti Europos integraciją, paremtą demokratijos vertybėmis, teisinės valstybės principu, aukštų aplinkos, klimato apsaugos ir sveikatos standartų taikymu, kad ES šalių sanglaudą ir ekonominį poveikį siejanti sinergija galėtų tapti veiksmingesnė. Bendrosios rinkos trūkumai jaučiami vietos ir regionų lygmeniu; |
| --- | --- |

61.

| 62. | pabrėžia Europos bendrosios rinkos pramonės autonomiškumo svarbą, įskaitant poreikį sukurti svarbiausių žaliavų tiekimo užtikrinimo strategiją; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ragina ryžtingai įgyvendinti naujus sprendimus, ypač tuos, kurie susiję su Europos ekonomikos poveikio klimatui neutralizavimu arba tiesiogiai stiprina bendrosios rinkos vienodumą. |
| --- | --- |

63.

2020 m. spalio 14 d., Briuselis

Europos regionų komiteto pirmininkas

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  2015 m. rugsėjo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/1535, kuria nustatoma informacijos apie techninius reglamentus ir informacinės visuomenės paslaugų taisykles teikimo tvarka (OL L 241, 2015 9 17, p. 1).

1

(2)  2000 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/31/EB dėl kai kurių informacinės visuomenės paslaugų, ypač elektroninės komercijos, teisinių aspektų vidaus rinkoje (OL L 178, 2000 7 17, p. 1).

2

(3)  2019 m. kovo 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/515 dėl kitoje valstybėje narėje teisėtai parduodamų prekių abipusio pripažinimo, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 764/2008 (OL L 91, 2019 3 29, p. 1).

3

---

| 2020 12 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 440/33 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 440/33

---

Europos regionų komiteto nuomonė. Demografiniai pokyčiai – pasiūlymai dėl neigiamo jų poveikio ES regionams įvertinimo ir šalinimo

(2020/C 440/07)

| Pranešėjas: | János Ádám KARÁCSONY (HU/EPP), Tahitótfalu tarybos narys |
| --- | --- |

Pranešėjas:

János Ádám KARÁCSONY (HU/EPP), Tahitótfalu tarybos narys

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

Bendrosios pastabos

| 1. | mano, kad demografiniai pokyčiai yra vienas didžiausių Europos regionams, miestams ir kaimo gyvenvietėms kylančių iššūkių, ir pažymi, kad tam tikri juos lemiantys veiksniai yra visuomenės senėjimas, žemas vaisingumo ir gimstamumo rodiklis ir vis didėjantis gyventojų pasiskirstymo netolygumas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | primena Europos Vadovų Tarybos patvirtintas 2019–2024 m. strateginės darbotvarkės gaires dėl ateičiai skirto europinio modelio, kuriam įgyvendinti reikia spręsti ir demografines problemas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palankiai vertina Europos Komisijos iniciatyvą prašyti Komisijos pirmininkės pavaduotojos Dubravkos Šuicos išnagrinėti demografinių pokyčių poveikį įvairioms visuomenės grupėms ir neproporcingai paveiktoms Europos vietovėms bei regionams ir pasiūlyti priemonių, kurios būtų naudojamos šiems iššūkiams įveikti, įskaitant protų nutekėjimo reiškinį, geresnį darbo ir šeimos gyvenimo derinimą, būsimą vaiko garantijų sistemą, žaliąją knygą dėl senėjimo ir ilgalaikę kaimo vietovių viziją ir primena, kad į šias priemones būtina įtraukti lyčių aspektą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nori atkreipti dėmesį į suaugusiųjų ar vyresnio amžiaus žmonių vaidmenį ir juos vertinti ne tik kaip priežiūros objektą, bet kaip bendruomenės išteklius, skatinti jų dalyvavimą socialiniame, pilietiniame, ekonominiame ir kultūriniame gyvenime ir rengti savarankiškumo ir gerovės įprastoje jų gyvenimo aplinkoje mokymus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | labai teigiamai vertina Europos Komisijos ataskaitą dėl demografinių pokyčių poveikio, kurioje laikomasi bendro požiūrio į perėjimą prie skaitmeninių technologijų, ekologišką ekonomiką ir demografinius iššūkius, t. y. į visapusišką viziją, kuri yra itin svarbi siekiant užtikrinti teisingus ir tvarius sprendimus visoms kartoms, nė vieno nepaliekant nuošalyje, kaip raginama pagal 2030 m. darnaus vystymosi tikslus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | palankiai vertina ES Tarybai pirmininkaujančios Kroatijos iniciatyvą demografinius pokyčius laikyti svarbiu prioritetu ir tai, kad RK buvo pateiktas prašymas parengti nuomonę šia tema; |
| --- | --- |

6.

| 7. | palankiai vertina Europos Parlamento iniciatyvą, reaguojant į Komisijos komunikatą, pateikti pranešimą dėl demografinių iššūkių; |
| --- | --- |

7.

| 8. | primena Regionų komiteto indėlį rengiant paktą dėl demografinių pokyčių, grindžiamą teminio tinklo, skirto inovacijų diegimui vyresniems žmonėms palankioje aplinkoje, darbo rezultatais; šis tinklas vienija vietos, regionų ir nacionalines valdžios institucijas, kurios, padedamos PSO, siekia remti vyresnių žmonių aktyvumą ir sveikatą reaguojant į demografinius iššūkius; |
| --- | --- |

8.

| 9. | primena, kad tarptautiniu lygmeniu svarbu bendradarbiauti su Jungtinėmis Tautomis persvarstant 2002 m. Madrido tarptautinį veiksmų visuomenės senėjimo srityje planą ir keistis informacija su visuomenės senėjimo klausimų darbo grupe siekiant stiprinti vyresnio amžiaus asmenų žmogaus teisių apsaugą. Pasauliniu lygmeniu naudinga bendradarbiauti su Pasaulio sveikatos organizacija sveiko senėjimo dešimtmečio klausimu; |
| --- | --- |

9.

Pagrindinės demografinės tendencijos ir iššūkiai

| 10. | atkreipia dėmesį į labai skirtingas gyventojų skaičiaus didėjimo tendencijas ES valstybėse narėse ir regionuose – šias problemas 27 ES valstybėse narėse reikia skubiai spręsti naudojant skirtingas priemones; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, kad pastaraisiais metais didelėje Europos dalyje regionų lygmeniu pastebimos neigiamos demografinės tendencijos. Daugumoje šių šalių aplink jų sostines ir didmiesčius pastebimas demografinio augimo „salų“ reiškinys (1); |
| --- | --- |

11.

| 12. | atkreipia dėmesį į išvadą, kad gyventojų paprastai netenka tie regionai, kuriuose dominuoja kaimo vietovės, kurie ir taip yra retai apgyvendinti bei atokūs. Gyventojų skaičiaus mažėjimo tendencijos taip pat daro poveikį nuosmukį patiriančioms pramonės teritorijoms ir įvairiems periferiniams miestams (2); |
| --- | --- |

12.

| 13. | pabrėžia, kad mažėjantis darbingo amžiaus žmonių skaičius ir didėjantis vyresnio amžiaus žmonių skaičius stiprina poveikį senėjimo indeksams. Numatoma, kad šis indeksas ES padidės nuo 29,3 % 2016 m. iki 52,3 % iki 2080 m. (t. y. padidės 23 procentiniais punktais) (3); |
| --- | --- |

13.

| 14. | pripažįsta, kad, nors pasaulyje gyventojų skaičius auga, gyventojų skaičiaus didėjimo tempas ES ženkliai sulėtėjo; 2015 m. 28 ES valstybėse narėse pirmą kartą natūraliai sumažėjo gyventojų skaičius – daugiau žmonių mirė nei gimė; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia, kad senėjimo indeksas nuolat didėja: remiantis Eurostato skelbiamais gyventojų skaičiaus duomenimis, 1960 m. kiekvienam pagyvenusiam asmeniui (65 metų amžiaus ar vyresniam) tekdavo vidutiniškai po tris jaunus žmones (0–14 metų amžiaus), tačiau praėjus šimtui metų, 2060 m., numatoma, kad kiekvienam jaunam žmogui teks du pagyvenę asmenys; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia, jog vaikų gimdymas moterims esant vis vyresnio amžiaus, planuoto nėštumo atidėjimas į vyresnį amžių ir dėl to atitinkamai nepasiekiamas pageidaujamas (4) vaikų skaičius (dažniausiai 2–3 vaikai (5)) lemia skirtumą tarp faktinio ir norimo vaikų skaičiaus (vadinamąjį vaisingumo atotrūkį). Kol ES valstybėse narėse egzistuoja vaisingumo atotrūkis, visų pirma reikia mažinti šį atotrūkį, o migracija savo indėlį gali įnešti tik vėliau. Reikia padaryti viską, kas įmanoma, siekiant skatinti ir didinti gimstamumą; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia, kad dėl jaunimo praradimo regionuose, kuriems būdinga emigracija ir maži gimstamumo rodikliai, mažesnės savivaldybės atsiduria itin nepalankioje padėtyje, nes tokiu atveju šiose vietovėse sunku išsaugoti būtinas viešąsias paslaugas ir stiprinti ekonominę ir gamybinę veiklą – būtinus veiksnius gyventojams tam tikrose vietovėse išsaugoti bei pritraukti ir ES valstybėse narėse vykstančiam kaimo gyventojų skaičiaus mažėjimui pažaboti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atkreipia dėmesį į naujausius RK tyrimus (6), kuriuose ypač pabrėžiamas demografinių iššūkių teritorinis aspektas; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atsižvelgdamas į savo nuomonę dėl protų nutekėjimo, pabrėžia, kad laisvas asmenų ir darbuotojų judėjimas yra vidaus rinkos pagrindas ir viena pagrindinių Europos Sąjungos sutartyse pripažįstamų laisvių; |
| --- | --- |

19.

Nuoseklaus politinio atsako visais valdymo lygmenimis būtinybė

| 20. | atkreipia dėmesį į savo nuomonę „ES atsakas į demografinius iššūkius“ (2016 m.), kurioje teigiama, kad daugelis Europos politikos priemonių gali padėti atremti demografinius iššūkius, nerengiant konkrečių priemonių, kuriomis būtų remiamos su šiais iššūkiais susiduriančios vietovės. Tai turi įtakos transportui, informacinei visuomenei, užimtumui ir socialinei politikai, kultūrai, aplinkai ir klimatui, taip pat įmonėms; pakartoja savo raginimą parengti visa apimančią Europos demografinių pokyčių strategiją ir pabrėžia, kad šiuos iššūkius šalinti reikės visapusiškai, veikiant įvairiose politikos srityse, siekiant padėti pakeisti (iniciatyviai) arba sušvelninti (reaktyviai) demografinių pokyčių poveikį – tai galėtų būti: |
| --- | --- |

20.

Iniciatyvios politikos galimybės

| — | kadangi vienas iš gyventojų skaičių lemiančių veiksnių yra gimstamumas, tinkamų sąlygų sudarymas žmonėms, norintiems turėti vaikų, jų turėti daugiau ir anksčiau, kartu atsižvelgiant į tai, kad, remiantis „Europos Sąjungos demografinėje perspektyva“ (2017 m.) (7), politikos priemonės keisti būsimą demografinę padėtį yra ribotos ir jų poveikiui reikia laiko, daugiausia dėmesio reikėtų skirti prisitaikymui ir sklandžiam perėjimui prie ES, kurioje gyvena daugiau vyresnio amžiaus žmonių, kartu remiant šeimas, kad paveiktuose regionuose padidėtų gimstamumas; |
| --- | --- |

—

kadangi vienas iš gyventojų skaičių lemiančių veiksnių yra gimstamumas, tinkamų sąlygų sudarymas žmonėms, norintiems turėti vaikų, jų turėti daugiau ir anksčiau, kartu atsižvelgiant į tai, kad, remiantis „Europos Sąjungos demografinėje perspektyva“ (2017 m.) (7), politikos priemonės keisti būsimą demografinę padėtį yra ribotos ir jų poveikiui reikia laiko, daugiausia dėmesio reikėtų skirti prisitaikymui ir sklandžiam perėjimui prie ES, kurioje gyvena daugiau vyresnio amžiaus žmonių, kartu remiant šeimas, kad paveiktuose regionuose padidėtų gimstamumas;

| — | regionų patrauklumo didinimas specialiomis investicijomis į, be kita ko, infrastruktūrą, kultūrą ir sujungiamumą, kad regionai suteiktų jaunimui galimybių studijuoti, diegti inovacijas ir rasti stabilių ir kokybiškų darbo vietų; |
| --- | --- |

—

regionų patrauklumo didinimas specialiomis investicijomis į, be kita ko, infrastruktūrą, kultūrą ir sujungiamumą, kad regionai suteiktų jaunimui galimybių studijuoti, diegti inovacijas ir rasti stabilių ir kokybiškų darbo vietų;

| — | specialių paskatų sistemų kūrimas, siekiant pritraukti jaunus žmones įsikurti šiuose regionuose; |
| --- | --- |

—

specialių paskatų sistemų kūrimas, siekiant pritraukti jaunus žmones įsikurti šiuose regionuose;

| — | užtikrinimas, kad jauniems žmonėms būtų ekonomiškai įmanoma kurti dideles šeimas; |
| --- | --- |

—

užtikrinimas, kad jauniems žmonėms būtų ekonomiškai įmanoma kurti dideles šeimas;

| — | „gerovės ekonomikos“ koncepcijos Europos Sąjungoje plėtojimas, didinant žmonių, o kartu ir šeimų, gerovę (švietimo, sveikatos, vaikų priežiūros, profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros, būsto, judumo ir transporto, sujungiamumo ir kultūros srityse), nes tai padeda sukurti palankų ekonominį ciklą ir išlaikyti ilgalaikes investicijas į gerovę. Tai gali padidinti regionų ir miestų, kaip gyvenamųjų ir šeimos kūrimo vietų, patrauklumą, remiantis pirmiau išvardytais veiksniais, o ne tik ekonomikos augimu; |
| --- | --- |

—

„gerovės ekonomikos“ koncepcijos Europos Sąjungoje plėtojimas, didinant žmonių, o kartu ir šeimų, gerovę (švietimo, sveikatos, vaikų priežiūros, profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros, būsto, judumo ir transporto, sujungiamumo ir kultūros srityse), nes tai padeda sukurti palankų ekonominį ciklą ir išlaikyti ilgalaikes investicijas į gerovę. Tai gali padidinti regionų ir miestų, kaip gyvenamųjų ir šeimos kūrimo vietų, patrauklumą, remiantis pirmiau išvardytais veiksniais, o ne tik ekonomikos augimu;

| — | skatinti ir įgyvendinti nuoseklią ir integruotą politiką, kuria siekiama nagrinėti šeimos klausimus ir remti šeimą jai laisvai atliekant savo socialines funkcijas; |
| --- | --- |

—

skatinti ir įgyvendinti nuoseklią ir integruotą politiką, kuria siekiama nagrinėti šeimos klausimus ir remti šeimą jai laisvai atliekant savo socialines funkcijas;

| — | priminti ypatingą poreikį įtraukioje visuomenėje kokybiškai tenkinti senstančių neįgaliųjų poreikius; |
| --- | --- |

—

priminti ypatingą poreikį įtraukioje visuomenėje kokybiškai tenkinti senstančių neįgaliųjų poreikius;

Reaktyvios galimybės

| — | dalyvavimo darbo rinkoje didinimas, visų pirma moterų, daugiau investuojant į didesnę profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą, socialinę ir šeimai palankią infrastruktūrą ir didesnę lyčių lygybę; |
| --- | --- |

—

dalyvavimo darbo rinkoje didinimas, visų pirma moterų, daugiau investuojant į didesnę profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą, socialinę ir šeimai palankią infrastruktūrą ir didesnę lyčių lygybę;

| — | senėjančios visuomenės sveikatos ir priežiūros išlaidų mažinimas, propaguojant aktyvų ir sveiką senėjimą, investuojant į naujas savarankiško gyvenimo formas (naujas būsto koncepcijas) ir skatinant socialinę ekonomiką; |
| --- | --- |

—

senėjančios visuomenės sveikatos ir priežiūros išlaidų mažinimas, propaguojant aktyvų ir sveiką senėjimą, investuojant į naujas savarankiško gyvenimo formas (naujas būsto koncepcijas) ir skatinant socialinę ekonomiką;

| — | viešųjų investicijų planavimo gerinimas, atliekant demografinę viešųjų investicijų patikrą, parengiant metodiką ir technines priemones, kurios padėtų atlikti įvairų sričių politikos demografinio poveikio vertinimus; |
| --- | --- |

—

viešųjų investicijų planavimo gerinimas, atliekant demografinę viešųjų investicijų patikrą, parengiant metodiką ir technines priemones, kurios padėtų atlikti įvairų sričių politikos demografinio poveikio vertinimus;

| — | mokyklos nebaigusių jaunuolių skaičiaus mažinimas ir įgūdžių bazės plėtimas, investuojant į švietimą, ir į kiekvienos teritorijos poreikius ir galimybes orientuoto mokymo ir darbo jėgos perkvalifikavimo lankstumo skatinimas; |
| --- | --- |

—

mokyklos nebaigusių jaunuolių skaičiaus mažinimas ir įgūdžių bazės plėtimas, investuojant į švietimą, ir į kiekvienos teritorijos poreikius ir galimybes orientuoto mokymo ir darbo jėgos perkvalifikavimo lankstumo skatinimas;

| — | ypatingas dėmesys viešosioms paslaugoms, kaip antai sveikatos priežiūrai, švietimui ir kultūrai mažuose ir vidutinio dydžio regionų miestuose ir skaitmeninių sprendimų naudojimas visų vietovių aprėpčiai; |
| --- | --- |

—

ypatingas dėmesys viešosioms paslaugoms, kaip antai sveikatos priežiūrai, švietimui ir kultūrai mažuose ir vidutinio dydžio regionų miestuose ir skaitmeninių sprendimų naudojimas visų vietovių aprėpčiai;

| — | tinkamai veikiančios ir bendru sutarimu grindžiamos Europos lygmens teisinės sistemos, kuri palengvintų ne ES piliečių integraciją į Europos darbo rinką ir visuomenę, sukūrimas, kaip išsamios demografinių pokyčių problemos sprendimo strategijos dalis; |
| --- | --- |

—

tinkamai veikiančios ir bendru sutarimu grindžiamos Europos lygmens teisinės sistemos, kuri palengvintų ne ES piliečių integraciją į Europos darbo rinką ir visuomenę, sukūrimas, kaip išsamios demografinių pokyčių problemos sprendimo strategijos dalis;

| — | numatyti mišrias socialinės paskirties būsto formas, kurios savo įtraukios sąveikos galimybėmis būtų palankios kartų sambūviui, sinergijai ir abipusiškumui; |
| --- | --- |

—

numatyti mišrias socialinės paskirties būsto formas, kurios savo įtraukios sąveikos galimybėmis būtų palankios kartų sambūviui, sinergijai ir abipusiškumui;

| — | skatinti veiksmus, kuriais gerinama gyvenimo kokybė ir kovojama su vyresnio amžiaus žmonių vienišumu ir izoliacija, visų pirma, bet ne tik, pandemijos sąlygomis; |
| --- | --- |

—

skatinti veiksmus, kuriais gerinama gyvenimo kokybė ir kovojama su vyresnio amžiaus žmonių vienišumu ir izoliacija, visų pirma, bet ne tik, pandemijos sąlygomis;

| — | skatinti kurti aplinką, palankią plėtoti kartų socialinius santykius, sudarančius sąlygas visos visuomenės gerovei; |
| --- | --- |

—

skatinti kurti aplinką, palankią plėtoti kartų socialinius santykius, sudarančius sąlygas visos visuomenės gerovei;

Demografija ir tebesitęsiančios diskusijos dėl daugiametės finansinės programos

| 21. | mano, kad ateityje reikia skirti daugiau Europos lėšų protų nutekėjimui sustabdyti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atsižvelgdamas į vykstančias derybas dėl struktūrinių fondų reglamentų, konkrečiai pabrėžia, kad, kaip siūlė Europos Parlamentas, juose turėtų būti labiau akcentuojami demografiniai pokyčiai ir kad reikia didesnio lankstumo juos taikant teritorijose ir regionuose, kuriuos neproporcingai paveikė šis reiškinys, kad šių fondų lėšas būtų galima naudoti kartu tam pačiam projektui, kad būtų galima skirti išankstinius mokėjimus ir užtikrinti papildomumą su finansinėmis priemonėmis; |
| --- | --- |

22.

| 23. | primena, kad nuomonėje „Europos regioninės plėtros fondas ir Sanglaudos fondas“ (2018 m.) teigiama, jog Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo (ERPF) tikslai yra remti geografinių arba demografinių trūkumų turinčius miestus ir kaimo vietoves. Nuomonėje taip pat raginama teikti papildomą ES finansinę paramą projektams, kuriais skatinamas aplinkos požiūriu tvarus ir socialiai įtraukus ekonomikos vystymasis atitinkamuose regionuose; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atsižvelgdamas į tai, primena Regionų komiteto ir Europos Parlamento pasiūlymą šią konkrečią paramą skirti NUT 3 lygio regionams arba vietos administracinių vienetų grupėms, kuriose gyventojų tankumas neviršija 12,5 gyventojo km2 (retai apgyvendintos teritorijos) ar 8 gyventojų km2 (labai retai apgyvendintos teritorijos) arba kuriose 2007–2017 m. kasmet gyventojų vidutiniškai sumažėdavo daugiau kaip 1 % ir kurioms turėtų būti taikomi konkretūs regioniniai ir nacionaliniai planai siekiant didinti regiono patrauklumą žmonėms, verslo investicijas, galimybes gauti skaitmeninių ir viešųjų paslaugų, įskaitant struktūrinius fondus pagal bendradarbiavimo susitarimą; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pakartoja RK ir Europos Parlamento poziciją dėl paramos nacionaliniams planams, skirtiems remti regionus ir vietoves, kurie patiria nuolatinį demografinį nuosmukį ir kuriems reikia paramos, įskaitant finansinę ESI fondų paramą, kad būtų didinamas patrauklumas bei verslo investicijos ir gerinamas skaitmeninių ir viešųjų paslaugų prieinamumas. Šie nacionaliniai ir regioniniai planai turi būti atspindėti naujoje ES demografinių pokyčių strategijoje; |
| --- | --- |

25.

Demografiniai aspektai pagrindinėse ES politikos srityse

| 26. | akcentuoja demografinį urbanizacijos aspektą, nes Europos Sąjungoje taip pat vis sparčiau vyksta urbanizacija, ir pabrėžia, kad svarbu rimtai spręsti demografines problemas įgyvendinant Europos Sąjungos miestų darbotvarkę ir atnaujinant Leipcigo chartiją; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pritaria Europos Parlamento pozicijai, kurioje atsispindi Regionų komiteto pasiūlymai padėti retai apgyvendintiems regionams „ir bendruomenėms, t. y. bent 5 % visų ERPF lėšų nacionaliniu lygmeniu pagal investicijų į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą tikslą, skirti integruotam teritorijų vystymui gamtinių, geografinių ar demografinių kliūčių ar trūkumų turinčiose ne miestų vietovėse arba vietovėse, kuriose kyla sunkumų naudotis pagrindinėmis paslaugomis. Iš šios sumos ne mažiau kaip 17,5 % skiriama kaimo vietovėms ir bendruomenėms, atsižvelgiant į pažangių kaimų pakto nuostatas, kuriomis plėtojami tokie projektai kaip pažangieji kaimai“ (8), taip gerinant sąlygas šiose vietovėse ir skatinant gyventojų skaičiaus atkūrimą; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pabrėžia Jaunimo garantijų iniciatyvos ir iniciatyvos „Tavo pirmasis EURES darbas“ vaidmenį, nes jos padeda jauniems žmonėms susirasti darbą. Tiesioginė Jaunimo garantijų iniciatyvos svarba demokratijai ir netiesioginė jos reikšmė demografinei padėčiai yra akivaizdžios analizuojant 2014–2020 m. laikotarpio rezultatus: iniciatyva padėjo pagerinti milijonų jaunų europiečių gyvenimą; |
| --- | --- |

28.

| 29. | laukia Europos Komisijos pasiūlymų dėl būsimos vaiko garantijų sistemos, skirtos padėti vaikams, kuriems gresia skurdas ir socialinė atskirtis, skatinant investicijas, užtikrinančias, kad vaikai galėtų naudotis savo pagrindine teise augti ir klestėti vaikui ir šeimai palankioje aplinkoje, pirmenybę teikiant priemonėms, skirtoms padidinti bendras šeimos pajamas ir paremti tėvus, ir kad vaikai turėtų galimybę naudotis nemokama ir kokybiška sveikatos priežiūra, švietimu, vaikų priežiūra, turėti deramą būstą ir gauti tinkamą maitinimą; mano, kad šeimos politika turėtų būti laikoma ne valstybės biudžeto išlaidomis, o investicija į strateginį visuomenės turtą; |
| --- | --- |

29.

| 30. | mano, kad bendra žemės ūkio politika (2014–2020 m. BŽŪP), kuri apima ir kaimo plėtrą, padeda spręsti demografines problemas. Todėl 2021–2027 m. laikotarpiu BŽŪP turėtų išlikti tvirta ES politika. Gerąją praktiką taikančios gyvybingos kaimo vietovės, jaunieji ūkininkai ir šeimyniniai ūkiai turėtų atlikti svarbų vaidmenį kovojant su klimato kaita, saugant aplinką, išsaugant kraštovaizdžius ir biologinę įvairovę ir užkertant kelią gyventojų skaičiaus mažėjimui kaimo vietovėse; |
| --- | --- |

30.

| 31. | nors Europos Komisijos galimybės imtis veiksmų yra labai ribotos, ji turėtų įsikišti į žemės rinkos teisės aktų sritį, siekdama skatinti pasinaudoti kaimo plėtros galimybėmis siekiant paremti naujus veiksmus, kuriais skatinamas žemės nuosavybės judumas (žemės bankai, su žemės ūkio paskirties žeme susijusios iniciatyvos bei kitos vietos lygmeniu skatinamos iniciatyvos, skirtos sudaryti galimybes naujiems rinkos dalyviams naudotis žeme), išplėsti paramos veiksmų taikymo sritį įtraukiant naujus ūkininkavimo verslo modelius (ypač naujoviškas partnerystes tarp ūkininkų) ir vietos organizacijas, kurios gali remti jaunus ūkininkus ir naujus rinkos dalyvius įsigyjant žemės, skatinti rengti aktyvesnę nacionalinę politiką pasinaudojant ES rekomendacijomis dėl galimybių naudotis žeme taikant geriausios praktikos pavyzdžius (atsižvelgiant į nusistovėjusią geriausią praktiką); |
| --- | --- |

31.

| 32. | mano, kad valstybės narės turi tvirtai remti politiką, kuria skatinamas moterų įtraukimas ir dalyvavimas informacinių ir ryšių technologijų (IRT), mokslo, technologijų, inžinerijos, menų ir matematikos (STEAM) ir kaimo vietovių veikloje, kaip būtiną sąlygą norint subalansuoti gyventojų piramidę vietovėse, kuriose mažėja gyventojų skaičius arba kurioms gresia jo mažėjimas; |
| --- | --- |

32.

| 33. | prašo Europos Komisijos ir valstybių narių užtikrinti būtiną ES sanglaudos politikos ir bendros žemės ūkio politikos koordinavimą, siekiant užtikrinti, kad kaimo vietovės taip pat galėtų įgyvendinti pažangiųjų kaimų projektus laikydamosi integruoto požiūrio (ITI, BIVP arba LEADER); |
| --- | --- |

33.

| 34. | pakartoja mintį, išdėstytą savo nuomonėje „Vyresnių žmonių aktyvumas ir sveikata“ (2019 m.), kad „dėl demografinių pokyčių kylančioms problemoms spręsti prireiks mokslinių tyrimų ir aktyvios Europos pramonės, siekiant atrasti, suprojektuoti ir pagaminti naujus novatoriškus sprendimus, pavyzdžiui, senėjančiai visuomenei skirtiems kasdieniams produktams, infrastruktūrai, technologijoms ir programinei įrangai, visų pirma plėtoti telemediciną siekiant užtikrinti specializuotos priežiūros kokybę, ypač kaimo arba retai apgyvendintose vietovėse; ir mano, kad tai yra galimybė ES įgyti pranašumą senjorų ekonomikoje kuriant darbo vietas vietos lygmeniu, kuriant gerovę ir eksportuojant novatoriškas naujoves į užsienį“. Šeimai palanki aplinka ir kartų solidarumas sustiprina minėtą teiginį. Šiuo požiūriu vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka pagrindinį vaidmenį sudarant sąlygas oriam senėjimui propaguoti ir užtikrinti, o norint to pasiekti, reikia specialių kvietimų šiuo klausimu ir geresnio įvairių esamų finansinių išteklių koordinavimo; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atkreipia dėmesį į svarbų vaidmenį, kurį gali atlikti informacinės ir ryšių technologijos bei pažangioji aplinka gerinant gyvenimo sąlygas didžiausių demografinių iššūkių patiriančiose vietovėse. Todėl Komitetas ragina ES spręsti skaitmeninės atskirties problemą, kuri daro poveikį daugeliui sričių, taikant pažangius sprendimus ir naudojantis Europos priemonėmis bei programomis, pavyzdžiui, struktūriniais ir investicijų fondais, naująja programa „Next Generation ES“, kad būtų užtikrintas skaitmeninis ir kokybiškas junglumas visiems gyventojams; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kalbėdamas apie skaitmeninę atskirtį, pabrėžia pažangius sprendimus vyresnio amžiaus žmonių priežiūros ir užsakomųjų transporto paslaugų srityje ir poreikį parengti planus, kad būtų užtikrintas judriojo ryšio paslaugų teikimas regioniniuose ir vietos keliuose. be to, mano, kad gyvybiškai svarbu judriojo telefono ryšio paslaugų teikimą įtraukti į universaliąsias telekomunikacijų paslaugas, ypač retai apgyvendintuose kaimo gyvenviečių centruose, jų keliuose ir susisiekimo infrastruktūroje, dėl kurių palengvėja gyvenimas, ypač pagyvenusiems žmonėms ir mažų vaikų turintiems tėvams. Visi šie veiksniai daro aiškų poveikį gyventojų skaičiaus išsaugojimui; |
| --- | --- |

36.

| 37. | siūlo numatyti mokymo programas ir pagalbą naudojantis skaitmeninėmis technologijomis ir mažinti esamą vyresnio amžiaus žmonių skaitmeninę atskirtį, taip pat pokyčių valdymo programas, skirtas savivaldybių socialinių paslaugų valdytojams, kad jie galėtų vykdyti asmeniui teikiamų paslaugų skaitmeninę transformaciją; |
| --- | --- |

37.

| 38. | sutinka, kad 2017 m. rugsėjo mėn. priimtame Komisijos komunikate, skirtame 2014–2020 m. laikotarpiui („Ekonomikos augimas ir sanglaudos skatinimas ES pasienio regionuose“), siūlomi veiksmai gali padėti sumažinti tarpvalstybinės sąveikos sudėtingumą, trukmę ir sąnaudas ir skatinti telkti paslaugas prie vidaus sienų. Komisija pabrėžia, kad „bus svarbu investuoti į gyvenimo sąlygų gerinimą – įgyvendinant bendrus veiksmus aplinkos apsaugos srityje ir taikant bendras klimato kaitos švelninimo priemones bus užtikrinta didesnė pasienio regionų gyventojų apsauga“ (9); |
| --- | --- |

38.

| 39. | dar kartą patvirtina savo teiginį, pateiktą nuomonėje „Tėvų ir prižiūrinčiųjų asmenų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra“ (2017 m.), kad „dėl dabartinių demografinių tendencijų būtina permąstyti lyčių vaidmenis ir skatinti lankstesnę ir vienodesnę darbo tvarką“. Atsižvelgiant į tai, ES teisinė sistema tose politikos srityse, kuriose siekiama paremti darbo ir šeimos gyvenimo derinimą ir lyčių lygybę, yra neatsiejamai susijusi su ekonomika, demografija, užimtumu ir regioniniais aspektais. Turėdamas tai omenyje, Komitetas palankiai vertinta Europos Komisijos lyčių lygybės strategiją; |
| --- | --- |

39.

| 40. | atkreipia dėmesį į savo nuomones „Judumas geografinių ir demografinių iššūkių patiriančiuose regionuose“ (2014 m.) ir „ES atsakas į demografinius iššūkius“ (2016 m.). Jos apima tokias sritis kaip transporto politikos judumo užtikrinimas ir tolesnių konkrečių priemonių nustatymą; tai, be kita ko, novatoriški metodai, pavyzdžiui, „užsakomasis transportas“, siekiant pagerinti susisiekimą visuose regionuose ir tarp jų; be to, RK pabrėžia, kad reikalingi nauji transporto finansavimo metodai nepalankioje padėtyje esančiuose regionuose; |
| --- | --- |

40.

| 41. | atkreipia dėmesį į tai, kad aukštas nedarbo lygis neatitinka darbo rinkos poreikių. Todėl būtina organizuoti profesinį mokymą arba kvalifikacijos kėlimo kursus bedarbiams, kurie negali prisitaikyti prie darbo rinkos arba į ją vėl integruotis. Reikėtų įtraukti viešąsias, regionų ir vietos institucijas bei vykdyti jungtinį užimtumo tarnybų bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

41.

| 42. | mano, kad skirtingų sričių politikoje turi būti vykdoma pozityvi komunikacija apie kaimo vietoves, siekiant spręsti gyventojų skaičiaus mažėjimo problemą, su kuria susiduria kaimo vietovės, taip formuojant patrauklų kaimo vietovių įvaizdį, atkreipiant dėmesį į gausybę jų teigiamų aspektų ir vertybių; |
| --- | --- |

42.

| 43. | svarbu pabrėžti, kad, jeigu vaikų turintys vyrai aktyviau dalyvauja vaikų priežiūros ir šeimos gyvenime, vaikai išsiugdo geresnių kognityvinių ir emocinių įgūdžių ir yra stipresnės fizinės sveikatos. Tie, kurie daugiau bendrauja su savo vaikais, paprastai yra labiau patenkinti gyvenimu ir jų geresnė fizinė bei psichikos sveikata. 2015 m. trys ketvirtadaliai EBPO šalių suteikė bent keletą mokamų atostogų dienų, kuriomis gali pasinaudoti tik tėvas, pavyzdžiui, tėvui suteikiamos mokamos vaiko priežiūros atostogos. Tokios atostogos taip pat gali padėti sumažinti moterų diskriminaciją darbo vietoje; |
| --- | --- |

43.

| 44. | primena darnaus vystymosi tikslus ir visų pirma specialų miestų plėtros tikslą – 11-ąjį DVT, kuriuo raginama „pasiekti, kad miestai ir gyvenvietės taptų įtraukūs, saugūs, atsparūs ir darnūs“; remia projektus, skirtus savivaldybėms, miestams ir regionams, kurie aktyviai padeda siekti 11-ojo DVT; |
| --- | --- |

44.

| 45. | atsižvelgia į Europos žaliąjį kursą, kuris yra svarbus atsakas sprendžiant aplinkosaugos, demografines, ekonomines ir socialines problemas. Tvaraus augimo strategija yra esminis elementas siekiant pertvarkyti ES į teisingą ir klestinčią visuomenę; be to, reikia persvarstyti švarios energijos politiką ekonomikos, pramonės ir vartojimo, transporto, maisto, žemės ūkio ir statybos sektoriuose, taip pat mokesčių sektoriuje ir kai kuriuos socialinės paramos aspektus bei apskritai paramos šeimai klausimus; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pabrėžia, kad vaikų turėjimas neturėtų būti kliūtis profesiniams tikslams ir dėl to žmonės neturėtų nuskursti ar prarasti perkamąją galią, ypač didelių šeimų ir nepilnų šeimų atveju. Šeimos planavimas yra ilgalaikis, todėl svarbu vykdyti stabilią ir iniciatyvią politiką, kuri apimtų darbo ir asmeninio gyvenimo derinimą ir vaikų turinčių vyrų dalyvavimą šeimos gyvenime. Be to, palankesnės sąlygos turėtų būti sudarytos greitam ir lanksčiam motinų grįžimui į darbo rinką po motinystės atostogų; |
| --- | --- |

46.

| 47. | nurodo, kad dalis darbo vietų, kurių reikės ateityje, dar nesukurtos, todėl reikia sudaryti sąlygas lavinti mūsų piliečių (visų amžiaus grupių ir visuose sektoriuose) įgūdžius, kurie padidintų jų galimybes įsidarbinti. Formuojant mokymo politiką ypatingą dėmesį reikėtų skirti asmenims, kurie gyvena rečiau apgyvendintose arba didelės sklaidos vietovėse, ir sudaryti jiems galimybių mokytis. |
| --- | --- |

47.

| 48. | atkreipia dėmesį į nemokamo darbo, kurį daugiausia atlieka moterys, svarbą, remiant šeimas ir šalinant viešosios socialinės infrastruktūros trūkumą. Nemokamas darbas – tai dažniausiai neapmokama priežiūra ir darbas namų ūkyje, kuris sudaro atitinkamai 10 % ir 39 % pasaulio bendrojo vidaus produkto (BVP); |
| --- | --- |

48.

Demografija ir demokratija

| 49. | mano, kad iškylančios naujos problemos, pavyzdžiui, visuomenės transformacija ir gyventojų pasiskirstymas, sukelia politines reakcijas, dėl kurių demokratinėje sistemoje gali atsirasti poliarizacija; |
| --- | --- |

49.

| 50. | norėtų atkreipti ypatingą dėmesį į jaunus žmones, kurie turi arba gali turėti vaikų. Vidutinis jaunimo nedarbo lygis ES valstybėse narėse tebėra didesnis nei apskritai dirbančiųjų gyventojų. Jaunimas dažniau dirba mažų garantijų darbo sąlygomis. Remiantis moksliniais tyrimais, daugiausia dėmesio reikėtų skirti jaunimo galimybėms gauti nuspėjamas pajamas, nes tai, be kita ko, suteiktų jiems saugumo, kurio jiems reikia norint kurti šeimą; |
| --- | --- |

50.

| 51. | mano, kad plėtojant transeuropinius transporto tinklus, kurie pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1316/2013 (10) 2021–2027 m. programavimo laikotarpiu ir toliau bus finansuojami iš Sanglaudos fondo, turėtų būti ne tik šalinamos esamos kliūtys, bet ir teikiama pirmenybė investicijoms į kelių transporto tinklus bei skatinamos viešosios paslaugos kaimo vietovėse, visų pirma retai apgyvendintose vietovėse ir tose, kurių bendruomenės senėja, kad būtų sudarytos palankios sąlygos kaimo ir miesto jungtims, stiprinama kaimo plėtra ir mažinamas skaitmeninis atotrūkis; |
| --- | --- |

51.

| 52. | todėl įspėja, kad daugelyje ES regionų ir šalių, kuriuose žmonės jaučiasi palikti nuošalyje, vystosi „nepasitenkinimo geografija“, kuri dažnai būna glaudžiai susijusi su demografiniu nuosmukiu. Todėl kaimo vietovėse ir retai apgyvendintose vietovėse turėtų būti užtikrinta galimybė naudotis pagrindinėmis viešosiomis paslaugomis; |
| --- | --- |

52.

| 53. | mano, kad šį klausimą būtina spręsti siekiant stiprinti mūsų demokratinę sistemą, sudarant palankesnes sąlygas kartų dialogui ir aktyviai įtraukiant vietos ir regionų lygmeniu išrinktus politikus, kurie yra arčiausiai piliečių; |
| --- | --- |

53.

| 54. | todėl mano, kad būsimoje konferencijoje dėl Europos ateities reikia aptarti demokratijos ir demografijos ryšį, ir siūlo konferencijoje aiškiai išdėstyti savo pozicijas šiuo klausimu, ypatingą dėmesį skiriant jaunimo atstovavimui. Konferencijoje turėtų būti sprendžiamas vadinamosios nepasitenkinimo geografijos klausimas, susijęs su ES politikos sėkmės lygiu ir jos tiesioginiu bei netiesioginiu poveikiu skirtingiems ES regionams ir jų demografijai; taip pat mano, kad šiomis aplinkybėmis konferencijoje būtų galima svarstyti klausimą, kaip turėtų būti apibrėžta SESV 174 straipsnyje minima sąvoka „didelių ir nuolatinių demografinių trūkumų turinčios vietovės“. Toks platesnis svarstymas taip pat yra aktualus ir DVT įgyvendinimo kontekste; |
| --- | --- |

54.

Raginimas aktyviai laikytis subsidiarumo ir geresnio reglamentavimo principų

| 55. | pabrėžia, kad už daugelį būtinų politinių sprendimų yra atsakingos ES vietos ir regionų valdžios institucijos, todėl akcentuoja, kad ieškant tinkamų sprendimų reikia tvirtai akcentuoti partnerystę ir daugiapakopį valdymą; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kartu pabrėžia, jog svarbu, kad RK aktyviai dalyvautų Konferencijoje dėl Europos ateities, atsižvelgiant į tai, kad Europos Sąjungoje yra daugiau kaip milijonas išrinktų vietos ir regionų atstovų; |
| --- | --- |

56.

| 57. | prašo taikyti Subsidiarumo darbo grupės parengtą „aktyvaus subsidiarumo“ koncepciją ieškant veiksmingų sprendimų demografinių pokyčių problemai spręsti, laikantis galių pasidalijimo ir palaikant tiesioginį dialogą su miestais ir regionais; |
| --- | --- |

57.

| 58. | turi galimybių remti šį procesą suteikdamas platformą konsultacijoms ir dialogui su Europos Komisija tinkamiems sprendimams rasti; |
| --- | --- |

58.

| 59. | pabrėžia, kad svarbu naudoti teritorinio poveikio vertinimo priemonę siekiant toliau formuoti ES politiką, kuri daro poveikį demografiniams pokyčiams, ir atkreipia dėmesį į savo teritorinio poveikio vertinimą, neseniai atliktą bendradarbiaujant su ESPON programa (11); |
| --- | --- |

59.

| 60. | siūlo glaudžiai bendradarbiauti su Europos Komisija rengiant būsimus politikos dokumentus, pvz., žaliąją knygą dėl senėjimo arba ilgalaikę kaimo vietovių strategiją, organizuojant bendras konsultacijas, kuriomis būtų remiamasi rengiant šiuos dokumentus; |
| --- | --- |

60.

Pažangos, padarytos sprendžiant demografines problemas, stebėsena

| 61. | mano, kad būtina nuolat stebėti demografinius iššūkius, susiejant Europos semestrą su demografiniais pokyčiais ir šį klausimą glaudžiai asocijuojant su darnaus vystymosi tikslų įgyvendinimu; |
| --- | --- |

61.

| 62. | pabrėžia, kad, norint gauti aiškų regioninių skirtumų vaizdą, būtina reguliariai rinkti ES statistinius duomenis, atspindinčius ne tik nacionalinius, bet ir regioninius pokyčius; be to, mano, kad reikėtų parengti metinę ataskaitą apie demografinių iššūkių ES miestuose ir regionuose padėtį, kurią rengiant galėtų prisidėti ir Komitetas; |
| --- | --- |

62.

| 63. | siūlo Europos Komisijai ir ES miestams bei regionams, prieš patvirtinant metinę tvaraus augimo strategiją, surengti nuolatinį politinį dialogą dėl demografinių iššūkių padėties; siūlo Komisijai glaudžiai bendradarbiauti su RK organizuojant šį procesą; |
| --- | --- |

63.

Tolesni veiksmai

| 64. | siūlo ES Tarybai pirmininkaujančiai Kroatijai pateikti Tarybos išvadas dėl Komisijos atlikto padėties įvertinimo rezultatų ir įvairių sudėčių Taryboje surengti plataus masto diskusijas dėl demografinių iššūkių; |
| --- | --- |

64.

| 65. | ragina ES Tarybai pirmininkausiančias Vokietiją, Portugaliją ir Slovėniją toliau tęsti šį darbą, ypač daug dėmesio skiriant demografinių pokyčių ir gyvenimo sąlygų gerinimo visose teritorijose sąsajai; |
| --- | --- |

65.

| 66. | pabrėžia piliečių dalyvavimo svarbą ir ragina svarbiausius vietos suinteresuotuosius subjektus stiprinti regioninę horizontaliąją politiką, taip didinant informuotumą apie demografinius pokyčius vietos bendruomenėse, kad būtų geriau pripažįstamos labiau į piliečius orientuotos priemonės; be to, siūlo plačiai aptarti demografinius iššūkius dialoguose su piliečiais; |
| --- | --- |

66.

| 67. | mano, kad struktūrinį viešojo ir privataus sektorių bendradarbiavimą reikėtų skatinti taip, kad visi teritorijų, kurioms kyla gyventojų skaičiaus mažėjimo problema arba kurios yra labai ištuštėjusios, subjektai koordinuotai bendradarbiautų sutelkiant ir stiprinant jų patirtimi grindžiamus projektus siekiant, diegti inovacijas ir skatinant ekonomikos dinamiką; |
| --- | --- |

67.

| 68. | mano, kad, siekiant stiprinti žmonių emocinį prisirišimą prie savo kaimų ir miestelių, svarbu daug reikšmės teikti turtingam mūsų regionų gamtos, meno ir kultūros paveldui ir taip remti, išsaugoti, išlaikyti ir apsaugoti vietos, čionykštes ir mažas bendruomenes, kalbinius ir kultūrinius subregionus, siekiant stiprinti kaimo vietovių gebėjimą išlaikyti vietos gyventojus ir jas atgaivinti; |
| --- | --- |

68.

| 69. | siūlo Europos Komisijai ir kitoms ES institucijoms, taip pat regioninėms ar pasaulinėms struktūromis, pavyzdžiui, Viduržemio jūros sąjungai ar JTO, glaudžiai bendradarbiauti rengiant išsamią strategiją demografiniams iššūkiams atremti; |
| --- | --- |

69.

| 70. | primena, kad nuo 1994 m. gegužės 15 d. Jungtinėse Tautose kasmet minima Tarptautinė šeimos diena; todėl siūlo antrąjį gegužės sekmadienį paskelbti Europos šeimos diena; |
| --- | --- |

70.

2020 m. spalio 14 d., Briuselis

Europos regionų komiteto pirmininkas

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  RK tyrimas „Demografinių pokyčių poveikis Europos regionams“, Briuselis, 2016 m.

1

(2)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2019/637955/EPRS_IDA(2019)637955_EN.pdf

2

(3)  Šaltinis: People in the ES – population projections (Eurostatas, 2017 m.).

3

https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Population_projections_in_the_EU#Age_dependency_ratios

(4)  OECD, Family Database, Fertility Indicators: SF2.2 Ideal and actual number of children. http://www.oecd.org/els/family/SF_2_2-Ideal-actual-number-children.pdf

4

(5)  Išsivysčiusiose šalyse laikoma, kad kartų kaitą užtikrinantis gimstamumo lygis yra maždaug 2,1 gyvų kūdikių gimimų skaičiui lygus suminis gimstamumo rodiklis, t. y. vienai moteriai tenkantis vidutinis gyvų kūdikių gimimų skaičius, reikalingas norint, kad nemažėtų šalies gyventojų skaičius (Šaltinis. Eurostatas, Statistics Explained https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Fertility_statistics#Total_fertility_rate_and_age_of_women_at_birth_of_first_child).

5

(6)  RK tyrimas „Demografinių pokyčių poveikis Europos regionams“ ir Europos regionų socialinių rodiklių suvestinė.

6

(7)  Demographic outlook for the European Union (2017) (EPRS | European Parliamentary Research Service & EUI | European University) http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2017/614646/EPRS_IDA(2017)614646_EN.pdf

7

(8)  A8–0094/2019, Cozzolino.

8

(9)  https://ec.europa.eu/regional_policy/lt/information/publications/communications/2017/boosting-growth-and-cohesion-in-eu-border-regions

9

(10)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1316/2013, kuriuo sukuriama Europos infrastruktūros tinklų priemonė ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 913/2010 bei panaikinami reglamentai (EB) Nr. 680/2007 ir (EB) Nr. 67/2010 (OL L 348, 2013 12 20, p. 129).

10

(11)  https://cor.europa.eu/lt/our-work/Pages/Territorial-Impact-Assessment.aspx

11

---

| 2020 12 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 440/42 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 440/42

---

Europos regionų komiteto nuomonė. Tvirta socialinė Europa teisingai pertvarkai užtikrinti

(2020/C 440/08)

| Pranešėja: | Anne KARJALAINEN (FI/PES), Keravos miesto tarybos narė |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas: | Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Tvirta socialinė Europa teisingai pertvarkai užtikrinti“
  COM(2020) 14 final |

Pranešėja:

Anne KARJALAINEN (FI/PES), Keravos miesto tarybos narė

Pamatinis dokumentas:

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Tvirta socialinė Europa teisingai pertvarkai užtikrinti“

COM(2020) 14 final

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

Įžanga

| 1. | palankiai vertina pasiūlymą dėl Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimo veiksmų plano, kurio tikslas socialiai teisingu būdu pasiekti Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus ir įgyvendinti Europos žaliąjį kursą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palankiai vertina Europos Komisijos sprendimą pradėti atviras konsultacijas dėl socialinių teisių ramsčio įgyvendinimo, atsižvelgiant į didelius socialinės politikos skirtumus visoje Europoje. Kilus COVID-19 pandemijai miestų ir regionų padėtis taip pat labai pasikeitė; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia stiprios Europos socialinės darbotvarkės svarbą, nes joje konkurencingumas ir socialinis teisingumas papildo vienas kitą. Socialinė darbotvarkė, žaliasis kursas ir skaitmeninė darbotvarkė yra glaudžiai susijusios, nes žalioji ir skaitmeninė transformacijos turi būti grindžiamos socialiniu teisingumu, lygybe ir aplinkos tvarumu. RK mano, kad svarbu, jog Teisingos pertvarkos fondas (TPF) atitiktų ES socialinį ramstį, kuriuo siekiama mažinti regionų skirtumus ir spręsti struktūrinių pokyčių ES regionuose problemą. Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas kaimo vietovėms, pramonės pertvarkos paveiktoms vietovėms, turinčioms didelių nuolatinių gamtinių arba demografinių trūkumų bei atokiausiems regionams, kurių nepalanki padėtis dėl COVID-19 pandemijos dar labiau pablogėjo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | dar kartą ragina įgyvendinant Europos semestrą geriau koordinuoti Europos ir nacionalinę ekonomikos ir socialinę politiką ir prašo užtikrinti, kad į šį koordinavimą būtų įtraukiamos vietos ir regionų valdžios institucijos, užtikrinant pasidalijamąjį valdymą, grindžiamą subsidiarumo principu. Pagal šį principą strateginio programavimo ir įgyvendinimo užduotys turi būti perduotos ne tik valstybėms narėms, bet ir vietos bei regionų valdžios institucijoms, kurios geriausiai gali veiksmingai reaguoti į vietos poreikius ir iššūkius; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad svarbu parengti aiškų, koordinuotą ir plataus užmojo Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimo veiksmų planą. Subsidiarumo ir proporcingumo principai nulems, kokiu lygmeniu ES ir valstybės narės įgyvendins siūlomas politikos ir teisėkūros priemones; |
| --- | --- |

5.

| 6. | primygtinai ragina Komisiją atsižvelgti į atitinkamas pagal ES miestų darbotvarkę įgyvendinant miestų partnerystes parengtas rekomendacijas, pavyzdžiui, dėl būsto, skurdo mieste, taip pat darbo vietų ir įgūdžių vietos ekonomikoje, ir dalyvaujamuosius darbo metodus taikyti taip pat įgyvendinant socialinę Europą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad COVID-19 pandemija neturi būti naudojamasi kaip dingstimi atidėti arba atšaukti Europos Komisijos komunikate nurodytus pasiūlymus dėl socialinio teisingumo gerinimo. Priešingai, krizė turi paspartinti ir suintensyvinti mūsų pastangas siekti struktūrinių pokyčių pereinant prie teisingesnės ir žalesnės ES. Turime kurti tvaresnes ekonomines ir socialines sistemas ateičiai; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pažymi, kad artimiausiu metu ekonomikos atkūrimo pastangoms būtinas tvirtas socialinis aspektas siekiant išlaikyti tvirtus socialinės apsaugos tinklus, išsaugoti darbuotojų darbo vietas ir išvengti neteisėto atleidimo iš darbo. Darbo rinkoje pažeidžiamiausi yra laikino ir netipinio užimtumo sąlygomis dirbantys asmenys, moterys, jaunimas, imigrantai ir neįgalieji. Kilus COVID-19 pandemijai darbą praradę žmonės nebūtinai galės grįžti į savo ankstesnį darbą. ES programomis turi būti remiamas žmonių, kuriems gresia nedarbas, bedarbių ir ekonomiškai neaktyvių žmonių, ypač tų, kuriems sunkiau patekti į darbo rinką (asmenų, kuriems gresia skurdas ir socialinė atskirtis, vienišų motinų ir vienišų tėvų, patiriančių suderinimo sunkumų, ir pan.) kvalifikacijos kėlimas. Visais šiais aspektais turi būti užtikrinamos lygios galimybės ir nediskriminavimas dėl lyties, lyties raiškos, gimimo vietos, etninės kilmės, politinių ir religinių pažiūrų, amžiaus, negalios, seksualinės orientacijos ar tapatybės, ligos, kalbos ar bet kokių kitų asmeninių ar socialinių sąlygų ar aplinkybių; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad susidarius tokioms aplinkybėms kaip dabar paspartėjo perėjimas prie skaitmeninių technologijų, todėl daugelyje darbo vietų reikėjo prisitaikyti prie skaitmeninimo ir nuotolinio darbo; rekomenduoja pasinaudoti pastaraisiais mėnesiais suteiktu postūmiu siekiant reglamentuoti nuotolinį darbą ir pripažinti jo indėlį mažinant priklausomybę nuo iškastinio kuro, nes šis nefizinis darbo būdas mažina naudojimąsi transporto priemonėmis; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pažymi, kad vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu ekonomikos atkūrimo priemonėmis reikia spręsti ekologinės ir skaitmeninės pertvarkų socialinio poveikio klausimą. Kuriant anglies dioksido neišskiriančią ateities ekonomiką mums reikia teisingos darbo rinkos, pagrįstos deramomis darbo vietomis, tvirta socialine apsauga ir galimybėmis surasti darbą vietovėse, kuriose žmonės gyvena; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atkreipia dėmesį į tai, kad pandemijos metu vietos ir regionų valdžios institucijų teikiamoms viešosioms paslaugoms teko labai svarbus vaidmuo. Nesant viešųjų paslaugų sistemos poveikis žmonėms būtų buvęs daug didesnis. Teisinga pertvarka reiškia, kad pripažįstamas pagrindinis vietos ir regionų lygmens vaidmuo teikiant kokybiškas viešąsias paslaugas. Viešųjų pirkimų ar valstybės pagalbos taisyklės negali riboti vietos ir regionų valdžios institucijų teikiant šias paslaugas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pažymi, kad ES yra kryžkelėje, kur galimas – ir netgi būtinas – naujas mąstymas. Kaip niekad svarbu investuoti į žmonių gerovę ir atsižvelgti į gerovės ekonomikos teikiamą naudą, kurioje pabrėžiama trijų darnaus vystymosi aspektų – socialinio, ekonominio ir aplinkos – pusiausvyra. Šie aspektai stiprina vienas kitą ir sudaro socialiai teisingos, tvarios ir klimatui nekenkiančios visuomenės pagrindą. Vietos ir regionų subjektai turi visas galimybes savo veikloje įgyvendinti gerovės ekonomiką, tačiau ES lygmens gairės taip pat reikalingos; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mano, kad viešieji pirkimai yra dar viena sritis, prisidedanti prie teisingos pertvarkos ir novatoriškų sprendimų paieškos, nes viešųjų pirkimų procedūros gali padėti užkirsti kelią aplinkosaugos ir socialiniam dempingui į viešųjų pirkimų procedūros kriterijus įtraukiant kokybinius, aplinkosauginius ir (arba) socialinius aspektus. Vis dėlto, toks įtraukimas tebėra neprivalomas, todėl reikia dėti daugiau pastangų siekiant paskatinti viešuosiuose pirkimuose dalyvaujančius ekonominės veiklos vykdytojus pasiūlyti geresnes bendras darbo sąlygas ir darbo vietas, skirtas įdarbinti žmones, kuriems sudėtinga patekti į darbo rinką, arba asmenis, kuriems gresia socialinė atskirtis ir skurdas, bei didinti jų galimybes įsidarbinti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad įmonės, įskaitant tas, kurios dalyvauja viešuosiuose pirkimuose, turi aiškiai atsižvelgti į žmogaus teises tiek savo veikloje, tiek subrangos grandinėse; todėl siūlo ES lygmeniu priimti įmonių atsakomybės nuostatas, grindžiamas JT išsamaus patikrinimo žmogaus teisių srityje principu. |
| --- | --- |

14.

Lygios galimybės ir darbo vietos visiems

| 15. | pritaria Komisijos tikslui didinti užimtumą ir kurti daugiau kokybiškų darbo vietų ES. Siekiant panaikinti įgūdžių ir darbo vietų disbalansą, reikalingas daugiadalykis ir iniciatyvus požiūris. Ateityje įgūdžių paklausa darbo rinkoje didės, ypač darbo vietų, susijusių su dirbtinio intelekto taikymu ir plėtojimu, taip pat su klimato kaitos poveikio švelninimu, prisitaikymu prie jos ir jos išnaudojimu. Naujoji ES pramonės strategija turi remti kokybiškų darbo vietų kūrimą ir pramonės konkurencingumą. Strategija taip pat turi būti stiprinamas Europos atsparumas, pavyzdžiui, didinant pagrindinių sveikatos priežiūros prietaisų ir apsaugos priemonių gamybą ES. Strategijos „Europa 2020 m.“ laikotarpis greitai baigsis, todėl atsižvelgiant į darnaus vystymosi tikslus būtina nauja ilgalaikė ES augimo ir užimtumo strategija, kad būtų galima susieti įvairius integracinio ekonomikos augimo, užimtumo, skurdo mažinimo ir pramonės konkurencingumo tikslus; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atkreipia dėmesį į tai, kad tam tikri užimtumo sektoriai susidūrė su neproporcingai didele COVID-19 pandemijos rizika, visų pirma sveikatos priežiūros sektorius ir paslaugos; pabrėžia tinkamai nustatomos su koronavirusu susijusios profesinės rizikos veiklos sektoriuose svarbą ir akcentuoja, kad visi darbuotojai, patiriantys tokią riziką, ne tik nusipelno didelio visuomenės pripažinimo, bet ir visų pirma jiems reikia saugių darbo sąlygų; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pažymi, kad pandemijos virulentiškumas atskleidė sveikatos priežiūros sistemų trūkumus daugelyje Europos Sąjungos šalių, todėl būtina stiprinti Europos sveikatos priežiūrą sudarant palankesnes sąlygas ir skatinant mokslinius tyrimus visuose sektoriuose, ypač priežiūros, slaugos ir tyrimų srityse; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atkreipia dėmesį į tai, kad dėl demografinių pokyčių Europoje daugelyje valstybių narių ir regionų trūks darbo jėgos. Todėl svarbu užtikrinti tarpvalstybinį darbo jėgos judumą ir darbuotojų teises. Įgūdžių trūkumo problema, ypač mažose vietos ir regioninėse kaimo bendruomenėse, turėtų būti sprendžiama pasitelkiant švietimą, naujas technologijas ir didinant nuotolinį darbą. ES taip pat turi imtis ilgalaikių veiksmų kaimo vietovėse; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atkreipia dėmesį į tai, kad keičiantis darbo rinkai daugėja žmonių, kuriems kyla pavojus prarasti darbą dėl pasenusių įgūdžių ar robotikos. Naujausi įgūdžiai ir galimybė mokytis visą gyvenimą yra kaip niekada svarbūs. Karjeros metu į įgūdžių atnaujinimą reikia žiūrėti kaip į visumą skirtingose gyvenimo situacijose, skirtinguose darbo santykiuose ir iš skirtingų švietimo poreikių turinčių žmonių perspektyvos. Atsižvelgdamas į svarbą, susijusią su tolesniu darbingo amžiaus žmonių mokymu ir perkvalifikavimu įsidarbinimo galimybių požiūriu ir bendrą darbo jėgos konkurencingumą bei į tokio mokymo finansines pasekmes, Regionų komitetas palankiai vertintų atitinkamą Europos socialinių partnerių susitarimą; Tokiame susitarime galima būtų nagrinėti, kaip sudaryti palankesnes sąlygas dirbantiems asmenims mokytis užtikrinant teisę į kokybišką mokymą ir mokymąsi visą gyvenimą, siekiant sėkmingai įveikti permainas darbo rinkoje, kaip įtvirtinta Europos socialinių teisių ramstyje; |
| --- | --- |

19.

| 20. | remia pertvarkytą Jaunimo garantijų iniciatyvą, kuria siekiama veiksmingiau kovoti su jaunimo nedarbu; ji turėtų būti nuolatinė ir taikoma žmonėms iki 30 metų. Iniciatyva turėtų būti taikoma pažeidžiamoms grupėms (pavyzdžiui, nesimokančiam, nedirbančiam ir mokymuose nedalyvaujančiam jaunimui, nelydimam migrantų kilmės jaunimui ir sunkiomis sąlygomis užaugusiam jaunimui) ir ypatingą dėmesį reikėtų skirti perėjimo iš švietimo sistemos į darbo rinką priemonėms. Garantijos finansavimas turėtų būti padidintas pagal ESF+, o valstybės narės, kuriose jaunimo nedarbas viršija ES vidurkį, jaunimui remti turėtų skirti ne mažiau kaip 15 % ESF+ išteklių, kuriems taikomas pasidalijamasis valdymas. Jaunimas turėtų įgyti įgūdžių, visų pirma susijusių su perėjimu prie žaliosios ir skaitmeninės ekonomikos. Europos semestro kontekste turėtų būti stebimas Jaunimo garantijų iniciatyvos įgyvendinimas nacionaliniu lygmeniu, siekiant užtikrinti, kad ji būtų prieinama visiems jaunuoliams visose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

20.

| 21. | mano, kad kokybiškas, įtraukus ir abipusiai pripažįstamas švietimas, taip pat pilietinis ugdymas, stiprina Europinę tapatybę ir padeda laisvai judėti, dirbti ir gyventi visoje ES, o tai yra Europos pilietybės kertinis akmuo. Padidinus švietimo ir įgūdžių lygį galima sumažinti nelygybę. Todėl reikia imtis veiksmų siekiant didinti lygybę švietimo srityje, kad mokymosi trajektorijos nepriklausytų nuo šeimos aplinkos, etninės kilmės, negalios ar lyties; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atkreipia dėmesį į tai, kad būtina kuo skubiau užtikrinti visų besimokančių asmenų teisę į švietimą ir mokymą sustiprinant švietimo ir mokymo sistemų atsparumą krizėms, pavyzdžiui, per švietimo skaitmeninimą ir tinkamą mokytojų mokymą. Nuotoliniam mokymuisi ir e. mokymuisi būtina įranga ir junglumas turėtų būti laikoma teisingos pertvarkos dalimi, o prieiga prie jų turėtų būti užtikrinta vienodomis sąlygomis, siekiant panaikinti esamą skaitmeninę atskirtį, jos sudėtingumą ir didelį poveikį socialinėms teisėms, nes dėl nepakankamos prieigos prie naujų technologijų ir informacinės visuomenės blogėja tokių asmenų nepalanki padėtis ir kartu atsiranda naujų socialinės atskirties formų; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pažymi, kad pakankamai kokybiškas ir tinkamos trukmės išsilavinimas yra būtina ateities užimtumo sąlyga. Šiuo tikslu reikės skirti daugiau išteklių ir intensyvaus sistemingo švietimo vaikų darželiuose, ikimokyklinio, pradinio ir pagrindinio vidurinio ugdymo įstaigose, siekiant užtikrinti, kad visi galėtų įgyti tinkamų pagrindinių įgūdžių ir pereiti į aukštesnįjį vidurinį ugdymą. Vidurinio išsilavinimo neturintiems asmenims labai sunku įsidarbinti ir jiems kyla didelė marginalizacijos rizika. Asmenys, kuriems reikia specialios paramos, ir neįgalieji turėtų turėti tokias pačias galimybes įgyti tinkamus pagrindinius įgūdžius ir bent vidurinį išsilavinimą; siekiant sukurti įtraukią visuomenę, mokymosi sunkumų turintiems asmenims turėtų būti sudarytos sąlygos įgyti universaliųjų įgūdžių, kad jie galėtų sėkmingai dalyvauti visuomenės gyvenime ir pasinaudoti geresne gyvenimo kokybe; |
| --- | --- |

23.

| 24. | palankiai vertina tai, kad atnaujinta Europos įgūdžių darbotvarkė ir plėtojamas profesinis rengimas ir mokymas siekiant patenkinti naujų profesijų, visų pirma susijusių su žaliąja ir skaitmenine pertvarka bei dirbtiniu intelektu, įgūdžių poreikius. Darbdaviams šiuo metu vis dažniau reikia ne tik konkrečiai specialybei reikiamą kvalifikaciją, bet ir universaliųjų arba socialinių emocinių gebėjimų turinčių darbuotojų. Kiekvienam studentui turi būti parengtas individualus mokymosi planas, jam turi būti suteikta galimybė atlikti kokybiškas stažuotes ir gauti paramą karjeros planavimui bei veiklos rezultatų valdymui; ragina Įgūdžių darbotvarkėje spręsti susirūpinimą keliančius klausimus, susijusius su galimu darbo vietų praradimu dėl padidėjusio darbo rinkos robotizavimo, taip pat su pažeidžiamų ir sunkiai į darbo rinką patenkančių grupių mokymo ir užimtumo galimybėmis, laikantis lygių galimybių ir nediskriminavimo principų; |
| --- | --- |

24.

| 25. | rekomenduoja žinias, įgūdžius ir kompetencijas, įgytas per profesinį gyvenimą ir neformalųjį švietimą bei savanorišką veiklą, taip pat žinias, įgūdžius ir kompetencijas, įgytus studijuojant užsienyje, nustatyti ir pripažinti ES lygmeniu. Darbo vietoje ir kitur įgyti įgūdžiai gali būti kaupiami, pavyzdžiui, „Europass“ dokumentų rinkinyje arba skaitmeniniuose mokymosi ženkleliuose („Open Badge“); |
| --- | --- |

25.

| 26. | pritaria idėjai paspartinti Europos švietimo erdvės kūrimą siekiant užtikrinti aukštos kokybės švietimą visiems ir galimybę patekti į darbo rinką visoje Europos bendrojoje rinkoje. ES turėtų stiprinti švietimo sistemų ir skirtingų mokymo programų bendradarbiavimą ir toliau stiprinti bendradarbiavimą vykdant Bolonijos procesą. Norint sėkmingai įgyvendinti Europos žaliąjį kursą, pasibaigus pandemijai į programą „Erasmus +“ taip pat reikės įtraukti aplinkosaugos aspektus; |
| --- | --- |

26.

| 27. | mano, kad skaitmeninio švietimo veiksmų plane pagrindinį dėmesį reikia skirti tiek suaugusiųjų, tiek vaikų ir jaunimo kritinio mąstymo ir žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumo stiprinimui, kad jie galėtų kovoti su didžiuliu melagingų naujienų srautu ir suprasti algoritmų ir mašininio sprendimų priėmimo svarbą kasdieniame gyvenime. Reikėtų nustatyti vienodus nuotolinio mokymosi kokybės kriterijus. Vietos valdžios institucijų savo reikmėms užsakytos platformos turėtų būti reguliariai gaminamos pagal programinės įrangos licenciją, leidžiančią užsakančiajai įstaigai kurti ir platinti produktą pagal savo pačių poreikius. Tai paskatins tinkamą Europos skaitmeninio švietimo ekosistemų plėtotę, o pagal projektus mokami mokesčiai daugiausia bus skirti regioniniams ir vietos subjektams, o ne veiklos vykdytojams už ES ribų; |
| --- | --- |

27.

| 28. | mano, kad svarbu didinti Europos konkurencingumą skatinant verslo modelių įvairovę, todėl pritaria Komisijos pasiūlytam Socialinės ekonomikos veiksmų planui, kurio tikslas turėtų būti stiprinti pasitikėjimą po krizės įtraukiant visuomenę, didinti socialines investicijas ir inovacijas ir kurti darbo vietas žmonėms, kuriuos sunkiau įdarbinti. Europos Komisija, valstybės narės ir vietos bei regionų valdžios institucijos turėtų integruoti socialinės ekonomikos aspektą į pagrindines politikos sritis, programas ir praktiką, kad socialinės įmonės galėtų pasinaudoti visomis pagrindinėmis Sąjungos finansavimo programomis ir turėtų geresnes galimybes dalyvauti viešuosiuose konkursuose. Dėl vietos atsakomybės jausmo socialinės įmonės bus mažiau linkusios perkelti savo verslo veiklą kitur, nes jos taip pat turės kitų vietos aplinkos apsaugos ar pilietinių tikslų; |
| --- | --- |

28.

| 29. | mano, kad siekiant užtikrinti teisingą pertvarką svarbu moterų ir vyrų lygybės skatinimą įtraukti į visas ES politikos sritis, ypatingą dėmesį skiriant pažeidžiamoje padėtyje esančių moterų (smurto dėl lyties aukų, vienišų motinų ir t. t.) įtraukčiai. Koronaviruso krizės poveikis vyrams ir moterims taip pat buvo skirtingas ir imantis veiksmų po krizės į tai reikia atsižvelgti. |
| --- | --- |

29.

Tinkamos darbo sąlygos

| 30. | pritaria Komisijos nuomonei, kad tinkamoms darbo sąlygoms reikia tvirto socialinio dialogo, kuriam vykstant darbuotojai ir darbdaviai galėtų kartu rasti geriausiai jų poreikius atitinkančius sprendimus. Siekiant išlaikyti darbo sąlygas svarbu įtraukti darbuotojus, todėl socialiniai partneriai turi dalyvauti gyvendinant visas pagrindines ES iniciatyvas, įskaitant Europos žaliąjį kursą. Darbo vietoje reikia užmegzti dialogą apie tai, kaip keičiant kasdienio darbo metodus ir veiklos praktiką sumažinti anglies pėdsaką; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atidžiai stebi pažangą, susijusią su Komisijos Europos iniciatyva dėl minimalaus darbo užmokesčio, kuria siekiama skatinti teisingą darbo užmokestį ir gerinti minimalų darbo užmokestį ES šalyse, kuriose darbo užmokestis yra mažas; be to, pabrėžia, kad bet kokia Europos iniciatyva dėl minimalaus darbo užmokesčio neturi būti universali, tačiau turi būti apsaugotas darbo užmokesčio nustatymas kolektyvinėmis sutartimis tose šalyse, kuriose tokia sistema egzistuoja, ir būtina gerbti socialinių partnerių savarankiškumą. Gerai veikiančios kolektyvinės derybos ir visapusiškos kolektyvinės sutartys yra pagrindinis būdas teisingam darbo užmokesčiui pasiekti ir kitoms darbo sąlygoms nustatyti, nes darbuotojai ir darbdaviai geriausiai žino savo sektorių ir regioną; |
| --- | --- |

31.

| 32. | laukia būsimo Komisijos pasiūlymo dėl darbo užmokesčio skaidrumo priemonių, kurios yra svarbios siekiant panaikinti vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą. Vienodas darbo užmokestis turėtų būti skatinamas rengiant teisės aktus ir kolektyvines sutartis, taip pat įgyvendinant konkrečias priemones darbo vietoje. Moterys ES vidutiniškai uždirba 16 % mažiau nei vyrai ir tai atsispindi dar didesniame moterų pensijų skirtume, todėl Europos Komisijos lyčių lygybės strategija yra svarbi; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pritaria tam, kad būtų atnaujinta sveikatos ir saugos darbe strategija ir kai kurios direktyvos, susijusios su tokiais klausimais kaip psichosocialinis stresas ir ergonominė rizika. Gerovė darbe ir prasmingas darbas taip pat yra konkurencingas viešojo sektoriaus turtas, susijęs su darbuotojų apsauga ir darbdavių reputacijos valdymu, ir tai yra veiksniai, sudarantys sąlygas ilgesniam profesiniam gyvenimui. Ypatingą dėmesį reikia skirti su darbu susijusių mirtinų nelaimingų atsitikimų, profesinių ligų, įskaitant profesinį vėžį, raumenų ir kaulų sistemos sutrikimus, su darbu susijusio streso ir bet kokio priekabiavimo darbe dėl lyties, rasės, pasaulėžiūros, negalios ar seksualinės orientacijos prevencijai, taip pat pakankamiems ištekliams stebėsenai. Kiti svarstytini klausimai – tarpvalstybinių pandemijų keliamo pavojaus sveikatai prevencija, taip pat naujos technologijos ir darbo modeliai. RK ragina imtis priemonių darbuotojų saugai skatinti, be kita ko, atsižvelgiant į tarpvalstybinį darbą ir naujas darbo vietas bei moterų ir vyrų lygybę. Reikia atsižvelgti į klimato kaitos poveikį darbo sąlygoms ir darbuotojų apsaugos priemonėms; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pažymi, kad nauji darbo modeliai, pavyzdžiui, nuolatinis ryšys, nuotolinis darbas, mobilusis darbas ir algoritmais grindžiamas įdarbinimas ir valdymas, gali padidinti našumą ir darbo jėgos lankstumą, tačiau šiuo atveju reikalingi bendri darbuotojų ir darbdavių sprendimai ir susitarimai dėl darbo saugos, siekiant pagerinti darbuotojų gerovę ir užkirsti kelią naujų rūšių streso atsiradimui. Dėl vis didėjančio darbo modelių skaitmeninimo reikia atnaujinti Europos taisykles, reglamentuojančias darbo sąlygas ir darbo laiką, be kita ko, nuostatas nustatyti teisę atsijungti. Tam taip pat reikia pozityviosios diskriminacijos priemonių, skirtų grupėms, kurios yra ypač pažeidžiamos skaitmeninės atskirties požiūriu (imigrantams, skurdą ir socialinę atskirtį patiriantiems asmenims, etninėms mažumoms, taip pat asmenims, patiriantiems skaitmeninę atskirtį, kurią lemia lyčių, kartų ir teritoriniai veiksniai). Be technologijomis grindžiamo produktų kūrimo, daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama į žmones orientuotiems metodams, paslaugoms ir produktams, kurie būtų projektuojami kartu su galutiniais darbo vietoje esančių sistemų vartotojais. Turi būti susitarta dėl etiško naudojimosi dirbtiniu intelektu darbo vietoje principų ir organizuoti perkvalifikavimo priemones darbo vietose, kuriose dirbtinis intelektas keičia veiklą arba ją perima. Todėl Komitetas palankiai vertina pagrindinių Europos tarpsektorinių socialinių partnerių – BusinessEurope, SMEunited, CEEP ir ETUC bendrą įsipareigojimą optimizuoti skaitmeninimo darbo rinkoje teikiamą naudą ir spręsti su juo susijusius uždavinius sudarant atskirą pagrindų susitarimą dėl skaitmeninimo (1); |
| --- | --- |

34.

| 35. | pakartoja, kad būtina išsami ekonomikos sistema siekiant užtikrinti visų darbuotojų socialinę apsaugą ir socialines teises – nuo sveikatos ir saugos iki mokymosi visą gyvenimą, kad būtų galima sukurti vienodas sąlygas platformų ekonomikai ir tradicinei ne interneto ekonomikai (2). RK ragina imtis priemonių socialiniam dialogui skatinti, be kita ko, dėl darbo platformose tarpvalstybinių aspektų; |
| --- | --- |

35.

| 36. | mano, kad už darbo ir šeiminio gyvenimo derinimą ir toliau turėtų būti atsakingi socialiniai partneriai. Priemonės profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrai užtikrinti, pavyzdžiui, atostogos dėl šeiminių priežasčių, vienišų motinų ir vienišų tėvų šeimoms skirtos priežiūros programos, gali padėti padidinti moterų užimtumo lygį ir gimstamumą, taip pat sustiprinti saugą, sveikatą ir gerovę bei pasiekti, kad moterys galėtų vienodomis sąlygomis patekti į darbo rinką; |
| --- | --- |

36.

Socialinė apsauga ir įtrauktis

| 37. | atkreipia dėmesį į naujos priemonės SURE, kurią taikant valstybėms narėms teikiama laikina parama siekiant sumažinti nedarbo riziką ekstremaliųjų situacijų atveju, svarbą. Įgyvendinant SURE įgyta patirtis nuo nacionalinio iki vietos lygmens turi būti panaudota Europos Komisijai rengiant pasiūlymą dėl Europos nedarbo draudimo išmokų perdraudimo sistemos, kuria siekiama sumažinti nedarbo poveikį valstybių narių viešiesiems finansams. Įgyvendinant šią iniciatyvą pagrindinis vaidmuo turi tekti vietos ir regionų valdžios institucijoms; |
| --- | --- |

37.

| 38. | labai palankiai vertina tai, kad daug dėmesio skiriama vaikų gerovės didinimui ir vaikų rėmimui iki pilnametystės. Vaiko garantijų sistema turėtų būti užtikrinamos vaikų galimybės naudotis pagrindinėmis paslaugomis, sveikatos priežiūros, ankstyvojo ugdymo ir švietimo paslaugomis iki pilnametystės, ir sudarytos sąlygos jiems gyventi deramame būste ir tinkamai maitintis. Ypač svarbu, kad Vaiko garantijų iniciatyva būtų apsaugomos pažeidžiamiausių vaikų teisės. Ypač palankiai vertinamas pasiūlymas panaudoti ne mažiau kaip 5 % visų ESF + išlaidų siekiant padėti vaikams išbristi iš skurdo. Vaiko teisių apsauga ir investavimas į vaikų ateitį yra ne tik moralinė pareiga, bet ir pati svarbiausia investicija į tvarią ateitį; |
| --- | --- |

38.

| 39. | yra įsitikinęs, kad Europos Sąjunga turi galimybių daryti teigiamą poveikį darbo ir aplinkos sąlygoms trečiosiose šalyse, visų pirma sudarydama plataus užmojo prekybos susitarimus šiais klausimais. Atsižvelgdamas į tai, Komitetas pritaria minčiai pavesti naujajam už prekybos taisyklių laikymosi užtikrinimą atsakingam vyriausiajam pareigūnui užtikrinti darbo ir aplinkos apsaugos standartų laikymąsi prekybos susitarimuose. Todėl šis atsakingas pareigūnas turėtų reguliariai konsultuotis su profesinėmis sąjungomis ir darbdaviais dėl darbo teisių pažeidimų; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pritaria Komisijos nuomonei, kad svarbu toliau aktyviai kovoti su skurdu. Pagrindiniai šios veiklos aspektai – parama ieškant darbo, kokybiška ir įperkama sveikatos priežiūra, galimybės gauti išsilavinimą ir mokymą, būstą ir pagrindinių poreikių tenkinimas. Įsiskolinimas taip pat gali lemti nuolatinį skurdą ir atskirtį. Todėl reikėtų sugriežtinti taisykles dėl rinkodaros ir nesąžiningų sąlygų, susijusių su trumpalaikiais didelės rizikos vartojimo kreditais. Taip pat turėtų būti įgyvendinama valstybių narių geroji patirtis, pavyzdžiui, tarpusavio skolinimo srityje. Dirbančiųjų skurdo prevencija yra ypatingas klausimas, kurį galima spręsti nustatant tinkamą darbo užmokestį ir kitus darbo standartus, taip pat kontroliuojant pragyvenimo išlaidų, visų pirma būsto išlaidų, didėjimą miestuose ir ekonomikos augimo centruose. Nacionalinės pajamų apsaugos sistemos ir susijusios paramos paslaugos ekonomiškai neaktyviems žmonėms yra paskutinė priemonė deramoms gyvenimo sąlygoms užtikrinti. Svarbu, kad Komisija taip pat atkreipia dėmesį į naujus iššūkius, susijusius su pajamų paskirstymu, pereinant prie anglies neutralumo ekonomikos. RK pritaria tam, kad būtų nagrinėjamos skurdo priežastys ir vykdoma kovos su juo politika, ir ragina imtis veiksmingų priemonių ir parengti strategiją, kaip gerokai sumažinti skurdą; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pripažįsta, kad senėjimas kelia problemų sistemų tvarumui, tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad jis taip pat atveria naujų galimybių naujai ekonominei veiklai. Vyresnio amžiaus žmonės, kaip nepriklausomi ir aktyvūs paslaugų vartotojai ir visuomenės nariai, gali svariai prisidėti prie ekonomikos augimo. Norint prailginti žmonių profesinį gyvenimą svarbu pasinaudoti vyresnio amžiaus darbuotojų žiniomis ir gerinti jų profesinius įgūdžius. Sveikam senėjimui būtinos sveikatingumo skatinimo, ligų prevencijos ir kovos su vienišumu priemonės; be to, reikėtų gerinti gerovę darbe, bendrąją sveikatą ir atsparumą darbe, siekiant užtikrinti, kad ilgesnė gyvenimo trukmė taip pat lemtų ilgesnį darbingą amžių. Galimybės naudotis įperkamomis ir kokybiškomis ilgalaikės priežiūros paslaugomis užtikrinimas yra labai svarbus siekiant išlaikyti deramą gyvenimo lygį senatvėje. Siekiant atidėti ilgalaikės priežiūros poreikį ir sutrumpinti jos trukmę, reikia gerinti vyresnio amžiaus žmonių funkcinius pajėgumus ir sudaryti jiems galimybes naudotis prevencinėmis paslaugomis bei vyresnių žmonių aktyvumo priemonėmis. Būtina užkirsti kelią pensininkų skurdui ir geriausias būdas tai padaryti – užtikrinti adekvačias pensijas, garantuojant kiekvieno teisę sulaukus vyresnio amžiaus turėti oriam gyvenimui būtinų išteklių, kartu atsižvelgiant į didelį vyrų ir moterų pensijų skirtumą. Šiame kontekste bus palankiai vertinama Komisijos ataskaita dėl demografinių pokyčių poveikio ir Žalioji knyga dėl senėjimo; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pabrėžia galimybės naudotis įperkamomis sveikatos priežiūros paslaugomis svarbą. Investuojant į prevencines priemones ir laiku teikiant sveikatos priežiūros paslaugas galima apriboti sveikatos priežiūros išlaidas. Plėtojant skaitmenines paslaugas, taip pat naujus ir integruotus sveikatos priežiūros ir socialinių paslaugų modelius, taip pat bus galima vykdyti ekonomiškai efektyvius ir į pacientą ir (arba) klientą orientuotus procesus. Viena iš sričių, kur derinamos socialinės ir sveikatos paslaugos, yra psichinė sveikata. Jei šioje srityje paslaugos teikiamos kuo anksčiau paprastai išvengiama problemų blogėjimo ir išlaidų didėjimo. Komisijos pasiūlymas dėl Europos kovos su vėžiu plano yra sveikintinas. Taip pat reikėtų pažymėti, kad atsparumas antimikrobiniams vaistams (AAM) yra didelė tarpvalstybinio pobūdžio grėsmė sveikatai, todėl ES turi toliau imtis veiksmų, kad sumažintų atsparumą antibiotikams valstybėse narėse; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pabrėžia, kad reikia remti ir saugoti biologinę įvairovę ir aplinką, nes šios sritys daro didelį poveikį vietos plėtrai vietovėse, kurių ekonomika labiau priklauso nuo žemės ūkio veiklos ir nuo biokultūros aplinkos bei biologinės įvairovės vertės ir išteklių. Šis klausimas yra labai svarbus socialiniu požiūriu, nes jis daro poveikį gyvenimo lygiui, užimtumui, migracijai ir švietimo lygiui, profesiniam mokymui ir galimybėms jaunimui šiose vietovėse; |
| --- | --- |

43.

| 44. | atkreipia dėmesį į tai, kad gerovės skatinimas neatsiejamas nuo savivaldybių vietos ir regionų tapatybės stiprinimo, asmenų ir bendruomenių įgalėjimo ir aktyvios įtraukties skatinimo. Kad pertvarka iš tiesų būtų teisinga, žmonės turėtų turėti lygias galimybes dalyvauti priimant jiems poveikio darančius sprendimus ir daryti jiems įtaką. |
| --- | --- |

44.

2020 m. spalio 14 d., Briuselis

Europos regionų komiteto pirmininkas

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  https://www.businesseurope.eu/sites/buseur/files/media/reports_and_studies/2020-06-22_agreement_on_digitalisation_-_with_signatures.pdf.

1

(2)  RK nuomonė „Darbas platformose – reguliavimo sunkumai vietos ir regionų lygmeniu“ (COR-2019–02655).

2

---

| 2020 12 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 440/49 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 440/49

---

Europos regionų komiteto nuomonė „Nuolatinis vietos ir regionų valdžios institucijų dialogas su piliečiais“

(2020/C 440/09)

| Pranešėjas | Declan McDONNELL (IE/EA), Golvėjaus miesto tarybos narys |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas | Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europa 2019 m. gegužės mėn. Pasirengimas vieningesnei, stipresnei ir demokratiškesnei Sąjungai vis neramesniame pasaulyje. Europos Komisijos medžiaga 2019 m. gegužės 9 d. Sibiu (Rumunija) vyksiančiam neoficialiam ES 27 valstybių narių vadovų susitikimui“
  COM(2019) 218 final |

Pranešėjas

Declan McDONNELL (IE/EA), Golvėjaus miesto tarybos narys

Pamatinis dokumentas

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europa 2019 m. gegužės mėn. Pasirengimas vieningesnei, stipresnei ir demokratiškesnei Sąjungai vis neramesniame pasaulyje. Europos Komisijos medžiaga 2019 m. gegužės 9 d. Sibiu (Rumunija) vyksiančiam neoficialiam ES 27 valstybių narių vadovų susitikimui“

COM(2019) 218 final

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

Preambulė

| 1. | primena, kad svarbu suprasti ir perduoti piliečių ir vietos bei regionų atstovų įžvalgas ir lūkesčius, siejamus su ES, įtvirtinti ES politiką vietoje siekiant pokyčių žmonių gyvenime ir kurti Sąjungą laikantis principo „iš apačios į viršų“, kaip teigiama nuomonėje Svarstymai apie Europą. Vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo atkuriant pasitikėjimą Europos Sąjunga (1); mano, kad kelias į ES demokratinį atgimimą, be kitų taikomų priemonių, įmanomas tik įtraukus vietos lygmenį; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mano, kad principu „iš apačios į viršų“ grindžiami komunikacijos kanalai ir dalyvavimo priemonės papildo ir stiprina atstovaujamąją demokratiją, taip pat skatina aktyvų subsidiarumą, suteikiant piliečiams daugiau galių pareikšti nuomonę po rinkimų ir tarp jų; yra įsitikinęs, kad skaidriam, rimtam ir susijusiam piliečių dalyvavimui būtinas įgalėjimas, taigi ir konkretus dalyvavimas sprendimų priėmimo procesuose, ir mano, kad šiuo atveju nepakanka tik formalios komunikacijos. Tikras dalyvavimas didina atstovaujamosios demokratijos teisėtumą ir veiksmingumą 1) didindamas komunikaciją siekiant užkirsti kelią konfliktams, 2) sudarydamas sąlygas pasiekti konsensusą ir, svarbiausia, 3) stiprindamas priimtų sprendimų galią ir aiškindamas jų loginį pagrindą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pritaria Europos Komisijos dokumente pareikštoms nuomonėms, pateiktoms neoficialiame ES 27 vadovų susitikime Sibiu (2), visų pirma visam svarstymui apie komunikacijos iššūkius, įskaitant susiskaidymą ir dezinformaciją; supranta, kad komunikacija yra būtina išankstinė sąlyga, kad piliečiai galėtų priimti informacija pagrįstus sprendimus ir visapusiškai dalyvauti Europos demokratijoje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad Europos institucijos turi įsipareigoti glaudžiau bendradarbiauti su piliečiais, kad būtų galima geriau suprasti Europos politikos formavimo procesą, pagerinti tokio politikos formavimo veiksmingumą ir efektyvumą bei išvengti populistų siūlomų supaprastintų variantų, kurie neišvengiamai pablogintų tinkamą demokratijos veikimą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | patvirtina, kad yra pasiryžęs atverti dvikrypčius komunikacijos tarp Europos institucijų ir Europos piliečių kanalus, sutelkti dėmesį į žmonių kasdienines problemas ir skatinti piliečių dalyvavimą formuojant Europos politiką. COVID-19 pandemija taip pat parodė, kad reikalingas komunikacijos kanalas, kuris galėtų toliau veikti nepaisant krizių ir ypač krizių metu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pripažįsta, kad COVID-19 pandemija paskatino skaitmeninių medijų ir internetinių konferencijų sistemų naudojimą, ir mano, kad skaitmeninimas suteikia galimybių piliečių dalyvavimui kilus krizei; pastaraisiais mėnesiais piliečių dalyvavimas persikėlė į skaitmeninius forumus ir konferencijas, leidžiančias piliečiams greičiau, plačiau ir įtraukiau dalyvauti sprendimų priėmimo procesuose; |
| --- | --- |

6.

| 7. | palankiai vertina būsimą Konferenciją dėl Europos ateities ir pritaria Europos Parlamento raginimui, išdėstytam jo 2020 m. birželio 18 d. rezoliucijoje, į Konferencijos įgaliojimus įtraukti įsipareigojimą imtis prasmingų tolesnių veiksmų ir prasmingai tiesiogiai įtraukti piliečius, ir jo pozicijai, kad „tiesioginis piliečių, pilietinės visuomenės organizacijų, socialinių partnerių ir išrinktų atstovų dalyvavimas turi išlikti Konferencijos prioritetas“; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad Konferencija turėtų būti ne tik vienkartinis terminuotas procesas, bet ir galimybė persvarstyti ir reformuoti ES veikimo būdus ir tai, kaip ją suvokia jos piliečiai; todėl norėtų pasiūlyti nuolatinio dialogo su piliečiais mechanizmą, kurį būtų galima išbandyti Konferencijos metu, tačiau kurio esmė būtų sukurti ilgalaikį struktūrinį piliečių dalyvavimo formuojant ES politiką mechanizmą, vadovaujant vietos ir regionų valdžios institucijoms, kurios yra arčiausiai piliečių esantis valdžios lygmuo, ir numatant aiškų grįžtamosios informacijos mechanizmą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pakartoja savo raginimą Komisijai, išdėstytą Rezoliucijoje dėl Europos Komisijos 2021 m. darbo programos (3), „bendradarbiauti su RK rengiant bandomąjį nuolatinio ir struktūrinio dialogo su piliečiais per vietos ir regionų valdžios institucijas modelį, kuris sudarytų sąlygas dvikrypčiam piliečių ir ES institucijų bendravimo procesui ir kuris vėliau galėtų pagerinti ES sprendimų priėmimą ilgalaikėje perspektyvoje“; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tvirtina, kad visose su piliečių dialogais susijusiose viešosiose konsultacijose turi būti maksimaliai užtikrintas pliuralizmas; pabrėžia, kad tai reiškia, jog visos programos, pranešėjų sąrašai, ekspertų grupės, literatūra ir dokumentai turi būti subalansuoti ir, siekiant paskatinti išsamią diskusiją, jie turi užtikrinti, kad būtų pateikta daug skirtingų požiūrių, atspindinčių nuomonių įvairovę Europoje; pabrėžia, kad tokių posėdžių dalyvių atranka turi vykti visiškai nepriklausomai ir be jokio politinio įsikišimo; |
| --- | --- |

10.

Vietos ir regionų valdžios institucijos – piliečių ir ES institucijų jungiamoji grandis

| 11. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad Europos institucijos gali atrodyti fiziškai ir dar labiau kultūriniu požiūriu nutolusios nuo kasdienio Europos piliečių gyvenimo; ragina atstovaujamąsias institucijas, pavyzdžiui, regionų ir vietos valdžios institucijas, ypač tas, kurios šiuo metu nedalyvauja piliečių dalyvavimo mechanizmuose, atlikti aktyvų vaidmenį kuriant veiksmingus ir prasmingus ryšių kanalus su piliečiais formuojant bei įgyvendinant paklausa grindžiamą ES politiką, tačiau pabrėžia, kad tai turi būti daroma branginant piliečių laiką ir siekiant gauti rezultatų; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina vietos ir regionų valdžios institucijas iš visos ES šviesti piliečius apie ES ir skatinti piliečius imtis vaidmens dalyvaujamojoje demokratijoje. Pripažįstama, kad piliečiai gali dalyvauti tik tuo atveju, jei taikomi novatoriški metodai ir jei piliečiai yra visapusiškai informuoti apie politikos raidos ir (arba) finansavimo sprendimų poveikį jų teritorijai. Skatinama naudotis skaitmeninėmis technologijomis ir socialinėmis medijomis, taip pat bendradarbiauti su savanorių organizacijomis; atkreipia dėmesį į sėkmingus piliečių telkimo metodus, pavyzdžiui, atsitiktine tvarka atrenkant piliečius telefonu, pagal gyventojų registrą arba einant nuo vienų durų prie kitų, kad būtų galima pasiekti gerokai platesnę gyventojų dalį; |
| --- | --- |

12.

CitizEN tinklas. Piliečių dalyvavimo ES tinklas – piliečių dalyvavimo ekosistema

| 13. | siūlo sukurti savanorišku piliečių dalyvavimu grindžiamą visos ES tinklą CitizEN, kuris būtų pagrindinis strategijų, metodikos ir priemonių šaltinis ir padėtų tiesiogiai bei netiesiogiai bendrauti su piliečiais visoje ES įgyvendinant esamas iniciatyvas Europos ir poveikio žmonėms klausimais; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pripažįsta, kad daugelyje valstybių narių ir regionų jau veikia daug patariamųjų ir dalyvavimo mechanizmų, todėl siūlo, kad piliečių tinklas CitizEN į tai atsižvelgtų ir remtųsi jau esama gerąja patirtimi. Tokiu būdu tinklas sudarytų palankesnes sąlygas tarpregioniniam dialogui ir užtikrintų institucijų darbo nuoseklumą, nes būtų laikomasi nuoseklaus požiūrio, kartu būtų atsižvelgiama į požiūrių įvairovę įvairiomis politinėmis ir socialinėmis aplinkybėmis; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina tinklą įtraukti regionų (daugiausia NUTS2, o taip pat NUTS1 arba NUTS3, priklausomai nuo nacionalinių organizacijų) ir miestų lygmens organizacijas, kurios jau dirba piliečių dalyvavimo klausimais, taip pat vietos ir regionų lygmeniu veikiančias savanorių organizacijas, kurios atstovauja įvairiems interesams; |
| --- | --- |

15.

| 16. | mano, kad tinklas turėtų siekti trijų tikslų: 1) stiprinti Europos institucijų ir piliečių sąveiką taikant tiesioginius dalyvavimo vietos ir regionų lygmeniu metodus, 2) pateikti dalyvavimo metodų pavyzdžių, kurie gali būti taikomi ir oficialiai, ir neoficialiai, ir 3) būti informacijos saugykla ir dalytis geriausia patirtimi, susijusia su nacionalinėmis, regioninėmis ir vietos lygmens dalyvavimo iniciatyvomis visoje Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

16.

| 17. | yra pasirengęs parengti bendrus tinklo principus, kurie būtų neprivalomi, tačiau kuriais būtų vadovaujamasi kaip geros praktikos gairėmis, kuriant bendrą požiūrį (kartu pripažįstant skirtingus metodus) ir nustatant minimalius standartus dalyvaujančioms organizacijoms; |
| --- | --- |

17.

| 18. | siūlo, kad tinklas būtų organizuojamas įsteigiant jam priklausančių organizacijų narių temines darbo grupes pagal keletą svarbiausių temų (pvz., dalyvaujamasis biudžeto sudarymas, skaitmeninė pilietybė, piliečių įtraukimas), taip pat pagal teminius klausimus, pavyzdžiui, klimato kaita, socialinė sanglauda, aplinka, sportas, kultūra, jaunimas, švietimas, miesto ir kaimo organizacijos ir menai; |
| --- | --- |

18.

| 19. | siūlo, kad tinklas nustatytų, koordinuotų ir įdiegtų bendrą piliečių dalyvavimo mokymo strategiją. Vietos ir regionų valdžios institucijos, taip pat viešosios ir privačiosios įstaigos būtų skatinamos dalyvauti mokymo iniciatyvose, kad valstybės pareigūnai ir vietos vadovai galėtų visapusiškai bendradarbiauti su piliečiais ir prisidėti prie didžiulio piliečių dalyvavimo potencialo panaudojimo. Taip pat bus svarbu bendradarbiauti su mokyklomis ir švietimo įstaigomis siekiant užtikrinti, kad aktyvus Europos pilietiškumas taptų mokymo programos dalimi visoje ES; |
| --- | --- |

19.

| 20. | yra pasirengęs, bendradarbiaudamas su visomis kitomis Europos institucijomis, vadovauti tinklo kūrimui, įgyvendinimui ir valdymui, siekiant skatinti bendrą darbo metodiką ir diegti dalyvavimo priemonių rinkinį (svarstymų procesų, piliečių iniciatyvų, dalyvaujamojo biudžeto sudarymo, visuomenės patalkos procesų valdymo, nedidelės apimties svarstymų visuomenėje ir kt.), įskaitant bendrą skaitmeninę platformą, kuri galėtų būti naudojama valdyti geriausios praktikos pavyzdžius, kurie bus surinkti iš įvairių valstybių narių; |
| --- | --- |

20.

| 21. | prašo skirti išteklių tinklo veikimui ribotą laikotarpį, kol tinklas gaus nuolatinį finansavimą arba techninę pagalbą pagal ES finansavimo programas; |
| --- | --- |

21.

| 22. | tikisi, kad tinklas skatins ir didins dalyvaujančių regionų piliečių dalyvavimo praktikos matomumą, o tai savo ruožtu turėtų užtikrinti didesnį aktyvaus dalyvavimo mastą; |
| --- | --- |

22.

| 23. | siūlo, kad tinklas padėtų organizacijoms užtikrinti piliečių pasitikėjimą, kad jie gautų grįžtamosios informacijos apie savo darbo formuojant ES politiką poveikį; todėl RK norėtų pasisiūlyti būti tinklo, jo narių ir ES institucijų tarpininku ir veikti dviem kryptimis; |
| --- | --- |

23.

| 24. | siūlo, kad tinklas pradėtų veikti per Konferenciją dėl Europos ateities, kad taptų stabilia ir nuolatine infrastruktūra, galinčia tęsti Konferencijos veiklą ir užtikrinti, kad piliečiai būtų tinkamai informuojami ir galėtų dalyvauti Konferencijos stebėsenos, vertinimo ir analizės etapuose; |
| --- | --- |

24.

Piliečių dalyvavimo ekosistema

| 25. | mano, kad visos tinklui priklausančios organizacijos, taip pat vietos ir regionų valdžios institucijos turėtų stengtis bendrauti su piliečiais formaliu ir neformaliu būdu, naudodamosi netradicinėmis dalyvavimo erdvėmis (pvz., sporto klubais) ir praktika. Reikėtų kurti dalyvavimo priemones, kurios leistų „vykti į piliečių susibūrimo vietas“, o ne „prašyti, kad jie atvyktų“, ir sudaryti sąlygas neformalų dalyvavimą pritaikyti oficialiam politikos formavimo procesui; taip pat reikėtų kurti strategijas, pagal kurias institucijos galėtų dalyvauti neformalioje aplinkoje, nepakenkiant joms ir nenukrypstant nuo jų misijos. Tokios priemonės ir strategijos gali padėti sukurti visiškai naują dalyvavimo priemonių rinkinį, kuris apimtų įvairias sritis – nuo aktyvaus klausymosi socialinėse medijose iki socialinių inovacijų metodikų ir gyvųjų laboratorijų demokratiniams eksperimentams. Tai ypač svarbu piliečiams, kuriems nepakankamai atstovaujama demokratinėse institucijose (etninėms mažumoms, neįgaliesiems, jaunimui, vyresnio amžiaus žmonėms); |
| --- | --- |

25.

| 26. | todėl tikisi, kad ši dalyvavimo metodų ekosistema padės nuolat pildyti institucinius, oficialius komunikacijos kanalus ir atstovavimą Europos demokratinėms institucijoms. Ja nebūtų siekiama pakeisti atstovaujamosios demokratijos, veikiau norima ją papildyti patariamosios demokratijos (o kartais – tiesioginės demokratijos) priemonėmis ir būdais; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atkreipia dėmesį į tai, kad piliečiai pereina prie naujų politinio dalyvavimo formų – technologijų politikos, kurią paskatino skaitmeninės technologijos ir atvirieji duomenys. Tai suteikia galimybę dalyvauti neformaliose erdvėse ir už įprastos oficialios aplinkos ribų. Šias naujas dalyvavimo priemones turėtų perimti politinės institucijos, kad būtų skatinama dalyvavimo ekosistema; |
| --- | --- |

27.

| 28. | mano, kad interneto platformų naudojimas yra labai svarbus valdant šio pobūdžio dalyvavimo metodus, suteikiant galimybę dalyviams iš visos ES, neatsižvelgiant į jų socialinę kilmę, dalyvauti diskusijose, taip pat užtikrinant paprastą ir prieinamą pasiūlymų atsekamumą ir kontrolę. Skaitmeninės technologijos turėtų papildyti fizinio dalyvavimo priemones ir turėtų būti naudojamos siekiant paskatinti dalyvauti tuos piliečius, kurie nesijaučia atstovaujami pilietinės visuomenės organizacijų, arba tuos, kurie paprastai nedalyvauja naudojant tradicines dalyvavimo priemones; |
| --- | --- |

28.

| 29. | mano, kad šiai dalyvavimo ekosistemai turėtų būti teikiama aiški visų lygmenų viešojo administravimo institucijų parama ir ji turėtų būti pakankamai lanksti, kad būtų skatinami nauji ir novatoriški piliečių dalyvavimo būdai, sudarant palankesnes sąlygas naudoti skaitmenines technologijas, kuriomis užtikrinamas daugiakalbis bendravimas su piliečiais; |
| --- | --- |

29.

| 30. | tikisi, kad pažangesnių regionų tarptautinis solidarumas piliečių dalyvavimo srityje žiniomis ir iniciatyva padės mažiau pažengusiems regionams aktyviau dalyvauti Europos masto ekosistemoje ir kad diegiant Sąjungos ekosistemą bus laikomasi valstybių narių, regionų ir miestų savarankiškumo, tačiau kartu bus užtikrintas pakankamas lankstumas ją pritaikant prie kultūrinių, socialinių ir politinių poreikių bei prioritetų; |
| --- | --- |

30.

Piliečių dialogai per Konferenciją dėl Europos ateities

| 31. | ragina, kad ES institucijų ir piliečių informavimo, komunikacijos ir dalyvavimo strategijos Konferencijos dėl Europos ateities metu būtų įgyvendinamos per atitinkamus vietos ir regioninius atstovaujamuosius organus, bendradarbiaujant su pilietinės visuomenės organizacijomis; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ragina regionines ir vietos organizacijas vykdyti dalyvaujamuosius procesus Konferencijos dėl Europos ateities metu atitinkamais lygmenimis, derinant atvirus svarstymo procesus. Tada svarstymo procesų pasiūlymus ir rezultatus galima apibendrinti ir įtraukti į RK indėlį į Konferenciją dėl Europos ateities, taip pat jais padėti kurti tinklo žinių ir patirties bendraujant su piliečiais saugyklą; |
| --- | --- |

32.

| 33. | skatina tarpvalstybinį piliečių dalyvavimą Konferencijoje dėl Europos ateities, nes diskusijos turi būti tarpvalstybinio ir europinio masto. Tam būtinas visos Europos piliečių forumas, kad būtų galima bendradarbiauti tarpvalstybiniu lygmeniu ir spręsti bendras problemas; |
| --- | --- |

33.

Naujo požiūrio į politikos formavimą ir sprendimų priėmimą link

| 34. | yra išties įsitikinęs, kad didinant piliečių dalyvavimą ir išnaudojant piliečių potencialą aktyviai formuojant politiką, atviras valdymas yra vienas iš būdų įveikti demokratinių institucijų krizę; |
| --- | --- |

34.

| 35. | mano, kad skaidrumas ir atvirieji duomenys yra būtini patikimumui užtikrinti. Valdžios institucijos turėtų stiprinti dalyvavimo politikos sričių, skaidrumo strategijų ir atvirųjų duomenų sąsają ir siekti, kad formuojant politiką ir priimant sprendimus būtų galima pasinaudoti visais ištekliais ir visomis viešosiomis gėrybėmis: duomenimis, informacija, metodika, mokymo ištekliais ir technologijų platformomis; |
| --- | --- |

35.

| 36. | tikisi, kad bus sukurtas ES lygmens atviro valdymo kriterijus, kuris bus tinkamas visiems kitiems valdžios lygmenims; |
| --- | --- |

36.

| 37. | nurodo, kad vietos ir regionų valdžios institucijos yra vienintelės institucijos, kurios geriausiai žino piliečių poreikius ir iššūkius vietoje ir yra atsakingos už ES politikos įgyvendinimą vietos ir regionų lygmeniu. Todėl reikia, kad ES taisyklėse būtų reikalavimai valstybėms narėms ne tik konsultuotis su vietos ir regionų valdžios institucijomis ir jas įtraukti į sprendimų priėmimo procesus, susijusius su ES ir nacionaliniais teisės aktais, bet ir, remiantis subsidiarumo principu, deleguoti fondų ir finansinių priemonių valdymą. Taip galima užtikrinti, kad arčiau piliečių priimami sprendimai padėtų piliečiams geriau suprasti ES. Taigi, tokiu būdu būtų galima taikyti naują požiūrį į politikos formavimą ir sprendimų priėmimą, kuris būtų atviresnis, skatintų aktyvesnį dalyvavimą vadovaujant vietos ir regionų valdžios institucijoms ir dažniau rengiant dialogą su piliečiais: trumpai tariant, naujos bendros Europos politinės ir demokratinės kultūros. |
| --- | --- |

37.

2020 m. spalio 14 d., Briuselis

Europos regionų komiteto pirmininkas

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  CoR 2018/C 461/02 (OL C 461, 2018 12 21, p. 5).

1

(2)  COM(2019) 218 final.

2

final

(3)  RESOL-VII/007 (OL C 324, 2020 10 1, p. 16).

3

---

| 2020 12 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 440/54 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 440/54

---

Europos regionų komiteto nuomonė. ES sanglaudos politikos vaidmuo vykstant pažangiems ir inovatyviems ekonominiams pokyčiams regionuose atsižvelgiant į koronaviruso krizę

(2020/C 440/10)

| Pranešėjas: | Michiel RIJSBERMAN (NL/RE), Flevolando provincijos vykdomosios tarybos narys |
| --- | --- |

Pranešėjas:

Michiel RIJSBERMAN (NL/RE), Flevolando provincijos vykdomosios tarybos narys

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

Įžanga

| 1. | Palankiai vertina ES Tarybai pirmininkaujančios Vokietijos prašymą Regionų komitetui pateikti nuomonę dėl sanglaudos politikos vaidmens vykstant pažangiems ir inovatyviems ekonominiams pokyčiams regionuose atsižvelgiant į koronaviruso krizę; |
| --- | --- |

1.

| 2. | Atkreipia dėmesį į pirmininkaujančios Vokietijos prioritetą siekti tvirtesnės ir novatoriškesnės Europos ir jos pareiškimą, kad ES struktūriniai fondai yra svarbūs COVID-19 pandemijos ekonominiams ir socialiniams padariniams sušvelninti ir ekonomikos atsigavimui regionuose skatinti; |
| --- | --- |

2.

Esminis regionų vaidmuo kovojant su popandemine ekonomikos krize

| 3. | Pažymi, kad kilus koronaviruso pandemijai visi Europos regionai patvirtino plataus masto prevencines ir ekonomines reagavimo priemones. Šie veiksmai visų pirma buvo skirti tam, kad būtų pasirūpinta sveikata, socialinėmis paslaugomis, viešuoju transportu bei švietimo sistemomis ir MVĮ turėtų apyvartinio kapitalo. Tačiau siekiant įgyvendinti ilgalaikę politiką, vis svarbesnės tampa plataus masto inovacijos ir inovacijų diegimas. Pereinant prie tvaresnės, skaitmeninės ir atsparios Europos būtinos novatoriškos koncepcijos. Tai yra svarbūs aspektai, prie kurių gali prisidėti sanglaudos politika; |
| --- | --- |

3.

| 4. | Pabrėžia, kad regionai turi svarbių įgaliojimų ekonominės politikos ir paramos verslui srityse, visų pirma remiant inovacijas ir taikomuosius mokslinius tyrimus. Regionai gali prisidėti prie ekonominių pokyčių skatindami MTP, pagrindines technologijas, tinklus ir branduolius, paramą keičiant verslo modelį, taip pat naujų technologijų taikymą. Be to, miestai ir regionai, būdami „pirmaisiais klientais“ ir tarpusavyje keisdamiesi patirtimi, gali paspartinti tvarią pertvarką; |
| --- | --- |

4.

| 5. | Rekomenduoja įgyvendinant priemones, skirtas sušvelninti koronaviruso pandemijos padarinius ekonomikai ir užimtumui, kiek įmanoma remtis įprastomis struktūromis ir organizacijomis. Regionai atlieka svarbų vaidmenį perduodami informaciją apie regioninius ir subregioninius skirtumus ir jų poveikį poreikiams. Ši informacija gali padėti nustatyti, kokiu mastu nacionalinės paramos priemonės ir ES iniciatyvos pasiekia įvairių regionų ekonomiką; |
| --- | --- |

5.

| 6. | Pakartoja, kad vietos ir regionų valdžios institucijos gali geriausiai įvertinti investicijų poreikius teritoriniu lygmeniu ir turėtų visapusiškai dalyvauti priimant sprendimus dėl investicijų (per)programavimo pagal iniciatyvą „REACT-ES“, įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę ir Europos MVĮ bei pramonei skirtas strategijas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ragina daugiau dėmesio skirti pagrindiniam regionų vaidmeniui šiame procese. Atsižvelgiant į krizės padarinius taip pat svarbu stiprinti regionų gebėjimus koordinuoti, pradėti ir įgyvendinti trumpalaikes ir vidutinės trukmės ypatingas priemones, sudarančias sąlygas naujai pradžiai valstybėse narėse pagal kiekvieno regiono poreikius ir sąlygas. Atlikdami analizę, stebėseną ir vertinimą, regionai gali priimti informacija pagrįstus sprendimus dėl vystymosi projektų, kurie gali padėti tvariai atgaivinti ekonomiką. Labai svarbus regionų vaidmuo būtų rinkti svarbias regionų įžvalgas ir jas perduoti nacionaliniam lygmeniui; |
| --- | --- |

7.

| 8. | Numato, kad bendradarbiavimas įgyvendinant regionų partnerystes pagal pažangiosios specializacijos platformą atliks svarbų vaidmenį atgaivinant ekonomiką. Tarpregioninis bendradarbiavimas mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje bus labai svarbus ekonomikos atsigavimo, taip pat žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos elementas, kuris nepaliks nuošalyje nė vienos vietovės, nė vieno žmogaus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | Reiškia susirūpinimą dėl po COVID-19 krizės prarandamų pajėgumų vykdyti pažangius ir novatoriškus ekonominius pokyčius regionų lygmeniu, ne tik dėl to, kad po COVID-19 krizės buvo prarasti ištekliai, bet ir dėl dešimt metų taikytų griežto taupymo priemonių. Norint šią tendenciją nukreipti priešinga linkme, būtina daugiau išteklių skirti vietos ir regionų lygmeniui. Kartu reikia didinti regionų veiksmingumą, primygtinai raginant regionus visais lygmenimis diegti inovacijas ir būti atviriems mokymuisi ir dalijimuisi žiniomis; |
| --- | --- |

9.

| 10. | Palankiai vertina Europos finansinę paramą miestams ir regionams (pagal REACT-ES), siekiant padėti labiausiai nuo COVID-19 nukentėjusiems ekonomikos sektoriams, kad jie tiek trumpuoju, tiek vidutinės trukmės laikotarpiu galėtų pereiti prie tvarių verslo modelių; |
| --- | --- |

10.

| 11. | Pripažįsta, kad dėl nuosmukio kai kuriuose sektoriuose ir besikeičiančio elgesio darbe gali tekti peržiūrėti ir patvirtinti miestų teritorinius planus, siekiant atsižvelgti į sumažėjusį biuro erdvių ir parduotuvių miesto centre poreikį, taip pat perorganizuoti viešąjį transportą (rūšys, dažnumas ir finansavimas). Miestuose tai reiškia, kad daugiau dėmesio bus skiriama ėjimui pėsčiomis ir važiavimui dviračiu; šiuo atžvilgiu palankiai vertina didėjantį užmojį daugelyje miestų gerokai sumažinti automobilių eismą, pakoreguojant eismo taisykles ir kelių planavimą pėsčiųjų ir dviratininkų naudai; |
| --- | --- |

11.

| 12. | Pabrėžia, kad reikia daugiau dėmesio skirti Europos socialiniam fondui kaip pagrindinei socialinių investicijų priemonei. Žmonės yra bet kokios investicijų politikos pagrindas ir esminis ekonomikos atsigavimo elementas; |
| --- | --- |

12.

Sanglaudos politika kaip pagrindinė priemonė pažangiems ir inovatyviems ekonominiams pokyčiams regionuose skatinti

| 13. | Pabrėžia, kad sanglaudos politika yra didžiausias ES investicijų visuose regionuose finansavimo mechanizmas, pagal kurį vis daugiau dėmesio skiriama augimą skatinančioms inovacijoms. Ją įgyvendinant skatinama veiksmingiau naudoti viešąsias lėšas pagerinus administracinius ir institucinius gebėjimus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | Labai vertina, kad Europos institucijos skubiai sureagavo į ekstremaliąją situaciją ir kovai su COVID-19 pandemija skyrė iki šiol nematyto dydžio išteklių, kartu naudojant sanglaudos politikos finansuojamas priemones pagal tradicinę daugiametę finansinę programą (DFP) siekiant suteikti ilgalaikę perspektyvą, ir dedant konkrečias pastangas ekonomikos atgaivinimui pagal priemonę „Next Generation ES“, kad būtų galima reaguoti į krizės poveikį trumpuoju laikotarpiu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | Ypač rekomenduoja užtikrinti, kad dėl laikino tam tikro sanglaudos politikos sustiprinimo, ypač dėl trūkstamo paramos telkimo pagal temas, nenukentėtų sanglaudos politikos tikslai ir jos sutartais principais grindžiama bendro valdymo sistema. Kilus krizei būtinas lankstumas, tačiau per didelis lankstumas gali kelti grėsmę sanglaudos politikai ilguoju laikotarpiu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | Ypač palankiai vertina tai, kad pavyko išvengti bendro sanglaudos politikos lėšų sumažinimo, nes tai yra pagrindinė atsigavimui po ekonomikos krizės skirta Europos finansinė priemonė; tačiau mano, kad nepriimtina ilgalaikį ES biudžetą sumažinti iki itin žemos ribos įsipareigojimams pasiūlant bendrą 1 074,3 mlrd. EUR sumą; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia, kad struktūriniai fondai bus dar svarbesni būsimoms investicijoms į socialiai teisingą, žalesnę, konkurencingesnę, skaitmeninę ir įtraukią Sąjungą, atsižvelgiant į tai, kad sumažintos lėšos kitoms ES programoms, pavyzdžiui, „Horizontas“, „InvestEU“, LIFE ir „Erasmus+“; |
| --- | --- |

17.

| 18. | Palankiai vertina tai, kad iniciatyvoje „REACT-ES“ pagal naują teminį tikslą derinami du uždaviniai: pirma, ekonomikos gaivinimas po krizės, ir, antra, pasirengimas žaliajai, skaitmeninei ir atspariai ekonomikai. Tokiu būdu, REACT-ES, kaip pereinamasis susitarimas tarp dviejų programavimo laikotarpių, sukuria pridėtinę vertę. Ji taip pat gali paspartinti labai reikalingas viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką; |
| --- | --- |

18.

| 19. | Todėl rekomenduoja REACT-ES žaliosios, skaitmeninės ir atsparios ekonomikos tikslų atveju paramą minimaliai nukreipti pagal temas, kad būtų galima užtikrinti, jog ne visos lėšos bus išleistos tik krizės padariniams šalinti ir išlaidos vis dar atitiktų bendrą ES tikslą – iki 2050 m. neutralizuoti poveikį klimatui. Tai taip pat skatintų greičiau pereiti nuo skubaus reagavimo prie naujo programavimo laikotarpio investicijų. Svarbu užtikrinti, kad investicijos pagal šią Europos strategiją būtų gerai pagrįstos, siekiant išvengti „pinigų kišimo į ekonomiką“ be aiškaus tikslo; |
| --- | --- |

19.

| 20. | Pabrėžia ESI fondų svarbą regionų, norinčių sumažinti išmetamą teršalų kiekį ir pereiti prie skaitmeninių technologijų, ekonomikos pertvarkai arba vadinamajai ketvirtajai pramonės revoliucijai. Europos regioninės plėtros fondas sustiprina pažangių ir inovatyvių ekonominių pokyčių skatinimą, atsižvelgiant į paramą, teikiamą pagal temas siekiant „pažangesnės ir žalesnės Europos“ politinių tikslų, ir jo remiamų investicijų tipą; |
| --- | --- |

20.

| 21. | Pažymi, kad sanglaudos politika atlieka labai svarbų vaidmenį sprendžiant didėjančios skaitmeninės atskirties problemą. Aktyvesnis skaitmeninimo naudojimas, kaip buvo izoliacijos laikotarpiu, tikėtina, išliks ir toliau skatins socialines inovacijas. Daugiau dėmesio reikės skirti skaitmeninių įgūdžių ugdymui, kuris turėtų būti neatsiejama atsparumo strategijos dalis, ir švietimo sistemų pritaikymui bei mokyklų aprūpinimui skaitmeninėmis technologijomis; |
| --- | --- |

21.

| 22. | Primena pagrindinį sanglaudos politikos tikslą – stiprinti Europos Sąjungos regionų ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą ir ypatingą dėmesį skirti regionams, kuriems to reikia dėl didelių struktūrinių gamtinių ir demografinių trūkumų. Šioms vietovėms sunkiau suteikti savo gyventojams galimybę naudotis paslaugomis, kurios per pandemiją buvo itin svarbios, pavyzdžiui, sveikatos priežiūros paslaugomis arba skaitmenine infrastruktūra, ir kurios bus labai reikšmingos siekiant Europos klimato srities, skaitmeninių ir ekonomikos augimo prioritetų; |
| --- | --- |

22.

| 23. | Pripažįsta, kad sanglaudos politika atliks vis svarbesnį vaidmenį remiant valstybių narių vykdomą ekonominių reformų procesą, nes sustiprinama sąsaja su Europos semestru; šiuo požiūriu pabrėžia, kad būtina skubiai įgyvendinti esminę Europos semestro ir ES ekonominio valdymo reformą, pereinant prie skaidraus, įtraukaus ir demokratinio proceso. Jei Europos semestras ir toliau nebus reformuotas, sanglaudos politika gali tapti vis labiau centralizuota, principo „iš viršaus į apačią“ taikymą ekonomikos gaivinimo planuose ir grįžimą prie politikos, kuria neatsižvelgiama į ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą tarp valstybių narių ir jų viduje ir stabdomos skubiai reikalingos viešosios investicijos į tvarų ES ekonomikos atsigavinimą. Todėl Komisija turėtų užtikrinti, kad valstybės narės įtrauktų regionus į visą nacionalinio semestro procesą ir kad su konkrečioms šalims skirtomis rekomendacijomis susijęs finansavimas sanglaudos politikos lėšomis turėtų aiškų teritorinį aspektą; |
| --- | --- |

23.

| 24. | Ragina Europos vadovus laiku pradėti 2021–2027 m. sanglaudos politikos programas, siekiant išvengti finansavimo trūkumo tarp dviejų programavimo laikotarpių; |
| --- | --- |

24.

Lemiamas MVĮ ir sektorių vaidmuo siekiant inovatyvaus Europos ekonomikos atsigavimo

| 25. | Pritaria pirmininkaujančiai valstybei narei, kad konkurencinga Europos pramonė ir gyvybingos mažosios ir vidutinės įmonės yra itin svarbios siekiant valdyti skaitmeninę ir aplinkos pertvarką. Todėl Europos pramonės ir MVĮ strategijos turėtų būti grindžiamos teritoriniu požiūriu ir skatinti bendradarbiavimą novatoriškų pagrindinių technologijų srityje visuose Europos regionuose siekiant sustiprinti Europos konkurencinį pranašumą; |
| --- | --- |

25.

| 26. | Remia šiuo tikslu rengiamas rekomendacijas dėl tinkamų pagrindinių sąlygų ir platų perspektyvių inovacijų įgyvendinimą, taip pat priemones, susijusias su finansavimu ir esminiu biurokratizmo sumažinimu, MVĮ palankias taisykles ir novatorišką tarpvalstybinį požiūrį siekiant skatinti verslumą, skaitmeninę pertvarką ir inovacijas; |
| --- | --- |

26.

| 27. | Pažymi, kad MVĮ būtina prieiga prie finansavimo ir likvidumo paramos šiuo tikslu naudojant ES dotacijas ir sistemas, taip pat nacionalines priemones, kad įmonės galėtų pašalinti dėl krizės atsiradusį likvidumo trūkumą. Neatidėliotinas priemones turėtų papildyti instrumentai, leidžiantys finansuoti investicijas ir inovacijas, ypač skaitmeninių technologijų srityje; |
| --- | --- |

27.

| 28. | Tvirtina, kad konsultavimo pagalbą reikia išplėsti (visų pirma savarankiškai dirbantiems asmenims ir bedarbiams) ir greičiau reaguoti į besikeičiančius MVĮ poreikius. Viešosios institucijos turėtų vadovautis principu „iš apačios į viršų“ ir poreikiais grindžiamu požiūriu. Prioritetą reikėtų teikti kvalifikacijos kėlimo programoms skaitmeninių technologijų ir skaitmeninio raštingumo srityse; |
| --- | --- |

28.

Teisingos pertvarkos fondas (TPF)

| 29. | Nepritaria ERPF naudojimui bendram finansavimui iš TPF, nes tai gali kelti grėsmę sanglaudos politikos tikslams, įskaitant inovacijoms skirtos paramos teikimą pagal temas (pagal 1-ąjį PT). Kadangi TPF parama skiriama pagal geografinę vietovę, bendras finansavimas iš ERPF turėtų būti pasirenkamas; |
| --- | --- |

29.

| 30. | Pakartoja, kad dėl bet kokio regioninių lėšų pervedimo, įskaitant bendrą finansavimą iš TPF, sprendžia valstybė narė pritarus susijusiems vietos ir regionų partneriams ir laikantis partnerystės ir daugiapakopio valdymo principų; |
| --- | --- |

30.

Trumpalaikėms strategijoms būtinas stipresnis regioninis aspektas, jos turi užtikrinti tikrą supaprastinimą ir sietis su ilgalaike politika

| 31. | Palankiai vertina skubius Komisijos veiksmus, kuriais siekiama įgyvendinti esmines investicijas pagal CRII dokumentų rinkinius. Šiuose dokumentų rinkiniuose numatyta sumažinta administracinė našta ir lankstumas prisideda kuriant palankesnes sąlygas naudotis 2014–2020 m. laikotarpio regioninių fondų lėšomis, kai to reikia; |
| --- | --- |

31.

| 32. | Ragina Komisiją užtikrinti, kad naujausios priemonės, skirtos didinti lankstumą ir labiau supaprastinti sanglaudos politiką ES lygmeniu, nepaskatintų centralizavimo, perteklinio reglamentavimo ir papildomos administracinės naštos nacionaliniu lygmeniu. Taip gali atsitikti dėl valstybių narių reflekso vengti rizikos ir ją valdyti; |
| --- | --- |

32.

| 33. | Ragina suteikti daugiau aiškumo dėl įvairių naujų mechanizmų, pavyzdžiui, REACT-ES, Teisingos pertvarkos fondo ir ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės, tarpusavio sąveikos, kad būtų išvengta papildomų sunkumų ir valstybių narių įvedamų griežtesnių nacionalinių taisyklių; |
| --- | --- |

33.

| 34. | Prašo Komisijos užtikrinti, kad iš regionų nebūtų atimtos galios. Siūloma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė turėtų būti nukreipta taikant principą „iš apačios į viršų“, REACT-ES ir ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę papildant paramos paskirstymo regionams kriterijais ir vietos bei regionų valdžios institucijoms aktyviau dalyvaujant valdant priemones, ypač rengiant nacionalinius investicijų į ekonomikos gaivinimą planus. Įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę, vykdant centralizuotas programas, gali kilti teisėtumo ir veiksmingumo stygiaus rizika, nes jos patvirtinamos netaikant partnerystės reikalavimų, todėl gali būti neatsižvelgiama į realius ekonomikos gaivinimo poreikius teritoriniu požiūriu; |
| --- | --- |

34.

Spartesnis ekonomikos atsigavimas ir sklandi pertvarka

| 35. | Palankiai vertina Tarybos raginimą Komisijai iki spalio mėn. vyksiančio Europos Vadovų Tarybos susitikimo pateikti pasiūlymų, kaip paspartinti ir palengvinti procedūras valstybėse narėse, kad parama ekonomikai gaivinti būtų sklandžiai teikiama. Svarbu sudaryti tinkamas sąlygas greitam investicinių projektų įgyvendinimui, visų pirma infrastruktūros srityje; |
| --- | --- |

35.

| 36. | Pritaria nuostatoms, leidžiančioms gretai kompensuoti išlaidas ir nesunkiai gauti papildomų išteklių, ypač galutinei tinkamumo finansuoti datai ir pasiūlymui per dvejus metus – 2021 m. ir 2022 m. – skirti 70 % dotacijų, tačiau pabrėžia, kad taip pat svarbu išlaikyti galimybę leisti valstybėms narėms naudoti papildomus išteklius ir 2023 m. bei 2024 m., pasibaigus Europos Komisijos nustatytam 2022 m. terminui; |
| --- | --- |

36.

| 37. | Ragina valstybes nares laikytis Komisijos pasiūlymo naudotis esamomis valdymo struktūromis, kad būtų galima paspartinti įgyvendinimą ir užtikrinti vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimą pagal partnerystės principą; |
| --- | --- |

37.

| 38. | Primygtinai ragina Tarybą kuo skubiau priimti sprendimą dėl galutinio REACT-ES lėšų asignavimo siekiant paskatinti greitą miestams ir regionams itin svarbių investicijų įgyvendinimą. NET ir spalio 19 d. priimtas sprendimas būtų jau pavėluotas, kad regionai galėtų parengti programas; |
| --- | --- |

38.

Bendrosios rekomendacijos dėl sanglaudos politikos 2021–2027 m. programavimo laikotarpiu

| 39. | Rekomenduoja vietos ir regionų valdžios institucijoms aiškiai apibrėžti vidutinės trukmės ir ilgalaikes vystymosi strategijas, pagrįstas tiek numatomomis tendencijomis ir iššūkiais, tiek savo teritorijų ypatumais; |
| --- | --- |

39.

| 40. | Pažymi, kad regionų vystymosi ir pažangiosios specializacijos strategijos yra svarbi priemonė, užtikrinanti atskirų sektorių priemonių tarpusavio sinergiją ir papildomumą. Jos taip pat užtikrina tinkamą suinteresuotųjų subjektų įtraukimą laikantis teritorinio požiūrio į ekonominį, socialinį ir teritorinį atskirų vietovių vystymąsi; |
| --- | --- |

40.

| 41. | Pažymi, jog svarbu, kad bendradarbiautų visi valdymo lygmenys (ES, nacionalinis, regionų ir vietos) ir kad subnacionaliniam lygmeniui būtų suteikta pakankamai galimybių ir lėšų pačiam prisiimti atsakomybę už savo vystymosi potencialą; |
| --- | --- |

41.

| 42. | Prašo Komisijos užtikrinti, kad grįžtant prie „įprastos tvarkos“, būtų laikomasi pagrindinės sanglaudos politikos teisinės sistemos ir principų, įskaitant tokius elementus kaip paramos teikimas pagal temas, ex ante sąlygos, daugiapakopis valdymas, partnerystė, solidarumas, teisinė valstybė ir teritorinis aspektas. Patirtis rodo, kad šie principai yra tinkami greitai ir lanksčiai atremti iššūkius, kad nė vienas miestas ar regionas neliktų nuošalyje; |
| --- | --- |

42.

| 43. | Tvirtai remia primygtinį Europos Parlamento reikalavimą sukurti ES mechanizmą demokratijai, teisinei valstybei ir pagrindinėms teisėms ginti; ragina, kad kiekvienoje valstybėje narėje, regione ir savivaldybėje taikant šį mechanizmą būtų puoselėjamos visos pagrindinės ES vertybės, įskaitant pagarbą žmogaus orumui ir žmogaus teisėms, laisvę ir lygybę, ir kad bet kokios sankcijos būtų taikomos atitinkamu valdymo lygmeniu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | Rekomenduoja išplėsti pažangiosios specializacijos strategijas, kad jos neapsiribotų moksliniais tyrimais ir inovacijomis, ir daugiau dėmesio būtų skiriama ekonominiams, socialiniams ir aplinkos tikslams ir atsparumui ateityje. 1-asis PT (pažangesnė Europa) suteikia pagrindą investicijoms į inovacijas, neapsiribojant ekonomikos pertvarka, o siekiant platesnių ekonominių, socialinių ir aplinkosaugos tikslų (pvz., žaliojo kurso); |
| --- | --- |

44.

| 45. | Todėl apgailestauja, kad sumažinamas minimalus išlaidų reikalavimas inovatyviam ir pažangiam pramonės pertvarkymui pagal ERPF 1 politikos tikslą. Nerimą kelią tai, kad daugumos išsivysčiusių regionų atveju nenumatytas paramos teikimas pagal temas 1-ajam PT, nes inovacijos šiuose regionuose galėtų paskatinti Europos ekonomiką; |
| --- | --- |

45.

| 46. | Pritaria tam, kad ir toliau bus galima kurti vertę įgyvendinant 2021–2027 m. ERPF veiksmų programas pagal 1-ąjį PT. Vis dar reikia investuoti etapuose tarpmokslinių tyrimų iki inovacijų pateikimo rinkai tyrimų ir inovacijų diegimo rinkoje tiek teikiant finansavimą kapitalo forma, tiek dotacijas. Daugiausia dėmesio reikėtų skirti naujų vertės grandinių kūrimui; |
| --- | --- |

46.

| 47. | Apgailestauja dėl Tarybos sprendimo atsisakyti tiek sanglaudos politikos asignavimų laikotarpio vidurio techninės peržiūros 2024 m., tiek ir galimo sanglaudos politikos paketo papildymo dar 10 mlrd. EUR, kad nė viena valstybė narė neprarastų dalies jai skirtų asignavimų. Tai yra liūdnas faktas, nes peržiūros metu būtų galima atsižvelgti į krizės poveikį. Tikėtina, kad daugelyje regionų stipriai sumažės vienam gyventojui tenkantis BVP, taigi, po laikotarpio vidurio peržiūros jie būtų galėję gauti didesnius asignavimus; |
| --- | --- |

47.

| 48. | Ragina ES, kaip siūlo Taryba, atsisakyti kitų pasiūlytų priemonių, kad vykdant kontrolę ir auditą būtų galima užtikrinti informacijos apie galutinius ES lėšų gavėjus rinkimą ir palyginamumą. Galutiniams paramos gavėjams neturėtų būti užkraunama papildomų auditų našta; |
| --- | --- |

48.

Teritorinio bendradarbiavimo, regioninių ekosistemų, pažangiosios specializacijos ir novatoriškų tarpregioninių investicijų pridėtinė vertė skatinant ekonomikos atsigavimą

| 49. | Pabrėžia Europos teritorinio bendradarbiavimo svarbą padedant įveikti žalingą krizės poveikį ir paspartinti ekonomikos atsigavimą, taip pat ragina skirti finansavimą tarpvalstybinio bendradarbiavimo projektams; |
| --- | --- |

49.

| 50. | Todėl apgailestauja, kad Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslui skirtas finansavimas sumažintas palyginti su 2018 m. gegužės mėn. Komisijos pasiūlymu, jau nekalbant apie 2014–2020 m. lygį. Taigi Europos teritoriniam bendradarbiavimui pasiūlyto biudžeto akivaizdžiai nepakanka atsižvelgiant į augančius ir daugialypius iššūkius, kuriuos pasienio teritorijoms kelia COVID-19 krizė. Taip pat tenka apgailestauti, kad Tarybos susitarime numatoma perpus sumažinti tarpregioninių investicijų į inovacijas (arba „5 dalies“) biudžetą; |
| --- | --- |

50.

| 51. | Prašo Komisijos toliau skatinti regionines ekosistemas ir branduolius vykdant tarpregionines investicijas į inovacijas. Įvairių regionų technologinės, pramoninės ir socialinės infrastruktūros derinys atsižvelgiant į jos privalumus ir pajėgumus padeda sukurti kritinę masę ir masto ekonomiją, todėl gali padidinti mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemų veiksmingumą; |
| --- | --- |

51.

| 52. | Prašo, kad Komisija regionų pažangiosios specializacijos strategijų, prisidedančių prie žaliosios, skaitmeninės ir atsparios Europos kūrimo, integraciją laikytų reikiama sąlyga, kad būtų veiksmingi (nacionaliniai) investicijų į ekonomikos atsigavimą planai; |
| --- | --- |

52.

| 53. | Kaip 18 mėnesių Vokietijos, Portugalijos ir Slovėnijos programos dalį, siūlo inicijuoti nuolatinį politinį visų valdymo lygmenų dialogą dėl skirtingų COVID-19 priemonių sinergijos su sanglaudos politikos instrumentais. |
| --- | --- |

53.

2020 m. spalio 14 d., Briuselis

Europos regionų komiteto pirmininkas

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

| 2020 12 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 440/60 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 440/60

---

Europos regionų komiteto nuomonė. MVĮ strategija

(2020/C 440/11)

| Pranešėjas: | Eddy VAN HIJUM (NL/EPP), Overeiselio provincijos tarybos narys |
| --- | --- |
| Pamatiniai dokumentai: | Metinė Europos MVĮ ataskaita. MVĮ moksliniai tyrimai, technologinė plėtra ir inovacijos
  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Tvarios ir skaitmeninės Europos MVĮ strategija
  (COM(2020) 103 final) |

Pranešėjas:

Eddy VAN HIJUM (NL/EPP), Overeiselio provincijos tarybos narys

Pamatiniai dokumentai:

Metinė Europos MVĮ ataskaita. MVĮ moksliniai tyrimai, technologinė plėtra ir inovacijos

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Tvarios ir skaitmeninės Europos MVĮ strategija

(COM(2020) 103 final)

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | pripažįsta, kad mažosios ir vidutinės įmonės yra svarbios ES ekonomikai, nes jos sudaro 99,8 % visų nefinansinio verslo sektoriaus įmonių ir sukuria du trečdalius darbo vietų bei 56,4 % visos nefinansinio verslo sektoriaus pridėtinės vertės (1); |
| --- | --- |

1.

| 2. | supranta, kad be 25 mln. MVĮ Europoje turinčių ir valdančių verslininkų ir verslininkų šeimų įsipareigojimo nepavyks pereiti prie tvarios ir skaitmeninės ekonomikos, ir pabrėžia, kad reikia padėti MVĮ pasinaudoti naujomis galimybėmis, ryžtingai reaguoti į kintančią verslo aplinką ir taip užtikrinti tvarų ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą bei stiprinti ilgalaikį Europos konkurencingumą vykstant tokiai pertvarkai; |
| --- | --- |

2.

| 3. | remia ES veiksmus skatinant sudaryti vienodas sąlygas MVĮ šiuo tikslu mažinant reguliavimo naštą, suteikiant daugiau galimybių patekti į bendrąją rinką ir didinant galimybes naudotis finansinėmis paslaugomis; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad regionas arba savivaldybė yra natūrali MVĮ buveinė, kuri veikia kaip ekosistema, kurioje MVĮ dalyvauja tinkluose, susaistančiuose jas su jų pagalbine infrastruktūra, įskaitant darbo rinkas, švietimo ir mokslinių tyrimų institutus, pirkėjus ir tiekėjus, finansines ir verslo paslaugas, prekybos ir pramonės rūmus ir vietos bei regionų valdžios institucijas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | todėl ypač palankiai vertina 2020 m. kovo 10 d. Komisijos komunikatą „Tvarios ir skaitmeninės Europos MVĮ strategija“ bei pritaria jame išdėstytiems tikslams mažinti MVĮ tenkančią administracinę ir reguliavimo naštą, gerinti galimybes gauti finansavimą, taip pat tai, kad Komunikatu įsipareigojama skatinti MVĮ įsitraukti į perėjimą prie tvarumo ir skaitmeninimo; |
| --- | --- |

5.

| 6. | suvokia, kad nuo tada, kai buvo pristatyta MVĮ strategija, pasaulyje įvyko labai didelių pokyčių. Prognozuojama, kad dėl COVID-19 pandemijos kilęs ekonomikos nuosmukis smarkiai paveiks visus Europos regionus ir MVĮ. Tačiau krizę reikėtų suvokti ir kaip unikalią galimybę ekonomikos atgaivinimą suderinti su Europos žaliojo kurso, tvarumo ir skaitmeninimo standartais, kurie turėtų būti neatsiejama MVĮ strategijos dalis. Siekiant atsižvelgti į įvairius MVĮ poreikius ir skirtingas ekonomines ir institucines sąlygas visoje Europoje ir vadovaujant vietos ir regionų valdžioms institucijoms būtina parengti MVĮ gaivinimo planą. ES ekonomikos atkūrimo priemonės bus efektyviausios jas derinant su regioninėmis ir vietos iniciatyvomis ir vietos ekosistemomis. Todėl būtina derinti veiksmus ir keistis geriausia patirtimi. |
| --- | --- |

6.

Būtina atsižvelgti į visas MVĮ

| 7. | todėl mano, kad MVĮ strategijoje yra pateikta atitinkamų prioritetų ir priemonių, tačiau joje nenumatyta vizija, kaip visapusiškai atsižvelgti į įvairius MVĮ poreikius. Kuriant tokią viziją reikėtų skirti daug dėmesio tam, kad užbaigtoje kurti ir sustiprintoje bendrojoje rinkoje MVĮ būtų sudaromos vienodos sąlygos, bei skatinti visų valdžios lygmenų priemonių integraciją ir papildomumą, įskaitant tvirtą regionų aspektą siekiant užtikrinti vietos MVĮ poreikiams pritaikytą teritorinį požiūrį; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pritaria Komisijos požiūriui į MVĮ įvairovę, tačiau mano, kad siūlomomis priemonėmis ši įvairovė nebūtų įgyvendinama pakankamai veiksmingai. Komisijos strategijoje didžiausias dėmesys skiriamas startuoliams, veiklą plečiančioms įmonėms ir aukštųjų technologijų MVĮ. Nors šios grupės yra itin svarbios siekiant augimo ir inovacijų, tai nereiškia, kad tradicinės ir šeimos verslo įmonės pasyviai seka iš paskos; |
| --- | --- |

8.

| 9. | apgailestauja dėl to, kaip Komisija apibūdina „tradicines įmones“ kalbėdama apie ilgai veikiančias ir įsitvirtinusias įmones, kurios yra MVĮ bendruomenės „subrendusios narės“. Šios įsitvirtinusios įmonės per dabartinę krizę taps vietos ekonomikos ir bendruomenių stabilizuojančia jėga ir kurs ilgalaikį bei tvarų ekonomikos augimą; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pripažįsta, kad MVĮ ir regionus, kuriuose jos įsikūrusios, sieja tvirti ryšiai; šie ryšiai itin stiprūs kalbant apie vietoje įsitvirtinusias brandžias įmones, kurios siekia veikti ilgai. Dažnai (nors ne visada) tai yra šeimų valdomos įmonės, kurios yra labiau linkusios prisiimti socialinę atsakomybę, nes jų socialinis kapitalas yra tvirtai susijęs su vietoje turima reputacija. Šių įmonių savininkai, valdytojai ir darbuotojai gali tapti perėjimo prie darnesnio vystymosi ambasadoriais ir dalyvauti vykdant struktūrinį bendradarbiavimą su regionų ir vietos valdžios institucijomis; |
| --- | --- |

10.

| 11. | primygtinai ragina Komisiją nustatyti politikos priemones, kuriomis būtų atsižvelgiama į Europos šeimos verslo įmonių poreikius, įskaitant verslo perėmimą ir kartų verslumą. Nors šeimos verslo įmonės mūsų ekonomikoje atlieka svarbų vaidmenį, politikos formuotojai joms skiria nedaug dėmesio. Ši sritis toliau ignoruojama, nepaisant pastaruoju metu Europos Komisijos pirmininkės Ursulos von der Leyen pateiktų pastabų ir ankstesnių iniciatyvų; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad šeimų valdomos įmonės yra labiausiai paplitęs įmonių tipas – Europoje jos sudaro apie 70 % visų įmonių (2). Nuosavybės struktūra labai lemia tai, kaip ir kas valdo įmonę, ir tai, kokią verslo ir investavimo strategiją įmonė taiko. Vis dėlto dabar taikomomis MVĮ politikos priemonėmis į šią nuosavybės perspektyvą beveik neatsižvelgiama; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina Komisiją toliau teikti ir didinti paramą statistiniams tyrimams pagal MVĮ konkurencingumo programą (COSME). Sudaryti galimybes tyrėjams ir statistikos agentūroms visapusiškai aprėpti įvairias Europos MVĮ nuosavybės struktūras ir atlikti svarbių tarptautinių ir tarpregioninių skirtumų analizę. Atsižvelgdamas į tai, mano, kad būtina užtikrinti duomenų rinkimą atsižvelgiant į lyčių lygybės klausimus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad šeimos verslo įmonės yra neproporcingai susitelkusios regionuose, kurių bendrasis vidaus produktas beveik atitinka Europos vidurkį, ir tai, kad tie regionai gali patekti į „vidutinių pajamų spąstus“ (3). Remiantis septintosios sanglaudos ataskaitos duomenimis, augimas šiuose vidutinių pajamų regionuose yra lėtesnis nei pirmaujančiuose regionuose arba regionuose, kuriuose sąlygos mažiau palankios; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia, kad MVĮ politikoje didesnį prioritetą reikia skirti siekiui įtraukti įsitvirtinusias MVĮ ir atsižvelgti į jų poreikius, įskaitant prisitaikymą prie naujųjų technologijų, veiklos perkėlimą, galimybes gauti finansavimą ir valdymo bei ataskaitų teikimo specializavimą. Šiuo metu regionų ekosistemose stipriai įsitvirtinusiais vieno langelio principu teikiamų paslaugų centrais reikėtų pasinaudoti kaip prieigos punktais teikti vietos lygmeniu prieinamas paslaugas MVĮ, įskaitant konsultacijas dėl įvairių ES, nacionalinio ir regioninio lygmens programų, priemonių ir finansavimo priemonių; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia, kad reikia glaudžiai susieti, be kito ko pasitelkiant tarpregionines investicijas į inovacijas, Europos lygmeniu tvirtas regionines ekosistemas užtikrinant tarptautinius MVĮ ir regionų valdžios institucijų žinių mainus. Palankiai vertina pažangiosios specializacijos strategijas ir iniciatyvas, tokias kaip S3 platforma, ir įvairius verslių Europos regionų (VER) bendradarbiavimo projektus, kurių vertė akivaizdi, ir būtina jiems toliau skirti paramą, be kita ko, sukuriant konkrečią, jiems postūmį suteiksiančią finansavimo sistemą. |
| --- | --- |

16.

Gebėjimų stiprinimas siekiant skaitmeninimo ir tvarumo

| 17. | pažymi, kad Komisija priėmė planą stiprinti Europos efektyvaus išteklių naudojimo žinių centrą ir planą Europos įmonių tinkle (EĮT) paskirti specialius patarėjus tvarumo klausimais; |
| --- | --- |

17.

| 18. | yra susirūpinęs, kad šios Europos iniciatyvos nėra įtrauktos į regioninę MVĮ struktūrą. Teigiama išimtis yra Komisijos parama tankiam tinklui, kuris vienija beveik 240 skaitmeninių inovacijų centrų; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pabrėžia, kad IRT sektoriuje aktyviai veikiančios MVĮ gali regionuose sudaryti sąlygas skaitmeninimui, padėdamos didėjančiai nuo skaitmeninių technologijų priklausančių MVĮ grupei. Vienas tokių iniciatyvų pavyzdžių yra Acheno skaitmeninių technologijų centras (4); ragina steigti daugiau MVĮ dirbtinio intelekto aljansų strateginėse vertės grandinėse; |
| --- | --- |

19.

| 20. | primygtinai ragina MVĮ efektyviau vartoti energiją, sunaudoti mažiau energijos, aktyviau gaminti ir naudoti atsinaujinančiąją energiją bei taikyti žiedinės gamybos procesą, kad būtų sumažintos sąnaudos ir kuriama konkurencinga ir tvari ekonomika. Vis dėlto MVĮ ir labai mažos įmonės neturėtų tekti neproporcinga tvarumo pertvarkos išlaidų dalis ir reikėtų, kad jos nepatirtų nesąžiningos konkurencijos iš trečiųjų šalių, kuriose taikomi žemesni aplinkos apsaugos standartai. Šiuo požiūriu mano, kad turėtų būti numatytas pasienio anglies dioksido mokesčio mechanizmas, siekiant užtikrinti, kad nebūtų nesąžiningos trečiųjų šalių konkurencijos; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, kad MVĮ žmogiškojo kapitalo darbotvarkę, įskaitant žaliųjų ir skaitmeninių išteklių programas, reikėtų taikyti ne tik darbuotojams, bet ir verslininkams, savininkams bei vadovams, ragina Komisiją peržiūrėti Europos įgūdžių darbotvarkę, kad ja būtų tinkamai atsižvelgiama į šias problemas. Šie verslininkai, savininkai ir vadovai ne tik priima sprendimus dėl strateginių prioritetų, bet ir kuria savo įmonių mokymosi aplinką; |
| --- | --- |

21.

| 22. | siūlo mokymus rengti tarpusavio aplinkoje ir tarpine grandimi pasirenkant regioninę trigubos spiralės modelio infrastruktūrą. Itin svarbu, kad verslininkai, MVĮ savininkai, vadovai ir darbuotojai galėtų naudotis mokymosi visą gyvenimą programomis universitetuose, profesinėse mokyklose, kitose profesinio mokymo įstaigose ir vietos laboratorijose. Išsami MVĮ žmogiškojo kapitalo darbotvarkė, kurioje atsižvelgiama ir į lyčių aspektą, gali sustiprinti ir labai novatoriškus regionus, ir protų nutekėjimą patiriančius regionus. |
| --- | --- |

22.

Reguliavimo ir administracinės naštos mažinimas bei patekimo į rinką gerinimas

| 23. | ragina Komisiją vykdant siūlomų reglamentų poveikio vertinimą tobulinti savo poveikio MVĮ tyrimą laikantis principo „visų pirma galvokime apie mažuosius“. Geras MVĮ tyrimas apima diferencijuotą MVĮ ir didelių bendrovių (taip pat skirtingo dydžio ir klasių MVĮ) sąnaudų ir naudos analizę, dideles konsultacijų su suinteresuotaisiais subjektais galimybes, poveikio kiekybinį nustatymą ir griežtą Reglamentavimo patikros valdybos priežiūrą; |
| --- | --- |

23.

| 24. | palankiai vertina Komisijos iniciatyvą parengti ES startuolių standartą, kuriuo siekiama, kad Europa taptų patraukliausiu startuolių ir veiklą plečiančiu įmonių žemynu. kartu pabrėžia, kad į šią iniciatyvą reikia įtraukti visus valdžios lygmenis; |
| --- | --- |

24.

| 25. | primygtinai ragina Komisiją pradėti taikyti MVĮ palankesnį metodą siekiant, kad reguliavimo priemonėmis būtų skatinamos inovacijos ir nebūtų kliudoma MVĮ veiklai, kaip dažnai atsitinka tarpvalstybinės veiklos atveju. Tai padidintų atsparumą ir konkurencingumą, užuot kūrus papildomą naštą ir atitikties išlaidas, susijusias su tarptautine prekyba. Siekiant paskatinti MVĮ pradėti naudotis sąžiningų laisvosios prekybos susitarimų teikiamais privalumais, bet kartu ir toliau deramai reaguoti į nesąžiningos konkurencijos, kylančios dėl eksporto iš trečiųjų šalių, kur aplinkos apsaugos reikalavimai yra ne tokie griežti, pavojų, reikia naujoviškai ir ekonomiškai efektyviai mažinti kliūtis, pvz., naudojantis internetinėmis ir interaktyviomis priemonėmis, tokiomis kaip MVĮ skirtas kilmės taisyklių skaičiuoklė, arba mechanizmais, skirtais iš produktų išmetamam teršalų kiekiui nustatyti (pvz., anglies dioksido kiekio reguliavimas pasienyje arba „pasų“ sukūrimas); |
| --- | --- |

25.

| 26. | palankiai vertina tai, kad Ateičiai tinkamo reglamentavimo platformoje toliau vykdoma reglamentavimo kokybės patikra. Vis dėlto šioje platformoje reikia nustatyti didesnį Regionų komiteto ir MVĮ vaidmenį nei jos pirmtakėje REFIT platformoje. Daug poveikį MVĮ turinčių reglamentų įgyvendinama subnacionaliniu lygmeniu, tad reglamentų gausa, perteklinis reglamentavimas bei proporcingumo ir subsidiarumo problemos geriausiai matomi piramidės apačioje; šiuo požiūriu pabrėžia, kad Komisija taip pat daug dėmesio skirs tam, kad būtų pašalinti su tarpvalstybiniu bendradarbiavimu susiję biurokratiniai reikalavimai, kad užtikrintų galimybę pasienio regionams kuo lengviau keistis darbuotojais, taip pat ir trumpesniems laikotarpiams; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ragina Komisiją atliekant ES teisės aktų poveikio vertinimus ir jų peržiūrą aktyviai konsultuotis su MVĮ ir interesų grupėmis, kurios atstovauja įvairiems verslo modeliams, įskaitant socialinės ekonomikos įmones. Pozityvi socialinio verslumo reguliavimo aplinka pagerins socialinį poveikį darančių startuolių išgyvenamumą, skatins socialines inovacijas ir propaguos įmonių socialinę atsakomybę, priartindama mus prie Europos žaliojo kurso ir darnaus vystymosi tikslų įgyvendinimo; |
| --- | --- |

27.

| 28. | mano, kad kliūčių MVĮ, susijusių su ES kibernetinio saugumo akto sertifikavimo sistema, įskaitant standartus ir technines specifikacijas, mažinimas yra būtina sąlyga MVĮ dalyvauti bendrojoje skaitmeninėje rinkoje ir siekiant kurti novatorišką, tvarią ir įtraukią skaitmeninę Europą, kuri remia dalijimąsi duomenimis ir užtikrina pasitikėjimą skaitmeninėmis technologijomis; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ragina Komisiją užtikrinti MVĮ palankių viešojo pirkimo priemonių, kurios siūlomos 2014 m. viešojo pirkimo direktyvose, įgyvendinimą, įskaitant principą „skaidyk arba paaiškink“, sumažintus apyvartos reikalavimus ir elektroninių sprendimų, tokių kaip Europos bendrasis pirkimo dokumentas ir internetinė pažymų saugykla E-Certis, įgyvendinimą; ragina Komisiją parengti planą, skirtą jos vienkartinio duomenų pateikimo principo gyvendinimui viešojo pirkimo procese, taip sumažinant administracinę naštą ir padidinant skaidrumą; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos, būdamos pirmosiomis vartotojomis, aktyviai deda pastangas siekdamos didinti MVĮ galimybes dalyvauti viešuosiuose pirkimuose, kartu skatindamos inovacijas ir spręsdamos visuomenės problemas. 2019 m. Europos įmonių skatinimo apdovanojimo laimėtojas Valjadolido miestas parengė MVĮ palankių viešųjų pirkimų gidą, kuris gali būti pavyzdžiu (5); |
| --- | --- |

30.

| 31. | norėtų, kad būtų investuojama į MVĮ naudingą tarpvalstybinį bendradarbiavimą, įskaitant darbo rinkų integravimą, tarpvalstybinius įmonių santykius ir Vyriausybių bendradarbiavimą, žinių institucijas ir MVĮ paramos centrus abipus sienų. tarpvalstybinio bendradarbiavimo srityje ypatingą vaidmenį turėtų atlikti vietos ir regionų valdžios institucijos, nes jos gali geriausiai įvertinti, kokios priemonės labiausiai tinka vietos ekonomikai stiprinti, ir greitai nustatyti tarpvalstybinio bendradarbiavimo kliūtis. MVĮ strategija turėtų suteikti joms politinę paramą greitai ir nesudėtingai imtis veiksmų; |
| --- | --- |

31.

| 32. | taip pat ragina investuoti į tarpregioninį MVĮ bendradarbiavimą ir į salų bei atokiausių regionų Vyriausybių, švietimo įstaigų ir MVĮ paramos centrų bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

32.

| 33. | prognozuoja, kad artimiausių metų laikotarpiu dėl Europos gyventojų senėjimo verslo perkėlimas taps dideliu iššūkiu. Ypač Vidurio ir Rytų Europoje daugelis savininkų savo įmones įsteigė po 1989 m. ir šiuo metu yra pasirengę perduoti jų valdymą antrajai kartai; |
| --- | --- |

33.

| 34. | suvokia, kokia rizika kyla perimant verslą, todėl palankiai vertina Komisijos siūlomas verslo perdavimo lengvinimo priemones, kuriamas nustatant sistemą, kuria siekiama visoje ES skatinti ir teikti paramą verslo perdavimui. |
| --- | --- |

34.

Galimybės gauti finansavimą

| 35. | atkreipia dėmesį į faktą, kad daugiau kaip 60 % MVĮ laiku nesumokama ir tai yra viena pagrindinių MVĮ bankroto priežasčių. todėl ragina tinkamai įgyvendinti Pavėluotų mokėjimų direktyvą ir palankiai vertina siūlomą stebėsenos ir vykdymo užtikrinimo priemonę. pabrėžia, kad MVĮ neturėtų patirti naštos dėl to, kad didelės bendrovės ir valdžios institucijos vėluoja atlikti mokėjimus; |
| --- | --- |

35.

| 36. | norėtų pabrėžti, kad regioninės plėtros agentūros gali prisidėti prie regioninės finansų sistemos ne tik dalyvaudamos didelės rizikos projektuose, bet ir užtikrindamos įsitvirtinusių įmonių tęstinumą, įskaitant jų indėlį į regiono žmogiškąjį kapitalą. Europos investicijų banko grupė turėtų pripažinti šių įsitvirtinusių įmonių teikiamą naudą visuomenei ir teikti pirmenybę jų tęstinumui, tam pasitelkdama specialias nuosavo kapitalo finansavimo priemones; |
| --- | --- |

36.

| 37. | palankiai vertina tai, kad integruojamos programos „InvestEU“ lėšos ir paprastinamos procedūros. Vis dėlto primygtinai ragina neapriboti MVĮ galimybių gauti finansavimą iki specialiai MVĮ skirtos linijos – reikėtų šioms galimybėms teikti pirmenybę ir kitose trijose linijose; |
| --- | --- |

37.

| 38. | nerimauja dėl Europos MVĮ, ypač izoliuotose rinkose esančių ir mažų MVĮ, pavyzdžiui, salų ir atokiausių regionų, skolų masto. Politikos priemones, kuriomis siekiama didinti MVĮ galimybes gauti finansavimą, reikėtų stiprinti visais valdymo lygmenimis, taip sumažinant netvarų skolų finansavimo lygį. Dar didesnį susirūpinimą kelia labai mažos įmonės, kurios negali gauti finansavimo per finansų sistemą. |
| --- | --- |

38.

Valdymas

| 39. | pabrėžia, kad pagal subsidiarumo principą atsakomybė už MVĮ strategijas tenka vietos ir regionų valdžios institucijoms; |
| --- | --- |

39.

| 40. | atkreipia dėmesį į tai, kad MVĮ atstovų tinklui suteikti didesni ES MVĮ politikos valdymo įgaliojimai; ragina nacionalinius atstovus daugiau bendrauti su regionų valdžios institucijomis ir kitais teritoriniais subjektais; siūlo, ES MVĮ atstovui ir RK nariams kartą per metus pasidalyti mintimis, kad būtų galima įvertinti, kaip įgyvendinama MVĮ strategija regionų ir vietos lygmenimis; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pabrėžia, kad europinis, tarpvalstybinis ir tarpregioninis bendradarbiavimas, žinių mainai ir mokymasis yra svarbūs suderinto europinio požiūrio į ES politikos įgyvendinimą elementai, kuriuos reikėtų skatinti, palengvinti ir remti pagal ES programas; |
| --- | --- |

41.

| 42. | todėl ragina Komisiją gerinti horizontalųjį MVĮ strategijos koordinavimą, taip didinant strategijos poveikį Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšų paskirstymui 2021–2027 m. laikotarpiu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | prašo Komisiją užtikrinti, kad vis daugiau MVĮ pasinaudotų ES finansavimu, nes finansavimas konkrečioms MVĮ programoms, kaip antai COSME (2014–2020 m. laikotarpiu jai skirta 2,3 mlrd. EUR) yra kuklus, palyginti su Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšomis (460 mlrd. EUR). Įgyvendinant tiesioginio ir pasidalijamojo valdymo programas, tokias kaip ERPF, regionai sėkmingai užtikrina, kad biudžetas būtų programuojamas atsižvelgiant į MVĮ. Primygtinai ragina Komisiją bendrosiose programose, tokiose kaip „Europos horizontas“, sukurti konkrečias programų eilutes ir iniciatyvas ir taip sudaryti palankesnes sąlygas MVĮ naudotis tokio pobūdžio esamomis programomis; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pabrėžia, kad ESI fondai atlieka ypač svarbų vaidmenį finansuojant tvarumo pertvarką ir primena, kad Regionų komitetas yra raginęs 30 % viso struktūrinių fondų finansavimo – vietoj iki šiol planuojamų 25 % numatyti žaliojo kurso prioritetams. |
| --- | --- |

44.

MVĮ atsigavimo po COVID-19 pandemijos kelias

| 45. | pabrėžia, kad dėl socialinio atskyrimo priemonių, kurių buvo imtasi reaguojant į COVID-19 pandemiją, MVĮ perėjimas prie skaitmeninimo vienodomis sąlygomis tapo dar aktualesniu ir svarbesniu jų išgyvenimo ir visos Europos strateginio konkurencingumo veiksniu; |
| --- | --- |

45.

| 46. | atkreipia dėmesį į Europos Komisijos gebėjimą reaguoti pandemijos metu rengiant MVĮ rėmimo ir darbo vietų išsaugojimo programas, pavyzdžiui, SURE priemonę. Žemės ūkio maisto produktų, paslaugų ar turizmo sektoriaus MVĮ, kurios yra vienos iš labiausiai nukentėjusių pandemijos metu, reikia lanksčių mechanizmų, kad užtikrintų jų išlikimą po krizės, nes užimtumo lygis Europoje yra glaudžiai susijęs su jų išlikimu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pripažįsta, kad dėl restruktūrizavimo gali būti padaryta didelė pažanga pereinant prie tvarumo, atsižvelgiant į krizės paveiktų įmonių ir sektorių dydį. Šią pažangą reikia remti teikiant investavimo paskatas MVĮ, kurios naudojasi žaliųjų technologijų ir žiedinių verslo modelių teikiamomis galimybėmis; |
| --- | --- |

47.

| 48. | primygtinai ragina Komisiją stebėti, ar dėl skubios paramos priemonių poveikio nemažėja jos užmojis sukurti vienodas sąlygas MVĮ. Be to, ragina Komisiją peržiūrėti COVID-19 krizės poveikį jau ir taip padidėjusiam geopolitiniam nestabilumui; sutrikus prekybos srautams ir tiekimo grandinėms, ekonominė veikla gali būti grąžinta į kitas šalis, visų pirma sisteminės svarbos infrastruktūros, pavyzdžiui, medicinos priemonių, atveju, o MVĮ ir regionams gali atsirasti galimybių ir kilti iššūkių. Su likvidumo problemomis susiduriančios MVĮ gali būti linkusios priimti strateginių pirkėjų pasiūlymus, rizikuodamos patirti nepageidaujamo užsienio kišimosi į ekonomiką pavojų; |
| --- | --- |

48.

| 49. | tikisi, kad Komisija imsis apdairių veiksmų, kai šiose srityse bus pažeisti MVĮ ir Europos ekonomikos interesai, panašiai kaip tada, kai ji laikinai pakeitė valstybės pagalbos taisykles. Vietos ir regionų valdžios institucijos nepraras budrumo ir toliau keisis informacija tarpusavyje ir su aukštesnio lygmens valdžios institucijomis, siekdamos bendrai įgyti žinių apie tai, kaip reaguoti į šią precedento neturinčią padėtį; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pabrėžia, kad Komisija turi atsižvelgti į MVĮ, kurios šiuo metu neturi tvirtų ryšių su finansų sistema, nes jos dažniausiai pačios finansuoja savo veiklą, interesus. Kai kurios iš šių įmonių patiria staigiai kilusių likvidumo problemų ir pirmąkart per visą savo veiklos laikotarpį joms skubiai reikia gauti grąžintinų ir (arba) negrąžintinų paskolų iš bankų. Su šia problema visų pirma susiduria labai mažos įmonės, bet ją gali patirti ir didesnės šeimų valdomos įmonės; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ragina Komisiją suteikti regionų valdžios institucijoms galimybę gauti europinį finansavimą įgyvendinant ekonomikos gaivinimo priemonių rinkinį, siekiant suteikti pirminį impulsą ekonomikos atsigavimui. Vietos ir regionų valdžios institucijos gali geriausiai įvertinti MVĮ poreikius prisitaikant prie ekonomikos pasibaigus pandemijai; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pabrėžia, kad visų lygmenų politikos formuotojai visų pirma turėtų skirti pirmenybę siekiui kurti finansiškai stabilesnes ir atsparesnes įmones; perspėja, kad siūlomos paramos MVĮ priemonės neturėtų pernelyg priklausyti nuo skolos priemonių. |
| --- | --- |

52.

2020 m. spalio 14 d., Briuselis

Europos regionų komiteto pirmininkas

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Žr. 2019 m. metinę Europos MVĮ ataskaitą.

1

(2)  Atlikus programa COSME remiamus statistinius mokslinius tyrimus nustatyta, kokią dalį šeimos verslo įmonės sudaro nefinansinio verslo sektoriuje Danijoje (60 %), Suomijoje (70 %), Nyderlanduose (71 %) ir Lenkijoje (92 %).

2

(3)  Remiantis Nyderlandų statistika, regionų, kuriuose yra didesnė šeimos verslo įmonių koncentracija, BVP artimesnis Europos vidurkiui (Eurostatas, 2017 m.; CBS, 2017 m.).

3

(4)  https://aachen.digital/

4

(5)  https://blogs.ec.europa.eu/promotingenterprise/files/2020/02/2020_PublicPROCUREMENTfosSME-GUIDANCEforCAuthorities.pdf

5

---

| 2020 12 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 440/66 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 440/66

---

Europos regionų komiteto nuomonė. Vietos demokratijos iššūkiai Vakarų Balkanuose

(2020/C 440/12)

| Pranešėjas: | Nikola DOBROSLAVIĆ (HR/EPP), Dubrovniko ir Neretvos apskrities prefektas |
| --- | --- |
| Pamatiniai dokumentai: | ES Tarybai pirmininkaujančios Kroatijos raštas (Užsienio ir Europos reikalų ministro dr. Grlić Radman raštas RK pirmininkui K.-H. Lambertz), A/00028 |

Pranešėjas:

Nikola DOBROSLAVIĆ (HR/EPP), Dubrovniko ir Neretvos apskrities prefektas

Pamatiniai dokumentai:

ES Tarybai pirmininkaujančios Kroatijos raštas (Užsienio ir Europos reikalų ministro dr. Grlić Radman raštas RK pirmininkui K.-H. Lambertz), A/00028

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

Bendrosios pastabos

| 1. | vertina tai, kad ES Tarybai pirmininkaujanti Kroatija inicijavo šią nuomonę. Europos regionų komitetas (RK) pirmą kartą rengia nuomonę, kuri išimtinai skirta demokratijos iššūkiams Vakarų Balkanuose, visų pirma daug plačiau nei tik Vakarų Balkanuose paplitusiam reiškiniui – korupciniam valstybės užvaldymui vietos lygmeniu, t. y. savivaldybių struktūrų užvaldymui siekiant asmeninių interesų; |
| --- | --- |

1.

| 2. | primena, kad ne kartą 2018, 2019 ir 2020 m. priimtose nuomonėse RK nagrinėjo Europos Komisijos plėtros dokumentų rinkinį, ypatingą dėmesį skirdamas Vakarų Balkanų iššūkiams ir vietos demokratijos veikimui; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atidžiai stebi šalių kandidačių pažangos ataskaitas ir palankiai vertina nuolatinį Europos Komisijos, Europos Parlamento ir Tarybos įsipareigojimą vykdyti ES plėtros į Vakarų Balkanų šalis politiką; pakartoja savo poziciją, kad ši plėtra atitinka tiek Vakarų Balkanų šalių, tiek Europos Sąjungos politinius, ekonominius ir saugumo interesus ir yra geostrateginė investicija į taiką, stabilumą, saugumą ir ekonomikos augimą visoje Europoje; pabrėžia, kad visos šalys kandidatės turi tenkinti visus narystės kriterijus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | apgailestaudamas pažymi, kad Europos Komisija, palaikydama santykius su Vakarų Balkanų šalimis partnerėmis, ypač jų integracijos į ES srityje, iš esmės nepakankamai dėmesio skiria vietos demokratijos, teisinės valstybės ir atsakingo valdymo vietos lygmeniu klausimams; |
| --- | --- |

4.

| 5. | palankiai vertina pažangą, padarytą vykdant reformas keliose Vakarų Balkanų šalyse, tačiau reiškia susirūpinimą, kad kai kuriose šalyse padaryta tik nedidelė pažanga ir kai kuriais atvejais situacija pablogėjo kovos su korupcija, žmogaus teisių apsaugos, žiniasklaidos laisvės ir teisingumo srityse, ir konstatuoja bendrą teisinės valstybės susilpnėjimą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atkreipia dėmesį į tai, kad Vakarų Balkanų vietos demokratijai kyla daug iššūkių, kurie dažnai yra panašūs į iššūkius (ar netgi jiems identiški), su kuriais susiduria ir ES valstybės narės, tačiau jie yra daug ryškesni Vakarų Balkanuose. Šias problemas Vakarų Balkanuose paaštrina daug veiksnių, kurių ES iš viso nėra arba jų poveikis nėra toks reikšmingas: ankstesnių ginkluotų konfliktų padariniai, neišspręsti suverenumo ir teritoriniai ginčai, suvaržyta žiniasklaida, nepripažintas genocidas ir karo nusikaltimai, ekspansionistiniai siekiai, neapykantos kurstymas, neišspręsti konstituciniai klausimai, neužtikrinta tautų lygybė ir konstitucijai prieštaraujantys rinkimų įstatymai, atsakingo valdymo trūkumai ir pareigūnų bei valdančiųjų partijų polinkis į autoritarizmą visais valdymo ir administravimo lygmenimis, gana silpnas socialinis ir ekonominis vystymasis, daugiausia neigiama demografinė tendencija, nepakankamai išsivysčiusi pilietinė visuomenė ir silpna demokratinė ir politinė kultūra; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia savo įsitikinimą, kad demokratijos padėtis vietos lygmeniu yra neatsiejama nuo padėties nacionaliniu lygmeniu ir neigiami vietos lygmens reiškiniai dažnai yra nacionalinio lygmens reiškinių atspindys; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atkreipia dėmesį į tai, kad Europos regionų komitetas nuolat vykdė su Vakarų Balkanais susijusią veiklą, t. y. konkrečiai per savo Vakarų Balkanų darbo grupę (kurios darbo sritis – Albanija, Bosnija ir Hercegovina bei Kosovas (*1)) ir per jungtinius konsultacinius komitetus (JKK), kurie lygiomis teisėmis bendradarbiauja su tam tikrų Vakarų Balkanų šalių (Juodkalnijos, Šiaurės Makedonijos ir Serbijos) vietos ir regionų valdžios institucijomis; kartu atkreipia dėmesį į tai, kad šie organai įrodė savo naudingumą ES vietos ir regionų valdžios institucijų atstovams ir jų partneriams Vakarų Balkanuose keičiantis geriausios praktikos pavyzdžiais ir požiūriu. Šie mainai vyksta aptariant įvairias bendro intereso temas, pavyzdžiui, teisinės valstybės ir atsakingo valdymo klausimus, kurie, atsižvelgiant į derybas dėl narystės ES, yra labai svarbūs; vis dėlto apgailestauja, kad politinis pliuralizmas šiuose JKK atitinkamose Balkanų šalyse ne visada užtikrinamas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | palankiai vertina Europos Tarybos vietos ir regionų valdžios institucijų kongreso pastangas skatinti vietos demokratiją Vakarų Balkanuose. Kongreso ir RK darbas vienas kitą papildo, todėl RK pageidautų sustiprinti bendradarbiavimą su Kongresu šioje srityje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atkreipia dėmesį į tai, kad ES strategija dėl Dunojaus regiono, kuri yra viena iš keturių Europos Sąjungos makroregioninių strategijų, apima ir tris Vakarų Balkanų šalis. Pagrindinis strategijos tikslas – stiprinti šalių ir regionų tarpusavio bendradarbiavimą labiau įtraukiant vietos ir regionų subjektus. Tai pasakytina ir apie subjektų atitinkamuose demokratiniuose procesuose ir pilietinės visuomenės rėmimą ir konsultavimą. Todėl raginama stiprinti bendradarbiavimą įgyvendinant ES strategiją dėl Dunojaus regiono; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mano, kad vienas iš vietos demokratijos iššūkių yra būtent korupcinio savivaldybių struktūrų užvaldymo reiškinys, į kurį savo 2018 m. plėtros strategijoje dėmesį atkreipė ir Europos Komisija. Tai reikėtų suprasti kaip sistemą, kai tam tikrą galią turintys pavieniai asmenys arba jų grupės, siekdami savo asmeninių interesų, visiškai arba iš dalies užvaldo vietos valdžios instituciją; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atkreipia dėmesį į svarbiausius korupcinio savivaldybių struktūrų užvaldymo aspektus: manipuliuojami ir tam tikrais atvejais neteisėti viešieji pirkimai, valstybės tarnautojų, vadovų ir valstybės įmonių darbuotojų skyrimas, įdarbinimas ir skatinimas ne pagal nuopelnus, spaudimas teisminėms institucijoms, neskaidri vietos institucijų parama pilietinės visuomenės organizacijoms, neskaidri vietos valdžios institucijų ir administracijos veikla, dažnai susijusi su vietos žiniasklaidos kontrole naudojantis nuosavybės teise arba per reklamos užsakymus, taip pat piktnaudžiavimas politinėmis partijomis siekiant asmeninio praturtėjimo ir korupcinio vietos valdžios institucijų užvaldymo mezgant ir palaikant abipuse priklausomybe grindžiamus ryšius; pabrėžia, kad šie aspektai dažnai kelia piliečių nusivylimą ir lemia žemą rinkėjų aktyvumą vietos rinkimuose. Dėl šios priežasties vietos demokratijos deficitas dar labiau išauga; |
| --- | --- |

12.

| 13. | be to, įspėja dėl nepakankamo teisinės valstybės lygio ir lėtų, neveiksmingų, dažnai šališkų ir korumpuotų teisminių institucijų, plačiai paplitusios ir giliai įsitvirtinusios korupcijos, kurią daugelis piliečių laiko normaliu ir netgi neišvengiamu reiškiniu, visų pirma užimtumo vietos lygmeniu srityje ir bendraudami su medicinos darbuotojais ir kelių policija, vis dar egzistuojančio smurtinio ekstremizmo etniniu ir religiniu pagrindu, vietos ir regionų valdžios institucijoms netinkamų teisėkūros ir institucinių sprendimų, įskaitant funkcionalios ir fiskalinės decentralizacijos trūkumą; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pažymi, kad politinio pliuralizmo stoka ar opozicijos partijoms priklausančių išrinktų pareigūnų šalinimas ir bauginimas, vykstantis kai kurių Vakarų Balkanų šalių vietos lygmeniu, yra pagrindinės šių šalių vietos demokratijos problemos; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atsižvelgdamas į tai pažymi, kad viešaisiais pirkimais taip „užvaldytose savivaldybėse“ paprastai prisidedama prie tenykščių valdytojų arba valdančiųjų interesų grupių pozicijos stiprinimo. Elgiamasi paprastai taip: apeinami viešieji konkursai ir sutartys pasirašomos tiesiogiai, konkursai skelbiami mažai skaitomuose leidiniuose tam tikru metu ir nustatant labai trumpą terminą, taip pat konkurso sąlygos nustatomos pagal tam tikrą konkurso dalyvį. Paskyrus pirkimo sutartį pageidaujamas konkurso dalyvis savo dėkingumą vietos valdytojui ar jo atstovams išreiškia tiesiog jiems skirdamas sutarties vertės procentinę dalį, kuri paprastai dar teikiant pasiūlymą yra įtraukta į kainą, kad taip nesumažėtų rangovo pelnas; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atkreipia dėmesį į tai, kad savivaldybių struktūras užvaldę asmenys personalo politiką naudoja kaip veiksmingą priemonę visų pirma ten, kur yra mažai gerų darbo vietų, o šiose vietovėse būtent taip ir yra. Vietos valdžios institucijose ir savivaldybių įmonėse nauji darbuotojai įdarbinami pasirenkant iš savo klano arba politinių ir verslo bičiulių šeimų. Atstovaujamuosiuose organuose pradeda dirbti opozicijos nariai, jų sutuoktiniai ir artimi asmenys. Šiuo tikslu netgi gali būti neteisėtai reorganizuojama administracija norint ištikimiems draugams atsilyginti už „gerą darbą“; |
| --- | --- |

16.

| 17. | su dideliu susirūpinimu pažymi, kad vietos valdytojai ir glaudžiai tarpusavyje susijusių grupių nariai, norėdami išlaikyti valdžią ir naudotis vietiniais ištekliais, neretai palaiko glaudžius ryšius su teisėjais ir kitais teisminių institucijų pareigūnais nacionaliniu ir vietos lygmenimis ir naudodami savivaldybių išteklius suteikia ekonominės naudos įtakingiems teismų sistemos asmenims. Už tai teisminių institucijų pareigūnai trukdo atlikti tyrimą ir pradėti procesą prieš vietos valdytojus; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pažymi, kad situaciją vietos valdžios institucijose dar labiau aštrina prarandami žmogiškieji ištekliai. Nemažai gyventojų, ypač jauni ir išsilavinę žmonės, emigruoja, o tai yra didelė šių savivaldybių vystymosi problema; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pabrėžia, kad atsižvelgiant į lyčių lygybę kaip į vieną pagrindinių ES principų, reikia numatyti ir įgyvendinti konkrečius veiksmus siekiant stiprinti moterų teises ir didinti jų dalyvavimą politiniame gyvenime; |
| --- | --- |

19.

| 20. | puikiai suvokia, kad neteisėta migracija vadinamuoju Balkanų maršrutu vietos valdžios institucijoms taip pat yra didelė našta, nes tiek piliečiams, tiek institucijoms sustiprina jausmą, kad institucijos yra bejėgės ir neveiksmingos; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, kad organizuotas nusikalstamumas kelia grėsmę vietos savivaldybių saugumui ir gerovei; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atsižvelgdamas į tai reiškia susirūpinimą dėl vietos valdytojų vykdomos žiniasklaidos ir nacionalinių institucijų vietos filialų kontrolės; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pažymi, kad nors pilietinės visuomenės organizacijos ir žiniasklaida Vakarų Balkanuose iš esmės yra kritiškos visų lygmenų institucijų atžvilgiu, jos dažnai yra nuo jų priklausomos dėl teikiamų dotacijų, mokesčių lengvatų ir skiriamų patalpų. Savavališkas finansinės paramos ar biuro patalpų skyrimas arba atsisakymas jas skirti yra veiksminga vietos institucijų „uzurpatorių“ priemonė užgniaužti kritiką ir skatinti klientelizmą pilietinėje visuomenėje; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pabrėžia, kad Vakarų Balkanų valstybių išsilaisvinimas nuo korupcinio valstybės struktūrų nacionaliniu ir vietos lygmeniu užvaldymo būtų naudingas ten gyvenantiems žmonėms, padėtų stiprinti ekonomiką ir vykdyti visuomenės demokratizaciją, taip pat sumažintų neigiamas demografines tendencijas, o ypač gyventojų emigraciją ir priartintų šias šalis prie narystės Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

24.

| 25. | palankiai vertina tai, kad Europos Komisija 2020 m. vasario 6 d. patvirtino naują poziciją dėl Vakarų Balkanų šalių stojimo proceso ir tikisi, kad ryšiai tarp ES delegacijų ir Vakarų Balkanų valstybių institucijų atstovų toliau bus stiprinami teisinės valstybės, viešojo administravimo reformos, skaidrumo, aplinkos apsaugos, konkurencingumo ir konkretiems sektoriams skirtų priemonių srityse; |
| --- | --- |

25.

| 26. | todėl mano, kad tai gali atverti naujų galimybių potencialias šalis kandidates priartinti prie Europos Sąjungos, tačiau šios šalys savo ruožtu turėtų labiau rodyti pasirengimą kovoti su korupcija ir stiprinti teisinę valstybę bei skaidrų viešųjų lėšų valdymą; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atsižvelgdamas į naują poziciją stojimo derybų atžvilgiu ypač pabrėžia teisinės valstybės stiprinimo aspektą, siekiant veiksmingai kovoti su korupcinio savivaldybių struktūrų užvaldymo priežastimis ir pasekmėmis; |
| --- | --- |

27.

| 28. | konstatuoja, kad besitęsiantis korupcinis vietos struktūrų užvaldymas, kai nedidelė grupė asmenų metų metus ar dešimtmečius turi politinę ir ekonominę galią, daro poveikį ir rinkimams. Būtent tai atgraso piliečius dalyvauti politiniame gyvenime, todėl ir rinkėjų aktyvumas vietos lygmeniu dažnai yra mažesnis nei nacionaliniuose rinkimuose. Pavyzdžiui, yra buvę, kad rinkimus visiškai boikotavo opozicinės partijos, kitas atvejis (Mostare) – per 11 metų nebuvo surengta jokių savivaldos rinkimų, o tai yra nepriimtina demokratinėje valstybėje; dėl šio atvejo buvo priimtas Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimas (Baralija prieš Bosniją ir Hercegoviną, byla 30100/18). Todėl Komitetas ragina ES ypatingą dėmesį skirti rinkimų procesų stebėsenai tokiomis aplinkybėmis; |
| --- | --- |

28.

| 29. | apgailestaudamas pažymi, kad tam tikra piliečių dalis, ypač geriau išsilavinę ir finansiškai nepriklausomi asmenys, jaučia atskirtį ir politinį nusivylimą, o kiti piliečiai per klientelizmo politiką yra susieti su valdytojais, kurie jiems parūpina darbo vietų, papildomas pensijas, vietų vaikų darželiuose, naujai išasfaltuotą kelią prie namų ir pan. Tokia situacija naudinga užvaldžiusiems savivaldybių struktūras ir leidžia jiems išsilaikyti valdžioje ir toliau bloginti vietos demokratijos padėtį; |
| --- | --- |

29.

Bendrosios aplinkybės

| 30. | primena, kad 1999 m. ES nustatė stabilizacijos ir asociacijos procesą (SAP) kaip ES ir regiono šalių santykių pagrindą. Tuo pat metu Stabilumo paktas buvo pradėtas įgyvendinti kaip platesnė iniciatyva. 2008 m. Stabilumo paktą pakeitė Regioninio bendradarbiavimo taryba. 2003 m. Salonikų Europos Vadovų Taryba patvirtino, kad visos SAP šalys yra potencialios kandidatės tapti ES narėmis; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pabrėžia, kad ši ES perspektyva buvo dar kartą patvirtinta 2018 m. vasario mėn. Europos Komisijos Vakarų Balkanų strategijoje ir 2018 m. gegužės 17 d. vykusiame ES ir Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikime priimtoje Sofijos deklaracijoje, be to, tai bus 2020 m. gegužės 7 d. Zagrebe (Kroatija) vyksiančio kito ES ir Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikimo tema; |
| --- | --- |

31.

| 32. | atkreipia dėmesį į tai, kad ES delegacijų tinklui kaip Europos išorės veiksmų tarnybos sudedamajai daliai teks svarbus vaidmuo stebėti su korupciniu savivaldybių užvaldymu susijusius poslinkius ir apie tai pranešti, visų pirma apie korupciją ir kliūtis laisviems ir sąžiningiems rinkimams vietos ir nacionaliniu lygmenimis; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pabrėžia, kad Europos regionų komitetas kaip svarbus bendradarbiavimo su Vakarų Balkanų šalimis partnerėmis dalyvis ir kitose srityse ragino stiprinti vietos demokratiją, teisinę valstybę ir atsakingą valdymą, visų pirma aktyviai skatindamas vykdyti savivaldos reformas ir vietos ekonomikos vystymąsi; |
| --- | --- |

33.

Rekomenduojamos priemonės

| 34. | yra įsitikinęs, kad trys jungtiniai konsultaciniai komitetai, kuriuos įsteigė Europos regionų komitetas su Juodkalnija, Šiaurės Makedonija ir Serbija, taip pat jo Vakarų Balkanų darbo grupė yra pagrindinės šio įsipareigojimo vykdymo priemonės ir turėtų būti toliau naudojamos teigiamam vietos demokratijos vystymuisi Vakarų Balkanuose remti; |
| --- | --- |

34.

| 35. | rekomenduoja Europos Komisijai glaudžiai bendradarbiaujant su Europos regionų komitetu ir Europos Parlamentu aktyviai remti pastangas sprendžiant korupcinio vietos valdžios struktūrų užvaldymo problemas; |
| --- | --- |

35.

| 36. | siūlo ES institucijoms papildomai remti suinteresuotuosius subjektus, nusprendusius skatinti vietos demokratiją ir teisinę valstybę, pavyzdžiui, nepriklausomas ne pelno organizacijas žmogaus teisių padėčiai, skaidrumui ir (arba) korupcijai viešojo administravimo srityje stebėti (angl. watchdog organizations); pabrėžia, kad ir vietos valdžios institucijų asociacijos Vakarų Balkanų šalyse yra svarbios dalyvės kovojant su korupcija ir stiprinant demokratiją vietos lygmeniu ir gali būti strateginės bendradarbiavimo partnerės; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ragina bendradarbiauti ir su kitomis vietos lygmeniu veikiančiomis tarptautinėmis organizacijomis (Tarptautine migracijos organizacija (TMO), Jungtinių Tautų vystymosi programa (UNDP), Jungtinių Tautų vaikų fondu (UNICEF) ir kt.) stiprinant teisinę valstybę, ginant žmogaus teises ir suteikiant galių piliečiams; |
| --- | --- |

37.

| 38. | primygtinai ragina visus ES organus stiprinti komunikaciją ir ryšius su Vakarų Balkanų šalių piliečiais siekiant bendro tikslo – veiksmingai įgyvendinti būtinas reformas, stiprinti teisinę valstybę ir kurti demokratinę visuomenę, plėtoti partnerystę ir sinergiją; mano, kad paslaugų teikimas bendruomenei yra sritis, kurioje piliečiams yra naudingi vietos demokratijos ir priartėjimo prie ES teikiami pranašumai. Tačiau šioje srityje neretai pasitaiko korupcijos ir vietos struktūrų užvaldymo siekiant asmeninių interesų atvejų. Todėl šioje srityje reikia didesnio atvirumo ir skaidrumo, taip pat aktyvesnių viešųjų konsultacijų su piliečiais dėl paslaugų teikimo, daugiausia dėmesio skiriant piliečių poreikiams; |
| --- | --- |

38.

| 39. | atsižvelgdamas į tai, ragina Europos Komisiją dar daugiau dėmesio skirti- pirmiau minėtiems stojimo derybų ir ES santykių su Vakarų Balkanais trūkumams nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis. Šiuo tikslu reikia nuodugniai išnagrinėti korupcinio savivaldybių struktūrų užvaldymo atvejus, stebėti, kaip įgyvendinami teisėkūros ir instituciniai sprendimai siekiant apriboti politikų veiksmų laisvę finansinių ir žmogiškųjų išteklių srityje, ir finansinėmis paskatomis bei švietimo politika skatinti žiniasklaidos laisvę; |
| --- | --- |

39.

| 40. | mano, kad ES, savo santykiuose su Vakarų Balkanų valstybėmis nustatydama kriterijus, turėtų atsižvelgti į faktines aplinkybes nacionaliniu ir vietos lygmenimis, o ne tik stebėti formalią kriterijų atitiktį; tai visų pirma pasakytina apie nacionalinių teisės aktų derinimą su ES acquis. Tai platesnio užmojo metodas, bet jis gali duoti žymiai geresnių rezultatų; |
| --- | --- |

40.

| 41. | mano, kad ES delegacijos Vakarų Balkanų šalyse, Europos regionų komitetas ir galbūt Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas turėtų atlikti svarbesnį vaidmenį nustatant tikrą vietos demokratijos, teisinės valstybės ir atsakingo valdymo padėtį Vakarų Balkanų šalyse, o tam būtų galima pasinaudoti tiesioginiais ryšiais su vietos ir regionų valdžios institucijomis ir opozicijos, ekonomikos, mokslo ir pilietinės visuomenės atstovais, organizuoti ir remti piliečių dialogus. |
| --- | --- |

41.

2020 m. spalio 14 d., Briuselis

Europos regionų komiteto pirmininkas

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(*1)  Šis pavadinimas nekeičia pozicijų dėl statuso ir atitinka JT ST rezoliuciją 1244/1999 bei Tarptautinio Teisingumo Teismo nuomonę dėl Kosovo nepriklausomybės deklaracijos.

*1

---

| 2020 12 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 440/71 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 440/71

---

Europos regionų komiteto nuomonė. Europos skaitmeninės ateities formavimo strategija ir Europos duomenų strategija

(2020/C 440/13)

| Pranešėjas: | Mark WEINMEISTER (DE/ EPP), Heseno žemės Europos reikalų valstybės sekretorius |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas: | Europos skaitmeninės ateities formavimas
  (COM(2020) 67 final)
  Europos duomenų strategija
  (COM(2020) 66 final)
  Saugaus 5G ryšio diegimas ES. ES priemonių rinkinio įgyvendinimas
  (COM(2020) 50 final) |

Pranešėjas:

Mark WEINMEISTER (DE/ EPP), Heseno žemės Europos reikalų valstybės sekretorius

Pamatinis dokumentas:

Europos skaitmeninės ateities formavimas

(COM(2020) 67 final)

Europos duomenų strategija

(COM(2020) 66 final)

Saugaus 5G ryšio diegimas ES. ES priemonių rinkinio įgyvendinimas

(COM(2020) 50 final)

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

Santrauka

| 1. | pabrėžia, kad skaitmeninimas turi duoti apčiuopiamos naudos žmogui, todėl vystant skaitmenines technologijas reikia atsižvelgti ir į teisinius, socialinius, aplinkos, kultūrinius ir visų pirma etinius aspektus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nurodo, kad skaitmeninimas yra tarpsektorinė bendra tema, kuri paliečia ir tvariai pakeis visas ekonomikos ir gyvenimo sritis, taigi tik tarpsektorinis skaitmeninimas iš esmės atveria naują potencialą perversminiams verslo modeliams, novatoriškoms skaitmeninėms paslaugoms ir produktams, ir kad visų pirma startuoliai atlieka svarbų vaidmenį diegiant skaitmenines inovacijas Europoje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia svarbų vietos ir regionų valdžios institucijų indėlį praktiškai įgyvendinant ES skaitmeninę darbotvarkę, visų pirma pažangiuosiuose miestuose ir pažangiuosiuose regionuose, ir kartu svarbų vietos valdžios institucijų vaidmenį užtikrinant prieigą prie duomenų ir jų gavimą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nurodo, kad parama ypač reikalinga tiek stiprinant piliečių, tiek ir įmonių, visų pirma MVĮ, taip pat ir viešajame sektoriuje, gebėjimus. Yra daug galimybių pasinaudoti skaitmeninimu darbo aplinkoje siekiant sumažinti darbo krūvį ir skatinti deramą darbą ir kartu didinti ekonominių ir socialinių sistemų atsparumą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad įveikiant socialinius, klimato ir aplinkos politikos uždavinius, taip pat tam tikrose krizinėse situacijose, kurios susidarė kilus dabartinei COVID-19 krizei, skaitmeninimo galimybės turi ypatingos svarbos visų pirma švietimui, darbui, ekonomikai ir sklandžiam administravimui; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mano, jog svarbu, kad europinės vertybės ir etikos taisyklės bei socialiniai ir ekologiniai standartai būtų taikomi ir skaitmeninėje erdvėje, o ES aktyviai propaguotų tas Europos vertybes ir etikos taisykles visame pasaulyje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia individualaus ir visos Europos duomenų suverenumo svarbą. Tai ypač svarbu atsižvelgiant į 2020 m. liepos 16 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimą (byla C-311/18), kuriuo Europos Sąjungos ir Jungtinių Amerikos Valstijų privatumo skydas pripažintas negaliojančiu. Todėl RK ragina Komisiją kuo greičiau paaiškinti šio sprendimo poveikį, atsižvelgiant į tai, kad įmonėms reikia teisinėmis priemonėmis apsaugotų duomenų srautų už Europos Sąjungos ribų; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mano, kad skaitmeninė sanglauda yra svarbus papildomas ES sutartyje įtvirtintos tradicinės ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos sąvokos aspektas; |
| --- | --- |

8.

Skaitmeninimas ir su juo susijusios galimybės

| 9. | pritaria Komisijos nuomonei, kuria grindžiami trys ES skaitmeninio paketo komunikatai, kad skaitmeninės technologijos lemia radikalius pokyčius kasdieniame piliečių gyvenime, ir mano, jog valstybės narės, regionų ir vietos valdžios institucijos ir įmonės taip pat yra jų veikiamos; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mato didėjančią duomenų reikšmę ir iš to kylančias galimybes ir pabrėžia, kad reikia saugoti piliečius ir įmones nuo pavojų, kuriuos sukelia dalijimasis duomenimis, jų tvarkymas ir saugojimas; pritaria nuomonei, kad trūksta techninių priemonių ir standartų, kuriuos būtų galima taikyti be itin didelių sąnaudų, siekiant paprasto kiekvieno asmens teisės į privatumą užtikrinimo; |
| --- | --- |

10.

| 11. | palankiai vertina veiksmus, kuriais prisidedama prie to, kad pereinant prie sveikos planetos ir skaitmeninio pasaulio Europa galėtų tapti lydere ir generuoti tvarų augimą ir klestėjimą kliaudamasi bendromis europinėmis vertybėmis ir jomis grindžiama tvirta teisine duomenų apsaugos, pagrindinių teisių, saugos ir kibernetinio saugumo sistema; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pažymi, kad nors dirbtiniu intelektu ir kitomis novatoriškomis technologijomis, duomenų apdorojimu, skaitmeninimu ir procesų automatizavimu grindžiamos paslaugos turi didžiulį potencialą vartotojams ir paslaugų teikėjams suteikti pranašumų, tačiau taip pat kelia iššūkių, susijusių su nediskriminavimo, algoritmų skaidrumo ir paaiškinamumo, taip pat atsakomybės užtikrinimu; todėl pabrėžia, kad reikia atsakingai formuoti skaitmeninimą ir dirbtinio intelekto taikymą; be to, pažymi, kad didelę įtaką rinkoje turinčių platformų privilegijavimą atsakomybės požiūriu reikėtų išnagrinėti atsižvelgiant į ES pagrindines vertybes; tai visų pirma taikytina ir platformoms, kurių verslo politiką reglamentuoja ES nepriklausančios valstybės. Pagrindines teises galinčioms pažeisti algoritmų sistemoms turėtų būti taikomas ES rinkos vietos principas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atsižvelgdamas į koronaviruso krizę nurodo skaitmeninimo galimybes, pavyzdžiui, kurias teikia darbas namuose ir skaitmeninis švietimas, ir pabrėžia, kad koronaviruso krizės ir dėl jos ribojamų kontaktų laikotarpiu skaitmeninės programos ir infrastruktūra labai prisidėjo prie viešojo administravimo išlaikymo netikėtai kilus krizei; |
| --- | --- |

13.

| 14. | įžvelgia tame gerą atspirties tašką skaitmeninėmis technologijomis spartinti žaliąjį kursą; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia, kad, remiantis prognozėmis, skaitmeninių taikomųjų programų išmetamas CO2 kiekis jau iki 2025 m. gali viršyti pasaulinį transporto priemonių išmetamą CO2 kiekį. Vien tik ryšių ir informacijos sektoriui tenka maždaug nuo 5 iki 9 proc. suvartojamos elektros energijos ir daugiau kaip 2 proc. viso pasaulyje išmetamų teršalų kiekio. Kita vertus, skaitmeniniai sprendimai gali padėti vykdyti ekologinę pertvarką. Pavyzdžiui, aplinkos duomenys leidžia kurti sprendimus, kaip plėtoti atsinaujinančiuosius energijos išteklius, atkurti miškus ar užkirsti kelią atliekų susidarymui. Kalbant apie žiedinę ekonomiką, būtų galima numatyti e. mažmenininkų įsipareigojimą į savo paieškos algoritmus įtraukti aplinkosaugos kriterijus arba skaitmeninį produkto pasą, kuris galėtų apimti informaciją apie produkto tiekimo grandinėje naudotų medžiagų poveikį ir poveikį klimatui, kad pirkėjai galėtų rinktis pirkti tvarius gaminius; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia, kad net ir dėl krizės užklupus ekonominiams sunkumams negalima apleisti skaitmeninės transformacijos spartinimo ir su tuo susijusių investicijų; priešingai, didelės viešosios ir privačios investicijos į skaitmeninimą yra pats veiksmingiausias būdas susigrąžinti ekonomikos augimą ES; |
| --- | --- |

16.

Skaitmeninės visuomenės vizija

| 17. | yra susirūpinęs dėl to, kad į siūlomą daugiametę finansinę programą įtrauktas sumažintas Skaitmeninės Europos programos finansavimas. Finansavimo mažinimas gali turėti įtakos programos veikimui; |
| --- | --- |

17.

| 18. | palankiai vertina Komisijos siekį pasitelkiant skaitmenines technologijas suteikti piliečiams galimybes tobulėti, laisvai ir saugiai rinktis ir dalyvauti visuomenės gyvenime, o įmonėms sukurti sistemą, pagal kurią jos galėtų kurti inovacijas, konkuruoti ir bendradarbiauti sąžiningomis sąlygomis; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pabrėžia kvantinės kompiuterijos potencialą ir atkreipia dėmesį į esamas Europos iniciatyvas šioje srityje, pavyzdžiui, Kvantinių technologijų pavyzdinę iniciatyvą; be to, ragina Europos Sąjungoje nuolat remti kvantinės srities mokslinių tyrimų projektus, kad būtų pasiektas pasaulinis pirmavimas išlaisvinant kvantinių technologijų potencialą; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pažymi, kad vykstant nuolatiniam skaitmeninimui duomenų ekonomikai tenka vis didesnis ekonominis vaidmuo, todėl ji bus svarbi vertės kūrimo ateityje priemonė; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pasisako už tai, kad būtų tikslingai sukurta ir išplėsta Europos duomenų ekonomika ir pasiektas technologinis suverenumas, taip pat aktyviai imantis atitinkamų pramonės politikos veiksmų Europos lyderiams skatinti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia, kad buvo atskirti asmens ir ne asmens duomenys ir kad yra skirtingi jų naudojimo ir pritaikymo tikslai bei su tuo susijusios teisinės sistemos, tvarkymo taisyklės ir procedūros; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pabrėžia atvirojo šaltinio galimybių svarbą įvairinant pasiūlą ir stiprinant technologinę įstaigų, įmonių ir piliečių nepriklausomybę, taip pat remiant Europos atvirojo kodo bendruomenes, kuriose bendradarbiautų įmonės ir administravimo institucijos; |
| --- | --- |

23.

Patikima infrastruktūra ir skaitmeniniai pagrindai

| 24. | pabrėžia socialinę ir ekonominę penktosios mobiliojo ryšio kartos (5G) reikšmę ir ragina imtis informuotumo didinimo, remiantis skaidriu technologijų vertinimu, siekiant užtikrinti, kad piliečiai visapusiškai suprastų skaitmeninės infrastruktūros diegimo naudingumą ir trūkumus, taip pat būtų susipažinę su tyrimais dėl poveikio aplinkai ir sveikatai ir kad jie netaptų melagingų naujienų aukomis; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pabrėžia būtinybę parengti išsamią 5G tinklų saugumo ir atsparumo didinimo koncepciją ir nurodo, kad bendri ES veiksmai yra tikslingi, o bendras būtinasis Europos saugumo standartas duos teigiamą bendrą poveikį; |
| --- | --- |

25.

| 26. | palankiai vertina priemonių rinkinio įgyvendinimo būdą atsižvelgiant į tikslą užtikrinti diversifikuotą ir pažangią 5G tiekimo grandinę ir išvengti „susaistymo poveikio“; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ragina valstybes nares naudoti ES saugumo priemonių rinkinį 5G tinklams, siekiant užtikrinti Europos kibernetinį saugumą ir apsaugoti Europos geopolitinius interesus nuo sekimo ir špionažo grėsmės, susijusios su 5G tinklų diegimu naudojant trečiųjų šalių technologijas; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pripažįsta šviesolaidinę technologiją kaip būtiną skaitmeninę infrastruktūrą ir pagrindinę paslaugą, kuri turi būti suteikta visiems žmonėms Europos Sąjungoje, ypač kaimo vietovėse, kuriose sunku įdiegti kitas technologijas; |
| --- | --- |

28.

| 29. | negali visiškai sutikti su nuomone, jog Europos duomenų strategija gali remtis klestinčia ekosistema; strategijos įgyvendinimui yra labai svarbus visų pirma startuolių rėmimas ne tik dėl dabartinės padėties; |
| --- | --- |

29.

| 30. | palankiai vertina ketinimą investuoti į didelio poveikio projektą, susijusį su Europos duomenų erdvėmis ir debesijos infrastruktūros susiejimu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atsižvelgdamas į tai nurodo pažangiųjų miestų ir startuolių, kaip varomosios inovacijų jėgos, ir jų rėmimo svarbą; |
| --- | --- |

31.

| 32. | palankiai vertina planus pasirašyti susitarimo memorandumus su valstybėmis narėmis dėl debesijos susiejimo ir parengti ES debesijos taisyklių sąvadą; |
| --- | --- |

32.

| 33. | įžvelgia pavojų, kad nenuoseklūs veiksmai, susiję su prieiga prie duomenų ir jų naudojimu, gali lemti vidaus rinkos susiskaidymą, taigi to būtinai reikia išvengti; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pabrėžia tarpsektorinių veiksmų dėl prieigos prie duomenų ir jų naudojimo svarbą, atsižvelgdamas į dinamišką veikimo modelį, palankiai vertina tai, kad atsisakyta išsamaus ex ante reglamentavimo ir ragina valstybes nares, laikantis atitinkamų šiuo metu galiojančio Elektroninės prekybos reglamento nuostatų, toliau užtikrinti viešojo intereso apsaugą, visuotinės svarbos paslaugų apsaugą, konkurencijos iškraipymų prevenciją ir viešojo administravimo veiksmingumą; |
| --- | --- |

34.

| 35. | vis dėlto atsižvelgdamas į tai nurodo, kad visų pirma kalbant apie vietos ir regionines institucijas atitinkami reikalavimai turėtų būti proporcingi ir nustatyti atsižvelgiant į įgyvendinimo sąnaudas; |
| --- | --- |

35.

Žmogus skaitmeniniame pasaulyje

| 36. | konstatuoja, kad reikalingi dideli viešieji ištekliai skaitmeninimui skatinti – aukštosioms mokykloms ir mokslinių tyrimų įstaigoms, startuoliams, MVĮ, o taip pat ir regionams (visų pirma pažangiesiems regionams) remti ir ypač pažangiausiems bendriems skaitmeniniams pajėgumams plėtoti, o kartu – Europos technologiniam suverenumui pasiekti; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pabrėžia, kad ES teisės aktuose visada turi būti atsižvelgiama į vietos ir regionų savivaldą, kuri pirminėje teisėje garantuojama ES sutarties 4 straipsnio 2 dalimi. Antrinės teisės aktuose numatyta vietos ir (arba) regionų valdžios institucijų prievolė dalytis duomenimis pakenktų šiai garantijai, todėl jos nereikėtų taikyti; |
| --- | --- |

37.

| 38. | mano, kad atitinkami pajėgumai turi būti numatyti ES daugiametėje finansinėje programoje, ir ragina juos suteikti, visų pirma pagal Skaitmeninės Europos programą, nepaisant galimų sunkumų, susijusių su koronaviruso krizės pasekmių mažinimu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pasisako už tai, kad siekiant kuo didesnio pliuralizmo būtų toliau skubiai skaitmeninamos žmonėms teikiamos transliavimo paslaugos; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pabrėžia, kad skaitmeninių produktų ir paslaugų saugumas yra svarbus pasitikėjimo ugdymo ir tokiu būdu sėkmingo jų diegimo veiksnys, ir primena apie Europos Sąjungos kibernetinio saugumo agentūros (ENISA) įtraukimą, taip pat remia aktyvesnį bendradarbiavimą su kibernetinio saugumo srityje veikiančiais mokslinių tyrimų institutais (ir tarp jų) valstybėse narėse ir, kai tinkama, regionuose; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pabrėžia, kad skaitmeniniai gebėjimai yra būtini tiek kalbant apie jų pritaikymą darbo rinkoje, visų pirma didžiųjų duomenų ir duomenų analizės kompetencijos srityse, siekiant išnaudoti dirbtinio intelekto paslaugų galimybes, tiek ir stiprinant Europos ekonomikos, socialinių ir švietimo sistemų atsparumą, o taip pat, nepriklausomai nuo žmonių amžiaus ar gyvenamosios vietos, užtikrina jų naudojimąsi skaitmeninimo galimybėmis ir tinkamą dalyvavimą visuomenės gyvenime; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pabrėžia švietimo skaitmeniniame pasaulyje, ypač skaitmeninio raštingumo arba gebėjimų naudotis žiniasklaidos priemonėmis, ne tik mokymo įstaigose svarbą, nes tai yra išankstinė sąlyga, kad visi žmonės galėtų savarankiškai dalyvauti skaitmeninimo procese; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pritaria tam, kad būtų sukurtos asmens duomenų erdvės suteikiant asmenims daugiau galimybių kontroliuoti, kas gali susipažinti su jų duomenimis ir jais naudotis, ir apsvarstyta galimybė išplėsti asmenims Bendrojo duomenų apsaugos reglamento 20 straipsniu suteiktą duomenų perkeliamumo teisę; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ragina Komisiją ir toliau siekti, kad būtų užtikrintas tinkamas privatumas, visų pirma, kad būtų greitai priimtas planuojamas E. privatumo reglamentas, siekiant išvengti atitinkamų taisyklių nenuoseklumo ir padidinti teisinį tikrumą; |
| --- | --- |

44.

| 45. | atsižvelgdamas į tai mano, jog Europos Sąjungos Taryba taip pat turi rūpintis skaidrumo, o kartu – teisinio tikrumo, užtikrinimu; |
| --- | --- |

45.

| 46. | mano, jog būtina, kad būsimoje Europos MVĮ strategijoje būtų nustatytos MVĮ ir startuolių pajėgumų didinimo priemonės ir jie galėtų visapusiškai pasinaudoti daugybe galimybių, kurias teikia duomenimis grindžiami verslo modeliai; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pritaria tam, kad būtų įsteigti ir remiami Europos skaitmeninių inovacijų centrai (angl. European digital innovation hub), kaip planuojama ir šiuo metu derinama; ragina Europos Komisiją, valstybes nares ir, visų pirma, regionus, kuo ankstesniu etapu glaudžiai keistis atitinkama informacija ir atkreipia dėmesį į tai, kad būtina užtikrinti skaidrų ir aiškų atrankos procesą ir lygias galimybes Europos regionams; |
| --- | --- |

47.

Skaitmeninė Europos vertybių bendrija

| 48. | pažymi, kad duomenys yra skaitmeninių produktų, paslaugų ir verslo modelių, o kartu – Europos ekonomikos plėtros, pagrindas ir kad jie gali pagerinti asmenų, įmonių, organizacijų, administravimo institucijų ir politikų sprendimų pagrindą; |
| --- | --- |

48.

| 49. | įspėja, kad vien duomenimis grindžiami sprendimai, visų pirma susiję su automatizuotu tvarkymu, gali būti ne visada naudingi ir tinkami, todėl juos visada reikia vertinti bendrame kontekste; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pabrėžia, kad skaitmeninė visuomenė turėtų būti įtrauki, teisinga ir visiems prieinama ir svarbiausia joje turėtų būti žmogus; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ragina imtis ryžtingų veiksmų ginant pilietines laisves ir demokratiją vis labiau skaitmeniniame amžiuje, be kita ko, mažinant skaitmeninio visa apimančio stebėjimo pavojų ir kovojant su melagingų naujienų skleidimu, dezinformavimo kampanijomis, neapykantos kurstymu ir diskriminacija, ypač rasizmu, skaitmeninėje erdvėje, nepriklausomai nuo to, ar tokios neigiamos veiklos ištakos yra ES, ar už jos ribų; |
| --- | --- |

51.

| 52. | konstatuoja, kad skaitmeninės technologijos ir duomenimis grindžiami sprendimai yra svarbios priemonės įveikiant socialinius, vystymosi, klimato ir aplinkos politikos uždavinius, todėl jos yra reikšmingos ir siekiant žaliojo kurso ir JT Tūkstantmečio vystymosi tikslų; |
| --- | --- |

52.

| 53. | palankiai vertina Žiedinės elektronikos iniciatyvą ir iniciatyvas, kuriomis bus siekiama ne vėliau kaip iki 2030 m. sukurti neutralaus poveikio klimatui, labai efektyviai vartojančius energiją ir tvarius duomenų centrus; |
| --- | --- |

53.

| 54. | nurodo, kad šie uždaviniai glaudžiai tarpusavyje susiję ir teikia galimybių Europai imtis lyderės vaidmens; |
| --- | --- |

54.

Duomenys – skaitmeninė ekonomikos varomoji jėga ir sprendimų pagrindas

| 55. | pritaria nuomonei, jog Europos duomenų strategijoje svarbiausia yra ir ateityje turėtų būti žmogus; todėl skaitmeninimo politikos užduotis – nuolat stebėti poveikį ir pasverti pokyčių naudą ir trūkumus ir, prireikus, įsikišti; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pritaria nuomonei, jog duomenų naudojimas yra labai svarbus visuomenės gerovei, siekiant kovoti su ekstremaliosiomis situacijomis (epidemijomis, gaivalinėmis nelaimėmis), geriau suprasti aplinkos būklės blogėjimo ir klimato kaitos problemas ir imtis tikslingų priemonių joms spręsti, taip pat užtikrinti veiksmingesnę kovą su nusikalstamumu ir apsaugą nuo terorizmo; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pritaria tam, kad būtų sukurtos Europos bendros duomenų erdvės strateginiuose sektoriuose ir viešojo intereso srityse, ir pabrėžia, kad, atsižvelgiant į dinamišką veikimo būdą, turėtų būti galima kurti ir kitas duomenų erdves; |
| --- | --- |

57.

| 58. | remia europinėmis taisyklėmis ir vertybėmis grindžiamą bendrą Europos duomenų erdvę, siekiant sumažinti pernelyg didelę priklausomybę nuo kitur sukurtų skaitmeninių sprendimų; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ragina Komisiją toliau stiprinti Europos technologinį suverenumą bazinių didelio poveikio technologijų ir infrastruktūros srityje; |
| --- | --- |

59.

| 60. | pabrėžia duomenų naudojimo svarbą siekiant formuoti įrodymais pagrįstą politiką ir gerinti viešąsias paslaugas – ir visa tai laikantis duomenų apsaugos, saugumo ir etikos standartų; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pritaria nuomonei, jog duomenų sąveikumas (pvz., užtikrinamas standartais) ir kokybė turi lemiamą reikšmę, todėl palankiai vertina tai, kad kuriami atitinkami organizaciniai principai ir struktūros; |
| --- | --- |

61.

| 62. | atkreipia dėmesį į ES interneto platformų ekonomikos stebėjimo centro ekspertų grupės paskelbtą pažangos ataskaitą (1) dėl ekonominių rodiklių ir platformų ekonomikos vertinimo, kurioje teigiama, kad duomenų apie daugelį platformos bendrovių ekonominio vaidmens ir elgesio aspektų trūkumas kelia iššūkį politikos formuotojams ir tyrėjams. Ekspertai taip pat pagrįstai reikalauja stebėti platformų ekonomiką, ypač atsižvelgiant į šiuos aspektus: ekonominę platformų reikšmę, jų turimą galią savo vartotojams ir skaidrumo nuostatas; |
| --- | --- |

62.

| 63. | nurodo, kad rengiant standartus turėtų būti atsižvelgiama į suderinamumą su esamomis vietos ir regioninių institucijų IT struktūromis; |
| --- | --- |

63.

| 64. | pritaria nuomonei, jog Europos debesijos paslaugų teikėjų yra nedaug ir yra didelė technologinė priklausomybė nuo išorės paslaugų teikėjų; |
| --- | --- |

64.

| 65. | pritaria nuomonei, jog debesijos paslaugomis, visų pirma Europos viešajame sektoriuje, naudojamasi mažai, dėl to, be kita ko, neišnaudojamas IT išlaidų mažinimo potencialas; |
| --- | --- |

65.

| 66. | pabrėžia investicijų į ateities technologijas, pavyzdžiui, be kita ko, į dirbtinį intelektą, paskirstytojo ir decentralizuoto registro technologiją (blokų grandines) ir kvantinę kompiuteriją, svarbą. Tam visų pirma būtinos pastangos mokslinių tyrimų ir plėtros srityje; |
| --- | --- |

66.

| 67. | atsižvelgdamas į tai nurodo, kad esama trūkumų užtikrinant įvairių debesijos paslaugų sąveikumą ir kuriant specialias procedūras valdžios institucijoms debesijos srityje; |
| --- | --- |

67.

| 68. | palankiai vertina ketinimą sisteminį tam tikrų interneto platformų vaidmenį ir jų įgytą įtaką rinkoje formuoti taip, kad nekiltų pavojaus rinkų teisingumui ir atvirumui; |
| --- | --- |

68.

| 69. | mano, kad reikia reglamentuoti interneto platformų darbuotojų darbo sąlygas, kad ši darbo forma suteiktų socialinę apsaugą ir būtų visavertis pragyvenimo šaltinis; todėl palankiai vertina Komisijos ketinimą paskelbti iniciatyvą dėl interneto platformų darbuotojų darbo sąlygų gerinimo, tačiau ragina ją paankstinti ir iš 2021 m. perkelti į 2020 m. Ypač COVID-19 epidemijos metu tapo akivaizdu, kad ne vienai skaitmeninių platformų judėjimo suvaržymai buvo ekonomiškai naudingi, tačiau platformų darbuotojai vis dar dirba mažų garantijų darbą; |
| --- | --- |

69.

| 70. | palankiai vertina socialinių partnerių pasiektą susitarimą remti skaitmeninę pertvarką (2), siekiant bendrai stebėti skaitmeninimo raidą ir jo poveikį darbui ir darbuotojams bei apskritai įmonės veikimui; |
| --- | --- |

70.

| 71. | patvirtina, kad tai, kas draudžiama už interneto ribų, negali būti leidžiama internete, ir, atsižvelgdamas į tai, mano, kad reikėtų patikslinti interneto platformų operatorių vaidmenį ir pareigas; |
| --- | --- |

71.

| 72. | apgailestaudamas konstatuoja, kad skaitmeniniame pasaulyje be sienų kelios didžiausią dalį rinkoje turinčios įmonės generuoja pagrindinę pelno iš duomenimis grindžiamoje ekonomikoje sukurtos pridėtinės vertės dalį, šis pelnas dėl pasenusių pelno mokesčio taisyklių dažnai apmokestinamas ne gavimo vietoje ir taip iškreipiama konkurencija; |
| --- | --- |

72.

| 73. | atsižvelgdamas į esamą skaitmeninių platformų ekonomikos poveikį tinklui, ragina apsvarstyti, ar ir kaip reikėtų toliau plėtoti Europos konkurencijos teisę; |
| --- | --- |

73.

| 74. | nurodo, kad dėl skaitmeninimo visiems Europos regionams kyla ir uždavinių, o jiems spręsti reikalingos nevienalytės strategijos, todėl prašo rengiant bendras strategijas atsižvelgti į šią aplinkybę; |
| --- | --- |

74.

| 75. | pasisako už tai, kad būtų supaprastinta prieigos prie europinių išteklių tvarka, siekiant paremti kuo daugiau įmonių, universitetų ir mokslinių tyrimų organizacijų ir paskatinti jas aktyviai prisidėti prie skaitmeninimo formavimo; |
| --- | --- |

75.

| 76. | nurodo, kad tai pasakytina ir apie pažangiuosius miestus bei regionus; |
| --- | --- |

76.

| 77. | pritaria nuomonei, jog trūksta techninių priemonių ir standartų, kuriais paprastai ir be pernelyg didelių sąnaudų būtų galima įgyvendinti asmenų teisę į privatumą; |
| --- | --- |

77.

| 78. | pabrėžia, kad svarbu užkirsti kelią „susaistymo poveikiui“, pavyzdžiui, kalbant apie daiktų interneto prietaisus, ir stiprinti vartotojų poziciją; šiuo aspektu svarbu naudotojams suteikti įrankių ir priemonių patiems nuspręsti, kaip bus elgiamasi su jų duomenimis; |
| --- | --- |

78.

Europa pasaulyje

| 79. | palankiai vertina Komisijos pastangas ginti Europos Sąjungos piliečių interesus ir Europos įmonių lygias galimybes tarptautinėse rinkose bei europines vertybes tarptautinės prekybos ir tarptautinių duomenų srautų srityse; |
| --- | --- |

79.

| 80. | palankiai vertina siekį skatinti kitų šalių ir regionų subjektus saugoti ir tvarkyti savo duomenis Europoje; mato skirtingas Europos regionų stipriąsias puses ir ragina jas pabrėžti pateikiant įvairius argumentus; |
| --- | --- |

80.

| 81. | palankiai vertina Europos Komisijos ir atskirų valstybių narių iniciatyvas, kuriomis siekiama išaiškinti ir suderinti visų subjektų, įskaitant tuos, kurių verslo politika apibrėžiama už ES ribų, skaitmeninės verslo veiklos apmokestinimą; |
| --- | --- |

81.

Nagrinėjamų Komisijos komunikatų vertinimas

| 82. | pabrėžia, kad nustatant veiksmus daugiausia dėmesio turi būti skiriama sektoriams, kuriuose Europos Sąjunga yra ypač stipri; pavyzdys galėtų būti gamybos pramonė ir jos sritys, kuriose gali būti įvairiai pritaikomos skaitmeninės technologijos, tarp jų – „Pramonė 4.0“, dirbtinis intelektas, robotika, priedų gamyba, optika ir jutiklinės sistemos arba daiktų internetas; |
| --- | --- |

82.

| 83. | ragina išnagrinėti teisingai ir konkurencingai ekonomikai pasiūlytų pagrindinių veiksmų poveikį kalbant apie Europos duomenų strategiją, vykdomą ES konkurencijos taisyklių tinkamumo vertinimą ir peržiūrą, reglamentavimo veiksmus ir pramonės strategiją; tai pasakytina visų pirma apie siekį sukurti sistemą, skirtą patogiems, konkurencingiems ir saugiems skaitmeniniams finansams ir verslo apmokestinimui XXI amžiuje; |
| --- | --- |

83.

| 84. | pabrėžia, kad regionų skaitmeninimui reikalingas koordinuotas ir suderintas strateginis požiūris, platesnis nei tik skaitmeninės infrastruktūros teikimas ir junglumas; |
| --- | --- |

84.

| 85. | ragina parengti plačią bendrą kvalifikacijos tobulinimo programą, siekiant panaikinti duomenų ekspertų ir gebėjimo naudotis duomenimis trūkumo ES problemą; |
| --- | --- |

85.

| 86. | ragina startuolių ir įmonių rėmimo programas taikyti ne tik dėl dabartinės padėties, nes kitaip nebus įmanoma įgyvendinti duomenų strategijos; |
| --- | --- |

86.

| 87. | ragina imtis technologinio suverenumo stiprinimo iniciatyvos (pvz., kurti savo procesorius, tinklo komponentus), kad būtų galima saugiai plėsti ir eksploatuoti reikiamą infrastruktūrą ir ragina užtikrinti pakankamą finansavimą Europos mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektams; |
| --- | --- |

87.

| 88. | atsižvelgdamas į apibūdintus uždavinius ir siūlomus veiksmus įžvelgia būtinybę toliau didinti atsparumą ir suverenumą skaitmeninėje erdvėje, kad būtų galima tvariai išnaudoti naujausių ryšių standartų potencialą; šiuo atveju ypatingą dėmesį reikia skirti ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugai, kad būtų galima išsaugoti valstybės veiksnumą ir gebėjimą ištikus krizei ilgesnį laiką aprūpinti gyventojus; |
| --- | --- |

88.

| 89. | ragina apsvarstyti kitus veiksmus, kuriais būtų galima greitai padidinti energijos vartojimo efektyvumą, sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą, kuo geriau išnaudoti skaitmeninimą aplinkos apsaugai ir klimato kaitos švelninimui, skatinti inovacijas ir gigabitinį junglumą nekenkiant klimatui. |
| --- | --- |

89.

2020 m. spalio 14 d., Briuselis

Europos regionų komiteto pirmininkas

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/commission-expert-group-publishes-progress-reports-online-platform-economy.

1

(2)  https://bit.ly/2YptFYV.

2

---

| 2020 12 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 440/79 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 440/79

---

Europos regionų komiteto nuomonė. Baltoji knyga „Dirbtinis intelektas. Europos požiūris į kompetenciją ir pasitikėjimą“

(2020/C 440/14)

| Pranešėjas: | Guido RINK (NL/PES), Emeno vykdomosios tarybos narys |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas: | Baltoji knyga „Dirbtinis intelektas. Europos požiūris į kompetenciją ir pasitikėjimą“
  COM (2020) 65 final |

Pranešėjas:

Guido RINK (NL/PES), Emeno vykdomosios tarybos narys

Pamatinis dokumentas:

Baltoji knyga „Dirbtinis intelektas. Europos požiūris į kompetenciją ir pasitikėjimą“

COM (2020) 65 final

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

Bendrosios pastabos

| 1. | nuodo, kad 2020 m. vasario 19 d. Europos Komisija paskelbė 2020–2025 m. skaitmeninę darbotvarkę. Baltojoje knygoje dėl dirbtinio intelekto (DI) Komisija išdėstė savo viziją dėl pagrindinių priemonių ir investicijų, būtinų DI srityje. Komisijos nuomone, Europa gali tapti pasauline lydere šioje srityje. |
| --- | --- |

1.

| 2. | primena, kad kartu su baltąja knyga dėl DI pateikiami komunikatai „Europos skaitmeninės ateities formavimas“ (1) ir „Europos duomenų strategija“ (2). |
| --- | --- |

2.

| 3. | nurodo, kad Komisija ketina taikyti į žmogų, etiką, įtraukumą ir saugumą orientuotą požiūrį į DI kūrimą ir naudojimą, atitinkantį vertybes, su kuriomis ES nori būti siejama; |
| --- | --- |

3.

| 4. | primena, kad baltąją knygą dėl DI sudaro dvi pagrindinės dalys: pirmoji skirta DI plėtojimo skatinimui ir diegimui, antroji – į etikos principus ir pasitikėjimą orientuotai reglamentavimo sistemai; |
| --- | --- |

4.

| 5. | palankiai vertina baltąją knygą „Dirbtinis intelektas. Europos požiūris į kompetenciją ir pasitikėjimą“. Komitetas pripažįsta, kad norint parengti Komisijos DI strategiją, diskusijos šia tema yra labai svarbios. Tačiau RK apgailestauja, kad baltojoje knygoje neskiriamas dėmesys vietos ir regionų valdžios institucijų, kaip pagrindinių partnerių, inovacijų kūrėjų, naudotojų ir propaguotojų plėtojant DI, vaidmeniui; |
| --- | --- |

5.

| 6. | šiomis aplinkybėmis primena savo 2019 m. vasario 6–7 d. nuomonę dėl dirbtinio intelekto (3). |
| --- | --- |

6.

| 7. | nurodo, kad DI jau yra mūsų gyvenimo dalis ir taps vis svarbesnis keičiant mūsų visuomenes. Jis atveria dideles galimybes Europos visuomenei, įmonėms ir piliečiams. DI inovacijomis prisidedama ne tik prie ekonomikos, bet ir prie visuomenės ir aplinkosaugos uždavinių įgyvendinimo; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mano, kad DI taikyti svarbu ne tik nacionaliniu, bet ir, svarbiausia, vietos ir regionų lygmeniu. Būtent vietos ir regionų valdžios institucijos gali ne tik prisidėti prie DI ekosistemų plėtojimo savo teritorijose, bet ir skatinti investicijas bei investuoti į DI; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad dirbtinis intelektas yra sudėtinga politikos sritis, kurios negalima vertinti atskirai. Ji susijusi su keliomis kitomis Komisijos vykdomomis politikos sritimis; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nurodo, kad baltąją knygą dėl DI ir juo susijusias politikos sritis reikia vertinti kartu su dviem prie knygos pridedamais komunikatais „Europos skaitmeninės ateities formavimas“ ir „Europos duomenų strategija“. Baltoji knyga be kita ko turėtų būti susieta su daugeliu kitų Komisijos veiklos sričių, pavyzdžiui, Europos įgūdžių darbotvarke (4) ir rekomendacija dėl bendro Sąjungos priemonių rinkinio, skirto technologijoms ir duomenims, visų pirma mobiliosioms programėlėms ir anoniminiais judumo duomenims (5), naudoti kovojant su COVID-19 krize ir siekiant ją įveikti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | Pabrėžia, kad kiek įmanoma, turėtų būti atsižvelgta į RK rekomendacijas, susijusias su šiais Europos politikos formavimo dokumentais; |
| --- | --- |

11.

| 12. | teigiamai vertina Komisijos požiūrį, kuriuo iš esmės siekiama plėtoti į žmogų orientuotą DI, ir jos siekį pirmauti nustatant etikos standartus. Šiuo klausimu Komisija teisingai pažymi, kad DI naudą lems piliečių pasitikėjimas juo; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tačiau primygtinai teigia, kad diskusijose dėl būsimos politikos, kuria siekiama didinti pasitikėjimą DI, taip pat turėtų būti svarstomi tokie klausimai kaip duomenų nuosavybė, algoritmai, platformos ir viešųjų vertybių apsauga šiose platformose, taip pat tai, kam galiausiai naudingos DI prietaikos ir kas už jas moka (ir ar tai socialiai priimtina); |
| --- | --- |

13.

| 14. | nurodo, kad, atsižvelgiant į didelį kitų su DI susijusių politikos sričių skaičių, gali būti sudėtinga jas derinti ir kiekviena jų gali būti plėtojama atskirai; |
| --- | --- |

14.

| 15. | siūlo Komisijai parengti veiksmų planą ir strategiją, kurie leistų derinti įvairias politikos sritis; |
| --- | --- |

15.

Galimybių išnaudojimas

| 16. | pabrėžia, kad Europos politika turėtų būti ryžtingai siekiama stiprinti daugiadalykius vietos ir regioninius tinklus, suburiančius piliečius, valdymo institucijas, mokslo įstaigas ir įmones, taip pat didinti investicijas į šiuos tinklus (jų organizavimą ir skatinimą). RK mano, kad Komisijos siūlomi inovacijų centrai šioje srityje turi atlikti pagrindinį vaidmenį; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nurodo, kad DI gali padėti spręsti visuomenės uždavinius tokiose srityse kaip sveikata (naujausias ir ryškiausias pavyzdys – kova su COVID-19 pandemija), saugumas, klimato kaita, judumas ir transportas, socialinė parama, aukštųjų technologijų pramonė, mažmeninė prekyba, žemės ūkis, turizmas ir viešosios paslaugos; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atkreipia dėmesį į tai, kad plėtojant DI bus kuriamos naujos darbo vietos ir naujos verslo galimybės. Komisija pagrįstai pripažįsta, kad piliečių pasitikėjimas šia technologija yra svarbi išankstinė sąlyga. ES strategine programa, pagrįsta pagrindinėmis vertybėmis, turėtų būti stiprinamas toks pasitikėjimas ir įmonės turėtų būti skatinamos diegti DI sprendimus; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pritaria, kad svarbu užtikrinti vienodas sąlygas Europos rinkoje. Todėl ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) bei startuolių galimybėms naudotis DI. Šios įmonės yra pagrindinė vietos ir regionų ekonomikos varomoji jėga. Europos skaitmeninių inovacijų centrams ir būsimoms reguliavimo sistemoms bei politikai tenka lemiamas vaidmuo skatinant lygias galimybes naudotis DI, ypač remiant labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių galimybes naudotis DI; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pažymi, kad Komisija ketina išnaudoti pramonės ir profesinių rinkų (dabartinių) pranašumus (6). Komitetas norėtų pabrėžti, kad dėl šios strategijos neturi būti mažiau dėmesio skiriama produktyvumui, inovacijoms bei vietos ir regioninių ekosistemų struktūrai; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, kad dalyvaudamos šiose ekosistemose vietos ir regionų valdžios institucijos deda pastangas spręsti įvairius visuomenės uždavinius. Todėl jos gali atlikti svarbų vaidmenį spartinant inovacijas, kurios turi realų poveikį; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos gali geriausiai padėti sukurti aplinką, palankią didesnėms investicijoms į DI ateityje, ir skatinti pasitikėjimą šia technologija įvairiose vertės grandinių dalyse. Jos gerai žino vietos padėtį ir gali remti vietos daugiadalykius tinklus; |
| --- | --- |

22.

| 23. | mano, kad reikės didelės ES paramos privačiosioms ir viešosioms investicijoms skatinti, todėl vietos ekosistemų poreikiams patenkinti reikės numatyti išteklius programose „Skaitmeninė Europa“, „Europos horizontas“ ir Europos struktūriniuose ir investicijų fonduose; |
| --- | --- |

23.

| 24. | mano, kad dotacijos turėtų būti skiriamos konkrečioms DI prietaikoms, kurios gali būti plėtojamos platesniu mastu. Siekiant kuo geriau pasinaudoti DI teikiamomis galimybėmis, reikėtų remti mažus projektus ir mažinti jiems tenkančią finansinę naštą, kad vietos ir regionų valdžios institucijos būtų labiau suinteresuotos dalyvauti ES finansuojamuose projektuose; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pritaria nuostatai plėtoti DI skaitmeninių inovacijų centruose. Atsižvelgiant į tai, šiems centrams skiriamos subsidijos turėtų būti orientuotos į vietos ir regioninių ekosistemų rėmimą; |
| --- | --- |

25.

| 26. | palankiai vertina Komisijos ketinimą skatinti DI grindžiamus produktus kurti viešajame sektoriuje (7); |
| --- | --- |

26.

| 27. | tačiau mano, kad šis Komisijos įsipareigojimas plėtoti DI viešajame sektoriuje neturėtų apsiriboti DI technologijomis, kurios jau pasiteisino iš anksto apibrėžtuose sektoriuose. Iš tiesų vietos ir regionų valdžios institucijos, būdamos „bandomaisiais klientais“, gali atlikti svarbų vaidmenį, spartindamos (naujų) dirbtinio intelekto technologijų kūrimą; |
| --- | --- |

27.

| 28. | prašo Komisijos paraginti visas valdžios institucijas, įskaitant vietos ir regionų valdžios institucijas, atlikti griežtus viešajame sektoriuje naudojamų dirbtinio intelekto sistemų poveikio pagrindinėms teisėms vertinimus. Valdžios institucijos turėtų vengti naudotis dirbtinio intelekto sekimo technologijomis, ypač nepaprastųjų situacijų atvejais, kol dar nėra žinomi poveikio vertinimo rezultatai ir nepriimti reikiami sprendimai; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ragina sukurti viešųjų pirkimų sistemą ir teisines priemones, pavyzdžiui, nustatyti standartines viešųjų pirkimų sąlygas, kurios suteiktų veiksmų laisvę vietos ir regionų valdžios institucijoms ir leistų joms kuo geriau pasinaudoti atsiveriančiomis galimybėmis; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pabrėžia, kad duomenų vertę lemia jų pakartotinis naudojimas, įskaitant DI prietaikas. Tarpsektorinis, saugus dalijimasis duomenimis skatina DI inovacijas. RK primygtinai ragina Komisiją vadovautis Bendruoju duomenų apsaugos reglamentu (ES) 2016/679 ir įvertinti, ar reikėtų naujos konkrečiai DI skirtos reguliavimo sistemos, kuria būtų sudarytos palankesnės sąlygos įmonėms ir valdžios institucijoms (B2G) saugiai dalintis duomenimis ir pakartotinai juos naudoti, visų pirma kai tai reikalinga viešajam interesui, pavyzdžiui, tokiu atveju kaip COVID-19 pandemija. Taip pat išryškėjo valdžios institucijų naudojamų įmonių duomenų svarba. Reikėtų išnaudoti šį potencialą, nes taip bus galima sumažinti įmonėms tenkančią administracinę naštą ir valdžios institucijos daugeliu atvejų, pavyzdžiui, platformų ekonomikoje, tokiu būdu galės įvykdyti įstatymais nustatytus įpareigojimus; |
| --- | --- |

30.

| 31. | mano, kad Europos lygmeniu būtina investuoti į bendrą ir saugią pagrindinę infrastruktūrą ir duomenų valdymo sistemą, taip pat į kokybės standartus, susijusius su sauga, duomenų rinkiniais ir statistika. Tokie veiksmai sumažins prieigos prie DI prietaikų kliūtis ir sustiprins pasitikėjimą skaitmenine erdve, taip paskatindami DI plėtojimą ir naudojimą; |
| --- | --- |

31.

| 32. | yra tvirtai įsitikinęs, kad reikėtų suteikti kiek įmanoma daugiau galimybių visuomenei naudotis DI prietaikomis, sukurtomis naudojant viešąsias lėšas. Iš esmės šios DI prietaikos turėtų būti kuriamos, pavyzdžiui, atvirojo kodo sąlygomis, kartu pripažįstant, jog kūrimui būtinas finansavimas; |
| --- | --- |

32.

Teisės aktai ir politika. Mokymusi grindžiamas požiūris

| 33. | su susidomėjimu atkreipia dėmesį į pažangą, padarytą rengiant dirbtinio intelekto apibrėžtį (8), kaip matyti atnaujintoje apibrėžtyje [1], kurią pateikė Europos Komisijos įsteigta nepriklausoma aukšto lygio ekspertų grupė dirbtinio intelekto klausimais. Komiteto nuomone, ši apibrėžtis geriau atspindi DI techninius pajėgumus. Tačiau dirbtinio intelekto apibrėžties rengimas turėtų būti nuolatinis procesas. Jo metu turėtų būti atsižvelgiama į aplinkybes, kuriomis veikia DI, taip pat reikėtų neatsilikti nuo visuomenės raidos šioje srityje ir nepamiršti ryšio tarp Komisijos pateiktos kompetencijos ekosistemos ir pasitikėjimo ekosistemos; |
| --- | --- |

33.

| 34. | mano, kad DI sistemą sudaro techninių elementų, kurie duomenis, algoritmus ir kompiuterijos pajėgumus susieja su socialine praktika, visuomene, tapatybe ir kultūra, darinys. Todėl tokios dinamiškos socialinių ir techninių aspektų visumos apibrėžtis turėtų būti reguliariai atnaujinama, kad būtų tiksliai atspindėtas vis didėjantis DI poveikis visuomenei, kartu nustatant greitai kintančius su DI susijusius iššūkius ir galimybes; |
| --- | --- |

34.

| 35. | nurodo, kad Komisijos nuomone, pagrindinių teisių ir vartotojų teisių apsauga, skaidrumas naudojant minėtus techninius elementus, taip pat atsakomybės už gaminius ir jų saugos taisyklės yra svarbiausi pasitikėjimo ekosistemos aspektai. Šie aspektai yra būsimos ES dirbtinio intelekto reglamentavimo sistemos pagrindas; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pažymi, kad mašinų mokymasis DI pramonėje remiasi žmogaus programavimu, galinčiu lemti didelio masto šališkumą. Todėl ragina ES įgyvendinti mechanizmus, kuriais būtų užtikrinta lyčių, rasių ir pasaulėžiūros lygybė ir įtraukumas kuriant ir taikant DI technologijas; |
| --- | --- |

36.

| 37. | Atkreipia dėmesį į tai, kad baudžiamoji teisė suteikia svarbią galimybę nustatyti kovos su rimtais piliečių pagrindinių teisių pažeidimais ir neteisėtu bei slaptu piliečių stebėjimu naudojant DI prietaikas, standartus; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pritaria Komisijos nuomonei, kad DI prietaikas jau reglamentuoja išsami ir kokybiška ES teisinė ir etinė sistema. Svarbūs šios sistemos pavyzdžiai – teisės aktai dėl gaminių saugos ir atsakomybės už gaminius, vartotojų teisių, pagrindinių teisių, kovos su diskriminacija ir teisės į asmens duomenų apsaugą; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pabrėžia, kad reikia pripažinti, kad galiojanti teisės aktų sistema nėra konkrečiai pritaikyta DI prietaikoms, o tai reiškia, kad esama teisinės spragos. Reikia atidžiai išnagrinėti sritis, kuriose reikia papildomo reglamentavimo, kad būtų sustiprintas piliečių pasitikėjimas DI. Vienas svarbiausių bet kokios būsimos DI reguliavimo sistemos elementų yra apsaugos priemonių nustatymas siekiant užtikrinti, kad DI būtų nešališkas ir neatsirastų diskriminacija dėl lyties, etninės kilmės, amžiaus, negalios ar seksualinės orientacijos; |
| --- | --- |

39.

| 40. | taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad naudojant DI nė viena iš oficialiųjų ES kalbų negali būti diskriminuojama ir tapti pažeidžiama ir kad turi būti duomenų ir kalbų parametrų visomis ES kalbomis; |
| --- | --- |

40.

| 41. | taip pat pabrėžia kodavimo atsižvelgiant į lyčių aspektą svarbą ir ragina užtikrinti vienodą visų lyčių dalyvavimą kuriant, įgyvendinant, vertinant ir svarstant su DI susijusių technologijų etikos ir normų klausimus. Mergaičių ir moterų dalyvavimo mokslo, technologijų, inžinerijos, menų ir matematikos (STEAM) srityse skatinimas yra labai svarbus siekiant jas visapusiškai įtraukti į su DI susijusius procesus ir apskritai į skaitmeninę ekonomiką; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pabrėžia, kad ši reglamentavimo sistema turėtų užtikrinti pakankamą pirmiau minėtų pagrindinių elementų skaičių, kartu suteikti inovacijoms būtiną erdvę ir lankstumą. Todėl reikia pripažinti, kad teks spręsti uždavinius, susijusius su DI sistemų aiškinimu ir jų veikimu, taip pat šių sistemų rezultatais ir socialiniu poveikiu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | nurodo, kad DI nėra atskira technologija, ji susijusi su kitomis mokslo ir technologijų šakomis: su elgsenos mokslu, kvantine kompiuterija, daiktų internetu, 5G ir 6G tinklų diegimu, verslo modeliais ir skaitmeninėmis platformomis; |
| --- | --- |

43.

| 44. | mano, kad šiomis aplinkybėmis DI reikėtų vertinti kaip besivystančią technologiją, kuri dar nėra brandi ir dar nevisiškai integruota į visuomenę; |
| --- | --- |

44.

| 45. | nurodo, kad politikai, sprendimus priimantys asmenys ir visuomenė susiduria su esminiu iššūkiu: kaip užtikrinti, kad teigiamas poveikis ir siekiami rezultatai būtų didesni nei nepageidaujamas poveikis? Ir ką reikia daryti, kad liktų pakankamai erdvės išnaudoti DI teikiamas galimybes ir sustiprinti piliečių pasitikėjimą šią technologija? Daugelyje viešųjų įstaigų ir valdžios institucijų (teisminėse institucijose, teisėsaugos institucijose, kariuomenėje ir t. t.) tobulėjant DI prietaikoms, ypač prognozių algoritmams, reikia skubiai nustatyti reguliavimo sistemą, pagal kurią būtų numatytas griežtas būtinumo ir proporcingumo tikrinimas, užtikrinamos tinkamos apsaugos ir teisių gynimo priemonės, aiškiai apibrėžiama atsakomybė ir atskaitomybė, taip pat tinkama viešoji priežiūra; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pabrėžia, kad regionų ir vietos valdžios institucijos turėtų atlikti svarbų vaidmenį rengiant DI teisės aktus ir politiką. Būdamos arčiau piliečių jos turi daugiau naudingos informacijos nei nacionalinės Vyriausybės. Todėl vietos ir regionų valdžios institucijos turėtų aktyviau dalyvauti rengiant su baltąja knyga susijusią politiką ir teisės aktus; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pritaria Komisijos nuomonei, kad, atsižvelgiant į DI vystymo spartą, reglamentavimo sistemoje turi būti paliktos galimybės koregavimams. RK nuomone, tam būtini ne tik teisės aktai ir teisėkūros procesas, kuriuos galima koreguoti, bet ir kritiškas Komisijos požiūris į savo pačios sistemos veikimą, taip pat socialinės inovacijos toje sistemoje; |
| --- | --- |

47.

| 48. | primygtinai teigia, kad šiomis aplinkybėmis regionų ir vietos valdžios institucijoms turėtų būti suteikta pakankama veiksmų laisvė eksperimentuoti (įskaitant „politikos prototipų kūrimą“) ir išmokti, kaip parengti politiką šiems esminiams uždaviniams spręsti veiksmingiausiu ir efektyviausiu būdu; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ragina Komisiją parengti procedūrų sistemą, pagal kurią būtų galima kuo visapusiškiau naudoti jau esamas taisykles, o taip pat ilgainiui plėtoti būsimą ES dirbtinio intelekto politiką ir reglamentavimo sistemą. Pagal šią sistemą taip pat turėtų būti koordinuojamos pastangos Europos, nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis ir užtikrinamas viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimas. Šiuo tikslu ES dirbtinio intelekto agentūros įsteigimas padėtų veiksmingai prižiūrėti ir koordinuoti su dirbtiniu intelektu susijusius klausimus visais valdymo lygmenimis – nuo Europos iki vietos; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pritaria Komisijos požiūriui griežčiau reglamentuoti labai rizikingas DI prietaikas; |
| --- | --- |

50.

| 51. | tačiau mano, kad pagrindiniai kriterijai, pagal kuriuos nustatoma, ar DI prietaikos yra labai rizikingos, yra šie: pirmas, kokią įtaką žmogus gali daryti sprendimų priėmimui ir, antras, šių sprendimų poveikis piliečių teisėms ir faktiniam elgesiui; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ragina visuose būsimuose teisės aktuose ar politikoje spręsti algoritmų skaidrumo ir suprantamumo bei atskaitomybės (9), sąžiningumo ir atsakomybės už DI klausimus, visų pirma tais atvejais, kai DI daro poveikį ar įtaką piliečių teisėms ar faktiniam elgesiui; |
| --- | --- |

52.

| 53. | nurodo, kad piliečiai turi teisę žinoti, gaudami informaciją paprasta kalba, kokie duomenys ir algoritmai daro poveikį jų teisėms ar faktiniam elgesiui, kad galėtų sąžiningai gintis ir prireikus pasinaudoti veiksminga teisine apsauga. Be to, sprendimų priėmimo sistemoje turėtų būti numatyta galimybė klausimą spręsti žmogui. Prireikus reikėtų pabrėžti valdžios institucijų vaidmenį; |
| --- | --- |

53.

| 54. | mano, kad DI technologijų naudojimas yra labai svarbus darbo sąlygų ir darbuotojų gerovės požiūriu. Todėl jis pritaria Europos socialinių partnerių raginimui „kuo labiau sumažinti duomenų kiekį ir užtikrinti skaidrumą, taip pat nustatyti aiškias asmens duomenų tvarkymo taisykles, kad būtų sumažinta privatumą pažeidžiančios stebėsenos ir netinkamo asmens duomenų naudojimo rizika“ (10) siekiant užtikrinti pagarbą žmogaus orumui. Atsižvelgdamas į tai Komitetas pritaria, kad svarbu sudaryti sąlygas darbuotojų atstovams spręsti klausimus, susijusius su duomenimis, sutikimu, privatumo apsauga ir stebėjimu, duomenų rinkimą susiejant su konkrečiu ir skaidriu tikslu ir užtikrinant skaidrumą, kai DI sistemos naudojamos su žmogiškaisiais ištekliais susijusiose procedūrose; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pritaria Komisijos numatytiems reikalavimams dėl mokymui naudojamų duomenų. Įrašų saugojimas – tai vienas iš būdų patikrinti, ar laikomasi taisyklių. Tačiau RK mano, kad su tuo susijusi administracinė našta turėtų būti kuo mažesnė; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pritaria Komisijos nuomonei, kad patikimo, etiško ir į žmogų orientuoto DI tikslą galima pasiekti tik užtikrinant tinkamą žmogaus dalyvavimą kuriant ir naudojant labai rizikingas DI prietaikas; |
| --- | --- |

56.

| 57. | primygtinai teigia, kad būsimi teisės aktai ir atitikties stebėsena turėtų būti taikomi visą DI prietaikų gyvavimo ciklą; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pritaria Komisijai, kad žmogaus atliekama priežiūra prisideda prie žmogaus autonomijos išsaugojimo, tačiau ragina Europos Komisiją įvertinti etinę riziką, visų pirma susijusią su šališkumu naudojant DI, ir pasiūlyti aiškių sprendimų; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ragina DI reglamente įvertinti artimiausios ateities ir ilgalaikį poveikį, kurį aplinkai padarys šių technologijų naudojimas per visą jų gyvavimo laikotarpį ir visoje tiekimo grandinėje; |
| --- | --- |

59.

| 60. | susipažino su Europos Parlamento Teisės reikalų komiteto pranešimo projektu (11). Visų pirma atkreipia dėmesį į pastabą, kad kiekviena valstybė narė turi įsteigti nacionalinę priežiūros instituciją, atsakingą už atitikties užtikrinimą, vertinimą ir stebėseną, taip pat sudaryti sąlygas diskusijoms ir keitimuisi nuomonėmis glaudžiai bendradarbiaujant su suinteresuotaisiais subjektais ir pilietine visuomene; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pritaria Komisijos požiūriui, kad turėtų būti atliktas objektyvus ir išankstinis atitikties vertinimas siekiant patikrinti ir užtikrinti, kad laikomasi privalomų reikalavimų, taikomų didelės rizikos DI prietaikoms; |
| --- | --- |

61.

| 62. | pritaria Komisijai, kad nuotolinio biometrinio tapatybės nustatymo DI sistemų naudojimo poveikis pagrindinėms teisėms gali labai skirtis priklausomai nuo jų naudojimo tikslo, aplinkybių ir masto; |
| --- | --- |

62.

| 63. | prašo sukurti privalomą ir aiškiai suprantamą kokybės sistemą, kad būtų galima nustatyti tokias invazines DI prietaikas. Šioje sistemoje daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama standartams ir priemonėms, kuriais užkertamas kelias neteisėtai asmenų ir gyventojų grupių diskriminacijai ir stigmatizacijai. RK pritaria Komisijos ketinimui pradėti plačias diskusijas šiuo klausimu; |
| --- | --- |

63.

| 64. | laikosi nuomonės, kad kartu su teisės aktais etika atlieka svarbų vaidmenį plėtojant DI („integruotoji etika“). Turime suvokti, kad etika yra susijusi ne su konkrečia technine priemone (pvz., DI), bet su socialine ir reguliavimo aplinka, kurioje ši techninė priemonė taikoma; |
| --- | --- |

64.

| 65. | mano, kad platesnis požiūris, apimantis ne tik didelės rizikos DI prietaikas reglamentuojančių teisės aktų rengimą, bus naudingas būsimai pasitikėjimo ekosistemos politikai. Būsimoje politikoje būtinas nuolatinis ir sisteminis socialinis ir techninis požiūris, kad technologijas būtų galima nagrinėti vispusiškai ir iš skirtingų perspektyvų. Politikos rengimui ir reglamentavimui reikalingas daugiadalykis požiūris, kurį taikant politikai, įvairių sričių mokslininkai, socialiniai partneriai, įmonės ir vietos bei regionų valdžios institucijos nuolat bendradarbiautų ir stebėtų pokyčius bei skaidriai apie juos informuotų; |
| --- | --- |

65.

Žinių ugdymas

| 66. | nurodo, kad siekiant skatinti perėjimą prie visuomenės, kurioje DI užimtų svarbią vietą, būsimuose pasiūlymuose dėl atnaujintos įgūdžių strategijos ir dėl Skaitmeninio švietimo veiksmų plano turėtų būti numatyta DI susieti su visa mokymosi grandine: pradedant pradiniu ugdymu, viduriniu išsilavinimu, profesiniu mokymu ir baigiant aukštuoju mokslu ir mokymusi visą gyvenimą. Skaitmeninio švietimo programos turėtų skatinti aktyvų pilietiškumą, gilinti kritinį mąstymą ir sudaryti galimybes žmonėms nuo pat pradžių valdyti vis didėjančią sąveiką su DI; |
| --- | --- |

66.

| 67. | ragina švietimo ir mokymo priemonėmis taip pat siekti stiprinti piliečių ir specialistų skaitmeninius įgūdžius ir švietimo, ir tęstinio profesinio mokymo sistemose. Tikimasi, kad dėl skaitmeninės revoliucijos gerokai išaugs skaitmeniniu požiūriu svarbių profesijų darbo vietų skaičius. Tuo pat metu mokymasis visą gyvenimą DI srityje yra labai svarbus ne tik techninėms profesijoms, susijusioms su gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos studijomis (STEM), bet ir visiems darbuotojams (įskaitant dirbančius viešojo administravimo srityje), kuriems reikės žinių apie dirbtinį intelektą daugelyje kitų veiklos sričių. Todėl mokymas turi būti orientuotas ne tik į dabartinius su DI susijusius darbo rinkos poreikius, bet ir į visų darbuotojų technologinį raštingumą, kad būtų galima prisitaikyti prie ilgalaikės mokymo poreikių DI srityje perspektyvos; |
| --- | --- |

67.

| 68. | pabrėžia, kad sprendimus DI srityje priimančių politikų rengimas yra nepaprastai svarbus ne tik DI naudojimo, bet ir etikos nuostatų bei standartų srityse ir prisidės prie kokybiško demokratinio sprendimų priėmimo proceso. RK rekomenduoja užtikrinti aukšto lygio mokymą siekiant dviejų tikslų: 1) ugdyti besimokančiųjų gebėjimus, suteikiančius galimybes bendrauti su rinka lygiavertėmis sąlygomis, ir 2) ugdyti gebėjimus valdyti DI poveikį visuomenei ir demokratiniams procesams; |
| --- | --- |

68.

| 69. | pabrėžia, kad siekiant užtikrinti, kad DI atspindėtų mūsų pagrindines vertybes ir teises ir kad būtų išvengta lyčių požiūriu šališko programavimo, labai svarbu įvairinti technologijų sektorių ir skatinti studentus, ypač mergaites, dalyvauti gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos, (menų) ir matematikos mokymuose; |
| --- | --- |

69.

Daugiapakopis valdymas ir viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė

| 70. | pritaria, kad siekiant pakankamo masto ir norint išvengti bendrosios rinkos susiskaidymo, būtinas bendras Europos požiūris į DI; |
| --- | --- |

70.

| 71. | tačiau pabrėžia, kad Europos valdymo modelio pagrindas turi būti atvira, įtrauki ir decentralizuota visuomenė, kurioje kiekvienas turėtų galimybę dalyvauti, būti kūrybingas ir iniciatyvus; |
| --- | --- |

71.

| 72. | teigia, kad pagrindinis klausimas – kaip politikai, piliečiai ir MVĮ gali veiksmingai dalyvauti kuriant DI prietaikas, rengiant susijusias etikos taisykles ir teisės aktus šioje srityje ir kokią įtaką numatoma ekosistemų grąža gali turėti politikos ir reglamentavimo derinimui ir pritaikymui. |
| --- | --- |

72.

| 73. | pabrėžia svarbų decentralizuotų piliečių ir vietos ekonomikos subjektų tinklų vaidmenį įtraukiant politikus, piliečius ir įmones į dirbtinio intelekto prietaikų kūrimą, taip pat susijusių etikos taisyklių ir teisės aktų rengimą. Iš tiesų, vietos bendruomenių ir tinklų stiprybė yra atviras, sąveikus ir konkretus vietos ir regionų bendradarbiavimas, skatinantis inovacijas ir naujos ekonomikos vystymąsi; |
| --- | --- |

73.

| 74. | mano, kad būsima Europos veiksmų programa turi būti koordinuojamos pastangos Europos, nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis, skatinamas dalijimasis žiniomis ir užtikrinamas viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimas. Tam reikalingas daugiapakopis valdymas, įtraukiantis vietos, regioninius, nacionalinius ir Europos tinklus. |
| --- | --- |

74.

2020 m. spalio 14 d., Briuselis

Europos regionų komiteto pirmininkas

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  COM(2020)67.

1

(2)  COM(2020)66.

2

(3)  SEDEC VI/046 (OL C 168, 2019 5 16, p. 11).

3

(4)  COM(2016)381.

4

(5)  Rekomendacija (ES) 2020/518.

5

(6)  Baltosios knygos dėl dirbtinio intelekto 2 skyrius.

6

(7)  4 skyriaus F punktas.

7

(8)  https://ec.europa.eu/newsroom/dae/document.cfm?doc_id=56341

8

(9)  Maranke Wieringa, What to account for when accounting for algorithms, Utrechto universitetas, 2020 m. sausio 20 d.

9

What to account for when accounting for algorithms

(10)  Europos socialinių partnerių atskiras pagrindų susitarimas dėl skaitmeninimo (https://www.etuc.org/system/files/document/ file2020-06/Final%2022%2006%2020_Agreement%20on%20Digitalisation%202020.pdf)

10

(11)  2020 m. balandžio 21 d. pranešimo projektas su rekomendacijomis Komisijai dėl dirbtinio intelekto, robotikos ir susijusių technologijų etinių aspektų nuostatų (2020/2012 (INL)), pranešėjas Ibán García del Blanco.

11

---

| 2020 12 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 440/87 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 440/87

---

Europos regionų komiteto nuomonė. Regioninė inovacijų diegimo rezultatų suvestinė ir jos poveikis regioninei, konkrečioms teritorijoms pritaikytai politikai

(2020/C 440/15)

| Pranešėjas: | Mikel IRUJO AMEZAGA (ES/EA), Navaros Vyriausybės generalinis direktorius, atsakingas už išorės veiksmus |
| --- | --- |

Pranešėjas:

Mikel IRUJO AMEZAGA (ES/EA), Navaros Vyriausybės generalinis direktorius, atsakingas už išorės veiksmus

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

Patikimų rodiklių svarba inovacijų politikai

| 1. | mano, kad regionai turi pritaikyti savo konkrečią politiką kiekvienai teritorijai, nes nėra vieno visoms teritorijoms tinkančio regioninės inovacijų politikos pagrindo. Kiekvienam regionui būdingi skirtingi instituciniai gebėjimai ir įvairios politinės, ekonominės ir socialinės sąlygos, o tai sudaro sąlygas šios politikos formavimui ir įgyvendinimui arba juos riboja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad pagal SESV 181 straipsnį Komisija gali „imtis [...] iniciatyvų, kuriomis siekiama nustatyti gaires ir rodiklius, organizuoti keitimąsi geriausia patirtimi ir rengti reikiamus elementus periodinei stebėsenai ir vertinimui“; |
| --- | --- |

2.

| 3. | primena, kad regioninėje inovacijų diegimo rezultatų suvestinėje (toliau angl. santrumpa RIS – Regional Innovation Scoreboard) pateikiamas išsamesnis veiklos rezultatų grupių suskirstymas su kontekstiniais duomenimis, kuriais galima naudotis analizuojant ir lyginant struktūrinius ekonominius, prekybos, socialinius ir demografinius regionų skirtumus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atkreipia dėmesį, kad RIS padeda įvertinti sritis, kuriose regionai pasiekia gerų rezultatų, ir sritis, kuriose jie turi dėti daugiau pastangų inovacijų diegimo veiklai pagerinti. Šie duomenys turėtų padėti regionams įvertinti regioninių mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemų pranašumus ir trūkumus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atkreipia dėmesį, kad 2019 m. RIS pabrėžiama didelė regionų veiklos rezultatų konvergencija, nes regionų skirtumai palaipsniui mažėja, ir primena jos svarbą rengiant strategijas, nes kiekvienai teritorijai skirtų konkrečių priemonių rengimas, be kita ko, grindžiamas ir bendrais duomenimis; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad kitoje 2021–2027 m. daugiametėje finansinėje programoje, visų pirma Europos Komisijos pasiūlyme dėl ERPF pagrindų reglamento nurodoma, kad vienas iš politinių tikslų skatinti novatorišką ir pažangią ekonomikos pertvarką ugdant pažangiajai specializacijai, pramonės pertvarkai ir verslumui reikalingus įgūdžius (1); |
| --- | --- |

6.

| 7. | pažymi, kad ES laikosi strateginio požiūrio, pagal kurį dėmesys sutelkiamas į konkrečią kiekvienoje teritorijoje plėtojamą politiką ir į pažangiosios specializacijos strategijas (S3), skirtas regioninėms inovacijoms remti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | primena, kad pažangiosios strategijos (S3) paskatino kurti tikras regioninių inovacijų ekosistemas. Regioninės inovacijų ekosistemos daro didelį poveikį regionų ekonomikai ir konkurencingumui, taip pat skatina aukšto lygio ir piliečių poreikius labiau tenkinančias inovacijas (2); |
| --- | --- |

8.

| 9. | primena, kad regioninėje politikoje nustatytas įpareigojimas atlikti Bendros strateginės programos fondų paramos veiksmingumo, efektyvumo ir poveikio vertinimus, siekiant pagerinti programų rengimo ir įgyvendinimo kokybę, ir nustatyti jų poveikį atsižvelgiant į Sąjungos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijos tikslus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | primena, kad Europos mokslinių tyrimų erdvės ir inovacijų komiteto (EMTEK) darbo grupė pabrėžė, kad nuo pat pradžių turi būti sukurti stebėsenos mechanizmai, kad būtų galima įvertinti pažangą ir nustatyti spragas, poveikį ir pasiekimus, siekiant nustatyti Europos mokslinių tyrimų erdvės (EMTE) vystymosi kryptis ir sudaryti sąlygas jai prisitaikyti prie kintančių poreikių ir paklausos, ir įtraukti atitinkamus stebėsenos mechanizmus ir išmatuojamus pagrindinius veiklos rezultatų rodiklius (angl. KPI, key performance indicator) (3). Siūloma stebėsenos mechanizmą išplėsti įtraukiant vietos bei regionų lygmenį, kad būtų renkama reali informacija apie tam tikrų regionų inovacinį lygį, taip pat apie galimybes ir iššūkius šioje srityje; |
| --- | --- |

10.

| 11. | primena, kad tiek nepriklausomo pobūdžio Inovacijų kūrėjų aukšto lygio darbo grupės rekomendacijose (2018 m. FAST ataskaita (4)), tiek ataskaitoje „LAB – FAB – APP. Investicijos į tokią Europos ateitį, kokios norime“ (5) įspėjama, kad rengiant ES mokslinių tyrimų ir inovacijų programą po 2020 m. reikės visapusiškos ir centralizuotos programos stebėsenos ir vertinimo sistemos, taip pat reikės skatinti tvirtą bendradarbiavimą ir keitimąsi informacija su nacionalinėmis ir regioninėmis inovacijų agentūromis; |
| --- | --- |

11.

| 12. | primena, kad ataskaitoje „Į misijas orientuoti moksliniai tyrimai ir inovacijos Europos Sąjungoje“ (6) nurodoma, kad, matuojant ir vertinant poveikį pagal tikslus ir uždavinius, pažangai įvertinti reikės nustatyti tinkamus dinamiškus rodiklius ir stebėsenos sistemas. Jie turi būti dinamiški, pripažįstant, kad statinė sąnaudų ir naudos analizė ir grynosios dabartinės vertės skaičiavimas nuo pat pradžių tikriausiai sustabdytų bet kokią drąsią misiją; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mano, kad ekspertai turėtų atlikti parengiamąjį darbą siekiant pradėti naują politikos iniciatyvą dėl platesnės pažangiosios specializacijos koncepcijos, pagal kurią būtų siekiama ES lygmens susitarimo dėl pagrindinių principų, pavyzdžiui, sudaryti pažangiosios specializacijos 2.0 chartiją, kuri papildytų esamas vietos ir regioninės ekonominės plėtros planavimo ir įgyvendinimo priemones; |
| --- | --- |

13.

| 14. | primena Europos regionų komiteto nuomonę „Devintoji bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Europos horizontas“ (7), kurioje „primygtinai ragina visapusiškai įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas į programos „Europos horizontas“ įgyvendinimo strateginio planavimo veiklą ir ją vykdant atsižvelgti į pažangiosios specializacijos strategijas“; |
| --- | --- |

14.

Regioninių inovacijų diegimo rezultatų suvestinės (RIS) metodiniai aspektai

| 15. | atkreipia dėmesį, kad 2018 m. ataskaitoje dėl ES veiklos rezultatų mokslo, mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje pabrėžiama, kad svarbu derinti įvairaus pobūdžio inovacijoms skirtus išteklius siekiant paskatinti inovacijų kūrimą ir diegimą pradedant MTP ir baigiant investicijomis į IRT, ugdyti arba keisti valdymo ir organizacinius gebėjimus. Taip pat reikėtų šiuo požiūriu labiau atsižvelgti į su MTP ir technologijomis nesusijusias bendrąsias inovacijų sąlygas, investicijas, veiklą ir poveikį. Siauras požiūris, atskirai sutelktas tik, pavyzdžiui, į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą arba tik į IRT veiklą, negali būti tinkamas pagrindas norint suprasti inovacijų proceso sudėtingumą (8); |
| --- | --- |

15.

| 16. | siūlo atlikti išsamią analizę siekiant išnagrinėti, ar dabartiniai RIS rodikliai yra tinkami inovacijoms įvertinti, ar reikia įtraukti naujus rodiklius, o kai kurių rodiklių atsisakyti. Naujų, pažangiajai specializacijai pritaikytų ir leidžiančių išanalizuoti RIS3 pažangą rodiklių įtraukimas yra ne tik būtinybė, bet ir galėtų būti labai naudinga priemonė tarpregioniniam bendradarbiavimui skatinti. Rodiklių pasirinkimas turėtų būti, jei įmanoma, gerai pagrįstas teoriškai; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atkreipia dėmesį į tai, kad reikia įtraukti veiksmingus lyčių poveikio regioninėms inovacijoms vertinimo rodiklius, atsižvelgiant į paties Regionų komiteto raginimą visose Sąjungos viešosios politikos srityse taikyti pagal lytį suskirstytus rodiklius. Siekiant šio tikslo, būtina, kad siūlomi rodikliai būtų koordinuotai įtraukti į standartines bendro pobūdžio statistines operacijas tiek nacionaliniu, tiek Europos lygmeniu, kad būtų galima įgyvendinti tinkamą politiką, kuri leistų palyginti regionines vertybes, taigi ir skatinti konvergenciją Sąjungoje; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia, kad skaitmeninimas yra itin svarbus inovacijų srityje ir ypač spartinant ekonomikos atsigavimą po COVID-19 siekiant tvaraus augimo. Jam turi tekti svarbus vaidmuo toliau plėtojant RIS rodiklius; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atkreipia dėmesį, kad tais atvejais, kai duomenų kai kuriuose regionuose nėra, reikėtų, jei įmanoma, numatyti priemonę informacijai surinkti, pavyzdžiui, atlikti apklausas arba sukurti administracinius registrus, arba informacijos kreiptis tiesiogiai į regionų statistikos ar administravimo įstaigas, jei tokios egzistuoja. Toks poreikis būtų galimybė įtraukti naujus, su pažangiąja specializacija ir Europos prioritetais (žaliasis kursas, skaitmeninimas, pramonės pertvarka ir kt.) susijusius rodiklius, kuriuos reikia apibrėžti ir kuriems būtinas specialus registras; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rekomenduoja vengti labai tarpusavyje susijusių rodiklių, kuriais iš esmės vertinami tie patys aspektai. Taip pat rekomenduoja užtikrinti kuo didesnę valstybių narių ir regionų rodiklių konvergenciją; |
| --- | --- |

20.

| 21. | siūlo, kai įmanoma, numatyti rodiklių ir galutinio indekso kintamumo priemones. Pavyzdžiui, visų rodiklių kintamumo koeficientas būtų gera priemonė rodiklių tikslumui skirtinguose regionuose įvertinti. Tokia priemonė kaip pasikliautinojo intervalo skaičiavimas galutinio indekso atveju leistų įvertinti, ar įvykę pokyčiai yra realūs; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rekomenduoja išnagrinėti, ar rengiant galutinį indeksą skirtingų rodiklių svertinis koeficientas turi būti vienodas. Yra įvairių galimų būdų (statistinių ir kitokių) nustatyti rodiklių svertinį koeficientą. Kadangi pasirinkti svertiniai koeficientai turi labai didelį poveikį indeksui ir galutiniam reitingui, šis pasirinkimas turi būti tinkamai pagrįstas ir labai skaidrus. Būtų tikslinga atlikti jautrumo ir neapibrėžtumo analizę, siekiant įvertinti skirtingus pasiūlymus dėl svertinių koeficientų; |
| --- | --- |

22.

| 23. | siūlo išanalizuoti regioninių duomenų trūkumo priežastis, kad būtų išvengta nukrypimų. Jei duomenų praradimas nėra visiškai atsitiktinis, galimi įverčių nukrypimai. Rekomenduoja nustatyti duomenų rinkimo tvarką, kad būtų išvengta tokių situacijų, ir taip kuo labiau subalansuoti turimų duomenų iš vertinamų regionų procentinę dalį; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atsižvelgdamas į skirtingą valstybių narių regionų padėtį, rekomenduoja rengiant 2021 m. RIS atlikti nuodugnią Bendrijos inovacijų tyrimo (angl. CIS – Community Innovation Survey) regionavimo metodo analizę, pagal kurią daroma prielaida, kad pramonės intensyvumas nacionaliniu lygmeniu bus išlaikytas ir regioniniu lygmeniu; visų pirma rekomenduoja nenaudoti pataisos koeficiento apskaičiuojant galutinį sudėtinį RIS rodiklį, nes taip daroma prielaida apie vienodus skirtingų vienos šalies regionų veiklos rezultatus, o tai nepalanku novatoriškiausiems regionams šalyse, kuriose inovacijų lygis neaukštas; |
| --- | --- |

24.

| 25. | rekomenduoja užtikrinti didesnį naudojamų duomenų šaltinių prieinamumą ir skaidrumą. Turėtų būti prieinamos duomenų rinkmenos, apskaičiavimo kodas arba mechanizmas, naudojami visiems rodikliams (taigi ir galutiniam indeksui) apskaičiuoti, kad tyrėjai galėtų atkartoti gautus rezultatus ir taip prisidėti prie RIS tobulinimo. Siekiant didesnio skaidrumo, būtų naudinga žinoti, kokius konkrečius tyrimus atliekant gaunami Bendrijos inovacijų tyrimų (CIS) regioniniai duomenys, arba tai, ar tyrimai buvo specialiai skirti RIS parengti. Be to, tais atvejais, kai naudojama regioniniai statistiniai duomenys, turėtų būti nurodyti šaltiniai; |
| --- | --- |

25.

| 26. | rekomenduoja, be patikrintų regioninės inovacijų veiklos rezultatų suvestinės duomenų šaltinių, išbandyti naujus netradicinius duomenų šaltinius regioninėms naujovėms įvertinti ir jų naudojimui patikrinti. Pavyzdžiui, EBPO tyrimų tikslams jau naudojo duomenų rinkinius, kurie, taikant dirbtinio intelekto metodus, buvo surinkti įmonių interneto svetainėse; |
| --- | --- |

26.

| 27. | rekomenduoja, kad RIS skelbtų visus neapdorotus duomenis, t. y. jų nestandartizuojant pagal ES = 100, nekeičiant vienetų ir nepanaikinant nukrypimų kartu su visais sudėtiniais indeksais; |
| --- | --- |

27.

Regioninės inovacijų politikos poveikis vystymuisi

| 28. | siūlo bendradarbiauti su Jungtinio tyrimų centro, Mokslinių tyrimų ir inovacijų bei Švietimo, jaunimo, sporto ir kultūros generaliniais direktoratais siekiant, kad RIS būtų labiau naudojamas regioninės inovacijų politikos lyginamajai analizei ir lyginamajam mokymuisi, ypač atkreipiant dėmesį į žmogiškuosius ir kūrybinius inovacijų aspektus, taip pat jų socialinį aspektą; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atkreipia dėmesį į tai, kad RIS yra labai svarbi priemonė regioninės inovacijų politikos rezultatų raidai palyginti, net jei joje nenurodomos vykstančių pokyčių priežastys; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pabrėžia Jungtinio tyrimų centro vaidmenį pasitelkiant inovacijų stovyklas ir kitus pažangius metodus integruotai naudojant RIS ir pažangiosios specializacijos strategijas, taip siekiant stiprinti Europos partnerystes, kad būtų pasiektas didesnis poveikis vietos ir regionų lygmeniu įgyvendinant su žaliuoju susitarimu ir JT DVT susijusią veiklą; |
| --- | --- |

30.

| 31. | visų pirma pabrėžia RIS politinį poveikį, taip pat poveikį sprendimų priėmimui regionuose ir jos potencialą optimizuoti regionines inovacijų ekosistemas ir pažangiąją specializaciją; |
| --- | --- |

31.

| 32. | rekomenduoja užtikrinti aiškią ir suprantamą sąveiką tarp RIS ir kitų ES priemonių, pavyzdžiui, Inovacijų radaro, platformos Regional Innovation Monitor Plus, Europos regioninio konkurencingumo indekso, Mokslinių tyrimų ir inovacijų stebėjimo centro („Horizontas 2020“ politikos rėmimo mechanizmas), Innobarometer, ES pramonės investicijų į MTTP rezultatų suvestinės, Skaitmeninės transformacijos rezultatų suvestinės, Verslo inovacijų stebėjimo centro, skaitmeninės ekonomikos ir visuomenės indekso (DESI), Europos viešojo sektoriaus inovacijų suvestinės, taip pat papildomumą su Inovacijų bendrijos tyrimu (CIS) ar su inovacijų rezultatų rodikliu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | rekomenduoja užtikrinti didesnę RIS ir Jungtinio tyrimų centro atliekamų poveikio vertinimų sąveiką; |
| --- | --- |

33.

| 34. | supranta, kad RIS nėra skirta pažangiosios specializacijos strategijų įgyvendinimui, bet pateikia bendrą laikui bėgant padarytos pažangos vertinimą ir parodo regioninių inovacijų sistemų stipriąsias ir silpnąsias puses. Nepaisant to, Komitetas mano, kad Europos Komisija, padedama Europos regionų komiteto, turėtų kartu su RIS pateikti rekomendacijas dėl ES priemonių, kurios galėtų padėti gerinti rodiklius. RIS gali padėti nustatyti politikos prioritetus arba nukreipti šiems regionams skirtus struktūrinius fondus moksliniams tyrimams ir inovacijoms atsižvelgiant į jų platesnę geografinę ir sektorinę aprėptį, jei regionai savanoriškai nuspręstų tai daryti; |
| --- | --- |

34.

| 35. | rekomenduoja susieti RIS rodiklius ir susijusią ES politiką ir strategijas ir jas įgyvendinat pasiektus rezultatus, kad RIS taptų inovacijų ekosistemų rėmimo priemone, o nebūtų tik išskirtine stebėsenos priemone, kartu užtikrinti jos sąveiką su kitomis iniciatyvomis, pavyzdžiui, programos „Horizontas“ politikos rėmimo priemone. Patartina, kad įvairiuose struktūriniuose fonduose, ypač ERPF, naudojami rodikliai būtų panašūs į RIS naudojamus rodiklius arba juos papildytų. Dėl dabartinio rodiklių atsiejimo kartais sunku įvertinti viešųjų pastangų poveikį inovacijų srityje; |
| --- | --- |

35.

| 36. | siūlo 2021 m. RIS geriau suderinti su naujais programavimo laikotarpio po 2020 m. prioritetais. Visų pirma rekomenduoja bendradarbiaujant su Europos regionų komitetu parengti sąveikos programą, kuri leistų susieti RIS ir su bendros mokslinių tyrimų erdvės prioritetais (9), Europos Komisijos prioritetais, pavyzdžiui, Europos žaliuoju kursu ir skaitmenine darbotvarke, Komisijos mokslinių tyrimų ir atvirojo mokslo strategija, būsimu programos „Europos horizontas“ strateginiu planu, taip pat padėtų nustatyti regioninės politikos tikslus ir jų sąsajas su pažangiosios specializacijos strategijomis; |
| --- | --- |

36.

| 37. | mano, kad svarbu dėti daugiau pastangų ištirti finansavimo iš struktūrinių fondų ir inovacijų potencialo Europos regionuose sąsają, siekiant mažinti atotrūkį inovacijų srityje (angl. innovation divide); |
| --- | --- |

37.

| 38. | pateikia keletą konkretesnių rekomendacijų:






  — | mano, kad reikėtų skirti dėmesio veiksmingumo ir efektyvumo aspektams. Pavyzdžiui, regionas, kuris investuoja didžiulius išteklius, kad patobulintų savo inovacijų sistemą, gali būti laikomas neveiksmingu išteklių naudojimo požiūriu. Komitetas pabrėžia, kad regionai, turintys mažiau inovacijoms skirtų išteklių, gali pasiekti puikų aukšto efektyvumo lygį, |
| --- | --- | --- |

38.

—

mano, kad reikėtų skirti dėmesio veiksmingumo ir efektyvumo aspektams. Pavyzdžiui, regionas, kuris investuoja didžiulius išteklius, kad patobulintų savo inovacijų sistemą, gali būti laikomas neveiksmingu išteklių naudojimo požiūriu. Komitetas pabrėžia, kad regionai, turintys mažiau inovacijoms skirtų išteklių, gali pasiekti puikų aukšto efektyvumo lygį,

| — | pažymi, jog RIS nurodoma, kad tankiai apgyvendintos vietovės labiau linkusios būti inovatyvios, tačiau suvestinėje nenurodoma, kokias priemones ES taiko, kad tokiomis taptų rečiau apgyvendintos vietovės, |
| --- | --- |

—

pažymi, jog RIS nurodoma, kad tankiai apgyvendintos vietovės labiau linkusios būti inovatyvios, tačiau suvestinėje nenurodoma, kokias priemones ES taiko, kad tokiomis taptų rečiau apgyvendintos vietovės,

| — | atkreipia dėmesį į tai, kad RIS nevertinami kiti veiksniai, kurie gali būti svarbūs regionams, pavyzdžiui, protų nutekėjimas ir atsakingos inovacijos, |
| --- | --- |

—

atkreipia dėmesį į tai, kad RIS nevertinami kiti veiksniai, kurie gali būti svarbūs regionams, pavyzdžiui, protų nutekėjimas ir atsakingos inovacijos,

| — | rekomenduoja į 2021 m. RIS įtraukti skyrių dėl „Brexit’o“ poveikio ES inovacijų rodikliams; |
| --- | --- |

—

rekomenduoja į 2021 m. RIS įtraukti skyrių dėl „Brexit’o“ poveikio ES inovacijų rodikliams;

| — | siūlo, atsižvelgiant į COVID-19 pandemiją, spręsti regionų atsparumo didinimo klausimą pasitelkiant 2021 m. RIS numatytas inovacijas. Taip pat būtų naudinga įvertinti regioninių pažangiosios specializacijos strategijų pažeidžiamumą krizės metu, |
| --- | --- |

—

siūlo, atsižvelgiant į COVID-19 pandemiją, spręsti regionų atsparumo didinimo klausimą pasitelkiant 2021 m. RIS numatytas inovacijas. Taip pat būtų naudinga įvertinti regioninių pažangiosios specializacijos strategijų pažeidžiamumą krizės metu,

| — | rekomenduoja RIS atsižvelgti į Europos regionų nevienalytiškumą ir su duomenimis susijusias galimybes, ir skatinti regionines (ir nacionalines) statistikos tarnybas nustatyti vienodus kriterijus (ir rodiklius) Europos lygmeniu; |
| --- | --- |

—

rekomenduoja RIS atsižvelgti į Europos regionų nevienalytiškumą ir su duomenimis susijusias galimybes, ir skatinti regionines (ir nacionalines) statistikos tarnybas nustatyti vienodus kriterijus (ir rodiklius) Europos lygmeniu;

| 39. | rekomenduoja pažangiosios specializacijos strategijoms stebėti ir vertinti skirtas sistemas naudoti siekiant objektyviai išanalizuoti regionų inovacijų politikos veiksmų naudingumą ir poveikį ir suteikti gaires priimant sprendimus trumpuoju laikotarpiu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | primena, kad Europos Komisija, rengdama svarbiausias teisėkūros iniciatyvas, jau taiko inovacijų principą ir rekomenduoja valstybėms narėms dėti panašias pastangas sudaryti geresnes sąlygas vykdyti bandymus, mokytis ir prisitaikyti. Be to, vykdant viešąją politiką reikėtų geriau pasinaudoti visais turimais duomenimis ir analizės galimybėmis (10); |
| --- | --- |

40.

| 41. | rekomenduoja Europos regionų komitetui aktyviau dalyvauti rengiant 2021 m. RIS, taip pat supažindinti su ja vietos ir regionų valdžios institucijas, be kita ko, pasinaudojant tokiomis iniciatyvomis kaip Keitimosi žiniomis platforma (KŽP) ir programa „Mokslas ir regionai“. |
| --- | --- |

41.

2020 m. spalio 14 d., Briuselis

Europos regionų komiteto pirmininkas

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/PDF/?uri=CELEX:52018PC0372&from=LT (2 straipsnis).

1

(2)  Europos regionų komiteto nuomonė „Inovacijų stiprinimas Europos regionuose: atsparus, integracinis ir tvarus teritorinio lygmens ekonomikos augimas“ (OL C 361, 2018 10 5, p. 15).

2

(3)  Žr. EMTEK nuomonę dėl Europos mokslinių tyrimų erdvės ateities, Briuselis, 2020 m. sausio 23 d., ERAC 1201/20.

3

(4)  https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/0deba00f-15f0-11e8-9253-01aa75ed71a1/language-en/format-PDF/ source-91324356.

4

(5)  https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/ffbe0115-6cfc-11e7-b2f2-01aa75ed71a1/language-en/format-PDF/source-search.

5

(6)  https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/5b2811d1-16be-11e8-9253-01aa75ed71a1/language-en.

6

(7)  OL C 461, 2018 12 21, p. 79.

7

(8)  Science, research and innovation performance of the ES, 2018, https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/16907d0f-1d05-11e8-ac73-01aa75ed71a1/language-en.

8

Science, research and innovation performance of the ES,

(9)  https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC114345/jrc114345_adjusted_research_excellence_2018.pdf.

9

(10)  Atnaujinta Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkė – Europos galimybė formuoti savo ateitį, COM(2018) 306 final.

10

---

| 2020 12 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 440/92 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 440/92

---

Europos regionų komiteto nuomonė. Lygybės sąjunga. 2020–2025 m. lyčių lygybės strategija

(2020/C 440/16)

| Pranešėja: | Concepción ANDREU RODRÍGUEZ (ES/PES), La Riochos autonominio regiono pirmininkė |
| --- | --- |
| Pamatiniai dokumentai: | Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui
  Lygybės sąjunga. 2020–2025 m. lyčių lygybės strategija
  COM(2020) 152 final |

Pranešėja:

Concepción ANDREU RODRÍGUEZ (ES/PES), La Riochos autonominio regiono pirmininkė

Pamatiniai dokumentai:

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui

Lygybės sąjunga. 2020–2025 m. lyčių lygybės strategija

COM(2020) 152 final

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | pabrėžia, kad teisė į vienodą požiūrį į lytis ir vienodas jų galimybes, įtvirtinta SESV 8 straipsnyje ir Europos socialinių teisių ramstyje, turi būti užtikrinta ir skatinama visose srityse; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teigiamai vertina komunikatą „Lygybės sąjunga. 2020–2025 m. lyčių lygybės strategija“ ir jame išdėstytą viziją, politikos tikslus ir numatytus veiksmus; mano, kad jis yra labai vertingas pagrindas siekiant konkrečios pažangos lygybės Europos Sąjungoje srityje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mano, kad jis paskelbtas tinkamu momentu, kuris sutampa su 25-osiomis Pekino deklaracijos ir veiksmų platformos, t. y. pirmojo visuotinio moterų ir vyrų lygybės skatinimo veiksmų plano, kurio rekomendacijos tebegalioja ir šiandien, metinėmis ir palankiai vertina jų indėlį siekiant darnaus vystymosi tikslų, nes lyčių lygybė yra esminis visų įtraukaus ir darnaus vystymosi aspektų elementas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia bendro valdymo, kuriame kaip pagrindiniai subjektai dalyvautų Europos Sąjunga ir valstybės narės, svarbą, tačiau pažymi, kad svarbu įtraukti ir atkreipti dėmesį į vietos ir regionų valdžios institucijas ir trečiąjį sektorių, kurie yra esminiai dalyviai įgyvendinant politiką, darančią tiesioginį poveikį visuomenei. Savo ruožtu strategijoje dar kartą pabrėžiama bendro Europos Sąjungos viešųjų ir privačių subjektų darbo šioje valdymo sistemoje vertė; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atsižvelgiant į vietos ir regionų valdžios institucijų kompetenciją ir darbą, kurį jos atlieka vystydamos šią strategiją, ragina jas pripažinti strateginėmis partnerėmis rengiant, įgyvendinant ir stebint šią strategiją. Strategijai įgyvendinti turi būti užtikrinti reikiami ištekliai; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad svarbu bendradarbiauti su pilietinės visuomenės organizacijomis, moterų organizacijomis ir jaunesnėmis kartomis dėl jų svarbaus vaidmens įgyvendinant lygybės politiką; |
| --- | --- |

6.

| 7. | dėl šių priežasčių ir siekiant, kad politikoje, programose ir projektuose būtų atsižvelgiama į lyčių aspektą, ragina Komisiją įsteigti tarpinstitucinę darbo grupę, kuri užtikrintų šį daugiapakopį valdymą, kad būtų veiksmingai atsižvelgta į darbą, kurio reikia siekiant tikros lyčių lygybės; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pritaria tam, kad ES Taryboje būtų rengiami oficialūs už lygybės reikalus atsakingų ministrų susitikimai ir kad į Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų tarybos pavadinimą būtų įtraukta terminas „lygybė“, kaip nurodyta trijų – pirmininkavusios, pirmininkaujančios ir pirmininkausiančios – valstybių narių pateiktame septintajame pasiūlyme dėl lyčių lygybės deklaracijos, kurį pasirašė Vokietija, Portugalija ir Slovėnija; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad svarbu taikyti tarpsektorinę perspektyvą, kurios reikia norint, kad įgyvendinant strategiją dalyvautų asmenys, esantys pažeidžiamoje padėtyje ir galintys patirti daugialypę diskriminaciją dėl negalios, amžiaus, etninės kilmės, seksualinės orientacijos, religijos, tikėjimo ar lytinės tapatybės, ypač daug dėmesio skiriant pažeidžiamoms grupėms, pavyzdžiui, be kitų, moterims migrantėms arba LGBTI asmenims. Todėl ragina Europos Komisiją labiau plėtoti šį tarpsektorinį požiūrį ir parengti gaires, kurios palengvintų šio požiūrio įgyvendinimą planuojant, valdant ir vertinant viešąją politiką; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atkreipia dėmesį į tai, kad būtina derinti tarpsektorinius veiksmus ir teigiamus veiksmus sektorių srityse, nes tik taip daroma pažanga įgyvendinant integruotą ir veiksmingą požiūrį į lyčių aspektą viešosios politikos valdyme. Todėl tvirtina, kad yra itin svarbu, kad darbuotojai būtų kvalifikuoti ir (arba) gerai išmanytų lyčių klausimus, ir reikia skatinti specialų ir nuolatinį švietimą lyčių klausimais visose srityse, kuriose priimami sprendimai arba valdoma viešoji politika; |
| --- | --- |

10.

| 11. | sutinka, kad įtraukios ir įvairios strategijos tiek viešajame, tiek privačiame sektoriuose yra labai svarbios siekiant geriau spręsti sudėtingus iššūkius ir gyvenimo situacijas, su kuriomis susiduria visos moterys. Be to, būtina užtikrinti didesnę moterų lyderystę ir aktyvesnį dalyvavimą visuose sprendimų priėmimo procesuose; |
| --- | --- |

11.

| 12. | primena, kad strategija buvo parengta ir paskelbta prieš prasidedant COVID-19 visuomenės sveikatos krizei, o atsigavimas po šios krizės turės įtakos būsimai ES politikai. Todėl ragina ir toliau laikyti lygybę prioritetine sritimi ir integruoti lyčių aspektą į sprendimų priėmimą ir reagavimo į pandemiją priemones bei iniciatyvas, kurios bus ekonominio ir socialinio atsigavimo ženklas. Komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad dėl krizės pradėta labiau vertinti visuomenės sveikatos sritis – strateginis ir sistemiškai svarbus mūsų visuomenės sektorius, taip pat pabrėžia poreikį atskleisti didelę šiame sektoriuje egzistuojančią nelygybę lyties ir amžiaus atžvilgiu. Taip pat pažymi, kad COVID-19 krizė tik pagilino jau esamą lyčių nelygybę, ir prašo užtikrinti vienodą ir įtraukų atsigavimą. |
| --- | --- |

12.

Be smurto ir stereotipų

| 13. | palankiai vertina tai, kad Europos Komisija pripažino, jog smurto dėl lyties panaikinimas yra vienas didžiausių iššūkių, su kuriuo susiduria mūsų visuomenė, ir primygtinai ragina visas ES valstybes nares ratifikuoti Stambulo konvenciją kaip pagrindinį įsipareigojimą kovoti su smurtu prieš moteris, užkirsti jam kelią ir patraukti už jį baudžiamojon atsakomybėn; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kartu su Komisija ragina valstybes nares ratifikuoti Tarptautinės darbo organizacijos konvenciją dėl smurto ir priekabiavimo darbo pasaulyje panaikinimo (Nr. 190); |
| --- | --- |

14.

| 15. | primygtinai ragina Europos Komisiją į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 83 straipsnyje nurodytus vadinamuosius euronusikaltimus įtraukti visų formų smurtą prieš moteris ir mergaites ir nuodugniau išnagrinėti smurto dėl lyties klausimą aukų teisių strategijoje, kuri bus pateikta 2020 m., atkreipiant dėmesį į pažeidžiamesnėje padėtyje esančias moteris. Šiuo tikslu siūlo patvirtinti policijos ir teisminio bendradarbiavimo Sąjungoje protokolus; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina Komisiją priimti teisėkūros priemones, kuriomis būtų siekiama užkirsti kelią smurtui prieš moteris, merginas ir mergaites ir su juo kovoti, kurios derėtų su ES ir tarptautine teise ir ją papildytų ir kuriomis būtų kovojama su visų formų smurtu, įskaitant smurtą internete, nes esama rizikos, kad šis reiškinys tampa įprastu tarp jaunimo, ir smurtą, susijusį su garbės praradimu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pritaria tam, kad Europos Komisija turi parengti rekomendaciją dėl žalingos praktikos, pavyzdžiui, lyties organų žalojimo arba priverstinės santuokos, prevencijos, kurioje būtų pabrėžiama, kad reikia veiksmingų prevencijos ir švietimo priemonių, skirtų visoms amžiaus grupėms ir visuomenės sektoriams, stiprinant viešąsias paslaugas, ugdant specialistų gebėjimus ir užtikrinant galimybę kreiptis į teismą, kurio procese daugiausiai dėmesio būtų skiriama aukoms; |
| --- | --- |

17.

| 18. | prašo struktūriškai įtraukti regionų ir vietos valdžios institucijas į Europos Sąjungos smurto dėl lyties ir smurto šeimoje prevencijos tinklą, kuris bus sukurtas pagal keitimosi geriausia patirtimi ir mokymo bei gebėjimų stiprinimo priemonių ir paramos paslaugų finansavimo strategiją. Itin svarbus bus darbas smurto prevencijos srityje, kuriame daugiausia dėmesio bus skiriama vyrams, berniukams ir vyriškumui; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atkreipia dėmesį į tai, kad dėl karantino po COVID-19 krizės padaugėjo žinomų smurto dėl lyties atvejų. Atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad reikia skubiai stiprinti atitinkamas veiksmingos priežiūros ir reagavimo į smurtą dėl lyties priemones, suteikiant vietos ir regionų valdžios institucijoms išteklių, nes jos yra kovos su pandemija priešakyje; |
| --- | --- |

19.

| 20. | palankiai vertina tai, kad pripažįstama, jog lyčių stereotipai yra viena iš pagrindinių lyčių nelygybės priežasčių. Taip pat pabrėžia, kad reikia pateikti daugiau informacijos apie priemones ir geriausios patirties pavyzdžius, kuriais siekiama panaikinti šiuos stereotipus tokiose srityse kaip formalusis švietimas ir savišvieta, darbas arba komunikacija ir reklama. Taip pat pažymi, kad reikia labiau pabrėžti diferencijuotą šių lyčių stereotipų poveikį, kurį lemia skirtingi diskriminacijos stereotipai; Visų pirma atkreipia dėmesį į švietimo sistemos, taigi ir mokytojų rengimo lyčių klausimais vaidmenį, kaip į pagrindinį pokyčių veiksnį siekiant permąstyti vertybes, kuriomis grindžiamas patriarchatas, ir orientuotis į visuomenę, kurioje užtikrinama veiksminga moterų ir vyrų lygybė; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, kad visi visų amžiaus grupių žmonės, ypač jaunimas, atlieka esminį vaidmenį skatinant atsakingus ir aktyvius pokyčius užtikrinant lyčių lygybę profesinėje, šeimos ir asmeninėje srityse. Šiuo požiūriu vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka svarbus vaidmuo skatinant informuotumo didinimą bei gerinant mokymą ir švietimą; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina vietos ir regionų valdžios institucijas dalyvauti rengiant ir įgyvendinant informavimo ir komunikacijos kampaniją Europos lygmeniu, kurios reikia siekiant kovoti su lyčių stereotipais, ir pabrėžia, kad ypač daug dėmesio reikia skirti jaunimui, kaip vienai iš esminių pokyčių varomųjų jėgų; |
| --- | --- |

22.

| 23. | laikosi nuomonės, kad lytinės ir reprodukcinės sveikatos ir teisių srityje būtina ne tik atlikti tyrimus įtraukiant lyčių aspektą, bet taip pat svarbu nešališkai bei taikant teigiamą ir įtraukų požiūrį keistis geriausios patirties pavyzdžiais, užtikrinti visuotinę prieigą prie šeimos planavimo paslaugų, lytinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūros paslaugų ir plėtoti informavimo ir švietimo priemones šioje srityje. |
| --- | --- |

23.

Klestėjimas lyčių lygybės ekonomikoje

| 24. | pabrėžia, kad reikia kovoti su vertikalia ir horizontalia moterų ir vyrų segregacija, nes mažiausiai garantijų teikiančiose ir prasčiausiai apmokamose darbo vietose dažniausiai dirba moterys. Taip pat būtina akcentuoti tai, kad labai skiriasi vyrų ir moterų darbo užmokestis ir pensijos. Be to, reikia imtis veiksmų siekiant užtikrinti, kad lytinių mažumų profesinio gyvenimo raida taip pat būtų pozityvi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | laukia būsimo Komisijos pasiūlymo dėl darbo užmokesčio skaidrumo, kuris turėtų padėti nustatyti ir vėliau panaikinti vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumus ir galiausiai pensijų skirtumus. Nors darbo užmokesčio nustatymas priklauso nacionalinei kompetencijai, būtina visapusiškai įgyvendinti vienodo užmokesčio už vienodos vertės darbą principą taikant priemones, kuriomis būtų sprendžiami tokie klausimai, kaip darbo užmokesčio slaptumo nuostatos, metinis darbo užmokesčio auditas ir darbuotojų teisė prašyti savo darbdavių pateikti informacijos apie darbo užmokestį pagal lytis; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pritaria Komisijos raginimui, kad valstybės narės kuo greičiau į nacionalinę teisę perkeltų direktyvą dėl asmeninio ir profesinio gyvenimo derinimo, siekiant vyrams ir moterims užtikrinti vienodas palankias sąlygas tiek asmeniniu, tiek profesiniu lygmeniu, taip pat sąžiningai ir vienodai paskirstytą bendrą atsakomybę; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pritaria strategijoje išreikštam poreikiui skatinti teisingą mokamų ir nemokamų priežiūros paslaugų paskirstymą, siekiant užtikrinti moterų finansinę nepriklausomybę. Primygtinai ragina Europos Sąjungą persvarstyti ir plėtoti Barselonos tikslus, kad jie taptų privalomi, ir nustatyti ne tik su Barselonos (Barselonos +) tikslais susijusius priežiūros tikslus, kad būtų atsižvelgta į priežiūros poreikius senėjančioje visuomenėje, ir pripažinti, kad priežiūros sektoriuje labai dominuoja moterys, tačiau jų darbas nėra pakankamai apmokamas atsižvelgiant į jo socialinę vertę; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ragina Europos Komisiją apsvarstyti galimybę sudaryti Europos lygmens susitarimą dėl priežiūros, panašų į Jaunimo garantijų iniciatyvą, siekiant patenkinti priežiūros poreikius laikantis teisėmis grindžiamo požiūrio, pagal kurį priežiūra būtų ekonominės veiklos pagrindas, didinant investicijas į sveikatą ir priežiūrą pagal gerbūvio ekonomikos strategijos nuostatas. Ragina Komisiją ir valstybes nares įtraukti namų ūkio darbuotojų reikalavimus dėl darbo sąlygų į TDO konvenciją Nr. 189; |
| --- | --- |

28.

| 29. | mano, jog svarbu, kad strategijoje daug dėmesio būtų skiriama teritoriniam aspektui, ypač kaimo vietovėse ir dėl savo specifinių teritorinių savybių mažai gyventojų turinčiose vietovėse. Taip pat pabrėžia svarbų moterų vaidmenį kaimo vietovėse, kuris yra labai svarbus šių vietovių teritorinei, ekonominei ir socialinei struktūrai. Mano, kad būtina stiprinti moterų dalyvavimą ir lyderystę vietos veiklos grupėse ir kaimo plėtros tinkluose. Taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad reikėtų plėsti vaikų ir priklausomų giminaičių priežiūros ir paramos paslaugas, ypač kaimo vietovėse; |
| --- | --- |

29.

| 30. | palankiai vertina tai, kad strategijoje pabrėžiamas poreikis panaikinti lyčių nelygybę skaitmeninės pertvarkos ir inovacijų kontekste, skatinant aktyvesnį moterų dalyvavimą studijuojant ir dirbant su gamtos mokslais, technologijomis, inžinerija, menu, matematika ir IRT susijusiose srityse, ir primygtinai ragina spręsti naujų formų seksizmo internete ir darbe, pavyzdžiui, kai kuriose dirbtinio intelekto sistemose, problemą. Šiuo tikslu jis pabrėžia lyčių aspektu grindžiamo kodavimo svarbą ir ragina užtikrinti vienodą visų lyčių dalyvavimą kuriant, įgyvendinant, vertinant ir aptariant su dirbtiniu intelektu susijusių technologijų etiką ir normas. Sutinka, kad svarbu didinti moterų skaičių skaitmeniniame ir inovacijų pasaulyje, nes tai yra mūsų visuomenės pokyčiams itin svarbūs sektoriai. Atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad reikia užtikrinti lygybę mokymo ir mokymosi visą gyvenimą srityje tinkamo ir saugaus naudojimosi naujomis technologijomis ir socialiniais tinklais klausimais; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ragina, taikant direktyvą dėl asmeninio ir profesinio gyvenimo derinimo, atlikti lyčių aspektu pagrįstą daugelio šeimų visoje ES per COVID-19 krizę patiriamų sunkumų, siekiant suderinti nuotolinį darbą su priežiūros našta, analizę. Labai svarbu atidžiai stebėti galimą internetinio ir (arba) nuotolinio darbo reglamentavimą, kad jis netaptų įrankiu, skirtu grąžinti moteris į šeimos ir privačią aplinką. Pabrėžia, kad reikia pirmiausiai atkreipti dėmesį į šeimas, kurioms asmeninį ir profesinį gyvenimą suderinti yra sunkiau, pavyzdžiui, šeimas, kurias sudaro tik vienas iš tėvų (dažniausiai moteris) ir jo vaikai; |
| --- | --- |

31.

| 32. | atkreipia dėmesį į tai, kad visoje Europos Sąjungoje moterys dirba kovos su COVID-19 pandemija priešakyje (sveikatos, vaikų, pagyvenusių žmonių ir kito pobūdžio priežiūros, namų ūkio, prekybos ir kt. srityse), todėl jos susiduria su didesne grėsme užsikrėsti virusu. Be to, kai kurios iš šių profesijų yra vienos iš mažiausiai vertinamų ir prasčiausiai apmokamų ES. Todėl prašo, kad imantis kovos su nedarbu ir mažų garantijų darbu priemonių būtų atsižvelgta į vyrų ir moterų nelygybę darbo vietose (ypač susijusiose su priežiūra), kurios, kaip paaiškėjo pandemijos metu, yra itin svarbios. Taip pat nereikėtų pamiršti, kad daugelį su priežiūra ir namų ūkiu susijusių darbų atlieka moterys migrantės, kurios susiduria su dvigubomis išankstinėmis nuostatomis; ekonomikos gaivinimo planuose reikia atsižvelgti į lyčių aspektą ir remti moteris verslininkes ir jų verslo projektus, taip pat vadovaujančias pareigas užimančias moteris, pabrėžiant nuotolinio darbo reikšmę; |
| --- | --- |

32.

| 33. | primygtinai ragina Komisiją atlikti trumpalaikio ir ilgalaikio COVID-19- poveikio lyčių lygybei analizę ir imtis atitinkamų priemonių. Moterų ir vyrų patirtis, susijusi su pandemija, skiriasi, todėl labai svarbu turėti pagal lytį suskirstytus duomenis, kad būtų galima visapusiškai suprasti viruso poveikį moterims ir vyrams – ne tik jo poveikį tiesiogiai nuo ligos nukentėjusiems asmenims ar pirminės grandies specialistams, susiduriantiems su sveikatos krize, bet ir jo poveikį ekonomikai, švietimui, priežiūros darbo pasiskirstymui ir smurto šeimoje mastui. |
| --- | --- |

33.

Lyčių lygybė priimant sprendimus

| 34. | svarbu pabrėžti, kad mažiau moterų užima su sprendimų priėmimu susijusias pareigas. Taip pat pažymi, kad tik 15 % merų, 21 % regionų pirmininkų, 35 % regionų parlamentų narių ir 23 % (1) Regionų komiteto narių yra moterys. Apgailestauja, kad šie duomenys strategijoje neminimi, nes jie suteikia galimybę atkreipti dėmesį į skirtumus šioje srityje regionų ir vietos lygmeniu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | prašo, kad Europos Komisija paragintų valstybes nares organizuoti ir remti iniciatyvas, kuriomis siekiama įgalėti moteris rengiantis vietos ir regioniniams rinkimams, įveikti diskriminaciją ir kliūtis, su kuriomis moterys susiduria šiuose procesuose, įskaitant stereotipus ir socialines normas, pagal kuriuos moterų lyderystė laikoma mažiau vertinga nei vyrų; taip pat labai svarbu remti moterų kandidatūras savivaldybių ir regioniniuose rinkimuose; |
| --- | --- |

35.

| 36. | primena, kad reikia konkrečiai spręsti smurto prieš išrinktas politikes ir visuomeniniame gyvenime dalyvaujančias moteris, įskaitant bauginimą per socialinius tinklus, problemą, kuri daro poveikį moterų gebėjimui lygiomis teisėmis dalyvauti politikoje ir viešajame gyvenime; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ragina Europos institucijas, įskaitant Regionų komitetą, priimti elgesio kodeksus, kuriais būtų skatinama moterų ir vyrų lygybė narystės ir vadovaujamų pareigų srityje, o galutinis tikslas būtų užtikrinti RK narių lyčių lygybę; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ragina Komitetą ateinančiais metais į savo prioritetus įtraukti Elgesio kodekso priėmimą ir įgyvendinimą ir atlikti metinę lyčių lygybės principo taikymo peržiūrą teikiant metines ataskaitas, kuriose būtų nagrinėjamos priimtos priemonės (užtikrinant teisingą paskirstymą įvairiuose teisės aktuose ir ataskaitose). Rezultatai turėtų būti paskelbti artimiausioje Tarptautinei moters dienai plenarinėje sesijoje; |
| --- | --- |

38.

| 39. | prašo įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas į Lyčių lygybės tarpusavio mokymosi programą siekiant skatinti keitimąsi gerąja patirtimi ir ragina visais lygmenimis skatinti specialų mokymą lyčių klausimais ir numatyti už lygybę atsakingo profesionalaus kontrolieriaus pareigybę; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pažymi, kad ES įvairovės chartijų platforma yra labai orientuota į privatųjį sektorių, todėl joje galėtų dalyvauti vietos ir regionų valdžios institucijos, kad įvairiais Sąjungos lygmenimis ir įvairiose teritorijose būtų galima susipažinti su reprezentatyviais veiklos pavyzdžiais ir geriausia patirtimi; siūlo į Įvairovės chartijas įtraukti Europos moterų ir vyrų lygybės vietos lygmeniu chartiją. |
| --- | --- |

40.

Lyčių aspektas politikoje ir biudžete

| 41. | sutinka, kad pagrindiniams iššūkiams, su kuriais šiandien susiduria Europos Sąjunga, būdingas lyčių aspektas. Tačiau mano, kad nei Europos Sąjungos politikoje, nei biudžete nėra aiškiai ir pakankamai atsižvelgiama į šį aspektą; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ragina šią strategiją aiškiau susieti su pagrindiniais Sąjungos politiniais prioritetais ir strategijomis, visų pirma perėjimu prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos, skaitmenine pertvarka ir demografiniu iššūkiu. Primena, kad šiems strateginiams ES prioritetams būdingas didelis šališkumas lyčių atžvilgiu, kurio panaikinimas yra labai svarbus mūsų visuomenei siekiant sėkmingai mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro, vykdyti skaitmeninimą ar integruoti teritorinį aspektą; |
| --- | --- |

42.

| 43. | remia biudžeto sudarymo atsižvelgiant į lyčių aspektą metodikos įgyvendinimą kitoje 2021–2027 m. daugiametėje finansinėje programoje. Reikėtų peržiūrėti Sąjungos lygmens finansavimo tvarką, kad būtų pasiekti šios strategijos tikslai ir uždaviniai, o į visas finansines programas turėtų būti įtrauktas konkretus lyčių lygybės tikslas, taip pat turėtų būti nustatytas sąlygų sistemos mechanizmas, kuriuo būtų užtikrinama lygybė nustatant lyčių lygybės tikslus ir strategijas, taikomus siekiant gauti finansavimą. Šiuo požiūriu RK pabrėžia Europos semestro ir ataskaitos dėl teisinės valstybės potencialą stebint lyčių lygybės problemas, teikiant konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas ir integruojant konkrečias priemones į nacionalines reformų programas ir nacionalines ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo programas; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pritaria, kad reikia stiprinti strategijos įgyvendinimo stebėsenos sistemą, nustatant veiksmingus su lytimi susijusio poveikio matavimo ir vertinimo rodiklius, taip pat nustatant tvarkaraščius ir atskaitingumo priemones. Primena, kad svarbu rengti metines ataskaitas, kuriose būtų nurodoma valstybių narių pažanga lyčių lygybės srityje, taip pat vietos ir regionų valdžios institucijų geroji patirtis. Pabrėžia, kad, siekiant spręsti su amžiumi, lytine tapatybe, negalios tipu, migracijos statusu ar miesto ir kaimo aspektu susijusius klausimus, būtina visose ES viešosios politikos srityse taikyti pagal lytį suskirstytus rodiklius ir įtraukti tarptautiškumą; |
| --- | --- |

44.

| 45. | prašo, kad Regionų komitetas būtų įtrauktas į naujai įsteigtos Europos Komisijos darbo grupės lyčių lygybės klausimais veiklą siekiant užtikrinti veiksmingą lyčių aspekto integravimą į visas politikos sritis ir programas; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ragina suteikti Regionų komitetui oficialų vaidmenį padedant stiprinti Europos lyčių lygybės instituto (EIGE) pajėgumus, siekiant pagerinti ir standartizuoti duomenų rinkimą ir analizę pagal lytį ir lyties rodiklius, ypač kai tai susiję su tokiais aspektais kaip atstovavimas moterims ir vyrams priimant sprendimus vietos ir regionų lygmeniu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ragina valstybes nares ir jų regionų ir vietos valdžios institucijas stiprinti lyčių aspektą nacionalinėse ir regioninėse statistikos sistemose, kad būtų galima surinkti patikimus ir reguliarius duomenis suderinus ne tik su Europos lyčių lygybės institutu (EIGE) bet ir su Eurostatu; |
| --- | --- |

47.

| 48. | primena, kad COVID-19 krizė turi aiškų lyčių aspektą. todėl labai svarbu įtraukti šį aspektą į Ekonomikos gaivinimo fondą atliekant poveikio vertinimus ir taikant konstruktyvius lyčių klausimu biudžeto principus visiems fondams. |
| --- | --- |

48.

Lyčių lygybės ir moterų įgalėjimo visame pasaulyje klausimų sprendimas

| 49. | primena, kad siekiant panaikinti skurdą būtina panaikinti lyčių nelygybę. Tiek ekonominė, tiek lyčių nelygybė yra tarpusavyje susijusios ir negalime nė vieno žmogaus palikti nuošalyje. Lyčių lygybė darnaus vystymosi tiksluose nurodoma ne tik kaip tikslas, bet ir kaip kompleksinis visos vystymosi darbotvarkės elementas; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pabrėžia, kad ES išorės veiksmai turėtų atitikti jos teisinius įsipareigojimus skatinti lyčių lygybę ir moterų įgalėjimą savo tarptautinėse partnerystėse ir prekybos, kaimynystės bei plėtros politikoje, visų pirma vykdant stojimo derybas, asociacijos procesą ir prieglobsčio bei migracijos politiką. Tai nurodyta SESV 208 straipsnyje, kuriame įtvirtintas politikos suderinamumo vystymosi labui principas, pagal kurį reikalaujama atsižvelgti į DVT, ir ES veiksmų plane dėl lyčių lygybės, ir moterų įgalinimo vystymosi srityje; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ragina Europos Komisiją įvertinti, kaip galima pasinaudoti ES prekybos politika siekiant propaguoti moterų teises ir moterų dalyvavimą ekonomikoje už ES sienų; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ragina ES institucijas sustiprinti bendradarbiavimą su ES nepriklausančiomis šalimis siekiant paskatinti jas priimti nacionalinius įstatymus, draudžiančius moterų lyties organų žalojimą (2); |
| --- | --- |

52.

| 53. | atkreipia dėmesį į decentralizuoto bendradarbiavimo potencialą skatinant demokratinį ir teisingą vystymąsi visame pasaulyje, taip pat į poreikį panaikinti lyčių lygybės finansavimo spragą teikiant oficialią paramą vystymuisi; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pažymi, kad COVID-19 padidino jau esamą nelygybę, kuri daro labai tiesioginį poveikį mergaitėms, merginoms ir moterims besivystančiose šalyse ir jos iškart tą pajuto – prarado darbus, todėl sumažėjo jų dalyvavimas viešosiose ir politinėse erdvėse, prisiėmė atsakomybę už šeimos narių priežiūrą ir pateko į smurto dėl lyties spąstus. Ši strategija yra būtina priemonė šiems procesams nukreipti priešinga linkme. |
| --- | --- |

54.

2020 m. spalio 14 d., Briuselis

Europos regionų komiteto pirmininkas

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  2020 m. birželio 5 d. duomenimis.

1

(2)  2020 m. vasario 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES strategijos, kuria siekiama sustabdyti moterų lyties organų žalojimą pasaulyje (2019/2988(RSP)).

2

---

| 2020 12 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 440/99 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 440/99

---

Europos regionų komiteto nuomonė. Europos klimato paktas

(2020/C 440/17)

| Pranešėjas: | Rafał Kazimierz TRZASKOWSKI (PL/EPP), sostinės Varšuvos meras |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas: | Europos Komisijos pirmininko pavaduotojo Maroš Šefčovič 2020 m. kovo 11 d. raštas |

Pranešėjas:

Rafał Kazimierz TRZASKOWSKI (PL/EPP), sostinės Varšuvos meras

Pamatinis dokumentas:

Europos Komisijos pirmininko pavaduotojo Maroš Šefčovič 2020 m. kovo 11 d. raštas

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

Europos žaliojo kurso tikslų pasiekimas laikotarpiu po COVID-19

| 1. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą sukurti Europos klimato paktą, kuriuo būtų siekiama piliečius ir jų bendruomenes įtraukti į klimato ir aplinkosaugos veiksmų rengimą vykdant konkrečius veiksmus vietoje, skatinant atvirą dialogą su visais veikėjais, kuriant sinergiją, stiprinant pajėgumus ir inicijuojant klimato politikos veiksmus; mano, kad paktas turėtų būti kuriamas kaip inovatyvi valdymo priemonė, kuri sudarytų sąlygas dvikryptei komunikacijai, bendradarbiavimui ir apsikeitimui informacija visais lygmenimis, visuose sektoriuose ir teritorijose, tuo padidindama ES klimato politikos veiksmingumą ir legitimumą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | primena, kad „paktas“ paprastai reiškia dviejų lygiaverčių partnerių susitarimą siekti bendros arba abipusės naudos ir įgyvendinti bendrus tikslus; todėl pakartoja, kad vietos ir regionų valdžios institucijos yra pasiruošusios pagal klimato paktą dirbti kaip ES institucijų, valstybių narių ir visų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų partnerės, kartu siekdamos neutralaus poveikio klimatui tikslų ir JT darnaus vystymosi tikslų įgyvendinimo. Vis dėlto vienodai taikant paktą turėtų būti atsižvelgiama į tai, kad klimato kaitos keliamos problemos skirtingose ES teritorijose yra labai įvairios; todėl bendri tikslai turėtų atspindėti konkrečius geografinius poreikius, taip pat būti pagrįsti sisteminių šių poreikių ir ypatybių vertinimu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad COVID-19 pandemija ir jos keliama ekonomikos krizė, greičiausiai privers mus baigti plėtoti pradinę klimato pakto viziją; tačiau tvirtina, kad Europos Komisija ir valstybės narės turi užtikrinti, kad dabartinė krizė nesulėtintų būtino Europos Sąjungos perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui, o verčiau būtų panaudota kaip proga paspartinti šį procesą; tai reiškia, kad reikia užsibrėžti tikslą iki 2030 m. išmetamą CO2 kiekį sumažinti bent 55 %; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pakartoja savo įsipareigojimą 17 Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų (DVT) laikyti neatsiejama žaliojo kurso dalimi ir remia Jungtinių Tautų siekį socialinį aspektą laikyti neatsiejama tvarumo dalimi kartu su klimato ir gamtos apsaugos politika. Visiems Europos gyventojams turi būti užtikrintos galimybės dalyvauti visuomenės gyvenime. Tai apima ne tik socialinę apsaugą, bet ir, visų pirma, lyčių lygybę, galimybes gauti aukštos kokybės švietimo paslaugas ir visų amžiaus grupių žmonių sveiko gyvenimo užtikrinimą; taip pat reikėtų pabrėžti, kad įsipareigojimas siekti 17 DVT apima bendradarbiavimą su mūsų partneriais už ES ribų remiantis tomis pačiomis vertybėmis; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad klimato paktas visų pirma turėtų būti vietos ir regionų valdžios institucijų ir Europos institucijų bendradarbiavimo pagrindas. Jis turėtų būti novatoriška valdymo priemonė ir padėti plėtoti idėjas, perduoti vietos lygmens informaciją ES sprendimų priėmimo procesui, gerinti ES politikos įgyvendinimą ir koordinuoti kovos su klimato kaita veiksmus, kartu stengiantis įveikti COVID-19 pandemijos sukeltą ekonomikos krizę. Ekonomikos skatinimo priemonėmis turėtų būti didinamas visuomenės atsparumas ir mažinama ekonomikos priklausomybė nuo iškastinio kuro siekiant ne vėliau kaip iki 2050 m. neutralizuoti poveikį klimatui. Visos įgyvendinamos politikos kryptys turėtų būti analizuojamos atsižvelgiant į jų poveikį klimatui ir aplinkai; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad klimato paktas turėtų sustiprinti jau vietos lygmeniu vietos subjektų (MVĮ, mokyklų, vietos valdžios institucijų, universitetų ir kt.) prisiimtus įsipareigojimus ir paskatinti prisiimti naujų įsipareigojimų, kad Europa iki 2050 m. taptų pirmuoju poveikį klimatui neutralizavusiu žemynu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | todėl pabrėžia, kad klimato paktas turėtų veikti ir kaip savo vardą turinti „skėtinė“ iniciatyva esamiems ir būsimiems vietos klimato paktams (1) arba vietos lygmeniu įgyvendinamoms partnerystėms, kartu su pilietine visuomene, įmonėmis ir kitais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais siekiant aiškių klimato tikslų. Jis turėtų padėti užtikrinti piliečių paramą klimato politikai, sudaryti geresnes sąlygas pakartoti sėkmingiausias Europos iniciatyvas ir didinti jų mastą bei skatinti vietos klimato paktų kūrimą visoje ES; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palankiai vertina aiškų Komisijos įsipareigojimą ypatingą dėmesį skirti atokiausiems regionams pagal Europos žaliąjį kursą, atsižvelgiant į jų pažeidžiamumą dėl klimato kaitos ir gaivalinių nelaimių, taip pat į jų unikalius išteklius, kaip antai biologinė įvairovė ir atsinaujinantieji energijos ištekliai, ir labai tikisi, kad šiuo tikslu bus imtasi konkrečių priemonių; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pakartoja savo įsipareigojimą remti Komisiją ir vietos ir regionų valdžios institucijas siekiant sėkmingai įgyvendinti žaliąjį kursą ir visų pirma užtikrinti, kad klimato paktas taptų tvirta priemone padėti vietos ir regionų valdžios institucijoms įgyvendinti šį plataus užmojo projektą, ir skirti joms aktyvų vaidmenį; pažymi, kad šiai inovatyviai daugelį sektorių apimančiai žaliojo kurso strategijai ir ekonomikos atgaivinimui reikia visiškai naujo požiūrio į vietos ir regionų institucijų pajėgumų stiprinimą, kad būtų apimti visi sektoriai ir siekiama kompleksiškesnio valdymo. Klimato paktas turėtų suteikti galimybę sukurti žaliojo kurso kultūrą visose vietos ir regionų valdžios institucijose ir padidinti piliečių informuotumą apie visas susijusias politikos sritis ir paskatinti dalyvavimą jose; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia, kad dabartinė su COVID-19 pandemija susijusi ekstremalioji sveikatos padėtis visoje Europoje dar kartą parodo vietos ir regionų valdžios institucijų, kaip itin svarbių sprendimus priimančių institucijų ir viešųjų paslaugų teikėjų vaidmenį užtikrinant tiesioginį vietos poreikių patenkinimą ir reagavimą į kylančias problemas, ypač pasaulinės ekstremaliosios padėties metu; atkreipia dėmesį į tai, kad vietos bendruomenės ir jų piliečiai turėtų vėl imtis savo vaidmens, kurį sutrikdė didėjanti globalizacija ir industrializacija, pernelyg dažnai grįsta netvariu ribotų išteklių naudojimu, tapdami pagrindiniais partneriais rengiant kovos su klimato kaita veiksmus ir saugant ir atkuriant savo aplinką; |
| --- | --- |

10.

| 11. | siūlo pasitelkti vietos ir regionų lygmens kovos su klimato kaita geriausios praktikos pavyzdžius, kaip antai, pasaulinės subnacionalinių valdžios institucijų grupę „Under2 Coalition“, kuri vienija daugiau nei 220 provincijų Vyriausybių, regionų ir savivaldybių, kad būtų galima įvertinti žinias, įgytas kuriant ilgalaikes klimato strategijas ir keitimąsi patirtimi apie sėkmingus metodus, novatoriškus požiūrius ir vertingas tokių iniciatyvų įžvalgas laikyti neatsiejama klimato pakto dalimi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | palankiai vertina Europos Komisijos komunikatus „ES biudžetas Europos ekonomikos gaivinimo planui įgyvendinti“ ir „Proga Europai atsigauti ir paruošti dirvą naujai kartai“ ir pakartoja, kad remia Europos neutralizuoto poveikio klimatui politiką, kuri laikoma būtina ir prioritetine politika, skirta užtikrinti tvarią Europos ateitį. Atsižvelgiant į besitęsiančios pandemijos aplinkybes, neutralizuoto poveikio klimatui politika turi tapti neutralizuoto poveikio klimatui atgaivinimo strategijos pagrindu, užtikrinant, kad visos į Europos ekonomikos atsigavimą investuotos lėšos taip pat svariai prisidėtų prie spartesnio perėjimo prie neutralizuoto poveikio klimatui, biologinės įvairovės apsaugos ir teritorinio atsparumo didinimo pagal numatytas sistemas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pakartoja, kad tinkamai parengta politika, kuria siekiama kovoti su klimato kaita, gali atverti ekonominių galimybių: Komisija mano, kad neutralizavus poveikį klimatui iki 2050 m. ES BVP galėtų padidėti 2 %, o tai leistų sutaupyti apie 200 mlrd. EUR per metus dėl išvengtų gydymo išlaidų ir sukurtų 1 mln. darbo vietų žaliojoje ekonomikoje; šios galimybės turėtų būti dar aktualesnės ryškėjant ryšiui tarp dabartinės pandemijos ir būsimų pandemijų pavojaus ir aplinkos nykimo, biologinės įvairovės praradimo ir klimato kaitos poveikio. Todėl Komitetas palankiai vertina tai, kad vienas iš prioritetinių klimato pakto veiksmų bus medžių sodinimas, gamtos atkūrimas ir miesto vietovių žalinimas, ir ragina taip pat įtraukti žaliąją infrastruktūrą ir veiksmus, kuriais siekiama taupyti vandenį ir užtikrinti vandens ūkio žiediškumą; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad dėl pandemijos susiklosčius ypatingoms aplinkybėms, būtina užtikrinti, kad nė vienas pilietis neliktų nuošalyje. Dabar labiau nei bet kada kovos su klimato kaita veiksmai ir ekonomikos atgaivinimo priemonės turi pasiekti tiek miestus, tiek kaimo vietoves, taip pat visus ekonomikos sektorius, ypatingą dėmesį skiriant tradiciniams gamybos sektoriams, kurie labiausiai nukentėjo nuo dėl COVID-19 pandemijos įvestų priemonių; šiomis aplinkybėmis palankiai vertina paskelbtą iniciatyvą „Renovacijos banga“, kuria siekiama didinti viešųjų ir privačių pastatų energijos vartojimo efektyvumą, kartu kuriant darbo vietas ir skatinant statybos sektoriaus veiklą; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos turėtų turėti tiesioginę galimybę naudotis Europos lėšomis (iš Europos biudžeto ir iš kitų Europos finansų institucijų, pvz., EIB), kad galėtų atsigauti po ekonomikos krizės dėl COVID-19 pandemijos ir kovoti su klimato krize. Konkrečiau, pirmiausia žaliojo kurso projektams reikėtų sukurti papildomas priemones, suteikiančias tiesioginę prieigą prie ES lėšų, tokias kaip Europos miestų priemonė pagal programą „Horizontas 2020“, Inovatyvūs miestų sprendimai pagal ERPF (8 str.) arba būsima Europos miesto iniciatyva po 2020 m. pagal ERPF ir Sanglaudos fondo reglamentą (10 str.); |
| --- | --- |

15.

| 16. | mano, kad šiomis aplinkybėmis klimato paktas turėtų skatinti tiesioginę prieigą prie ES lėšų vietos ir regionų valdžios institucijoms, kad jos galėtų finansuoti savo tvarius veiksmus pagal naująją daugiametę finansinę programą laikantis subsidiarumo principo; konkrečiai, prašo suteikti tiesioginę prieigą prie išteklių, kurie skiriami pagal EITP sistemą. Atsižvelgdamas į tai, taip pat ragina 10 % naujojo ERPF lėšų skirti tvariai miestų plėtrai; siūlo būsimoje daugiametėje finansinėje programoje, panašiai kaip žemės ūkio ar regioninės politikos atveju, parengti neutralaus poveikio klimatui politiką, numatant atskirą biudžetą ir tiesioginę prieigą prie lėšų miestams ir regionams, kurie renkasi ekologišką ekonomikos atgaivinimo kelią; |
| --- | --- |

16.

| 17. | sutinka su pagal programą „Europos horizontas“ rengtos iniciatyvos „Klimato požiūriu neutralūs ir pažangieji miestai“ misijos valdybos išvadomis, kad reikia toliau remti ir skatinti 100 Europos miestų iki 2030 m. sistemiškai pereiti prie neutralaus poveikio klimatui, pasinaudojant programos „Europos horizontas“, Europos struktūrinių ir investicijų fondų, Teisingos pertvarkos fondo, bendriems Europos interesams svarbių projektų, „InvestEU“ ir kitų ES priemonių lėšomis; |
| --- | --- |

17.

| 18. | RK ir EIB turėtų būti artimi klimato pakto narių partneriai ir remti Komisiją, kad ji užtikrintų, jog ši platforma atitiktų savo paskirtį ir taptų prieinama visoms vietos ir regionų valdžios institucijoms, nepriklausomai nuo jų dydžio, geografinės, socialinės ir ekonominės padėties; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina Komisiją persvarstyti prioritetines sritis siekiant suderinti klimato paktą ir neutralizuoto poveikio klimatui atgaivinimo strategiją: klimato pakte daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama įvairesniems veiksmams, atsižvelgiant į jau parengtus įgyvendinti projektus ir konkrečius įvairių vietos bendruomenių poreikius; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atkreipia dėmesį į tai, kad Merų paktą pasirašiusios šalys į savo tvarios energetikos ir kovos su klimato kaita veiksmų planus yra įtraukusios įspūdingų veiksmų, kuriuos būtų galima nedelsiant finansuoti ir įgyvendinti, rinkinį ir kad daugelis kitų vietos ir regionų valdžios institucijų bendradarbiavimo klimato ir aplinkosaugos srityje vienetų ir atskirų vietos ir regionų valdžios institucijų turi parengusios panašius planus, kuriuos būtų galima apsvarstyti tuo pačiu tikslu; yra pasirengęs, bendradarbiaudamas su Europos Komisija ir Merų pakto biuru, toliau remti šios iniciatyvos plėtrą, siekiant stipresnio politinio palaikymo ir tvirtesnio šio pakto integravimo nacionalinėse energetikos ir klimato sistemose; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos remia plataus užmojo perėjimą prie švarios, įperkamos ir užtikrinto tiekimo energijos, ir siūlo skatinti nuolatinį daugiapakopį dialogą žaliojo kurso klausimais su vietos ir regionų valdžios institucijomis ir kitais suinteresuotaisiais subjektais atsižvelgiant į klimato paktą ir naudojant jo priemones; |
| --- | --- |

21.

| 22. | mano, kad norint užtikrinti galimybes naudotis švaria energija iškyla dvi pagrindinės problemos: energijos kaina turi būti konkurencinga ir energija turi būti lengvai prieinama; nors dėl techninės raidos mažėja sąnaudų atotrūkis nuo kitų energijos šaltinių, vietos ir regionų valdžios institucijos yra labai svarbios siekiant sudaryti palankesnes sąlygas tinkamai prieigai prie reikalingos infrastruktūros. Todėl vietos ir regionų valdžios institucijoms, įsipareigojusioms imtis klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos veiksmų, reikia suteikti galimybę finansinę paramą gauti greičiau; klimato paktas turėtų padėti suprasti pagrindinius vietos ir regionų valdžios institucijų poreikius skirtingomis aplinkybėmis ir, remiantis jų patirtimi, parengti tinkamas ES lygmens paramos priemones. Atsižvelgdamas į tai, RK yra pasirengęs bendradarbiauti su Europos Komisija ir vietos ir regionų valdžios institucijomis dėl konkrečių veiksmų ir iniciatyvų, kad visoje ES būtų pagerinta prieiga prie švarios energijos; |
| --- | --- |

22.

| 23. | siūlo, kad svarbiu klimato pakto objektu taptų iniciatyva „Renovacijos banga“, kuri gali būti vienas pagrindinių tvaraus atsigavimo elementų, kaip nustatyta Europos Komisijos komunikate „Proga Europai atsigauti ir paruošti dirvą naujai kartai“; šioje srityje yra ypač svarbu kurti bendras viešojo ir privataus sektoriaus iniciatyvas, o vietos ir regionų valdžios institucijos turi visas galimybes informuoti piliečius apie naujas ir esamas paramos jų būsto renovacijai priemones, duodamos pavyzdį, susiedamos ir remdamos vietos įmones būtina kompetencija skirtingais lygmenimis ir parengdamos priemones nacionalinei arba ES finansinei paramai gauti; be to, vietos ir regionų valdžios institucijos turėtų rodyti pavyzdį renovuodamos viešuosius pastatus ir ypač skatindamos socialinio būsto ir kitų valstybei priklausančių būstų energinę renovaciją; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atkreipia dėmesį į tai, kad vietos ir regionų lygmuo yra tvarios žiedinės ekonomikos priešakyje (bioekonomikos regionai) ir užnugaryje (atliekų tvarkymas, perdirbimas), todėl jis turėtų būti įtrauktas į atitinkamos politikos formavimą ir jos įgyvendinimą; pabrėžia, kad dėl šios priežasties ir dėl didelio šių klausimų matomumo piliečiams ir įmonėms, klimato paktą galima naudoti, kad būtų atkreiptas dėmesys į konkrečias sritis, kurioms reikia paramos; |
| --- | --- |

24.

| 25. | be to, ragina sukurti nuolatinio Europos Komisijos ir Europos regionų komiteto dialogo dėl iniciatyvos „Renovacijos banga“ mechanizmą; |
| --- | --- |

25.

| 26. | siūlo, kad Europos institucijos, siekdamos neutralaus poveikio klimatui tikslo ir kovodamos su ekonomikos krize, turėtų padėti vietos ir regionų valdžios institucijoms iki 2030 m. tvariai pakeisti viešąjį transportą taip, kad jis būtų varomas elektros energija ir kitais tvariais degalais; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atsižvelgdamas į vietos ir regionų valdžios institucijų kompetencijų sritį, siūlo, kad, įgyvendinant ES klimato pakto veiksmus, reikia atsižvelgti ne tik į tvarų judumą, bet ir į kitas pagrindines politikos sritis – energijos vartojimo efektyvumą pastatuose, atsinaujinančiųjų išteklių energiją, žiedinę ekonomiką (įskaitant vandenį ir nuotekas), atsakingo ir tvaraus vartojimo skatinimą, gamtos ir biologinės įvairovės atkūrimą ir žaliosios ir mėlynosios infrastruktūros kūrimą, visų pirma miestų zonose, taip pat tvaraus, svetingo ir įtraukaus turizmo skatinimą. Kartu su galimybėmis sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, jos suteiks galimybių kurti naujas aukštos kokybės darbo vietas, plėtoti MTTP ir inovacijas gerinti piliečių sveikatą ir gerovę, o tai reiškia, kad sumažės sveikatos priežiūros išlaidos ES. Taip pat pageidautina, kad į pirmiau minėtas sritis būtų įtraukti klausimai, susiję su vandens sulaikymo gerinimu, vandens vartojimo mažinimu ir biologinės įvairovės apsaugos zonų kūrimu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pripažįsta, kad žaliųjų kriterijų įgyvendinimas vykdant viešuosius pirkimus ir turimo finansavimo, susijusio su šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo poveikiu, sąlygos bus svarbi paskata, padėsianti pereiti prie žaliojo kurso tikslų padedančio siekti ekonomikos modelio. Šiuo požiūriu klimato paktas turėtų numatyti konkrečią veiklą, skirtą atitinkamiems kriterijams ir įverčiams sukurti ir padėti vietos ir regionų valdžios institucijoms (taip pat ir mažesnėms, kurioms dažnai pirkimo teisės aktų sudėtingumas yra rimta kliūtis investicijoms) juos panaudoti, kartu raginant ES ir nacionalinę valdžią supaprastinti taisykles, prireikus teikti techninę paramą, parengti atitinkamus kriterijus ir ekologinio projektavimo reikalavimus; ragina ES, valstybes nares ir vietos ir regionų valdžios institucijas nustatyti ir toliau plėtoti savo administracijoms prisiimtus įsipareigojimus mažinti šiltnamio efektą sukeliančias dujas – šiuo atžvilgiu klimato paktas galėtų būti tinkama paramos sistema; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pabrėžia, kad vis daugiau tyrimų rodo ryšį tarp sveikatos ir aplinkos apsaugos (2), įskaitant oro taršos mažinimą, ir ragina Komisiją įtraukti sveikatos aspektą į žaliojo kurso sistemą, pradedant nuo Europos sveikatos, aplinkos ir kovos su klimato kaita strategijos, panašios į PSO strategiją, sukūrimo (3); klimato paktas savo galimybėmis pasiekti piliečius ir pilietinę visuomenę turėtų būti svarbi priemonė didinti šių ryšių žinomumą ir spartinti šių matmenų įtraukimą į atitinkamos politikos formavimą visais lygmenimis; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atsižvelgdamas į Neutralaus poveikio klimatui Europos vandenilio strategiją (COM(2020) 301 final), siūlo Klimato paktu remti ir vandenilio ekonomikos kūrimą regionuose ir miestuose naudojant vandenilį iš atsinaujinančių energijos išteklių (žr. CoR 2020/549); |
| --- | --- |

30.

| 31. | primygtinai ragina visas ES institucijas ir valstybes nares toliau dirbti siekiant plataus užmojo naujų nacionaliniu lygmeniu nustatytų įpareigojančių veiksmų; jis taip pat pakartoja, kad svarbu į šį procesą įtraukti ES vietos ir regionų valdžios institucijas (sukuriant vietos lygmeniu nustatytų įpareigojančių veiksmų sistemą, papildančią nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus) ir labiau tarpusavyje susieti vietos ir (arba) regionų, nacionalinius ir Europos užmojus, pradedant pagal Visuotinį merų paktą vykdoma veikla. Klimato paktas šiuo požiūriu galėtų būti veiksminga priemonė; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pabrėžia itin svarbų skaitmeninių technologijų vaidmenį kuriant atsparesnę visuomenę ir jų potencialą pasiekti bendrą teigiamą poveikį išmetamųjų teršalų kiekio mažinimui ir ekonomikos atsigavimui: todėl mano, kad reikėtų numatyti tvirtesnę perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ir tvaraus perėjimo prie skaitmeninių technologijų sąsają ir kad klimato paktas galėtų būti priemonė aptarti ir toliau nagrinėti galimą šių dviejų aspektų sąveiką, taip pat remiantis naujausia vietos ir regionų valdžios institucijų patirtimi reaguojant į ekstremaliąją sveikatos situaciją; |
| --- | --- |

32.

Informuotumo didinimas ir gebėjimų stiprinimas

| 33. | pakartoja, kad itin svarbus vaidmuo tenka prisitaikymui prie klimato kaitos, siekiant sukurti atsparias teritorijas ir sumažinti dėl neigiamo klimato poveikio patiriamus metinius nuostolius: šiomis aplinkybėmis atkreipia dėmesį į tai, kad reikia ryžtingų veiksmų, kuriais būtų siekiama pagerinti vietos ir regionų valdžios institucijų gebėjimus įgyvendinti prisitaikymo prie klimato kaitos politiką, pradedant nuo tvarių finansavimo strategijų ir baigiant aktyvesne gebėjimų stiprinimo veikla. Taip pat labai svarbu turėti galimybę stebėti investicijų į klimato kaitą pažangą miestų ir regionų lygmeniu. Šiuo metu šios srities duomenų apimtis yra ribota; ragina Komisiją atsižvelgti į šiuos aspektus rengiant naują ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategiją ir susieti ją su klimato paktu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pabrėžia svarbų vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį sprendžiant maisto gamybos ir žemės tvarkymo klausimus; geresnės mitybos tendencijos gali būti skatinamos pasitelkiant švietimą, maitinimo paslaugas ir viešuosius pirkimus; tvaresnė maisto gamyba turėtų būti vykdoma taip pat atsižvelgiant į sukuriamas darbo vietas, prekių vežimą ir pakuotes; žemės ūkio sektoriaus įtraukimas į apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą turėtų geriau atspindėti jo, kaip anglies dioksido absorbento, indėlį; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atkreipia dėmesį į tai, kad tvarumo sąvoka turėtų apimti žemės naudojimo ir tvarkymo svarbą, kurią izoliuotose, retai apgyvendintose ir atokiose vietovėse paprastai užtikrina ūkininkai ir žvejai. Vietos ir regionų valdžios institucijos turėtų sudaryti palankesnes sąlygas naujiems piliečiams įsikurti kaimo bendruomenėse, nes taip būtų galima išvengti demografinio spaudimo miestams, racionalizuoti viešąsias paslaugas ir jų sąnaudas, skatinti tvarų žemės naudojimą ir mažinti su transportu susijusių išmetamųjų teršalų kiekį; tam reikia pagalbos ir tikslinio finansavimo, kad būtų galima sukurti infrastruktūrą, reikalingą nuotoliniam darbui, taip pat judumui, skaitmeninimui (vietos vartotojų prieigos ir vietos produktų pardavimo), socialinėms ir sveikatos priežiūros paslaugoms; |
| --- | --- |

35.

| 36. | mano, kad dėl klimato kaitos kylančių nelaimių rizikos mažinimo politikai teks vis svarbesnis vaidmuo: reikėtų remti vietos ir regionų valdžios institucijas, kad jos geriau suprastų šios politikos sritis ir jas susietų, kad padidintų bendrą savo vietovių atsparumą ir jų gebėjimą reaguoti į ekstremaliąsias situacijas; |
| --- | --- |

36.

| 37. | atkreipia dėmesį į tai, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms sunku gauti finansavimą, o tai mažina ES lėšų įsisavinimo lygį: ši spraga turėtų būti užpildyta klimato paktu sutelkiant visą esamą paramą vietos ir regionų valdžios institucijoms, kad jos galėtų pasinaudoti ES lėšomis, ir papildant trūkstama informacija; visa ši informacija turėtų būti teikiama visomis ES kalbomis ir būti patogi naudoti; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pabrėžia, kad švietimui turėtų būti skirtas pagrindinis vaidmuo kuriant naują aplinkos ir klimato apsaugos kultūrą, apimančią perėjimą prie esminių visuomenės pokyčių: atsižvelgiant į tai, klimato paktu būtų galima, kartu su vietos ir regionų valdžios institucijomis, skatinti iniciatyvas, skirtas visuomeninėms, savivaldybių ir privačioms mokymo įstaigoms, ypač mokykloms ir „Europe Direct“ informacijos centrams, kad jie galėtų ugdyti šią naują kultūrą. Šios iniciatyvos turėtų būti tarpusavyje susietos ir tvirtai orientuotos skaitmeninimo link, kuris šiuo metu pasirodo esąs itin svarbi švietimo priemonė; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pripažįsta Europos universitetų ir mokslinių tyrimų centrų kompetenciją ir ragina Komisiją įtraukti juos į klimato paktą kaip svarbų žinių šaltinį ir potencialius stiprius sąjungininkus kuriant veiksmingą gebėjimų stiprinimo platformą, taip pat skatinti jų veiksmų koordinavimą su vietos ir regionų valdžios institucijomis rengiant bendrus bandomuosius projektus, kad būtų lengviau priimti sprendimus ir perduoti sėkmingą patirtį; |
| --- | --- |

39.

Skatinimas imtis veiksmų ir daugiašalio bendradarbiavimo stiprinimas

| 40. | mano, kad Merų pakto iniciatyva ir kiti bendradarbiavimo klimato ir energetikos srityse projektai, kuriuose dalyvauja vietos ir regionų valdžios institucijos, turėtų būti patobulinti ir toliau stiprinami, kad taptų pagrindinėmis klimato pakto priemonėmis vietos veiksmams paskatinti: šiuo požiūriu turėtų būti remiamas aktyvesnis piliečių, atitinkamų NVO, įmonių, mokslinių tyrimų institucijų ir universitetų dalyvavimas pereinant prie keturgubos spiralės principo; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pažymi, kad strategiškai svarbu nacionalines ir regionines dualinio profesinio mokymo sistemas susieti su Europos žaliojo pakto tikslų įgyvendinimu, glaudžiai bendradarbiaujant su pagrindinio ugdymo sistemų, aukštojo mokslo ir mokslinių tyrimų subjektais, nes tai geriausias būdas atnaujinti darbuotojų įgūdžius ir juos integruoti į visą veiklą, kuria siekiama kovoti su klimato kaita; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pabrėžia daugelio ES iniciatyvų, skirtų miestams ir regionams, pagal žaliąjį kursą svarbą: vis dėlto Komitetas mano, kad vietos ir regionų valdžios institucijos nepakankamai išnaudoja šias galimybes, nes nėra aiškios visų esamų galimybių, jų ypatumų ir pagrindinių tikslų apžvalgos. Klimato pakto platforma turėtų parengti tokią apžvalgą, padėti vietos ir regionų valdžios institucijoms pasirinkti joms tinkamiausias iniciatyvas ir pasiūlyti laipsnišką būdą pereiti prie poveikio klimatui neutralumo, pateikiant kuo lengviau prieinamą informaciją vietos ir regionų valdžios institucijoms, kad būtų galima nedelsiant įgyvendinti priemones vietoje; Merų paktas ir kitos bendradarbiavimo klimato ir energetikos srityje iniciatyvos, kuriose dalyvauja vietos ir regionų valdžios institucijos, galėtų būti pagrindiniai šios sistemos elementai; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atkreipia dėmesį į anksčiau pareikštas RK pozicijas, visų pirma į tai, kad buvo įtraukta „skaitmeninės sanglaudos“ koncepcija kaip geresnės visų ES piliečių integracijos varomoji jėga, kartu su specialiomis ir tikslinėmis programomis, skirtomis skaitmeniniams įgūdžiams didinti ir politikai stebėti ir pritaikyti. Pažangiųjų miestų projektai turėtų būti tinkamas pagrindas rengti didesnio masto gebėjimų stiprinimo projektus ir būti pakankamai lankstūs, kad juos būtų galima pritaikyti prie įvairių aplinkybių; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pripažįsta svarbų tarpusavio mokymosi vaidmenį laikantis veiksmingo ir pragmatiško požiūrio į žaliojo kurso įgyvendinimą: patarimai ir geriausios praktikos duomenų saugyklos, pavyzdžiui, pasinaudojant tokiomis iniciatyvomis kaip Merų paktas, gali būti veiksminga priemonė, padedanti vietos ir regionų valdžios institucijoms pradėti vykdyti neutralaus poveikio klimatui politiką nepradedant nuo nulio; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pripažįsta, kad vietos lygmeniu yra gausu patirties, kaip drauge kurti politinius sprendimus, sudaryti sąlygas veikti piliečių asamblėjoms, stiprinti pilietinius dialogus ir skatinti dalyvaujamąjį biudžeto planavimą. Ši patirtis sudaro tvirtą įkvėpimo, kaip tiesiogiai įtraukti žmones į plataus užmojo klimato tikslų formulavimą ir jų įgyvendinimą, pagrindą. Klimato paktas turėtų remtis vietos žiniomis, kaip įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas kaip įvairiausių vietos suinteresuotųjų subjektų ir piliečių pagalbininkus; |
| --- | --- |

45.

| 46. | atkreipia dėmesį į tai, kad dauguma vietos projektų, skirtų energetikos pertvarkai ir klimato apsaugai, yra nedidelio masto, palyginti su optimaliu didelio finansavimo mastu: klimato paktas galėtų sukurti priemonę vietos ir regionų valdžios institucijoms rasti partnerių ir sujungti šiuos projektus, kad jos galėtų pasinaudoti visomis finansavimo galimybėmis; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pripažįsta didelį viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės potencialą finansuojant perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ir pabrėžia, kad daugeliui vietos ir regionų valdžios institucijų šio požiūrio vis dar sudėtinga laikytis: šiuo atžvilgiu turėtų būti teikiamos išsamesnės gairės ir didesnė parama siekiant užtikrinti, kad visos teritorijos galėtų kuo geriau pasinaudoti šia galimybe; |
| --- | --- |

47.

| 48. | atkreipia dėmesį į tai, kad norint įveikti klimato krizę reikia iš esmės pakeisti mūsų, kaip piliečių ir vartotojų, įpročius: atsižvelgiant į tai, turi būti visapusiškai pripažintas piliečių, kaip aktyvių suinteresuotųjų subjektų, vaidmuo ir jiems turi būti suteikta galių taikant dalyvavimo metodus, pavyzdžiui, „gyvąją laboratoriją“ arba skiriant mikrodotacijas nedidelės apimties projektams piliečiams artimiausioje aplinkoje, pasitelkiant vietos bendruomenes ir nevyriausybines organizacijas. Reikėtų skatinti ir visais lygmenimis pakankamai finansiškai remti vartotojų virsmą gaminančiais vartotojais. Taip pat reikėtų remti piliečių dalyvavimą naudojant inovatyvias technologijas, tokias kaip pažangieji skaitikliai arba specializuotos mobiliojo ryšio telefonų programėlės. Šioje srityje vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo bus ypač svarbus; |
| --- | --- |

48.

RK vaidmuo

| 49. | įsipareigoja, pasitelkdamas savo darbo grupę „Žaliasis kursas vietos lygmeniu“, skatinti vietos ir regionų valdžios institucijas dėti pastangas įgyvendinti žaliąjį kursą, keistis jomis ir koordinuoti jas, taip pat užtikrinti greitą veiklos žaliojo kurso ir žaliojo ekonomikos gaivinimo srityse koordinavimą su Europos Komisija ir kitais partneriais; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ragina nacionalines vietos ir regionų valdžios institucijų asociacijas imtis aktyvaus vaidmens ir būti RK ir Komisijos partnerėmis vykdant veiklą, susijusią su žaliuoju kursu: šiuo tikslu atitinkamu lygmeniu gali būti sukurti žaliojo kurso informaciniai centrai, kad būtų galima perduoti su žaliuoju kursu susijusią informaciją ir iniciatyvas bei užtikrinti, kad jie pasiektų visas suinteresuotas teritorijas; |
| --- | --- |

50.

| 51. | planuojama pradėti įgyvendinti projektą „CoR4Climate PACT“, kuriuo siekiama toliau remti šią svarbią iniciatyvą. Projekto metu bus įvardyti žaliojo kurso ambasadoriai, kurie buvo sumanyti kaip informacijos ir geriausios su žaliuoju kursu susijusios patirties, įskaitant žaliojo kurso vaidmenį spartinant socialinį ir ekonominį atsigavimą po COVID-19 krizės, centrai. Planuojama, kad projektas taip pat paskatins komunikaciją apie žaliąjį kursą tiek viešai, per RK svetainę, tiek viduje RK narių atžvilgiu: taip komunikuojant turėtų būti pateikta svarbiausia informacija vietos ir regionų valdžios institucijoms, kad jos galėtų pradėti įgyvendinti savo vietos žaliąjį kursą, įskaitant finansavimo galimybes. Galiausiai, projektas „CoR4Climate PACT“ suteiks galimybę įvertinti RK narių įsipareigojimus, susijusius su žaliuoju kursu, ir skatinti tarpusavio mokymosi galimybes; |
| --- | --- |

51.

| 52. | siūlo sukurti žaliojo ekonomikos gaivinimo forumą, kuriame Europos Komisija, vietos ir regionų valdžios institucijos ir kiti suinteresuotieji subjektai galėtų bendradarbiauti klimato politikos srityje: šis forumas galėtų būti integruotas į skaitmeninę klimato pakto platformą, kurią kartu administruotų Europos Komisija ir RK; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pritaria tam, kad į Komisijos geresnio reglamentavimo darbotvarkę ir gaires būtų įtrauktas Žaliosios priesaikos principas „nepakenkti“. Politikos nuoseklumas ir geresnis reglamentavimas yra būtini siekiant laiku parengti veiksmingus teisės aktus, kurie piliečiams suteiktų pridėtinės vertės, todėl svarbu, kad piliečiai, suinteresuotieji subjektai ir visi valdymo lygmenys galėtų prisidėti prie tinkamų teisės aktų rengimo siekiant tinkamo tikslo. Geresnio reglamentavimo priemonių rinkinys ir gairės turi būti naudojamos poveikio klimatui neutralumo tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pabrėžia, kad klimato paktas yra puiki proga įgyvendinti aktyvaus subsidiarumo principą, nes patys pakto tikslai iš esmės sutampa su pagrindiniu aktyvaus subsidiarumo požiūrio tikslu – plėtoti įtraukų ir konstruktyvų darbo metodą, kuriuo būtų visapusiškai išnaudojamas Sąjungos daugiapakopės demokratinės ir valdymo sistemos potencialas; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pabrėžia, kad ES turi atlikti pasaulinės lyderės vaidmenį kovoje su klimato kaita, skatindama kaimynines šalis ir kitus didžiausius teršėjus propaguoti plataus užmojo standartus ir tikslus; šiuo atžvilgiu atkreipia dėmesį į vertingas RK iniciatyvas, pvz., Rytų partnerystės šalių vietos ir regionų valdžios institucijų konferenciją (CORLEAP), Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių vietos ir regionų valdžios institucijų asamblėją (ARLEM) ir decentralizuotą bendradarbiavimą, įskaitant bendradarbiavimui su Libijos merais skirtą Nikosijos iniciatyvą, kurios galėtų naudoti pagal klimato paktą parengtas priemones ir metodiką, padėdamos kaimyninių šalių vietos ir regionų valdžios institucijoms keistis geriausios praktikos pavyzdžiais, juos perimti ir įgyvendinti siekiant tvaresnės ir ekologiškesnės ekonomikos; |
| --- | --- |

55.

| 56. | atsižvelgdamas į esminį ESI fondų vaidmenį įgyvendinant žaliąjį kursą, mano, kad klimato paktu turėtų būti pradėtas dialogas su vadovaujančiosiomis institucijomis, siekiant užtikrinti, kad jos būtų visapusiškai informuotos apie esamas galimybes šioje srityje. Jis yra pasirengęs bendradarbiauti su Komisija didinant vadovaujančiųjų institucijų informuotumą ir gebėjimus planuoti ir naudoti šias lėšas, kad perėjimas prie neutralaus poveikio klimatui vyktų ekologišku ir teisingu būdu. |
| --- | --- |

56.

2020 m. spalio 14 d., Briuselis

Europos regionų komiteto pirmininkas

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Žr., pavyzdžiui, vietos klimato paktus tokiuose miestuose kaip Stokholmas, Roterdamas, Amsterdamas ir Nantas.

1

(2)  https://www.eea.europa.eu/themes/human.

2

(3)  https://www.who.int/phe/publications/global-strategy/en/.

3

---

| 2020 12 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 440/107 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 440/107

---

Europos regionų komiteto nuomonė. Naujas žiedinės ekonomikos veiksmų planas

(2020/C 440/18)

| Pranešėjas: | Tjisse STELPSTRA (NL/ECR), Drentės provincijos vykdomosios tarybos narys |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas: | Europos Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Naujas žiedinės ekonomikos veiksmų planas, kuriuo siekiama švaresnės ir konkurencingesnės Europos“
  COM(2020) 98 final |

Pranešėjas:

Tjisse STELPSTRA (NL/ECR), Drentės provincijos vykdomosios tarybos narys

Pamatinis dokumentas:

Europos Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Naujas žiedinės ekonomikos veiksmų planas, kuriuo siekiama švaresnės ir konkurencingesnės Europos“

COM(2020) 98 final

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

A.   Bendrosios pastabos

Mūsų atsakomybė

| 1. | reiškia susirūpinimą dėl dabartinio Žemės išteklių naudojimo tempo ir pabrėžia, kad žmogaus elgesys yra šios nelaimės, už kurią yra atsakingas kiekvienas iš mūsų, priežastis; sutinka su nauju žiedinės ekonomikos veiksmų planu, kad pereinant prie neutralaus anglies dioksido poveikio ir žiedinės ekonomikos reikės visų suinteresuotųjų subjektų visais valdymo lygmenimis ir visuomenės bendradarbiavimo; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad reikia paspartinti perėjimą prie atkuriamojo augimo modelio užtikrinant, kad išteklių sunaudojimas neviršytų planetos galimybių, ir mažinant mūsų pėdsaką; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palankiai vertina Europos Komisijos naują žiedinės ekonomikos veiksmų planą, kuriuo strategiškai išdėstoma Europos žaliojo kurso koncepcija ir konstruktyviai tęsiamas 2015 m. veiksmų planas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | apgailestauja, kad naujame žiedinės ekonomikos veiksmų plane vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmeniui skirtas labai trumpas skyrius, nors vietos ir regionų valdžios institucijos, kaip itin svarbūs veikėjai, atlieka esminį vaidmenį pereinant prie žiedinės ekonomikos, inicijuodamos ir didindamos labai reikalingų inovacijų mastą. Regionai užtikrina, kad žmonės, bendruomenės ir regionai pritaikytų savo kasdienę veiklą prie žiedinės ekonomikos principų; pabrėžia žiediškumo potencialo svarbą darbo vietų kūrimui ir būtinybę remti investicijas į naują veiksmingą antrinių žaliavų srautų surinkimo, perdirbimo ir naudojimo infrastruktūrą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | džiaugiasi, kad tiek daug suinteresuotųjų subjektų pateikė savo įžvalgas, ir ragina Europos Komisiją naudotis esamomis platformomis, pavyzdžiui, Miestų darbotvarkės partnerystėmis, Europos žiedinės ekonomikos suinteresuotųjų subjektų platforma ir vietos ir regionų valdžios institucijų tinklais, siekiant paskatinti tarpusavio mokymąsi ir gebėjimų stiprinimą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | palankiai vertina Žiedinės ekonomikos miestų ir regionų iniciatyvą, kuri padės suinteresuotiesiems subjektams kurti ir įgyvendinti teritorinius žiedinės ekonomikos sprendimus. Tačiau RK taip pat pabrėžia, kad žiedinė veikla neturi būti atskirta nuo kitos veiklos, skirtos planetai apsaugoti. Žiedinės ekonomikos metodai turi būti integruoti į miestų ir miestelių tinklų veiklą klimato, aplinkos ir darnaus vystymosi srityse; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad šiuo metu vykstanti diskusija dėl žiedinės ekonomikos principų gali suteikti galimybę ryžtingai spręsti pasikartojantį ne tik pagal tradicinius BVP rodiklius atliekamo vertinimo klausimą (1), t. y. įtraukiant ne tik su ekonominiais rezultatais susijusius, bet ir naujus elementus, pavyzdžiui, solidarumu paremtų įtraukios visuomenės sistemų kūrimą, gyvenimą pagal mūsų planetos išgales ir teisingą išteklių paskirstymą; |
| --- | --- |

7.

COVID-19 aplinkybės

| 8. | atkreipia dėmesį į tai, kad naujas žiedinės ekonomikos veiksmų planas paskelbtas per COVID-19 pandemiją, kuri parodė mūsų priklausomybę nuo pirminių išteklių, ir mano, kad ši krizė yra įspėjamasis signalas įvairiais aspektais; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina Europos Komisiją ir valstybes nares mažinti priklausomybę nuo trečiųjų šalių ir pirminių išteklių ir stiprinti tiekimo saugumą labiau derinant (visų pirma ribotų ir itin svarbių) išteklių valdymą ir rekomenduoja sukurti ES išteklių politikos platformą; |
| --- | --- |

9.

| 10. | palankiai vertina Europos Komisijos dėmesį perdirbtų žaliavų rinkos plėtrai, visų pirma investuojant į perdirbimą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | yra maloniai nustebęs dėl teigiamo karantino šalutinio poveikio aplinkai (t. y. švaresnio oro, mažesnės vandens taršos, sumažėjusio išmetamo žalingų teršalų kiekio). Nuo pat krizės pradžios piliečių, viešųjų subjektų, įmonių ir ekonominės veiklos vykdytojų rodomą atsparumą, kūrybiškumą ir novatoriškumą reikėtų panaudoti esminei ekologinei gamybos procesų transformacijai paremti ir vengti tokios padėties, kai pasibaigus krizei reikia atitaisyti pablogėjusią aplinkos būklę; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Europos Komisiją, valstybes nares ir vietos ir regionų valdžios institucijas investicijas pagal ES ekonomikos gaivinimo planą nukreipti taip, kad būtų užtikrinama ilgalaikė ekonominė, socialinė ir aplinkosaugos pažanga, kartu mažinant išteklių naudojimą, vengiant pavojingųjų medžiagų ir jas šalinant, taip pat gerinant medžiagų ir sistemų žiediškumą. Prie šio tikslo turi būti prisidedama reikiamu finansavimu pagal priemonę „Next Generation ES“ ir jis turėtų būti papildytas nuosavais ištekliais, dėl kurių jokia ES valstybė narė neturėtų atsidurti nepalankesnėje padėtyje palyginti su kitomis šalimis; |
| --- | --- |

12.

Klimato srities užmojai, žaliasis kursas ir DVT

| 13. | ragina Europos Komisiją, valstybes nares ir vietos ir regionų valdžios institucijas užtikrinti savalaikį Europos žaliojo kurso įgyvendinimą, kad jis būtų naudojamas kaip tvirtas pagrindas ES ekonomikai atnaujinti tokiu būdu, kuris atitiktų ES energetikos, klimato ir aplinkos tikslus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tvirtina, kad žiedinės ekonomikos principams tenka svarbus vaidmuo įgyvendinant darnaus vystymosi tikslus (DVT), visų pirma 12 DVT dėl „atsakingos gamybos ir vartojimo“; mano, kad taikant žiedinės ekonomikos principus bus lengviau pasiekti, kad platūs tikslai taptų veiksmais, ir paskatinti realią visuomenės transformaciją; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia, kad pereinant prie žiedinės ekonomikos bus tvirtai remiamos ES pastangos švelninti klimato kaitą, ir ragina Europos Komisiją kurti papildomas sąsajas su visais žaliojo kurso planais, siekiant suteikti labai reikalingą bendrą perspektyvą ir per mokslinius tyrimus ir rodiklius, taip pat politikos formavimo procese, pavyzdžiui, Klimato teisės akte, užtikrinti sinergiją; pabrėžia, kad ne mažiau svarbu sujungti žiedinės ekonomikos politiką su kitiems aplinkos klausimams skirta politika, kaip antai biologinės įvairovės apsaugos ar oro ir vandens kokybės politika. Žiedinės ekonomikos principų taikymas turės tapti bendru atskaitos tašku visuose sektoriuose, tokiuose kaip žemės ūkio ir maisto sektorius, pradedant žemės ūkio ir maisto sektoriumi, baigiant statyba ir aukštųjų technologijų sprendimais ir kt.; |
| --- | --- |

15.

| 16. | teigia, kad žiediškumas ir klimato apsauga yra kompleksiškai tarpusavyje priklausomi. Kompleksinė žiedinės ekonomikos strategija, apimanti projektavimą ir surinkimo sistemas, gali labai prisidėti prie tiesioginio išmetamo ŠESD kiekio mažinimo; |
| --- | --- |

16.

Tikslai ir stebėsena

| 17. | pabrėžia, kad norint neviršyti planetos galimybių, labai svarbu augimą atsieti nuo išteklių naudojimo, ir apgailestauja, kad naujame žiedinės ekonomikos veiksmų plane nenumatytas bendras tikslas mažinti išteklių sunaudojimą. Kaip paaiškėjo, ankstesnių ES lygmens priemonių nepakako bendram Europos gamtos išteklių ir žaliavų sunaudojimui sumažinti. Pokyčiams apskaičiuosi būtų tikslinga parengti kitus nei BVP rodiklius – tokius, kurie labiau atitinka žiedinės ekonomikos principus; |
| --- | --- |

17.

| 18. | mano, kad vienas iš tikslų turėtų būti CO2 mažinimas visu produkto gyvavimo ciklo laikotarpiu, nes tai leidžia pažvelgti į investicijas ir laukiamus rezultatus, todėl remia prioritetinius veiksmus; |
| --- | --- |

18.

| 19. | nurodo, kad konkrečios priemonės duoda apčiuopiamų rezultatų, ir ragina Europos Komisiją kiekvienam pagrindiniam veiksmui nustatyti laukiamą rezultatą ir plataus užmojo tvarkaraštį; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pabrėžia, kad siekiant paskatinti inovacijas, tikslus reikia nustatyti su užmoju ir palaipsniui; todėl būtina sistema, pagal kurią kas penkeri metai tuo metu geriausias sprendimas ar geriausia praktika taptų artimiausių penkerių metų tikslu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, kad reikia vietos ir regionų lygmeniu parengti ir taikyti rodiklius, kurie leistų įvertinti pažangą ir įveiktinus iššūkius ir padėtų vietos ir regionų valdžios institucijoms įgyvendinti žiedinės ekonomikos strategijas; |
| --- | --- |

21.

Ekonominė sistema

| 22. | daro išvadą, kad būtų teisinga į gaminių, kurie gaminami nesilaikant žiedinės ekonomikos principų, kainą įtraukti su tarša, atliekomis ir išmetamaisiais teršalais susijusias išlaidas. Tokiu atveju tvari gamyba taptų palyginama su gamybos būdais, kai nesilaikoma žiedinės ekonomikos principų, ir galėtų su jais konkuruoti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pažymi, kad teisiniai ir ekonominiai mechanizmai, kuriais siekiama sudaryti geresnes sąlygas žiediškumą skatinančiai veiklai ir sustabdyti žiediškumui kliudančią veiklą, yra naudingos priemonės, ir ragina Komisija nustatyti geriausią praktiką, kuria pasinaudojusios valstybės narės galėtų pereiti prie žiediškumo ir rasti bendrus tarpvalstybinius sprendimus; mano, kad mokesčių mažinimas žiediškumą skatinančiai veiklai ir didinimas – žiediškumui kliudančiai, yra naudinga priemonė, ir palankiai vertina pripažinimą, kad pridėtinės vertės mokestis (PVM) yra veiksminga priemonė šiam klausimui spręsti. Ateityje dirbant šioje srityje reikėtų atsižvelgti į bendrą sutarimą dėl atsakomybės, susijusios su mokesčių politika, paskirstymo; |
| --- | --- |

23.

| 24. | šiomis aplinkybėmis apgailestauja, kad vyraujanti vieningo balsavimo nuostata apmokestinimo srityje neleidžia valstybėms narėms pasiekti didesnio lankstumo taikant PVM ir mokesčių tarifus, siekiant paremti realią gamybos ir vartojimo įpročių transformaciją (neapsiribojant tik remonto veikla); |
| --- | --- |

24.

B.   Vietos ir regionų valdžios institucijos

Kompetencija

| 25. | pabrėžia, kad daug vietos ir regionų valdžios institucijų kompetencijos sričių yra susijusios su išteklių valdymu ir žiedine ekonomika, todėl vietos ir regionų valdžios institucijos turi daug galimybių skatinti perėjimą prie žiedinės ekonomikos. Kartu šiam perėjimui reikės labai daug praktinės patirties ir finansinių investicijų. Taigi, skiriant būtiną finansavimą pagal priemonę „Next Generation ES“ ir iš kitų fondų turi būti prisidedama prie šio tikslo; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atkreipia dėmesį į tai, kad dėl vandens, kuris yra vienas svarbiausių išteklių, naudojimo namų ūkiuose ir pramonėje susidaro didelis nuotekų kiekis, todėl tose vietose, kuriose tai tikslinga, daugiau vandens reikėtų naudoti pakartotinai. Nuotekose taip pat yra daug vertingų maisto medžiagų, kurias galima regeneruoti; todėl pažymi, kad reikia ne tik mokslinių tyrimų, inovacijų ir finansavimo, bet ir aiškių maisto medžiagų regeneravimo tikslų; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pabrėžia, kad nustatant atliekų tikslus, ypač jei atliekų surinkimas ir rūšiavimas taps labiau specializuoti, reikia atsižvelgti į vietos ir regionų valdžios institucijų žinias ir interesus; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ragina Europos Komisiją parengti novatorišką strategiją, skirtą įvairiai atliekų surinkimo praktikai plėtoti. Šiuo atveju regionai ir miestai, užuot teikę pirmenybę atskirų atliekų rinkimo sistemų derinimui pagal principą „iš viršaus į apačią“, turėtų šiuo klausimu bendradarbiauti; |
| --- | --- |

28.

| 29. | mano, kad viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės yra būtinos siekiant išplėsti žiedinę ekonomiką, kad joje dalyvautų ekonominės veiklos subjektai, ir kad vietos ir regionų valdžios institucijos yra teisingas pasirinkimas jas kuriant; ragina Europos Komisiją savo programose skatinti tokį bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pabrėžia, kad vietos ir regionų gairės ir geriausios praktikos skatinimas padeda spartinti perėjimą prie žiedinės ekonomikos, pavyzdžiui, teritorijų planavimo ir statybų bei pastatų srityse; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ragina Europos Komisiją pradėti įgyvendinti programą, pagal kurią būtų kaupiama tiksli informacija apie medžiagų srautus ir kuria galėtų pasinaudoti vietos ir regionų lygmens suinteresuotieji subjektai, norėdami sužinoti apie kitų regionų padėtį ir veiklą. Ši programa turi būti skaidri skaitmeninė sistema, kuri leistų analizuoti padėtį regioniniu, nacionaliniu ir Europos lygmenimis. Be to, programoje turėtų būti siūlomi ištekliai tokiai veiklai visais lygmenimis plėtoti; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pabrėžia, kad itin svarbu turėti informacijos apie regionų veiklą inovacijų srityje, turimus pajėgumus (infrastruktūrą, kompetenciją) ir žiedinės ekonomikos potencialą, ir apgailestauja, kad šie duomenys dažnai yra padriki ir fragmentiški, o tai sumažina jų naudą regionams; todėl ragina Europos Komisiją pradėti tikrą faktų rinkimo procesą atsižvelgiant į vietos ir regionų požiūrį į ES pramonės strategiją; |
| --- | --- |

32.

Viešieji pirkimai

| 33. | pabrėžia, kad viešieji pirkimai yra veiksminga priemonė, kuria naudodamosi vietos ir regionų valdžios institucijos gali nustatyti standartus ir skatinti rinkos dalyvius kurti tvaresnius gaminius ir paslaugas, tačiau pabrėžia, kad taisyklės yra tokios sudėtingos, kad dažnai verčia vietos ir regionų valdžios institucijas vengti rizikos. Tai sudaro galimybę organizuoti pirkimus atsižvelgiant į bendras eksploatavimo sąnaudas (kurios apima visas gyvavimo ciklo sąnaudas, įskaitant socialines ir aplinkos apsaugos sąnaudas) ir gali daryti teigiamą poveikį regionui; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ragina dar labiau plėtoti žaliųjų viešųjų pirkimų kriterijus ir tikslus remiantis dabartinėse ES viešųjų pirkimų direktyvose (2) pateiktų minimalių aplinkosaugos kriterijų peržiūra; rekomenduoja parengti aiškius inovacinius tikslus ir ragina Europos Komisiją juos išplėsti, kad viešieji pirkimai iš tikrųjų taptų žiediniais. Patikimi ir skaidrūs ES sertifikatai ir ženklai, visų pirma patvirtinantys aplinkos tvarumą, yra labai svarbūs siekiant užtikrinti teisinį tikrumą ir sumažinti su viešaisiais pirkimais susijusią naštą vietos ir regionų valdžios institucijoms. Viešųjų pirkimų srityje gamintojams turėtų būti suteikta galimybė nurodyti savo pastangas produktų gamyboje pirmenybę teikti antrinėms medžiagoms, taip pat priežastis, dėl kurių jie negalėjo tokių medžiagų naudoti šiems naujiems produktams. Atitinkamos gairės padėtų patikrinti perdirbtų ir (arba) pakartotinai naudojamų ir (arba) šalutinių produktų dalį gaminiuose, kuriems taikomi minimalūs aplinkosaugos kriterijai. Tam reikės skaidrių vertinimo sistemų ir rangovų žinių plėtojimo; |
| --- | --- |

34.

C.   Ištekliai ir atliekos

Atliekos ir principas „atliekos neegzistuoja“

| 35. | pažymi, kad Europa turi daug itin svarbių išteklių, kurie įvardijami kaip atliekos, ir pabrėžia, kad pereinant prie tikros žiedinės ekonomikos, reikia pereiti prie nulinių atliekų mąstysenos; pabrėžia, kad svarbu registruoti žaliavas, kad jas būtų galima pakartotinai panaudoti ir suteikti joms tapatybę; |
| --- | --- |

35.

| 36. | mano, kad svarbus principas yra tai, kad žiedinėje ekonomikoje visos medžiagos bus sukurtos taip, kad taptų maisto medžiagomis biosferai arba naujomis medžiagomis kitam naudojimo ciklui; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pabrėžia Europos Komisijos pasiūlymą dėl ES atliekų teisės aktų atnaujinimo ir tam skirtas lėšas. Svarbu, kad šis modernizavimas, kurį reikia paspartinti, sukurtų naują, operatyvesnį ir paprastesnį teisinį pagrindą galutiniams nelaikymo atliekomis ir šalutinių produktų kriterijams; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ragina Europos Komisiją pasiūlyti vienam asmeniui tenkančio bendro susidarančių atliekų kiekio tikslą ir atliekų prevencijos tikslus įmonėms ir pramonei, šiuo požiūriu pabrėžia pakuočių ir kompostuojamo plastiko srityse paskelbtų veiksmų programų svarbą (ir poveikį); |
| --- | --- |

38.

| 39. | pabrėžia, kad laikotarpiu pereinant „nuo atliekų prie medžiagų“ labai svarbų vaidmenį gali atlikti tarpvalstybiniai susitarimai, siekiant išvengti trumpalaikių sprendimų ir jų neigiamo poveikio aplinkai; |
| --- | --- |

39.

| 40. | mano, kad regionai arba miestai pereinamuoju laikotarpiu, kol bus atsisakyta sąvartynų, atliekoms šalinti turėtų Europos lygmeniu iš pradžių remtis vieni kitų infrastruktūra (pvz., naudotis esamais atliekų deginimo įrenginiais užuot stačius naujus), ir pabrėžia, kad šį perėjimą reikia finansuoti ir koordinuoti. Tais atvejais, kai atliekos negali būti perdirbamos dėl užterštumo, medžiagų nusidėvėjimo ir sudėtingo sudėtinių medžiagų atskyrimo, reikėtų skatinti energijos iš atliekų naudojimą regeneruojant metalus ir druskas; |
| --- | --- |

40.

| 41. | atkreipia dėmesį į faktą, kad atliekų tvarkymas atokiausiuose regionuose yra ypač problemiškas dėl ribotos esamos atliekų apdorojimo infrastruktūros ir masto ekonomijos surenkant, apdorojant ir perdirbant atliekas trūkumo. Todėl spartesnis perėjimas prie žiedinės ekonomikos (Europoje) šiuo atveju turėtų padaryti tiesioginį išmatuojamą poveikį. Dabartinė atliekų tvarkymo ir valymo sistema šiuos regionuose gali būti panaudota kaip praktinis spartinimo testas. Be to, ji galėtų padėti įvertinti esamas priemones ir panaudoti naujas; |
| --- | --- |

41.

| 42. | tvirtina, kad siekiant įteisinti principą „atliekos neegzistuoja“ ir užkirsti kelią pirminių išteklių naudojimui, svarbu nustatyti prievolę naudoti perdirbtas medžiagas; primygtinai ragina Europos Komisiją nustatyti kriterijus, pagal kuriuos didelę naujų gaminių dalį turėtų sudaryti perdirbtos medžiagos, ir rekomenduoja, kad tai taptų vienu iš požiūrio į pagrindines gaminių vertės grandines aspektų; |
| --- | --- |

42.

Išlaidų vengimas, saugios medžiagos ir didesnė gamintojo atsakomybė

| 43. | apgailestauja, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka prisiimti neigiamas pasekmes dėl gaminių, kurių naudojimosi laikas baigėsi ir kurių gamintojas neprivalo priimti atgal, nes šie gaminiai (arba jų dalys) paprastai teršia dirvožemį arba orą, o vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka padengti jų šalinimo išlaidas; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pabrėžia, kad itin svarbu išvengti šių išlaidų arba jų klausimą tiesiogiai spręsti gamintojo lygmeniu, todėl palankiai vertina naujo žiedinės ekonomikos veiksmų plano tvarios gaminių politikos programą; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pabrėžia, kad gamintojams tenka svarbus vaidmuo pereinant prie žiedinės ekonomikos. Jie turi kurti kuo labiau mūsų planetą tausojančius produktus, kurių gamybos procesuose reikia kuo mažiau pirminių iškastinių medžiagų. Tačiau valdžios institucijoms taip pat tenka atsakomybė, visų pirma susijusi su paskatomis, sąlygomis ir reguliavimu; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pabrėžia, kad dirvožemio tarša kelia vis didesnį susirūpinimą ES; todėl palankiai vertina Komisijos pasiūlymą skatinti iniciatyvas, kuriomis siekiama sumažinti dirvožemio sandarinimą, atkurti apleistas ar užterštas pramonines dykras ir padidinti saugų, tvarų ir žiedinį iškastos žemės naudojimą; ragina Komisiją į šią iniciatyvą įtraukti privalomą iškastos žemės diagnostiką ir atsekamumą; |
| --- | --- |

46.

| 47. | palankiai vertina Europos Komisijos iniciatyvą pereiti prie cheminių medžiagų, kurių sauga būtų užtikrinta jau kūrimo etape, nes toksinių medžiagų prevencija arba naudojimo kontrolė yra lengviausias būdas išvengti, kad tokios cheminės medžiagos nepasklistų, ir vietos ir regionų valdžios institucijoms būtų lengviau išvengti didelių išlaidų užterštam dirvožemiui (pvz., PFAS) išvalyti ar jam išvežti; taip pat pažymi, kad toksinių medžiagų kontrolės nepakanka, o veikiau reikia visiško komponentų skaidrumo, nes tik tokiu atveju bus įmanoma tinkamai perdirbti arba kūrybiškai perdirbti medžiagas; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ragina imtis priemonių, kuriomis būtų propaguojama didesnės gamintojo atsakomybės svarba ir įgyvendinimas, kartu atsižvelgiant į įvairius žiedinės ekonomikos elementus. Pavyzdžiui, atsakomybės už atliekas suskaidymas kenkia viso atliekų tvarkymo proceso plėtojimui. Tikslas – užtikrinti verslo scenarijus, pagal kuriuos gamintojai dar kūrimo etape atsižvelgia į saugos ir žiediškumo svarbą; |
| --- | --- |

48.

| 49. | mano, kad ne visi gamintojai turėtų sukurti savo logistikos sistemą dėl grąžinimo, nes tai gali sukurti didžiulį logistinį pėdsaką. Todėl reikia apibrėžti pažangiosios medžiagos ar sudedamosios dalies specifikaciją, taip pat būtinos gerai parengtos susigrąžinimo logistikos strategijos; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ragina žiedinės ekonomikos plane atsižvelgti į ypatingą jūrą teršiančių šiukšlių problemą. Kadangi šis atliekų klausimas yra tarpvalstybinio pobūdžio, reikėtų skatinti visų jūrų regionų Vyriausybių tarpusavio bendradarbiavimą siekiant užtikrinti bendrų išteklių tvarumą, taip pat regionų ir tarptautinį bendradarbiavimą ieškant bendrų sprendimų; |
| --- | --- |

50.

D.   Žiedinės ekonomikos veikimo užtikrinimas

Informuotumas ir veiksmai

| 51. | pabrėžia, kad žiedinei ekonomikai užtikrinti būtinas naujas vartojimo būdas ir labai svarbus yra informuotumo didinimas. Vietos ir regionų valdžios institucijos yra arti piliečių, taigi, jos atlieka svarbų vaidmenį skatindamos keisti mąstyseną pereinant prie kitokios įprastos praktikos; todėl ragina Europos Komisiją remti vietos ir regionų lygmens projektus, kuriais siekiama apčiuopiamų rezultatų; |
| --- | --- |

51.

Įgūdžiai ir švietimas

| 52. | pabrėžia, kad, siekiant padidinti informuotumą, švietimas yra svarbus nuo ikimokyklinio ugdymo įstaigų iki universiteto ir, žinoma, darbo vietoje. Todėl sanglaudos politikos lėšomis reikėtų padėti, kad gyvenimo būdas pagal žiediškumo principus būtų įtrauktas į visų rūšių švietimo programas, įskaitant skaitmeninio ugdymo priemones; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pabrėžia, jog tam, kad vartotojai būtų gerai informuoti priimdami sprendimą įsigyti tam tikrą produktą, jiems reikia skaidrios informacijos apie gaminyje esančių perdirbtų medžiagų procentinę dalį; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pabrėžia naujo žiedinės ekonomikos veiksmų plano teiginius dėl įgūdžių ir darbo vietų kūrimo, tačiau atkreipia dėmesį į tai, jog kyla pavojus, kad trumpuoju laikotarpiu darbo vietoms žiedinėje ekonomikoje užimti reikės palyginti žemos kvalifikacijos darbuotojų, o vidutinės ir ilgos trukmės laikotarpiu šios darbo vietos bus automatizuotos ir darbuotojus pakeis robotai. Kita vertus, atsiveria galimybių ir aukštos kvalifikacijos darbui, todėl atnaujinant Įgūdžių darbotvarkę reikėtų tinkamai atsižvelgti į abu aspektus; |
| --- | --- |

54.

| 55. | mano, kad regionai, greitai pereinantys prie palyginti žemos kvalifikacijos užimtumo (iš dalies dėl nedidelių darbo sąnaudų), turėtų pirmieji pasinaudoti parama švietimui ir įgūdžių ugdymui, kad taip būtų galima paspartinti perėjimą prie aukštos kvalifikacijos darbo; tai paskatins technines ir socialines inovacijas ir padės vietos ir regionų valdžios institucijoms pereiti prie įvairiapusiškos ir atsparios ekonomikos. Be to, atnaujinant Įgūdžių darbotvarkę reikėtų akcentuoti regioninius skirtumus, visų pirma tai, kad yra mažiau išsivysčiusių regionų, kiek tai susiję su švietimo ir įgūdžių strategijų ir programų, skirtų darbo jėgos kvalifikacijos kėlimui arba perkvalifikavimui, kūrimu; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kadangi žiedinei ekonomikai reikia kompleksinio, tarpsektorinio ir ilgalaikio mąstymo ir veikimo, vietos ir regionų valdžios institucijos raginamos tvarkyti savo administracines ir pritaikyti organizacines struktūras žiedinei ekonomikai remti, pavyzdžiui, sukuriant valdžios institucijose naujas pareigybes, tokias kaip pažangiųjų miestų ir žiedinės ekonomikos valdytojų pareigybės; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ragina Europos Komisiją parengti tiesioginio finansavimo programas vietos ir regionų valdžios institucijoms ir MVĮ, paremiant jų pastangas perėjimo prie žiedinės ekonomikos srityje, naudojant švietimo, darbo jėgos kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo priemones, taip pat investicijomis ir atsparumo didinimu; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pažymi, kad reikia tolesnių mokslinių tyrimų ir reglamentavimo tvarių ir perdirbamų medžiagų srityje. Ypač tuo atveju, jeigu perdirbimas nereiškia perėjimo prie mažesnės vertės gaminių, medžiagų atskyrimo ir pakartotinio panaudojimo reikalavimai tampa platesnio užmojo, kad būtų galima leisti naudoti medžiagas kiek galima didesniam ciklų skaičiui. Todėl principas „nuo lopšio iki lopšio“ leidžia suprasti, kaip gali būti įgyvendinamas šis perdirbimo principas prieš perdirbimą į žemesnės kokybės gaminius ir kaip jis priklauso nuo kruopštaus gaminio projektavimo; |
| --- | --- |

58.

Į žiedinę ekonomiką orientuota visuomenė

| 59. | primygtinai ragina žiedinės ekonomikos tikslus kaip privalomą sritį integruoti į sanglaudos politiką po 2020 m. ir atitinkamą fondą, nes tai yra būtina siekiant suteikti postūmį perėjimui prie žiedinės ekonomikos pradedant nuo vietos ir regionų lygmens; |
| --- | --- |

59.

| 60. | pritaria naujo žiedinės ekonomikos veiksmų plano išvadai ir ją pabrėžia, kad perėjimas prie žiedinės ekonomikos bus sisteminis ir gilus ir atneš didelių permainų. Europos reindustrializacija privalo remtis žiedine ekonomika, ją skatinti ir propaguoti, realiai taikant jos principus ir priemones; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pabrėžia, kad perėjimas turi būti teisingas, nes svarbi yra ne tik ekonomika – už ją svarbesnė yra visuomenė, su kuria vietos ir regionų atstovai yra glaudžiai susiję; todėl daro išvadą, kad regionai ir miestai yra svarbiausias lygmuo siekiant į žiedinę ekonomiką orientuotos visuomenės; |
| --- | --- |

61.

| 62. | galiausiai norėtų pažymėti, kad Komisija turi ne tik sukurti ES žiedinės ekonomikos platformą ir reguliavimo sistemą, bet ir nustatyti griežtus reikalavimus importui ir eksportui į ES ir iš jos, kad žiedinės ekonomikos principai būtų taikomi ir trečiosioms šalims. |
| --- | --- |

62.

2020 m. spalio 14 d., Briuselis

Europos regionų komiteto pirmininkas

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  The European System of National and Regional Accounts (ESA 2010) https://ec.europa.eu/eurostat/documents/3859598/5925693/KS-02-13-269-EN.PDF/44cd9d01-bc64-40e5-bd40-d17df0c69334.

1

The European System of National and Regional Accounts (ESA 2010)

(2)  Europos Parlamenti ir Tarybos direktyvos 2014/23/ES (OL L 94, 2014 3 28, p. 1), 2014/24/ES (OL L 94, 2014 3 28, p. 65), 2014/25/ES (OL L 94, 2014 3 28, p. 243).

2

---

| 2020 12 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 440/114 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 440/114

---

Europos regionų komiteto nuomonė. Siekiant tausaus gamtos išteklių naudojimo Viduržemio jūros salose

(2020/C 440/19)

| Pranešėja: | Francina ARMENGOL I SOCÍAS (ES/PES), Balearų salų Vyriausybės vadovė |
| --- | --- |

Pranešėja:

Francina ARMENGOL I SOCÍAS (ES/PES), Balearų salų Vyriausybės vadovė

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

Įžanga. Viduržemio jūros salos ir jų specifiniai iššūkiai

| 1. | primena, kad Viduržemio jūros Europos salose gyvena 95 % Europos Sąjungos salų gyventojų ir kad jos, kaip ir kitos baseino salos, susiduria su bendrais iššūkiais, problemomis ir kliūtimis, kurios apsunkina jų ekonominį vystymąsi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atkreipia dėmesį į tai, kad Europos Sąjungos (ES) sutartyse nenumatyta konkrečių priemonių izoliuotumo problemai spręsti, išskyrus tas, kurios numatytos atokiausiems regionams, nors jų ypatinga padėtis pagrįsta beveik vien tik izoliuotumo principu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pripažįsta, kad Viduržemio jūros regione esančios salos yra labai skirtingos ekonominiu, administraciniu, kultūros ir socialiniu požiūriu. Tačiau jos turi bendrų problemų ir iššūkių, kurie tokiame susiskaidžiusiame Viduržemio jūros baseine turi būti sprendžiami taikant konkrečius bendrus sprendimus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pripažįsta, kad dabartinė COVID-19 sukelta sveikatos krizė išryškino ypatingą salų teritorijų, kurių ištekliai yra riboti, pažeidžiamumą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | palankiai vertina tai, kad Europos Komisija siekia įgyvendinti žaliąjį kursą ir užtikrinti teisingą pertvarką, kuri sudarytų sąlygas socialiniam ir ekonominiam Viduržemio jūros salų vystymuisi ir būtų suderinta su darnaus vystymosi tikslais; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pripažįsta, kad Viduržemio jūros salų ekosistemos yra ypač turtingos ir labai pažeidžiamos atsižvelgiant į dabartines socialinio ir ekonominio vystymosi ir klimato kaitos aplinkybes, o tvarus jų ribotų gamtos išteklių valdymas yra pagrindinis šių teritorijų uždavinys; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mano, kad Europos Komisija, atsižvelgdama į didelį Viduržemio jūros salų pažeidžiamumą klimato ir aplinkos požiūriu, turėtų skirti dėmesio ypatingai šių salų geografinei ir socialinei bei ekonominei padėčiai, kad būtų pasiektas poveikio klimatui neutralumo tikslas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad, nepaisant konkrečių šių salų sunkumų, jei bus numatyta tikslinių teisėkūros priemonių ir tinkama finansinė programa, šios Viduržemio jūros salos gali būti puikios laboratorijos įvairiems ES vykdomiems perėjimo prie žaliosios ekonomikos procesams; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina ES valstybes nares ir Viduržemio jūros sąjungą bendradarbiauti siekiant parengti ministrų deklaraciją dėl Viduržemio jūros salų konteksto, kurioje Viduržemio jūros salos būtų pripažintos ypatinga ES teritorija, turinčia konkrečių poreikių ir unikalius kultūrą, paveldą ir aplinką, kuriuos reikia ypatingai ir kartu valdyti ir saugoti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina valstybes nares, Europos Komisiją ir Viduržemio jūros sąjungą rengiant ir įgyvendinant Europos kaimynystės politiką skirti dėmesio baseino saloms, atsižvelgiant į tai, kad jos yra prie Europos ir Afrikos sienos; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, kad stipri teritorinė Viduržemio jūros Europos salų sanglauda taip pat padėtų sutvirtinti ES pasienio padėtį ir būtų tvirtas pagrindas stiprinti bendradarbiavimą su ES Viduržemio jūros partneriais; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad, nepaisant aiškių bendrų socialinių, ekonominių ir geografinių sąlygų panašumų su ES atokiausiais regionais, Viduržemio jūros saloms netaikomi specialūs kriterijai, pagal kuriuos būtų sprendžiamos nuolatinės dėl jų geografinės padėties patiriamos ekonominio ir socialinio vystymosi problemos, kaip pripažįstama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 174 straipsnyje; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atkreipia dėmesį į tai, kad SESV 174 straipsnis turėtų būti taikomas nuo pat pirmųjų sprendimų priėmimo proceso etapų, įskaitant konkrečias kompensacines priemones, kuriomis siekiama įveikti iššūkius ir suvaržymus, susijusius su Viduržemio jūros salos padėtimi; |
| --- | --- |

13.

Gamtos išteklių trūkumas Viduržemio jūros salose

| 14. | atkreipia dėmesį į tai, kad bendras veiksnys visose Viduržemio jūros salose yra nuolat senkantys gamtos ištekliai – nedidelė teritorija, kurioje ištekliai naudojami daugybe įvairių būdų, riboti vandens ištekliai, didelė energetinė priklausomybė nuo iškastinio kuro ir labai pažeidžiamos bei sparčiai silpnėjančios ekosistemos; |
| --- | --- |

14.

| 15. | primygtinai tvirtina, kad pagrindinis ribotas salų išteklius yra pati teritorija; tai ypač taikytina nedideliems regionams, kuriuose dėl fizinės plėtros greičiau susidaro perkrovos ir jos yra labiau matomos; |
| --- | --- |

15.

| 16. | primena, kad Viduržemio jūros salos energetiniu požiūriu daugiausia priklauso nuo žemyninės dalies ir iš išorės tiekiamo iškastinio kuro, ir palankiai vertina veiksmus, kurių ėmėsi ES, kad sumažintų šių salų priklausomybę nuo iškastinio kuro; |
| --- | --- |

16.

| 17. | primena, kad Viduržemio jūros salose vandens ištekliai paprastai yra riboti, be to, dažnai pereikvojami, todėl galiausiai jie išsenka, yra užteršiami ir įdruskėja; |
| --- | --- |

17.

| 18. | mano, kad nors daugelis Viduržemio jūros salų kaip vandens tiekimo mechanizmą pasirinko vandens gėlinimą, vandens politika turėtų būti pirmiausia grindžiama paklausos politika (pvz., taupymu, pakartotiniu naudojimu, efektyvesniu naudojimu ir išteklių paskirstymu) ir vandens išteklių išsaugojimo, apsaugos ir integruoto valdymo politika; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atkreipia dėmesį į tai, kad Viduržemio jūros salos dėl savo infrastruktūros ypatumų ir realių galimybių patekti į Europos energijos rinką patiria dideles papildomas energijos gamybos sąnaudas ir išlaidas, susijusias su jų ekonomikos sektorių pertvarkymu ir restruktūrizavimu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | primena, kad Viduržemio jūros baseinas yra labai svarbi biologinės įvairovės vieta pasauliniu lygmeniu, o jo salų regionuose ypač gausu endeminės floros ir faunos; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pažymi, kad Viduržemio jūros salose yra daug Sąjungos mastu svarbių buveinių ir kai kurios jų susiduria su dideliu antropogeniniu spaudimu; šiose salose nyksta buveinės ir skverbiasi invazinės svetimos rūšys, kurios išbalansuoja ekosistemas; |
| --- | --- |

21.

| 22. | mano, kad ES turėtų parengti specialių aplinkos apsaugos priemonių Viduržemio jūros saloms, nes jų sausumos ir jūrų biologinė įvairovė yra unikali, todėl joms reikalinga pritaikyta tvaraus vystymosi politika ir aplinkos apsaugos priemonės; |
| --- | --- |

22.

Socialinė ir ekonominė veikla ir jos poveikis gamtos ištekliams

| 23. | pabrėžia, kad Viduržemio jūros salų ekonominė struktūra yra labai specializuota tiek pirminiame sektoriuje (žemės ūkis ir žuvininkystė), tiek tretiniame sektoriuje (turizmas), todėl jų gamybos struktūra tampa itin pažeidžiama labai konkurencingomis Europos ir pasaulio socialinėmis ir ekonominėmis sąlygomis; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pabrėžia, kad siekiant tvaresnio gamtos išteklių naudojimo Viduržemio jūros salose strateginį vaidmenį atlieka žemės ūkio maisto produktų sektorius, nes jis yra labai svarbus salų regionams dėl didelės šiai veiklai naudojamos teritorijos dalies ir kaip maisto produktų šaltinis gyventojams; |
| --- | --- |

24.

| 25. | primygtinai ragina Europos Komisiją ir valstybes nares didinti Viduržemio jūros salų žemės ūkio maisto produktų sistemos atsparumą siekiant sudaryti sąlygas tam tikram apsirūpinimo maistu savarankiškumui, kurio pakaktų reaguoti į įvairius įvykius, pavyzdžiui, gaivalines nelaimes, politinius ir socialinius konfliktus ar sveikatos krizes, pavyzdžiui, COVID-19, dėl kurių neįmanoma ištekliais apsirūpinti iš išorės; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pabrėžia kai kurių Viduržemio jūros žuvų išteklių pereikvojimą ir ragina parengti Viduržemio jūros baseinui pritaikytus žuvininkystės valdymo planus, kurie padėtų stiprinti ir modernizuoti vietos žvejybos laivynus ir žuvų auginimo jūroje sistemas derinant tradicinius ir novatoriškesnius metodus; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atkreipia dėmesį į smulkiosios žvejybos svarbą Viduržemio jūros pakrančių bendruomenių ekonominei ekosistemai ir ragina Viduržemio jūros salas apsvarstyti bendro žvejybos valdymo būdus, apimančius įvairius susijusius socialinius ir ekonominius sektorius; labai svarbu į šiuos planus įtraukti žvejybos turizmo ir ekologinio jūrų turizmo, kuriems būtini specifiniai įgūdžiai, skatinimą; |
| --- | --- |

27.

| 28. | mano, kad kuriant naujas saugomas jūrų teritorijas salose kartu turėtų būti suformuotos ekonominės tvaraus žuvininkystės išteklių naudojimo strategijos, parengtos kartu su šių saugomų jūrų teritorijų valdytojais, žuvininkystės ir turizmo sektorių atstovais; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pabrėžia, kad Viduržemio jūros salos dažniausiai neplėtoja pramonės sektorių dėl mažo našumo, susijusio su žaliavų trūkumu, didelėmis gamybos sąnaudomis ir logistikos problemomis transporto srityje; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pabrėžia, kad apskritai dėl didelių paslaugų paklausos ypatumų ir specializuoto turizmo salų ekonomika tampa pažeidžiamesnė nei žemyninė, todėl salų ekonomikos vystymasis labai priklauso nuo tarptautinių sąlygų. Tai rodo pasaulinio COVID-19 protrūkio sukelta sveikatos krizė, kuri ypač paveikė Viduržemio jūros salų ekonomiką, labai priklausančią nuo paslaugų sektoriaus; |
| --- | --- |

30.

| 31. | primygtinai ragina Europos Komisiją ir valstybes nares atsižvelgti į tai, kad Viduržemio jūros salose gyventojų skaičius labai svyruoja, todėl didėja nuolatinių gyventojų su infrastruktūra susiję poreikiai ir intensyvėja visų rūšių viešųjų paslaugų poreikis; |
| --- | --- |

31.

| 32. | mano, kad reikėtų į ES žiedinės ekonomikos veiksmų planą įtraukti konkrečių priemonių, kuriomis būtų atsižvelgta į tai, kad šiose salose gyventojų skaičius labai svyruoja dėl turistų srautų ir kad didelę kai kurių Viduržemio jūros salų ekonomikos dalį sudaro tretinės paslaugos; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ragina Europos Komisiją ir valstybes nares remti keitimąsi geriausia patirtimi tvaraus turizmo Viduržemio jūros salose srityje, kaip dabar daroma įgyvendinant programas pagal Interreg MED (1); |
| --- | --- |

33.

| 34. | atkreipia dėmesį, kad žemas mokymo lygis Viduržemio jūros salų regionuose, palyginti su Europos Sąjungos vidurkiu, ypač aukštesniojo arba aukštojo išsilavinimo ir profesinio mokymo srityje, skatina besimokančiuosius nebaigti mokyklos ir anksti patekti į darbo rinką regionuose, kurių didelę ekonomikos dalį sudaro tretinės paslaugos; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pabrėžia, kad salos apskritai yra labai priklausomos nuo oro ir jūrų transporto, ir ragina Europos Komisiją tinkamai atsižvelgti į jų ypatumus (2); |
| --- | --- |

35.

| 36. | atkreipia dėmesį į tai, kad prekių vežimas salose yra nuo dviejų iki keturių kartų brangesnis nei žemyninėje dalyje (3), o tai yra esminis veiksnys, turintis tiesioginės įtakos salų gamybos konkurencingumui; |
| --- | --- |

36.

| 37. | siūlo persvarstyti valstybės pagalbos taisykles, taikomas Viduržemio jūros salų teritorijai, siekiant pripažinti jų ypatumus ir atsižvelgti į jų sąlygas; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pabrėžia, kad reikia parengti suminius tvarumo rodiklius, į juos holistiniu būdu įtraukiant ekonominius parametrus, susietus su ekonominiais ir aplinkos bei ekonominiais ir socialiniais rodikliais ir kuriuose daugiausia dėmesio būtų skiriama biofizinėms sąlygoms; |
| --- | --- |

38.

| 39. | atkreipia dėmesį į tai, kad nors 2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/802 dėl sieros kiekio sumažinimo tam tikrose skystojo kuro rūšyse (4) siekiama svarbių aplinkos apsaugos tikslų, labai padidėjo jūrų transporto paslaugų sąnaudos, o tai lėmė papildomas piliečių ir salų įmonių išlaidas. Atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją valstybės pagalbos srityje priimti laikinas nukrypti leidžiančias nuostatas, skirtas salų regionų ir vietos valdžios institucijoms, norinčioms imtis veiksmų jūrų transporto sektoriuje; |
| --- | --- |

39.

Naujas Viduržemio jūros salų valdymo modelis

| 40. | pabrėžia, kad svarbu sukurti daugiapakopį valdymą, kuris leistų vietos, regioniniu, valstybiniu ir viršvalstybiniu Viduržemio jūros baseino valdymo lygmenimis siekti pažangos veiksmingai ir lanksčiai valdant gamtos išteklius salų teritorijose; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ragina Komisiją patvirtinti daugiametį strateginį Viduržemio jūros Europos salų tvaraus ekonominio, socialinio ir aplinkosaugos vystymosi planą, taip pat nuoseklų požiūrį Europos kaimynystės politikos ir Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystės lygmeniu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | prašo užmegzti glaudesnius Viduržemio jūros salų santykius, kurie paskatintų įvairių teritorijų keitimąsi geriausia patirtimi ir politikos praktika ir išplėstų aljansus, pavyzdžiui, „Med Insulae“, kurį sudarė Sardinija, Korsika, Gozo ir Balearų salos; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pabrėžia, kad salų bendruomenių ekonominiam ir socialiniam modeliui svarbus integruotas pakrančių zonų valdymas, kuriuo galima stiprinti ir skatinti novatorišką pakrančių ir jūros sąveiką, taip pat verslo modeliai, kuriais sudaromos sąlygos tvariai naudoti salų teritorijas ir jūrų aplinką; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ragina Europos Komisiją ir Viduržemio jūros regiono valstybes parengti ir skatinti jūrų baseinų strategijas (5) siekiant gerinti bendradarbiavimą ir integraciją visame regione ir sukurti integruotą pakrančių zonos valdymą, kuris sustiprintų holistinę Viduržemio jūros baseino viziją; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ragina regionus ir valstybes kurti ir plėtoti tarptautinius itin pažeidžiamų jūrų teritorijų apsaugos ir valdymo modelius, pavyzdžiui, tokius, kokius jau yra parengusi Tarptautinė jūrų organizacija; |
| --- | --- |

45.

Tinkamas tvaraus gamtos išteklių naudojimo finansavimas

| 46. | teigia, kad trys Viduržemio jūros saloms būdingos savybės, kurios trukdo darniam jų vystymuisi Sąjungoje ir apsunkina jų ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą, yra izoliacija, mažumas ir pažeidžiamumas; tai daro tiesioginį ir nuolatinį poveikį jų gebėjimui augti ir daryti pažangą; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ragina geriau pritaikyti esamas ES finansavimo priemones prie Viduržemio jūros salų padėties; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ragina valstybes nares ir Europos Komisiją racionalizuoti ir koordinuoti savo daugiamečius planus, kad būtų rasta sprendimų, kurie, be kita ko, gerintų tarpvalstybinį Viduržemio jūros teritorijų bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

48.

| 49. | primygtinai ragina Europos Komisiją remti investicijas į mokslinius tyrimus, technologinę plėtrą ir inovacijas didinant savo viešąsias lėšas ir skatinant privačių investicijų sklaidą per viešojo ir privataus sektorių partnerystes, siekiant įvairinti Viduržemio jūros salų regionų veiklą ir salų ekonominės pažangos; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ragina Europos Komisiją visose tarpvalstybinio bendradarbiavimo programose Viduržemio jūros salų regionams netaikyti 150 km ribos; |
| --- | --- |

50.

| 51. | mano, kad į būsimos sanglaudos politikos lėšų paskirstymo sistemą būtina įtraukti geoekonominius kriterijus, pavyzdžiui, susijusius su atokumu ir izoliuotumu, kurie yra nuolatinės fizinės kliūtys ir trukdo tvariai Viduržemio jūros salų plėtrai; |
| --- | --- |

51.

| 52. | mano, kad būtina nustatyti lankstesnius paramos telkimo pagal temas reikalavimus, atsižvelgiant ne tik į šalies išsivystymo lygį, bet visų pirma į ekonomines, socialines ir teritorines Viduržemio jūros salų regionų aplinkybes; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ragina išlaikyti dabartines ERPF ir ESF bendro finansavimo normas ir jų moduliavimą didelių ir nuolatinių gamtinių kliūčių turinčioms vietovėms, kad šias priemones būtų galima geriau suderinti su Viduržemio jūros salų sąlygomis; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pabrėžia, kad reikėtų užtikrinti, kad investicijos, skirtos Viduržemio jūros salų pasiekiamumui ir oro, jūrų bei sausumos transporto infrastruktūrai gerinti, būtų tinkamos finansuoti; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ragina pagal būsimą 2021–2027 m. Interreg MED programą sukurti Viduržemio jūros salų paprogramę, kuri būtų veiksmingesnis būdas naudotis ES ištekliais, skirtais šio baseino salų teritorijoms; |
| --- | --- |

55.

Išvados

| 56. | pabrėžia, kad vienas iš Europos Sąjungos principų yra ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda, ypatingą dėmesį skiriant salų teritorijoms, kaip įtvirtinta SESV 174 straipsnyje; |
| --- | --- |

56.

| 57. | palankiai vertina tai, kad, parengus specialiai atokiausiems regionams skirtą ES strategiją, šioms teritorijoms taikomos specialios pagalbos programos, kurios padėjo joms darniau vystytis; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pažymi, kad reikia iš tikrųjų ir veiksmingai įgyvendinti SESV 174 straipsnį, kiek tai susiję su Viduržemio jūros salomis, taip, kaip SESV 349 straipsnis taikomas atokiausiems regionams; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ragina Europos Komisiją parengti Viduržemio jūros salų strategiją, kurioje būtų atsižvelgiama į Viduržemio jūros salų teritorijų ypatumus ir pažeidžiamumą ir kurioje būtų plėtojama konkrečiais ir koordinuotais veiksmais sustiprinta šių teritorijų, valstybių narių ir ES partnerystė. |
| --- | --- |

59.

2020 m. spalio 14 d., Briuselis

Europos regionų komiteto pirmininkas

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Pavyzdžiui, buvo parengti tokie projektai: Blueislands, Mitomed+, Wintermed ir Smartmed.

1

(2)  Šiame punkte išdėstytos nuomonės „Europos pakrančių ir jūrų turizmo strategija“ (pranešėjas Vasco Ilídio Alves Cordeiro (PT/PES)) nuostatos (https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2014-02645-00-00-ac-tra-lt.doc/content).

2

(3)  PLANISTAT EUROPE-BRADLEY DUNBAR ASS., Rapport Final. 2000. CE. 16. 0. AT. 118. Analysis of the island regions and outermost regions of the European Union, Europos Sąjunga, 2003 m. kovo mėn.

3

2000. CE. 16. 0. AT. 118. Analysis of the island regions and outermost regions of the European Union

(4)  OL L 132, 2016 5 21, p. 58.

4

(5)  Tai galėtų būti tvarios mėlynosios ekonomikos plėtros vakarinėje Viduržemio jūros regiono dalyje iniciatyva arba Europos Sąjungos strategija dėl Adrijos ir Jonijos jūrų regiono (EUSAIR).

5

---

| 2020 12 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 440/119 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 440/119

---

Europos regionų komiteto nuomonė. Leipcigo tvariųjų Europos miestų chartijos atnaujinimas

(2020/C 440/20)

| Pranešėjas: | Juan ESPADAS CEJAS (ES/PES) |
| --- | --- |

Pranešėjas:

Juan ESPADAS CEJAS (ES/PES)

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

Nuo Amsterdamo pakto iki atnaujintos Leipcigo chartijos

| 1. | atkreipia dėmesį į iš esmės skirtingą Europos bendradarbiavimo miestų klausimais pobūdį: viena vertus, atnaujinta Leipcigo chartija yra tiesiogiai susijusi su nacionaline miestų politika ir jai įgyvendinti reikės didesnio politinio koordinavimo nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis, kita vertus, ES miestų darbotvarkės viršvalstybinis aspektas, kuris pasirodė esąs nauja daugiapakopio valdymo priemonė, padeda įtraukti miestus į Europos politiką; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pritaria idėjai atnaujinti Leipcigo chartiją Vokietijos pirmininkavimo ES laikotarpiu 2020 m. antrąjį pusmetį ir palankiai vertina įtraukų darbo metodą, kurį pradėjo taikyti Vokietijos Vyriausybė, siekdama įtraukti kuo daugiau subjektų; |
| --- | --- |

2.

| 3. | primena, kad 2019 m. birželio 14 d. priimtoje už miesto reikalus atsakingų ministrų Bukarešto deklaracijoje pripažinta būtinybė sukurti veiksmingą Naujosios Leipcigo chartijos, ES miestų darbotvarkės ir Teritorinės darbotvarkės 2020 + ryšį; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atsižvelgdamas į tai, ragina Europos Komisiją parodyti didesnį politinį įsipareigojimą įgyvendinti ES miestų darbotvarkę ir įtraukti ją į savo dabartines pavyzdines iniciatyvas, pavyzdžiui, žaliąjį kursą ar skaitmenines iniciatyvas; dėl žaliojo kurso įgyvendinimo mechanizmo reikės stiprinti konkrečius veiksmus bendradarbiaujant su vietos lygmeniu, derinant principą „iš viršaus į apačią“ ir pagrindinį principą „iš apačios į viršų“, kad iki 2050 m. būtų pasiekti užsibrėžti tikslai; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Europos Komisiją glaudžiau susieti jos būsimą geresnio reglamentavimo darbotvarkę ir ES miestų darbotvarkę, kad būtų atsižvelgta į miestų partnerysčių rekomendacijas. Šiuo požiūriu teritorinio ir miesto poveikio vertinimai turėtų būti tiesiogiai įtraukti į pasirengimo teisėkūros procesui konsultacijų mechanizmus, taip pat į Europos politikos ir administracinio supaprastinimo vertinimą (REFIT); |
| --- | --- |

5.

| 6. | primena, kad būtina pakoreguoti Europos semestrą, kad jis geriau atspindėtų miestams kylančius iššūkius. Konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos kartu su sanglaudos politika bus pagrindinės žaliojo kurso įgyvendinimo priemonės, todėl konkretūs miesto vietovių klausimai, pavyzdžiui, įperkamas būstas, didėjanti nelygybė ir ilgalaikės investicijos turi atsispindėti ekonominės politikos koordinavimo visoje Europos Sąjungoje lygmeniu, o pažangiosios specializacijos, integruotos miestų plėtros ir teisingos pertvarkos strategijos turėtų būti suderintos regionų ar vietos lygmeniu taikant teritorines priemones, pavyzdžiui, integruotas teritorines investicijų strategijas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | prašo Europos Komisijos parengti „aktyvaus subsidiarumo“ koncepciją kaip papildomą žingsnį stiprinant dialogą su miestais, metropolinėmis zonomis bei regionais ir susiejant ES miestų darbotvarkę su geresnio reglamentavimo darbotvarke. Šiuo požiūriu reikėtų stiprinti sinergiją su Europos regionų komiteto regioninių centrų tinklu (Reghubs); |
| --- | --- |

7.

| 8. | pritaria Europos Parlamentui, kuris dabartinę klimato padėtį įvardija kritine, ir pripažįsta, kad siekiant neutralizuoti anglies dioksido poveikį reikia bendrų pastangų ir konkrečių veiksmų vietos lygmeniu, kur pagrindinis vaidmuo tenka miestams. 75 % Europos gyventojų gyvena miestuose ir apie 70 % Europos išmetamo CO2 kiekio išmetama miestuose. Miestai yra problemos dalis, tačiau atnaujintoje Leipcigo chartijoje turėtų būti pripažintas jų gebėjimas skatinti pokyčius ir tiesiogiai dalyvauti sprendžiant 21-ojo amžiaus pasaulinius uždavinius; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mano, kad atnaujinta Leipcigo chartija turėtų tapti politine galimybe miestams būti pavyzdžiu praktiškai įgyvendinant įvairių sričių miestų politiką visose valstybėse narėse, taip prisidedant prie Europos projekto patikimumo piliečių akyse didinimo jiems artimiausioje aplinkoje. Atnaujinta chartija turėtų paskatinti stebėti Amsterdamo paktu (2016 m.) nustatytos ES miestų darbotvarkės įgyvendinimą ir abi priemonės turėtų būti susietos su Darbotvarkės iki 2030 m. įgyvendinimu vietos valdžios institucijų lygmeniu, kad būtų pasiekti darnaus vystymosi tikslai (DVT). Šioje srityje Europos Sąjungos vietos ir regionų valdžios institucijos susiduria su įvairiais sunkumais ir naujais pasauliniais iššūkiais, kuriuos galima įveikti tik taikant integruotą ir daugiapakopį metodą, o Europos Sąjungos parama suteikia būtinos pridėtinės vertės. Šiuo tikslu Leipcigo chartijos principai turi būti įtraukti į ES (2020 m. antrąjį pusmetį) Tarybai pirmininkaujančios Vokietijos išvadas, kurias priims Bendrųjų reikalų taryba ir Europos Vadovų Taryba. Leipcigo chartiją turi patvirtinti valstybės narės, miestai ir Europos regionų komitetas. |
| --- | --- |

9.

Europos miestų gebėjimas skatinti pokyčius skubiau siekiant 2050 m. tikslų

| 10. | atkreipia dėmesį į tai, kad būtina rasti tinkamą trijų siūlomų Europos miestų matmenų pusiausvyrą: didinti našumą ir kurti gerovę bei darbo vietas miestuose ir jų regionuose, teisingiau šią gerovę paskirstyti piliečiams, kartu gerinant aplinkos kokybę ir pasinaudojant gyvenimo mieste teikiamomis galimybėmis; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mano, kad svarbu padidinti įvairių miestų partnerysčių atliekamo darbo vertę ir susieti dabartinę ES miestų darbotvarkę su būsima atnaujinta Leipcigo chartija; kaip pavyzdį galima nurodyti partnerysčių, pavyzdžiui, „Miestų akademija dėl integracijos“ arba Regionų komiteto iniciatyvos „Miestai ir regionai už integraciją“, atliekamą darbą, kuris suteikia platformą ES merams ir regionų vadovams, norintiems atkreipti dėmesį į geriausią praktiką; |
| --- | --- |

11.

| 12. | primena, kad regionams ir miestams pirmiesiems tenka priimti migrantus ir pabėgėlius ir juos integruoti Europoje. Todėl RK prašo, kad pagal naująją, Europos Komisijos pasiūlytą Europos miestų iniciatyvą būtų skiriama pakankamai lėšų partnerystei „Migrantų ir pabėgėlių įtrauktis“ ir RK iniciatyvai „Miestai ir regionai už integraciją“ remti ir pakeisti europiečių padėtį jų miestuose; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mano, kad, norint pasiekti Paryžiaus susitarimuose ir Merų pakte dėl klimato kaitos nustatytus tikslus, vienas iš pagrindinių atnaujintos Leipcigo chartijos tikslų turėtų būti skatinti inovatyvų judumą, derinant elektra varomų asmeninių transporto priemonių naudojimą miestuose ir alternatyvaus mažataršio daugiarūšio judumo, kuris grindžiamas tvariu viešuoju transportu, pavyzdžiui, važiavimu dviračiu ir ėjimu pėsčiomis, skatinimą, taip pat taikyti tvaraus žemės naudojimo politiką, kuria būtų skatinama suvaldyti miestų augimą, ir didinti Europos gyvenamųjų pastatų tvarų ir energinį efektyvumą; |
| --- | --- |

13.

| 14. | mano, jog vis dar nepaprastai svarbu, kad Europos Komisija, įgyvendindama Miestų darbotvarkę, ir valstybės narės, įgyvendindamos Leipcigo chartiją, finansinėmis paskatomis remtų tvaraus judumo mieste planų rengimą, kaip RK jau prašė savo 2010 m. nuomonėje „Judumo mieste veiksmų planas“; |
| --- | --- |

14.

| 15. | taip pat svarbu apsvarstyti aktualią būstų ir verslo ir pramonės struktūrai priklausančio biurų ir pastatų tinklo atnaujinimo temą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pakartoja savo prašymą parengti Europos lygmens veiksmų planą dėl įperkamų būstų Europoje; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mano, kad Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų nustatymas miestų teritorijose yra strateginė piliečių gyvenimo kokybės gerinimo programa, į kurią miestai ir regionai turi atsižvelgti rengdami savo politiką. Miestai, kaip arčiausiai visuomenės esantis administracinis lygmuo, įgyvendina politiką, kuria keičiama socialinė miestų padėtis, ir jie yra pagrindiniai subjektai siekiant pažangos įgyvendinant darnaus vystymosi tikslus, visų pirma 11-ąjį, susijusį su miestais, ir 17-ąjį, kuriuo stiprinama Vyriausybių, privačiojo sektoriaus ir pilietinės visuomenės partnerystė; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atliekų tvarkymas ir integruotas vandens ciklo valdymas, išmetamų ir išleidžiamų teršalų valdymas, vartojimo mažinimas ir geresnis energijos naudojimas, švarios ir anglies dioksido neišskiriančios energijos gamyba, ekstremalių meteorologinių reiškinių poveikio valdymas, žaliųjų struktūrų kūrimas ir biologinės įvairovės skatinimas yra labai svarbūs siekiant tvaresnės miestų teritorijų plėtros. Žiedinę ekonomiką turi skatinti vietos valdžios institucijos, kad būtų pertvarkytas mūsų gamybos modelis ir kuriamos naujos ekologiškos darbo vietos, taip sudarant sąlygas esminėms permainoms, kurios padės kurti ateities miestus. Šios esminės permainos neįvyks be mokymo programų vietos ir regionų lygmenimis, siekiant darbo vietas pritaikyti perėjimui prie žaliosios ekonomikos; |
| --- | --- |

18.

| 19. | mano, kad biologinės įvairovės didinimas ir gamtos erdvių kūrimas miestuose pasitelkiant žaliąją infrastruktūrą ir gamtos procesais paremtus sprendimus, taip skatinant ekologinius ryšius ir kraštovaizdžio kokybę tiek mieste, tiek jo apylinkėse, yra labai svarbūs aspektai kovojant su kai kuriais visuotinės kaitos sukeltais sutrikimais ir padariniais; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pabrėžia, kad svarbu skatinti įtraukius miestus atsižvelgiant į kovą su socialine nelygybe, skaitmenine atskirtimi, dabartiniu Europos gyventojų senėjimu ir demografiniais pokyčiais, pavyzdžiui, gyventojų skaičiaus mažėjimu kai kuriose vietovėse. Į šį integracinį aspektą labai svarbu įtraukti veiksmus, kuriais siekiama suteikti daugiau galimybių gauti būstą už prieinamą kainą, užtikrinti visuotinį būsto prieinamumą, kovoti su energijos nepritekliumi, užtikrinti tinkamą imigrantų integraciją į priimančiąją bendruomenę ir geriau suderinti žmonių, ypač jaunimo, judumą tarp valstybių narių su profesinio tobulėjimo galimybėmis šalyse, kuriose pajamos vienam gyventojui yra mažesnės; visiems gyventojams turi būti užtikrintos galimybės naudotis pagrindinėmis socialinės ir sveikatos apsaugos sistemomis, taip pat maisto aprūpinimo sistema, įskaitant vandens tiekimą ir kanalizaciją, atsižvelgiant į kiekvieno asmens ar asmenų grupės padėtį ir galimybes padengti susijusias išlaidas; |
| --- | --- |

20.

Įkvepiantys atnaujintos Leipcigo chartijos principai

| 21. | pritaria šiems atnaujintos Leipcigo chartijos veiklos principams: integruotam požiūriui, teritoriniam požiūriui, daugiapakopiam valdymui ir dalyvavimui bei bendrai kūrybai. Visi jie susiję su ES sanglaudos politikos principais; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pažymi, jog būtina, kad būsima Leipcigo chartija būtų žinoma visos Europos Sąjungos miestams ir savivaldybėms ir kad jos principais būtų apibrėžta bendra nacionalinės, regioninės ir vietos politikos ir strategijų sistema, taip pat atitinkamos Europos iniciatyvos, visų pirma tos, kurioms skiriamas finansavimas, kuris galėtų būti nustatytas ex novo pagal žaliąjį kursą; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atsižvelgdamas į būtiną lankstumą pritaikant Europos miestų darbotvarkės tikslus prie kiekvienos teritorijos realijų, pritaria pasiūlymui veikti kaimynystės mastu, nes tai galėtų būti tinkamas būdas vietos lygmeniu spręsti pasaulinius uždavinius. Tačiau kiekvienas valdymo lygmuo turėtų prisiimti dalį atsakomybės ir kompetencijos, susijusios su miestų uždaviniais (oro kokybė, būstas, skaitmeninimas, finansavimo priemonės), visapusiškai laikydamasis subsidiarumo ir proporcingumo principų; |
| --- | --- |

23.

| 24. | sutinka, kad atnaujintoje Leipcigo chartijoje funkcinės miestų zonos būtų pripažintos erdvėmis, padedančiomis įgyvendinti integruotą požiūrį į teritoriją ir pasiekti subalansuotą teritorinį vystymąsi, kuris atitiktų ES strategijas; taip pat rekomenduoja pripažinti savo institucines sistemas turinčias funkcines zonas ir tas metropolines zonas, kurios pasinaudojusios sanglaudos politika paskatino darbo dinamiką, kaip RK pažymėjo savo 2019 m. nuomonėje „Didmiesčių regionams kylantys iššūkiai ir jų padėtis būsimoje sanglaudos politikoje po 2020 m.“; |
| --- | --- |

24.

| 25. | be to, pritaria dalyvavimo ir bendros kūrybos principui ir ragina atnaujintoje Leipcigo chartijoje atsižvelgti į skirtingų tipų miestų gyvenamąsias vietas, atsižvelgiant į kultūrines ir administracines aplinkybes ir konkrečias kiekvienos valstybės narės galias. Be to, labai svarbu, kad atnaujinta Leipcigo chartija būtų užtikrinta, kad piliečiai, įskaitant toliau nuo miesto ar metropolinių zonų gyvenančius piliečius, galėtų dalyvauti formuojant ir vertinant miesto politikos sritis, kurios daro jiems poveikį. |
| --- | --- |

25.

Miestų įgalėjimas spręsti pasaulinius uždavinius

| 26. | primena, kad 2020 m. – tai niokojančios pasaulinės COVID–19 pandemijos metai. Miestai ir regionai turėjo imtis priemonių suvaldyti sudėtingą sveikatos krizę, vėliau peraugusią į socialinę ir ekonominę krizę. Todėl miestams ir regionams turi būti skiriamas pagrindinis dėmesys valdant ekonomikos gaivinimo fondą ir jiems reikia daugiau Europos finansinės paramos, kad jie ir toliau galėtų rodyti savo gebėjimą spręsti dėl pandemijos kilusias problemas; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ragina atnaujintoje Leipcigo chartijoje numatyti plataus užmojo ir konkretų jos įgyvendinimo miestuose planą ir pasinaudoti vietos miestų darbotvarkėmis įgyvendinant DVT, visų pirma 6 % ERPF rezervu, skirtu integruotai tvariai miestų plėtrai (ISUDS). Be to, iš Europos struktūrinių ir investicijų fondų turėtų būti finansuojamas miestų ir regionų valdžios institucijų vykdomas DVT lokalizavimas, visų pirma tvaraus judumo ir viešojo transporto politikos srityse, pastatų atnaujinimas siekiant kovoti su energijos nepritekliumi, visuotinės prieigos užtikrinimas, socialinio pažeidžiamumo problemų sprendimas ir socialinės įtraukties nepalankias sąlygas turinčiose visų miestų zonose skatinimas. Vietos valdžios institucijos turi turėti galimybę greičiau ir tiesiogiai valdyti valstybėms ir regionams skirtas lėšas. Išankstinė sąlyga šiam tikslui pasiekti – kartu su akademine bendruomene ir verslo sektoriumi stiprinti pastangas mokymo srityje; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ragina Europos Komisiją, siekiant stebėti daugelio nacionalinių, regioninių ir vietos miestų darbotvarkių investicijas ir rezultatus, parengti naują bendrą atskaitos sistemą, apimančią bendrą terminiją, rodiklius ir metodiką, kuri sudarytų sąlygas administravimo institucijoms koordinuoti veiklą, mokytis vienoms iš kitų ir atlikti teritorijų lyginamąją analizę, taip pat įtraukti miestus rengiant jų vystymuisi skirtus biudžetus; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ragina Europos Komisiją atsižvelgti į tai, kad plataus masto socialinės ir ekologinės pertvarkos politika, skatinanti žaliąjį kursą, yra prioritetas ir turėtų būti įgyvendinama konkrečiais veiksmais miestų ir regionų teritorijose, kad susijusios investicijos nebūtų įskaičiuojamos į valstybių narių biudžeto deficitą ir joms nebūtų taikomi apribojimai, susiję su išlaidų viršutine riba, kurią valstybės narės nustato vietos valdžios institucijoms pagal šiuo metu galiojančias biudžeto stabilumo ir deficito kontrolės programas; |
| --- | --- |

29.

| 30. | palankiai vertina tai, kad atnaujintoje chartijoje pripažįstamas esminis miestų teritorijų planavimo vaidmuo siekiant tvarios miestų plėtros, ir ypač tai, kad daug dėmesio skiriama žemės naudojimo mažinimui, įvairiausioms naujų gamybos ir gyvenimo formų, gamybos įvairinimo funkcijoms, įperkamam būstui ir valstybinės žemės naudojimo politikos taikymui; |
| --- | --- |

30.

| 31. | mano, kad skaitmeninė transformacija turėtų padėti užtikrinti geresnę skaitmeninę sanglaudą Europoje tiek jos piliečiams, tiek teritorijoms. Būtina pakeisti technologijomis grindžiamo požiūrio perspektyvą siekiant labiau į piliečius orientuoto požiūrio, kaip skelbiama deklaracijoje „PRISIDĖK, SKATINK, REMK: suvienyti jėgas siekiant paskatinti tvarią skaitmeninę transformaciją miestuose ir bendruomenėse“. Turime siekti labiau holistinio skaitmeninio miesto modelio, kuriame skaitmeninės inovacijos, kurias skatintų viešojo sektoriaus verslumo gebėjimas ir privačios įmonės, teikiančios prie esamų ir naujų technologijų pritaikytus sprendimus, būtų priemonė, o ne tikslas. Nors skaitmeninimas miestams ir jų gyventojams atveria gerų galimybių, vis tik miestams reikia padėti geriau numatyti neigiamą šalutinį skaitmeninimo procesų poveikį ir jį šalinti; |
| --- | --- |

31.

| 32. | siūlo atnaujintoje Leipcigo chartijoje pabrėžti poreikį pagal sanglaudos politikos srityje regionų lygmeniu parengtas pažangiosios specializacijos strategijas plėtoti pažangiosios specializacijos procesus vietos lygmeniu, integruotas ekonominės ir teritorinės pertvarkos darbotvarkes, kuriomis būtų sudarytos sąlygos pažangiųjų miestų ir kaimų plėtrai; |
| --- | --- |

32.

| 33. | mano, kad miestai, įskaitant mažus ir vidutinio dydžio miestus, yra pagrindiniai subjektai sprendžiant esmines Europos socialines ir aplinkos problemas (sveikatos, maisto, energetikos, transporto, klimato kaitos, biologinės įvairovės, įtraukties ir saugumo). Tačiau svarbu modernizuoti vietos lygmens viešojo sektoriaus vaidmenį ekonomikos vystymo srityje, remiantis verslumo puoselėjimo požiūriu, kuriuo siekiama šiam sektoriui suteikti vaidmenį naujo pasaulinio valdymo iššūkio akivaizdoje; |
| --- | --- |

33.

| 34. | šiuo požiūriu palankiai vertina tai, kad naujoji Struktūrinių reformų programa (SRP) priklauso nuo už regioninę politiką atsakingos Komisijos narės, nes tai turėtų suteikti galimybę SRP ir joje pateiktą pasiūlymą dėl 2021–2027 m. biudžeto įtraukti į pagrindinę priemonę, kuria siekiama gerinti visų elementų, kurie neatitinka struktūrinių fondų reikalavimų, institucinius gebėjimus ir struktūrines reformas; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atkreipia dėmesį į tai, kad vienas iš pagrindinių Europos Sąjungos miestų darbotvarkės pridėtinės vertės aspektų yra parama keitimuisi žiniomis miestų klausimais tarp Europos, nacionalinių, regionų ir vietos institucijų – tai laikytina keitimosi geriausia patirtimi mechanizmu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | be to, mano, kad svarbu į atnaujintą Leipcigo chartiją įtraukti darnaus miestų vystymosi mechanizmus ir metodus, kurie jau taikomi visoje ES, tačiau dažniausiai nėra tarpusavyje susieti, kaip ES pažangiųjų miestų ir bendruomenių iniciatyvos, Merų pakto dėl klimato ir energetikos ir tvarių miestų orientacinės sistemos ir kt. atveju. |
| --- | --- |

36.

Sustiprinta ES miestų darbotvarkė įgyvendinant naująją Leipcigo chartiją

| 37. | primena tris ES miestų darbotvarkės ramsčius (geresnis reglamentavimas, geresnis finansavimas ir geresnės žinios), kurie nustatyti Amsterdamo pakte, ir tai, kad iš esmės reikia plėtoti šių ramsčių įgyvendinimo procesą. Taip pat reikia plėtoti įvairių suinteresuotųjų subjektų vaidmenį; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pabrėžia, kad reikia stiprinti miesto ir kaimo ryšius ir spręsti klausimus, susijusius su visomis miesto vietovėmis ir jų apylinkėmis, įskaitant kaimo vietoves, kad būtų laikomasi labiau holistinio ir integruoto požiūrio ir sudaromos vystymosi galimybės visiems, kurie gyvena miesto ar metropolinėse zonose; |
| --- | --- |

38.

| 39. | mano, kad atnaujintoje Leipcigo chartijoje turėtų būti pripažintos visų miestų ir vietos valdžios institucijų, dalyvaujančių keturiolikoje miestų teminių partnerysčių, pastangos. Be to, reikėtų palankiai vertinti kai kurių partnerysčių, pavyzdžiui, dėl migracijos ir pabėgėlių arba judumo mieste, norą tęsti veiklą po trejų metų, nes tai yra aiškus sėkmingos ES miestų darbotvarkės ženklas. Tačiau reikia užtikrinti būtinus išteklius, taip pat būsimų rengsimų veiksmų poveikį ir nuoseklumą; |
| --- | --- |

39.

| 40. | siūlo konkrečių rekomendacijų sąrašą, kad būtų išspręstos šios problemos ir pagerintas miestų darbotvarkės įgyvendinimas:






  — | būsimų partnerysčių sudėtis turi būti parengta visiškai skaidriai, dalyvaujant miestams ir atsižvelgiant į atnaujintoje Leipcigo chartijoje nustatytą miesto dydį. Veiksmai taip pat turėtų būti suskirstyti pagal tris ramsčius: geresnis reglamentavimas, geresnis finansavimas ir geresnės žinios, |
| --- | --- | --- |

40.

—

būsimų partnerysčių sudėtis turi būti parengta visiškai skaidriai, dalyvaujant miestams ir atsižvelgiant į atnaujintoje Leipcigo chartijoje nustatytą miesto dydį. Veiksmai taip pat turėtų būti suskirstyti pagal tris ramsčius: geresnis reglamentavimas, geresnis finansavimas ir geresnės žinios,

| — | dabartinis horizontaliųjų temų sąrašas vis dar galioja ir galėtų būti išplėtotas vykdant bandomuosius veiksmus, kuriuose dalyvautų kiekvienai partnerystei atstovaujantis narys, užtikrinant pusiausvyrą tarp Europos institucijų ir nacionalinių, regionų bei vietos valdžios institucijų. Svarbu, kad Komisijos departamentai ir valstybių narių ministerijos aktyviau dalyvautų teminėse partnerystėse, visų pirma užmezgus naują partnerystę. Tai sustiprintų labai reikalingą Komisijos ir valstybių narių atsakomybės jausmą, |
| --- | --- |

—

dabartinis horizontaliųjų temų sąrašas vis dar galioja ir galėtų būti išplėtotas vykdant bandomuosius veiksmus, kuriuose dalyvautų kiekvienai partnerystei atstovaujantis narys, užtikrinant pusiausvyrą tarp Europos institucijų ir nacionalinių, regionų bei vietos valdžios institucijų. Svarbu, kad Komisijos departamentai ir valstybių narių ministerijos aktyviau dalyvautų teminėse partnerystėse, visų pirma užmezgus naują partnerystę. Tai sustiprintų labai reikalingą Komisijos ir valstybių narių atsakomybės jausmą,

| — | būtina stiprinti įvairių būsimų partnerysčių veiksmų sinergiją, kad būtų išvengta izoliuoto požiūrio ir būtų koordinuojamas veiksmų įgyvendinimas, |
| --- | --- |

—

būtina stiprinti įvairių būsimų partnerysčių veiksmų sinergiją, kad būtų išvengta izoliuoto požiūrio ir būtų koordinuojamas veiksmų įgyvendinimas,

| — | sumanymas stiprinti politinę paramą vietos lygmeniu galėtų duoti pradžią miestų darbotvarkėje dalyvaujančių vietos valdžios institucijų aukščiausiojo lygio susitikimui. Šios institucijos atliktų ambasadorių vaidmenį ir galėtų reikšti savo nuomonę politinėse diskusijose su Europos Komisija ir valstybėmis narėmis, |
| --- | --- |

—

sumanymas stiprinti politinę paramą vietos lygmeniu galėtų duoti pradžią miestų darbotvarkėje dalyvaujančių vietos valdžios institucijų aukščiausiojo lygio susitikimui. Šios institucijos atliktų ambasadorių vaidmenį ir galėtų reikšti savo nuomonę politinėse diskusijose su Europos Komisija ir valstybėmis narėmis,

| — | pagal geresnio reglamentavimo ramstį Europos Komisija turėtų įsipareigoti apsvarstyti su miestų partnerystėmis susijusias rekomendacijas. Šiuo požiūriu partnerysčių pagrindu galėtų būti rengiami praktiniai seminarai, kuriuose dalyvaujantys specialistai aptartų konkrečius ES direktyvų, reglamentų ir politikos sričių pakeitimus; partnerysčių rezultatai turėtų būti reguliariai pristatomi ir aptariami Europos Parlamente ir Taryboje, kad į juos būtų labiau atsižvelgiama Europos teisės aktuose, |
| --- | --- |

—

pagal geresnio reglamentavimo ramstį Europos Komisija turėtų įsipareigoti apsvarstyti su miestų partnerystėmis susijusias rekomendacijas. Šiuo požiūriu partnerysčių pagrindu galėtų būti rengiami praktiniai seminarai, kuriuose dalyvaujantys specialistai aptartų konkrečius ES direktyvų, reglamentų ir politikos sričių pakeitimus; partnerysčių rezultatai turėtų būti reguliariai pristatomi ir aptariami Europos Parlamente ir Taryboje, kad į juos būtų labiau atsižvelgiama Europos teisės aktuose,

| — | mano, kad 2021–2027 m. daugiametėje finansinėje programoje ir Europos miestų iniciatyvoje, kurią Europos Komisija pasiūlė pagal būsimą ERPF reglamentą, turėtų būti užtikrintas stabilus finansavimas, kad būtų padengtos ES miestų darbotvarkėje dalyvaujančių miestų veiklos išlaidos, |
| --- | --- |

—

mano, kad 2021–2027 m. daugiametėje finansinėje programoje ir Europos miestų iniciatyvoje, kurią Europos Komisija pasiūlė pagal būsimą ERPF reglamentą, turėtų būti užtikrintas stabilus finansavimas, kad būtų padengtos ES miestų darbotvarkėje dalyvaujančių miestų veiklos išlaidos,

| — | Eurostatas turėtų aktyviau dalyvauti partnerysčių veikloje, kuri galėtų paskatinti diskusijas apie regionų, funkcinių miesto zonų ir vietos lygmeniu prieinamus kokybinius duomenis, taip pat apie kokybinių duomenų rengimą; |
| --- | --- |

—

Eurostatas turėtų aktyviau dalyvauti partnerysčių veikloje, kuri galėtų paskatinti diskusijas apie regionų, funkcinių miesto zonų ir vietos lygmeniu prieinamus kokybinius duomenis, taip pat apie kokybinių duomenų rengimą;

| — | be to, reikia į miestų darbotvarkę ir partnerystes geriau integruoti Jungtinio tyrimų centro (JTC) ir jo Sevilijos teritorinės politikos žinių centro veiklą, pavyzdžiui, ataskaitą „Miestų ateitis“, URBAN Data Platform Plus, |
| --- | --- |

—

be to, reikia į miestų darbotvarkę ir partnerystes geriau integruoti Jungtinio tyrimų centro (JTC) ir jo Sevilijos teritorinės politikos žinių centro veiklą, pavyzdžiui, ataskaitą „Miestų ateitis“, URBAN Data Platform Plus,

| — | atsižvelgdama į programavimo laikotarpį po 2020 m. ir į platesnį kontekstą, susijusį ne tik su struktūriniais fondais, Europos Komisija taip pat galėtų apsvarstyti galimybę parengti bandomųjų veiksmų finansavimo programą, skirtą išplėtoti pasiūlymus, kurie buvo suformuluoti įgyvendinant miestų partnerystes, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į programavimo laikotarpį po 2020 m. ir į platesnį kontekstą, susijusį ne tik su struktūriniais fondais, Europos Komisija taip pat galėtų apsvarstyti galimybę parengti bandomųjų veiksmų finansavimo programą, skirtą išplėtoti pasiūlymus, kurie buvo suformuluoti įgyvendinant miestų partnerystes,

| — | Europos Komisija turėtų pradėti komunikacijos kampaniją ES miestų darbotvarkės rezultatams skleisti, įskaitant geresnę komunikaciją apie šių partnerysčių dėl interneto platformos „Futurium“ naudą. Ji taip pat turėtų investuoti į žinių kūrimą, geriausios praktikos pavyzdžių, vadovų, priemonių ir veiksmų planų, parengtų pagal ES miestų darbotvarkę, sklaidą. |
| --- | --- |

—

Europos Komisija turėtų pradėti komunikacijos kampaniją ES miestų darbotvarkės rezultatams skleisti, įskaitant geresnę komunikaciją apie šių partnerysčių dėl interneto platformos „Futurium“ naudą. Ji taip pat turėtų investuoti į žinių kūrimą, geriausios praktikos pavyzdžių, vadovų, priemonių ir veiksmų planų, parengtų pagal ES miestų darbotvarkę, sklaidą.

Tolesnė veikla, susijusi su atnaujintos Leipcigo chartijos įgyvendinimu

| 41. | ragina ES Tarybai pirmininkaujančią Vokietiją oficialiai pripažinti Regionų komiteto vaidmenį atnaujintoje Leipcigo chartijoje, laikantis Amsterdamo pakto, kuriame „Regionų komitetas, kaip oficialiai ES regionams ir savivaldybėms atstovaujantis ES patariamasis organas, raginamas prisidėti prie tolesnės ES miestų darbotvarkės plėtros“; |
| --- | --- |

41.

| 42. | siūlo, kad valstybės narės arba už miestų politiką atsakingas valdymo lygmuo, jei ši sritis nėra nacionalinio lygmens kompetencija, bendradarbiaudami su Europos Komisija kas trejus metus rengtų ataskaitas apie tai, kaip Leipcigo chartija buvo įtraukta į jų nacionalinę ar regioninę miestų politiką, pabrėžiant, kaip Europos politika ir finansavimas, ypač sanglaudos politika, padėjo įgyvendinti Leipcigo chartijos principus ir tikslus; |
| --- | --- |

42.

| 43. | primena, kad svarbu, jog Europos Komisija ir toliau atliktų svarbų vaidmenį koordinuojant ir įgyvendinant ES miestų darbotvarkę ir Leipcigo chartiją. Šiuo požiūriu verta priminti pasiūlymą už institucijų ryšius ir perspektyvas atsakingą pirmininko pavaduotoją paskirti Miestų darbotvarkės koordinatoriumi, kas taip pat užtikrintų glaudžią sąsają su geresnio reglamentavimo darbotvarke. Koordinavimas šioje srityje taip pat padėtų užkirsti kelią fragmentiškai miestų vizijai ir politikos, kuri yra susijusi su kiekvieno generalinio direktorato specifine perspektyva, miestų aspektui; |
| --- | --- |

43.

| 44. | siekiant užtikrinti, kad Leipcigo chartija kiek įmanoma būtų privaloma ES, valstybėms narėms, vietos ir regionų valdžios institucijoms, ragina 2020 m. lapkričio 30 d. neoficialiame ministrų, atsakingų už miestų plėtrą, susitikime priėmus atnaujintą Leipcigo chartiją priimti privalomas Bendrųjų reikalų tarybos išvadas. Taip pat ateityje Tarybai pirmininkausiančios valstybės narės turi būti raginamos savo atitinkamose darbo programose tęsti diskusijas dėl miestų darbotvarkės. |
| --- | --- |

44.

2020 m. spalio 14 d., Briuselis

Europos regionų komiteto pirmininkas

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

| 2020 12 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 440/125 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 440/125

---

Europos regionų komiteto nuomonė. Nauja Europos pramonės strategija

(2020/C 440/21)

| Pranešėja: | Jeannette BALJEU (NL / Renew Europe), Pietų Olandijos provincijos tarybos narė |
| --- | --- |
| Pamatiniai dokumentai: | Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Nauja Europos pramonės strategija“,
  COM(2020) 102 final |

Pranešėja:

Jeannette BALJEU (NL / Renew Europe), Pietų Olandijos provincijos tarybos narė

Pamatiniai dokumentai:

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Nauja Europos pramonės strategija“,

COM(2020) 102 final

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | pabrėžia, kad pramonė yra gyvybiškai svarbi Europos regionams bei miestams ir dešimtims milijonų darbo vietų, kurias ji sukuria; dėl savo pobūdžio ji funkcionuoja pasaulinėje aplinkoje, kurioje prekyba yra svarbus augimo variklis, atnešdama ir naudos, ir iššūkių; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palankiai vertina Europos Komisijos komunikatą dėl naujos Europos pramonės strategijos (1) ir tai, kad jame daugiausia dėmesio skiriama pramonės ekosistemoms; pabrėžia, kad šios ekosistemos dažnai būna regioninės ir kad jos dažnai per tiekimo grandines arba keitimosi žiniomis tinklus yra susijusios su kitomis regioninėmis ekosistemomis; pabrėžia, kad todėl nauja Europos pramonės strategija turėtų būti grindžiama daugiapakopiu valdymu, pagal kurį kiekvienam lygmeniui būtų suteikta aiški atsakomybė ir ištekliai įgyvendinimui, ir akcentuoja, kad visų suinteresuotųjų subjektų parama yra būtina dvejopos žaliosios ir skaitmeninės pramonės pertvarkos tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mano, kad tik su dideliu ir veiksmingu pramonės indėliu galima iš tiesų išplėtoti visą žaliojo kurso, kaip Europos augimo strategijos, potencialą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad dėl šios priežasties pagal naują ES pramonės strategiją turi būti stiprinamas teritorinis aspektas, kad regionai ir miestai, kaip arčiausiai piliečių ir ekosistemų esančios valdžios institucijos, prisiimtų atsakomybę už savo pramonės dvejopą žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, taip pat atsižvelgtų į ir tai, kad reikia užtikrinti tęstinį profesinį mokymą ir tobulinti įgūdžius, kurių reikės darbuotojams, dėl pertvarkos galintiems prarasti darbą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | palankiai vertina pramonės politikos peržiūrą, planuojamą pirmąjį 2021 m. pusmetį, apie kurią Europos Komisijos Pirmininkė Ursula von der Leyen paskelbė savo rugsėjo 16 d. pranešime apie Sąjungos padėtį; atsižvelgiant į beprecedentį gamybos ir tiekimo grandinių sutrikimą, tokia peržiūra turėtų būti grindžiama įgyta patirtimi ir pamokomis, todėl Komitetas primygtinai ragina į peržiūrą įtraukti stipresnį teritorinį aspektą, kad Europos pramonė taptų iš tiesų atspari ir pasirengusi ateities iššūkiams; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad regionų ir vietos valdžios institucijoms yra suteiktos svarbios kompetencijos politikos srityse, kurios daro poveikį pramonės vystymuisi ir gali sutelkti daug įvairių priemonių, galinčių padėti įgyvendinti visapusišką ir plataus užmojo ES pramonės politikos strategiją, skirtą užtikrinti ekonomikos atsparumą struktūrinių permainų laikotarpiu; prašo, kad Komisija, ateityje rengdama naująją ES pramonės politikos strategiją, įtrauktų vietos ir regionų lygmenį; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad regionai gali ir nori rodyti pavyzdį bandydami naujus metodus ir priemones, skirtus žaliajai ir skaitmeninei pertvarkai įgyvendinti, ir padėti stiprinti regioninius branduolius, kurie sudaro stiprių Europos inovacijų ekosistemų pagrindą, o tarpregioninis subjektų bendradarbiavimas padeda kurti Europos vertės grandines. ES nustatomos pamatinės sąlygos sukuria vienodas sąlygas vidaus rinkoje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | yra įsitikinęs, kad reikės ne tik stabilizuoti medicinos prietaisų, medicinos medžiagų ir vaistų tiekimo ir gamybos grandines, bet ir jas pertvarkyti į visu pajėgumu veikiančią ekosistemą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad Europa patiria precedento neturinčią pandemiją, kurios rimti padariniai gali sukelti pasaulinę ekonomikos krizę; primygtinai ragina ekonomikos gaivinimą suderinti su ekologijos, skaitmeninimo ir socialiniais aspektais; |
| --- | --- |

9.

| 10. | palankiai vertina Europos Parlamento rezoliuciją dėl suderintų ES veiksmų kovojant su COVID-19 pandemija ir jos padariniais (2); pritaria Komisijos tikslui parengti naują ES pramonės strategiją siekiant konkurencingesnės ir atsparesnės pramonės, kai susiduriama su pasaulinio masto sukrėtimais; ragina Komisiją bendrosios rinkos stiprinimą laikyti prioritetu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | siūlo taikyti dviejų etapų pramonės strategiją: pirmuoju etapu daugiausia dėmesio skirti pramonės išlikimui, antruoju – žaliosios, nepriklausomos nuo iškastinio kuro ir labiau skaitmenizuotos ekonomikos atkūrimui ir atnaujinimui; pabrėžia, kad šie etapai turi būti įgyvendinami laikantis „regioninio atsparumo“ koncepcijos, t. y. gerinant regionų gebėjimą atlaikyti, absorbuoti ar įveikti vidaus ar išorės ekonominius sukrėtimus (3); |
| --- | --- |

11.

| 12. | remia Europos tikslą pradėti greitą ir nuoseklų perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ir skaitmeninės lyderystės; pabrėžia, kad tam, kad būtų pasiekti šie tikslai, žaliasis kursas turi tapti naujos ES pramonės strategijos pagrindu; pabrėžia vietos ir regionų aspekto svarbą; laikosi nuomonės, kad naujų neutralizuoto poveikio klimatui ir žiedinių produktų rinkų kūrimas ir plėtojimas turėtų išlikti pagrindiniu Europos pramonės strategijos tikslu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pabrėžia, kad neutralaus poveikio klimatui tikslas turi būti pasiektas vietos ir regionų lygmeniu ir kad pertvarka turės didžiausią poveikį energijai imliems regionams; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad energijai imliems ir nuo užsienio prekybos priklausomiems žaliavų sektoriams, užtikrinantiems vertės kūrimą ir užimtumą regionuose, dėl konkurencinių priežasčių labai svarbu, kad visiems vidaus ir užsienio rinkos dalyviams būtų užtikrintos vienodos sąlygos. Tai pasakytina ne tik apie ES užsienio prekybos politiką, bet ir apie reikalavimus klimato apsaugai ir energetikai. ES rengiant gausybę planų ir teisėkūros priemonių žaliavų sektoriams itin svarbu užtikrinti pakankamą apsaugą nuo anglies dioksido nutekėjimo; mano, kad siekiant užtikrinti atsinaujinančiosios energijos konkurencingumą būtina nustatyti veiksmingą išmetamo CO2 kiekio kainą; |
| --- | --- |

14.

| 15. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl Teisingos pertvarkos mechanizmo (4), pagal kurį bus sutelkta iki 100 mlrd. EUR siekiant užtikrinti teisingą dideliu taršos anglies dioksidu intensyvumu pasižyminčių regionų pertvarką jiems toliau transformuojant savo pramonę ir ekonomiką; |
| --- | --- |

15.

| 16. | palankiai vertina naująjį Žiedinės ekonomikos veiksmų planą (5), kuriame siūlomos įvairios priemonės, leisiančios ES pramonei pasinaudoti labiau žiedinio ir biologinio požiūrio teikiamomis galimybėmis ir taip užtikrinti švaresnę ir konkurencingesnę pramonę mažinant poveikį aplinkai, konkurenciją dėl ribotų išteklių ir gamybos sąnaudas. Tai taip pat gali sumažinti priklausomybę nuo energijos ir išteklių importo; pabrėžia perėjimo prie biologinės ir žiedinės ekonomikos svarbą, be kita ko, užimtumui, ir darniai apstatytos aplinkos reikšmę, nes tai pagrindinis šios pertvarkos elementas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia, kad naujoji ES pramonės strategija turėtų būti įtrauki; rekomenduoja įtraukti inovacijų sekėjų grupę, kuri stengiasi neatsilikti nuo pokyčių ir juos įgyvendinti (6); |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia, kad reikia tikros bendrosios paslaugų rinkos, kuri padėtų palengvinti paslaugų teikimą pramonei; akcentuoja regionų valdžios institucijų vaidmenį sudarant palankesnes sąlygas pramonės lokalizacijai, kurią lemia šis perėjimas ir perversminės technologijos; pabrėžia, kad žiedinės gamybos tiekimo grandinės bus labiau sutelktos regioniniu mastu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | todėl pritaria tam, kad įmonės turėtų pritaikyti savo verslo modelius ir kurti naujas darbo formas, tinkamas skaitmeniniam ir tvariam amžiui; pabrėžia, kad spartesnį augimą užtikrina ir veiklą pradedančios, ir įsisteigusios įmonės; prašo Komisijos padėti diegiant inovacijas ir kuriant sistemą, pagal kurią įmonių grupės galėtų mokytis vienos iš kitų, padedamos verslo konsultantų, tarpininkų ar regioninės plėtros agentūrų, ar be jų pagalbos; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pabrėžia, kad svarbu investuoti į mokslinius tyrimus, technologinę plėtrą ir inovacijas ir užtikrinti, kad šios investicijos virstų rinkai tinkamais produktais ir paslaugomis bei našumą didinančiais pramonės procesais, kuriais atsižvelgiama į Europos tikslą iki 2050 m. užtikrinti neutralų poveikį klimatui; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pripažįsta standartizavimo ir sertifikavimo svarbą, visų pirma naujų produktų, procesų ir paslaugų, paspartinančių perėjimą prie žaliosios, skaitmeninės ir atsparios ekonomikos; prašo Komisijos užtikrinti, kad į standartizavimo procesą būtų įtrauktos ir jame dalyvautų MVĮ; |
| --- | --- |

21.

| 22. | palankiai vertina siekį sukurti pirmaujančias rinkas švarių technologijų srityje paisant strategijos verslumo dvasios ir sutinka, kad „didesnį konkurencinį pranašumą įgis tie, kurie imsis veiksmų pirmiau ir greičiau nei kiti“; pabrėžia, kad regioninės ekosistemos užtikrina geriausią aplinką naujovėms diegti dėl didelio pasitikėjimo iniciatyviais verslininkais; |
| --- | --- |

22.

| 23. | sutinka, kad Europa turi sutelkti savo jėgas, kad bendromis pastangomis būtų galima padaryti tai, ko negalima padaryti pavieniui; pabrėžia, kad siekiant šio tikslo labai svarbus yra tarpregioninis bendradarbiavimas, kuriuo siekiama skatinti „pažangiu papildomumu“ grindžiamas tarpregionines vertės grandines ir sudaryti joms palankesnes sąlygas tarp regioninių tarpsektorinių ekosistemų, susijusių su perėjimu prie žaliosios, skaitmeninės ir atsparios ekonomikos, kaip yra regioninių pažangiosios specializacijos strategijų atveju; pabrėžia, kad regioninės pažangiosios specializacijos strategijos yra geriausia turima priemonė siekiant sudaryti sąlygas bendradarbiauti regioninėse ekosistemose ir su kitomis papildomų įgūdžių turinčiomis regioninėmis ekosistemomis, taip sudarant galimybes kurti Europos masto vertės grandines ir inovacijas; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pabrėžia, kad reikia aiškios stebėsenos ir vertinimo sistemos, kaip rekomenduojama pažangiosios specializacijos strategijose; pabrėžia, kad tai turėtų būti daroma visais trimis lygmenimis: ES, valstybės narės ir regionai turėtų kas dvejus metus atlikti vertinimą; siūlo Komisijai tai įtraukti į Europos semestrą ir susieti su valstybių narių nacionaliniais reformų planais; siūlo, kad regionai šį vertinimą įtrauktų kaip mokymosi priemonę, padedančią vykdyti labiau diagnostinę stebėseną, tikrinti pažangą ir palengvinti problemų sprendimą; siūlo, kad prie regioninės inovacijų veiklos rezultatų suvestinės būtų pridėtos rekomendacijos dėl ES priemonių, kurios gali padėti gerinti rodiklius; |
| --- | --- |

24.

| 25. | remia Komisiją rengiant plataus užmojo ES įmonių grupių politiką; pabrėžia, kad svarbu susieti regionines grupes ir tinklus iš skirtingų regionų; prašo Komisijos remti šiuos tarpregioninius tinklus, nes tai papildomas būdas užmegzti ryšius individualiai Europos įmonių tinkle ir Europos klasterių bendradarbiavimo platformoje; siūlo, kad ES įmonių grupių politika taptų neatsiejama naujosios ES pramonės strategijos dalimi; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pabrėžia, kad sanglaudos politika turėtų būti svarbi priemonė įgyvendinant teritorinį požiūrį į pramonės plėtrą siekiant atsižvelgti į skirtingą perėjimo prie anglies dioksido neišskiriančios ekonomikos modelio poveikį regionams ir ragina parengti tinkamus tikslus ir paramos priemones planuojant kitą sanglaudos politikos etapą; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pripažįsta, kad regionams reikia strateginių gairių šiai pramonės pertvarkai, kad būtų galima veiksmingai ir efektyviai pripažinti esamas jų pasirengimo pramonės pertvarkai spragas; todėl prašo Komisijos padėti sukurti priemones, kuriomis būtų galima parengti aiškų veiksmų planą regionams, laikantis specialiai pritaikyto požiūrio siekiant užtikrinti pirmavimą pramonės srityje; tokia priemonė turėtų papildyti naują ES pramonės strategiją ir padėti regionams tikslingai nukreipti susijusias sanglaudos politikos investicijas programavimo laikotarpiui po 2020 m.; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pabrėžia galimą valdžios institucijų vaidmenį į inovacijas orientuotuose žaliuosiuose viešuosiuose pirkimuose, pavyzdžiui, tvaraus ir pažangaus judumo srityje ar statybos pramonėje, ir būtinybę kuo labiau sumažinti regionų valdžios institucijoms kylančią riziką; |
| --- | --- |

28.

| 29. | apgailestauja, kad įgyvendinant 9-ąjį darnaus vystymosi tikslą (DVT), susijusį su atsparios infrastruktūros kūrimu, įtraukios ir tvarios industrializacijos bei naujovių skatinimu, padaryta tik nedidelė pažanga. Visų pirma ES bendrosios vidaus išlaidos MTTP, palyginti su BVP, stabilizavosi ir sudarė šiek tiek daugiau nei 2 proc. (7); pabrėžia, kad inovacijos Europoje diegiamos ir skleidžiamos lėtai; atkreipia dėmesį į tai, kad dauguma inovacijų pramonėje susijusios su naujais verslo modeliais, derinant skaitmenines technologijas ir paslaugų koncepcijas; pabrėžia, kad regionams tenka svarbus vaidmuo, kai reikia paspartinti inovacijų diegimą ir sklaidą, pavyzdžiui, pasitelkiant Europos skaitmeninių inovacijų centrų tinklą, bandomuosius įrenginius ir vietos laboratorijas; pabrėžia, kad reikia naujos priemonės, kaip siūloma INTERREG reglamente dėl tarpregioninių investicijų į inovacijas; |
| --- | --- |

29.

| 30. | prašo Komisijos remti Europos pramonę, ypač energijai imliuose regionuose, pereinant prie neutralaus poveikio klimatui iki 2050 m. ir nustatyti plataus užmojo tačiau realistiškus vidutinės trukmės ir ilgalaikius sektorių tikslus, atitinkančius Europos žaliąjį kursą ir Paryžiaus susitarimą, bei pateikti veiksmų planus, kad jie būtų įgyvendinti bendradarbiaujant su regionų ir vietos suinteresuotaisiais subjektais, taip pat pabrėžia teisingos pertvarkos svarbą įmonėms ir piliečiams, kaip nurodyta Teisingos pertvarkos mechanizme; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ragina Europos inovacijų tarybą padėti plėsti visas sparčiai augančias, o ne tik veiklą pradedančias įmones; pabrėžia, kad labai sparčiai augančios MVĮ yra ne naujos, o jau įsitvirtinusios bendrovės, kurios rado naują būdą augti skaitmenindamos ir (arba) užtikrindamos, kad jų produktai, procesai ar paslaugos būtų tvaresni; |
| --- | --- |

31.

| 32. | sutinka, kad Europa turėtų kiek įmanoma visapusiškiau pasinaudoti masto, greičio ir aprėpties ekonomija, tačiau norėtų pabrėžti, kad regionų vaidmuo yra pasiūlyti areną ne tik vietos inovacijoms, bet ir bendradarbiaujantiems regionams, kad padėtų sutelkti didžiulę kompetencijų įvairovę Europoje ir jas integruoti į tarpregionines vertės grandines, galinčias konkuruoti su didesnėmis įmonėmis už Europos ribų; prašo Komisijos toliau sudaryti sąlygas tarpregioniniam bendradarbiavimui vertės grandinėje užtikrinant tarpregioninių pramoninių parodomųjų projektų finansavimą; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pabrėžia būtinybę aukštąjį mokslą ir profesinį rengimą labiau pritaikyti skaitmeniniam amžiui; akcentuoja, kad skaitmeninių inovacijų centrai gali ne tik spartinti ir skleisti inovacijas, bet ir rengti ateities pramonės darbuotojus; pabrėžia, kad šie centrai turi būti prieinami MVĮ; ragina Komisiją labiau remti gebėjimų stiprinimą ir keitimąsi patirtimi, kaip tai daroma, pavyzdžiui, raginant steigti profesinio meistriškumo centrus (COVE); |
| --- | --- |

33.

| 34. | pritaria, kad reikia Įgūdžių pakto; prašo Komisijos į šį paktą kaip svarbų partnerį įtraukti regionus; pabrėžia, kad regionų lygmuo yra geriausiai organizuotas lygmuo, galintis koordinuoti darbuotojų įgūdžių tobulinimą (kvalifikacijos kėlimą ir perkvalifikavimą) ir užtikrinti jų judumą iš nuosmukį patiriančių sektorių į augančius sektorius ir kad dėl COVID-19 epidemijos poveikio svarbu suteikti vienodas galimybes persikvalifikuoti darbuotojams, vadovams ir verslininkams; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pripažįsta bendriems Europos interesams svarbių projektų (angl. IPCEI) ir aljansų potencialą; prašo Komisijos užtikrinti, kad jie būtų įtraukesni, suteikiant galimybę juose dalyvauti regionams ir MVĮ; šiuo požiūriu pabrėžia viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimo ir pramonės aljansų kūrimo potencialą, pavyzdžiui, baterijų technologijų, plastikų ir mikroelektronikos srityse, siekiant padėti plėtoti technologijas ir užtikrinti finansavimą; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pripažįsta geopolitinį užsienio investicijų pavojų ir pernelyg didelę priklausomybę nuo pasaulinių tiekimo ir vertės grandinių; prašo Komisijos į strategiją įtraukti priemones, kurios padėtų kovoti su dabartine krize, kurią sukėlė COVID-19 pandemija, ir pasirengti naujoms galimoms pandemijoms ateityje siekiant užtikrinti Europos visuomenės ir ekonomikos atsparumą, pavyzdžiui, pasirengiant alternatyvioms medicininės įrangos Europos tiekimo grandinėms, grindžiamoms mažomis sąnaudomis ir ekonomiškomis inovacijomis naujų pandemijų ar rimtų epidemijų atvejais; |
| --- | --- |

36.

| 37. | prašo sukurti Europos dirbtinio intelekto, robotikos ir susijusių technologijų teisinę sistemą (8), kuri būtų skirta spręsti etikos principų ir pagrindinių teisių klausimus jų kūrimo, diegimo ir naudojimo srityse, taip pat saugos ir atsakomybės klausimus. Europos pramonės inovacijoms ir konkurencingumui reikės horizontaliosios sistemos, kuri atspindėtų Europos Sąjungos vertybes ir principus. Ji suteiks konkrečių gairių ir teisinio tikrumo tiek piliečiams, tiek įmonėms, įskaitant už Europos ribų esančias įmones. Šiuo metu aiškių saugos ir atsakomybės nuostatų trūkumas didina teisinį netikrumą vartotojams ir įmonėms, kurios gamina ir parduoda su dirbtiniu intelektu susijusius produktus, taip pat piliečiams, kurie naudoja dirbtinio intelekto prietaikas; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pabrėžia žiedinės ekonomikos veiksmų plano svarbą, nes jis suteikia postūmį geografiškai trumpesnėms tiekimo grandinėms; pabrėžia, kad žiedinė ekonomika daro poveikį beveik visų rūšių įmonių grupėms ir pramonės sektoriams; nors šiuo metu dedama daug pastangų pertvarkyti tradicinius ekonomikos ir verslo modelius, vienos MVĮ nėra pasirengusios šiai pertvarkai, o kitos nori imtis veiksmų, bet nežino kaip; pabrėžia, kad mažesnėms įmonėms iškyla daugiau sunkumų, kai jos pasirenka žiediškumą, nes jų galimybės, ištekliai, laikas ir turimos žinios yra ribotos norint investuoti ir laikytis susijusių administracinių formalumų ir reglamentų bei standartų; prašo Komisijos priimti palankesnę politiką perėjimui prie žiedinės ekonomikos stiprinti; prašo Komisijos pritaikyti teisės aktus šiam perėjimui palengvinti, o ne apsunkinti; šiuo požiūriu žiedinei ekonomikai būtų naudinga bendroji atliekų rinka; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ragina iš naujo derėtis dėl Energetikos chartijos sutarties siekiant skatinti investicijas į tvarią energetiką ir suderinti ją su Paryžiaus susitarimu. Naujų derybų metu taip pat turėtų būti patvirtinta pasirašančiųjų valstybių ir jų valdžios institucijų „teisė reglamentuoti“; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pritaria tam, kad būtų pradėtas taikyti su PPO taisyklėmis suderinamas anglies dioksido pasienio koregavimo mechanizmas, pagal kurį pasauliniu mastu būtų stiprinami klimato politikos veiksmai ir pramonės įmonės būtų apsaugotos nuo nesąžiningos konkurencijos; rekomenduoja, kad pasiūlymais dėl naujų ES nuosavų išteklių būtų užtikrinamas paprastumas ir skaidrumas atsižvelgiant į nacionalines kompetencijas; |
| --- | --- |

40.

| 41. | mano, kad siekiant išlaikyti lyderystę technologijų srityje ir įgyti skaitmeninį ir technologinį suverenumą, ES ir jos valstybės narės turėtų išsaugoti teisę blokuoti ES nepriklausančių valstybių ar valstybių remiamų subjektų priešišką strateginių ES bendrovių perėmimą ir prašo Komisijos reformuoti konkurencijos politiką, kad būtų išlaikyta gyvybiškai svarbi Europos bendroji rinka, kartu stiprinant ES įsisteigusių bendrovių padėtį pasaulio rinkose; |
| --- | --- |

41.

| 42. | sutinka, kad turime didinti investicijas į inovacijas; prašo Komisijos ugdyti susitaikymo su nesėkme kultūrą; pabrėžia, kad nesėkmė inovacijų srityje gali būti labai vertinga galimybė išmokti sėkmės, tačiau tik tuo atveju, jei įmonėms bus suteikta dar viena galimybė pasinaudoti įgyta patirtimi, susijusia su neperspektyviais sprendimais; todėl prašo Komisijos palengvinti įgytos patirties sklaidą tarp regioninių įmonių grupių ir tinklų; |
| --- | --- |

42.

| 43. | prašo Komisijos suteikti paramą regionams, kurie padėtų įmonėms rasti tinkamus Europos partnerius, jei jos nori sumažinti savo priklausomybę nuo pasaulinių tiekimo grandinių, ypač vertės grandinių, nes regionai gali padėti rasti partnerių ir sudaryti palankesnes sąlygas ryšių užmezgimui; |
| --- | --- |

43.

| 44. | prašo Komisijos strateginėje skaitmeninėje infrastruktūroje taip pat atsižvelgti į pagrindinių skaitmeninių technologijų, pavyzdžiui, kvantinės kompiuterijos strateginiuose sektoriuose, taikomąsias programas; pabrėžia, kad šios taikomosios programos yra labai svarbios Europos skaitmeninei transformacijai siekiant užtikrinti kuo didesnį ekonominį ir socialinį poveikį; be taikomųjų programų skaitmeninės technologijos yra problemos ieškantys sprendimai, tuo tarpu įmonės ieško būdų, kaip pasinaudoti verslo galimybėmis; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pabrėžia regionų valdžios institucijų ir regioninių branduolių ar tinklų dalyvavimo aljansuose svarbą ir prašo, kad regionų valdžios institucijos arba bent Regionų komiteto atstovas dalyvautų Pramonės forume, ypač analizuojant pramonės pavojus ir poreikius, susijusius su pramonės ekosistemomis, kuriuos, Regionų komiteto nuomone, sudaro „regioninės“ verslumu ir inovacijomis grindžiamos ekosistemos; |
| --- | --- |

45.

| 46. | dar kartą ragina sustiprinti ES paramą regioninėms ekosistemoms ir branduoliams remiantis tarpregioninėmis investicijomis į inovacijas, atsižvelgiant į suderinamumą su žaliuoju kursu ir taikant pažangiosios specializacijos požiūrį ir išplečiant esamas iniciatyvas, pavyzdžiui, pramonės modernizavimo pažangiosios specializacijos platformą ir bandomąją regionų, kuriuose vyksta pramonės pertvarka, iniciatyvą; be to, mano, kad svarbu sukurti priemones bendriems tarpregioniniams pramonės investicijų projektams įgyvendinti, glaudžiai bendradarbiaujant su regionais ir įgyvendinant pažangiosios specializacijos partnerystes; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pabrėžia, kad dvejopa pertvarka bus sėkminga tik tuo atveju, jei visi suinteresuotieji subjektai bus vienodai įtraukti į persvarstytą ES pramonės strategiją; teigia, kad aiški komunikacija ir atviras dialogas su visais suinteresuotaisiais subjektais yra itin svarbūs, nes tiek dėl pramonės, tiek dėl visuomenės transformacijos masto visais politikos lygmenimis būtini neatidėliotini visų suinteresuotųjų subjektų veiksmai, bendra vizija ir kompleksiniai sprendimai ir tik laikantis daugiapakopio valdymo požiūrio galima užtikrinti suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą priimant sprendimus dėl tokio masto ekonominės politikos; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ragina Komisiją nustatyti priemones, kuriomis būtų siekiama pertvarkyti įmonių gamybą, nes tokią būtinybę lėmė pandemijos COVID-19 išplitimas ir kartu besikeičiantys gyventojų poreikiai; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ragina Komisiją regionus ir miestus įtraukti į naujos Europos pramonės strategijos kūrimo procesą; pakartoja, kad regionai ir miestai nori ir gali rodyti pavyzdį formuojant Europos pramonės dvejopos pertvarkos teritorinį matmenį. |
| --- | --- |

49.

2020 m. spalio 14 d., Briuselis

Europos regionų komiteto pirmininkas

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  COM(2020) 102 final.

1

(2)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2020-0054_LT.pdf

2

(3)  ECR2: „Economic Crisis: resilience of regions“: www.espon.eu/programme/projects/espon-2013/applied-research/ecr2-economic-crisis-resilience-regions

3

(4)  COM(2020) 22 final.

4

(5)  COM(2020) 98 final.

5

(6)  „A geographically fair EU industrial strategy“: https://wms.flexious.be/editor/plugins/imagemanager/content/2140/PDF/2019/Geographically_fair_EU.pdf

6

(7)  2020 m. birželio 22 d. Eurostato DVT įgyvendinimo ataskaita.

7

(8)  Žr. Guido Rink (PES / NL) parengtą RK nuomonę dėl Baltosios knygos dėl dirbtinio intelekto: https://cor.europa.eu/EN/our-work/Pages/OpinionTimeline.aspx?opId=CDR-2014-2020.

8

---

III Parengiamieji aktai

Regionų komitetas

Mišrus posėdis naudojantis Interactio. RK 140-oji plenarinė sesija, 2020 10 12–2020 10 14

| 2020 12 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 440/131 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 440/131

---

Europos regionų komiteto nuomonė. Programa „ES – sveikatos labui“ (EU4Health)

(2020/C 440/22)

| Pamatiniai dokumentai: | Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. laikotarpio Sąjungos veiksmų sveikatos srityje programa (programa „ES – sveikatos labui“) ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 282/2014 |
| --- | --- |

Pamatiniai dokumentai:

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. laikotarpio Sąjungos veiksmų sveikatos srityje programa (programa „ES – sveikatos labui“) ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 282/2014

I.   SIŪLOMI PAKEITIMAI

1 pakeitimas

6 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| nors valstybės narės yra atsakingos už savo sveikatos politiką, tikimasi, kad jos užtikrins visuomenės sveikatos apsaugą parodydamos Europos solidarumą. Tebesitęsiančios COVID-19 krizės metu įgyta patirtis parodė, kad reikia imtis tolesnių ryžtingų veiksmų Sąjungos lygmeniu siekiant remti valstybių narių bendradarbiavimą ir veiksmų koordinavimą, kad būtų pagerinta sunkių žmonių ligų plitimo tarpvalstybiniu mastu prevencija ir kontrolė, kovojama su kitomis didelėmis tarpvalstybinėmis grėsmėmis sveikatai ir užtikrinama Sąjungos žmonių sveikata ir gerovė; | nors valstybės narės yra atsakingos už savo sveikatos politiką, tikimasi, kad jos užtikrins visuomenės sveikatos apsaugą parodydamos Europos solidarumą
  , kaip nustatyta ir SESV 222 straipsnyje, kuriame nurodoma, kad Sąjunga ir valstybės narės veikia bendrai ir solidariai.
  Tebesitęsiančios COVID-19 krizės metu įgyta patirtis parodė, kad reikia imtis tolesnių ryžtingų veiksmų Sąjungos lygmeniu siekiant remti valstybių narių
  ir regionų bei vietos valdžios institucijų, taip pat, prireikus, viešųjų įstaigų
  bendradarbiavimą ir veiksmų koordinavimą, kad būtų pagerinta sunkių žmonių ligų plitimo tarpvalstybiniu mastu prevencija ir kontrolė
  , skatinami kurti ir teikiami ligų prevencijai ir gydymui reikalingi produktai,
  kovojama su kitomis didelėmis tarpvalstybinėmis grėsmėmis sveikatai ir užtikrinama Sąjungos žmonių sveikata ir gerovė; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

nors valstybės narės yra atsakingos už savo sveikatos politiką, tikimasi, kad jos užtikrins visuomenės sveikatos apsaugą parodydamos Europos solidarumą. Tebesitęsiančios COVID-19 krizės metu įgyta patirtis parodė, kad reikia imtis tolesnių ryžtingų veiksmų Sąjungos lygmeniu siekiant remti valstybių narių bendradarbiavimą ir veiksmų koordinavimą, kad būtų pagerinta sunkių žmonių ligų plitimo tarpvalstybiniu mastu prevencija ir kontrolė, kovojama su kitomis didelėmis tarpvalstybinėmis grėsmėmis sveikatai ir užtikrinama Sąjungos žmonių sveikata ir gerovė;

nors valstybės narės yra atsakingos už savo sveikatos politiką, tikimasi, kad jos užtikrins visuomenės sveikatos apsaugą parodydamos Europos solidarumą
  , kaip nustatyta ir SESV 222 straipsnyje, kuriame nurodoma, kad Sąjunga ir valstybės narės veikia bendrai ir solidariai.
  Tebesitęsiančios COVID-19 krizės metu įgyta patirtis parodė, kad reikia imtis tolesnių ryžtingų veiksmų Sąjungos lygmeniu siekiant remti valstybių narių
  ir regionų bei vietos valdžios institucijų, taip pat, prireikus, viešųjų įstaigų
  bendradarbiavimą ir veiksmų koordinavimą, kad būtų pagerinta sunkių žmonių ligų plitimo tarpvalstybiniu mastu prevencija ir kontrolė
  , skatinami kurti ir teikiami ligų prevencijai ir gydymui reikalingi produktai,
  kovojama su kitomis didelėmis tarpvalstybinėmis grėsmėmis sveikatai ir užtikrinama Sąjungos žmonių sveikata ir gerovė;

Paaiškinimas

Svarbu priminti valstybių narių solidarumo sveikatos srityje dvasią.

2 pakeitimas

10 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| atsižvelgiant į tai, kad tarpvalstybinės grėsmės sveikatai yra didelės, pagal Programą turėtų būti remiamos koordinuotos Sąjungos lygmens visuomenės sveikatos priemonės, skirtos įvairiems tokių grėsmių aspektams šalinti. Siekiant didinti Sąjungos pajėgumus pasirengti sveikatos krizėms, į jas reaguoti ir jas valdyti, pagal Programą turėtų būti remiami veiksmai, kurių imamasi pasitelkiant Europos Parlamento ir Tarybos sprendime 1082/2013/ES nustatytus mechanizmus ir struktūras, ir kitus susijusius Sąjungos lygmeniu sukurtus mechanizmus ir struktūras. Tai galėtų būti strateginiame rezerve kaupiami būtiniausi medicinos reikmenys
  arba
  didinami reagavimo į krizes pajėgumai, taikomos su skiepijimu ir imunizacija susijusios prevencinės priemonės ir griežtesnės priežiūros programos. Atsižvelgiant į tai, pagal Programą turėtų būti didinami Sąjungos, nacionalinio, regioninio ir vietos lygmens subjektų pajėgumai užkirsti kelią Sąjungos masto ir tarpsektorinėms krizėms, joms pasirengti, stebėti, valdyti ir reaguoti į jas, įskaitant nenumatytų atvejų planavimą ir pasirengimo veiklą, laikantis bendros sveikatos koncepcijos. Programa turėtų padėti sukurti integruotą kompleksinę pranešimo apie riziką sistemą, veikiančią visais sveikatos krizės etapais – prevencijos, pasirengimo ir reagavimo; | atsižvelgiant į tai, kad tarpvalstybinės grėsmės sveikatai yra didelės, pagal Programą turėtų būti remiamos koordinuotos Sąjungos lygmens visuomenės sveikatos priemonės, skirtos įvairiems tokių grėsmių aspektams šalinti. Siekiant didinti Sąjungos pajėgumus pasirengti sveikatos krizėms, į jas reaguoti ir jas valdyti, pagal Programą turėtų būti remiami veiksmai, kurių imamasi pasitelkiant Europos Parlamento ir Tarybos sprendime 1082/2013/ES nustatytus mechanizmus ir struktūras, ir kitus susijusius Sąjungos lygmeniu sukurtus mechanizmus ir struktūras. Tai galėtų būti strateginiame rezerve kaupiami būtiniausi medicinos reikmenys
  , parama investicijoms į medicinos priemonių ir farmacijos produktų, skirtų kovai su pandemijomis ir kitomis visuomenės sveikatą pakertančiomis ligomis, gamybą siekiant Europos suverenumo
  , didinami reagavimo į krizes pajėgumai
  arba parama valstybėms narėms rengiant statistinį protokolą, leidžiantį palyginti duomenis apie pandemijų poveikį NUTS 2 lygio regionams,
  taikomos su skiepijimu ir imunizacija susijusios prevencinės priemonės ir griežtesnės priežiūros programos. Atsižvelgiant į tai, pagal Programą turėtų būti didinami Sąjungos, nacionalinio, regioninio ir vietos lygmens subjektų pajėgumai užkirsti kelią Sąjungos masto ir tarpsektorinėms krizėms, joms pasirengti, stebėti, valdyti ir reaguoti į jas, įskaitant nenumatytų atvejų planavimą ir pasirengimo veiklą, laikantis bendros sveikatos koncepcijos. Programa turėtų padėti sukurti integruotą kompleksinę pranešimo apie riziką sistemą, veikiančią visais sveikatos krizės etapais – prevencijos, pasirengimo ir reagavimo; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

atsižvelgiant į tai, kad tarpvalstybinės grėsmės sveikatai yra didelės, pagal Programą turėtų būti remiamos koordinuotos Sąjungos lygmens visuomenės sveikatos priemonės, skirtos įvairiems tokių grėsmių aspektams šalinti. Siekiant didinti Sąjungos pajėgumus pasirengti sveikatos krizėms, į jas reaguoti ir jas valdyti, pagal Programą turėtų būti remiami veiksmai, kurių imamasi pasitelkiant Europos Parlamento ir Tarybos sprendime 1082/2013/ES nustatytus mechanizmus ir struktūras, ir kitus susijusius Sąjungos lygmeniu sukurtus mechanizmus ir struktūras. Tai galėtų būti strateginiame rezerve kaupiami būtiniausi medicinos reikmenys
  arba
  didinami reagavimo į krizes pajėgumai, taikomos su skiepijimu ir imunizacija susijusios prevencinės priemonės ir griežtesnės priežiūros programos. Atsižvelgiant į tai, pagal Programą turėtų būti didinami Sąjungos, nacionalinio, regioninio ir vietos lygmens subjektų pajėgumai užkirsti kelią Sąjungos masto ir tarpsektorinėms krizėms, joms pasirengti, stebėti, valdyti ir reaguoti į jas, įskaitant nenumatytų atvejų planavimą ir pasirengimo veiklą, laikantis bendros sveikatos koncepcijos. Programa turėtų padėti sukurti integruotą kompleksinę pranešimo apie riziką sistemą, veikiančią visais sveikatos krizės etapais – prevencijos, pasirengimo ir reagavimo;

atsižvelgiant į tai, kad tarpvalstybinės grėsmės sveikatai yra didelės, pagal Programą turėtų būti remiamos koordinuotos Sąjungos lygmens visuomenės sveikatos priemonės, skirtos įvairiems tokių grėsmių aspektams šalinti. Siekiant didinti Sąjungos pajėgumus pasirengti sveikatos krizėms, į jas reaguoti ir jas valdyti, pagal Programą turėtų būti remiami veiksmai, kurių imamasi pasitelkiant Europos Parlamento ir Tarybos sprendime 1082/2013/ES nustatytus mechanizmus ir struktūras, ir kitus susijusius Sąjungos lygmeniu sukurtus mechanizmus ir struktūras. Tai galėtų būti strateginiame rezerve kaupiami būtiniausi medicinos reikmenys
  , parama investicijoms į medicinos priemonių ir farmacijos produktų, skirtų kovai su pandemijomis ir kitomis visuomenės sveikatą pakertančiomis ligomis, gamybą siekiant Europos suverenumo
  , didinami reagavimo į krizes pajėgumai
  arba parama valstybėms narėms rengiant statistinį protokolą, leidžiantį palyginti duomenis apie pandemijų poveikį NUTS 2 lygio regionams,
  taikomos su skiepijimu ir imunizacija susijusios prevencinės priemonės ir griežtesnės priežiūros programos. Atsižvelgiant į tai, pagal Programą turėtų būti didinami Sąjungos, nacionalinio, regioninio ir vietos lygmens subjektų pajėgumai užkirsti kelią Sąjungos masto ir tarpsektorinėms krizėms, joms pasirengti, stebėti, valdyti ir reaguoti į jas, įskaitant nenumatytų atvejų planavimą ir pasirengimo veiklą, laikantis bendros sveikatos koncepcijos. Programa turėtų padėti sukurti integruotą kompleksinę pranešimo apie riziką sistemą, veikiančią visais sveikatos krizės etapais – prevencijos, pasirengimo ir reagavimo;

Paaiškinimas

Reikės didelių investicijų į medicinos priemonių ir farmacijos produktų, skirtų kovai su pandemijomis, gamybą.

Be to, valstybės narės turės keistis statistiniais duomenimis.

3 pakeitimas

12 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| siekiant apsaugoti pažeidžiamus asmenis, įskaitant psichikos ir lėtinėmis ligomis sergančius asmenis, pagal Programą taip pat turėtų būti skatinama imtis veiksmų, kuriais būtų švelninamas sveikatos krizės šalutinis poveikis tokioms pažeidžiamoms grupėms priklausantiems asmenims; | siekiant apsaugoti pažeidžiamus asmenis, įskaitant psichikos ir lėtinėmis ligomis
  (įskaitant nutukimą)
  sergančius asmenis, pagal Programą taip pat turėtų būti skatinama imtis veiksmų, kuriais būtų švelninamas sveikatos krizės šalutinis poveikis tokioms pažeidžiamoms grupėms priklausantiems asmenims.
  Siekiant užtikrinti aukštus pagrindinių sveikatos priežiūros paslaugų standartus, pagal Programą turėtų būti skatinama, ypač krizės ir pandemijos metu, naudotis nuotoline medicina; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

siekiant apsaugoti pažeidžiamus asmenis, įskaitant psichikos ir lėtinėmis ligomis sergančius asmenis, pagal Programą taip pat turėtų būti skatinama imtis veiksmų, kuriais būtų švelninamas sveikatos krizės šalutinis poveikis tokioms pažeidžiamoms grupėms priklausantiems asmenims;

siekiant apsaugoti pažeidžiamus asmenis, įskaitant psichikos ir lėtinėmis ligomis
  (įskaitant nutukimą)
  sergančius asmenis, pagal Programą taip pat turėtų būti skatinama imtis veiksmų, kuriais būtų švelninamas sveikatos krizės šalutinis poveikis tokioms pažeidžiamoms grupėms priklausantiems asmenims.
  Siekiant užtikrinti aukštus pagrindinių sveikatos priežiūros paslaugų standartus, pagal Programą turėtų būti skatinama, ypač krizės ir pandemijos metu, naudotis nuotoline medicina;

Paaiškinimas

Turi būti plėtojama nuotolinė medicina, kad ji būtų veiksminga priemonė krizės ir pandemijos metu.

4 pakeitimas

15 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| COVID-19 krizės metu įgyta patirtis parodė, kad apskritai reikia remti struktūrinę sveikatos sistemų pertvarką ir sistemines reformas visoje Sąjungoje, kad jos būtų veiksmingesnės, prieinamesnės ir atsparesnės. Atsižvelgiant į tokią pertvarką ir reformas, pagal šią Programą ir Skaitmeninės Europos programą turėtų būti remiami veiksmai, kuriais skatinama skaitmeninė sveikatos paslaugų pertvarka ir didesnis jų sąveikumas, prisidedama prie sveikatos sistemų pajėgumų didinimo siekiant skatinti ligų prevenciją ir sveikatinimą, pasiūlyti naujus priežiūros modelius ir teikti integruotas paslaugas, pradedant bendruomeninės priežiūros ir pirminės sveikatos priežiūros paslaugomis ir baigiant labai specializuotomis į žmonių poreikius orientuotomis paslaugomis, ir užtikrinama, kad visuomenės sveikatos sektoriaus darbuotojai turėtų tinkamų įgūdžių, įskaitant skaitmeninius įgūdžius. Sukūrus Europos sveikatos duomenų erdvę, sveikatos priežiūros sistemoms, mokslininkams ir valdžios institucijoms būtų sudarytos galimybės padidinti sveikatos priežiūros prieinamumą ir kokybę. Atsižvelgiant į pagrindinę teisę į profilaktinę sveikatos priežiūrą ir medicininį gydymą, įtvirtintą Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 35 straipsnyje, ir į bendras Europos Sąjungos sveikatos sistemų vertybes ir principus, išdėstytus 2006 m. birželio 2 d. Tarybos išvadose (12), pagal Programą turėtų būti remiami veiksmai, kuriais užtikrinamas sveikatos priežiūros visuotinumas ir įtraukumas, kai niekam nekliudoma naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis, ir veiksmai, kuriais užtikrinama, kad būtų tinkamai gerbiamos pacientų teisės, įskaitant teises į jų duomenų privatumą; | COVID-19 krizės metu įgyta patirtis parodė, kad apskritai reikia remti struktūrinę sveikatos sistemų pertvarką ir sistemines reformas visoje Sąjungoje, kad jos būtų veiksmingesnės, prieinamesnės ir atsparesnės.
  Įgyvendinant atnaujintą Europos semestrą šiomis reformomis reikia stiprinti Europos sveikatos priežiūros sistemų, grindžiamų tvirtomis viešosiomis paslaugomis ir didelėmis viešosiomis investicijomis, specifiškumą. Sveikatos priežiūros paslaugos yra visuotinės svarbos paslaugos, kuriomis siekiama stiprinti Europos socialinių teisių ramstį ir kurios negali veikti pagal privačiojo sektoriaus principus.
  Atsižvelgiant į tokią pertvarką ir reformas, pagal šią Programą
  ir atsižvelgiant į valstybių narių sveikatos priežiūros sistemų struktūrą turi būti numatyta, kaip valstybėse narėse organizuoti testavimo nepalankiausiomis sąlygomis (angl. stress tests) koordinavimą ir finansavimą, siekiant nustatyti trūkumus ir patikrinti reagavimo į pandemijas pajėgumus. Be to, šia Programa,
  užtikrinant sinergiją su Skaitmeninės Europos programa, turėtų būti remiami veiksmai, kuriais skatinama skaitmeninė sveikatos paslaugų pertvarka ir didesnis jų sąveikumas, prisidedama prie sveikatos sistemų pajėgumų didinimo siekiant skatinti ligų prevenciją ir sveikatinimą, pasiūlyti naujus priežiūros modelius ir teikti integruotas paslaugas, pradedant bendruomeninės priežiūros ir pirminės sveikatos priežiūros paslaugomis ir baigiant labai specializuotomis į žmonių poreikius orientuotomis paslaugomis, ir užtikrinama, kad visuomenės sveikatos sektoriaus darbuotojai turėtų tinkamų įgūdžių, įskaitant skaitmeninius įgūdžius. Sukūrus Europos sveikatos duomenų erdvę, sveikatos priežiūros sistemoms, mokslininkams ir valdžios institucijoms būtų sudarytos galimybės padidinti sveikatos priežiūros prieinamumą ir kokybę. Atsižvelgiant į pagrindinę teisę į profilaktinę sveikatos priežiūrą ir medicininį gydymą, įtvirtintą Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 35 straipsnyje, ir į bendras Europos Sąjungos sveikatos sistemų vertybes ir principus, išdėstytus 2006 m. birželio 2 d. Tarybos išvadose (12), pagal Programą turėtų būti remiami veiksmai, kuriais užtikrinamas sveikatos priežiūros visuotinumas ir įtraukumas, kai niekam nekliudoma naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis, ir veiksmai, kuriais užtikrinama, kad būtų tinkamai gerbiamos pacientų teisės, įskaitant teises į jų duomenų privatumą; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

COVID-19 krizės metu įgyta patirtis parodė, kad apskritai reikia remti struktūrinę sveikatos sistemų pertvarką ir sistemines reformas visoje Sąjungoje, kad jos būtų veiksmingesnės, prieinamesnės ir atsparesnės. Atsižvelgiant į tokią pertvarką ir reformas, pagal šią Programą ir Skaitmeninės Europos programą turėtų būti remiami veiksmai, kuriais skatinama skaitmeninė sveikatos paslaugų pertvarka ir didesnis jų sąveikumas, prisidedama prie sveikatos sistemų pajėgumų didinimo siekiant skatinti ligų prevenciją ir sveikatinimą, pasiūlyti naujus priežiūros modelius ir teikti integruotas paslaugas, pradedant bendruomeninės priežiūros ir pirminės sveikatos priežiūros paslaugomis ir baigiant labai specializuotomis į žmonių poreikius orientuotomis paslaugomis, ir užtikrinama, kad visuomenės sveikatos sektoriaus darbuotojai turėtų tinkamų įgūdžių, įskaitant skaitmeninius įgūdžius. Sukūrus Europos sveikatos duomenų erdvę, sveikatos priežiūros sistemoms, mokslininkams ir valdžios institucijoms būtų sudarytos galimybės padidinti sveikatos priežiūros prieinamumą ir kokybę. Atsižvelgiant į pagrindinę teisę į profilaktinę sveikatos priežiūrą ir medicininį gydymą, įtvirtintą Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 35 straipsnyje, ir į bendras Europos Sąjungos sveikatos sistemų vertybes ir principus, išdėstytus 2006 m. birželio 2 d. Tarybos išvadose (12), pagal Programą turėtų būti remiami veiksmai, kuriais užtikrinamas sveikatos priežiūros visuotinumas ir įtraukumas, kai niekam nekliudoma naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis, ir veiksmai, kuriais užtikrinama, kad būtų tinkamai gerbiamos pacientų teisės, įskaitant teises į jų duomenų privatumą;

COVID-19 krizės metu įgyta patirtis parodė, kad apskritai reikia remti struktūrinę sveikatos sistemų pertvarką ir sistemines reformas visoje Sąjungoje, kad jos būtų veiksmingesnės, prieinamesnės ir atsparesnės.
  Įgyvendinant atnaujintą Europos semestrą šiomis reformomis reikia stiprinti Europos sveikatos priežiūros sistemų, grindžiamų tvirtomis viešosiomis paslaugomis ir didelėmis viešosiomis investicijomis, specifiškumą. Sveikatos priežiūros paslaugos yra visuotinės svarbos paslaugos, kuriomis siekiama stiprinti Europos socialinių teisių ramstį ir kurios negali veikti pagal privačiojo sektoriaus principus.
  Atsižvelgiant į tokią pertvarką ir reformas, pagal šią Programą
  ir atsižvelgiant į valstybių narių sveikatos priežiūros sistemų struktūrą turi būti numatyta, kaip valstybėse narėse organizuoti testavimo nepalankiausiomis sąlygomis (angl. stress tests) koordinavimą ir finansavimą, siekiant nustatyti trūkumus ir patikrinti reagavimo į pandemijas pajėgumus. Be to, šia Programa,
  užtikrinant sinergiją su Skaitmeninės Europos programa, turėtų būti remiami veiksmai, kuriais skatinama skaitmeninė sveikatos paslaugų pertvarka ir didesnis jų sąveikumas, prisidedama prie sveikatos sistemų pajėgumų didinimo siekiant skatinti ligų prevenciją ir sveikatinimą, pasiūlyti naujus priežiūros modelius ir teikti integruotas paslaugas, pradedant bendruomeninės priežiūros ir pirminės sveikatos priežiūros paslaugomis ir baigiant labai specializuotomis į žmonių poreikius orientuotomis paslaugomis, ir užtikrinama, kad visuomenės sveikatos sektoriaus darbuotojai turėtų tinkamų įgūdžių, įskaitant skaitmeninius įgūdžius. Sukūrus Europos sveikatos duomenų erdvę, sveikatos priežiūros sistemoms, mokslininkams ir valdžios institucijoms būtų sudarytos galimybės padidinti sveikatos priežiūros prieinamumą ir kokybę. Atsižvelgiant į pagrindinę teisę į profilaktinę sveikatos priežiūrą ir medicininį gydymą, įtvirtintą Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 35 straipsnyje, ir į bendras Europos Sąjungos sveikatos sistemų vertybes ir principus, išdėstytus 2006 m. birželio 2 d. Tarybos išvadose (12), pagal Programą turėtų būti remiami veiksmai, kuriais užtikrinamas sveikatos priežiūros visuotinumas ir įtraukumas, kai niekam nekliudoma naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis, ir veiksmai, kuriais užtikrinama, kad būtų tinkamai gerbiamos pacientų teisės, įskaitant teises į jų duomenų privatumą;

Paaiškinimas

Kaip nurodyta pakeitime.

5 pakeitimas

18 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| todėl Programa turėtų padėti užkirsti kelią ligoms per visą asmens gyvenimą ir skatinti sveikatinimą šalinant rizikos sveikatai veiksnius, pavyzdžiui, tabako ir susijusių gaminių vartojimą ir dėl jų susidarančių teršalų poveikį, žalingą alkoholio vartojimą, neteisėtų narkotikų vartojimą; Programa taip pat turėtų padėti sumažinti su narkotikais susijusią žalą sveikatai, nesveikos mitybos įpročius ir fizinį neaktyvumą ir aplinkos taršos poveikį, ir skatinti sveikam gyvenimo būdui palankias sąlygas, kad šiose srityse būtų papildyti valstybių narių veiksmai. Programa taip pat turėtų padėti siekti Europos žaliojo kurso, strategijos „Nuo ūkio iki stalo“ ir 2030 m. Biologinės įvairovės strategijos tikslų; | todėl Programa turėtų padėti užkirsti kelią ligoms per visą asmens gyvenimą ir skatinti sveikatinimą šalinant rizikos sveikatai veiksnius, pavyzdžiui, tabako ir susijusių gaminių vartojimą ir dėl jų susidarančių teršalų poveikį, žalingą alkoholio vartojimą, neteisėtų narkotikų vartojimą; Programa taip pat turėtų padėti sumažinti su narkotikais susijusią žalą sveikatai, nesveikos mitybos įpročius ir fizinį neaktyvumą ir aplinkos taršos poveikį, ir skatinti sveikam gyvenimo būdui palankias sąlygas, kad šiose srityse būtų papildyti valstybių narių
  ir vietos ir regionų valdžios institucijų
  veiksmai. Programa taip pat turėtų padėti siekti Europos žaliojo kurso, strategijos „Nuo ūkio iki stalo“ ir 2030 m. Biologinės įvairovės strategijos tikslų; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

todėl Programa turėtų padėti užkirsti kelią ligoms per visą asmens gyvenimą ir skatinti sveikatinimą šalinant rizikos sveikatai veiksnius, pavyzdžiui, tabako ir susijusių gaminių vartojimą ir dėl jų susidarančių teršalų poveikį, žalingą alkoholio vartojimą, neteisėtų narkotikų vartojimą; Programa taip pat turėtų padėti sumažinti su narkotikais susijusią žalą sveikatai, nesveikos mitybos įpročius ir fizinį neaktyvumą ir aplinkos taršos poveikį, ir skatinti sveikam gyvenimo būdui palankias sąlygas, kad šiose srityse būtų papildyti valstybių narių veiksmai. Programa taip pat turėtų padėti siekti Europos žaliojo kurso, strategijos „Nuo ūkio iki stalo“ ir 2030 m. Biologinės įvairovės strategijos tikslų;

todėl Programa turėtų padėti užkirsti kelią ligoms per visą asmens gyvenimą ir skatinti sveikatinimą šalinant rizikos sveikatai veiksnius, pavyzdžiui, tabako ir susijusių gaminių vartojimą ir dėl jų susidarančių teršalų poveikį, žalingą alkoholio vartojimą, neteisėtų narkotikų vartojimą; Programa taip pat turėtų padėti sumažinti su narkotikais susijusią žalą sveikatai, nesveikos mitybos įpročius ir fizinį neaktyvumą ir aplinkos taršos poveikį, ir skatinti sveikam gyvenimo būdui palankias sąlygas, kad šiose srityse būtų papildyti valstybių narių
  ir vietos ir regionų valdžios institucijų
  veiksmai. Programa taip pat turėtų padėti siekti Europos žaliojo kurso, strategijos „Nuo ūkio iki stalo“ ir 2030 m. Biologinės įvairovės strategijos tikslų;

Paaiškinimas

Primenamas vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo.

6 pakeitimas

20 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Programa bus vykdoma užtikrinant sinergiją ir papildomumą su kitomis ES politikos sritimis ir fondais, pavyzdžiui, veiksmais, įgyvendinamais pagal Skaitmeninės Europos programą, programą „Europos horizontas“, rezervą „rescEU“ pagal Sąjungos civilinės saugos mechanizmą, Skubios paramos priemonę, Europos socialinį fondą + (ESF+, taip pat sinergiją siekiant geriau apsaugoti milijonų ES darbuotojų sveikatą ir užtikrinti jų saugą), įskaitant Užimtumo ir socialinių inovacijų kryptį (EaSI), „InvestEU“ fondą, Bendrosios rinkos programą, Europos regioninės plėtros fondą (ERPF), Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę, įskaitant Reformų įgyvendinimo priemonę, „Erasmus“, Europos solidarumo korpusą, Paramos priemonę nedarbo rizikai dėl ekstremaliosios situacijos mažinti (SURE), taip pat ES išorės veiksmų priemones, kaip antai Kaimynystės, vystymosi ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę ir Pasirengimo narystei pagalbos priemonę III. Tam tikrais atvejais bus nustatytos bendros taisyklės, kad būtų užtikrintas fondų nuoseklumas ir papildomumas siekiant, kad būtų paisoma šių politikos sričių ir būtų suderinti šių politikos sričių, programų ir fondų strateginiai reikalavimai (pvz., reikiamos sąlygos pagal ERPF ir ESF+); | Programa bus vykdoma užtikrinant sinergiją ir papildomumą su kitomis ES politikos sritimis ir fondais, pavyzdžiui, veiksmais, įgyvendinamais pagal Skaitmeninės Europos programą, programą „Europos horizontas“, rezervą „rescEU“ pagal Sąjungos civilinės saugos mechanizmą, Skubios paramos priemonę, Europos socialinį fondą + (ESF+, taip pat sinergiją siekiant geriau apsaugoti milijonų ES darbuotojų sveikatą ir užtikrinti jų saugą), įskaitant Užimtumo ir socialinių inovacijų kryptį (EaSI), „InvestEU“ fondą, Bendrosios rinkos programą, Europos regioninės plėtros fondą (ERPF), Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę, įskaitant Reformų įgyvendinimo priemonę, „Erasmus“, Europos solidarumo korpusą, Paramos priemonę nedarbo rizikai dėl ekstremaliosios situacijos mažinti (SURE), taip pat ES išorės veiksmų priemones, kaip antai Kaimynystės, vystymosi ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę ir Pasirengimo narystei pagalbos priemonę III. Tam tikrais atvejais
  ir prireikus kartu su Europos struktūrinių ir investicijų fondų valdymo institucijomis
  bus nustatytos bendros taisyklės, kad būtų užtikrintas fondų nuoseklumas ir papildomumas siekiant, kad būtų paisoma šių politikos sričių ypatumų ir būtų suderinti šių politikos sričių, programų ir fondų strateginiai reikalavimai (pvz., reikiamos sąlygos pagal ERPF ir ESF+); |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Programa bus vykdoma užtikrinant sinergiją ir papildomumą su kitomis ES politikos sritimis ir fondais, pavyzdžiui, veiksmais, įgyvendinamais pagal Skaitmeninės Europos programą, programą „Europos horizontas“, rezervą „rescEU“ pagal Sąjungos civilinės saugos mechanizmą, Skubios paramos priemonę, Europos socialinį fondą + (ESF+, taip pat sinergiją siekiant geriau apsaugoti milijonų ES darbuotojų sveikatą ir užtikrinti jų saugą), įskaitant Užimtumo ir socialinių inovacijų kryptį (EaSI), „InvestEU“ fondą, Bendrosios rinkos programą, Europos regioninės plėtros fondą (ERPF), Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę, įskaitant Reformų įgyvendinimo priemonę, „Erasmus“, Europos solidarumo korpusą, Paramos priemonę nedarbo rizikai dėl ekstremaliosios situacijos mažinti (SURE), taip pat ES išorės veiksmų priemones, kaip antai Kaimynystės, vystymosi ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę ir Pasirengimo narystei pagalbos priemonę III. Tam tikrais atvejais bus nustatytos bendros taisyklės, kad būtų užtikrintas fondų nuoseklumas ir papildomumas siekiant, kad būtų paisoma šių politikos sričių ir būtų suderinti šių politikos sričių, programų ir fondų strateginiai reikalavimai (pvz., reikiamos sąlygos pagal ERPF ir ESF+);

Programa bus vykdoma užtikrinant sinergiją ir papildomumą su kitomis ES politikos sritimis ir fondais, pavyzdžiui, veiksmais, įgyvendinamais pagal Skaitmeninės Europos programą, programą „Europos horizontas“, rezervą „rescEU“ pagal Sąjungos civilinės saugos mechanizmą, Skubios paramos priemonę, Europos socialinį fondą + (ESF+, taip pat sinergiją siekiant geriau apsaugoti milijonų ES darbuotojų sveikatą ir užtikrinti jų saugą), įskaitant Užimtumo ir socialinių inovacijų kryptį (EaSI), „InvestEU“ fondą, Bendrosios rinkos programą, Europos regioninės plėtros fondą (ERPF), Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę, įskaitant Reformų įgyvendinimo priemonę, „Erasmus“, Europos solidarumo korpusą, Paramos priemonę nedarbo rizikai dėl ekstremaliosios situacijos mažinti (SURE), taip pat ES išorės veiksmų priemones, kaip antai Kaimynystės, vystymosi ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę ir Pasirengimo narystei pagalbos priemonę III. Tam tikrais atvejais
  ir prireikus kartu su Europos struktūrinių ir investicijų fondų valdymo institucijomis
  bus nustatytos bendros taisyklės, kad būtų užtikrintas fondų nuoseklumas ir papildomumas siekiant, kad būtų paisoma šių politikos sričių ypatumų ir būtų suderinti šių politikos sričių, programų ir fondų strateginiai reikalavimai (pvz., reikiamos sąlygos pagal ERPF ir ESF+);

Paaiškinimas

Primenamas ryšys su Europos struktūrinių ir investicijų fondų valdymo institucijomis.

7 pakeitimas

25 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Sąjungos sveikatos srities teisės aktai daro tiesioginį poveikį visuomenės sveikatai, piliečių gyvenimui, sveikatos sistemų veiksmingumui bei tvarumui ir tinkamam vidaus rinkos veikimui. Sveikatos apsaugai Sąjungoje užtikrinti itin svarbi medicinos reikmenų ir technologijų (vaistų, medicinos priemonių ir medžiagų, gautų iš žmogaus) reguliavimo sistema, taip pat tabako teisės aktų, pacientų teisių į tarpvalstybinę sveikatos priežiūrą ir didelių tarpvalstybinių grėsmių sveikatai reglamentavimo sistema. Todėl pagal Programą turėtų būti remiamas Sąjungos sveikatos teisės aktų rengimas, įgyvendinimas ir vykdymo užtikrinimas ir generuojami aukštos kokybės, palyginami ir patikimi duomenys, kuriais būtų grindžiama formuojama politika ir stebėsena; | Sąjungos sveikatos srities teisės aktai daro tiesioginį poveikį visuomenės sveikatai, piliečių gyvenimui, sveikatos sistemų veiksmingumui bei tvarumui ir tinkamam vidaus rinkos veikimui. Sveikatos apsaugai Sąjungoje užtikrinti itin svarbi medicinos reikmenų ir technologijų (vaistų, medicinos priemonių ir medžiagų, gautų iš žmogaus) reguliavimo sistema, taip pat tabako teisės aktų, pacientų teisių į tarpvalstybinę sveikatos priežiūrą ir didelių tarpvalstybinių grėsmių sveikatai reglamentavimo sistema. Todėl pagal Programą turėtų būti remiamas Sąjungos sveikatos teisės aktų rengimas, įgyvendinimas ir vykdymo užtikrinimas ir generuojami aukštos kokybės, palyginami ir patikimi duomenys
  NUTS 2 regionų lygmeniu
  , kuriais būtų grindžiama formuojama politika ir stebėsena; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Sąjungos sveikatos srities teisės aktai daro tiesioginį poveikį visuomenės sveikatai, piliečių gyvenimui, sveikatos sistemų veiksmingumui bei tvarumui ir tinkamam vidaus rinkos veikimui. Sveikatos apsaugai Sąjungoje užtikrinti itin svarbi medicinos reikmenų ir technologijų (vaistų, medicinos priemonių ir medžiagų, gautų iš žmogaus) reguliavimo sistema, taip pat tabako teisės aktų, pacientų teisių į tarpvalstybinę sveikatos priežiūrą ir didelių tarpvalstybinių grėsmių sveikatai reglamentavimo sistema. Todėl pagal Programą turėtų būti remiamas Sąjungos sveikatos teisės aktų rengimas, įgyvendinimas ir vykdymo užtikrinimas ir generuojami aukštos kokybės, palyginami ir patikimi duomenys, kuriais būtų grindžiama formuojama politika ir stebėsena;

Sąjungos sveikatos srities teisės aktai daro tiesioginį poveikį visuomenės sveikatai, piliečių gyvenimui, sveikatos sistemų veiksmingumui bei tvarumui ir tinkamam vidaus rinkos veikimui. Sveikatos apsaugai Sąjungoje užtikrinti itin svarbi medicinos reikmenų ir technologijų (vaistų, medicinos priemonių ir medžiagų, gautų iš žmogaus) reguliavimo sistema, taip pat tabako teisės aktų, pacientų teisių į tarpvalstybinę sveikatos priežiūrą ir didelių tarpvalstybinių grėsmių sveikatai reglamentavimo sistema. Todėl pagal Programą turėtų būti remiamas Sąjungos sveikatos teisės aktų rengimas, įgyvendinimas ir vykdymo užtikrinimas ir generuojami aukštos kokybės, palyginami ir patikimi duomenys
  NUTS 2 regionų lygmeniu
  , kuriais būtų grindžiama formuojama politika ir stebėsena;

Paaiškinimas

Nurodomas NUTS 2 regionų lygmuo.

8 pakeitimas

26 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| tarpvalstybinis bendradarbiavimas teikiant sveikatos priežiūros paslaugas pacientams, judantiems iš vienos valstybės narės į kitą, bendradarbiavimas sveikatos technologijų vertinimo srityje ir Europos referencijos centrų tinklai (ERCT) yra pavyzdinės sritys, kuriose integruotas valstybių narių darbas atneša didelės pridėtinės vertės ir leidžia smarkiai pagerinti sveikatos sistemų veiksmingumą, taigi ir sveikatą apskritai. Todėl pagal Programą turėtų būti remiama veikla, kuria sudaromos sąlygos tokiam integruotam ir koordinuotam darbui, kuris taip pat padeda skatinti įgyvendinti didelio poveikio praktiką, kuria siekiama turimus išteklius kuo veiksmingiau paskirstyti atitinkamiems gyventojams ir teritorijoms, kad jų poveikis būtų kuo didesnis; | tarpvalstybinis bendradarbiavimas teikiant sveikatos priežiūros paslaugas pacientams, judantiems iš vienos valstybės narės
  arba Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės (ETBG)
  į kitą, bendradarbiavimas sveikatos technologijų vertinimo srityje ir Europos referencijos centrų tinklai (ERCT) yra pavyzdinės sritys, kuriose integruotas valstybių narių
  ir vietos ir regionų valdžios institucijų
  darbas atneša didelės pridėtinės vertės ir leidžia smarkiai pagerinti sveikatos sistemų veiksmingumą, taigi ir sveikatą apskritai. Todėl pagal Programą turėtų būti remiama veikla, kuria sudaromos sąlygos tokiam integruotam ir koordinuotam darbui, kuris taip pat padeda skatinti įgyvendinti didelio poveikio praktiką, kuria siekiama turimus išteklius kuo veiksmingiau paskirstyti atitinkamiems gyventojams ir teritorijoms, kad jų poveikis būtų kuo didesnis.
  Pavyzdžiui, kaip Europos regionų komitetas rekomendavo savo nuomonėje dėl tarpvalstybinės sveikatos priežiūros paslaugų, Programoje turėtų būti numatyti „sveikatos koridoriai“ tarp pasienio regionų, kad paskelbus izoliavimo priemones pacientai ir sveikatos priežiūros specialistai galėtų ir toliau judėti per sieną, taip užtikrinant galimybes gauti ir teikti sveikatos priežiūros paslaugas; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

tarpvalstybinis bendradarbiavimas teikiant sveikatos priežiūros paslaugas pacientams, judantiems iš vienos valstybės narės į kitą, bendradarbiavimas sveikatos technologijų vertinimo srityje ir Europos referencijos centrų tinklai (ERCT) yra pavyzdinės sritys, kuriose integruotas valstybių narių darbas atneša didelės pridėtinės vertės ir leidžia smarkiai pagerinti sveikatos sistemų veiksmingumą, taigi ir sveikatą apskritai. Todėl pagal Programą turėtų būti remiama veikla, kuria sudaromos sąlygos tokiam integruotam ir koordinuotam darbui, kuris taip pat padeda skatinti įgyvendinti didelio poveikio praktiką, kuria siekiama turimus išteklius kuo veiksmingiau paskirstyti atitinkamiems gyventojams ir teritorijoms, kad jų poveikis būtų kuo didesnis;

tarpvalstybinis bendradarbiavimas teikiant sveikatos priežiūros paslaugas pacientams, judantiems iš vienos valstybės narės
  arba Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės (ETBG)
  į kitą, bendradarbiavimas sveikatos technologijų vertinimo srityje ir Europos referencijos centrų tinklai (ERCT) yra pavyzdinės sritys, kuriose integruotas valstybių narių
  ir vietos ir regionų valdžios institucijų
  darbas atneša didelės pridėtinės vertės ir leidžia smarkiai pagerinti sveikatos sistemų veiksmingumą, taigi ir sveikatą apskritai. Todėl pagal Programą turėtų būti remiama veikla, kuria sudaromos sąlygos tokiam integruotam ir koordinuotam darbui, kuris taip pat padeda skatinti įgyvendinti didelio poveikio praktiką, kuria siekiama turimus išteklius kuo veiksmingiau paskirstyti atitinkamiems gyventojams ir teritorijoms, kad jų poveikis būtų kuo didesnis.
  Pavyzdžiui, kaip Europos regionų komitetas rekomendavo savo nuomonėje dėl tarpvalstybinės sveikatos priežiūros paslaugų, Programoje turėtų būti numatyti „sveikatos koridoriai“ tarp pasienio regionų, kad paskelbus izoliavimo priemones pacientai ir sveikatos priežiūros specialistai galėtų ir toliau judėti per sieną, taip užtikrinant galimybes gauti ir teikti sveikatos priežiūros paslaugas;

Paaiškinimas

Šiuo požiūriu būtų galima paminėti ETBG, nes jos padeda sudaryti geresnes galimybes naudotis paslaugomis, įskaitant sveikatos priežiūros paslaugas, pasienio regionuose ir yra tarpvalstybinio bendradarbiavimo, kurį vykdo vietos ir regionų valdžios institucijos, pavyzdys.

9 pakeitimas

30 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | siekdama užtikrinti, kad visi šie tikslai būtų įgyvendinti Sąjungos lygmeniu, Europos Komisija turėtų padidinti įvairių už sveikatą atsakingų Europos agentūrų, pavyzdžiui, Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro, Europos vaistų agentūros, Europos maisto saugos tarnybos, Europos cheminių medžiagų agentūros ir Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūros, biudžetą ir įgaliojimus. Be to, turėtų būti geriau koordinuojami šių agentūrų veiksmai, kad jos galėtų veiksmingiau prisidėti prie programos „ES – sveikatos labui“ tikslų įgyvendinimo, ir sustiprintas jų vaidmuo valdant šią programą; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

siekdama užtikrinti, kad visi šie tikslai būtų įgyvendinti Sąjungos lygmeniu, Europos Komisija turėtų padidinti įvairių už sveikatą atsakingų Europos agentūrų, pavyzdžiui, Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro, Europos vaistų agentūros, Europos maisto saugos tarnybos, Europos cheminių medžiagų agentūros ir Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūros, biudžetą ir įgaliojimus. Be to, turėtų būti geriau koordinuojami šių agentūrų veiksmai, kad jos galėtų veiksmingiau prisidėti prie programos „ES – sveikatos labui“ tikslų įgyvendinimo, ir sustiprintas jų vaidmuo valdant šią programą;

Paaiškinimas

Europos Sąjunga jau yra sukūrusi daug priemonių. Jos turi būti stiprinamos ir geriau koordinuojamos, kad būtų padidinti ES reagavimo į sveikatos krizes pajėgumai ir pagerinta europiečių sveikatos būklė.

10 pakeitimas

31 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| atsižvelgiant į specifinį Programos tikslų ir veiksmų pobūdį, atitinkamos valstybių narių kompetentingos institucijos kai kuriais atvejais gali geriausiai įgyvendinti susijusią veiklą. Šios pačių valstybių narių paskirtos institucijos turėtų būti laikomos paramos gavėjais pagal Finansinio reglamento 195 straipsnį, o dotacijos tokioms institucijoms turėtų būti skiriamos neskelbiant kvietimų teikti pasiūlymus; | atsižvelgiant į specifinį Programos tikslų ir veiksmų pobūdį, atitinkamos valstybių narių kompetentingos institucijos
  ir visuomenės sveikatos srityje kompetentingos vietos ir regionų valdžios institucijos
  kai kuriais atvejais gali geriausiai įgyvendinti susijusią veiklą. Šios pačių valstybių narių paskirtos institucijos turėtų būti laikomos paramos gavėjais pagal Finansinio reglamento 195 straipsnį, o dotacijos tokioms institucijoms turėtų būti skiriamos neskelbiant kvietimų teikti pasiūlymus; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

atsižvelgiant į specifinį Programos tikslų ir veiksmų pobūdį, atitinkamos valstybių narių kompetentingos institucijos kai kuriais atvejais gali geriausiai įgyvendinti susijusią veiklą. Šios pačių valstybių narių paskirtos institucijos turėtų būti laikomos paramos gavėjais pagal Finansinio reglamento 195 straipsnį, o dotacijos tokioms institucijoms turėtų būti skiriamos neskelbiant kvietimų teikti pasiūlymus;

atsižvelgiant į specifinį Programos tikslų ir veiksmų pobūdį, atitinkamos valstybių narių kompetentingos institucijos
  ir visuomenės sveikatos srityje kompetentingos vietos ir regionų valdžios institucijos
  kai kuriais atvejais gali geriausiai įgyvendinti susijusią veiklą. Šios pačių valstybių narių paskirtos institucijos turėtų būti laikomos paramos gavėjais pagal Finansinio reglamento 195 straipsnį, o dotacijos tokioms institucijoms turėtų būti skiriamos neskelbiant kvietimų teikti pasiūlymus;

Paaiškinimas

Primenamas visuomenės sveikatos srityje kompetentingų vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo.

11 pakeitimas

40 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| atsižvelgiant į tai, kaip svarbu kovoti su klimato kaita, vadovaujantis Sąjungos įsipareigojimu įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir pasiekti Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus, Programa padės integruoti klimato srities veiksmus į Sąjungos politiką ir prisidės prie siekio skirti
  25 proc
  . ES biudžeto išlaidų veiklai, kuria siekiama klimato politikos tikslų. Rengiant ir įgyvendinant Programą bus nustatyti atitinkami veiksmai, kurie bus dar kartą vertinami atliekant laikotarpio vidurio vertinimą; | atsižvelgiant į tai, kaip svarbu kovoti su klimato kaita, vadovaujantis Sąjungos įsipareigojimu įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir pasiekti Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus, Programa padės integruoti klimato srities veiksmus į Sąjungos politiką ir prisidės prie siekio skirti
  30 proc
  . ES biudžeto išlaidų veiklai, kuria siekiama klimato politikos tikslų. Rengiant ir įgyvendinant Programą bus nustatyti atitinkami veiksmai, kurie bus dar kartą vertinami atliekant laikotarpio vidurio vertinimą; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

atsižvelgiant į tai, kaip svarbu kovoti su klimato kaita, vadovaujantis Sąjungos įsipareigojimu įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir pasiekti Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus, Programa padės integruoti klimato srities veiksmus į Sąjungos politiką ir prisidės prie siekio skirti
  25 proc
  . ES biudžeto išlaidų veiklai, kuria siekiama klimato politikos tikslų. Rengiant ir įgyvendinant Programą bus nustatyti atitinkami veiksmai, kurie bus dar kartą vertinami atliekant laikotarpio vidurio vertinimą;

atsižvelgiant į tai, kaip svarbu kovoti su klimato kaita, vadovaujantis Sąjungos įsipareigojimu įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir pasiekti Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus, Programa padės integruoti klimato srities veiksmus į Sąjungos politiką ir prisidės prie siekio skirti
  30 proc
  . ES biudžeto išlaidų veiklai, kuria siekiama klimato politikos tikslų. Rengiant ir įgyvendinant Programą bus nustatyti atitinkami veiksmai, kurie bus dar kartą vertinami atliekant laikotarpio vidurio vertinimą;

Paaiškinimas

Pakeista procentinė dalis, kad klimato tikslams būtų skirta daugiau išteklių.

12 pakeitimas

42 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Programa turėtų būti įgyvendinama taip, kad būtų paisoma valstybių narių atsakomybės už jų sveikatos politikos nustatymą ir už sveikatos paslaugų bei sveikatos priežiūros organizavimą bei teikimą; | Programa turėtų būti įgyvendinama taip, kad būtų paisoma valstybių narių
  ir, kai tinkama, regionų ar kitų valdymo lygmenų, dalyvaujančių nustatant sveikatos srities politiką,
  atsakomybės už jų sveikatos politikos nustatymą ir už sveikatos paslaugų bei sveikatos priežiūros organizavimą bei teikimą; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Programa turėtų būti įgyvendinama taip, kad būtų paisoma valstybių narių atsakomybės už jų sveikatos politikos nustatymą ir už sveikatos paslaugų bei sveikatos priežiūros organizavimą bei teikimą;

Programa turėtų būti įgyvendinama taip, kad būtų paisoma valstybių narių
  ir, kai tinkama, regionų ar kitų valdymo lygmenų, dalyvaujančių nustatant sveikatos srities politiką,
  atsakomybės už jų sveikatos politikos nustatymą ir už sveikatos paslaugų bei sveikatos priežiūros organizavimą bei teikimą;

Paaiškinimas

Norima paminėti įvairius subjektus, dalyvaujančius nustatant sveikatos politiką.

13 pakeitimas

3 straipsnio 3 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| stiprinti sveikatos sistemas ir sveikatos priežiūros darbuotojus, be kita ko, vykdant skaitmeninę transformaciją ir stiprinant integruotą ir koordinuotą valstybių narių darbą, tvariai įgyvendinant geriausią praktiką ir dalijantis duomenimis, siekiant pagerinti bendrą visuomenės sveikatos lygį. | stiprinti sveikatos sistemas ir sveikatos priežiūros darbuotojus, be kita ko, vykdant skaitmeninę transformaciją ir stiprinant integruotą ir koordinuotą valstybių narių
  ir visuomenės sveikatos srityje kompetentingų vietos ir regionų valdžios institucijų
  darbą,
  koordinuojant sveikatos priežiūros ir medicinos bei socialinių subjektų veiklą gyvenamąsias vietoves atitinkančiose teritorijose,
  tvariai įgyvendinant geriausią praktiką ir dalijantis duomenimis, siekiant pagerinti bendrą visuomenės sveikatos lygį. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

stiprinti sveikatos sistemas ir sveikatos priežiūros darbuotojus, be kita ko, vykdant skaitmeninę transformaciją ir stiprinant integruotą ir koordinuotą valstybių narių darbą, tvariai įgyvendinant geriausią praktiką ir dalijantis duomenimis, siekiant pagerinti bendrą visuomenės sveikatos lygį.

stiprinti sveikatos sistemas ir sveikatos priežiūros darbuotojus, be kita ko, vykdant skaitmeninę transformaciją ir stiprinant integruotą ir koordinuotą valstybių narių
  ir visuomenės sveikatos srityje kompetentingų vietos ir regionų valdžios institucijų
  darbą,
  koordinuojant sveikatos priežiūros ir medicinos bei socialinių subjektų veiklą gyvenamąsias vietoves atitinkančiose teritorijose,
  tvariai įgyvendinant geriausią praktiką ir dalijantis duomenimis, siekiant pagerinti bendrą visuomenės sveikatos lygį.

Paaiškinimas

Primenama vietos lygmens sveikatos srities kompetentingų subjektų svarba.

14 pakeitimas

4 straipsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 3 straipsnyje nurodytų bendrųjų tikslų siekiama įgyvendinant toliau išvardytus konkrečius tikslus, jei reikia, taikant bendros sveikatos koncepciją: | 3 straipsnyje nurodytų bendrųjų tikslų siekiama įgyvendinant toliau išvardytus konkrečius tikslus, jei reikia, taikant bendros sveikatos koncepciją: |
| 1) | stiprinti Sąjungos didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai prevencijos, pasirengimo joms ir reagavimo į jas, taip pat sveikatos krizių valdymo pajėgumus, be kita ko, koordinuojant, teikiant ir dislokuojant skubios sveikatos priežiūros pajėgumus, renkant duomenis ir vykdant stebėseną; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

3 straipsnyje nurodytų bendrųjų tikslų siekiama įgyvendinant toliau išvardytus konkrečius tikslus, jei reikia, taikant bendros sveikatos koncepciją:

3 straipsnyje nurodytų bendrųjų tikslų siekiama įgyvendinant toliau išvardytus konkrečius tikslus, jei reikia, taikant bendros sveikatos koncepciją:

1)

stiprinti Sąjungos didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai prevencijos, pasirengimo joms ir reagavimo į jas, taip pat sveikatos krizių valdymo pajėgumus, be kita ko, koordinuojant, teikiant ir dislokuojant skubios sveikatos priežiūros pajėgumus, renkant duomenis ir vykdant stebėseną;

| 1) | stiprinti Sąjungos didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai prevencijos, pasirengimo joms ir reagavimo į jas, taip pat sveikatos krizių valdymo pajėgumus, be kita ko, koordinuojant, teikiant ir dislokuojant skubios sveikatos priežiūros pajėgumus, renkant duomenis,
  kuriant sveikatos koridorius
  ir vykdant stebėseną; |
| --- | --- |

1)

stiprinti Sąjungos didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai prevencijos, pasirengimo joms ir reagavimo į jas, taip pat sveikatos krizių valdymo pajėgumus, be kita ko, koordinuojant, teikiant ir dislokuojant skubios sveikatos priežiūros pajėgumus, renkant duomenis,
  kuriant sveikatos koridorius
  ir vykdant stebėseną;

| 2) | užtikrinti, kad Sąjungoje būtų su krize susijusių produktų atsargų arba rezervų, taip pat medicinos, sveikatos priežiūros ir pagalbinio personalo rezervas, kurį būtų galima mobilizuoti krizės atveju; |
| --- | --- |

2)

užtikrinti, kad Sąjungoje būtų su krize susijusių produktų atsargų arba rezervų, taip pat medicinos, sveikatos priežiūros ir pagalbinio personalo rezervas, kurį būtų galima mobilizuoti krizės atveju;

| 2) | užtikrinti, kad Sąjungoje būtų su krize susijusių produktų atsargų arba rezervų, taip pat medicinos, sveikatos priežiūros ir pagalbinio personalo rezervas, kurį būtų galima mobilizuoti krizės atveju; |
| --- | --- |

2)

užtikrinti, kad Sąjungoje būtų su krize susijusių produktų atsargų arba rezervų, taip pat medicinos, sveikatos priežiūros ir pagalbinio personalo rezervas, kurį būtų galima mobilizuoti krizės atveju;

| 3) | remti veiksmus, kuriais siekiama užtikrinti tinkamą su krize susijusių produktų ir kitų būtinų sveikatos priežiūros reikmenų prieinamumą, pasiekiamumą ir įperkamumą; |
| --- | --- |

3)

remti veiksmus, kuriais siekiama užtikrinti tinkamą su krize susijusių produktų ir kitų būtinų sveikatos priežiūros reikmenų prieinamumą, pasiekiamumą ir įperkamumą;

| 3) | remti veiksmus, kuriais siekiama užtikrinti tinkamą su krize susijusių produktų ir kitų būtinų sveikatos priežiūros reikmenų prieinamumą, pasiekiamumą ir įperkamumą; |
| --- | --- |

3)

remti veiksmus, kuriais siekiama užtikrinti tinkamą su krize susijusių produktų ir kitų būtinų sveikatos priežiūros reikmenų prieinamumą, pasiekiamumą ir įperkamumą;

| 4) | didinti sveikatos sistemų veiksmingumą, prieinamumą, tvarumą ir atsparumą, be kita ko, remiant skaitmeninę transformaciją, skaitmeninių priemonių ir paslaugų įsisavinimą, sistemines reformas, naujų priežiūros modelių įgyvendinimą ir visuotinę sveikatos priežiūros aprėptį, ir spręsti nelygybės sveikatos srityje problemą; |
| --- | --- |

4)

didinti sveikatos sistemų veiksmingumą, prieinamumą, tvarumą ir atsparumą, be kita ko, remiant skaitmeninę transformaciją, skaitmeninių priemonių ir paslaugų įsisavinimą, sistemines reformas, naujų priežiūros modelių įgyvendinimą ir visuotinę sveikatos priežiūros aprėptį, ir spręsti nelygybės sveikatos srityje problemą;

| 4) | didinti sveikatos sistemų veiksmingumą, prieinamumą, tvarumą ir atsparumą, be kita ko,
  organizuojant testavimo nepalankiausiomis sąlygomis kilus epidemijoms koordinavimą ir finansavimą, atsižvelgiant į valstybių narių sveikatos priežiūros sistemų struktūrą ir
  remiant skaitmeninę transformaciją, skaitmeninių priemonių ir paslaugų įsisavinimą, sistemines reformas, naujų priežiūros modelių įgyvendinimą ir visuotinę sveikatos priežiūros aprėptį, ir spręsti nelygybės sveikatos srityje problemą; |
| --- | --- |

4)

didinti sveikatos sistemų veiksmingumą, prieinamumą, tvarumą ir atsparumą, be kita ko,
  organizuojant testavimo nepalankiausiomis sąlygomis kilus epidemijoms koordinavimą ir finansavimą, atsižvelgiant į valstybių narių sveikatos priežiūros sistemų struktūrą ir
  remiant skaitmeninę transformaciją, skaitmeninių priemonių ir paslaugų įsisavinimą, sistemines reformas, naujų priežiūros modelių įgyvendinimą ir visuotinę sveikatos priežiūros aprėptį, ir spręsti nelygybės sveikatos srityje problemą;

| 5) | remti veiksmus, kuriais siekiama stiprinti sveikatos sistemų gebėjimą gerinti ligų prevenciją ir sveikatinimą, pacientų teises ir tarpvalstybines sveikatos priežiūros paslaugas, taip pat skatinti medicinos ir sveikatos priežiūros specialistų kompetenciją; |
| --- | --- |

5)

remti veiksmus, kuriais siekiama stiprinti sveikatos sistemų gebėjimą gerinti ligų prevenciją ir sveikatinimą, pacientų teises ir tarpvalstybines sveikatos priežiūros paslaugas, taip pat skatinti medicinos ir sveikatos priežiūros specialistų kompetenciją;

| 5) | remti veiksmus, kuriais siekiama stiprinti sveikatos sistemų gebėjimą gerinti ligų prevenciją ir sveikatinimą, pacientų teises ir tarpvalstybines sveikatos priežiūros paslaugas, taip pat skatinti medicinos ir sveikatos priežiūros specialistų kompetenciją; |
| --- | --- |

5)

remti veiksmus, kuriais siekiama stiprinti sveikatos sistemų gebėjimą gerinti ligų prevenciją ir sveikatinimą, pacientų teises ir tarpvalstybines sveikatos priežiūros paslaugas, taip pat skatinti medicinos ir sveikatos priežiūros specialistų kompetenciją;

| 6) | remti neužkrečiamųjų ligų, ypač vėžio, priežiūros, prevencijos, diagnostikos, gydymo ir priežiūros veiksmus; |
| --- | --- |

6)

remti neužkrečiamųjų ligų, ypač vėžio, priežiūros, prevencijos, diagnostikos, gydymo ir priežiūros veiksmus;

| 6) | remti neužkrečiamųjų ligų, ypač vėžio, priežiūros, prevencijos, diagnostikos, gydymo ir priežiūros veiksmus; |
| --- | --- |

6)

remti neužkrečiamųjų ligų, ypač vėžio, priežiūros, prevencijos, diagnostikos, gydymo ir priežiūros veiksmus;

| 7) | skatinti ir remti racionalų ir veiksmingą vaistų, visų pirma antimikrobinių medžiagų, naudojimą ir aplinkai palankesnę vaistų ir medicinos priemonių gamybą bei šalinimą; |
| --- | --- |

7)

skatinti ir remti racionalų ir veiksmingą vaistų, visų pirma antimikrobinių medžiagų, naudojimą ir aplinkai palankesnę vaistų ir medicinos priemonių gamybą bei šalinimą;

| 7) | skatinti ir remti racionalų ir veiksmingą vaistų, visų pirma antimikrobinių medžiagų, naudojimą ir aplinkai palankesnę vaistų ir medicinos priemonių gamybą bei šalinimą; |
| --- | --- |

7)

skatinti ir remti racionalų ir veiksmingą vaistų, visų pirma antimikrobinių medžiagų, naudojimą ir aplinkai palankesnę vaistų ir medicinos priemonių gamybą bei šalinimą;

| 8) | remti Sąjungos sveikatos teisės aktų rengimą, įgyvendinimą ir vykdymo užtikrinimą, teikti aukštos kokybės palyginamus ir patikimus duomenis, kuriais būtų grindžiamas politikos formavimas ir stebėsena, ir skatinti atlikti atitinkamų politikos sričių poveikio sveikatai vertinimus; |
| --- | --- |

8)

remti Sąjungos sveikatos teisės aktų rengimą, įgyvendinimą ir vykdymo užtikrinimą, teikti aukštos kokybės palyginamus ir patikimus duomenis, kuriais būtų grindžiamas politikos formavimas ir stebėsena, ir skatinti atlikti atitinkamų politikos sričių poveikio sveikatai vertinimus;

| 8) | remti Sąjungos sveikatos teisės aktų rengimą, įgyvendinimą ir vykdymo užtikrinimą, teikti aukštos kokybės palyginamus ir patikimus duomenis, kuriais būtų grindžiamas politikos formavimas ir stebėsena, ir skatinti atlikti atitinkamų politikos sričių poveikio sveikatai vertinimus; |
| --- | --- |

8)

remti Sąjungos sveikatos teisės aktų rengimą, įgyvendinimą ir vykdymo užtikrinimą, teikti aukštos kokybės palyginamus ir patikimus duomenis, kuriais būtų grindžiamas politikos formavimas ir stebėsena, ir skatinti atlikti atitinkamų politikos sričių poveikio sveikatai vertinimus;

| 9) | remti integruotą valstybių narių, visų pirma jų sveikatos sistemų, veiklą, įskaitant
  didelį poveikį turinčios prevencijos praktikos
  įgyvendinimą, ir Europos referencijos centrų tinklų bei kitų tarpvalstybinių tinklų veiklos stiprinimą; |
| --- | --- |

9)

remti integruotą valstybių narių, visų pirma jų sveikatos sistemų, veiklą, įskaitant
  didelį poveikį turinčios prevencijos praktikos
  įgyvendinimą, ir Europos referencijos centrų tinklų bei kitų tarpvalstybinių tinklų veiklos stiprinimą;

| 9) | remti integruotą valstybių narių
  ir vietos bei regionų valdžios institucijų,
  visų pirma jų sveikatos sistemų, veiklą, įskaitant
  Europos reagavimo į sveikatos krizes mechanizmo, skirto reaguoti į bet kokio pobūdžio sveikatos krizę,
  įgyvendinimą, ir Europos referencijos centrų tinklų bei kitų tarpvalstybinių tinklų veiklos stiprinimą; |
| --- | --- |

9)

remti integruotą valstybių narių
  ir vietos bei regionų valdžios institucijų,
  visų pirma jų sveikatos sistemų, veiklą, įskaitant
  Europos reagavimo į sveikatos krizes mechanizmo, skirto reaguoti į bet kokio pobūdžio sveikatos krizę,
  įgyvendinimą, ir Europos referencijos centrų tinklų bei kitų tarpvalstybinių tinklų veiklos stiprinimą;

| 10) | remti Sąjungos indėlį į tarptautines ir pasaulines sveikatos iniciatyvas. |
| --- | --- |

10)

remti Sąjungos indėlį į tarptautines ir pasaulines sveikatos iniciatyvas.

| 10) | remti Sąjungos indėlį į tarptautines ir pasaulines sveikatos iniciatyvas. |
| --- | --- |

10)

remti Sąjungos indėlį į tarptautines ir pasaulines sveikatos iniciatyvas.

Paaiškinimas

Kaip nurodyta pakeitime.

15 pakeitimas

5 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Programos įgyvendinimo 2021–2027 m. finansinis paketas yra
  1 946 614 000
  EUR dabartinėmis kainomis. | 1.   Programos įgyvendinimo 2021–2027 m. finansinis paketas yra
  10 398 000 000
  EUR dabartinėmis kainomis
  (9 370 000 000 EUR palyginamosiomis kainomis)
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

1.   Programos įgyvendinimo 2021–2027 m. finansinis paketas yra
  1 946 614 000
  EUR dabartinėmis kainomis.

1.   Programos įgyvendinimo 2021–2027 m. finansinis paketas yra
  10 398 000 000
  EUR dabartinėmis kainomis
  (9 370 000 000 EUR palyginamosiomis kainomis)
  .

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Savaime suprantama.

16 pakeitimas

16 pakeitimas

16 straipsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisija konsultuojasi su valstybių narių sveikatos priežiūros institucijomis Sveikatos ugdymo, ligų prevencijos ir neužkrečiamųjų ligų valdymo iniciatyvinėje grupėje dėl Programai nustatytų darbo planų, jos prioritetų, strateginio orientavimo ir įgyvendinimo. | Komisija konsultuojasi –
  nacionaliniu lygmeniu arba esant pasidalijamajai kompetencijai – regionų ir vietos lygmeniu
   – su valstybių narių sveikatos priežiūros institucijomis Sveikatos ugdymo, ligų prevencijos ir neužkrečiamųjų ligų valdymo iniciatyvinėje grupėje dėl Programai nustatytų darbo planų, jos prioritetų, strateginio orientavimo ir įgyvendinimo.
  Į šią veiklą ji įtraukia vietos ir regionų valdžios institucijas, turinčias kompetenciją sveikatos politikos srityje. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Komisija konsultuojasi su valstybių narių sveikatos priežiūros institucijomis Sveikatos ugdymo, ligų prevencijos ir neužkrečiamųjų ligų valdymo iniciatyvinėje grupėje dėl Programai nustatytų darbo planų, jos prioritetų, strateginio orientavimo ir įgyvendinimo.

Komisija konsultuojasi –
  nacionaliniu lygmeniu arba esant pasidalijamajai kompetencijai – regionų ir vietos lygmeniu
   – su valstybių narių sveikatos priežiūros institucijomis Sveikatos ugdymo, ligų prevencijos ir neužkrečiamųjų ligų valdymo iniciatyvinėje grupėje dėl Programai nustatytų darbo planų, jos prioritetų, strateginio orientavimo ir įgyvendinimo.
  Į šią veiklą ji įtraukia vietos ir regionų valdžios institucijas, turinčias kompetenciją sveikatos politikos srityje.

nacionaliniu lygmeniu arba esant pasidalijamajai kompetencijai – regionų ir vietos lygmeniu

Į šią veiklą ji įtraukia vietos ir regionų valdžios institucijas, turinčias kompetenciją sveikatos politikos srityje.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Primenamas vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo ir pasidalijamoji kompetencija sveikatos srityje.

17 pakeitimas

17 pakeitimas

I priedo g punkto i papunktis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| parama žinių perdavimo veiksmams ir Sąjungos lygmens bendradarbiavimui siekiant padėti vykdyti nacionalines reformas, kad būtų padidintas sveikatos sistemų veiksmingumas, prieinamumas, tvarumas ir atsparumas, visų pirma siekiant spręsti Europos semestre nustatytas problemas ir stiprinti pirminę sveikatos priežiūrą, stiprinti integruotą sveikatos priežiūrą ir siekti visuotinės sveikatos apsaugos ir vienodų galimybių naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis; | parama žinių perdavimo veiksmams ir Sąjungos lygmens bendradarbiavimui
  , konsultuojantis su visuomenės sveikatos srityje kompetentingomis vietos ir regionų valdžios institucijomis,
  siekiant padėti vykdyti nacionalines reformas, kad būtų padidintas sveikatos sistemų veiksmingumas, prieinamumas, tvarumas ir atsparumas, visų pirma siekiant spręsti Europos semestre nustatytas problemas ir stiprinti pirminę sveikatos priežiūrą, stiprinti integruotą
  , koordinuotą ir diferencijuotą
  sveikatos priežiūrą ir siekti visuotinės sveikatos apsaugos ir vienodų galimybių naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

parama žinių perdavimo veiksmams ir Sąjungos lygmens bendradarbiavimui siekiant padėti vykdyti nacionalines reformas, kad būtų padidintas sveikatos sistemų veiksmingumas, prieinamumas, tvarumas ir atsparumas, visų pirma siekiant spręsti Europos semestre nustatytas problemas ir stiprinti pirminę sveikatos priežiūrą, stiprinti integruotą sveikatos priežiūrą ir siekti visuotinės sveikatos apsaugos ir vienodų galimybių naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis;

parama žinių perdavimo veiksmams ir Sąjungos lygmens bendradarbiavimui
  , konsultuojantis su visuomenės sveikatos srityje kompetentingomis vietos ir regionų valdžios institucijomis,
  siekiant padėti vykdyti nacionalines reformas, kad būtų padidintas sveikatos sistemų veiksmingumas, prieinamumas, tvarumas ir atsparumas, visų pirma siekiant spręsti Europos semestre nustatytas problemas ir stiprinti pirminę sveikatos priežiūrą, stiprinti integruotą
  , koordinuotą ir diferencijuotą
  sveikatos priežiūrą ir siekti visuotinės sveikatos apsaugos ir vienodų galimybių naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis;

, konsultuojantis su visuomenės sveikatos srityje kompetentingomis vietos ir regionų valdžios institucijomis,

, koordinuotą ir diferencijuotą

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Svarbu stiprinti vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimą nacionalinių reformų procesuose ir pagal Europos semestrą vykdomuose veiksmuose.

18 pakeitimas

18 pakeitimas

I priedo g punkto v papunktis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| valstybių narių pasirengimo ir reagavimo priemonių (pvz., krizių valdymo, atsparumo antimikrobinėms medžiagoms, vakcinacijos) auditas; | valstybių narių
  ir, kai tinkama, vietos ir regionų valdžios institucijų
  pasirengimo ir reagavimo priemonių (pvz., krizių valdymo, atsparumo antimikrobinėms medžiagoms, vakcinacijos) auditas; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

valstybių narių pasirengimo ir reagavimo priemonių (pvz., krizių valdymo, atsparumo antimikrobinėms medžiagoms, vakcinacijos) auditas;

valstybių narių
  ir, kai tinkama, vietos ir regionų valdžios institucijų
  pasirengimo ir reagavimo priemonių (pvz., krizių valdymo, atsparumo antimikrobinėms medžiagoms, vakcinacijos) auditas;

ir, kai tinkama, vietos ir regionų valdžios institucijų

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Primenamas vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo.

19 pakeitimas

19 pakeitimas

I priedo g punkto vi papunktis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| parama didesnei nacionalinių sistemų veiklos rezultatų konvergencijai rengiant rodiklius, atliekant analizę ir skleidžiant žinias, taip pat organizuojant nacionalinių sveikatos priežiūros sistemų testavimą nepalankiausiomis sąlygomis; | parama didesnei nacionalinių sistemų veiklos rezultatų konvergencijai rengiant rodiklius, atliekant analizę ir skleidžiant žinias, taip pat organizuojant nacionalinių sveikatos priežiūros sistemų testavimą nepalankiausiomis sąlygomis
  , į šią veiklą įtraukiant visuomenės sveikatos srityje kompetentingas vietos ir regionų valdžios institucijas
  ; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

parama didesnei nacionalinių sistemų veiklos rezultatų konvergencijai rengiant rodiklius, atliekant analizę ir skleidžiant žinias, taip pat organizuojant nacionalinių sveikatos priežiūros sistemų testavimą nepalankiausiomis sąlygomis;

parama didesnei nacionalinių sistemų veiklos rezultatų konvergencijai rengiant rodiklius, atliekant analizę ir skleidžiant žinias, taip pat organizuojant nacionalinių sveikatos priežiūros sistemų testavimą nepalankiausiomis sąlygomis
  , į šią veiklą įtraukiant visuomenės sveikatos srityje kompetentingas vietos ir regionų valdžios institucijas
  ;

, į šią veiklą įtraukiant visuomenės sveikatos srityje kompetentingas vietos ir regionų valdžios institucijas

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Primenamas vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo ir pasidalijamoji kompetencija sveikatos srityje.

20 pakeitimas

20 pakeitimas

I priedo g punkto ix papunktis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| parama programų, padedančių valstybėms narėms gerinti sveikatinimą ir ligų prevenciją (užkrečiamųjų ir neužkrečiamųjų ligų atveju), kūrimui ir įgyvendinimui; | parama programų, padedančių valstybėms narėms
  ir vietos bei regionų valdžios institucijoms
  gerinti sveikatinimą ir ligų prevenciją (užkrečiamųjų ir neužkrečiamųjų ligų atveju), kūrimui ir įgyvendinimui
  , taip sudarant galimybes skatinti jų veiklą nustatant ir įgyvendinant veiksmus, pritaikytus jų visuomenės sveikatos ypatumams
  ; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

parama programų, padedančių valstybėms narėms gerinti sveikatinimą ir ligų prevenciją (užkrečiamųjų ir neužkrečiamųjų ligų atveju), kūrimui ir įgyvendinimui;

parama programų, padedančių valstybėms narėms
  ir vietos bei regionų valdžios institucijoms
  gerinti sveikatinimą ir ligų prevenciją (užkrečiamųjų ir neužkrečiamųjų ligų atveju), kūrimui ir įgyvendinimui
  , taip sudarant galimybes skatinti jų veiklą nustatant ir įgyvendinant veiksmus, pritaikytus jų visuomenės sveikatos ypatumams
  ;

ir vietos bei regionų valdžios institucijoms

, taip sudarant galimybes skatinti jų veiklą nustatant ir įgyvendinant veiksmus, pritaikytus jų visuomenės sveikatos ypatumams

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Vietos ir regionų valdžios institucijos yra atsakingos už šiuos veiksmus daugelyje valstybių narių ir turėtų pasinaudoti šiomis programomis.

21 pakeitimas

21 pakeitimas

I priedo g punkto x papunktis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| parama valstybių narių veiksmams, kuriais siekiama sukurti sveiką ir saugią miesto, darbo ir mokyklos aplinką, sudaryti sąlygas rinktis sveiką gyvenseną ir skatinti sveiką mitybą, atsižvelgiant į pažeidžiamų grupių poreikius; | parama valstybių narių
  ir vietos ir regionų valdžios institucijų
  veiksmams, kuriais siekiama sukurti sveiką ir saugią miesto, darbo ir mokyklos aplinką, sudaryti sąlygas rinktis sveiką gyvenseną ir skatinti sveiką mitybą, atsižvelgiant į pažeidžiamų grupių poreikius; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

parama valstybių narių veiksmams, kuriais siekiama sukurti sveiką ir saugią miesto, darbo ir mokyklos aplinką, sudaryti sąlygas rinktis sveiką gyvenseną ir skatinti sveiką mitybą, atsižvelgiant į pažeidžiamų grupių poreikius;

parama valstybių narių
  ir vietos ir regionų valdžios institucijų
  veiksmams, kuriais siekiama sukurti sveiką ir saugią miesto, darbo ir mokyklos aplinką, sudaryti sąlygas rinktis sveiką gyvenseną ir skatinti sveiką mitybą, atsižvelgiant į pažeidžiamų grupių poreikius;

ir vietos ir regionų valdžios institucijų

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Vietos ir regionų valdžios institucijos yra atsakingos už šiuos veiksmus daugelyje valstybių narių.

22 pakeitimas

22 pakeitimas

I priedo g punkto xii papunktis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| parama valstybėms narėms, kad jos stiprintų savo sveikatos priežiūros sistemų administracinius gebėjimus atlikdamos lyginamąją analizę, bendradarbiaudamos ir keisdamosi geriausia patirtimi; | parama valstybėms narėms
  ir prireikus vietos ir regionų valdžios institucijoms,
  kad jos stiprintų savo sveikatos priežiūros sistemų administracinius gebėjimus atlikdamos lyginamąją analizę, bendradarbiaudamos ir keisdamosi geriausia patirtimi; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

parama valstybėms narėms, kad jos stiprintų savo sveikatos priežiūros sistemų administracinius gebėjimus atlikdamos lyginamąją analizę, bendradarbiaudamos ir keisdamosi geriausia patirtimi;

parama valstybėms narėms
  ir prireikus vietos ir regionų valdžios institucijoms,
  kad jos stiprintų savo sveikatos priežiūros sistemų administracinius gebėjimus atlikdamos lyginamąją analizę, bendradarbiaudamos ir keisdamosi geriausia patirtimi;

ir prireikus vietos ir regionų valdžios institucijoms,

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Primenamas vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo.

23 pakeitimas

23 pakeitimas

I priedo k punkto iii papunktis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| komunikacija ligų prevencijai ir sveikai gyvensenai skatinti, bendradarbiaujant su visais susijusiais subjektais tarptautiniu, Sąjungos ir nacionaliniu lygmenimis. | komunikacija ligų prevencijai ir sveikai gyvensenai skatinti, bendradarbiaujant su visais susijusiais subjektais
  , pritaikyta vietos, regionų,
  tarptautiniu, Sąjungos ir nacionaliniu lygmenimis. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

komunikacija ligų prevencijai ir sveikai gyvensenai skatinti, bendradarbiaujant su visais susijusiais subjektais tarptautiniu, Sąjungos ir nacionaliniu lygmenimis.

komunikacija ligų prevencijai ir sveikai gyvensenai skatinti, bendradarbiaujant su visais susijusiais subjektais
  , pritaikyta vietos, regionų,
  tarptautiniu, Sąjungos ir nacionaliniu lygmenimis.

, pritaikyta vietos, regionų,

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Primenamas įvairių vietos lygmenų dalyvavimas.

24 pakeitimas

24 pakeitimas

I priedo l punktas (naujas)

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1) | Bendros sveikatos problemos










  i) | parama veiksmams, kuriais sprendžiamos bendros sveikatos problemos, pavyzdžiui, nelygybė sveikatos srityje, sveikatos priežiūros paslaugų prieinamumas, migracija, senėjanti visuomenė, pacientų sauga ir kokybiška sveikatos priežiūra, vietos, regionų, nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

1)

1)

Bendros sveikatos problemos

Bendros sveikatos problemos

i)

i)

parama veiksmams, kuriais sprendžiamos bendros sveikatos problemos, pavyzdžiui, nelygybė sveikatos srityje, sveikatos priežiūros paslaugų prieinamumas, migracija, senėjanti visuomenė, pacientų sauga ir kokybiška sveikatos priežiūra, vietos, regionų, nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis;

parama veiksmams, kuriais sprendžiamos bendros sveikatos problemos, pavyzdžiui, nelygybė sveikatos srityje, sveikatos priežiūros paslaugų prieinamumas, migracija, senėjanti visuomenė, pacientų sauga ir kokybiška sveikatos priežiūra, vietos, regionų, nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis;

| ii) | parama investicinei veiklai, susijusiai su įrangos ir produktų, reikalingų kovai su pandemijomis, gamyba Europoje; |
| --- | --- |

ii)

ii)

parama investicinei veiklai, susijusiai su įrangos ir produktų, reikalingų kovai su pandemijomis, gamyba Europoje;

parama investicinei veiklai, susijusiai su įrangos ir produktų, reikalingų kovai su pandemijomis, gamyba Europoje;

| iii) | parama investicinėms priemonėms, kuriomis skatinamas ligoninių pritaikymas ir modernizavimas siekiant nuoseklios ir diferencijuotos sveikatos priežiūros teritorijose. |
| --- | --- |

iii)

iii)

parama investicinėms priemonėms, kuriomis skatinamas ligoninių pritaikymas ir modernizavimas siekiant nuoseklios ir diferencijuotos sveikatos priežiūros teritorijose.

parama investicinėms priemonėms, kuriomis skatinamas ligoninių pritaikymas ir modernizavimas siekiant nuoseklios ir diferencijuotos sveikatos priežiūros teritorijose.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Šie veiksmai turėtų būti įtraukti į Programoje nustatytą veiksmų sąrašą.

25 pakeitimas

25 pakeitimas

II priedo A dalies I skirsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| ES ir valstybių narių pasirengimo didelėms tarpvalstybinėms grėsmėms sveikatai ir reagavimo į jas planavimo kokybė ir išsamumas | ES ir valstybių narių
  ir, kai tinkama, vietos ir regionų
  valdžios institucijų pasirengimo didelėms tarpvalstybinėms grėsmėms sveikatai ir reagavimo į jas planavimo kokybė ir išsamumas |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

ES ir valstybių narių pasirengimo didelėms tarpvalstybinėms grėsmėms sveikatai ir reagavimo į jas planavimo kokybė ir išsamumas

ES ir valstybių narių
  ir, kai tinkama, vietos ir regionų
  valdžios institucijų pasirengimo didelėms tarpvalstybinėms grėsmėms sveikatai ir reagavimo į jas planavimo kokybė ir išsamumas

ir, kai tinkama, vietos ir regionų

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Primenamas vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo.

26 pakeitimas

26 pakeitimas

II priedo A dalies III punktas

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Veiksmų ir gerosios praktikos pavyzdžių, kuriais tiesiogiai prisidedama siekiant darnaus vystymosi tikslo Nr. 3.4, skaičius (vienai valstybei narei) | Veiksmų ir gerosios praktikos pavyzdžių, kuriais tiesiogiai prisidedama siekiant darnaus vystymosi tikslo Nr. 3.4, skaičius (vienai valstybei narei)
  , įskaitant, kai tinkama, geriausią praktiką vietos ir regionų lygmeniu |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Veiksmų ir gerosios praktikos pavyzdžių, kuriais tiesiogiai prisidedama siekiant darnaus vystymosi tikslo Nr. 3.4, skaičius (vienai valstybei narei)

Veiksmų ir gerosios praktikos pavyzdžių, kuriais tiesiogiai prisidedama siekiant darnaus vystymosi tikslo Nr. 3.4, skaičius (vienai valstybei narei)
  , įskaitant, kai tinkama, geriausią praktiką vietos ir regionų lygmeniu

, įskaitant, kai tinkama, geriausią praktiką vietos ir regionų lygmeniu

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Kaip nurodyta pakeitime.

27 pakeitimas

27 pakeitimas

II priedo A dalies IV punktas

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Gerosios praktikos taikymas valstybėse narėse | Valstybių narių
  ir sveikatos srityje kompetentingų vietos ir regionų valdžios institucijų
  taikoma geroji praktika |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Gerosios praktikos taikymas valstybėse narėse

Valstybių narių
  ir sveikatos srityje kompetentingų vietos ir regionų valdžios institucijų
  taikoma geroji praktika

ir sveikatos srityje kompetentingų vietos ir regionų valdžios institucijų

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Pabrėžiamas vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo sveikatos srityje.

28 pakeitimas

28 pakeitimas

II priedo B dalies I skirsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybių narių, kuriose parengtis ir reagavimo planavimas pagerėjo, skaičius | Valstybių narių
  ir, kai tinkama, vietos ir regionų valdžios institucijų
  , kuriose parengtis ir reagavimo planavimas pagerėjo, skaičius |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Valstybių narių, kuriose parengtis ir reagavimo planavimas pagerėjo, skaičius

Valstybių narių
  ir, kai tinkama, vietos ir regionų valdžios institucijų
  , kuriose parengtis ir reagavimo planavimas pagerėjo, skaičius

ir, kai tinkama, vietos ir regionų valdžios institucijų

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Primenamas vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo.

II.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | pabrėžia savo įsipareigojimą „teikti pirmenybę sveikatai Europos lygmeniu ir remti regionų ir vietos valdžios institucijas kovojant su vėžiu ir ligų epidemijomis vykdant tarpvalstybinį bendradarbiavimą sveikatos srityje ir modernizuojant sveikatos priežiūros sistemas“; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia savo įsipareigojimą „teikti pirmenybę sveikatai Europos lygmeniu ir remti regionų ir vietos valdžios institucijas kovojant su vėžiu ir ligų epidemijomis vykdant tarpvalstybinį bendradarbiavimą sveikatos srityje ir modernizuojant sveikatos priežiūros sistemas“;

| 2. | pripažįsta, kad Europos Komisijos pasiūlymas atitinka subsidiarumo ir proporcingumo principus; |
| --- | --- |

2.

pripažįsta, kad Europos Komisijos pasiūlymas atitinka subsidiarumo ir proporcingumo principus;

| 3. | apgailestauja dėl rimtų COVID-19 pandemijos padarinių, kurių nebuvo galima numatyti, tačiau juos galima įveikti glaudžiai bendradarbiaujant ir taikant konsoliduotus mechanizmus; |
| --- | --- |

3.

apgailestauja dėl rimtų COVID-19 pandemijos padarinių, kurių nebuvo galima numatyti, tačiau juos galima įveikti glaudžiai bendradarbiaujant ir taikant konsoliduotus mechanizmus;

| 4. | pabrėžia, kad savivaldybės, miestai, vietos ir regionų valdžios institucijos ir viešosios institucijos yra pirmosiose gretose reaguojant į COVID-19 pandemiją: jos imasi priemonių sveikatos srityje (medicininės įrangos pirkimas, medicinos darbuotojų įdarbinimas ir kt.) ir neatidėliotinų priemonių siekdamos spręsti su įvairiais pandemijos aspektais – socialiniais, ekonominiais ar logistiniais – susijusias problemas; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad savivaldybės, miestai, vietos ir regionų valdžios institucijos ir viešosios institucijos yra pirmosiose gretose reaguojant į COVID-19 pandemiją: jos imasi priemonių sveikatos srityje (medicininės įrangos pirkimas, medicinos darbuotojų įdarbinimas ir kt.) ir neatidėliotinų priemonių siekdamos spręsti su įvairiais pandemijos aspektais – socialiniais, ekonominiais ar logistiniais – susijusias problemas;

| 5. | ragina Europos institucijas pagal savo kompetenciją imtis ryžtingų priemonių ir parengti iniciatyvas, kuriomis būtų tikslingai reaguojama į COVID-19 krizę, taip pat kaupti patirtį, kad būtų galima užkirsti kelią kitai sveikatos krizei; primena, kad šios priemonės turi būti rengiamos ir įgyvendinamos bendradarbiaujant su kompetentingomis nacionalinėmis valdžios institucijomis ir visuomenės sveikatos srityje kompetentingomis vietos ir regionų valdžios institucijomis; |
| --- | --- |

5.

ragina Europos institucijas pagal savo kompetenciją imtis ryžtingų priemonių ir parengti iniciatyvas, kuriomis būtų tikslingai reaguojama į COVID-19 krizę, taip pat kaupti patirtį, kad būtų galima užkirsti kelią kitai sveikatos krizei; primena, kad šios priemonės turi būti rengiamos ir įgyvendinamos bendradarbiaujant su kompetentingomis nacionalinėmis valdžios institucijomis ir visuomenės sveikatos srityje kompetentingomis vietos ir regionų valdžios institucijomis;

| 6. | atkreipia dėmesį į 2017 m. „Eurobarometro“ apklausos rezultatus, kurie rodo, kad daugiau kaip 70 proc. europiečių norėtų aktyvesnio ES dalyvavimo sveikatos srityje; |
| --- | --- |

6.

atkreipia dėmesį į 2017 m. „Eurobarometro“ apklausos rezultatus, kurie rodo, kad daugiau kaip 70 proc. europiečių norėtų aktyvesnio ES dalyvavimo sveikatos srityje;

| 7. | pabrėžia, kad pagal šią svarbią 2021–2027 m. sveikatos sektoriaus finansavimo programą turėtų būti remiami veiksmai, kuriais siekiama spręsti bendras ir ilgalaikes visuomenės sveikatos politikos problemas ES ir valstybėse narėse, pavyzdžiui: panašių krizių numatymas, nelygybė sveikatos priežiūros srityje, galimybės naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis, migracija, senėjanti visuomenė, pacientų sauga ir aukštos kokybės sveikatos priežiūra vietos, regioniniu, nacionaliniu ir ES lygmenimis; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad pagal šią svarbią 2021–2027 m. sveikatos sektoriaus finansavimo programą turėtų būti remiami veiksmai, kuriais siekiama spręsti bendras ir ilgalaikes visuomenės sveikatos politikos problemas ES ir valstybėse narėse, pavyzdžiui: panašių krizių numatymas, nelygybė sveikatos priežiūros srityje, galimybės naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis, migracija, senėjanti visuomenė, pacientų sauga ir aukštos kokybės sveikatos priežiūra vietos, regioniniu, nacionaliniu ir ES lygmenimis;

| 8. | pabrėžia, kad programa „ES – sveikatos labui“ turėtų būti siekiama ne tik valdyti krizę, bet ir atgaivinti ekonomiką po COVID-19 pandemijos, prisidėti prie siekio iš esmės pagerinti ES gyventojų sveikatą, stiprinant sveikatos sistemų atsparumą, skatinant inovacijas sveikatos sektoriuje ir integruojant prevenciją ir sveikatingumo propagavimą kaip darnaus vystymosi priemones; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad programa „ES – sveikatos labui“ turėtų būti siekiama ne tik valdyti krizę, bet ir atgaivinti ekonomiką po COVID-19 pandemijos, prisidėti prie siekio iš esmės pagerinti ES gyventojų sveikatą, stiprinant sveikatos sistemų atsparumą, skatinant inovacijas sveikatos sektoriuje ir integruojant prevenciją ir sveikatingumo propagavimą kaip darnaus vystymosi priemones;

Sąjungos piliečių sveikata – pagrindinė teisė

Sąjungos piliečių sveikata – pagrindinė teisė

| 9. | atsižvelgia į krizę, kurią Europos Sąjunga patiria nuo 2020 m. kovo 10 d., kai prasidėjo COVID-19 pandemija, kuriai būdingas ryškus žmogiškasis aspektas ir kuri daro neigiamą poveikį piliečių sveikatai; |
| --- | --- |

9.

atsižvelgia į krizę, kurią Europos Sąjunga patiria nuo 2020 m. kovo 10 d., kai prasidėjo COVID-19 pandemija, kuriai būdingas ryškus žmogiškasis aspektas ir kuri daro neigiamą poveikį piliečių sveikatai;

| 10. | ragina sveikatos sektorių prisidėti prie Europos socialinio modelio ir ypač prie Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimo; |
| --- | --- |

10.

ragina sveikatos sektorių prisidėti prie Europos socialinio modelio ir ypač prie Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimo;

| 11. | pažymi, kad sveikata yra viena iš pagrindinių teisių, o jos priežiūra yra visuotinės svarbos paslauga ir negali būti laikoma rinkos paslauga; |
| --- | --- |

11.

pažymi, kad sveikata yra viena iš pagrindinių teisių, o jos priežiūra yra visuotinės svarbos paslauga ir negali būti laikoma rinkos paslauga;

| 12. | primena, kad kova su nelygybe sveikatos srityje, kuri yra išvengiamos socialinės nelygybės pasekmė, yra pagrindinis tikslas ir veiksminga sveikatos saugumo ir sveikatos priežiūros sistemų skatinimo priemonė; |
| --- | --- |

12.

primena, kad kova su nelygybe sveikatos srityje, kuri yra išvengiamos socialinės nelygybės pasekmė, yra pagrindinis tikslas ir veiksminga sveikatos saugumo ir sveikatos priežiūros sistemų skatinimo priemonė;

Programos „ES – sveikatos labui“(„EU4Health“) tikslai ir vaidmuo

Programos „ES – sveikatos labui“(„EU4Health“) tikslai ir vaidmuo

| 13. | pabrėžia, kad programos „ES – sveikatos labui“ tikslas – stiprinti sveikatos saugumą ir prevenciją, gerinti sveikatos priežiūros pajėgumų koordinavimą ir parengti ES būsimoms sveikatos krizėms, todėl 2020 m. liepos 20 d. Europos Vadovų Tarybos skirto 1,7 mlrd. EUR biudžeto nepakaks šiam tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad programos „ES – sveikatos labui“ tikslas – stiprinti sveikatos saugumą ir prevenciją, gerinti sveikatos priežiūros pajėgumų koordinavimą ir parengti ES būsimoms sveikatos krizėms, todėl 2020 m. liepos 20 d. Europos Vadovų Tarybos skirto 1,7 mlrd. EUR biudžeto nepakaks šiam tikslui pasiekti;

| 14. | pabrėžia sveikatos aspektų integravimo į visų sričių politiką principo svarbą, taigi ir būtinybę šią programą koordinuoti ir derinti su kitomis ES programomis, visų pirma su Europos regioninės plėtros fondu ir Sanglaudos fondo medicinos infrastruktūrai skirta programa, pagal „Europos horizontą“ vykdomomis sveikatos srities mokslinių tyrimų ir inovacijų programomis ir su ESF+, skirtu pažeidžiamų grupių mokymui ir paramai, kad jos galėtų naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis; taip pat prašo siekti šių fondų lėšų panaudojimo sinergijos; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia sveikatos aspektų integravimo į visų sričių politiką principo svarbą, taigi ir būtinybę šią programą koordinuoti ir derinti su kitomis ES programomis, visų pirma su Europos regioninės plėtros fondu ir Sanglaudos fondo medicinos infrastruktūrai skirta programa, pagal „Europos horizontą“ vykdomomis sveikatos srities mokslinių tyrimų ir inovacijų programomis ir su ESF+, skirtu pažeidžiamų grupių mokymui ir paramai, kad jos galėtų naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis; taip pat prašo siekti šių fondų lėšų panaudojimo sinergijos;

| 15. | palankiai vertina Europos Komisijos pasiūlymą kitoje 2021–2027 m. daugiametėje finansinėje programoje taip pat numatyti specialią sveikatos programą, tačiau apgailestauja, kad Europos Vadovų Taryba sumažino papildomą 7,7 mlrd. EUR finansavimą, kurį Komisija siūlė skirti programai „ES – sveikatos labui“ pagal Europos ekonomikos gaivinimo planą „Mokymasis iš krizės patirties ir Europos strateginių uždavinių sprendimas“, o tai prieštarauja šios programos užmojams; |
| --- | --- |

15.

palankiai vertina Europos Komisijos pasiūlymą kitoje 2021–2027 m. daugiametėje finansinėje programoje taip pat numatyti specialią sveikatos programą, tačiau apgailestauja, kad Europos Vadovų Taryba sumažino papildomą 7,7 mlrd. EUR finansavimą, kurį Komisija siūlė skirti programai „ES – sveikatos labui“ pagal Europos ekonomikos gaivinimo planą „Mokymasis iš krizės patirties ir Europos strateginių uždavinių sprendimas“, o tai prieštarauja šios programos užmojams;

| 16. | mano, kad programa „ES – sveikatos labui“ galėtų padėti ES sukurti daugiau ir veiksmingesnių priemonių, kurios leistų imtis skubių, ryžtingų ir su valstybėmis narėmis suderintų veiksmų, įtraukiant visuomenės sveikatos srityje kompetentingas vietos ir regionų valdžios institucijas, siekiant pasirengti krizėms ir jas valdyti ir apskritai gerinti ES sveikatos sistemų veikimą bei veiksmingumą; |
| --- | --- |

16.

mano, kad programa „ES – sveikatos labui“ galėtų padėti ES sukurti daugiau ir veiksmingesnių priemonių, kurios leistų imtis skubių, ryžtingų ir su valstybėmis narėmis suderintų veiksmų, įtraukiant visuomenės sveikatos srityje kompetentingas vietos ir regionų valdžios institucijas, siekiant pasirengti krizėms ir jas valdyti ir apskritai gerinti ES sveikatos sistemų veikimą bei veiksmingumą;

| 17. | mano, kad labai svarbu, jog Sąjunga užtikrintų plataus užmojo priemones ir paremtų investicijų programas mokslinių tyrimų, farmacijos produktų ir visuomenės apsaugos priemonių gamybos srityse; |
| --- | --- |

17.

mano, kad labai svarbu, jog Sąjunga užtikrintų plataus užmojo priemones ir paremtų investicijų programas mokslinių tyrimų, farmacijos produktų ir visuomenės apsaugos priemonių gamybos srityse;

| 18. | atkreipia dėmesį į tai, kad Programa taip pat siekiama sukurti vaistų ir medicininės įrangos, darbuotojų ir sveikatos ekspertų rezervą, taip pat užtikrinti techninę pagalbą; |
| --- | --- |

18.

atkreipia dėmesį į tai, kad Programa taip pat siekiama sukurti vaistų ir medicininės įrangos, darbuotojų ir sveikatos ekspertų rezervą, taip pat užtikrinti techninę pagalbą;

| 19. | mano, kad, atsižvelgiant į COVID-19 pandemijos patirtį, svarbu, kad ES skirtų daug išteklių stiprinti Sąjungos pajėgumus užkirsti kelią pavojui sveikatai ir (arba) krizėms, pasirengti joms ir reaguoti į jas, taip pat stiprinti valstybių narių bendradarbiavimą šioje srityje. Kartu svarbu nemažinti ES priemonių sveikatingumo skatinimui ir ligų prevencijai; |
| --- | --- |

19.

mano, kad, atsižvelgiant į COVID-19 pandemijos patirtį, svarbu, kad ES skirtų daug išteklių stiprinti Sąjungos pajėgumus užkirsti kelią pavojui sveikatai ir (arba) krizėms, pasirengti joms ir reaguoti į jas, taip pat stiprinti valstybių narių bendradarbiavimą šioje srityje. Kartu svarbu nemažinti ES priemonių sveikatingumo skatinimui ir ligų prevencijai;

| 20. | mano, kad reikia, kaip ir iki šiol, gerbiant valstybių narių savarankiškumą kuriant, organizuojant ir finansuojant sveikatos sistemą, skirti finansavimą įvairioms bendradarbiavimo tarpvalstybinėse sveikatos priežiūros srityse formoms, pavyzdžiui, Europos referencijos centrų tinklui (ERCT), teikiančiam labai specializuotą gydymą ir retųjų ligų gydymą, sveikatos technologijų vertinimui ir skaitmeninių sveikatos koncepcijų kūrimui. Taip pat reikia dėti daug pastangų kovojant su atsparumu antimikrobinėms medžiagoms – grėsme sveikatai, dėl kurios būtina bendradarbiauti tiek Europos, tiek pasaulio mastu; |
| --- | --- |

20.

mano, kad reikia, kaip ir iki šiol, gerbiant valstybių narių savarankiškumą kuriant, organizuojant ir finansuojant sveikatos sistemą, skirti finansavimą įvairioms bendradarbiavimo tarpvalstybinėse sveikatos priežiūros srityse formoms, pavyzdžiui, Europos referencijos centrų tinklui (ERCT), teikiančiam labai specializuotą gydymą ir retųjų ligų gydymą, sveikatos technologijų vertinimui ir skaitmeninių sveikatos koncepcijų kūrimui. Taip pat reikia dėti daug pastangų kovojant su atsparumu antimikrobinėms medžiagoms – grėsme sveikatai, dėl kurios būtina bendradarbiauti tiek Europos, tiek pasaulio mastu;

| 21. | primena, kad vienas iš programos „ES – sveikatos labui“ tikslų yra iki 2030 m. trečdaliu sumažinti ankstyvą mirtingumą ir kad šio tikslo bus siekiama kovojant su neužkrečiamosiomis ligomis, t. y. gerinant diagnozavimą, prevenciją ir priežiūrą, visų pirma gydant vėžį, širdies ir kraujagyslių ligas, diabetą ir psichikos ligas; |
| --- | --- |

21.

primena, kad vienas iš programos „ES – sveikatos labui“ tikslų yra iki 2030 m. trečdaliu sumažinti ankstyvą mirtingumą ir kad šio tikslo bus siekiama kovojant su neužkrečiamosiomis ligomis, t. y. gerinant diagnozavimą, prevenciją ir priežiūrą, visų pirma gydant vėžį, širdies ir kraujagyslių ligas, diabetą ir psichikos ligas;

Raginimas bendradarbiauti

Raginimas bendradarbiauti

| 22. | atkreipia dėmesį į tai, kad programa „ES – sveikatos labui“ turi būti parengta taip, kad būtų stiprinamos regioninės sistemos skiriant finansavimą iniciatyvoms, kaip antai: konkrečioms šalims skirta parama ir konsultacijos siekiant gerinti sveikatos priežiūrą; sveikatos priežiūros darbuotojų mokymas visoje ES; valstybių narių pasirengimo ir reagavimo priemonių vertinimas; klinikinių tyrimų atlikimas siekiant paspartinti vaistų ir vakcinų kūrimą; bendradarbiavimas su tarpvalstybiniais partneriais; tyrimų vykdymas, duomenų rinkimas ir lyginamoji analizė; |
| --- | --- |

22.

atkreipia dėmesį į tai, kad programa „ES – sveikatos labui“ turi būti parengta taip, kad būtų stiprinamos regioninės sistemos skiriant finansavimą iniciatyvoms, kaip antai: konkrečioms šalims skirta parama ir konsultacijos siekiant gerinti sveikatos priežiūrą; sveikatos priežiūros darbuotojų mokymas visoje ES; valstybių narių pasirengimo ir reagavimo priemonių vertinimas; klinikinių tyrimų atlikimas siekiant paspartinti vaistų ir vakcinų kūrimą; bendradarbiavimas su tarpvalstybiniais partneriais; tyrimų vykdymas, duomenų rinkimas ir lyginamoji analizė;

| 23. | palankiai vertina veiksmus, kurių jau ėmėsi Europos Komisija, kad ES galėtų teikti didesnę paramą, būtiną siekiant palengvinti valstybių narių naštą dedant pastangas įveikti dabartinę COVID-19 krizę; |
| --- | --- |

23.

palankiai vertina veiksmus, kurių jau ėmėsi Europos Komisija, kad ES galėtų teikti didesnę paramą, būtiną siekiant palengvinti valstybių narių naštą dedant pastangas įveikti dabartinę COVID-19 krizę;

| 24. | primygtinai ragina rengiant ir analizuojant veiksmus pagal programą „ES – sveikatos labui“ atsižvelgti į lyčių lygybę; |
| --- | --- |

24.

primygtinai ragina rengiant ir analizuojant veiksmus pagal programą „ES – sveikatos labui“ atsižvelgti į lyčių lygybę;

| 25. | mano, kad veiksmai pagal naująją programą „ES – sveikatos labui“ turi būti parengti taip, kad prisidėtų prie aplinkos ir socialiniu požiūriu tvarios visuomenės kūrimo; |
| --- | --- |

25.

mano, kad veiksmai pagal naująją programą „ES – sveikatos labui“ turi būti parengti taip, kad prisidėtų prie aplinkos ir socialiniu požiūriu tvarios visuomenės kūrimo;

| 26. | ragina Sąjungos regionus ir kitus ES subjektus bendradarbiauti siekiant užtikrinti geresnį įvairių programos „ES – sveikatos labui“ elementų ir veiksmų, nurodytų Europos Komisijos komunikate „Laikinoji ES sveikatos sistemos parengtis COVID-19 protrūkiams“, įgyvendinimą; |
| --- | --- |

26.

ragina Sąjungos regionus ir kitus ES subjektus bendradarbiauti siekiant užtikrinti geresnį įvairių programos „ES – sveikatos labui“ elementų ir veiksmų, nurodytų Europos Komisijos komunikate „Laikinoji ES sveikatos sistemos parengtis COVID-19 protrūkiams“, įgyvendinimą;

| 27. | pabrėžia, kad reikia skubiai stiprinti ES institucijų gebėjimus imtis reagavimo veiksmų sveikatos priežiūros ir krizių valdymo srityse, visų pirma tiesiogiai įtraukiant vietos ir regionines sveikatos priežiūros reagavimo veiksmų struktūras; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia, kad reikia skubiai stiprinti ES institucijų gebėjimus imtis reagavimo veiksmų sveikatos priežiūros ir krizių valdymo srityse, visų pirma tiesiogiai įtraukiant vietos ir regionines sveikatos priežiūros reagavimo veiksmų struktūras;

| 28. | mano, kad reikia didinti nacionalinių sveikatos priežiūros sistemų veiksmingumą ir atsparumą skatinant investicijas į ligų prevencijos programas, aktyviau keičiantis gerąja praktika, skatinant tarptautinį bendradarbiavimą ir gerinant galimybes naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis; |
| --- | --- |

28.

mano, kad reikia didinti nacionalinių sveikatos priežiūros sistemų veiksmingumą ir atsparumą skatinant investicijas į ligų prevencijos programas, aktyviau keičiantis gerąja praktika, skatinant tarptautinį bendradarbiavimą ir gerinant galimybes naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis;

| 29. | atsižvelgia į tai, kad Programa siekiama užpildyti per pandemiją išryškėjusias spragas, todėl visų pirma valstybės narės yra atsakingos už sveikatos politiką, o Europos Sąjunga gali papildyti ir remti nacionalines priemones ir priimti teisės aktus konkrečiuose sektoriuose; |
| --- | --- |

29.

atsižvelgia į tai, kad Programa siekiama užpildyti per pandemiją išryškėjusias spragas, todėl visų pirma valstybės narės yra atsakingos už sveikatos politiką, o Europos Sąjunga gali papildyti ir remti nacionalines priemones ir priimti teisės aktus konkrečiuose sektoriuose;

| 30. | pabrėžia, kad ES būtina plėtoti su vakcinų kūrimu, gaminimu ir platinimu susijusį bendradarbiavimą pagal programą „Europos horizontas“; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia, kad ES būtina plėtoti su vakcinų kūrimu, gaminimu ir platinimu susijusį bendradarbiavimą pagal programą „Europos horizontas“;

| 31. | pabrėžia, kad būtina stiprinti vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimą sveikatos priežiūros sistemų valdyme, pavyzdžiui, nustatant prioritetus ir įgyvendinant Programą, nes jos atlieka esminį vaidmenį sveikatos priežiūros, prevencijos ir pagalbos srityse, ir mano, kad norint, jog mechanizmas, kuriuo siekiama pagerinti gyventojų sveikatos būklę – nuo prevencijos iki diferencijuotos priežiūros – būtų veiksmingas, jį reikia pritaikyti prie kiekvieno regiono visuomenės sveikatos duomenų; |
| --- | --- |

31.

pabrėžia, kad būtina stiprinti vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimą sveikatos priežiūros sistemų valdyme, pavyzdžiui, nustatant prioritetus ir įgyvendinant Programą, nes jos atlieka esminį vaidmenį sveikatos priežiūros, prevencijos ir pagalbos srityse, ir mano, kad norint, jog mechanizmas, kuriuo siekiama pagerinti gyventojų sveikatos būklę – nuo prevencijos iki diferencijuotos priežiūros – būtų veiksmingas, jį reikia pritaikyti prie kiekvieno regiono visuomenės sveikatos duomenų;

2020 m. spalio 14 d., Briuselis

Europos regionų komiteto pirmininkas

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(12)  Tarybos išvados dėl Europos Sąjungos sveikatos priežiūros sistemų bendrų vertybių ir principų (OL C 146, 2006 6 22, p. 1).

12

(12)  Tarybos išvados dėl Europos Sąjungos sveikatos priežiūros sistemų bendrų vertybių ir principų (OL C 146, 2006 6 22, p. 1).

12

---

| 2020 12 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 440/150 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 440/150

---

Europos regionų komiteto nuomonė. Sustiprintas Sąjungos civilinės saugos mechanizmas

(2020/C 440/23)

| Pranešėjas: | Alberto CIRIO (IT/EPP) Pjemonto regiono pirmininkas |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas: | Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 1313/2013/ES dėl Sąjungos civilinės saugos mechanizmo
  COM(2020) 220 final |

Pranešėjas:

Alberto CIRIO (IT/EPP) Pjemonto regiono pirmininkas

Pamatinis dokumentas:

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 1313/2013/ES dėl Sąjungos civilinės saugos mechanizmo

COM(2020) 220 final

I.   SIŪLOMI PAKEITIMAI

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 1313/2013/ES dėl Sąjungos civilinės saugos mechanizmo

(COM(2020) 220 final)

1 pakeitimas

2 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| (2) | Sąjungos mechanizmu skatinamas
  valstybių narių
  solidarumas pagal Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnio 3 dalį, kartu pripažįstant, kad už gamtinių ir žmogaus sukeltų nelaimių prevenciją, pasirengimą joms ir reagavimą į jas pirmiausia atsakingos valstybės narės; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

(2)

Sąjungos mechanizmu skatinamas
  valstybių narių
  solidarumas pagal Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnio 3 dalį, kartu pripažįstant, kad už gamtinių ir žmogaus sukeltų nelaimių prevenciją, pasirengimą joms ir reagavimą į jas pirmiausia atsakingos valstybės narės;

| (2) | Sąjungos mechanizmu
  , visų pirma „rescEU“
  , skatinamas valstybių narių solidarumas pagal Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnio 3 dalį
  , papildant esamus valstybių narių pajėgumus, sudarant sąlygas veiksmingesnei parengčiai ir reagavimui, kai pajėgumų nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmeniu nepakanka,
  ir kartu pripažįstant, kad už gamtinių ir žmogaus sukeltų nelaimių prevenciją, pasirengimą joms ir reagavimą į jas
  ir toliau
  pirmiausia
  išlieka atsakingos valstybės narės ir jų regioninės valdžios institucijos
  ; |
| --- | --- |

(2)

Sąjungos mechanizmu
  , visų pirma „rescEU“
  , skatinamas valstybių narių solidarumas pagal Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnio 3 dalį
  , papildant esamus valstybių narių pajėgumus, sudarant sąlygas veiksmingesnei parengčiai ir reagavimui, kai pajėgumų nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmeniu nepakanka,
  ir kartu pripažįstant, kad už gamtinių ir žmogaus sukeltų nelaimių prevenciją, pasirengimą joms ir reagavimą į jas
  ir toliau
  pirmiausia
  išlieka atsakingos valstybės narės ir jų regioninės valdžios institucijos
  ;

Paaiškinimas

Būtina pripažinti, kad pajėgumai skiriasi ne tik tarp valstybių narių, bet ir tarp jų regionų. Todėl papildomais ES veiksmais turėtų būti plėtojamas diferencijuotas požiūris, atsižvelgiant į skirtingus regionų poreikius.

2 straipsnis

6 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| (6) | kad pagerintų prevencijos ir pasirengimo planavimą, Sąjunga, glaudžiai bendradarbiaudama su atitinkamomis mokslininkų bendruomenėmis ir pagrindiniais ekonominės veiklos vykdytojais, turėtų toliau skatinti investuoti į nelaimių prevenciją visuose sektoriuose ir taikyti prevencijos ir pasirengimo pagrindą sudarančius visapusiško rizikos valdymo metodus, atsižvelgiant į įvairių pavojų įtraukimo principą, ekosisteminį metodą ir tikėtiną klimato kaitos poveikį. Šiuo tikslu visų pirma turėtų būti vadovaujamasi tarpsektorinio ir visų pavojų įtraukimo principais, jie turėtų būti grindžiami
  visos Sąjungos atsparumo didinimo tikslais ir jais remiantis turėtų būti suformuluota pradinė
  pajėgumų ir pasirengimo
  apibrėžtis
  . Apibrėždama visos Sąjungos atsparumo didinimo tikslus, Komisija turi bendradarbiauti su valstybėmis narėmis; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

(6)

kad pagerintų prevencijos ir pasirengimo planavimą, Sąjunga, glaudžiai bendradarbiaudama su atitinkamomis mokslininkų bendruomenėmis ir pagrindiniais ekonominės veiklos vykdytojais, turėtų toliau skatinti investuoti į nelaimių prevenciją visuose sektoriuose ir taikyti prevencijos ir pasirengimo pagrindą sudarančius visapusiško rizikos valdymo metodus, atsižvelgiant į įvairių pavojų įtraukimo principą, ekosisteminį metodą ir tikėtiną klimato kaitos poveikį. Šiuo tikslu visų pirma turėtų būti vadovaujamasi tarpsektorinio ir visų pavojų įtraukimo principais, jie turėtų būti grindžiami
  visos Sąjungos atsparumo didinimo tikslais ir jais remiantis turėtų būti suformuluota pradinė
  pajėgumų ir pasirengimo
  apibrėžtis
  . Apibrėždama visos Sąjungos atsparumo didinimo tikslus, Komisija turi bendradarbiauti su valstybėmis narėmis;

| (6) | kad pagerintų prevencijos ir pasirengimo planavimą, Sąjunga, glaudžiai bendradarbiaudama su atitinkamomis mokslininkų bendruomenėmis ir pagrindiniais ekonominės veiklos vykdytojais, turėtų toliau skatinti investuoti į nelaimių prevenciją visuose sektoriuose ir taikyti prevencijos ir pasirengimo pagrindą sudarančius visapusiško rizikos valdymo metodus, atsižvelgiant į įvairių pavojų įtraukimo principą, ekosisteminį metodą ir tikėtiną klimato kaitos poveikį. Šiuo tikslu visų pirma turėtų būti vadovaujamasi tarpsektorinio ir visų pavojų įtraukimo principais, jie turėtų būti grindžiami
  ES valstybių narių ir regionų diferencijuotais poreikiais, siekiant stiprinti jų
  pajėgumus
  ir didinti bendrą ES atsparumą bei
  pasirengimą. Apibrėždama visos Sąjungos atsparumo didinimo tikslus, Komisija turi bendradarbiauti su valstybėmis narėmis ir vietos
  ir regionų valdžios institucijomis
  ; |
| --- | --- |

(6)

kad pagerintų prevencijos ir pasirengimo planavimą, Sąjunga, glaudžiai bendradarbiaudama su atitinkamomis mokslininkų bendruomenėmis ir pagrindiniais ekonominės veiklos vykdytojais, turėtų toliau skatinti investuoti į nelaimių prevenciją visuose sektoriuose ir taikyti prevencijos ir pasirengimo pagrindą sudarančius visapusiško rizikos valdymo metodus, atsižvelgiant į įvairių pavojų įtraukimo principą, ekosisteminį metodą ir tikėtiną klimato kaitos poveikį. Šiuo tikslu visų pirma turėtų būti vadovaujamasi tarpsektorinio ir visų pavojų įtraukimo principais, jie turėtų būti grindžiami
  ES valstybių narių ir regionų diferencijuotais poreikiais, siekiant stiprinti jų
  pajėgumus
  ir didinti bendrą ES atsparumą bei
  pasirengimą. Apibrėždama visos Sąjungos atsparumo didinimo tikslus, Komisija turi bendradarbiauti su valstybėmis narėmis ir vietos
  ir regionų valdžios institucijomis
  ;

Paaiškinimas

ES pastangos turi būti diferencijuotos, kad būtų atsižvelgta į skirtingus valstybių narių ir ES regionų pajėgumus.

3 pakeitimas

8 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| (8) | Reagavimo į nelaimes koordinavimo centras (toliau – RNKC) – tai visą parą, septynias dienas per savaitę veikiantis Sąjungos lygmens operacijų centras, galintis tikruoju laiku stebėti ir remti operacijas, vykdomas reaguojant į įvairias ekstremaliąsias situacijas Sąjungoje ir už jos ribų, todėl jis turėtų būti toliau stiprinamas. Be kita ko, RNKC turėtų geriau koordinuoti veiksmus su valstybių narių nacionalinėmis krizių valdymo sistemomis ir civilinės saugos institucijomis, taip pat su kitomis susijusiomis Sąjungos įstaigomis. RNKC darbas grindžiamas mokslinėmis, be kita ko, Europos Komisijos Jungtinio tyrimų centro teikiamomis, žiniomis; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

(8)

Reagavimo į nelaimes koordinavimo centras (toliau – RNKC) – tai visą parą, septynias dienas per savaitę veikiantis Sąjungos lygmens operacijų centras, galintis tikruoju laiku stebėti ir remti operacijas, vykdomas reaguojant į įvairias ekstremaliąsias situacijas Sąjungoje ir už jos ribų, todėl jis turėtų būti toliau stiprinamas. Be kita ko, RNKC turėtų geriau koordinuoti veiksmus su valstybių narių nacionalinėmis krizių valdymo sistemomis ir civilinės saugos institucijomis, taip pat su kitomis susijusiomis Sąjungos įstaigomis. RNKC darbas grindžiamas mokslinėmis, be kita ko, Europos Komisijos Jungtinio tyrimų centro teikiamomis, žiniomis;

| (8) | Reagavimo į nelaimes koordinavimo centras (toliau – RNKC) – tai visą parą, septynias dienas per savaitę veikiantis Sąjungos lygmens operacijų centras, galintis tikruoju laiku stebėti ir remti operacijas, vykdomas reaguojant į įvairias ekstremaliąsias situacijas Sąjungoje ir už jos ribų, todėl jis turėtų būti toliau stiprinamas. Be kita ko, RNKC turėtų geriau koordinuoti veiksmus su valstybių narių nacionalinėmis
  ir regioninėmis
  krizių valdymo sistemomis ir civilinės saugos institucijomis, taip pat su kitomis susijusiomis Sąjungos įstaigomis. RNKC darbas grindžiamas mokslinėmis, be kita ko, Europos Komisijos Jungtinio tyrimų centro teikiamomis, žiniomis; |
| --- | --- |

(8)

Reagavimo į nelaimes koordinavimo centras (toliau – RNKC) – tai visą parą, septynias dienas per savaitę veikiantis Sąjungos lygmens operacijų centras, galintis tikruoju laiku stebėti ir remti operacijas, vykdomas reaguojant į įvairias ekstremaliąsias situacijas Sąjungoje ir už jos ribų, todėl jis turėtų būti toliau stiprinamas. Be kita ko, RNKC turėtų geriau koordinuoti veiksmus su valstybių narių nacionalinėmis
  ir regioninėmis
  krizių valdymo sistemomis ir civilinės saugos institucijomis, taip pat su kitomis susijusiomis Sąjungos įstaigomis. RNKC darbas grindžiamas mokslinėmis, be kita ko, Europos Komisijos Jungtinio tyrimų centro teikiamomis, žiniomis;

Paaiškinimas

Dėl valstybių narių vidinės sandaros ir tam tikrų ekstremalių situacijų pobūdžio gali prireikti bendradarbiauti su regioninėmis reagavimo į krizes sistemomis, visų pirma žinių ir mokymo srityse.

4 pakeitimas

9 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | (9a) | Sąjungos mechanizmas ir „rescEU“ turėtų būti kuriami taip, kad Sąjunga galėtų veiksmingai reaguoti ne tik į sveikatos, bet ir į įvairias ekstremalias situacijas. Pavyzdžiui, dėl klimato kaitos dažnėja tokių gaivalinių nelaimių kaip gaisrų ir potvynių. Todėl labai svarbu, kad Sąjungos mechanizmas taip pat apimtų pakankamus pajėgumus reaguoti įvykus gaivalinėms nelaimėms; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

(9a)

Sąjungos mechanizmas ir „rescEU“ turėtų būti kuriami taip, kad Sąjunga galėtų veiksmingai reaguoti ne tik į sveikatos, bet ir į įvairias ekstremalias situacijas. Pavyzdžiui, dėl klimato kaitos dažnėja tokių gaivalinių nelaimių kaip gaisrų ir potvynių. Todėl labai svarbu, kad Sąjungos mechanizmas taip pat apimtų pakankamus pajėgumus reaguoti įvykus gaivalinėms nelaimėms;

Paaiškinimas

Savaime suprantama.

5 pakeitimas

11 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| (11) | valstybių narių pirkti, išsinuomoti arba finansinės nuomos būdu ar pagal kitas sutartis įsigyti „rescEU“ pajėgumai galėtų būti naudojami nacionaliniais tikslais, bet tik tada, kai jie nenaudojami ar nereikalingi pagal Sąjungos mechanizmą vykdomoms reagavimo operacijoms; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

(11)

valstybių narių pirkti, išsinuomoti arba finansinės nuomos būdu ar pagal kitas sutartis įsigyti „rescEU“ pajėgumai galėtų būti naudojami nacionaliniais tikslais, bet tik tada, kai jie nenaudojami ar nereikalingi pagal Sąjungos mechanizmą vykdomoms reagavimo operacijoms;

| (11) | Komisijos arba
  valstybių narių pirkti, išsinuomoti arba finansinės nuomos būdu ar pagal kitas sutartis įsigyti „rescEU“ pajėgumai galėtų būti naudojami nacionaliniais tikslais, bet tik tada, kai jie nenaudojami ar nereikalingi pagal Sąjungos mechanizmą vykdomoms reagavimo operacijoms; |
| --- | --- |

(11)

Komisijos arba
  valstybių narių pirkti, išsinuomoti arba finansinės nuomos būdu ar pagal kitas sutartis įsigyti „rescEU“ pajėgumai galėtų būti naudojami nacionaliniais tikslais, bet tik tada, kai jie nenaudojami ar nereikalingi pagal Sąjungos mechanizmą vykdomoms reagavimo operacijoms;

Paaiškinimas

„rescEU“ išteklių prieinamumas nacionaliniais tikslais neturėtų priklausyti nuo to, ar juos perka, išnuomoja, finansinės nuomos būdu ar pagal kitas sutartis įsigyja Komisija ar valstybės narės.

6 pakeitimas

1 straipsnio 2 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 2) | 6 straipsnis iš dalies keičiamas taip: |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

2)

6 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

| 2) | 6 straipsnis iš dalies keičiamas taip: |
| --- | --- |

2)

6 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

| | c) | pridedama 5 dalis:

  „5.   Komisija nustato Sąjungos atsparumo nelaimėms didinimo tikslus prevencijos ir pasirengimo veiksmams remti. Atsparumo nelaimėms didinimo tikslais užtikrinamas bendras atskaitos taškas, kuriuo remiantis, įvykus didelį grandininį poveikį turinčiai nelaimei, išsaugomos ypatingos svarbos visuomenės funkcijos ir užtikrinamas vidaus rinkos veikimas. Šie tikslai grindžiami į ateitį orientuotais scenarijais, kuriuose, be kita ko, atsižvelgiama į klimato kaitos poveikį nelaimių rizikai, praeities įvykių duomenis ir tarpsektorinę poveikio analizę, ypatingą dėmesį skiriant pažeidžiamiems asmenims. |
| --- | --- | --- |

c)

pridedama 5 dalis:

„5.   Komisija nustato Sąjungos atsparumo nelaimėms didinimo tikslus prevencijos ir pasirengimo veiksmams remti. Atsparumo nelaimėms didinimo tikslais užtikrinamas bendras atskaitos taškas, kuriuo remiantis, įvykus didelį grandininį poveikį turinčiai nelaimei, išsaugomos ypatingos svarbos visuomenės funkcijos ir užtikrinamas vidaus rinkos veikimas. Šie tikslai grindžiami į ateitį orientuotais scenarijais, kuriuose, be kita ko, atsižvelgiama į klimato kaitos poveikį nelaimių rizikai, praeities įvykių duomenis ir tarpsektorinę poveikio analizę, ypatingą dėmesį skiriant pažeidžiamiems asmenims.

| | c) | pridedama 5 dalis:

  „5.   Komisija
  , konsultuodamasi su valstybėmis narėmis ir vietos bei regionų valdžios institucijomis
  , nustato Sąjungos atsparumo nelaimėms didinimo tikslus prevencijos ir pasirengimo veiksmams remti.kad paremtų prevencijos ir pasirengimo veiksmus. Atsparumo nelaimėms didinimo tikslais užtikrinamas bendras atskaitos taškas, kuriuo remiantis, įvykus didelį grandininį poveikį turinčiai nelaimei, išsaugomos ypatingos svarbos visuomenės funkcijos ir užtikrinamas vidaus rinkos veikimas. Šie tikslai grindžiami į ateitį orientuotais scenarijais, kuriuose, be kita ko, atsižvelgiama į klimato kaitos poveikį nelaimių rizikai, praeities įvykių duomenis ir tarpsektorinę poveikio analizę, ypatingą dėmesį skiriant pažeidžiamiems asmenims. |
| --- | --- | --- |

c)

pridedama 5 dalis:

„5.   Komisija
  , konsultuodamasi su valstybėmis narėmis ir vietos bei regionų valdžios institucijomis
  , nustato Sąjungos atsparumo nelaimėms didinimo tikslus prevencijos ir pasirengimo veiksmams remti.kad paremtų prevencijos ir pasirengimo veiksmus. Atsparumo nelaimėms didinimo tikslais užtikrinamas bendras atskaitos taškas, kuriuo remiantis, įvykus didelį grandininį poveikį turinčiai nelaimei, išsaugomos ypatingos svarbos visuomenės funkcijos ir užtikrinamas vidaus rinkos veikimas. Šie tikslai grindžiami į ateitį orientuotais scenarijais, kuriuose, be kita ko, atsižvelgiama į klimato kaitos poveikį nelaimių rizikai, praeities įvykių duomenis ir tarpsektorinę poveikio analizę, ypatingą dėmesį skiriant pažeidžiamiems asmenims.

| | | Komisijai suteikiami įgaliojimai prireikus pagal 30 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatomi Sąjungos atsparumo nelaimėms didinimo tikslai.“
  ; |
| --- | --- | --- |

Komisijai suteikiami įgaliojimai prireikus pagal 30 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatomi Sąjungos atsparumo nelaimėms didinimo tikslai.“
  ;

Komisijai suteikiami įgaliojimai prireikus pagal 30 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatomi Sąjungos atsparumo nelaimėms didinimo tikslai.“

| | | Komisija pateikia pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Sąjungos atsparumo nelaimėms didinimo tikslų patvirtinimo.“ |
| --- | --- | --- |

Komisija pateikia pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Sąjungos atsparumo nelaimėms didinimo tikslų patvirtinimo.“

Komisija pateikia pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Sąjungos atsparumo nelaimėms didinimo tikslų patvirtinimo.“

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Labai svarbu užtikrinti, kad Sąjungos lygmens bendrieji tikslai ir uždaviniai būtų parengti ir apibrėžti konsultuojantis su nacionalinio ir subnacionalinio lygmens atstovais.

Siekiant atspindėti pritarimą tikslams ir atitinkamiems patvirtinimo aktams, jiems turėtų pritarti Europos Parlamentas ir Taryba.

7 pakeitimas

7 pakeitimas

1 straipsnio 3 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| (3) | 7 straipsnis pakeičiamas taip: |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

(3)

7 straipsnis pakeičiamas taip:

| (3) | 7 straipsnis pakeičiamas taip: |
| --- | --- |

(3)

7 straipsnis pakeičiamas taip:

| | „7 straipsnis
  Reagavimo į nelaimes koordinavimo centras |
| --- | --- |

„7 straipsnis

Reagavimo į nelaimes koordinavimo centras

| | „7 straipsnis
  Reagavimo į nelaimes koordinavimo centras |
| --- | --- |

„7 straipsnis

Reagavimo į nelaimes koordinavimo centras

| | 1.   Įsteigiamas Reagavimo į nelaimes koordinavimo centras. Užtikrinama, kad Reagavimo į nelaimes koordinavimo centras veiktų visą parą, septynias dienas per savaitę ir kad jis teiktų paslaugas valstybėms narėms ir Komisijai įgyvendinant Sąjungos mechanizmo tikslus. |
| --- | --- |

1.   Įsteigiamas Reagavimo į nelaimes koordinavimo centras. Užtikrinama, kad Reagavimo į nelaimes koordinavimo centras veiktų visą parą, septynias dienas per savaitę ir kad jis teiktų paslaugas valstybėms narėms ir Komisijai įgyvendinant Sąjungos mechanizmo tikslus.

| | 1.   Įsteigiamas Reagavimo į nelaimes koordinavimo centras. Užtikrinama, kad Reagavimo į nelaimes koordinavimo centras veiktų visą parą, septynias dienas per savaitę ir kad jis teiktų paslaugas valstybėms narėms ir Komisijai įgyvendinant Sąjungos mechanizmo tikslus. |
| --- | --- |

1.   Įsteigiamas Reagavimo į nelaimes koordinavimo centras. Užtikrinama, kad Reagavimo į nelaimes koordinavimo centras veiktų visą parą, septynias dienas per savaitę ir kad jis teiktų paslaugas valstybėms narėms ir Komisijai įgyvendinant Sąjungos mechanizmo tikslus.

| | Reagavimo į nelaimes koordinavimo centras visų pirma tikruoju laiku
  koordinuoja
  , stebi ir remia reagavimo į ekstremaliąsias situacijas veiksmus Sąjungos lygmeniu. Reagavimo į nelaimes koordinavimo centras
  glaudžiai bendradarbiauja su
  nacionalinėmis krizių valdymo sistemomis, civilinės saugos institucijomis ir atitinkamomis Sąjungos įstaigomis. |
| --- | --- |

Reagavimo į nelaimes koordinavimo centras visų pirma tikruoju laiku
  koordinuoja
  , stebi ir remia reagavimo į ekstremaliąsias situacijas veiksmus Sąjungos lygmeniu. Reagavimo į nelaimes koordinavimo centras
  glaudžiai bendradarbiauja su
  nacionalinėmis krizių valdymo sistemomis, civilinės saugos institucijomis ir atitinkamomis Sąjungos įstaigomis.

koordinuoja

glaudžiai bendradarbiauja su

| | Reagavimo į nelaimes koordinavimo centras visų pirma tikruoju laiku stebi ir remia reagavimo į ekstremaliąsias situacijas veiksmus Sąjungos lygmeniu. Reagavimo į nelaimes koordinavimo centras
  teikia pagalbą
  nacionalinėms
  ir, kai būtina, regioninėms
  krizių valdymo sistemoms, civilinės saugos institucijoms ir atitinkamoms Sąjungos įstaigoms. |
| --- | --- |

Reagavimo į nelaimes koordinavimo centras visų pirma tikruoju laiku stebi ir remia reagavimo į ekstremaliąsias situacijas veiksmus Sąjungos lygmeniu. Reagavimo į nelaimes koordinavimo centras
  teikia pagalbą
  nacionalinėms
  ir, kai būtina, regioninėms
  krizių valdymo sistemoms, civilinės saugos institucijoms ir atitinkamoms Sąjungos įstaigoms.

teikia pagalbą

ir, kai būtina, regioninėms

| | 2.   Reagavimo į nelaimes koordinavimo centras naudojasi
  veiklos
  , analitiniais, stebėsenos, informacijos valdymo ir ryšių pajėgumais,
  kad galėtų reaguoti į įvairias ekstremaliąsias situacijas
  Sąjungoje ir už jos ribų.“; |
| --- | --- |

2.   Reagavimo į nelaimes koordinavimo centras naudojasi
  veiklos
  , analitiniais, stebėsenos, informacijos valdymo ir ryšių pajėgumais,
  kad galėtų reaguoti į įvairias ekstremaliąsias situacijas
  Sąjungoje ir už jos ribų.“;

| | 2.   Reagavimo į nelaimes koordinavimo centras naudojasi
  logistikos
  , analitiniais, stebėsenos, informacijos valdymo ir ryšių pajėgumais
  , kad galėtų padėti nacionalinėms krizių valdymo sistemoms
  Sąjungoje ir už jos ribų.“; |
| --- | --- |

2.   Reagavimo į nelaimes koordinavimo centras naudojasi
  logistikos
  , analitiniais, stebėsenos, informacijos valdymo ir ryšių pajėgumais
  , kad galėtų padėti nacionalinėms krizių valdymo sistemoms
  Sąjungoje ir už jos ribų.“;

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Reagavimo į nelaimes koordinavimo centras turėtų padėti nacionalinėms ir, kai būtina, regioninėms sistemoms reaguoti į krizes ir paremti jų veiksmus, išvengiant dubliavimosi, dėl kurio galėtų kilti painiava dėl atsakomybės už reagavimą į nelaimes.

8 pakeitimas

8 pakeitimas

1 straipsnio 6 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| (6) | 10 straipsnis pakeičiamas taip: |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

(6)

10 straipsnis pakeičiamas taip:

| (6) | 10 straipsnis pakeičiamas taip: |
| --- | --- |

(6)

10 straipsnis pakeičiamas taip:

| | „10 straipsnis
  Atsparumo nelaimėms didinimo planavimas |
| --- | --- |

„10 straipsnis

Atsparumo nelaimėms didinimo planavimas

| | „10 straipsnis
  Atsparumo nelaimėms didinimo planavimas |
| --- | --- |

„10 straipsnis

Atsparumo nelaimėms didinimo planavimas

| | 1.   Komisija ir valstybės narės bendradarbiauja siekdamos gerinti tarpsektorinį atsparumo gamtinėms ir žmogaus sukeltoms nelaimėms, galinčioms turėti tarpvalstybinių padarinių, įskaitant neigiamus klimato kaitos padarinius, didinimo planavimą. Vykdant atsparumo didinimo planavimą, rengiami Sąjungos lygmens nelaimių prevencijos ir reagavimo į jas scenarijai, grindžiami 6 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytais rizikos vertinimais ir 5 straipsnio 1 dalies c punkte nurodyta rizikos apžvalga, 6 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytu nelaimių rizikos valdymo planavimu, 6 straipsnio 1 dalies f punkte nurodytais dėl nelaimių patirtų nuostolių duomenimis, išteklių planavimu, reagavimo pajėgumų dislokavimo planais, ir tai daroma atsižvelgiant į 6 straipsnio 5 dalyje nurodytus Sąjungos atsparumo nelaimėms didinimo tikslus. |
| --- | --- |

1.   Komisija ir valstybės narės bendradarbiauja siekdamos gerinti tarpsektorinį atsparumo gamtinėms ir žmogaus sukeltoms nelaimėms, galinčioms turėti tarpvalstybinių padarinių, įskaitant neigiamus klimato kaitos padarinius, didinimo planavimą. Vykdant atsparumo didinimo planavimą, rengiami Sąjungos lygmens nelaimių prevencijos ir reagavimo į jas scenarijai, grindžiami 6 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytais rizikos vertinimais ir 5 straipsnio 1 dalies c punkte nurodyta rizikos apžvalga, 6 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytu nelaimių rizikos valdymo planavimu, 6 straipsnio 1 dalies f punkte nurodytais dėl nelaimių patirtų nuostolių duomenimis, išteklių planavimu, reagavimo pajėgumų dislokavimo planais, ir tai daroma atsižvelgiant į 6 straipsnio 5 dalyje nurodytus Sąjungos atsparumo nelaimėms didinimo tikslus.

| | 1.   Komisija ir valstybės narės
  , konsultuodamosi su vietos ir regionų valdžios institucijomis,
  bendradarbiauja siekdamos gerinti tarpsektorinį atsparumo gamtinėms ir žmogaus sukeltoms nelaimėms, galinčioms turėti tarpvalstybinių padarinių, įskaitant neigiamus klimato kaitos padarinius, didinimo planavimą. Vykdant atsparumo didinimo planavimą, rengiami Sąjungos lygmens nelaimių prevencijos ir reagavimo į jas scenarijai, grindžiami 6 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytais rizikos vertinimais ir 5 straipsnio 1 dalies c punkte nurodyta rizikos apžvalga, 6 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytu nelaimių rizikos valdymo planavimu, 6 straipsnio 1 dalies f punkte nurodytais dėl nelaimių patirtų nuostolių duomenimis, išteklių planavimu, reagavimo pajėgumų dislokavimo planais, ir tai daroma atsižvelgiant į 6 straipsnio 5 dalyje nurodytus Sąjungos atsparumo nelaimėms didinimo tikslus. |
| --- | --- |

1.   Komisija ir valstybės narės
  , konsultuodamosi su vietos ir regionų valdžios institucijomis,
  bendradarbiauja siekdamos gerinti tarpsektorinį atsparumo gamtinėms ir žmogaus sukeltoms nelaimėms, galinčioms turėti tarpvalstybinių padarinių, įskaitant neigiamus klimato kaitos padarinius, didinimo planavimą. Vykdant atsparumo didinimo planavimą, rengiami Sąjungos lygmens nelaimių prevencijos ir reagavimo į jas scenarijai, grindžiami 6 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytais rizikos vertinimais ir 5 straipsnio 1 dalies c punkte nurodyta rizikos apžvalga, 6 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytu nelaimių rizikos valdymo planavimu, 6 straipsnio 1 dalies f punkte nurodytais dėl nelaimių patirtų nuostolių duomenimis, išteklių planavimu, reagavimo pajėgumų dislokavimo planais, ir tai daroma atsižvelgiant į 6 straipsnio 5 dalyje nurodytus Sąjungos atsparumo nelaimėms didinimo tikslus.

| | 2.   [...]“. |
| --- | --- |

2.   [...]“.

| | 2.   [...]“. |
| --- | --- |

2.   [...]“.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Labai svarbu užtikrinti, kad atsparumo nelaimėms planavimo ir scenarijų rengimo veikloje taip pat dalyvautų regionų ir vietos lygmenys, kaip labiausiai su nelaimėmis susiję lygmenys.

9 pakeitimas

9 pakeitimas

1 straipsnio 8 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| (8) | 12 straipsnis iš dalies keičiamas taip: |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

(8)

12 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

| (8) | 12 straipsnis iš dalies keičiamas taip: |
| --- | --- |

(8)

12 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

| | a) | 2 ir 3 dalys pakeičiamos taip: |
| --- | --- | --- |

a)

2 ir 3 dalys pakeičiamos taip:

| | a) | 2 ir 3 dalys pakeičiamos taip: |
| --- | --- | --- |

a)

2 ir 3 dalys pakeičiamos taip:

| | | „2.   [...] |
| --- | --- | --- |

„2.   [...]

| | | „2.   [...] |
| --- | --- | --- |

„2.   [...]

| | | 3.   Komisija arba valstybės narės „rescEU“ pajėgumus perka, nuomojasi arba juos įsigyja finansinės nuomos būdu ir (arba) pagal kitas sutartis. Siekdama kaupti ir paskirstyti atsargas arba teikti paslaugas valstybėms narėms, Komisija gali pirkti, nuomotis arba finansinės nuomos būdu ar pagal kitas sutartis įsigyti „rescEU“ pajėgumų. Tai daroma taikant viešųjų pirkimų procedūras ir laikantis Sąjungos finansinių taisyklių. Jei valstybės narės perka, nuomojasi arba finansinės nuomos būdu ar pagal kitas sutartis įsigyja „rescEU“ pajėgumų, Komisija gali skirti valstybėms narėms tiesiogines dotacijas nerengdama kvietimų teikti pasiūlymus. |
| --- | --- | --- |

3.   Komisija arba valstybės narės „rescEU“ pajėgumus perka, nuomojasi arba juos įsigyja finansinės nuomos būdu ir (arba) pagal kitas sutartis. Siekdama kaupti ir paskirstyti atsargas arba teikti paslaugas valstybėms narėms, Komisija gali pirkti, nuomotis arba finansinės nuomos būdu ar pagal kitas sutartis įsigyti „rescEU“ pajėgumų. Tai daroma taikant viešųjų pirkimų procedūras ir laikantis Sąjungos finansinių taisyklių. Jei valstybės narės perka, nuomojasi arba finansinės nuomos būdu ar pagal kitas sutartis įsigyja „rescEU“ pajėgumų, Komisija gali skirti valstybėms narėms tiesiogines dotacijas nerengdama kvietimų teikti pasiūlymus.

| | | 3.   Komisija arba valstybės narės „rescEU“ pajėgumus perka, nuomojasi arba juos įsigyja finansinės nuomos būdu ir (arba) pagal kitas sutartis. Siekdama kaupti ir paskirstyti atsargas arba teikti paslaugas valstybėms narėms, Komisija gali pirkti, nuomotis arba finansinės nuomos būdu ar pagal kitas sutartis įsigyti „rescEU“ pajėgumų. Tai daroma taikant viešųjų pirkimų procedūras ir laikantis Sąjungos finansinių taisyklių.
  Kai Komisija įsigyja „rescEU“ pajėgumus, ji išlaiko tokių pajėgumų nuosavybės teises net ir tada, kai jie paskirstomi valstybėms narėms, išskyrus vienkartinius pajėgumus.
  Jei valstybės narės perka, nuomojasi arba finansinės nuomos būdu ar pagal kitas sutartis įsigyja „rescEU“ pajėgumų, Komisija gali skirti valstybėms narėms tiesiogines dotacijas nerengdama kvietimų teikti pasiūlymus. |
| --- | --- | --- |

3.   Komisija arba valstybės narės „rescEU“ pajėgumus perka, nuomojasi arba juos įsigyja finansinės nuomos būdu ir (arba) pagal kitas sutartis. Siekdama kaupti ir paskirstyti atsargas arba teikti paslaugas valstybėms narėms, Komisija gali pirkti, nuomotis arba finansinės nuomos būdu ar pagal kitas sutartis įsigyti „rescEU“ pajėgumų. Tai daroma taikant viešųjų pirkimų procedūras ir laikantis Sąjungos finansinių taisyklių.
  Kai Komisija įsigyja „rescEU“ pajėgumus, ji išlaiko tokių pajėgumų nuosavybės teises net ir tada, kai jie paskirstomi valstybėms narėms, išskyrus vienkartinius pajėgumus.
  Jei valstybės narės perka, nuomojasi arba finansinės nuomos būdu ar pagal kitas sutartis įsigyja „rescEU“ pajėgumų, Komisija gali skirti valstybėms narėms tiesiogines dotacijas nerengdama kvietimų teikti pasiūlymus.

| | | Kad įsigytų „rescEU“ pajėgumų, Komisija ir visos to pageidaujančios valstybės narės gali dalyvauti bendrų viešųjų pirkimų procedūroje, vykdomoje pagal Finansinio reglamento 165 straipsnį. |
| --- | --- | --- |

Kad įsigytų „rescEU“ pajėgumų, Komisija ir visos to pageidaujančios valstybės narės gali dalyvauti bendrų viešųjų pirkimų procedūroje, vykdomoje pagal Finansinio reglamento 165 straipsnį.

| | | Kad įsigytų „rescEU“ pajėgumų, Komisija ir visos to pageidaujančios valstybės narės gali dalyvauti bendrų viešųjų pirkimų procedūroje, vykdomoje pagal Finansinio reglamento 165 straipsnį. |
| --- | --- | --- |

Kad įsigytų „rescEU“ pajėgumų, Komisija ir visos to pageidaujančios valstybės narės gali dalyvauti bendrų viešųjų pirkimų procedūroje, vykdomoje pagal Finansinio reglamento 165 straipsnį.

| | | Valstybių narių pirktų, nuomotų arba finansinės nuomos būdu ar pagal kitas sutartis įsigytų „rescEU“ pajėgumų buvimo vieta yra tose valstybėse narėse. Siekiant didinti Sąjungos atsparumą, Komisijos nupirkti, išsinuomoti arba finansinės nuomos būdu ar pagal kitas sutartis įsigyti „rescEU“ pajėgumai turi būti iš anksto strategiškai išdėstyti Sąjungoje. Konsultuojantis su valstybėmis narėmis Komisijos nupirkti, išsinuomoti arba finansinės nuomos būdu ar pagal kitas sutartis įsigyti „rescEU“ pajėgumai taip pat gali būti išdėstyti trečiosiose valstybėse per patikimus atitinkamų tarptautinių organizacijų valdomus tinklus.“; |
| --- | --- | --- |

Valstybių narių pirktų, nuomotų arba finansinės nuomos būdu ar pagal kitas sutartis įsigytų „rescEU“ pajėgumų buvimo vieta yra tose valstybėse narėse. Siekiant didinti Sąjungos atsparumą, Komisijos nupirkti, išsinuomoti arba finansinės nuomos būdu ar pagal kitas sutartis įsigyti „rescEU“ pajėgumai turi būti iš anksto strategiškai išdėstyti Sąjungoje. Konsultuojantis su valstybėmis narėmis Komisijos nupirkti, išsinuomoti arba finansinės nuomos būdu ar pagal kitas sutartis įsigyti „rescEU“ pajėgumai taip pat gali būti išdėstyti trečiosiose valstybėse per patikimus atitinkamų tarptautinių organizacijų valdomus tinklus.“;

| | | Valstybių narių pirktų, nuomotų arba finansinės nuomos būdu ar pagal kitas sutartis įsigytų „rescEU“ pajėgumų buvimo vieta yra tose valstybėse narėse. Siekiant didinti Sąjungos atsparumą, Komisijos nupirkti, išsinuomoti arba finansinės nuomos būdu ar pagal kitas sutartis įsigyti „rescEU“ pajėgumai turi būti iš anksto strategiškai išdėstyti Sąjungoje. Konsultuojantis su valstybėmis narėmis Komisijos nupirkti, išsinuomoti arba finansinės nuomos būdu ar pagal kitas sutartis įsigyti „rescEU“ pajėgumai taip pat gali būti išdėstyti trečiosiose valstybėse per patikimus atitinkamų tarptautinių organizacijų valdomus tinklus.“; |
| --- | --- | --- |

Valstybių narių pirktų, nuomotų arba finansinės nuomos būdu ar pagal kitas sutartis įsigytų „rescEU“ pajėgumų buvimo vieta yra tose valstybėse narėse. Siekiant didinti Sąjungos atsparumą, Komisijos nupirkti, išsinuomoti arba finansinės nuomos būdu ar pagal kitas sutartis įsigyti „rescEU“ pajėgumai turi būti iš anksto strategiškai išdėstyti Sąjungoje. Konsultuojantis su valstybėmis narėmis Komisijos nupirkti, išsinuomoti arba finansinės nuomos būdu ar pagal kitas sutartis įsigyti „rescEU“ pajėgumai taip pat gali būti išdėstyti trečiosiose valstybėse per patikimus atitinkamų tarptautinių organizacijų valdomus tinklus.“;

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Tai užtikrins, kad, remiantis EK vertinimu, pajėgumai bus suteikti Europos regionams, kuriems jų labiausiai reikia.

10 pakeitimas

10 pakeitimas

1 straipsnio 14 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 20a straipsnis pakeičiamas taip: | 20a straipsnis pakeičiamas taip: |
| „20a straipsnis
  Matomumas ir apdovanojimai | „20a straipsnis
  Matomumas ir apdovanojimai |
| 1.   Sąjungos finansavimo gavėjai ir suteiktos pagalbos gavėjai nurodo pagalbos ir Sąjungos finansavimo kilmę ir užtikrina jo matomumą (visų pirma viešindami veiksmus ir jų rezultatus), teikdami nuoseklią, veiksmingą ir proporcingą tikslinę informaciją įvairiai auditorijai, įskaitant žiniasklaidą ir visuomenę. | 1.   Sąjungos finansavimo gavėjai ir suteiktos pagalbos gavėjai nurodo pagalbos ir Sąjungos finansavimo kilmę ir užtikrina jo matomumą (visų pirma viešindami veiksmus ir jų rezultatus), teikdami nuoseklią, veiksmingą ir proporcingą tikslinę informaciją įvairiai auditorijai, įskaitant žiniasklaidą ir visuomenę. |
| Užtikrinamas tinkamas bet kurios pagal šį sprendimą teikiamos pagalbos arba finansavimo matomumas. Visų pirma valstybės narės užtikrina, kad vykdant viešą komunikaciją apie operacijas, finansuojamas pagal Sąjungos mechanizmą: | Užtikrinamas tinkamas bet kurios pagal šį sprendimą teikiamos pagalbos arba finansavimo matomumas. Visų pirma valstybės narės užtikrina, kad vykdant viešą komunikaciją apie operacijas, finansuojamas pagal Sąjungos mechanizmą: |
| — | būtų daromos atitinkamos nuorodos į Sąjungos mechanizmą; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

20a straipsnis pakeičiamas taip:

20a straipsnis pakeičiamas taip:

„20a straipsnis

Matomumas ir apdovanojimai

„20a straipsnis

Matomumas ir apdovanojimai

1.   Sąjungos finansavimo gavėjai ir suteiktos pagalbos gavėjai nurodo pagalbos ir Sąjungos finansavimo kilmę ir užtikrina jo matomumą (visų pirma viešindami veiksmus ir jų rezultatus), teikdami nuoseklią, veiksmingą ir proporcingą tikslinę informaciją įvairiai auditorijai, įskaitant žiniasklaidą ir visuomenę.

1.   Sąjungos finansavimo gavėjai ir suteiktos pagalbos gavėjai nurodo pagalbos ir Sąjungos finansavimo kilmę ir užtikrina jo matomumą (visų pirma viešindami veiksmus ir jų rezultatus), teikdami nuoseklią, veiksmingą ir proporcingą tikslinę informaciją įvairiai auditorijai, įskaitant žiniasklaidą ir visuomenę.

Užtikrinamas tinkamas bet kurios pagal šį sprendimą teikiamos pagalbos arba finansavimo matomumas. Visų pirma valstybės narės užtikrina, kad vykdant viešą komunikaciją apie operacijas, finansuojamas pagal Sąjungos mechanizmą:

Užtikrinamas tinkamas bet kurios pagal šį sprendimą teikiamos pagalbos arba finansavimo matomumas. Visų pirma valstybės narės užtikrina, kad vykdant viešą komunikaciją apie operacijas, finansuojamas pagal Sąjungos mechanizmą:

—

būtų daromos atitinkamos nuorodos į Sąjungos mechanizmą;

| — | būtų daromos atitinkamos nuorodos į Sąjungos mechanizmą; |
| --- | --- |

—

būtų daromos atitinkamos nuorodos į Sąjungos mechanizmą;

| — | su pagal Sąjungos mechanizmą finansuojamais arba bendrai finansuojamais pajėgumais būtų susiejamas matomas ženklas; |
| --- | --- |

—

su pagal Sąjungos mechanizmą finansuojamais arba bendrai finansuojamais pajėgumais būtų susiejamas matomas ženklas;

| — | su pagal Sąjungos mechanizmą finansuojamais arba bendrai finansuojamais pajėgumais būtų susiejamas matomas ženklas; |
| --- | --- |

—

su pagal Sąjungos mechanizmą finansuojamais arba bendrai finansuojamais pajėgumais būtų susiejamas matomas ženklas;

| — | veiksmai būtų vykdomi naudojant Sąjungos emblemą; |
| --- | --- |

—

veiksmai būtų vykdomi naudojant Sąjungos emblemą;

| — | veiksmai būtų vykdomi naudojant Sąjungos emblemą; |
| --- | --- |

—

veiksmai būtų vykdomi naudojant Sąjungos emblemą;

| — | informacija apie Sąjungos paramą būtų aktyviai teikiama nacionalinei žiniasklaidai ir suinteresuotiesiems subjektams, taip pat savais valstybių narių ryšių kanalais; |
| --- | --- |

—

informacija apie Sąjungos paramą būtų aktyviai teikiama nacionalinei žiniasklaidai ir suinteresuotiesiems subjektams, taip pat savais valstybių narių ryšių kanalais;

| — | informacija apie Sąjungos paramą būtų aktyviai teikiama nacionalinei žiniasklaidai ir suinteresuotiesiems subjektams, taip pat savais valstybių narių ryšių kanalais; |
| --- | --- |

—

informacija apie Sąjungos paramą būtų aktyviai teikiama nacionalinei žiniasklaidai ir suinteresuotiesiems subjektams, taip pat savais valstybių narių ryšių kanalais;

| — | būtų remiami su operacijomis susiję Komisijos komunikacijos veiksmai. |
| --- | --- |

—

būtų remiami su operacijomis susiję Komisijos komunikacijos veiksmai.

| — | būtų remiami su operacijomis susiję Komisijos komunikacijos veiksmai. |
| --- | --- |

—

būtų remiami su operacijomis susiję Komisijos komunikacijos veiksmai.

2.   Komisija vykdo su šiuo sprendimu ir jo veiksmais bei rezultatais susijusius informavimo ir komunikacijos veiksmus. Šiam sprendimui skirtais finansiniais ištekliais taip pat prisidedama prie institucinės komunikacijos apie Sąjungos politinius prioritetus, susijusius su 3 straipsnio 1 dalyje nurodytais tikslais, finansavimo.

2.   Komisija vykdo su šiuo sprendimu ir jo veiksmais bei rezultatais susijusius informavimo ir komunikacijos veiksmus. Šiam sprendimui skirtais finansiniais ištekliais taip pat prisidedama prie institucinės komunikacijos apie Sąjungos politinius prioritetus, susijusius su 3 straipsnio 1 dalyje nurodytais tikslais, finansavimo.

3.   Pripažindama ir pagerbdama ilgalaikius įsipareigojimus ir neeilinį įnašą į Sąjungos mechanizmo veiklą, Komisija apdovanoja medaliais.“;

3.   Pripažindama ir pagerbdama ilgalaikius įsipareigojimus ir neeilinį įnašą į Sąjungos mechanizmo veiklą, Komisija apdovanoja medaliais.

4.
     
  Jeigu „rescEU“ pajėgumai naudojami nacionaliniais tikslais pagal 12 straipsnio 5 dalį, valstybės narės, regionai ir miestai nurodo tų pajėgumų kilmę ir užtikrina tiems pajėgumams įsigyti naudojamo Sąjungos finansavimo matomumą.
  “

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Svarbu skatinti ES veiksmus krizės metu. COVID-19 krizė parodė, kad krizės laikotarpiai labai palankūs melagingoms naujienoms plačiai skleisti.

11 pakeitimas

11 pakeitimas

1 straipsnio 15 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 21 straipsnis iš dalies keičiamas taip: | 21 straipsnis iš dalies keičiamas taip: |
| a) | 1 dalies g punktas pakeičiamas taip:






  „g) | atsparumo didinimo planavimo pagal Sąjungos mechanizmą gerinimas, kaip nurodyta 10 straipsnyje.“; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

21 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

21 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalies g punktas pakeičiamas taip:

„g)

atsparumo didinimo planavimo pagal Sąjungos mechanizmą gerinimas, kaip nurodyta 10 straipsnyje.“;

| a) | 1 dalies g punktas pakeičiamas taip:






  „g) | atsparumo didinimo planavimo pagal Sąjungos mechanizmą gerinimas, kaip nurodyta 10 straipsnyje.“; |
| --- | --- | --- |

a)

1 dalies g punktas pakeičiamas taip:

„g)

atsparumo didinimo planavimo pagal Sąjungos mechanizmą gerinimas, kaip nurodyta 10 straipsnyje.“;

| b) | 3 dalis pakeičiama taip: |
| --- | --- |

b)

3 dalis pakeičiama taip:

| b) | 3 dalis pakeičiama taip: |
| --- | --- |

b)

3 dalis pakeičiama taip:

| | 3.   Finansinė parama 1 dalies j punkte nurodytam veiksmui apima visas išlaidas, būtinas norint užtikrinti, kad pagal Sąjungos mechanizmą būtų galima naudotis „rescEU“ pajėgumais ir juos dislokuoti laikantis šios dalies antros pastraipos. Reikalavimus atitinkančių išlaidų, būtinų norint užtikrinti, kad būtų galima naudotis „rescEU“ pajėgumais ir juos dislokuoti, kategorijos išdėstytos Ia priede. |
| --- | --- |

3.   Finansinė parama 1 dalies j punkte nurodytam veiksmui apima visas išlaidas, būtinas norint užtikrinti, kad pagal Sąjungos mechanizmą būtų galima naudotis „rescEU“ pajėgumais ir juos dislokuoti laikantis šios dalies antros pastraipos. Reikalavimus atitinkančių išlaidų, būtinų norint užtikrinti, kad būtų galima naudotis „rescEU“ pajėgumais ir juos dislokuoti, kategorijos išdėstytos Ia priede.

| | 3.   Finansinė parama 1 dalies j punkte nurodytam veiksmui apima visas išlaidas, būtinas norint užtikrinti, kad pagal Sąjungos mechanizmą būtų galima naudotis „rescEU“ pajėgumais ir juos dislokuoti laikantis šios dalies antros pastraipos. Reikalavimus atitinkančių išlaidų, būtinų norint užtikrinti, kad būtų galima naudotis „rescEU“ pajėgumais ir juos dislokuoti, kategorijos išdėstytos Ia priede. |
| --- | --- |

3.   Finansinė parama 1 dalies j punkte nurodytam veiksmui apima visas išlaidas, būtinas norint užtikrinti, kad pagal Sąjungos mechanizmą būtų galima naudotis „rescEU“ pajėgumais ir juos dislokuoti laikantis šios dalies antros pastraipos. Reikalavimus atitinkančių išlaidų, būtinų norint užtikrinti, kad būtų galima naudotis „rescEU“ pajėgumais ir juos dislokuoti, kategorijos išdėstytos Ia priede.

| | Komisijai pagal 30 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas Ia priedas dėl reikalavimus atitinkančių išlaidų kategorijų. |
| --- | --- |

Komisijai pagal 30 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas Ia priedas dėl reikalavimus atitinkančių išlaidų kategorijų.

| | Komisijai pagal 30 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas Ia priedas dėl reikalavimus atitinkančių išlaidų kategorijų. |
| --- | --- |

Komisijai pagal 30 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas Ia priedas dėl reikalavimus atitinkančių išlaidų kategorijų.

| | Šioje dalyje nurodyta finansinė parama gali būti panaudojama įgyvendinant daugiametes darbo programas. Ilgiau nei vienus metus trunkančių veiksmų atveju biudžetiniai įsipareigojimai gali būti išskaidyti į metines įmokas.“; |
| --- | --- |

Šioje dalyje nurodyta finansinė parama gali būti panaudojama įgyvendinant daugiametes darbo programas. Ilgiau nei vienus metus trunkančių veiksmų atveju biudžetiniai įsipareigojimai gali būti išskaidyti į metines įmokas.“;

| | Šioje dalyje nurodyta finansinė parama gali būti panaudojama įgyvendinant daugiametes darbo programas. Ilgiau nei vienus metus trunkančių veiksmų atveju biudžetiniai įsipareigojimai gali būti išskaidyti į metines įmokas.“ |
| --- | --- |

Šioje dalyje nurodyta finansinė parama gali būti panaudojama įgyvendinant daugiametes darbo programas. Ilgiau nei vienus metus trunkančių veiksmų atveju biudžetiniai įsipareigojimai gali būti išskaidyti į metines įmokas.“

| c) | 4 dalis išbraukiama; |
| --- | --- |

c)

c)

4 dalis išbraukiama;

4 dalis išbraukiama;

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Šios rūšies rizikos valdymo išlaidos turėtų būti ir toliau dengiamos iš Sąjungos finansinės paramos.

II.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | pakartoja savo raginimą gerokai sustiprinti ES nepaprastosios padėties ir civilinės saugos pajėgumus, įtraukiant nacionalines, vietos ir regionines nepaprastosios padėties struktūras ir laikantis subsidiarumo principo, kaip nustatyta SESV 196 straipsnyje; |
| --- | --- |

1.

pakartoja savo raginimą gerokai sustiprinti ES nepaprastosios padėties ir civilinės saugos pajėgumus, įtraukiant nacionalines, vietos ir regionines nepaprastosios padėties struktūras ir laikantis subsidiarumo principo, kaip nustatyta SESV 196 straipsnyje;

| 2. | ragina visapusiškai įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas į ES sprendimų priėmimo procesą, nes nelaimių atveju jos pirmos nukenčia, o reaguojant į ekstremalią situaciją tampa pirmuoju valdymo lygmeniu; |
| --- | --- |

2.

ragina visapusiškai įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas į ES sprendimų priėmimo procesą, nes nelaimių atveju jos pirmos nukenčia, o reaguojant į ekstremalią situaciją tampa pirmuoju valdymo lygmeniu;

| 3. | palankiai vertina pasiūlymą parengti Sąjungos atsparumo nelaimėms didinimo tikslus remiant prevencijos ir pasirengimo veiksmus; tačiau pabrėžia, kad rengiant šiuos tikslus reikia bendradarbiauti ne tik su valstybėmis narėmis, bet ir su vietos ir regionų valdžios institucijomis; |
| --- | --- |

3.

palankiai vertina pasiūlymą parengti Sąjungos atsparumo nelaimėms didinimo tikslus remiant prevencijos ir pasirengimo veiksmus; tačiau pabrėžia, kad rengiant šiuos tikslus reikia bendradarbiauti ne tik su valstybėmis narėmis, bet ir su vietos ir regionų valdžios institucijomis;

| 4. | pritaria tam, kad būtų stiprinami ES nedelsiant taikytini ir ilgojo laikotarpio pajėgumai reaguoti į ekstremaliąsias situacijas išsaugant vietos atsakingų įstaigų operatyvinės kontrolės suverenitetą, tačiau pabrėžia, kad taip pat reikia daugiau lankstumo sutelkiant „rescEU“ išteklius siekiant veiksmingai reaguoti ne tik į sveikatos krizes, bet ir į kitas didelio masto ekstremaliąsias situacijas; |
| --- | --- |

4.

pritaria tam, kad būtų stiprinami ES nedelsiant taikytini ir ilgojo laikotarpio pajėgumai reaguoti į ekstremaliąsias situacijas išsaugant vietos atsakingų įstaigų operatyvinės kontrolės suverenitetą, tačiau pabrėžia, kad taip pat reikia daugiau lankstumo sutelkiant „rescEU“ išteklius siekiant veiksmingai reaguoti ne tik į sveikatos krizes, bet ir į kitas didelio masto ekstremaliąsias situacijas;

| 5. | palankiai vertina tai, kad pagal naują Europos Sąjungos ekonomikos gaivinimo iniciatyvą Next Generation UE „rescEU“ biudžetas padidintas 1,9 mlrd. EUR, todėl kitos 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos (DFP) bendras biudžetas sieks 3 mlrd. EUR. Tačiau norint, kad ES turėtų daugiau priemonių pasirengti būsimoms didelio masto ekstremalioms situacijoms ir į jas reaguoti, labai svarbu greitai susitarti dėl ES biudžeto ir jį nedelsiant priimti; |
| --- | --- |

5.

palankiai vertina tai, kad pagal naują Europos Sąjungos ekonomikos gaivinimo iniciatyvą Next Generation UE „rescEU“ biudžetas padidintas 1,9 mlrd. EUR, todėl kitos 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos (DFP) bendras biudžetas sieks 3 mlrd. EUR. Tačiau norint, kad ES turėtų daugiau priemonių pasirengti būsimoms didelio masto ekstremalioms situacijoms ir į jas reaguoti, labai svarbu greitai susitarti dėl ES biudžeto ir jį nedelsiant priimti;

| 6. | pabrėžia, kad, nors Next Generation UE yra teigiama laikina stiprinimo priemonė, ji tėra vienkartinė priemonė, todėl reikia ilgalaikio įsipareigojimo ir sustiprinimo, kad būtų toliau stiprinamas ES civilinės saugos mechanizmas ir jo priemonės, tokios kaip „rescEU“ ir Europos medicinos korpusas; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad, nors Next Generation UE yra teigiama laikina stiprinimo priemonė, ji tėra vienkartinė priemonė, todėl reikia ilgalaikio įsipareigojimo ir sustiprinimo, kad būtų toliau stiprinamas ES civilinės saugos mechanizmas ir jo priemonės, tokios kaip „rescEU“ ir Europos medicinos korpusas;

| 7. | sutinka, kad Komisijai turi būti sudaryta galimybė tiesiogiai teikti išteklius „rescEU“, kad suteiktų pagalbą valstybėms narėms susidarius didelio masto ekstremaliajai situacijai, nes tai sumažintų joms tenkančią finansinę ir administracinę naštą ir sudarytų sąlygas ES veikti greičiau, siekiant užtikrinti pakankamus strateginius išteklius, kai valstybės narės turi veikti viršydamos savo pajėgumus; |
| --- | --- |

7.

sutinka, kad Komisijai turi būti sudaryta galimybė tiesiogiai teikti išteklius „rescEU“, kad suteiktų pagalbą valstybėms narėms susidarius didelio masto ekstremaliajai situacijai, nes tai sumažintų joms tenkančią finansinę ir administracinę naštą ir sudarytų sąlygas ES veikti greičiau, siekiant užtikrinti pakankamus strateginius išteklius, kai valstybės narės turi veikti viršydamos savo pajėgumus;

| 8. | pritaria, kad, be turimų strateginių išteklių, ekstremaliosios situacijos atveju būtini pakankami logistikos ir transporto pajėgumai, įskaitant įvairios paskirties oro susisiekimo paslaugas, kad būtų galima nedelsiant reaguoti ir suteikti skubią pagalbą; |
| --- | --- |

8.

pritaria, kad, be turimų strateginių išteklių, ekstremaliosios situacijos atveju būtini pakankami logistikos ir transporto pajėgumai, įskaitant įvairios paskirties oro susisiekimo paslaugas, kad būtų galima nedelsiant reaguoti ir suteikti skubią pagalbą;

Pagrindinės nuostatos

Pagrindinės nuostatos

| 9. | primena savo įsipareigojimą, išreikštą rezoliucijoje dėl Europos regionų komiteto 2020–2025 m. prioritetų, raginti užtikrinti „koordinuotus ES veiksmus ir paramą nacionalinėms, regioninėms ir vietos pasirengimo nelaimėms struktūroms siekiant reaguoti į grėsmes sveikatai ir krizines situacijas laikantis subsidiarumo principo“; |
| --- | --- |

9.

primena savo įsipareigojimą, išreikštą rezoliucijoje dėl Europos regionų komiteto 2020–2025 m. prioritetų, raginti užtikrinti „koordinuotus ES veiksmus ir paramą nacionalinėms, regioninėms ir vietos pasirengimo nelaimėms struktūroms siekiant reaguoti į grėsmes sveikatai ir krizines situacijas laikantis subsidiarumo principo

| 10. | primena Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 196 straipsnį, kuriame nurodoma, kad „Sąjunga skatina valstybių narių bendradarbiavimą, siekdama didinti gaivalinių nelaimių arba žmogaus sukeltų katastrofų prevencijos ir apsaugos nuo jų sistemų veiksmingumą“; |
| --- | --- |

10.

primena Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 196 straipsnį, kuriame nurodoma, kad „Sąjunga skatina valstybių narių bendradarbiavimą, siekdama didinti gaivalinių nelaimių arba žmogaus sukeltų katastrofų prevencijos ir apsaugos nuo jų sistemų veiksmingumą

| 11. | apgailestauja dėl COVID-19 pandemijos didelio masto padarinių, kurių nebuvo galima numatyti, tačiau mano, kad pandemiją galima įveikti taikant tvirtus bendradarbiavimo ir konsolidavimo mechanizmus; |
| --- | --- |

11.

apgailestauja dėl COVID-19 pandemijos didelio masto padarinių, kurių nebuvo galima numatyti, tačiau mano, kad pandemiją galima įveikti taikant tvirtus bendradarbiavimo ir konsolidavimo mechanizmus;

| 12. | pažymi, kad kiekviena krizė yra ES ir jos valstybių narių solidarumo išbandymas, ką neseniai patvirtino dabartinė COVID-19 pandemija, ir, kaip vietos ir regionų valdžios institucijų atstovas, RK yra tvirtai įsitikinęs, kad reikia koordinuoto ir tikro solidarumo dvasia grindžiamo Europos atsako; |
| --- | --- |

12.

pažymi, kad kiekviena krizė yra ES ir jos valstybių narių solidarumo išbandymas, ką neseniai patvirtino dabartinė COVID-19 pandemija, ir, kaip vietos ir regionų valdžios institucijų atstovas, RK yra tvirtai įsitikinęs, kad reikia koordinuoto ir tikro solidarumo dvasia grindžiamo Europos atsako;

| 13. | todėl palankiai vertina tai, kad Europos institucijos pagal savo kompetenciją patvirtino griežtas priemones ir iniciatyvas, skirtas reaguoti į COVID-19 krizę; mano, kad būtina skubiai sukurti pagrindą didesniam Europos Sąjungos atsparumui visais lygmenimis; |
| --- | --- |

13.

todėl palankiai vertina tai, kad Europos institucijos pagal savo kompetenciją patvirtino griežtas priemones ir iniciatyvas, skirtas reaguoti į COVID-19 krizę; mano, kad būtina skubiai sukurti pagrindą didesniam Europos Sąjungos atsparumui visais lygmenimis;

| 14. | pabrėžia, kad, kaip rodo dabartinė krizė, itin svarbu stiprinti valstybių narių, visų valdymo lygmenų ir tarpvalstybinio masto veiksmų koordinavimą; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad, kaip rodo dabartinė krizė, itin svarbu stiprinti valstybių narių, visų valdymo lygmenų ir tarpvalstybinio masto veiksmų koordinavimą;

| 15. | pažymi, kad Sąjungos civilinės saugos mechanizmas taip pat turi būti peržiūrėtas atsižvelgiant į COVID-19 pandemiją, tačiau siūlomais konkrečiais pakeitimais turi būti siekiama, remiantis įgyta patirtimi, pagerinti ir sustiprinti Sąjungos mechanizmą ir sudaryti sąlygas ES ir valstybėms narėms geriau pasirengti ir greitai bei veiksmingai reaguoti į būsimas didelio poveikio krizes, kartu atsižvelgiant į kompetencijos pasidalijimą tarp ES ir valstybių narių, ypač vietos lygmeniu, kaip nustatyta SESV; |
| --- | --- |

15.

pažymi, kad Sąjungos civilinės saugos mechanizmas taip pat turi būti peržiūrėtas atsižvelgiant į COVID-19 pandemiją, tačiau siūlomais konkrečiais pakeitimais turi būti siekiama, remiantis įgyta patirtimi, pagerinti ir sustiprinti Sąjungos mechanizmą ir sudaryti sąlygas ES ir valstybėms narėms geriau pasirengti ir greitai bei veiksmingai reaguoti į būsimas didelio poveikio krizes, kartu atsižvelgiant į kompetencijos pasidalijimą tarp ES ir valstybių narių, ypač vietos lygmeniu, kaip nustatyta SESV;

| 16. | pakartoja, kad pasienio teritorijose reikia sukurti bendras įspėjimo apie pavojų sistemas, kad būtų užtikrintas standartizuotas komunikavimas prevencijos ir bendrų operatyvinių procedūrų ekstremaliųjų situacijų atvejais; ir pabrėžia būtinybę sukurti bendras duomenų bazes, kuriomis naudotųsi kaimyninės šalys, siekiant nustatyti medžiagas, išteklius, įrangą, savanorių specializaciją ir išteklių panaudojimą bei logistiką (1); |
| --- | --- |

16.

pakartoja, kad pasienio teritorijose reikia sukurti bendras įspėjimo apie pavojų sistemas, kad būtų užtikrintas standartizuotas komunikavimas prevencijos ir bendrų operatyvinių procedūrų ekstremaliųjų situacijų atvejais; ir pabrėžia būtinybę sukurti bendras duomenų bazes, kuriomis naudotųsi kaimyninės šalys, siekiant nustatyti medžiagas, išteklius, įrangą, savanorių specializaciją ir išteklių panaudojimą bei logistiką (1

| 17. | supranta, kad pagrindiniai Sąjungos civilinės saugos mechanizmo dalyviai yra valstybės narės, tačiau mano, kad visam mechanizmui būtų naudinga, jei būtų skiriama daugiau dėmesio regionų ir vietos poreikiams ir padėčiai. |
| --- | --- |

17.

supranta, kad pagrindiniai Sąjungos civilinės saugos mechanizmo dalyviai yra valstybės narės, tačiau mano, kad visam mechanizmui būtų naudinga, jei būtų skiriama daugiau dėmesio regionų ir vietos poreikiams ir padėčiai.

| 18. | ragina ES veiksmus sutelkti į techninę pagalbą mokymams, kad būtų sustiprinti bendruomenių gebėjimai teikti savipagalbą ir kad jos būtų geriau pasirengusios atlikti pradinius reagavimo veiksmus ir suvaldyti nelaimę (2); |
| --- | --- |

18.

ragina ES veiksmus sutelkti į techninę pagalbą mokymams, kad būtų sustiprinti bendruomenių gebėjimai teikti savipagalbą ir kad jos būtų geriau pasirengusios atlikti pradinius reagavimo veiksmus ir suvaldyti nelaimę (2

| 19. | pakartoja, kad reikia stiprinti e. mokymosi platformas, pavyzdžiui, Sąjungos civilinės saugos mechanizmo mokymo programą, ir didinti galimybes dalyvauti atviruose nuotoliniuose civilinės saugos kursuose (3); |
| --- | --- |

19.

pakartoja, kad reikia stiprinti e. mokymosi platformas, pavyzdžiui, Sąjungos civilinės saugos mechanizmo mokymo programą, ir didinti galimybes dalyvauti atviruose nuotoliniuose civilinės saugos kursuose (3

Subsidiarumo ir proporcingumo analizė

Subsidiarumo ir proporcingumo analizė

Civilinė sauga priklauso ES ir valstybių narių bendrai kompetencijai; Sąjunga remia, koordinuoja ar papildo valstybių narių veiksmus (SESV 196 straipsnis). Šioje srityje aiškiai taikomas subsidiarumo principas.

Šiuo pasiūlymu siekiama padaryti tikslinius pakeitimus sprendime, pagal kurį Europos Sąjunga remia, koordinuoja ir papildo valstybių narių veiksmus civilinės saugos srityje, siekdama užkirsti kelią ir pasirengti gamtinėms ir žmogaus sukeltoms nelaimėms Sąjungoje ir už jos ribų ir į jas reaguoti.

Kaip parodė COVID-19 protrūkis, visoje Europos Sąjungoje susidarius rimtai didelio masto ekstremaliajai situacijai, siekiant išvengti susiskaidymo, kuriuo būtų apribotas Sąjungos reagavimo veiksmingumas, būtinas bendras, suderintas ir skubus atsakas. Atsižvelgiant į poreikį sutelkti pakankamai išteklių ir juos paskirstyti valstybėms narėms pagal jų poreikius, Sąjunga privalo veikti bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis.

2020 m. spalio 14 d., Briuselis

Europos regionų komiteto pirmininkas

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  CDR 2018/6135.

1

(2)  CDR 2018/617.

2

(3)  CDR 2018/6135.

3

---

| 2020 12 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 440/160 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 440/160

---

Europos regionų komiteto nuomonė „Europos gaivinimo po COVID-19 pandemijos planas. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė ir techninės paramos priemonė“

(2020/C 440/24)

| Pagrindinis pranešėjas | Christophe ROUILLON (FR/ESP), Kuleno meras |
| --- | --- |
| Pamatiniai dokumentai: | Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė,
  COM(2020) 408 final

  Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma techninės paramos priemonė,
  COM(2020) 409 final |

Pagrindinis pranešėjas

Christophe ROUILLON (FR/ESP), Kuleno meras

Pamatiniai dokumentai:

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė,

COM(2020) 408 final

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma techninės paramos priemonė,

COM(2020) 409 final

I.   SIŪLOMI PAKEITIMAI

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė

1 pakeitimas

COM(2020) 408 final – 3 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Sąjungos lygmeniu Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras (toliau – Europos semestras),
  įskaitant
  Europos socialinių teisių ramsčio principus, yra pagrindas, padedantis nustatyti nacionalinius reformų prioritetus ir stebėti jų įgyvendinimą. Siekdamos įgyvendinti šias reformas, valstybės narės rengia savo nacionalines daugiametes investicijų strategijas. Šios strategijos turėtų būti pateikiamos kartu su metinėmis nacionalinėmis reformų programomis ir naudojamos kaip prioritetinių investicinių projektų, kurie bus finansuojami nacionalinėmis ir (arba) Sąjungos lėšomis, apibrėžimo ir koordinavimo priemonė; | Sąjungos lygmeniu Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras (toliau – Europos semestras),
  apimantis darnaus vystymosi tikslus (DVT) ir
  Europos ir Europos socialinių teisių ramsčio principus, yra pagrindas, padedantis nustatyti nacionalinius
  ir regioninius
  reformų prioritetus ir stebėti jų įgyvendinimą
  , vadovaujantis aiškiais nacionaliniais ir regioniniais rodikliais
  .
  Siekdamos įgyvendinti šias reformas,
  valstybės narės,
  bendradarbiaudamos su vietos ir regionų valdžios institucijomis ir atsižvelgdamos į jų atstovaujamų įvairių teritorijų ypatumus,
  rengia savo nacionalines daugiametes investicijų strategijas. Šios strategijos
  , kuriamos bendradarbiaujant su vietos ir regionų valdžios institucijomis ir remiantis elgesio kodeksu, nustatančiu pagrindines tinkamo valdymo gaires, susijusias su gaivinimo planų ir projektų rengimu,
  turėtų būti pateikiamos kartu su metinėmis nacionalinėmis reformų programomis ir naudojamos kaip prioritetinių investicinių projektų, kurie bus finansuojami nacionalinėmis ir (arba) Sąjungos lėšomis, apibrėžimo ir koordinavimo priemonė.
  Šios strategijos taip pat būtinos siekiant nuosekliai naudotis Sąjungos finansavimu ir maksimaliai padidinti finansinės paramos, kuri bus gaunama iš Europos struktūrinių ir investicijų fondų, Europos ekonomikos gaivinimo fondo ir pagal programą „InvestEU“, pridėtinę vertę; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Sąjungos lygmeniu Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras (toliau – Europos semestras),
  įskaitant
  Europos socialinių teisių ramsčio principus, yra pagrindas, padedantis nustatyti nacionalinius reformų prioritetus ir stebėti jų įgyvendinimą. Siekdamos įgyvendinti šias reformas, valstybės narės rengia savo nacionalines daugiametes investicijų strategijas. Šios strategijos turėtų būti pateikiamos kartu su metinėmis nacionalinėmis reformų programomis ir naudojamos kaip prioritetinių investicinių projektų, kurie bus finansuojami nacionalinėmis ir (arba) Sąjungos lėšomis, apibrėžimo ir koordinavimo priemonė;

Sąjungos lygmeniu Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras (toliau – Europos semestras),
  apimantis darnaus vystymosi tikslus (DVT) ir
  Europos ir Europos socialinių teisių ramsčio principus, yra pagrindas, padedantis nustatyti nacionalinius
  ir regioninius
  reformų prioritetus ir stebėti jų įgyvendinimą
  , vadovaujantis aiškiais nacionaliniais ir regioniniais rodikliais
  .
  Siekdamos įgyvendinti šias reformas,
  valstybės narės,
  bendradarbiaudamos su vietos ir regionų valdžios institucijomis ir atsižvelgdamos į jų atstovaujamų įvairių teritorijų ypatumus,
  rengia savo nacionalines daugiametes investicijų strategijas. Šios strategijos
  , kuriamos bendradarbiaujant su vietos ir regionų valdžios institucijomis ir remiantis elgesio kodeksu, nustatančiu pagrindines tinkamo valdymo gaires, susijusias su gaivinimo planų ir projektų rengimu,
  turėtų būti pateikiamos kartu su metinėmis nacionalinėmis reformų programomis ir naudojamos kaip prioritetinių investicinių projektų, kurie bus finansuojami nacionalinėmis ir (arba) Sąjungos lėšomis, apibrėžimo ir koordinavimo priemonė.
  Šios strategijos taip pat būtinos siekiant nuosekliai naudotis Sąjungos finansavimu ir maksimaliai padidinti finansinės paramos, kuri bus gaunama iš Europos struktūrinių ir investicijų fondų, Europos ekonomikos gaivinimo fondo ir pagal programą „InvestEU“, pridėtinę vertę;

Paaiškinimas

Reikia suderinti šios konstatuojamosios dalies turinį su siūlomo reglamento ir Tarpinstitucinio susitarimo dėl programos „InvestEU“ turiniu, visų pirma pripažįstant vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį Europos semestre ir užtikrinant Sąjungos lėšų ir priemonių naudojimo nuoseklumą. Taip pat reikėtų pabrėžti, kad semestro programa turi apimti DVT.

2 straipsnis

COM(2020) 408 final – 4 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| COVID-19 pandemijos protrūkis 2020 m. pradžioje pakeitė ateinančių metų Sąjungos ir pasaulio ekonomines perspektyvas, todėl Sąjunga turi imtis skubių ir koordinuotų atsakomųjų veiksmų, kad susidorotų su didžiuliais ekonominiais ir socialiniais padariniais visose valstybėse narėse. [...] Todėl tam, kad ekonomika vėl pradėtų tvariai augti ir būtų išvengta tolesnio skirtumų Sąjungoje didėjimo, labai
  svarbios yra reformos ir investicijos, kuriomis sprendžiami
  ekonomikos struktūriniai trūkumai ir didinamas jos atsparumas; | COVID-19 pandemijos protrūkis 2020 m. pradžioje pakeitė ateinančių metų Sąjungos ir pasaulio ekonomines
  ir socialines
  perspektyvas, todėl Sąjunga turi imtis skubių ir koordinuotų atsakomųjų veiksmų, kad susidorotų su didžiuliais
  ir skirtingai teritorijas paveikusiais
  ekonominiais ir socialiniais padariniais visose valstybėse narėse. [...] [...] Todėl tam, kad ekonomika vėl pradėtų tvariai augti
  , būtų solidari, stiprintų ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą
  ir būtų išvengta tolesnio skirtumų Sąjungoje didėjimo, labai
  svarbu, kad Europos Sąjunga remtų valstybių narių reformas ir investicijas, kuriomis įgyvendinami Europos Sąjungos tikslai, šalinami
  ekonomikos struktūriniai trūkumai, didinamas jos atsparumas
  ir prisidedama prie tvaraus vystymosi tikslų ir Europos žaliąjį kursą atitinkančio ekonomikos modelio
  ; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

COVID-19 pandemijos protrūkis 2020 m. pradžioje pakeitė ateinančių metų Sąjungos ir pasaulio ekonomines perspektyvas, todėl Sąjunga turi imtis skubių ir koordinuotų atsakomųjų veiksmų, kad susidorotų su didžiuliais ekonominiais ir socialiniais padariniais visose valstybėse narėse. [...] Todėl tam, kad ekonomika vėl pradėtų tvariai augti ir būtų išvengta tolesnio skirtumų Sąjungoje didėjimo, labai
  svarbios yra reformos ir investicijos, kuriomis sprendžiami
  ekonomikos struktūriniai trūkumai ir didinamas jos atsparumas;

COVID-19 pandemijos protrūkis 2020 m. pradžioje pakeitė ateinančių metų Sąjungos ir pasaulio ekonomines
  ir socialines
  perspektyvas, todėl Sąjunga turi imtis skubių ir koordinuotų atsakomųjų veiksmų, kad susidorotų su didžiuliais
  ir skirtingai teritorijas paveikusiais
  ekonominiais ir socialiniais padariniais visose valstybėse narėse. [...] [...] Todėl tam, kad ekonomika vėl pradėtų tvariai augti
  , būtų solidari, stiprintų ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą
  ir būtų išvengta tolesnio skirtumų Sąjungoje didėjimo, labai
  svarbu, kad Europos Sąjunga remtų valstybių narių reformas ir investicijas, kuriomis įgyvendinami Europos Sąjungos tikslai, šalinami
  ekonomikos struktūriniai trūkumai, didinamas jos atsparumas
  ir prisidedama prie tvaraus vystymosi tikslų ir Europos žaliąjį kursą atitinkančio ekonomikos modelio
  ;

Paaiškinimas

Kadangi pasiūlymo dėl reglamento teisinis pagrindas yra SESV 175 straipsnio 3 dalis, būtina jo tiksluose aiškiai nurodyti sanglaudą.

3 pakeitimas

COM(2020) 408 final – 5 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| reformų, kuriomis padedama pasiekti didelio šalių ekonomikos atsparumo, stiprinti gebėjimą prisitaikyti ir išlaisvinamas augimo potencialas, įgyvendinimas yra vienas iš Sąjungos politikos prioritetų. Todėl jos yra labai svarbios siekiant sudaryti sąlygas tvariam atsigavimui ir remti aukštynkryptės ekonominės ir socialinės konvergencijos procesą. Tai yra dar labiau reikalinga pasibaigus pandemijos sukeltai krizei, kad būtų sudarytos sąlygos greitam atsigavimui; | |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

reformų, kuriomis padedama pasiekti didelio šalių ekonomikos atsparumo, stiprinti gebėjimą prisitaikyti ir išlaisvinamas augimo potencialas, įgyvendinimas yra vienas iš Sąjungos politikos prioritetų. Todėl jos yra labai svarbios siekiant sudaryti sąlygas tvariam atsigavimui ir remti aukštynkryptės ekonominės ir socialinės konvergencijos procesą. Tai yra dar labiau reikalinga pasibaigus pandemijos sukeltai krizei, kad būtų sudarytos sąlygos greitam atsigavimui;

Paaiškinimas

Dubliuojasi su ankstesne konstatuojamąja dalimi.

4 pakeitimas

COM(2020) 408 final – 6 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| ankstesnė patirtis parodė, kad krizių metu investicijos dažnai drastiškai mažinamos. Tačiau
  tam, kad būtų paspartintas ekonomikos atsigavimas ir sustiprintas ilgalaikio augimo potencialas, šioje konkrečioje situacijoje
  labai svarbu
  remti
  investicijas.
  Siekiant tvaraus ekonomikos augimo ir padedant kurti darbo vietas, labai svarbu investuoti į žaliąsias ir skaitmenines technologijas, gebėjimus ir procesus, kurie padeda įgyvendinti
  perėjimą prie švarios energijos,
  didinti
  energijos vartojimo efektyvumą būstų
  ir kituose pagrindiniuose ekonomikos sektoriuose. Tai
  taip pat padės Sąjungai tapti atsparesne ir mažiau priklausoma įvairinant pagrindines tiekimo grandines; | ankstesnė patirtis parodė, kad krizių metu investicijos
  , įskaitant didžiąją dalį vietos ir regionų valdžios vykdomų viešųjų investicijų,
  dažnai drastiškai mažinamos
  , o tai daro neigiamą poveikį ekonominiam vystymuisi ir ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai.
  Tačiau
  , siekiant Europos žaliojo kurso tikslų, užtikrinti tvarų ir solidarų augimą, stiprinti gyventojams teikiamų esminių paslaugų infrastruktūrą ir prisidėti prie darbo vietų kūrimo,
  labai svarbu
  atgaivinti
  investicijas
  į darnaus vystymosi projektus, gyvenimo kokybės gerinimą, žinių ekonomiką ir paramą perėjimui prie skaitmeninės ir
  švarios energijos
  , visų pirma, didinant
  energijos vartojimo efektyvumą būstų
  sektoriuje
  .
  Šios investicijos
  taip pat padės Sąjungai tapti atsparesne ir mažiau priklausoma įvairinant pagrindines tiekimo grandines; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

ankstesnė patirtis parodė, kad krizių metu investicijos dažnai drastiškai mažinamos. Tačiau
  tam, kad būtų paspartintas ekonomikos atsigavimas ir sustiprintas ilgalaikio augimo potencialas, šioje konkrečioje situacijoje
  labai svarbu
  remti
  investicijas.
  Siekiant tvaraus ekonomikos augimo ir padedant kurti darbo vietas, labai svarbu investuoti į žaliąsias ir skaitmenines technologijas, gebėjimus ir procesus, kurie padeda įgyvendinti
  perėjimą prie švarios energijos,
  didinti
  energijos vartojimo efektyvumą būstų
  ir kituose pagrindiniuose ekonomikos sektoriuose. Tai
  taip pat padės Sąjungai tapti atsparesne ir mažiau priklausoma įvairinant pagrindines tiekimo grandines;

ankstesnė patirtis parodė, kad krizių metu investicijos
  , įskaitant didžiąją dalį vietos ir regionų valdžios vykdomų viešųjų investicijų,
  dažnai drastiškai mažinamos
  , o tai daro neigiamą poveikį ekonominiam vystymuisi ir ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai.
  Tačiau
  , siekiant Europos žaliojo kurso tikslų, užtikrinti tvarų ir solidarų augimą, stiprinti gyventojams teikiamų esminių paslaugų infrastruktūrą ir prisidėti prie darbo vietų kūrimo,
  labai svarbu
  atgaivinti
  investicijas
  į darnaus vystymosi projektus, gyvenimo kokybės gerinimą, žinių ekonomiką ir paramą perėjimui prie skaitmeninės ir
  švarios energijos
  , visų pirma, didinant
  energijos vartojimo efektyvumą būstų
  sektoriuje
  .
  Šios investicijos
  taip pat padės Sąjungai tapti atsparesne ir mažiau priklausoma įvairinant pagrindines tiekimo grandines;

Paaiškinimas

Vietos ir regionų valdžios institucijos yra atsakingos už daugiau kaip pusę viešųjų investicijų ES ir joms ypač didelį poveikį daro investicijų mažinimas krizės laikotarpiu. Taip pat svarbu priminti neigiamas šio nepakankamo investavimo pasekmes.

5 pakeitimas

COM(2020) 408 final – 7 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| šiuo metu nėra priemonės, pagal kurių būtų numatyta tiesioginė finansinė parama, susieta su valstybių narių rezultatų pasiekimu ir reformų bei viešųjų investicijų įgyvendinimu sprendžiant per Europos semestrą nustatytus uždavinius ir siekiant ilgalaikio poveikio valstybių narių ekonomikos našumui ir atsparumui; | |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

šiuo metu nėra priemonės, pagal kurių būtų numatyta tiesioginė finansinė parama, susieta su valstybių narių rezultatų pasiekimu ir reformų bei viešųjų investicijų įgyvendinimu sprendžiant per Europos semestrą nustatytus uždavinius ir siekiant ilgalaikio poveikio valstybių narių ekonomikos našumui ir atsparumui;

Paaiškinimas

Šis teiginys yra diskutuotinas, visų pirma atsižvelgiant į Europos struktūrinių ir investicijų fondų vaidmenį sprendžiant per Europos semestrą nustatytas problemas.

6 pakeitimas

COM(2020) 408 final – 8 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| atsižvelgiant į tai, būtina stiprinti dabartinę paramos valstybėms narėms teikimo sistemą ir valstybėms narėms teikti tiesioginę finansinę paramą taikant novatorišką priemonę. Tuo tikslu, siekiant teikti veiksmingą finansinę ir
  svarią
  paramą, kad būtų paspartintas reformų ir susijusių viešųjų investicijų įgyvendinimas valstybėse narėse, pagal šį reglamentą turėtų būti nustatyta ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo
  priemonė
  (toliau –
  Priemonė
  ).
  Priemonė turėtų būti visapusiška, jai taip pat turėtų būti panaudota Komisijos ir valstybių narių sukaupta patirtis taikant kitas priemones ir programas; | atsižvelgiant į tai, būtina stiprinti dabartinę paramos valstybėms narėms teikimo sistemą ir valstybėms narėms
  ir vietos ir regionų valdžios institucijoms
  teikti tiesioginę finansinę paramą taikant novatorišką priemonę. Tuo tikslu, siekiant teikti veiksmingą ir
  pakankamą
  finansinę paramą, kad būtų paspartintas reformų ir susijusių viešųjų investicijų įgyvendinimas valstybėse narėse
  ir vietos ir regionų valdžios institucijose, visų pirma siekiant naujos tvaraus augimo strategijos, pateiktos Europos žaliajame kurse, tikslų, taip pat užtikrinti koordinuotam reagavimui būtinus valstybių narių ir vietos ir regionų valdžios institucijų pajėgumus finansuojant regiono ar vietos lygmens stebėsenos padalinio įsteigimą
  , pagal šį reglamentą turėtų būti nustatytas ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo
  fondas (toliau – Fondas)
  . |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

atsižvelgiant į tai, būtina stiprinti dabartinę paramos valstybėms narėms teikimo sistemą ir valstybėms narėms teikti tiesioginę finansinę paramą taikant novatorišką priemonę. Tuo tikslu, siekiant teikti veiksmingą finansinę ir
  svarią
  paramą, kad būtų paspartintas reformų ir susijusių viešųjų investicijų įgyvendinimas valstybėse narėse, pagal šį reglamentą turėtų būti nustatyta ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo
  priemonė
  (toliau –
  Priemonė
  ).
  Priemonė turėtų būti visapusiška, jai taip pat turėtų būti panaudota Komisijos ir valstybių narių sukaupta patirtis taikant kitas priemones ir programas;

atsižvelgiant į tai, būtina stiprinti dabartinę paramos valstybėms narėms teikimo sistemą ir valstybėms narėms
  ir vietos ir regionų valdžios institucijoms
  teikti tiesioginę finansinę paramą taikant novatorišką priemonę. Tuo tikslu, siekiant teikti veiksmingą ir
  pakankamą
  finansinę paramą, kad būtų paspartintas reformų ir susijusių viešųjų investicijų įgyvendinimas valstybėse narėse
  ir vietos ir regionų valdžios institucijose, visų pirma siekiant naujos tvaraus augimo strategijos, pateiktos Europos žaliajame kurse, tikslų, taip pat užtikrinti koordinuotam reagavimui būtinus valstybių narių ir vietos ir regionų valdžios institucijų pajėgumus finansuojant regiono ar vietos lygmens stebėsenos padalinio įsteigimą
  , pagal šį reglamentą turėtų būti nustatytas ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo
  fondas (toliau – Fondas)
  .

Paaiškinimas

Žodis „priemonė“ atrodo pernelyg technokratinis ir nepakankamai įsitvirtinęs teritorijose. Vietos ir regionų valdžios institucijos, be kita ko, yra atsakingos už daugiau kaip pusę viešųjų investicijų ES. Jos taip pat yra pagrindiniai veikėjai siekiant sanglaudos, darnaus vystymosi tikslų ir ekologinės ir skaitmeninės pertvarkos. Joms turi būti suteikta galimybė visapusiškai pasinaudoti mechanizmu. Turi būti paaiškintas galimas „bendras“„priemonės“ pobūdis.

7 pakeitimas

COM(2020) 408 final – 11 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| atsižvelgiant į Europos žaliąjį kursą, kuris kartu yra Europos tvaraus augimo strategija ir Sąjungos įsipareigojimas įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus, šiuo reglamentu nustatyta
  Priemonė
  padės integruoti klimato politikos veiksmus ir aplinkos tvarumą ir pasiekti bendrą tikslą –
  25 %
  ES biudžeto išlaidų skirti klimato tikslams įgyvendinti; | atsižvelgiant į Europos žaliąjį kursą, kuris kartu yra Europos tvaraus augimo strategija ir Sąjungos įsipareigojimas įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus, šiuo reglamentu
  įsteigtas fondas
  padės integruoti klimato politikos veiksmus ir aplinkos tvarumą ir pasiekti bendrą tikslą –
  bent 30 %
  ES biudžeto išlaidų skirti klimato tikslams įgyvendinti
  . Kadangi tam tikrų ES politikos sričių galimas indėlis siekiant šio tikslo yra pervertintas (1), Fondas turėtų šį trūkumą kompensuoti bent 40 % savo išlaidų skirdamas klimato politikos veiksmams; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

atsižvelgiant į Europos žaliąjį kursą, kuris kartu yra Europos tvaraus augimo strategija ir Sąjungos įsipareigojimas įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus, šiuo reglamentu nustatyta
  Priemonė
  padės integruoti klimato politikos veiksmus ir aplinkos tvarumą ir pasiekti bendrą tikslą –
  25 %
  ES biudžeto išlaidų skirti klimato tikslams įgyvendinti;

atsižvelgiant į Europos žaliąjį kursą, kuris kartu yra Europos tvaraus augimo strategija ir Sąjungos įsipareigojimas įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus, šiuo reglamentu
  įsteigtas fondas
  padės integruoti klimato politikos veiksmus ir aplinkos tvarumą ir pasiekti bendrą tikslą –
  bent 30 %
  ES biudžeto išlaidų skirti klimato tikslams įgyvendinti
  . Kadangi tam tikrų ES politikos sričių galimas indėlis siekiant šio tikslo yra pervertintas (1), Fondas turėtų šį trūkumą kompensuoti bent 40 % savo išlaidų skirdamas klimato politikos veiksmams;

Paaiškinimas

Norima dar kartą pabrėžti RK poziciją, priimtą 2019 m. spalio mėn. rezoliucijoje dėl 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos ir nuomonėje dėl DFP, kurią 2018 m. spalio mėn. pateikė Nikola Dobroslavić (EPP/HR).

8 pakeitimas

COM(2020) 408 final – 13 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| kad būtų sudarytos sąlygos imtis priemonių, kurios susietų Priemonę su patikimu ekonomikos valdymu, siekiant užtikrinti vienodas įgyvendinimo sąlygas, Tarybai turėtų būti suteikti įgaliojimai remiantis Komisijos pasiūlymu įgyvendinimo aktais sustabdyti sprendimų dėl pasiūlymų dėl ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų priėmimo terminą ir sustabdyti mokėjimus pagal šią Priemonę, jei atitinkamais atvejais, susijusiais su Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. XXX/XX [BNR] nustatytu ekonomikos valdymo procesu, reikšmingai nesilaikoma reikalavimų. Tarybai taip pat turėtų būti suteikti įgaliojimai remiantis Komisijos pasiūlymu įgyvendinimo aktais panaikinti šiuos sustabdymus, susijusius su minėtais atitinkamais atvejais; | |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

kad būtų sudarytos sąlygos imtis priemonių, kurios susietų Priemonę su patikimu ekonomikos valdymu, siekiant užtikrinti vienodas įgyvendinimo sąlygas, Tarybai turėtų būti suteikti įgaliojimai remiantis Komisijos pasiūlymu įgyvendinimo aktais sustabdyti sprendimų dėl pasiūlymų dėl ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų priėmimo terminą ir sustabdyti mokėjimus pagal šią Priemonę, jei atitinkamais atvejais, susijusiais su Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. XXX/XX [BNR] nustatytu ekonomikos valdymo procesu, reikšmingai nesilaikoma reikalavimų. Tarybai taip pat turėtų būti suteikti įgaliojimai remiantis Komisijos pasiūlymu įgyvendinimo aktais panaikinti šiuos sustabdymus, susijusius su minėtais atitinkamais atvejais;

9 pakeitimas

COM(2020) 408 final – 14 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Priemonės
  bendrasis tikslas turėtų būti ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos skatinimas. Tuo tikslu ji turėtų padėti gerinti valstybių narių atsparumą ir gebėjimą
  prisitaikyti
  , mažinti socialinį ir ekonominį krizės poveikį, remti žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, kurios tikslas – neutralaus poveikio klimatui Europa iki 2050 m., taip padedant atkurti Sąjungos ekonomikos augimo potencialą pasibaigus krizei, ir skatinti darbo vietų kūrimą bei tvarų ekonomikos augimą; | Fondo
  bendrasis tikslas turėtų būti ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos skatinimas. Tuo tikslu jis turėtų padėti gerinti valstybių narių
  ir visų Europos Sąjungos teritorijų
  atsparumą, mažinti socialinį ir ekonominį krizės poveikį,
  kuris yra skirtingas ne tik valstybėse narėse, bet ir kiekvienos valstybės narės teritorijoje,
  remti žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, kurios tikslas –
  DVT tikslų įgyvendinimas iki 2030 m. ir
  neutralaus poveikio klimatui Europa iki 2050 m., taip padedant atkurti Sąjungos ekonomikos augimo potencialą pasibaigus krizei, ir skatinti darbo vietų kūrimą bei tvarų ekonomikos augimą; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Priemonės
  bendrasis tikslas turėtų būti ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos skatinimas. Tuo tikslu ji turėtų padėti gerinti valstybių narių atsparumą ir gebėjimą
  prisitaikyti
  , mažinti socialinį ir ekonominį krizės poveikį, remti žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, kurios tikslas – neutralaus poveikio klimatui Europa iki 2050 m., taip padedant atkurti Sąjungos ekonomikos augimo potencialą pasibaigus krizei, ir skatinti darbo vietų kūrimą bei tvarų ekonomikos augimą;

Fondo
  bendrasis tikslas turėtų būti ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos skatinimas. Tuo tikslu jis turėtų padėti gerinti valstybių narių
  ir visų Europos Sąjungos teritorijų
  atsparumą, mažinti socialinį ir ekonominį krizės poveikį,
  kuris yra skirtingas ne tik valstybėse narėse, bet ir kiekvienos valstybės narės teritorijoje,
  remti žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, kurios tikslas –
  DVT tikslų įgyvendinimas iki 2030 m. ir
  neutralaus poveikio klimatui Europa iki 2050 m., taip padedant atkurti Sąjungos ekonomikos augimo potencialą pasibaigus krizei, ir skatinti darbo vietų kūrimą bei tvarų ekonomikos augimą;

10 pakeitimas

COM(2020) 408 final – 16 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| siekiant užtikrinti, kad ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planais būtų prisidedama prie Priemonės tikslų, juos turėtų sudaryti reformų ir viešųjų investicinių projektų įgyvendinimo priemonės, įgyvendinamos pagal nuoseklų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas turėtų derėti su Europos semestre nustatytais konkrečios šalies s uždaviniais ir prioritetais, nacionalinėmis reformų programomis, nacionaliniais energetikos ir klimato srities veiksmų planais, teisingos pertvarkos planais ir partnerystės susitarimais ir veiksmų programomis, priimtomis įgyvendinant Sąjungos fondus. Siekiant paskatinti veiksmus, kurie yra Europos žaliojo kurso
  ir
  skaitmeninės darbotvarkės prioritetai, plane taip pat turėtų būti nustatytos priemonės, svarbios žaliajai ir skaitmeninei pertvarkai.
  Priemonėmis turėtų būti sudarytos sąlygos greitai pasiekti siektinas reikšmes, tikslus ir užtikrinti įnašus, nustatytus nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir jų atnaujintose versijose.
  Visa remiama veikla turėtų būti vykdoma visapusiškai atsižvelgiant į Sąjungos klimato ir aplinkos apsaugos prioritetus; | siekiant užtikrinti, kad ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planais būtų prisidedama prie Priemonės tikslų, juos turėtų sudaryti reformų ir viešųjų investicinių projektų įgyvendinimo priemonės, įgyvendinamos pagal nuoseklų
  , aktualų, veiksmingą ir efektyvų
  ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas turėtų derėti su Europos semestre nustatytais konkrečios šalies s uždaviniais ir prioritetais, nacionalinėmis reformų programomis, nacionaliniais energetikos ir klimato srities veiksmų planais, teisingos pertvarkos planais ir partnerystės susitarimais ir veiksmų programomis, priimtomis įgyvendinant Sąjungos fondus
  . Be to, ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planai turėtų atitikti Europos pridėtinės vertės principą.
  Siekiant paskatinti veiksmus, kurie yra Europos žaliojo kurso, skaitmeninės darbotvarkės
  , pramonės ir MVĮ strategijų, Europos įgūdžių darbotvarkės, Vaiko garantijų iniciatyvos
  ir
  Jaunimo garantijų iniciatyvos
  prioritetai, plane taip pat turėtų būti nustatytos priemonės, svarbios žaliajai ir skaitmeninei pertvarkai. Visa remiama veikla turėtų būti vykdoma visapusiškai atsižvelgiant į Sąjungos klimato ir aplinkos apsaugos prioritetus
  . Bent 40 % ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams skirtų lėšų turėtų būti nukreipta klimato ir biologinės įvairovės veiksmų integravimui ir aplinkos tvarumo tikslų siekimui. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

siekiant užtikrinti, kad ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planais būtų prisidedama prie Priemonės tikslų, juos turėtų sudaryti reformų ir viešųjų investicinių projektų įgyvendinimo priemonės, įgyvendinamos pagal nuoseklų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas turėtų derėti su Europos semestre nustatytais konkrečios šalies s uždaviniais ir prioritetais, nacionalinėmis reformų programomis, nacionaliniais energetikos ir klimato srities veiksmų planais, teisingos pertvarkos planais ir partnerystės susitarimais ir veiksmų programomis, priimtomis įgyvendinant Sąjungos fondus. Siekiant paskatinti veiksmus, kurie yra Europos žaliojo kurso
  ir
  skaitmeninės darbotvarkės prioritetai, plane taip pat turėtų būti nustatytos priemonės, svarbios žaliajai ir skaitmeninei pertvarkai.
  Priemonėmis turėtų būti sudarytos sąlygos greitai pasiekti siektinas reikšmes, tikslus ir užtikrinti įnašus, nustatytus nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir jų atnaujintose versijose.
  Visa remiama veikla turėtų būti vykdoma visapusiškai atsižvelgiant į Sąjungos klimato ir aplinkos apsaugos prioritetus;

siekiant užtikrinti, kad ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planais būtų prisidedama prie Priemonės tikslų, juos turėtų sudaryti reformų ir viešųjų investicinių projektų įgyvendinimo priemonės, įgyvendinamos pagal nuoseklų
  , aktualų, veiksmingą ir efektyvų
  ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas turėtų derėti su Europos semestre nustatytais konkrečios šalies s uždaviniais ir prioritetais, nacionalinėmis reformų programomis, nacionaliniais energetikos ir klimato srities veiksmų planais, teisingos pertvarkos planais ir partnerystės susitarimais ir veiksmų programomis, priimtomis įgyvendinant Sąjungos fondus
  . Be to, ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planai turėtų atitikti Europos pridėtinės vertės principą.
  Siekiant paskatinti veiksmus, kurie yra Europos žaliojo kurso, skaitmeninės darbotvarkės
  , pramonės ir MVĮ strategijų, Europos įgūdžių darbotvarkės, Vaiko garantijų iniciatyvos
  ir
  Jaunimo garantijų iniciatyvos
  prioritetai, plane taip pat turėtų būti nustatytos priemonės, svarbios žaliajai ir skaitmeninei pertvarkai. Visa remiama veikla turėtų būti vykdoma visapusiškai atsižvelgiant į Sąjungos klimato ir aplinkos apsaugos prioritetus
  . Bent 40 % ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams skirtų lėšų turėtų būti nukreipta klimato ir biologinės įvairovės veiksmų integravimui ir aplinkos tvarumo tikslų siekimui.

11 pakeitimas

COM(2020) 408 final – 18 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| siekiant informuoti apie tai, kaip valstybės narės rengia ir įgyvendina ekonomikos gaivinimo
  ir atsparumo didinimo
  planus, Taryba turėtų turėti galimybę per Europos semestrą
  aptarti
  ekonomikos atsigavimo, atsparumo didinimo
  ir gebėjimų prisitaikyti padėtį
  Sąjungoje.
  Siekiant užtikrinti, kad būtų pateikti tinkami įrodymai, ši diskusija
  turėtų būti grindžiama Komisijos strategine ir analitine informacija, pateikta per Europos semestrą, ir
  , jei turima,
  informacija apie planų įgyvendinimą ankstesniais metais; | siekiant informuoti apie tai, kaip valstybės narės rengia ir įgyvendina ekonomikos gaivinimo planus, Taryba ir Europos Parlamentas turėtų turėti galimybę per Europos semestrą
  lygiomis teisėmis priimti sprendimą
  dėl ekonomikos atsigavimo
  ir
  atsparumo didinimo
  padėties
  Sąjungoje.
  Šis sprendimas
  turėtų būti grindžiamas Komisijos strategine ir analitine informacija, pateikta per Europos semestrą, ir informacija apie planų įgyvendinimą ankstesniais metais
  ir visų pirma remiantis kiekybiniais ir kokybiniais darnaus vystymosi tikslų įgyvendinimo rodikliais. Be to, šis sprendimas turėtų būti rengiamas įtraukiant Europos regionų komitetą į Europos gaivinimo planų sistemos nustatymą ir į Europos semestro programos laikymąsi stebinčių įstaigų veiklą, įgaliojant jį du kartus per metus atlikti gaivinimo planų įgyvendinimo teritorijose vertinimą; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

siekiant informuoti apie tai, kaip valstybės narės rengia ir įgyvendina ekonomikos gaivinimo
  ir atsparumo didinimo
  planus, Taryba turėtų turėti galimybę per Europos semestrą
  aptarti
  ekonomikos atsigavimo, atsparumo didinimo
  ir gebėjimų prisitaikyti padėtį
  Sąjungoje.
  Siekiant užtikrinti, kad būtų pateikti tinkami įrodymai, ši diskusija
  turėtų būti grindžiama Komisijos strategine ir analitine informacija, pateikta per Europos semestrą, ir
  , jei turima,
  informacija apie planų įgyvendinimą ankstesniais metais;

siekiant informuoti apie tai, kaip valstybės narės rengia ir įgyvendina ekonomikos gaivinimo planus, Taryba ir Europos Parlamentas turėtų turėti galimybę per Europos semestrą
  lygiomis teisėmis priimti sprendimą
  dėl ekonomikos atsigavimo
  ir
  atsparumo didinimo
  padėties
  Sąjungoje.
  Šis sprendimas
  turėtų būti grindžiamas Komisijos strategine ir analitine informacija, pateikta per Europos semestrą, ir informacija apie planų įgyvendinimą ankstesniais metais
  ir visų pirma remiantis kiekybiniais ir kokybiniais darnaus vystymosi tikslų įgyvendinimo rodikliais. Be to, šis sprendimas turėtų būti rengiamas įtraukiant Europos regionų komitetą į Europos gaivinimo planų sistemos nustatymą ir į Europos semestro programos laikymąsi stebinčių įstaigų veiklą, įgaliojant jį du kartus per metus atlikti gaivinimo planų įgyvendinimo teritorijose vertinimą;

12 pakeitimas

COM(2020) 408 final – 21 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| kad būtų užtikrinta nacionalinė atsakomybė už atitinkamas reformas bei investicijas ir tai, kad joms būtų skiriamas reikiamas dėmesys, valstybės narės, pageidaujančios gauti paramos, turėtų pateikti Komisijai tinkamai argumentuotą ir pagrįstą ekonomikos gaivinimo
  ir atsparumo didinimo
  planą. Ekonomikos gaivinimo
  ir atsparumo
  didinimo plane turėtų būti pateiktas išsamus jo įgyvendinimo priemonių, įskaitant siektinas reikšmes ir tarpines reikšmes, rinkinys, taip pat numatomas ekonomikos gaivinimo
  ir atsparumo
  didinimo plano poveikis ekonomikos augimo potencialui, darbo vietų kūrimui ir ekonominiam bei socialiniam atsparumui; jame taip pat turėtų būti numatytos žaliajai ir skaitmeninei pertvarkai svarbios priemonės; jame taip pat turėtų būti paaiškintas siūlomo ekonomikos gaivinimo
  ir atsparumo didinimo
  plano suderinamumas su atitinkamais per Europos semestrą nustatytais konkrečios šalies uždaviniais ir prioritetais. Viso proceso metu reikėtų numatyti ir užtikrinti glaudų Komisijos
  ir
  valstybių narių bendradarbiavimą; | kad būtų užtikrinta nacionalinė atsakomybė už atitinkamas reformas bei investicijas ir tai, kad joms būtų skiriamas reikiamas dėmesys, valstybės narės, pageidaujančios gauti paramos, turėtų pateikti Komisijai tinkamai argumentuotą ir pagrįstą ekonomikos gaivinimo planą.
  Laikantis subsidiarumo ir partnerystės principų, ekonomikos gaivinimo planas turėtų būti parengtas glaudžiai ir struktūriškai bendradarbiaujant su vietos ir regionų valdžios institucijomis, kadangi remtinos reformos ir investicijos priklauso jų kompetencijai, kaip apibrėžta nacionalinėje teisėje.
  Ekonomikos gaivinimo plane turėtų būti pateiktas išsamus jo įgyvendinimo priemonių, įskaitant siektinas reikšmes ir tarpines reikšmes, rinkinys, taip pat numatomas ekonomikos gaivinimo plano poveikis
  ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai,
  ekonomikos augimo potencialui, darbo vietų kūrimui ir ekonominiam bei socialiniam atsparumui; jame taip pat turėtų būti numatytos žaliajai ir skaitmeninei pertvarkai svarbios priemonės; jame taip pat turėtų būti paaiškintas siūlomo ekonomikos gaivinimo plano suderinamumas su atitinkamais per Europos semestrą nustatytais konkrečios šalies uždaviniais ir prioritetais. Viso proceso metu reikėtų numatyti ir užtikrinti glaudų Komisijos, valstybių narių
  , Europos regionų komiteto ir vietos bei regionų valdžios institucijų
  bendradarbiavimą; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

kad būtų užtikrinta nacionalinė atsakomybė už atitinkamas reformas bei investicijas ir tai, kad joms būtų skiriamas reikiamas dėmesys, valstybės narės, pageidaujančios gauti paramos, turėtų pateikti Komisijai tinkamai argumentuotą ir pagrįstą ekonomikos gaivinimo
  ir atsparumo didinimo
  planą. Ekonomikos gaivinimo
  ir atsparumo
  didinimo plane turėtų būti pateiktas išsamus jo įgyvendinimo priemonių, įskaitant siektinas reikšmes ir tarpines reikšmes, rinkinys, taip pat numatomas ekonomikos gaivinimo
  ir atsparumo
  didinimo plano poveikis ekonomikos augimo potencialui, darbo vietų kūrimui ir ekonominiam bei socialiniam atsparumui; jame taip pat turėtų būti numatytos žaliajai ir skaitmeninei pertvarkai svarbios priemonės; jame taip pat turėtų būti paaiškintas siūlomo ekonomikos gaivinimo
  ir atsparumo didinimo
  plano suderinamumas su atitinkamais per Europos semestrą nustatytais konkrečios šalies uždaviniais ir prioritetais. Viso proceso metu reikėtų numatyti ir užtikrinti glaudų Komisijos
  ir
  valstybių narių bendradarbiavimą;

kad būtų užtikrinta nacionalinė atsakomybė už atitinkamas reformas bei investicijas ir tai, kad joms būtų skiriamas reikiamas dėmesys, valstybės narės, pageidaujančios gauti paramos, turėtų pateikti Komisijai tinkamai argumentuotą ir pagrįstą ekonomikos gaivinimo planą.
  Laikantis subsidiarumo ir partnerystės principų, ekonomikos gaivinimo planas turėtų būti parengtas glaudžiai ir struktūriškai bendradarbiaujant su vietos ir regionų valdžios institucijomis, kadangi remtinos reformos ir investicijos priklauso jų kompetencijai, kaip apibrėžta nacionalinėje teisėje.
  Ekonomikos gaivinimo plane turėtų būti pateiktas išsamus jo įgyvendinimo priemonių, įskaitant siektinas reikšmes ir tarpines reikšmes, rinkinys, taip pat numatomas ekonomikos gaivinimo plano poveikis
  ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai,
  ekonomikos augimo potencialui, darbo vietų kūrimui ir ekonominiam bei socialiniam atsparumui; jame taip pat turėtų būti numatytos žaliajai ir skaitmeninei pertvarkai svarbios priemonės; jame taip pat turėtų būti paaiškintas siūlomo ekonomikos gaivinimo plano suderinamumas su atitinkamais per Europos semestrą nustatytais konkrečios šalies uždaviniais ir prioritetais. Viso proceso metu reikėtų numatyti ir užtikrinti glaudų Komisijos, valstybių narių
  , Europos regionų komiteto ir vietos bei regionų valdžios institucijų
  bendradarbiavimą;

Paaiškinimas

Vietos ir regionų valdžios institucijos turi pagrindinius politinius įgaliojimus ir finansinę atsakomybę siekti fondų (sanglaudos, tvaraus vystymosi ir kt.) tikslų, todėl labai svarbu, kad gaivinimo planai būtų parengti glaudžiai ir struktūriškai su jomis bendradarbiaujant. Tai susiję ne tik su priemonės teisėtumu ir teisingumu, bet ir su jos veiksmingumu. Pagal priemonės teisinį pagrindą taip pat reikalaujama, kad į planus būtų įtraukta ataskaita apie finansuojamų priemonių poveikį sanglaudai.

13 pakeitimas

COM(2020) 408 final – 33 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| kad įgyvendinimo stebėsena būtų veiksminga, valstybės narės
  kas ketvirtį per Europos semestrą
  turėtų teikti ekonomikos gaivinimo
  ir atsparumo didinimo
  plano įgyvendinimo pažangos ataskaitas. Tokios ataskaitos turėtų būti
  deramai
  atspindimos valstybių narių nacionalinėse reformų programose, kurios turėtų būti naudojamos kaip priemonė pranešti apie ekonomikos gaivinimo
  ir atsparumo didinimo
  planų įgyvendinimo pažangą; | kad įgyvendinimo stebėsena būtų veiksminga, valstybės narės
  kas pusmetį
  turėtų teikti ekonomikos gaivinimo plano įgyvendinimo pažangos ataskaitas. Tokios ataskaitos turėtų būti atspindimos valstybių narių nacionalinėse reformų programose, kurios turėtų būti naudojamos kaip priemonė pranešti apie ekonomikos gaivinimo planų įgyvendinimo pažangą; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

kad įgyvendinimo stebėsena būtų veiksminga, valstybės narės
  kas ketvirtį per Europos semestrą
  turėtų teikti ekonomikos gaivinimo
  ir atsparumo didinimo
  plano įgyvendinimo pažangos ataskaitas. Tokios ataskaitos turėtų būti
  deramai
  atspindimos valstybių narių nacionalinėse reformų programose, kurios turėtų būti naudojamos kaip priemonė pranešti apie ekonomikos gaivinimo
  ir atsparumo didinimo
  planų įgyvendinimo pažangą;

kad įgyvendinimo stebėsena būtų veiksminga, valstybės narės
  kas pusmetį
  turėtų teikti ekonomikos gaivinimo plano įgyvendinimo pažangos ataskaitas. Tokios ataskaitos turėtų būti atspindimos valstybių narių nacionalinėse reformų programose, kurios turėtų būti naudojamos kaip priemonė pranešti apie ekonomikos gaivinimo planų įgyvendinimo pažangą;

Paaiškinimas

Reikalavimas kas ketvirtį pateikti ataskaitas gali būti pernelyg didelė biurokratinė našta.

14 pakeitimas

COM(2020) 408 final – 37 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| tikslinga, kad Komisija Europos Parlamentui
  ir
  Tarybai teiktų šiuo reglamentu nustatytos
  Priemonės
  įgyvendinimo metinę ataskaitą. Šioje ataskaitoje turėtų būti pateikiama informacija apie valstybių narių padarytą pažangą pagal
  patvirtintus
  ekonomikos gaivinimo
  ir atsparumo didinimo
  planus; joje taip pat turėtų būti pateikta informacija apie per praėjusius metus
  Priemonei
  pagal Europos Sąjungos ekonomikos gaivinimo priemonę skirtų pajamų dydį, suskirstytą pagal biudžeto eilutes, ir pagal Europos Sąjungos ekonomikos gaivinimo priemonę surinktų sumų įnašą
  Priemonės
  tikslams įgyvendinti; | tikslinga, kad Komisija kasmet Europos Parlamentui, Tarybai,
  Regionų komitetui ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui
  teiktų šiuo reglamentu
  nustatyto Fondo
  įgyvendinimo ataskaitą. Šioje ataskaitoje turėtų būti pateikiama informacija apie valstybių narių padarytą pažangą pagal ekonomikos gaivinimo planus
  ir šių planų įgyvendinimo teritorijose vertinimas
  ; joje taip pat turėtų būti pateikta informacija apie per praėjusius metus
  Fondui
  pagal Europos Sąjungos ekonomikos gaivinimo priemonę skirtų pajamų dydį, suskirstytą pagal biudžeto eilutes, ir pagal Europos Sąjungos ekonomikos gaivinimo priemonę surinktų sumų įnašą
  Fondo
  tikslams įgyvendinti; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

tikslinga, kad Komisija Europos Parlamentui
  ir
  Tarybai teiktų šiuo reglamentu nustatytos
  Priemonės
  įgyvendinimo metinę ataskaitą. Šioje ataskaitoje turėtų būti pateikiama informacija apie valstybių narių padarytą pažangą pagal
  patvirtintus
  ekonomikos gaivinimo
  ir atsparumo didinimo
  planus; joje taip pat turėtų būti pateikta informacija apie per praėjusius metus
  Priemonei
  pagal Europos Sąjungos ekonomikos gaivinimo priemonę skirtų pajamų dydį, suskirstytą pagal biudžeto eilutes, ir pagal Europos Sąjungos ekonomikos gaivinimo priemonę surinktų sumų įnašą
  Priemonės
  tikslams įgyvendinti;

tikslinga, kad Komisija kasmet Europos Parlamentui, Tarybai,
  Regionų komitetui ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui
  teiktų šiuo reglamentu
  nustatyto Fondo
  įgyvendinimo ataskaitą. Šioje ataskaitoje turėtų būti pateikiama informacija apie valstybių narių padarytą pažangą pagal ekonomikos gaivinimo planus
  ir šių planų įgyvendinimo teritorijose vertinimas
  ; joje taip pat turėtų būti pateikta informacija apie per praėjusius metus
  Fondui
  pagal Europos Sąjungos ekonomikos gaivinimo priemonę skirtų pajamų dydį, suskirstytą pagal biudžeto eilutes, ir pagal Europos Sąjungos ekonomikos gaivinimo priemonę surinktų sumų įnašą
  Fondo
  tikslams įgyvendinti;

15 pakeitimas

COM(2020) 408 final – 1 straipsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Šiuo reglamentu nustatoma ekonomikos gaivinimo
  ir atsparumo didinimo priemonė (toliau – Priemonė)
  . [...] | Šiuo reglamentu nustatomas ekonomikos gaivinimo
  fondas (toliau – Fondas)
  . [...] |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Šiuo reglamentu nustatoma ekonomikos gaivinimo
  ir atsparumo didinimo priemonė (toliau – Priemonė)
  . [...]

Šiuo reglamentu nustatomas ekonomikos gaivinimo
  fondas (toliau – Fondas)
  . [...]

Paaiškinimas

Suderinta su 8 konstatuojamosios dalies pakeitimu; sąvoka „priemonė“ atrodo pernelyg technokratiška ir gali klaidinti atsižvelgiant į tai, kad fondo veiksmai grindžiami dotacijomis ir paskolomis.

16 pakeitimas

COM(2020) 408 final – 2 straipsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Terminų apibrėžtys | Terminų apibrėžtys |
| Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys: | Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys: |
| 1. | Sąjungos fondai – fondai, kuriems taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) YYY/XX [pakeitęs BNR]; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Terminų apibrėžtys

Terminų apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

1.

Sąjungos fondai – fondai, kuriems taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) YYY/XX [pakeitęs BNR];

| 1. | Sąjungos fondai – fondai, kuriems taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) YYY/XX [pakeitęs BNR]; |
| --- | --- |

1.

Sąjungos fondai – fondai, kuriems taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) YYY/XX [pakeitęs BNR];

| 2. | finansinis įnašas – negrąžintina finansinė parama, kurią galima skirti arba kuri skirta valstybėms narėms pagal Priemonę;
  ir |
| --- | --- |

2.

finansinis įnašas – negrąžintina finansinė parama, kurią galima skirti arba kuri skirta valstybėms narėms pagal Priemonę;
  ir

| 2. | finansinis įnašas – negrąžintina finansinė parama, kurią galima skirti arba kuri skirta valstybėms narėms pagal Priemonę; |
| --- | --- |

2.

finansinis įnašas – negrąžintina finansinė parama, kurią galima skirti arba kuri skirta valstybėms narėms pagal Priemonę;

| 3. | Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras (toliau – Europos semestras) – 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 2-a straipsnyje nustatytas procesas. |
| --- | --- |

3.

Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras (toliau – Europos semestras) – 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 2-a straipsnyje nustatytas procesas.

| 3. | Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras (toliau – Europos semestras) – 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 2-a straipsnyje nustatytas procesas; |
| --- | --- |

3.

Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras (toliau – Europos semestras) – 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 2-a straipsnyje nustatytas procesas;

| 4. | reformos, atitinkančios reikalavimu s Fondo paramai gauti, tai yra reformos, kuriomis:










  i) | įgyvendinami ES sutarties tikslai; |
| --- | --- | --- |

4.

reformos, atitinkančios reikalavimu s Fondo paramai gauti, tai yra reformos, kuriomis:

i)

įgyvendinami ES sutarties tikslai;

| ii) | prisidedama prie regionų konvergencijos ir regioninių skirtumų mažinimo, įskaitant teritorinių struktūrinių kliūčių šalinimą, laikantis Reglamento teisinio pagrindo, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV)175 straipsnio; |
| --- | --- |

ii)

prisidedama prie regionų konvergencijos ir regioninių skirtumų mažinimo, įskaitant teritorinių struktūrinių kliūčių šalinimą, laikantis Reglamento teisinio pagrindo, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV)175 straipsnio;

| iii) | skatinamos investicijos ir užtikrinamas tvarus ilgalaikis augimas, derantis su darnaus vystymosi tikslais; |
| --- | --- |

iii)

skatinamos investicijos ir užtikrinamas tvarus ilgalaikis augimas, derantis su darnaus vystymosi tikslais;

| 5. | principo „nedaryti reikšmingos žalos“ laikymasis reiškia, kad susilaikoma nuo ekonominės veiklos, kuria daroma didelė žala aplinkos tikslams pagal Reglamento (ES) 2020/852 (Taksonomijos reglamentas) 17 straipsnio nuostatas rėmimo arba vykdymo; |
| --- | --- |

5.

principo „nedaryti reikšmingos žalos“ laikymasis reiškia, kad susilaikoma nuo ekonominės veiklos, kuria daroma didelė žala aplinkos tikslams pagal Reglamento (ES) 2020/852 (Taksonomijos reglamentas) 17 straipsnio nuostatas rėmimo arba vykdymo;

| 6. | būtiniausios apsaugos priemonės tai Reglamento (ES) Nr. 2020/852 (Taksonomijos reglamentas) 18 straipsnyje apibrėžtos procedūros. |
| --- | --- |

6.

būtiniausios apsaugos priemonės tai Reglamento (ES) Nr. 2020/852 (Taksonomijos reglamentas) 18 straipsnyje apibrėžtos procedūros.

Paaiškinimas

Pakartojama apibrėžtys, kurias RK jau pasiūlė 2018 m. gruodžio 5 d. priimtoje nuomonėje „Reformų rėmimo programa ir Europos investicijų stabilizavimo priemonė“ (ECON-VI/037).

17 pakeitimas

COM(2020) 408 final – 4 straipsnio 2 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Siekiant to bendrojo tikslo, konkretus ekonomikos gaivinimo
  ir atsparumo didinimo priemonės
  tikslas yra teikti valstybėms narėms finansinę paramą, kad būtų pasiektos reformų ir investicijų tarpinės reikšmės ir siektinos reikšmės, kaip nustatyta ekonomikos gaivinimo
  ir atsparumo didinimo
  planuose. To konkretaus tikslo turi būti siekiama glaudžiai bendradarbiaujant su atitinkamomis valstybėmis narėmis. | Siekiant to bendrojo tikslo, konkretus ekonomikos gaivinimo
  fondo
  tikslas yra teikti valstybėms narėms
  ir vietos ir regionų valdžios institucijomis
  finansinę paramą, kad būtų pasiektos reformų ir investicijų tarpinės reikšmės ir siektinos reikšmės, kaip nustatyta ekonomikos gaivinimo planuose. To konkretaus tikslo turi būti siekiama glaudžiai bendradarbiaujant su atitinkamomis valstybėmis narėmis. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Siekiant to bendrojo tikslo, konkretus ekonomikos gaivinimo
  ir atsparumo didinimo priemonės
  tikslas yra teikti valstybėms narėms finansinę paramą, kad būtų pasiektos reformų ir investicijų tarpinės reikšmės ir siektinos reikšmės, kaip nustatyta ekonomikos gaivinimo
  ir atsparumo didinimo
  planuose. To konkretaus tikslo turi būti siekiama glaudžiai bendradarbiaujant su atitinkamomis valstybėmis narėmis.

Siekiant to bendrojo tikslo, konkretus ekonomikos gaivinimo
  fondo
  tikslas yra teikti valstybėms narėms
  ir vietos ir regionų valdžios institucijomis
  finansinę paramą, kad būtų pasiektos reformų ir investicijų tarpinės reikšmės ir siektinos reikšmės, kaip nustatyta ekonomikos gaivinimo planuose. To konkretaus tikslo turi būti siekiama glaudžiai bendradarbiaujant su atitinkamomis valstybėmis narėmis.

18 pakeitimas

COM(2020) 408 final – 5 straipsnio 1 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Pagal šią
  Priemonę
  įgyvendinamos Reglamento [EURI] 2 straipsnyje nurodytos priemonės: | Pagal šį
  Fondą
  įgyvendinamos Reglamento [EURI] 2 straipsnyje nurodytos priemonės: |
| a) | Reglamento [EURI] 3 straipsnio 2 dalies a punkto ii papunktyje nurodyta
  334 950 000 000
  EUR suma dabartinėmis kainomis, skirta negrąžintinai paramai įgyvendinant, jei laikomasi Reglamento [EURI] 4 straipsnio 4 ir 8 dalių. Pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 5 dalį šios sumos sudaro išorės asignuotąsias pajamas. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Pagal šią
  Priemonę
  įgyvendinamos Reglamento [EURI] 2 straipsnyje nurodytos priemonės:

Pagal šį
  Fondą
  įgyvendinamos Reglamento [EURI] 2 straipsnyje nurodytos priemonės:

a)

Reglamento [EURI] 3 straipsnio 2 dalies a punkto ii papunktyje nurodyta
  334 950 000 000
  EUR suma dabartinėmis kainomis, skirta negrąžintinai paramai įgyvendinant, jei laikomasi Reglamento [EURI] 4 straipsnio 4 ir 8 dalių. Pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 5 dalį šios sumos sudaro išorės asignuotąsias pajamas.

| a) | Reglamento [EURI] 3 straipsnio 2 dalies a punkto ii papunktyje nurodyta
  360 000 000 000
  EUR suma 2018 m. kainomis, skirta negrąžintinai paramai įgyvendinant, jei laikomasi Reglamento [EURI] 4 straipsnio 4 ir 8 dalių. Pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 5 dalį šios sumos sudaro išorės asignuotąsias pajamas. |
| --- | --- |

a)

Reglamento [EURI] 3 straipsnio 2 dalies a punkto ii papunktyje nurodyta
  360 000 000 000
  EUR suma 2018 m. kainomis, skirta negrąžintinai paramai įgyvendinant, jei laikomasi Reglamento [EURI] 4 straipsnio 4 ir 8 dalių. Pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 5 dalį šios sumos sudaro išorės asignuotąsias pajamas.

| b) | Reglamento [EURI] 3 straipsnio 2 dalies b punkte nurodyta
  267 955 000 000
  EUR suma
  dabartinėmis
  kainomis, skirta paskolos paramai valstybėms narėms pagal 12 ir 13 straipsnius, jei laikomasi Reglamento [EURI] 4 straipsnio 5 dalies. |
| --- | --- |

b)

Reglamento [EURI] 3 straipsnio 2 dalies b punkte nurodyta
  267 955 000 000
  EUR suma
  dabartinėmis
  kainomis, skirta paskolos paramai valstybėms narėms pagal 12 ir 13 straipsnius, jei laikomasi Reglamento [EURI] 4 straipsnio 5 dalies.

| b) | Reglamento [EURI] 3 straipsnio 2 dalies b punkte nurodyta
  312 500 000 000
  EUR suma
  2018 m.
  kainomis, skirta paskolos paramai valstybėms narėms pagal 12 ir 13 straipsnius, jei laikomasi Reglamento [EURI] 4 straipsnio 5 dalies. |
| --- | --- |

b)

Reglamento [EURI] 3 straipsnio 2 dalies b punkte nurodyta
  312 500 000 000
  EUR suma
  2018 m.
  kainomis, skirta paskolos paramai valstybėms narėms pagal 12 ir 13 straipsnius, jei laikomasi Reglamento [EURI] 4 straipsnio 5 dalies.

Paaiškinimas

Atnaujinta remiantis 2020 m. liepos 17–21 d. Europos Vadovų Tarybos išvadomis.

19 konstatuojamoji dalis

COM(2020) 408 final – 6 straipsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Pasidalijamojo valdymo programų ištekliai




  Pagal pasidalijamojo valdymo principą valstybėms narėms skirti ištekliai valstybių narių prašymu gali būti perskirti Priemonei. Komisija tuos išteklius valdo tiesiogiai pagal Finansinio reglamento 62 straipsnio 1 dalies a punktą. Tie ištekliai naudojami atitinkamos valstybės narės naudai. | |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Pasidalijamojo valdymo programų ištekliai

Pagal pasidalijamojo valdymo principą valstybėms narėms skirti ištekliai valstybių narių prašymu gali būti perskirti Priemonei. Komisija tuos išteklius valdo tiesiogiai pagal Finansinio reglamento 62 straipsnio 1 dalies a punktą. Tie ištekliai naudojami atitinkamos valstybės narės naudai.

Paaiškinimas

Dėl šios galimybė pervesti lėšas iš Struktūrinių ir investicijų fondų į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo fondą kyla recentralizavimo rizika ir abejonių dėl struktūrinių ir investicijų fondų valdymo pagal partnerystės principą.

20 pakeitimas

COM(2020) 408 final – 9 straipsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | Priemonės, kuriomis Priemonė susiejama su Sąjungos biudžeto apsauga esant visuotinių teisinės valstybės principo taikymo trūkumų





  1.
     
  Jei valstybėje narėje nustatomi visuotinių teisinės valstybės principo taikymo trūkumų, kurie daro poveikį Sąjungos patikimam finansų valdymui arba finansinių interesų apsaugai, kaip apibrėžta Reglamento [.../...] dėl Sąjungos biudžeto apsaugos esant visuotinių teisinės valstybės principo taikymo valstybėse narėse trūkumų 3 straipsnyje, Komisija įgyvendinimo aktu priima sprendimą, kuriuo sustabdomas 17 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytiems sprendimams priimti taikomas terminas arba sustabdomi mokėjimai pagal ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę.




  1 dalyje nurodytas sprendimas sustabdyti mokėjimus taikomas mokėjimo paraiškoms, pateiktoms po sprendimo dėl sustabdymo dienos.




  17 straipsnyje nurodytas termino sustabdymas pradedamas taikyti kitą dieną po 1 dalyje nurodyto sprendimo priėmimo dienos. Mokėjimų sustabdymo atveju taikoma Reglamento [.../...] dėl Sąjungos biudžeto apsaugos esant visuotinių teisinės valstybės principo taikymo valstybėse narėse trūkumų 4 straipsnio 3 dalis.






  2.
     
  Jei Komisijos pateiktas vertinimas pagal Reglamento [.../...] dėl Sąjungos biudžeto apsaugos esant visuotinių teisinės valstybės principo taikymo valstybėse narėse trūkumų 6 straipsnį yra teigiamas, ji įgyvendinimo aktu priima sprendimą, kuriuo panaikinamas pirmesnėje dalyje nurodytas termino sustabdymas ir procedūros arba mokėjimų sustabdymas.




  Atitinkamos procedūros arba mokėjimai atnaujinami kitą dieną po to, kai panaikinamas sustabdymas.






  3.
     
  Tačiau, jei atitinkama valstybė narė netinkamai naudoja skirtą finansavimą arba esant teisinės valstybės principo taikymo trūkumų, regionų ir vietos lygmens veiksmai, kuriais prisidedama prie tų problemų sprendimo, ir toliau turėtų būti remiami pagal Priemonę; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Priemonės, kuriomis Priemonė susiejama su Sąjungos biudžeto apsauga esant visuotinių teisinės valstybės principo taikymo trūkumų

1.
     
  Jei valstybėje narėje nustatomi visuotinių teisinės valstybės principo taikymo trūkumų, kurie daro poveikį Sąjungos patikimam finansų valdymui arba finansinių interesų apsaugai, kaip apibrėžta Reglamento [.../...] dėl Sąjungos biudžeto apsaugos esant visuotinių teisinės valstybės principo taikymo valstybėse narėse trūkumų 3 straipsnyje, Komisija įgyvendinimo aktu priima sprendimą, kuriuo sustabdomas 17 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytiems sprendimams priimti taikomas terminas arba sustabdomi mokėjimai pagal ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę.

1 dalyje nurodytas sprendimas sustabdyti mokėjimus taikomas mokėjimo paraiškoms, pateiktoms po sprendimo dėl sustabdymo dienos.

17 straipsnyje nurodytas termino sustabdymas pradedamas taikyti kitą dieną po 1 dalyje nurodyto sprendimo priėmimo dienos. Mokėjimų sustabdymo atveju taikoma Reglamento [.../...] dėl Sąjungos biudžeto apsaugos esant visuotinių teisinės valstybės principo taikymo valstybėse narėse trūkumų 4 straipsnio 3 dalis.

2.
     
  Jei Komisijos pateiktas vertinimas pagal Reglamento [.../...] dėl Sąjungos biudžeto apsaugos esant visuotinių teisinės valstybės principo taikymo valstybėse narėse trūkumų 6 straipsnį yra teigiamas, ji įgyvendinimo aktu priima sprendimą, kuriuo panaikinamas pirmesnėje dalyje nurodytas termino sustabdymas ir procedūros arba mokėjimų sustabdymas.

Atitinkamos procedūros arba mokėjimai atnaujinami kitą dieną po to, kai panaikinamas sustabdymas.

3.
     
  Tačiau, jei atitinkama valstybė narė netinkamai naudoja skirtą finansavimą arba esant teisinės valstybės principo taikymo trūkumų, regionų ir vietos lygmens veiksmai, kuriais prisidedama prie tų problemų sprendimo, ir toliau turėtų būti remiami pagal Priemonę;

21 pakeitimas

21 pakeitimas

COM(2020) 408 final – 10 straipsnis

final

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Didžiausias finansinis įnašas | Didžiausias finansinis įnašas |
| Didžiausias finansinis įnašas kiekvienai valstybei narei dėl 5 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytos sumos skyrimo apskaičiuojamas taikant I priede išdėstytą metodiką, remiantis kiekvienos valstybės narės gyventojų skaičiumi,
  atvirkštiniu
  bendruoju nacionaliniu produktu (BVP) vienam gyventojui ir
  santykiniu
  nedarbo lygiu. | Didžiausias finansinis įnašas kiekvienai valstybei narei dėl 5 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytos sumos skyrimo
  laikotarpiui iki 2022 m. gruodžio 31 d.
  apskaičiuojamas taikant I priede išdėstytą metodiką, remiantis kiekvienos valstybės narės gyventojų skaičiumi
  ir atsižvelgiant į sveikatos krizės padarytą neigiamą poveikį
  bendrajam nacionaliniam produktui (BVP) vienam gyventojui ir nedarbo lygiu. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Didžiausias finansinis įnašas

Didžiausias finansinis įnašas

Didžiausias finansinis įnašas kiekvienai valstybei narei dėl 5 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytos sumos skyrimo apskaičiuojamas taikant I priede išdėstytą metodiką, remiantis kiekvienos valstybės narės gyventojų skaičiumi,
  atvirkštiniu
  bendruoju nacionaliniu produktu (BVP) vienam gyventojui ir
  santykiniu
  nedarbo lygiu.

atvirkštiniu

santykiniu

Didžiausias finansinis įnašas kiekvienai valstybei narei dėl 5 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytos sumos skyrimo
  laikotarpiui iki 2022 m. gruodžio 31 d.
  apskaičiuojamas taikant I priede išdėstytą metodiką, remiantis kiekvienos valstybės narės gyventojų skaičiumi
  ir atsižvelgiant į sveikatos krizės padarytą neigiamą poveikį
  bendrajam nacionaliniam produktui (BVP) vienam gyventojui ir nedarbo lygiu.

laikotarpiui iki 2022 m. gruodžio 31 d.

ir atsižvelgiant į sveikatos krizės padarytą neigiamą poveikį

22 pakeitimas

22 pakeitimas

COM(2020) 408 final – 11 straipsnis

final

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Finansinio įnašo skyrimas | Finansinio įnašo skyrimas |
| 1.   Laikotarpiui iki 2022 m. gruodžio 31 d. Komisija pateikia paskirstyti
  334 950 000 000
  EUR sumą, nurodytą 5 straipsnio 1 dalies a punkte. Kiekviena valstybė narė gali pateikti prašymus neviršydama savo didžiausio finansinio įnašo, nurodyto 10 straipsnyje, kad įgyvendintų savo ekonomikos gaivinimo
  ir atsparumo didinimo
  planus. | 1.   1. Laikotarpiui iki 2022 m. gruodžio 31 d. Komisija pateikia paskirstyti
  252 000 000 000
  EUR sumą, nurodytą 5 straipsnio 1 dalies a punkte. Kiekviena valstybė narė gali pateikti prašymus neviršydama savo didžiausio finansinio įnašo, nurodyto 10 straipsnyje, kad įgyvendintų savo ekonomikos gaivinimo planus. |
| 2.   Laikotarpiu nuo 2022 m. gruodžio 31 d. iki 2024 m. gruodžio 31 d.
  , jei bus finansinių išteklių, Komisija gali skelbti kvietimus tekti paraiškas pagal Europos semestro tvarkaraštį. Tuo tikslu ji paskelbia orientacinį kvietimų teikti paraiškas, kuriuos ketinama organizuoti tuo laikotarpiu, tvarkaraštį ir nurodo kiekvienam kvietimui likusią sumą. Kiekviena valstybė narė gali teikti pasiūlymą, kad savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planui įgyvendinti gautų didžiausią sumą neviršijančią sumą, atitinkančią jai paskirtą turimos paskirstyti sumos dalį, kaip nurodyta I priede. | 2.   Laikotarpiu nuo 2022 m. gruodžio 31 d. iki 2024 m. gruodžio 31 d.
  Komisija pasiūlys peržiūrėti I priede nustatytą metodiką iki 2022 m. birželio 15 d., kad būtų galima susitarti dėl dar turimų 108 000 000 000 EUR paskirstymo ir atsižvelgti į pandemijos teritorinį, ekonominį ir socialinį poveikį 2020–2021 m. laikotarpiu remiantis konsoliduotais statistiniais duomenimis. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Finansinio įnašo skyrimas

Finansinio įnašo skyrimas

1.   Laikotarpiui iki 2022 m. gruodžio 31 d. Komisija pateikia paskirstyti
  334 950 000 000
  EUR sumą, nurodytą 5 straipsnio 1 dalies a punkte. Kiekviena valstybė narė gali pateikti prašymus neviršydama savo didžiausio finansinio įnašo, nurodyto 10 straipsnyje, kad įgyvendintų savo ekonomikos gaivinimo
  ir atsparumo didinimo
  planus.

1.   1. Laikotarpiui iki 2022 m. gruodžio 31 d. Komisija pateikia paskirstyti
  252 000 000 000
  EUR sumą, nurodytą 5 straipsnio 1 dalies a punkte. Kiekviena valstybė narė gali pateikti prašymus neviršydama savo didžiausio finansinio įnašo, nurodyto 10 straipsnyje, kad įgyvendintų savo ekonomikos gaivinimo planus.

2.   Laikotarpiu nuo 2022 m. gruodžio 31 d. iki 2024 m. gruodžio 31 d.
  , jei bus finansinių išteklių, Komisija gali skelbti kvietimus tekti paraiškas pagal Europos semestro tvarkaraštį. Tuo tikslu ji paskelbia orientacinį kvietimų teikti paraiškas, kuriuos ketinama organizuoti tuo laikotarpiu, tvarkaraštį ir nurodo kiekvienam kvietimui likusią sumą. Kiekviena valstybė narė gali teikti pasiūlymą, kad savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planui įgyvendinti gautų didžiausią sumą neviršijančią sumą, atitinkančią jai paskirtą turimos paskirstyti sumos dalį, kaip nurodyta I priede.

2.   Laikotarpiu nuo 2022 m. gruodžio 31 d. iki 2024 m. gruodžio 31 d.
  Komisija pasiūlys peržiūrėti I priede nustatytą metodiką iki 2022 m. birželio 15 d., kad būtų galima susitarti dėl dar turimų 108 000 000 000 EUR paskirstymo ir atsižvelgti į pandemijos teritorinį, ekonominį ir socialinį poveikį 2020–2021 m. laikotarpiu remiantis konsoliduotais statistiniais duomenimis.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Ištekliai, jei jų liks, neturėtų būti skirstomi konkurso tvarka, o remiantis faktiniais statistiniais 2020–2021 m. laikotarpio duomenimis.

23 pakeitimas

23 pakeitimas

COM(2020) 408 final – 14 straipsnio 1 dalis

final

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Siekdamos 4 straipsnyje nustatytų tikslų, valstybės narės parengia nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus. Šiuose planuose nustatoma atitinkamos valstybės narės ateinančių ketverių metų reformų ir investicijų darbotvarkė. Finansavimo pagal šią priemonę reikalavimus atitinkančiuose ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose numatomos reformų ir viešųjų investicinių projektų įgyvendinimo priemonės, kurios sudaro nuoseklų rinkinį. | Siekdamos 4 straipsnyje nustatytų tikslų, valstybės narės parengia nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus. Šiuose planuose nustatoma atitinkamos valstybės narės ateinančių ketverių metų reformų ir investicijų darbotvarkė. Finansavimo pagal šią priemonę reikalavimus atitinkančiuose ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose numatomos reformų ir viešųjų investicinių projektų įgyvendinimo priemonės, kurios sudaro nuoseklų rinkinį.
  Rengdamos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus valstybės narės gali naudotis techninės paramos priemone nustatyta Reglamente XX/YYYY [kuriuo nustatoma techninės paramos priemonė]. Nuo 2020 m. vasario 1 d. pradėtos taikyti priemonės, susijusios su ekonominėmis ir socialinėmis COVID-19 pandemijos pasekmėmis, laikomos tinkamomis finansuoti. Atsižvelgiant į Europos žaliąjį kursą, kuris kartu yra Europos tvaraus augimo strategija ir Sąjungos įsipareigojimas įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus, ne mažiau kaip 40 % kiekvienam ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planui skirtos sumos nukreipiama klimato ir biologinės įvairovės veiksmų integravimui ir aplinkos tvarumo tikslų siekimui. Komisija deleguotuoju aktu nustato atitinkamą metodiką, siekdama padėti valstybėms narėms įvykdyti šį reikalavimą.




  Atsižvelgiant į tai, kad ekonomikos gaivinimo priemonė „Next Generation ES“ yra orientuota į ateitį, ir pripažįstant Skaitmeninės įgūdžių darbotvarkės, Vaiko garantijų iniciatyvos ir Jaunimo garantijų iniciatyvos svarbą siekiant užtikrinti, kad šiandienos jaunimas netaptų „suvaržymų karta“, kiekvienu ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu turi būti prisidedama prie ilgalaikės žalos jaunimo perspektyvoms darbo rinkoje mažinimo ir jų bendros gerovės didinimo, pasitelkiant kokybiško užimtumo, švietimo ir kvalifikacijų sprendimus bei jaunimui skirtas atsakomąsias priemones. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Siekdamos 4 straipsnyje nustatytų tikslų, valstybės narės parengia nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus. Šiuose planuose nustatoma atitinkamos valstybės narės ateinančių ketverių metų reformų ir investicijų darbotvarkė. Finansavimo pagal šią priemonę reikalavimus atitinkančiuose ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose numatomos reformų ir viešųjų investicinių projektų įgyvendinimo priemonės, kurios sudaro nuoseklų rinkinį.

Siekdamos 4 straipsnyje nustatytų tikslų, valstybės narės parengia nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus. Šiuose planuose nustatoma atitinkamos valstybės narės ateinančių ketverių metų reformų ir investicijų darbotvarkė. Finansavimo pagal šią priemonę reikalavimus atitinkančiuose ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose numatomos reformų ir viešųjų investicinių projektų įgyvendinimo priemonės, kurios sudaro nuoseklų rinkinį.
  Rengdamos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus valstybės narės gali naudotis techninės paramos priemone nustatyta Reglamente XX/YYYY [kuriuo nustatoma techninės paramos priemonė]. Nuo 2020 m. vasario 1 d. pradėtos taikyti priemonės, susijusios su ekonominėmis ir socialinėmis COVID-19 pandemijos pasekmėmis, laikomos tinkamomis finansuoti. Atsižvelgiant į Europos žaliąjį kursą, kuris kartu yra Europos tvaraus augimo strategija ir Sąjungos įsipareigojimas įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus, ne mažiau kaip 40 % kiekvienam ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planui skirtos sumos nukreipiama klimato ir biologinės įvairovės veiksmų integravimui ir aplinkos tvarumo tikslų siekimui. Komisija deleguotuoju aktu nustato atitinkamą metodiką, siekdama padėti valstybėms narėms įvykdyti šį reikalavimą.

Rengdamos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus valstybės narės gali naudotis techninės paramos priemone nustatyta Reglamente XX/YYYY [kuriuo nustatoma techninės paramos priemonė]. Nuo 2020 m. vasario 1 d. pradėtos taikyti priemonės, susijusios su ekonominėmis ir socialinėmis COVID-19 pandemijos pasekmėmis, laikomos tinkamomis finansuoti. Atsižvelgiant į Europos žaliąjį kursą, kuris kartu yra Europos tvaraus augimo strategija ir Sąjungos įsipareigojimas įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus, ne mažiau kaip 40 % kiekvienam ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planui skirtos sumos nukreipiama klimato ir biologinės įvairovės veiksmų integravimui ir aplinkos tvarumo tikslų siekimui. Komisija deleguotuoju aktu nustato atitinkamą metodiką, siekdama padėti valstybėms narėms įvykdyti šį reikalavimą.

Atsižvelgiant į tai, kad ekonomikos gaivinimo priemonė „Next Generation ES“ yra orientuota į ateitį, ir pripažįstant Skaitmeninės įgūdžių darbotvarkės, Vaiko garantijų iniciatyvos ir Jaunimo garantijų iniciatyvos svarbą siekiant užtikrinti, kad šiandienos jaunimas netaptų „suvaržymų karta“, kiekvienu ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu turi būti prisidedama prie ilgalaikės žalos jaunimo perspektyvoms darbo rinkoje mažinimo ir jų bendros gerovės didinimo, pasitelkiant kokybiško užimtumo, švietimo ir kvalifikacijų sprendimus bei jaunimui skirtas atsakomąsias priemones.

Atsižvelgiant į tai, kad ekonomikos gaivinimo priemonė „Next Generation ES“ yra orientuota į ateitį, ir pripažįstant Skaitmeninės įgūdžių darbotvarkės, Vaiko garantijų iniciatyvos ir Jaunimo garantijų iniciatyvos svarbą siekiant užtikrinti, kad šiandienos jaunimas netaptų „suvaržymų karta“, kiekvienu ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu turi būti prisidedama prie ilgalaikės žalos jaunimo perspektyvoms darbo rinkoje mažinimo ir jų bendros gerovės didinimo, pasitelkiant kokybiško užimtumo, švietimo ir kvalifikacijų sprendimus bei jaunimui skirtas atsakomąsias priemones.

24 pakeitimas

24 pakeitimas

COM(2020) 408 final – 15 straipsnio 2 dalis

final

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Atitinkamos valstybės narės pateiktas ekonomikos gaivinimo
  ir atsparumo didinimo
  planas
  yra jos nacionalinės reformų programos priedas ir
  oficialiai pateikiamas ne vėliau kaip balandžio 30 d. 
  Nuo prieš tai einančių metų spalio 15 d. valstybė narė gali pateikti plano projektą kartu su kitų metų biudžeto projektu. | Atitinkamos valstybės narės ekonomikos gaivinimo oficialiai pateikiamas ne vėliau kaip balandžio 30 d. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Atitinkamos valstybės narės pateiktas ekonomikos gaivinimo
  ir atsparumo didinimo
  planas
  yra jos nacionalinės reformų programos priedas ir
  oficialiai pateikiamas ne vėliau kaip balandžio 30 d. 
  Nuo prieš tai einančių metų spalio 15 d. valstybė narė gali pateikti plano projektą kartu su kitų metų biudžeto projektu.

ir atsparumo didinimo

yra jos nacionalinės reformų programos priedas ir

Nuo prieš tai einančių metų spalio 15 d. valstybė narė gali pateikti plano projektą kartu su kitų metų biudžeto projektu.

Atitinkamos valstybės narės ekonomikos gaivinimo oficialiai pateikiamas ne vėliau kaip balandžio 30 d.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Europos semestro nustatyti terminai vargu ar yra tinkami ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų „prijungimui“, jau nekalbant apie „išankstinio pranešimo“ pateikimą ankščiau nei prieš šešis mėnesius. Kompetentingoms institucijoms turi būti suteikta daugiau lankstumo ir prisitaikymo galimybių planams pateikti.

25 pakeitimas

25 pakeitimas

COM(2020) 408 final – 15 straipsnio 3 dalis

final

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Ekonomikos gaivinimo
  ir atsparumo didinimo
  planas yra tinkamai argumentuotas ir pagrįstas. Jame visų pirma išdėstomi šie elementai:
  (...) | Ekonomikos gaivinimo planas yra tinkamai argumentuotas ir pagrįstas. Jame visų pirma išdėstomi šie elementai:
  (...) |
| c) | paaiškinimas, kaip plane numatytomis priemonėmis ketinama prisidėti prie žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos arba dėl jos iškylančių uždavinių; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Ekonomikos gaivinimo
  ir atsparumo didinimo
  planas yra tinkamai argumentuotas ir pagrįstas. Jame visų pirma išdėstomi šie elementai:

ir atsparumo didinimo

(...)

Ekonomikos gaivinimo planas yra tinkamai argumentuotas ir pagrįstas. Jame visų pirma išdėstomi šie elementai:

(...)

c)

paaiškinimas, kaip plane numatytomis priemonėmis ketinama prisidėti prie žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos arba dėl jos iškylančių uždavinių;

| c) | paaiškinimas, kaip plane numatytomis priemonėmis
  prisidedama prie darnaus vystymosi tikslų įgyvendinimo ir kaip
  ketinama prisidėti prie žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos arba dėl jos iškylančių uždavinių; |
| --- | --- |

c)

paaiškinimas, kaip plane numatytomis priemonėmis
  prisidedama prie darnaus vystymosi tikslų įgyvendinimo ir kaip
  ketinama prisidėti prie žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos arba dėl jos iškylančių uždavinių;

prisidedama prie darnaus vystymosi tikslų įgyvendinimo ir kaip

Pakeitimas 26

Pakeitimas 26

COM(2020) 408 final – 15 straipsnio 3 dalis (nauja)

final

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | d) | išsamus paaiškinimas, kaip numatytomis priemonėmis tikimasi užtikrinti, kad bent 40 % ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planui prašomos sumos būtų skiriama klimato ir biologinės įvairovės veiksmų ir aplinkos tvarumo tikslų integravimui, laikantis 14 straipsnio 1 ir 2 dalies; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

d)

d)

išsamus paaiškinimas, kaip numatytomis priemonėmis tikimasi užtikrinti, kad bent 40 % ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planui prašomos sumos būtų skiriama klimato ir biologinės įvairovės veiksmų ir aplinkos tvarumo tikslų integravimui, laikantis 14 straipsnio 1 ir 2 dalies;

išsamus paaiškinimas, kaip numatytomis priemonėmis tikimasi užtikrinti, kad bent 40 % ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planui prašomos sumos būtų skiriama klimato ir biologinės įvairovės veiksmų ir aplinkos tvarumo tikslų integravimui, laikantis 14 straipsnio 1 ir 2 dalies;

27 pakeitimas

27 pakeitimas

COM(2020) 408 final – 15 straipsnio 4 dalis (nauja)

final

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | Rengdamos pasiūlymus dėl ekonomikos gaivinimo planų ir tuo atveju, kai remtinos reformos ir investicijos priklauso vietos ir regionų valdžios institucijų kompetencijai, kaip apibrėžta nacionalinėje teisinėje sistemoje, valstybės narės sukuria struktūrinio bendradarbiavimo su vietos ir regionų valdžios institucijomis mechanizmą, kad jos visapusiškai dalyvautų šiame procese ir būtų laikomasi subsidiarumo principo. Valstybės narės tai nurodo ekonomikos gaivinimo plane. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Rengdamos pasiūlymus dėl ekonomikos gaivinimo planų ir tuo atveju, kai remtinos reformos ir investicijos priklauso vietos ir regionų valdžios institucijų kompetencijai, kaip apibrėžta nacionalinėje teisinėje sistemoje, valstybės narės sukuria struktūrinio bendradarbiavimo su vietos ir regionų valdžios institucijomis mechanizmą, kad jos visapusiškai dalyvautų šiame procese ir būtų laikomasi subsidiarumo principo. Valstybės narės tai nurodo ekonomikos gaivinimo plane.

Rengdamos pasiūlymus dėl ekonomikos gaivinimo planų ir tuo atveju, kai remtinos reformos ir investicijos priklauso vietos ir regionų valdžios institucijų kompetencijai, kaip apibrėžta nacionalinėje teisinėje sistemoje, valstybės narės sukuria struktūrinio bendradarbiavimo su vietos ir regionų valdžios institucijomis mechanizmą, kad jos visapusiškai dalyvautų šiame procese ir būtų laikomasi subsidiarumo principo. Valstybės narės tai nurodo ekonomikos gaivinimo plane.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Žr. 21 konstatuojamosios dalies pakeitimą.

28 pakeitimas

28 pakeitimas

COM(2020) 408 final – 16 straipsnio 3 dalies b punktas

final

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisija įvertina ekonomikos gaivinimo
  ir atsparumo didinimo
  plano svarbą ir darną, jo indėlį į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką ir tuo tikslu atsižvelgia į šiuos kriterijus:
  (...) | Komisija įvertina ekonomikos gaivinimo plano svarbą ir darną, jo indėlį į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką ir tuo tikslu atsižvelgia į šiuos kriterijus:
  (...) |
| b) | ar plane yra priemonių, kuriomis veiksmingai prisidedama prie žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos arba dėl jos kylančių uždavinių; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Komisija įvertina ekonomikos gaivinimo
  ir atsparumo didinimo
  plano svarbą ir darną, jo indėlį į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką ir tuo tikslu atsižvelgia į šiuos kriterijus:

ir atsparumo didinimo

(...)

Komisija įvertina ekonomikos gaivinimo plano svarbą ir darną, jo indėlį į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką ir tuo tikslu atsižvelgia į šiuos kriterijus:

(...)

b)

ar plane yra priemonių, kuriomis veiksmingai prisidedama prie žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos arba dėl jos kylančių uždavinių;

| b) | ar plane yra priemonių, kuriomis veiksmingai prisidedama prie žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos
  , darnaus vystymosi tikslų įgyvendinimo
  arba dėl to kylančių uždavinių; |
| --- | --- |

b)

ar plane yra priemonių, kuriomis veiksmingai prisidedama prie žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos
  , darnaus vystymosi tikslų įgyvendinimo
  arba dėl to kylančių uždavinių;

, darnaus vystymosi tikslų įgyvendinimo

29 pakeitimas

29 pakeitimas

COM(2020) 408 final – 20 straipsnis

final

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 20 straipsnis

  Valstybių narių per Europos semestrą teikiamos ataskaitos | 20 straipsnis

  Valstybių narių per Europos semestrą teikiamos ataskaitos |
| Atitinkama valstybė narė
  per Europos semestro procesą kas ketvirtį
  praneša apie pažangą, padarytą įgyvendinant ekonomikos gaivinimo
  ir atsparumo didinimo
  planus, įskaitant 17 straipsnio 6 dalyje nurodytus veiklos susitarimus. Šiuo tikslu valstybių narių nacionalinėse reformų programose, kurios naudojamos kaip priemonė pranešti apie ekonomikos gaivinimo
  ir atsparumo didinimo
  planų įgyvendinimo pažangą, deramai atspindimos
  ketvirtinės
  ataskaitos. | Atitinkama valstybė narė
  du kartus per metus
  praneša apie pažangą, padarytą įgyvendinant ekonomikos gaivinimo planus, įskaitant 17 straipsnio 6 dalyje nurodytus veiklos susitarimus. Šiuo tikslu valstybių narių nacionalinėse reformų programose, kurios naudojamos kaip priemonė pranešti apie ekonomikos gaivinimo planų įgyvendinimo pažangą, deramai atspindimos ataskaitos. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

20 straipsnis

20 straipsnis

Valstybių narių per Europos semestrą teikiamos ataskaitos

20 straipsnis

20 straipsnis

Valstybių narių per Europos semestrą teikiamos ataskaitos

Atitinkama valstybė narė
  per Europos semestro procesą kas ketvirtį
  praneša apie pažangą, padarytą įgyvendinant ekonomikos gaivinimo
  ir atsparumo didinimo
  planus, įskaitant 17 straipsnio 6 dalyje nurodytus veiklos susitarimus. Šiuo tikslu valstybių narių nacionalinėse reformų programose, kurios naudojamos kaip priemonė pranešti apie ekonomikos gaivinimo
  ir atsparumo didinimo
  planų įgyvendinimo pažangą, deramai atspindimos
  ketvirtinės
  ataskaitos.

per Europos semestro procesą kas ketvirtį

ir atsparumo didinimo

ir atsparumo didinimo

ketvirtinės

Atitinkama valstybė narė
  du kartus per metus
  praneša apie pažangą, padarytą įgyvendinant ekonomikos gaivinimo planus, įskaitant 17 straipsnio 6 dalyje nurodytus veiklos susitarimus. Šiuo tikslu valstybių narių nacionalinėse reformų programose, kurios naudojamos kaip priemonė pranešti apie ekonomikos gaivinimo planų įgyvendinimo pažangą, deramai atspindimos ataskaitos.

du kartus per metus

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Žr. 33 konstatuojamosios dalies pakeitimą.

30 pakeitimas

30 pakeitimas

COM(2020) 408 final – 15 straipsnio 22 dalis (nauja)

final

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo rezultatų suvestinė





  1.
     
  Komisija parengia ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo rezultatų suvestinę (toliau – Suvestinė), kurioje nurodomas kiekvienos valstybės narės ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose numatytų suderintų reformų ir investicijų statusas.






  2.
     
  Suvestinėje pateikiami pagrindiniai rodikliai, pavyzdžiui, socialiniai, ekonominiai ir aplinkosaugos rodikliai, kuriais vertinama pažanga, padaryta įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus visose prioritetinėse politikos srityse, apibrėžiančiose šio reglamento taikymo sritį, taip pat stebėsenos proceso, susijusio su atitiktimi minimaliai išlaidų daliai klimato ir kitiems aplinkos tikslams, santrauka.






  3.
     
  Suvestinėje nurodomas ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose nustatytų atitinkamų tarpinių tikslų įgyvendinimo laipsnis ir rasti trūkumai, taip pat Komisijos rekomendacijos, kaip tuos trūkumus būtų galima pašalinti.






  4.
     
  Suvestinėje taip pat pateikiama pagrindinių valstybėms narėms pateiktų rekomendacijų, susijusių su jų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planais, santrauka.






  5.
     
  Suvestinė yra pagrindas valstybėms narėms nuolat keistis geriausios praktikos pavyzdžiais. Keitimasis patirtimi bus reguliariai vykdomas kaip struktūrinis dialogas.






  6.
     
  Rezultatų suvestinė nuolat atnaujinama ir viešai skelbiama Komisijos interneto svetainėje. Joje nurodomas mokėjimo prašymų, mokėjimų, finansinio įnašo sustabdymų ir panaikinimų statusas.






  7.
     
  Komisija pateikia rezultatų suvestinę kompetentingų Europos Parlamento komitetų surengtame klausyme. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo rezultatų suvestinė

Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo rezultatų suvestinė

1.
     
  Komisija parengia ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo rezultatų suvestinę (toliau – Suvestinė), kurioje nurodomas kiekvienos valstybės narės ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose numatytų suderintų reformų ir investicijų statusas.

2.
     
  Suvestinėje pateikiami pagrindiniai rodikliai, pavyzdžiui, socialiniai, ekonominiai ir aplinkosaugos rodikliai, kuriais vertinama pažanga, padaryta įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus visose prioritetinėse politikos srityse, apibrėžiančiose šio reglamento taikymo sritį, taip pat stebėsenos proceso, susijusio su atitiktimi minimaliai išlaidų daliai klimato ir kitiems aplinkos tikslams, santrauka.

3.
     
  Suvestinėje nurodomas ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose nustatytų atitinkamų tarpinių tikslų įgyvendinimo laipsnis ir rasti trūkumai, taip pat Komisijos rekomendacijos, kaip tuos trūkumus būtų galima pašalinti.

4.
     
  Suvestinėje taip pat pateikiama pagrindinių valstybėms narėms pateiktų rekomendacijų, susijusių su jų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planais, santrauka.

5.
     
  Suvestinė yra pagrindas valstybėms narėms nuolat keistis geriausios praktikos pavyzdžiais. Keitimasis patirtimi bus reguliariai vykdomas kaip struktūrinis dialogas.

6.
     
  Rezultatų suvestinė nuolat atnaujinama ir viešai skelbiama Komisijos interneto svetainėje. Joje nurodomas mokėjimo prašymų, mokėjimų, finansinio įnašo sustabdymų ir panaikinimų statusas.

7.
     
  Komisija pateikia rezultatų suvestinę kompetentingų Europos Parlamento komitetų surengtame klausyme.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Priemonių veiksmingumas turėtų būti išmatuojamas ir skaidrus.

Pasiūlymas dėl reglamento, kuriuo nustatoma techninės paramos priemonė

Pasiūlymas dėl reglamento, kuriuo nustatoma techninės paramos priemonė

Pakeitimas 31

Pakeitimas 31

COM(2020) 409 final – 4 konstatuojamoji dalis

final

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Sąjungos lygmeniu Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras yra pagrindas, padedantis nustatyti nacionalinius reformų prioritetus ir stebėti jų įgyvendinimą. Kad sustiprintų tuos reformų prioritetus, valstybės narės rengia savo nacionalines daugiametes investicijų strategijas. Šios strategijos pateikiamos kartu su metinėmis nacionalinėmis reformų programomis ir naudojamos kaip prioritetų, kurie bus remiami nacionalinėmis ir (arba) Sąjungos lėšomis, apibrėžimo ir koordinavimo priemonė. Jos taip pat turėtų padėti darniai naudoti Sąjungos lėšas ir kuo labiau padidinti programų, kurias Sąjunga visų pirma remia struktūrinių ir sanglaudos fondų lėšomis, bei kitų programų teikiamos finansinės paramos pridėtinę vertę; | Sąjungos lygmeniu Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras
  (toliau – Europos semestras), įskaitant Europos socialinių teisių ramsčio principus ir darnaus vystymosi tikslus (DVT),
  yra pagrindas, padedantis nustatyti nacionalinius reformų prioritetus ir stebėti jų įgyvendinimą. Kad sustiprintų tuos reformų prioritetus, valstybės narės
  , bendradarbiaudamos su vietos ir regionų valdžios institucijomis pagal jų kompetenciją,
  rengia savo nacionalines daugiametes investicijų strategijas Šios strategijos pateikiamos kartu su metinėmis nacionalinėmis reformų programomis ir naudojamos kaip prioritetų, kurie bus remiami nacionalinėmis ir (arba) Sąjungos lėšomis, apibrėžimo ir koordinavimo priemonė. Jos taip pat turėtų padėti darniai naudoti Sąjungos lėšas ir kuo labiau padidinti programų, kurias Sąjunga visų pirma remia struktūrinių ir sanglaudos fondų,
  Europos ekonomikos gaivinimo fondo ir programos „InvestEU“
  lėšomis, bei kitų programų teikiamos finansinės paramos pridėtinę vertę; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Sąjungos lygmeniu Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras yra pagrindas, padedantis nustatyti nacionalinius reformų prioritetus ir stebėti jų įgyvendinimą. Kad sustiprintų tuos reformų prioritetus, valstybės narės rengia savo nacionalines daugiametes investicijų strategijas. Šios strategijos pateikiamos kartu su metinėmis nacionalinėmis reformų programomis ir naudojamos kaip prioritetų, kurie bus remiami nacionalinėmis ir (arba) Sąjungos lėšomis, apibrėžimo ir koordinavimo priemonė. Jos taip pat turėtų padėti darniai naudoti Sąjungos lėšas ir kuo labiau padidinti programų, kurias Sąjunga visų pirma remia struktūrinių ir sanglaudos fondų lėšomis, bei kitų programų teikiamos finansinės paramos pridėtinę vertę;

Sąjungos lygmeniu Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras
  (toliau – Europos semestras), įskaitant Europos socialinių teisių ramsčio principus ir darnaus vystymosi tikslus (DVT),
  yra pagrindas, padedantis nustatyti nacionalinius reformų prioritetus ir stebėti jų įgyvendinimą. Kad sustiprintų tuos reformų prioritetus, valstybės narės
  , bendradarbiaudamos su vietos ir regionų valdžios institucijomis pagal jų kompetenciją,
  rengia savo nacionalines daugiametes investicijų strategijas Šios strategijos pateikiamos kartu su metinėmis nacionalinėmis reformų programomis ir naudojamos kaip prioritetų, kurie bus remiami nacionalinėmis ir (arba) Sąjungos lėšomis, apibrėžimo ir koordinavimo priemonė. Jos taip pat turėtų padėti darniai naudoti Sąjungos lėšas ir kuo labiau padidinti programų, kurias Sąjunga visų pirma remia struktūrinių ir sanglaudos fondų,
  Europos ekonomikos gaivinimo fondo ir programos „InvestEU“
  lėšomis, bei kitų programų teikiamos finansinės paramos pridėtinę vertę;

(toliau – Europos semestras), įskaitant Europos socialinių teisių ramsčio principus ir darnaus vystymosi tikslus (DVT),

, bendradarbiaudamos su vietos ir regionų valdžios institucijomis pagal jų kompetenciją,

Europos ekonomikos gaivinimo fondo ir programos „InvestEU“

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Šios dalies turinys turėtų būti suderintas su siūlomo reglamento ir Tarpinstitucinio susitarimo dėl programos „InvestEU“ turiniu ir su pasiūlymu dėl ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės, be to, reikia pripažinti vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį Europos semestre. Taip pat reikėtų priminti, kad semestro programa turi apimti darnaus vystymosi tikslus.

32 pakeitimas

32 pakeitimas

COM(2020) 409 final – 8 konstatuojamoji dalis

final

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| bendrasis techninės paramos priemonės tikslas turėtų būti skatinti Sąjungos ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą remiant valstybių narių pastangas įgyvendinti reformas, kurios yra būtinos ekonominiam ir socialiniam atsigavimui, atsparumui ir konvergencijai pasiekti. Tuo tikslu ji turėtų padėti stiprinti valstybių narių administracinius gebėjimus įgyvendinti Sąjungos teisę, susijusius su institucijoms, valdymo sistemai, viešajam administravimui ir ekonomikos bei socialiniams sektoriams kylančiais uždaviniais; | bendrasis techninės paramos priemonės tikslas turėtų būti skatinti Sąjungos ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą remiant valstybių narių
  ir vietos ir regionų valdžios institucijų
  pastangas įgyvendinti reformas, kurios yra būtinos ekonominiam ir socialiniam atsigavimui, atsparumui ir konvergencijai pasiekti. Tuo tikslu ji turėtų padėti stiprinti valstybių narių
  ir vietos ir regionų valdžios institucijų
  administracinius gebėjimus įgyvendinti Sąjungos teisę, susijusius su institucijoms, valdymo sistemai, viešajam administravimui ir ekonomikos bei socialiniams sektoriams kylančiais uždaviniais; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

bendrasis techninės paramos priemonės tikslas turėtų būti skatinti Sąjungos ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą remiant valstybių narių pastangas įgyvendinti reformas, kurios yra būtinos ekonominiam ir socialiniam atsigavimui, atsparumui ir konvergencijai pasiekti. Tuo tikslu ji turėtų padėti stiprinti valstybių narių administracinius gebėjimus įgyvendinti Sąjungos teisę, susijusius su institucijoms, valdymo sistemai, viešajam administravimui ir ekonomikos bei socialiniams sektoriams kylančiais uždaviniais;

bendrasis techninės paramos priemonės tikslas turėtų būti skatinti Sąjungos ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą remiant valstybių narių
  ir vietos ir regionų valdžios institucijų
  pastangas įgyvendinti reformas, kurios yra būtinos ekonominiam ir socialiniam atsigavimui, atsparumui ir konvergencijai pasiekti. Tuo tikslu ji turėtų padėti stiprinti valstybių narių
  ir vietos ir regionų valdžios institucijų
  administracinius gebėjimus įgyvendinti Sąjungos teisę, susijusius su institucijoms, valdymo sistemai, viešajam administravimui ir ekonomikos bei socialiniams sektoriams kylančiais uždaviniais;

ir vietos ir regionų valdžios institucijų

ir vietos ir regionų valdžios institucijų

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Būtina užtikrinti nuoseklumą su pasiūlymo dėl reglamento 2 ir 4 straipsniais, kuriuose nustatyta, kad priemonės tikslas – remti visas valstybių narių valdžios institucijas, įskaitant vietos ir regionų valdžios institucijas, kurios yra atsakingos už didelės dalies Sąjungos teisės aktų įgyvendinimą, taip pat už daugiau kaip pusę viešųjų investicijų ir trečdalį visų viešųjų išlaidų.

33 pakeitimas

33 pakeitimas

COM(2020) 409 final – 10 konstatuojamoji dalis

final

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| siekdama padėti valstybėms narėms patenkinti su reformomis susijusius poreikius visose pagrindinėse ekonomikos ir socialinėse srityse,
  Komisija
  , valstybei narei paprašius,
  turėtų toliau teikti techninę paramą
  daugelyje įvairių politikos sričių, įskaitant sritis,
  susijusias su viešųjų finansų ir turto valdymu, institucine ir administracine reforma, verslo aplinka, finansų sektoriumi, produktų, paslaugų ir darbo rinkomis, švietimu ir mokymu, darniu vystymusi, visuomenės sveikata
  ir
  socialine gerove. Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas veiksmams, kuriais skatinama žalioji ir skaitmeninė pertvarka; | Komisija, vienai iš
  nacionalinės valdžios institucijų
  paprašius, turėtų toliau teikti techninę paramą srityse,
  kurios yra neatsiejamos nuo ES sutarties tikslų įgyvendinimo ir
  susijusios su viešųjų finansų ir turto valdymu, institucine ir administracine reforma, verslo aplinka, finansų sektoriumi,
  vietos
  produktų, paslaugų ir darbo rinkomis, švietimu ir mokymu, darniu vystymusi, visuomenės sveikata, socialine gerove
  ir lyčių lygybe
  . Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas veiksmams, kuriais skatinama žalioji ir skaitmeninė pertvarka
  , visų pirma mažinti moterų skaitmeninę atskirtį
  ; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

siekdama padėti valstybėms narėms patenkinti su reformomis susijusius poreikius visose pagrindinėse ekonomikos ir socialinėse srityse,
  Komisija
  , valstybei narei paprašius,
  turėtų toliau teikti techninę paramą
  daugelyje įvairių politikos sričių, įskaitant sritis,
  susijusias su viešųjų finansų ir turto valdymu, institucine ir administracine reforma, verslo aplinka, finansų sektoriumi, produktų, paslaugų ir darbo rinkomis, švietimu ir mokymu, darniu vystymusi, visuomenės sveikata
  ir
  socialine gerove. Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas veiksmams, kuriais skatinama žalioji ir skaitmeninė pertvarka;

siekdama padėti valstybėms narėms patenkinti su reformomis susijusius poreikius visose pagrindinėse ekonomikos ir socialinėse srityse,

, valstybei narei paprašius,

daugelyje įvairių politikos sričių, įskaitant sritis,

ir

Komisija, vienai iš
  nacionalinės valdžios institucijų
  paprašius, turėtų toliau teikti techninę paramą srityse,
  kurios yra neatsiejamos nuo ES sutarties tikslų įgyvendinimo ir
  susijusios su viešųjų finansų ir turto valdymu, institucine ir administracine reforma, verslo aplinka, finansų sektoriumi,
  vietos
  produktų, paslaugų ir darbo rinkomis, švietimu ir mokymu, darniu vystymusi, visuomenės sveikata, socialine gerove
  ir lyčių lygybe
  . Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas veiksmams, kuriais skatinama žalioji ir skaitmeninė pertvarka
  , visų pirma mažinti moterų skaitmeninę atskirtį
  ;

nacionalinės valdžios institucijų

kurios yra neatsiejamos nuo ES sutarties tikslų įgyvendinimo ir

vietos

ir lyčių lygybe

, visų pirma mažinti moterų skaitmeninę atskirtį

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Suderinama su teisiniais 4 ir 2 straipsnių pakeitimais. Žr. 8 konstatuojamosios dalies pakeitimą.

34 pakeitimas

34 pakeitimas

COM(2020) 409 final – 2 straipsnio 1 dalis

final

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys: | Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys: |
| (1)   techninė parama – priemonės, padedančios
  valstybėms narėms
  vykdyti institucines, administracines, augimą skatinančias ir atsparumą didinančias reformas; | (1)   techninė parama – priemonės, padedančios
  nacionalinėms, regionų ir vietos valdžios institucijoms
  vykdyti institucines, administracines,
  tvarų
  augimą ir
  sanglaudą
  skatinančias ir atsparumą didinančias reformas
  . Kad būtų galima pasinaudoti techninės paramos priemone, tokios reformos turi atitikti šiuos kriterijus:










  (i) | jos turi būti būtinos Europos Sąjungos sutarties tikslams įgyvendinti; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

(1)   techninė parama – priemonės, padedančios
  valstybėms narėms
  vykdyti institucines, administracines, augimą skatinančias ir atsparumą didinančias reformas;

(1)   techninė parama – priemonės, padedančios
  nacionalinėms, regionų ir vietos valdžios institucijoms
  vykdyti institucines, administracines,
  tvarų
  augimą ir
  sanglaudą
  skatinančias ir atsparumą didinančias reformas
  . Kad būtų galima pasinaudoti techninės paramos priemone, tokios reformos turi atitikti šiuos kriterijus:

(i)

jos turi būti būtinos Europos Sąjungos sutarties tikslams įgyvendinti;

| ii) | jomis turi būti prisidedama prie regionų konvergencijos ir regioninių skirtumų mažinimo laikantis Reglamento teisinio pagrindo, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV)175 straipsnio; |
| --- | --- |

ii)

jomis turi būti prisidedama prie regionų konvergencijos ir regioninių skirtumų mažinimo laikantis Reglamento teisinio pagrindo, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV)175 straipsnio;

| iii) | jomis gali būti paskatintos viešosios investicijos ir ilgalaikis, tvarus ir integracinis augimas, atitinkantis darnaus vystymosi tikslus. |
| --- | --- |

iii)

jomis gali būti paskatintos viešosios investicijos ir ilgalaikis, tvarus ir integracinis augimas, atitinkantis darnaus vystymosi tikslus.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Suderinama su 2 straipsnio 2 dalimi ir 4 straipsniu, kiek tai susiję su subjektais, kuriems skirta priemonė, taip pat su 3, 4 ir 5 straipsniais, kiek tai susiję su reformų tikslu.

35 pakeitimas

35 pakeitimas

COM(2020) 409 final – 3 straipsnis

final

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Priemonės bendrasis tikslas – skatinti Sąjungos ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą remiant valstybių narių pastangas įgyvendinti reformas, kurios yra būtinos norint užtikrinti ekonomikos ir socialinį atsigavimą, atsparumą ir į pažangą orientuotą ekonominę ir socialinę konvergenciją, taip pat remti valstybių narių pastangas stiprinti savo administracinius gebėjimus įgyvendinti Sąjungos teisę, atsižvelgiant į institucijoms, valdymo sistemai, viešajam administravimui ir ekonomikos bei socialiniams sektoriams kylančius uždavinius. | Priemonės bendrasis tikslas – skatinti Sąjungos ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą remiant valstybių narių
  ir vietos ir regionų valdžios institucijų
  pastangas įgyvendinti reformas, kurios yra būtinos norint užtikrinti ekonomikos ir socialinį atsigavimą, atsparumą ir į pažangą orientuotą ekonominę ir socialinę konvergenciją, taip pat remti valstybių narių
  ir vietos ir regionų valdžios institucijų
  pastangas stiprinti savo administracinius gebėjimus įgyvendinti Sąjungos teisę, atsižvelgiant į institucijoms, valdymo sistemai, viešajam administravimui ir ekonomikos bei socialiniams sektoriams kylančius uždavinius. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Priemonės bendrasis tikslas – skatinti Sąjungos ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą remiant valstybių narių pastangas įgyvendinti reformas, kurios yra būtinos norint užtikrinti ekonomikos ir socialinį atsigavimą, atsparumą ir į pažangą orientuotą ekonominę ir socialinę konvergenciją, taip pat remti valstybių narių pastangas stiprinti savo administracinius gebėjimus įgyvendinti Sąjungos teisę, atsižvelgiant į institucijoms, valdymo sistemai, viešajam administravimui ir ekonomikos bei socialiniams sektoriams kylančius uždavinius.

Priemonės bendrasis tikslas – skatinti Sąjungos ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą remiant valstybių narių
  ir vietos ir regionų valdžios institucijų
  pastangas įgyvendinti reformas, kurios yra būtinos norint užtikrinti ekonomikos ir socialinį atsigavimą, atsparumą ir į pažangą orientuotą ekonominę ir socialinę konvergenciją, taip pat remti valstybių narių
  ir vietos ir regionų valdžios institucijų
  pastangas stiprinti savo administracinius gebėjimus įgyvendinti Sąjungos teisę, atsižvelgiant į institucijoms, valdymo sistemai, viešajam administravimui ir ekonomikos bei socialiniams sektoriams kylančius uždavinius.

ir vietos ir regionų valdžios institucijų

ir vietos ir regionų valdžios institucijų

36 pakeitimas

36 pakeitimas

COM(2020) 409 final – 5 straipsnis

final

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| skaitmeninės ir žaliosios pertvarkos įgyvendinimo politika, e. valdžios sprendimai, e. viešasis pirkimas, junglumas, prieiga prie duomenų ir jų valdymas, e. mokymasis, dirbtinio intelekto sprendimų naudojimas, darnaus vystymosi aplinkosaugos ramstis ir aplinkos apsauga, klimato politikos veiksmai, judumas, skatinama žiedinė ekonomika, energijos vartojimo ir išteklių naudojimo efektyvumas, atsinaujinantieji energijos ištekliai, užtikrintas energijos šaltinių įvairinimas ir energetinis saugumas, taip pat žemės ūkio sektoriaus, dirvožemio ir biologinės įvairovės apsaugos, žuvininkystės ir tvarios kaimo vietovių plėtros politika, ir | skaitmeninės ir žaliosios pertvarkos įgyvendinimo politika, e. valdžios sprendimai, e. viešasis pirkimas, junglumas, prieiga prie duomenų ir jų valdymas, e. mokymasis, dirbtinio intelekto sprendimų naudojimas, darnaus vystymosi aplinkosaugos ramstis ir aplinkos apsauga, klimato politikos veiksmai, judumas, skatinama žiedinė ekonomika
  , visas vandens ciklas
  , energijos vartojimo ir išteklių naudojimo efektyvumas, atsinaujinantieji energijos ištekliai, užtikrintas energijos šaltinių įvairinimas ir energetinis saugumas, taip pat žemės ūkio sektoriaus, dirvožemio ir biologinės įvairovės apsaugos, žuvininkystės ir tvarios kaimo vietovių plėtros politika, ir |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

skaitmeninės ir žaliosios pertvarkos įgyvendinimo politika, e. valdžios sprendimai, e. viešasis pirkimas, junglumas, prieiga prie duomenų ir jų valdymas, e. mokymasis, dirbtinio intelekto sprendimų naudojimas, darnaus vystymosi aplinkosaugos ramstis ir aplinkos apsauga, klimato politikos veiksmai, judumas, skatinama žiedinė ekonomika, energijos vartojimo ir išteklių naudojimo efektyvumas, atsinaujinantieji energijos ištekliai, užtikrintas energijos šaltinių įvairinimas ir energetinis saugumas, taip pat žemės ūkio sektoriaus, dirvožemio ir biologinės įvairovės apsaugos, žuvininkystės ir tvarios kaimo vietovių plėtros politika, ir

skaitmeninės ir žaliosios pertvarkos įgyvendinimo politika, e. valdžios sprendimai, e. viešasis pirkimas, junglumas, prieiga prie duomenų ir jų valdymas, e. mokymasis, dirbtinio intelekto sprendimų naudojimas, darnaus vystymosi aplinkosaugos ramstis ir aplinkos apsauga, klimato politikos veiksmai, judumas, skatinama žiedinė ekonomika
  , visas vandens ciklas
  , energijos vartojimo ir išteklių naudojimo efektyvumas, atsinaujinantieji energijos ištekliai, užtikrintas energijos šaltinių įvairinimas ir energetinis saugumas, taip pat žemės ūkio sektoriaus, dirvožemio ir biologinės įvairovės apsaugos, žuvininkystės ir tvarios kaimo vietovių plėtros politika, ir

, visas vandens ciklas

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Vandens sektorius yra vienas svarbiausių sektorių Europos piliečių gerovei ir Europos ekonomikai, nes vanduo yra pagrindinis išteklius, be to, tai ekonomikos sektorius, kuriame kuriamos tvarios ir kokybiškos darbo vietos. Atsinaujinančios energijos naudojimas yra vienas iš pagrindinių kovos su klimato kaita tikslų.

37 pakeitimas

37 pakeitimas

COM(2020) 409 final – 8 straipsnis

final

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   
  Valstybė narė
  , norinti gauti techninę paramą pagal priemonę, pateikia techninės paramos prašymą Komisijai, nurodydama remtinas politikos sritis ir prioritetus, patenkančius į 5 straipsnyje nustatytą taikymo sritį. Šie prašymai pateikiami ne vėliau kaip kalendorinių metų spalio 31 d. Komisija gali parengti gaires dėl pagrindinių elementų, įtrauktinų į paramos prašymą. | 1.   
  Nacionalinė, regionų ar vietos valdžios institucija,
  norinti gauti techninę paramą pagal priemonę, pateikia techninės paramos prašymą Komisijai, nurodydama remtinas politikos sritis ir prioritetus, patenkančius į 5 straipsnyje nustatytą taikymo sritį. Šie prašymai pateikiami ne vėliau kaip kalendorinių metų spalio 31 d. Komisija gali parengti gaires dėl pagrindinių elementų, įtrauktinų į paramos prašymą. |
| 2.   
  Valstybės narės
  gali pateikti techninės paramos prašymą esant toliau nurodytoms aplinkybėms, susijusioms su: | 2.   
  Nacionalinės, regionų ar vietos valdžios institucijos
  gali pateikti techninės paramos prašymą esant toliau nurodytoms aplinkybėms, susijusioms su: |
| a) | valstybių narių
  iniciatyva vykdomų reformų, ypač skirtų ekonomikos atsigavimui [pagal Reglamentą (ES) Nr. YYY/XX], tvariam ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui bei atsparumo didinimui užtikrinti, įgyvendinimu; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

1.   
  Valstybė narė
  , norinti gauti techninę paramą pagal priemonę, pateikia techninės paramos prašymą Komisijai, nurodydama remtinas politikos sritis ir prioritetus, patenkančius į 5 straipsnyje nustatytą taikymo sritį. Šie prašymai pateikiami ne vėliau kaip kalendorinių metų spalio 31 d. Komisija gali parengti gaires dėl pagrindinių elementų, įtrauktinų į paramos prašymą.

1.   
  Nacionalinė, regionų ar vietos valdžios institucija,
  norinti gauti techninę paramą pagal priemonę, pateikia techninės paramos prašymą Komisijai, nurodydama remtinas politikos sritis ir prioritetus, patenkančius į 5 straipsnyje nustatytą taikymo sritį. Šie prašymai pateikiami ne vėliau kaip kalendorinių metų spalio 31 d. Komisija gali parengti gaires dėl pagrindinių elementų, įtrauktinų į paramos prašymą.

2.   
  Valstybės narės
  gali pateikti techninės paramos prašymą esant toliau nurodytoms aplinkybėms, susijusioms su:

2.   
  Nacionalinės, regionų ar vietos valdžios institucijos
  gali pateikti techninės paramos prašymą esant toliau nurodytoms aplinkybėms, susijusioms su:

a)

valstybių narių
  iniciatyva vykdomų reformų, ypač skirtų ekonomikos atsigavimui [pagal Reglamentą (ES) Nr. YYY/XX], tvariam ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui bei atsparumo didinimui užtikrinti, įgyvendinimu;

valstybių narių

(...)

| a) | nacionalinių, regionų ar vietos valdžios institucijų
  iniciatyva vykdomų reformų, ypač skirtų ekonomikos atsigavimui [pagal Reglamentą (ES) Nr. YYY/XX], tvariam ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui bei atsparumo didinimui užtikrinti, įgyvendinimu; |
| --- | --- |

a)

nacionalinių, regionų ar vietos valdžios institucijų
  iniciatyva vykdomų reformų, ypač skirtų ekonomikos atsigavimui [pagal Reglamentą (ES) Nr. YYY/XX], tvariam ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui bei atsparumo didinimui užtikrinti, įgyvendinimu;

nacionalinių, regionų ar vietos valdžios institucijų

(...)

II.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės klausimu

Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės klausimu

| 1. | palankiai vertina tai, kad šios naujos priemonės biudžetas, kurį sudaro 360 mlrd. EUR dotacijų ir 312,5 mlrd. EUR paskolų, panaudotinų iki 2024 m. pabaigos, yra makroekonominis atsakas, prilygstantis 2020 m. patirtam nuosmukiui, kuris yra didžiausias per visą Europos Sąjungos istoriją ir dėl kurio BVP 2020 m. sumažėjo 8,3 % (1) RK taip pat pritaria pasiūlyme nustatytai dotacijų ir paskolų pusiausvyrai. Rizika, kad toliau didės socialiniai ir ekonominiai skirtumai, pateisina spartų Europos ekonomikos gaivinimo plano ir ES biudžeto po 2020 m. priėmimą ir įgyvendinimą, prasidėsiantį jau 2020 m. rudenį; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina tai, kad šios naujos priemonės biudžetas, kurį sudaro 360 mlrd. EUR dotacijų ir 312,5 mlrd. EUR paskolų, panaudotinų iki 2024 m. pabaigos, yra makroekonominis atsakas, prilygstantis 2020 m. patirtam nuosmukiui, kuris yra didžiausias per visą Europos Sąjungos istoriją ir dėl kurio BVP 2020 m. sumažėjo 8,3 % (1

| 2. | pabrėžia, kad pasiūlymo teisinis pagrindas (SESV 175 straipsnis) yra susijęs su sanglaudos tikslu, todėl reiškia susirūpinimą, kad Komisijos pasiūlyme skiriama mažai dėmesio teritoriniam aspektui, nors valstybės narės ir jų teritorijos patyrė ne vienodą koronaviruso krizės socialinį ir ekonominį poveikį: pirma, poveikis sveikatai ir žmonėms yra iš esmės teritorinio pobūdžio, o sveikatos priežiūros ir sveikatos apsaugos pajėgumai yra netolygiai pasiskirstę; antra, prevencinės koronaviruso priemonės taip pat skyrėsi pagal savo trukmę ir griežtumą atsižvelgiant į sveikatos padėtį regione ir, trečia, kai kurie ekonomikos sektoriai patyrė neproporcingą poveikį, o socialiniai ir ekonominiai padariniai vietoms ir regionams priklauso nuo pagrindinių veiklos sektorių, užimtumo padėties ir kiekvienos teritorijos sąsajų su pasaulinėmis vertės grandinėmis. Todėl, nesant konkrečių rizikos mažinimo priemonių, koronaviruso krizė gali paskatinti arba sustiprinti regioninius skirtumus valstybėse narėse ir tarp jų. Sanglauda ir solidarumas turi būti mūsų investavimo prioritetų pagrindiniai tikslai; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad pasiūlymo teisinis pagrindas (SESV 175 straipsnis) yra susijęs su sanglaudos tikslu, todėl reiškia susirūpinimą, kad Komisijos pasiūlyme skiriama mažai dėmesio teritoriniam aspektui, nors valstybės narės ir jų teritorijos patyrė ne vienodą koronaviruso krizės socialinį ir ekonominį poveikį: pirma, poveikis sveikatai ir žmonėms yra iš esmės teritorinio pobūdžio, o sveikatos priežiūros ir sveikatos apsaugos pajėgumai yra netolygiai pasiskirstę; antra, prevencinės koronaviruso priemonės taip pat skyrėsi pagal savo trukmę ir griežtumą atsižvelgiant į sveikatos padėtį regione ir, trečia, kai kurie ekonomikos sektoriai patyrė neproporcingą poveikį, o socialiniai ir ekonominiai padariniai vietoms ir regionams priklauso nuo pagrindinių veiklos sektorių, užimtumo padėties ir kiekvienos teritorijos sąsajų su pasaulinėmis vertės grandinėmis. Todėl, nesant konkrečių rizikos mažinimo priemonių, koronaviruso krizė gali paskatinti arba sustiprinti regioninius skirtumus valstybėse narėse ir tarp jų. Sanglauda ir solidarumas turi būti mūsų investavimo prioritetų pagrindiniai tikslai;

| 3. | įspėja, kad Europos semestras, kaip Fondo (pasiūlyme vadinamos „Priemonės“) valdymo mechanizmas, išlieka centralizuotas ir pagal principą „iš apačios į viršų“ taikomas valdymo būdas, kuris nėra tinkamas priemonei, kuria siekiama stiprinti ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą, todėl pakartoja savo pasiūlymą dėl elgesio kodekso, pagal kurį vietos ir regionų valdžios institucijos būtų įtrauktos į Europos semestrą (2). Šį kodeksą kaip niekad būtina skubiai priimti, kad semestras taptų skaidresnis, įtraukesnis ir demokratiškesnis, taip pat veiksmingesnis, nes jame dalyvautų vietos ir regionų valdžios institucijos; |
| --- | --- |

3.

įspėja, kad Europos semestras, kaip Fondo (pasiūlyme vadinamos „Priemonės“) valdymo mechanizmas, išlieka centralizuotas ir pagal principą „iš apačios į viršų“ taikomas valdymo būdas, kuris nėra tinkamas priemonei, kuria siekiama stiprinti ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą, todėl pakartoja savo pasiūlymą dėl elgesio kodekso, pagal kurį vietos ir regionų valdžios institucijos būtų įtrauktos į Europos semestrą (2

| 4. | pripažįsta, kad konkrečios gaivinimo priemonės pagal programą „Next Generation ES“ atveria visoms teritorijoms, ypač toms, kurios labiausiai nukentėjo nuo ekonomikos krizės, kilusios dėl COVD-19 pandemijos, galimybes skatinti savo ekonomikos modelio modernizavimą ir stiprinti jo našumą bei atsparumą. Vis dėlto apgailestauja, kad siūlomas pirmųjų 70 % asignavimų paskirstymas pervedant lėšas iš Europos ekonomikos gaivinimo fondo yra pagrįstas socialiniais -ir ekonominiais rodikliais iki sveikatos krizės ir neatsižvelgiama į pandemijos poveikį šiems rodikliams, nors krizės ekonominis poveikis teritorijoms yra nevienodas; |
| --- | --- |

4.

pripažįsta, kad konkrečios gaivinimo priemonės pagal programą „Next Generation ES“ atveria visoms teritorijoms, ypač toms, kurios labiausiai nukentėjo nuo ekonomikos krizės, kilusios dėl COVD-19 pandemijos, galimybes skatinti savo ekonomikos modelio modernizavimą ir stiprinti jo našumą bei atsparumą. Vis dėlto apgailestauja, kad siūlomas pirmųjų 70 % asignavimų paskirstymas pervedant lėšas iš Europos ekonomikos gaivinimo fondo yra pagrįstas socialiniais -ir ekonominiais rodikliais iki sveikatos krizės ir neatsižvelgiama į pandemijos poveikį šiems rodikliams, nors krizės ekonominis poveikis teritorijoms yra nevienodas;

| 5. | atkreipia dėmesį į tai, kad ekonomikos nuosmukis vyksta tuo metu, kai daugelis pagrindinių pramonės sektorių jau ir taip susiduria su dideliais sunkumais dėl skaitmeninės ir ekologinės transformacijos. Kad galėtų valdyti pokyčius, ES neturi atsilikti pasaulinėje konkurencinėje kovoje dėl inovacijų. Tam reikia didelių investicijų į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą bei į įgūdžių įgijimą ir tobulinimą; ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė taip pat turėtų būti naudojama sudaryti sąlygas šioms investicijoms; |
| --- | --- |

5.

atkreipia dėmesį į tai, kad ekonomikos nuosmukis vyksta tuo metu, kai daugelis pagrindinių pramonės sektorių jau ir taip susiduria su dideliais sunkumais dėl skaitmeninės ir ekologinės transformacijos. Kad galėtų valdyti pokyčius, ES neturi atsilikti pasaulinėje konkurencinėje kovoje dėl inovacijų. Tam reikia didelių investicijų į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą bei į įgūdžių įgijimą ir tobulinimą; ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė taip pat turėtų būti naudojama sudaryti sąlygas šioms investicijoms;

| 6. | todėl primygtinai reikalauja, kad vietos ir regionų valdžios institucijos dalyvautų rengiant ekonomikos gaivinimo planus, vykdant struktūrinį bendradarbiavimą su valstybėmis narėmis, nes remtinos reformos ir investicijos priklauso vietos ir regionų kompetencijos sričiai ir tai atitinka nacionalinę teisinę valdžios lygmenų įgaliojimų paskirstymo sistemą. Komitetas ragina Komisiją, konsultuojantis su RK, 2020 m. rudenį šiuo tikslu pateikti gaires. RK savo ruožtu įsipareigoja du kartus per metus rengti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų įgyvendinimo teritorijose vertinimą; |
| --- | --- |

6.

todėl primygtinai reikalauja, kad vietos ir regionų valdžios institucijos dalyvautų rengiant ekonomikos gaivinimo planus, vykdant struktūrinį bendradarbiavimą su valstybėmis narėmis, nes remtinos reformos ir investicijos priklauso vietos ir regionų kompetencijos sričiai ir tai atitinka nacionalinę teisinę valdžios lygmenų įgaliojimų paskirstymo sistemą. Komitetas ragina Komisiją, konsultuojantis su RK, 2020 m. rudenį šiuo tikslu pateikti gaires. RK savo ruožtu įsipareigoja du kartus per metus rengti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų įgyvendinimo teritorijose vertinimą;

| 7. | be to, mano, kad Europos semestro nustatyti terminai vargu ar yra taikytini ekonomikos gaivinimo planų „prijungimui“ prie nacionalinių reformų programų, jau nekalbant apie „išankstinio pranešimo“ pateikimą ankščiau nei prieš šešis mėnesius. Kompetentingoms institucijoms turi būti suteikta daugiau lankstumo ir prisitaikymo galimybių savo planams pateikti; |
| --- | --- |

7.

be to, mano, kad Europos semestro nustatyti terminai vargu ar yra taikytini ekonomikos gaivinimo planų „prijungimui“ prie nacionalinių reformų programų, jau nekalbant apie „išankstinio pranešimo“ pateikimą ankščiau nei prieš šešis mėnesius. Kompetentingoms institucijoms turi būti suteikta daugiau lankstumo ir prisitaikymo galimybių savo planams pateikti;

| 8. | atkreipia dėmesį į tai, kad rugsėjo 17 d. Komisija vienu metu paskelbė ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų gaires (3) ir Metinę tvaraus augimo strategiją (Annual Sustainable Growth Strategy, ASGS). Atsižvelgdamas į tai, pažymi, kad:






  — | atrodo, jog dabar Komisija siūlo sujungti nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus ir nacionalines reformų programas ir nebeplanuoja siūlyti konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų, |
| --- | --- | --- |

8.

atkreipia dėmesį į tai, kad rugsėjo 17 d. Komisija vienu metu paskelbė ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų gaires (3

Annual Sustainable Growth Strategy

—

atrodo, jog dabar Komisija siūlo sujungti nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus ir nacionalines reformų programas ir nebeplanuoja siūlyti konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų,

| — | nors Komisija ragina valstybes nares nurodyti savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų institucinį pobūdį, taip pat savo nacionalinių ir (arba) regioninių parlamentų, kitų regioninių ir (arba) vietos valdžios institucijų ir nacionalinių patariamųjų organų, pavyzdžiui, nacionalinių fiskalinių tarybų ir nacionalinių produktyvumo tarybų vaidmenį priimant sprendimus dėl ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų priėmimo ir (arba) pateikimo, nekeliamas joks reikalavimas dėl vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimo juos rengiant, |
| --- | --- |

—

nors Komisija ragina valstybes nares nurodyti savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų institucinį pobūdį, taip pat savo nacionalinių ir (arba) regioninių parlamentų, kitų regioninių ir (arba) vietos valdžios institucijų ir nacionalinių patariamųjų organų, pavyzdžiui, nacionalinių fiskalinių tarybų ir nacionalinių produktyvumo tarybų vaidmenį priimant sprendimus dėl ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų priėmimo ir (arba) pateikimo, nekeliamas joks reikalavimas dėl vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimo juos rengiant,

| — | neatrodo, kad teritorinis aspektas šiuose dokumentuose būtų programavimo prioritetas, |
| --- | --- |

—

neatrodo, kad teritorinis aspektas šiuose dokumentuose būtų programavimo prioritetas,

| — | Komisija pristato 7 pavyzdines iniciatyvas (4), į kurias, tikimasi, bus įtraukti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planai. Šios pavyzdinės iniciatyvos gali būti laikomos papildomais apribojimais strategiškai programuojant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus. Be to, nė viena iš šių 7 pavyzdinių iniciatyvų nėra susijusi su socialine sanglauda, nors COVID-19 pandemija jai pakenkė; |
| --- | --- |

—

Komisija pristato 7 pavyzdines iniciatyvas (4), į kurias, tikimasi, bus įtraukti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planai. Šios pavyzdinės iniciatyvos gali būti laikomos papildomais apribojimais strategiškai programuojant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus. Be to, nė viena iš šių 7 pavyzdinių iniciatyvų nėra susijusi su socialine sanglauda, nors COVID-19 pandemija jai pakenkė;

4

Siūlo kartu su Europos Komisija surengti „Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo forumą“, siekiant sustiprinti vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimą įgyvendinant gaivinimo planą ir įvertinti jo indėlį į sanglaudą ir ekologinę ir skaitmeninę pertvarką;

| 9. | galiausiai atkreipia dėmesį į tai, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka atsakomybė už daugiau kaip pusė viešųjų investicijų ES, kurių didžioji dalis susijusi su pagrindiniais sektoriais, pavyzdžiui, sveikatos, švietimo, socialinių paslaugų, būsto, transporto ar turizmo, todėl būtų absurdiška, jei jos negalėtų pasinaudoti šia parama viešosioms investicijoms. Tokia parama ypač reikalinga krizės metu, nes per pastarąjį dešimtmetį išryškėjo neigiamos procikliškos viešųjų investicijų mažinimo pasekmės, o ši parama pernelyg dažnai buvo naudojama kaip koregavimo kintamasis esant biudžeto suvaržymams; |
| --- | --- |

9.

galiausiai atkreipia dėmesį į tai, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka atsakomybė už daugiau kaip pusė viešųjų investicijų ES, kurių didžioji dalis susijusi su pagrindiniais sektoriais, pavyzdžiui, sveikatos, švietimo, socialinių paslaugų, būsto, transporto ar turizmo, todėl būtų absurdiška, jei jos negalėtų pasinaudoti šia parama viešosioms investicijoms. Tokia parama ypač reikalinga krizės metu, nes per pastarąjį dešimtmetį išryškėjo neigiamos procikliškos viešųjų investicijų mažinimo pasekmės, o ši parama pernelyg dažnai buvo naudojama kaip koregavimo kintamasis esant biudžeto suvaržymams;

| 10. | pabrėžia, kad siūloma priemonė turi atlikti svarbų vaidmenį sprendžiant klimato klausimus, tačiau mano, kad gaivinimo planuose turėtų būti numatyta bent 40 % išlaidų skirti klimato politikos veiksmams, kad Europos Sąjunga galėtų įvykdyti savo įsipareigojimus klimato srityje. RK taip pat mano, kad į Komisijos pasiūlymą turėtų būti įtraukti visi darnaus vystymosi tikslai, kaip strateginio planavimo pagrindas; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad siūloma priemonė turi atlikti svarbų vaidmenį sprendžiant klimato klausimus, tačiau mano, kad gaivinimo planuose turėtų būti numatyta bent 40 % išlaidų skirti klimato politikos veiksmams, kad Europos Sąjunga galėtų įvykdyti savo įsipareigojimus klimato srityje. RK taip pat mano, kad į Komisijos pasiūlymą turėtų būti įtraukti visi darnaus vystymosi tikslai, kaip strateginio planavimo pagrindas;

| 11. | nepritaria galimybei pervesti lėšas iš Struktūrinių ir investicijų fondų į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę (6 straipsnis), nes dėl tokios galimybės kyla recentralizavimo rizika ir abejonių dėl struktūrinių ir investicijų fondų valdymo pagal partnerystės principą; |
| --- | --- |

11.

nepritaria galimybei pervesti lėšas iš Struktūrinių ir investicijų fondų į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę (6 straipsnis), nes dėl tokios galimybės kyla recentralizavimo rizika ir abejonių dėl struktūrinių ir investicijų fondų valdymo pagal partnerystės principą;

| 12. | mano, kad nuostatų dėl makroekonominių sąlygų taikymas yra naudinga priemonė siekiant prisidėti prie tikslingo ES lėšų naudojimo valstybėse narėse; |
| --- | --- |

12.

mano, kad nuostatų dėl makroekonominių sąlygų taikymas yra naudinga priemonė siekiant prisidėti prie tikslingo ES lėšų naudojimo valstybėse narėse;

| 13. | pakartoja savo raginimą laikantis subsidiarumo principo aiškiai apibrėžti reformas, kurioms gali būti teikiama ekonomikos gaivinimo fondo ir (arba) techninės paramos priemonės parama, nurodant, kad reformos turi atitikti šiuos kriterijus:






  i. | jos turi būti reikalingos ES Sutarties tikslų įgyvendinimui; |
| --- | --- | --- |

13.

pakartoja savo raginimą laikantis subsidiarumo principo aiškiai apibrėžti reformas, kurioms gali būti teikiama ekonomikos gaivinimo fondo ir (arba) techninės paramos priemonės parama, nurodant, kad reformos turi atitikti šiuos kriterijus:

i.

jos turi būti reikalingos ES Sutarties tikslų įgyvendinimui;

| ii. | jomis turi būti prisidedama prie regionų konvergencijos ir regioninių skirtumų mažinimo laikantis teisinio pagrindo, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 175 straipsnio; |
| --- | --- |

ii.

jomis turi būti prisidedama prie regionų konvergencijos ir regioninių skirtumų mažinimo laikantis teisinio pagrindo, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 175 straipsnio;

| iii. | jos turėtų paskatinti investicijas ir užtikrinti tvarų ilgalaikį augimą, kuris derėtų su darnaus vystymosi tikslais; |
| --- | --- |

iii.

jos turėtų paskatinti investicijas ir užtikrinti tvarų ilgalaikį augimą, kuris derėtų su darnaus vystymosi tikslais;

| 14. | pabrėžia, kad siekiant įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo fondo tikslus, projektus įgyvendinančioms vietos ir regionų valdžios institucijoms reikia užtikrinti tvirtą teisinę valstybės pagalbos sistemą Europos ir nacionaliniu lygmenimis. Jos visų pirma turi žinoti, ar Europos valstybės pagalbos sistema bus parengtaad hoc pagrindu, kad būtų galima atsižvelgti į padidėjusią pagalbos apimtį ir gauti garantijas dėl pranešimo apie pagalbą atsakomybės ir terminų; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad siekiant įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo fondo tikslus, projektus įgyvendinančioms vietos ir regionų valdžios institucijoms reikia užtikrinti tvirtą teisinę valstybės pagalbos sistemą Europos ir nacionaliniu lygmenimis. Jos visų pirma turi žinoti, ar Europos valstybės pagalbos sistema bus parengtaad hoc

| 15. | pabrėžia, kad sąvoka „priemonė“ atrodo pernelyg technokratiška, paprastam žmogui nesuprantama ir dviprasmiška kai kuriose oficialiose Europos Sąjungos kalbose, todėl gali kilti kliūčių decentralizuotai komunikacijai, kurios tikslas informuoti apie Europos Sąjungos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo veiksmus, todėl siūlo terminą „priemonė“ pakeisti terminu „fondas“; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad sąvoka „priemonė“ atrodo pernelyg technokratiška, paprastam žmogui nesuprantama ir dviprasmiška kai kuriose oficialiose Europos Sąjungos kalbose, todėl gali kilti kliūčių decentralizuotai komunikacijai, kurios tikslas informuoti apie Europos Sąjungos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo veiksmus, todėl siūlo terminą „priemonė“ pakeisti terminu „fondas“;

Techninės paramos priemonė

Techninės paramos priemonė

| 16. | palankiai vertina Komisijos pateiktą pasiūlymą dėl reglamento, kuriuo nustatoma techninės paramos priemonė, kuri gali padėti stiprinti valdžios institucijų administracinius gebėjimus ir taip padėti geriau įgyvendinti reformas ir užtikrinti veiksmingesnį viešąjį valdymą; |
| --- | --- |

16.

palankiai vertina Komisijos pateiktą pasiūlymą dėl reglamento, kuriuo nustatoma techninės paramos priemonė, kuri gali padėti stiprinti valdžios institucijų administracinius gebėjimus ir taip padėti geriau įgyvendinti reformas ir užtikrinti veiksmingesnį viešąjį valdymą;

| 17. | tvirtai pritaria tam, kad priemonė būtų skirta ne tik nacionalinėms administracijoms, bet ir vietos ir regionų valdžios institucijoms, kaip nurodyta pasiūlymo 2 straipsnyje; |
| --- | --- |

17.

tvirtai pritaria tam, kad priemonė būtų skirta ne tik nacionalinėms administracijoms, bet ir vietos ir regionų valdžios institucijoms, kaip nurodyta pasiūlymo 2 straipsnyje;

| 18. | vis dėlto mano, kad pasiūlymas dėl reglamento turi būti patikslintas ir nuoseklesnis, visų pirma jo 8 straipsnis dėl techninės paramos prašymo, kurį turi pateikti nacionalinė institucija, kaip tai suprantama pagal 2 straipsnį, o ne tik išimtinai valstybė narė. |
| --- | --- |

18.

vis dėlto mano, kad pasiūlymas dėl reglamento turi būti patikslintas ir nuoseklesnis, visų pirma jo 8 straipsnis dėl techninės paramos prašymo, kurį turi pateikti nacionalinė institucija, kaip tai suprantama pagal 2 straipsnį, o ne tik išimtinai valstybė narė.

2020 m. spalio 14 d., Briuselis

Europos regionų komiteto pirmininkas

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  
  Žr. Europos Audito Rūmų ataskaitą šiuo klausimu (2020 m. liepos 2 d.).


  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/RW20_01/RW_Tracking_climate_spending_EN.pdf

1

Žr. Europos Audito Rūmų ataskaitą šiuo klausimu (2020 m. liepos 2 d.).

https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/RW20_01/RW_Tracking_climate_spending_EN.pdf

(1)  Komisijos vasaros ekonominė prognozė (2020 m. liepos mėn.): https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/economy-finance/ip132_en.pdf.

1

(2)  RK nuomonė Europos semestro valdymo gerinimas. Elgesio kodeksas dėl vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimo, pranešėjas Rob Jonkman (NL/ECR), priimta 2017 m. gegužės 11 d. Nuoroda: COR-2016-05386 (OL C 306, 2017 9 15, p. 24).

2

Europos semestro valdymo gerinimas. Elgesio kodeksas dėl vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimo

(3)  Šiuo metu yra tik anglų kalba.

3

(4)  Švarios technologijos ir atsinaujinančioji energija; pastatų ūkio energijos vartojimo efektyvumas; inovatyvus judumas; junglumas (5G, šviesolaidinis tinklas); viešojo administravimo modernizavimas; Europos pramonės duomenų debesijos ir galingų mikroprocesorių plėtojimas; švietimo sistemų skaitmeninimas ir skaitmeninių įgūdžių ugdymas.

4

---

| 2020 12 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 440/183 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 440/183

---

Europos regionų komiteto nuomonė. Europos geležinkelių metai (2021 m.)

(2020/C 440/25)

| Pranešėjas: | Jarosław PIOTR STAWIARSKI (PL/ECR) Liublino vaivadijos maršalka |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas: | Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos geležinkelių metų (2021 m.)
  COM(2020) 78 final |

Pranešėjas:

Jarosław PIOTR STAWIARSKI (PL/ECR) Liublino vaivadijos maršalka

Pamatinis dokumentas:

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos geležinkelių metų (2021 m.)

COM(2020) 78 final

I.   SIŪLOMI PAKEITIMAI

1 pakeitimas

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| sujungdamas pagrindinius Sąjungos transporto maršrutus su periferiniais regionais ir teritorijomis, geležinkelių sektorius prisideda prie socialinės, ekonominės ir teritorinės sanglaudos; | sujungdamas pagrindinius Sąjungos transporto maršrutus su periferiniais regionais ir teritorijomis, geležinkelių sektorius prisideda prie socialinės, ekonominės ir teritorinės sanglaudos, tiek kaip viešosios vietos ir regioninės paslaugos, tiek kaip didelio pajėgumo ir tolimojo susisiekimo keleivių ir prekių transporto paslaugos teikėjas. |

Komisijos tekstas

RK pakeitimas

sujungdamas pagrindinius Sąjungos transporto maršrutus su periferiniais regionais ir teritorijomis, geležinkelių sektorius prisideda prie socialinės, ekonominės ir teritorinės sanglaudos;

sujungdamas pagrindinius Sąjungos transporto maršrutus su periferiniais regionais ir teritorijomis, geležinkelių sektorius prisideda prie socialinės, ekonominės ir teritorinės sanglaudos, tiek kaip viešosios vietos ir regioninės paslaugos, tiek kaip didelio pajėgumo ir tolimojo susisiekimo keleivių ir prekių transporto paslaugos teikėjas.

Paaiškinimas

Kalbant apie indėlį į sanglaudą turėtų būti nurodytos įvairios jai naudingos geležinkelio sistemos, kad būtų pabrėžta be išimties visų sistemų svarba ir būtinybė įgyvendinant siekiamą tikslą.

2 pakeitimas

3 straipsnio 1 dalis

| Komisijos tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | iniciatyvos ir renginiai, įskaitant renginius valstybėse narėse, kuriais įvairiais kanalais ir priemonėmis skatinamos diskusijos, didinamas informuotumas ir sudaromos palankios sąlygos piliečiams, įmonėms ir valdžios institucijoms įsipareigoti paskatinti daugiau žmonių keliauti ir daugiau prekių vežti geležinkeliais, taip kovojant su klimato kaita; |

Komisijos tekstas

RK pakeitimas

a)

iniciatyvos ir renginiai, įskaitant renginius valstybėse narėse, kuriais įvairiais kanalais ir priemonėmis skatinamos diskusijos, didinamas informuotumas ir sudaromos palankios sąlygos piliečiams, įmonėms ir valdžios institucijoms įsipareigoti paskatinti daugiau žmonių keliauti ir daugiau prekių vežti geležinkeliais, taip kovojant su klimato kaita;

| a) | iniciatyvos ir renginiai, įskaitant renginius valstybėse narėse, kuriais įvairiais kanalais ir priemonėmis skatinamos diskusijos, didinamas informuotumas ir sudaromos palankios sąlygos piliečiams, įmonėms ir valdžios institucijoms įsipareigoti paskatinti daugiau žmonių keliauti ir daugiau prekių vežti geležinkeliais, taip kovojant su klimato kaita
  , taip pat nauja prekybos politika, kuria sudaromos palankesnės sąlygos naudotis geležinkelių transportu siūlant žemesnes kainas, nuolaidas ir rengiant akcijas, visų pirma skirtas specialiųjų poreikių grupėms
  ; |
| --- | --- |

a)

iniciatyvos ir renginiai, įskaitant renginius valstybėse narėse, kuriais įvairiais kanalais ir priemonėmis skatinamos diskusijos, didinamas informuotumas ir sudaromos palankios sąlygos piliečiams, įmonėms ir valdžios institucijoms įsipareigoti paskatinti daugiau žmonių keliauti ir daugiau prekių vežti geležinkeliais, taip kovojant su klimato kaita
  , taip pat nauja prekybos politika, kuria sudaromos palankesnės sąlygos naudotis geležinkelių transportu siūlant žemesnes kainas, nuolaidas ir rengiant akcijas, visų pirma skirtas specialiųjų poreikių grupėms
  ;

Paaiškinimas

Siekiant pritraukti naujų geležinkelių transporto naudotojų, labai svarbu sudaryti palankesnes sąlygas naudotis šia transporto priemone taikant naują kainų nustatymo politiką, siūlant žemesnes kainas ir nuolaidas, visų pirma vykdant su viešąja paslauga susijusius įsipareigojimus.

3 pakeitimas

4 straipsnis

| Komisijos tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Už dalyvavimo Europos metų veikloje organizavimą nacionaliniu lygmeniu yra atsakingos valstybės narės. Tuo tikslu valstybės narės paskiria nacionalinius koordinatorius. Nacionaliniai koordinatoriai užtikrina atitinkamos veiklos koordinavimą nacionaliniu lygmeniu. | Už dalyvavimo Europos metų veikloje organizavimą nacionaliniu lygmeniu yra atsakingos valstybės narės. Tuo tikslu valstybės narės paskiria nacionalinius koordinatorius. Nacionaliniai koordinatoriai užtikrina atitinkamos veiklos koordinavimą nacionaliniu lygmeniu
  , įskaitant geležinkelių transporto paslaugų, kurias gali plėtoti įvairios kiekvienos ES valstybės narės regionų institucijos, skatinimą
  . |

Komisijos tekstas

RK pakeitimas

Už dalyvavimo Europos metų veikloje organizavimą nacionaliniu lygmeniu yra atsakingos valstybės narės. Tuo tikslu valstybės narės paskiria nacionalinius koordinatorius. Nacionaliniai koordinatoriai užtikrina atitinkamos veiklos koordinavimą nacionaliniu lygmeniu.

Už dalyvavimo Europos metų veikloje organizavimą nacionaliniu lygmeniu yra atsakingos valstybės narės. Tuo tikslu valstybės narės paskiria nacionalinius koordinatorius. Nacionaliniai koordinatoriai užtikrina atitinkamos veiklos koordinavimą nacionaliniu lygmeniu
  , įskaitant geležinkelių transporto paslaugų, kurias gali plėtoti įvairios kiekvienos ES valstybės narės regionų institucijos, skatinimą
  .

Paaiškinimas

Siekiant užtikrinti veiksmingą Europos geležinkelių metų įgyvendinimą valstybėse narėse, regionų valdžios institucijų dalyvavimas šiame projekte ir geležinkelių propagavimas yra labai svarbūs ne tik centriniu, bet ir ypač regioniniu lygmeniu.

4 pakeitimas

5 straipsnis

| Komisijos tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Siekdama koordinuoti Europos metų veiklą, Komisija reguliariai šaukia nacionalinių koordinatorių posėdžius. Tie posėdžiai taip pat suteikia galimybę keistis informacija apie Europos metų veiklos įgyvendinimą nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis; Europos Parlamento atstovai gali dalyvauti tuose susitikimuose kaip stebėtojai. | 1.   Siekdama koordinuoti Europos metų veiklą, Komisija reguliariai šaukia nacionalinių koordinatorių posėdžius. Tie posėdžiai taip pat suteikia galimybę keistis informacija apie Europos metų veiklos įgyvendinimą nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis; Europos Parlamento
  ir Europos regionų komiteto
  atstovai gali dalyvauti tuose susitikimuose kaip stebėtojai. |
| 2.   Sąjungos lygmeniu vykdomas integralus Europos metų koordinavimas, siekiant užtikrinti įvairių Sąjungos programų ir iniciatyvų, pagal kurias finansuojami geležinkelių transporto srities arba su ja susiję projektai, sąveiką. | 2.   Sąjungos lygmeniu vykdomas integralus Europos metų koordinavimas, siekiant užtikrinti įvairių Sąjungos programų ir iniciatyvų, pagal kurias finansuojami geležinkelių transporto srities arba su ja susiję projektai, sąveiką. |
| 3.   Komisija reguliariai šaukia suinteresuotųjų šalių ir geležinkelių transporto srityje veikiančių organizacijų arba įstaigų, įskaitant veikiančius tarpvalstybinius tinklus ir atitinkamas NVO, ir jaunimo organizacijų bei bendruomenių atstovų posėdžius, kad jie padėtų jai Sąjungos lygmeniu įgyvendinti Europos metų veiklą. | 3.   Komisija reguliariai šaukia suinteresuotųjų šalių ir geležinkelių transporto srityje veikiančių organizacijų arba įstaigų, įskaitant veikiančius tarpvalstybinius tinklus ir atitinkamas NVO, ir jaunimo organizacijų bei bendruomenių atstovų posėdžius, kad jie padėtų jai Sąjungos lygmeniu įgyvendinti Europos metų veiklą. |
| Komisija, atsižvelgdama į biudžeto galimybes, gali skelbti kvietimus teikti pasiūlymus ir projektus, kuriems gali būti teikiama parama dėl jų išskirtinio indėlio siekiant metų tikslų. | Komisija, atsižvelgdama į biudžeto galimybes, gali skelbti kvietimus teikti pasiūlymus ir projektus, kuriems gali būti teikiama parama dėl jų išskirtinio indėlio siekiant metų tikslų.
  Atrenkant ES remiamus projektus būtina užtikrinti geografinę pusiausvyrą. |

Komisijos tekstas

RK pakeitimas

1.   Siekdama koordinuoti Europos metų veiklą, Komisija reguliariai šaukia nacionalinių koordinatorių posėdžius. Tie posėdžiai taip pat suteikia galimybę keistis informacija apie Europos metų veiklos įgyvendinimą nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis; Europos Parlamento atstovai gali dalyvauti tuose susitikimuose kaip stebėtojai.

1.   Siekdama koordinuoti Europos metų veiklą, Komisija reguliariai šaukia nacionalinių koordinatorių posėdžius. Tie posėdžiai taip pat suteikia galimybę keistis informacija apie Europos metų veiklos įgyvendinimą nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis; Europos Parlamento
  ir Europos regionų komiteto
  atstovai gali dalyvauti tuose susitikimuose kaip stebėtojai.

2.   Sąjungos lygmeniu vykdomas integralus Europos metų koordinavimas, siekiant užtikrinti įvairių Sąjungos programų ir iniciatyvų, pagal kurias finansuojami geležinkelių transporto srities arba su ja susiję projektai, sąveiką.

2.   Sąjungos lygmeniu vykdomas integralus Europos metų koordinavimas, siekiant užtikrinti įvairių Sąjungos programų ir iniciatyvų, pagal kurias finansuojami geležinkelių transporto srities arba su ja susiję projektai, sąveiką.

3.   Komisija reguliariai šaukia suinteresuotųjų šalių ir geležinkelių transporto srityje veikiančių organizacijų arba įstaigų, įskaitant veikiančius tarpvalstybinius tinklus ir atitinkamas NVO, ir jaunimo organizacijų bei bendruomenių atstovų posėdžius, kad jie padėtų jai Sąjungos lygmeniu įgyvendinti Europos metų veiklą.

3.   Komisija reguliariai šaukia suinteresuotųjų šalių ir geležinkelių transporto srityje veikiančių organizacijų arba įstaigų, įskaitant veikiančius tarpvalstybinius tinklus ir atitinkamas NVO, ir jaunimo organizacijų bei bendruomenių atstovų posėdžius, kad jie padėtų jai Sąjungos lygmeniu įgyvendinti Europos metų veiklą.

Komisija, atsižvelgdama į biudžeto galimybes, gali skelbti kvietimus teikti pasiūlymus ir projektus, kuriems gali būti teikiama parama dėl jų išskirtinio indėlio siekiant metų tikslų.

Komisija, atsižvelgdama į biudžeto galimybes, gali skelbti kvietimus teikti pasiūlymus ir projektus, kuriems gali būti teikiama parama dėl jų išskirtinio indėlio siekiant metų tikslų.
  Atrenkant ES remiamus projektus būtina užtikrinti geografinę pusiausvyrą.

Atrenkant ES remiamus projektus būtina užtikrinti geografinę pusiausvyrą.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

RK dalyvavimas koordinatorių posėdžiuose yra labai svarbus atsižvelgiant į svarbų vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį plėtojant regionų ir vietos geležinkelių transportą. Finansinė parama Europos geležinkelių metų projektams turėtų būti subalansuota. Todėl siūloma įtraukti geografinį kriterijų.

II.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

A.   Geležinkelių vaidmuo ir indėlis į Europos regionų socialinį ir ekonominį vystymąsi, tvarų judumą ir Europos žaliajame kurse bei ES transporto politikoje nustatytų tikslų įgyvendinimą

Geležinkelių vaidmuo ir indėlis į Europos regionų socialinį ir ekonominį vystymąsi, tvarų judumą ir Europos žaliajame kurse bei ES transporto politikoje nustatytų tikslų įgyvendinimą

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | palankiai vertina pasiūlymą dėl Europos geležinkelių metų (2021 m.), kuriuo, vykdant projektus, rengiant diskusijas, renginius, parodas ir įgyvendinant iniciatyvas visoje Europoje, būtų skatinamas piliečių, įmonių ir valdžios institucijų keliavimas geležinkeliais kaip patrauklia ir ekologiška tvaria kelionių po Europą priemone; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina pasiūlymą dėl Europos geležinkelių metų (2021 m.), kuriuo, vykdant projektus, rengiant diskusijas, renginius, parodas ir įgyvendinant iniciatyvas visoje Europoje, būtų skatinamas piliečių, įmonių ir valdžios institucijų keliavimas geležinkeliais kaip patrauklia ir ekologiška tvaria kelionių po Europą priemone;

| 2. | pažymi, kad sprendime dėl Europos geležinkelių metų iškelti tikslai atitinka geležinkelių transporto populiarinimo tikslus, išdėstytus Europos Komisijos komunikate dėl Europos žaliojo kurso, ypač susijusius su darniu ir išmaniu judumu bei neutralaus poveikio klimatui įgyvendinimu ES iki 2050 m.; |
| --- | --- |

2.

pažymi, kad sprendime dėl Europos geležinkelių metų iškelti tikslai atitinka geležinkelių transporto populiarinimo tikslus, išdėstytus Europos Komisijos komunikate dėl Europos žaliojo kurso, ypač susijusius su darniu ir išmaniu judumu bei neutralaus poveikio klimatui įgyvendinimu ES iki 2050 m.;

| 3. | atkreipia dėmesį į tai, kad geležinkelių transportas yra viena tvariausių, efektyviausiai energiją vartojančių ir saugiausių transporto rūšių, todėl būsimoje Europos judumo sistemoje jam teks svarbus vaidmuo; |
| --- | --- |

3.

atkreipia dėmesį į tai, kad geležinkelių transportas yra viena tvariausių, efektyviausiai energiją vartojančių ir saugiausių transporto rūšių, todėl būsimoje Europos judumo sistemoje jam teks svarbus vaidmuo;

| 4. | atkreipia dėmesį ir į tai, kad geležinkeliai šešis kartus efektyviau naudoja energiją nei kelių transportas, o tai reiškia, kad jie išmeta devynis kartus mažiau CO2 nei krovininio ir keleivinio oro transporto priemonės; |
| --- | --- |

4.

atkreipia dėmesį ir į tai, kad geležinkeliai šešis kartus efektyviau naudoja energiją nei kelių transportas, o tai reiškia, kad jie išmeta devynis kartus mažiau CO2

| 5. | nurodo, kad geležinkeliai, kaip klimato požiūriu neutraliausias judumo būdas ES, turi savo tvaraus judumo strategiją, kad iki 2050 m. būtų pasiektas tikslas veikti visu pajėgumu visiškai neišmetant teršalų; |
| --- | --- |

5.

nurodo, kad geležinkeliai, kaip klimato požiūriu neutraliausias judumo būdas ES, turi savo tvaraus judumo strategiją, kad iki 2050 m. būtų pasiektas tikslas veikti visu pajėgumu visiškai neišmetant teršalų;

| 6. | atkreipia dėmesį į tai, kad visos transporto rūšys, vadovaujantis principu „teršėjas moka“, turėtų vienodai prisidėti prie išorės sąnaudų padengimo. Atsižvelgdamas į tai, ragina Europos Sąjungos Tarybai pirmininkaujančią Vokietiją paspartinti diskusijas dėl Eurovinjetės, kad artimiausiais mėnesiais būtų galima priimti bendrą strategiją ir pradėti trišales derybas su Europos Parlamentu siekiant paskatinti perėjimą nuo kelių transporto prie geležinkelių transporto; |
| --- | --- |

6.

atkreipia dėmesį į tai, kad visos transporto rūšys, vadovaujantis principu „teršėjas moka“, turėtų vienodai prisidėti prie išorės sąnaudų padengimo. Atsižvelgdamas į tai, ragina Europos Sąjungos Tarybai pirmininkaujančią Vokietiją paspartinti diskusijas dėl Eurovinjetės, kad artimiausiais mėnesiais būtų galima priimti bendrą strategiją ir pradėti trišales derybas su Europos Parlamentu siekiant paskatinti perėjimą nuo kelių transporto prie geležinkelių transporto;

| 7. | pabrėžia, kad geležinkelių sektorius taip pat labai prisideda prie Europos ekonomikos vystymosi ir Europos vidaus rinkos sukūrimo; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad geležinkelių sektorius taip pat labai prisideda prie Europos ekonomikos vystymosi ir Europos vidaus rinkos sukūrimo;

| 8. | be to, atkreipia dėmesį į tai, kad perėjimo prie geležinkelių transporto tikslų negalima pasiekti vien tik traukos priemonėmis pačiame geležinkelių sektoriuje – siekiant Komisijos pagal žaliąjį kursą nustatytų tikslų prireiks ir stūmos priemonių iškastiniu kuru varomų transporto priemonių srityje; |
| --- | --- |

8.

be to, atkreipia dėmesį į tai, kad perėjimo prie geležinkelių transporto tikslų negalima pasiekti vien tik traukos priemonėmis pačiame geležinkelių sektoriuje – siekiant Komisijos pagal žaliąjį kursą nustatytų tikslų prireiks ir stūmos priemonių iškastiniu kuru varomų transporto priemonių srityje;

| 9. | pažymi, kad dėl geležinkelių pramonės pastangų gerinti paslaugas keleivių pasitenkinimas jomis nuolat didėja (1); |
| --- | --- |

9.

pažymi, kad dėl geležinkelių pramonės pastangų gerinti paslaugas keleivių pasitenkinimas jomis nuolat didėja (1

| 10. | atkreipia dėmesį į tai, kad didėjanti urbanizacija bus vienas didžiausių iššūkių pasaulyje, todėl reikia sukurti naujas judumo paradigmas. Visiškam perėjimui prie elektrinių ir automatizuotų transporto priemonių prireiks daugelio metų, tačiau, atsižvelgiant į klimato kaitos sukeltas problemas, geležinkelių sektorių reikia remti jau dabar; |
| --- | --- |

10.

atkreipia dėmesį į tai, kad didėjanti urbanizacija bus vienas didžiausių iššūkių pasaulyje, todėl reikia sukurti naujas judumo paradigmas. Visiškam perėjimui prie elektrinių ir automatizuotų transporto priemonių prireiks daugelio metų, tačiau, atsižvelgiant į klimato kaitos sukeltas problemas, geležinkelių sektorių reikia remti jau dabar;

| 11. | pabrėžia, kad investicijos į krovinių vežimo geležinkeliais koridorius ir krovinių perkrovimo terminalus padeda stiprinti teritorinę sanglaudą ES, didinti prekybą su trečiosiomis šalimis ir gerinti ekonomikos vystymąsi bei užimtumą; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad investicijos į krovinių vežimo geležinkeliais koridorius ir krovinių perkrovimo terminalus padeda stiprinti teritorinę sanglaudą ES, didinti prekybą su trečiosiomis šalimis ir gerinti ekonomikos vystymąsi bei užimtumą;

| 12. | ragina ES institucijas, atsižvelgiant į planuojamą Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1315/2013 (2) (TEN-T) peržiūrą, toliau remti šio tinklo plėtrą ir investuoti į naujus koridorius, juos tiesiant visoje Europos Sąjungoje ten, kur jie būtini, ypač regionuose, kur geležinkelio infrastruktūra yra mažiau išvystyta. Europos pridėtinę vertę turinčių koridorių pavyzdžiai yra „Amber“ koridorius ir „Rail Baltica“; |
| --- | --- |

12.

ragina ES institucijas, atsižvelgiant į planuojamą Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1315/2013 (2

| 13. | atkreipia dėmesį į tai, kad dėl 2014–2016 m. Europos infrastruktūros tinklų priemonės investicijų į geležinkelius buvo sukurta 264 mlrd. EUR BVP. Be to, pagal šią priemonę investuojant į ES pagrindinio tinklo koridorius, galima tikėtis 1,8 % papildomo BVP iki 2030 m. ir perėjimo prie kitų transporto rūšių, taip sudarant galimybę sumažinti išorės sąnaudas; |
| --- | --- |

13.

atkreipia dėmesį į tai, kad dėl 2014–2016 m. Europos infrastruktūros tinklų priemonės investicijų į geležinkelius buvo sukurta 264 mlrd. EUR BVP. Be to, pagal šią priemonę investuojant į ES pagrindinio tinklo koridorius, galima tikėtis 1,8 % papildomo BVP iki 2030 m. ir perėjimo prie kitų transporto rūšių, taip sudarant galimybę sumažinti išorės sąnaudas;

| 14. | atkreipia dėmesį į greitųjų geležinkelių paslaugų sėkmę Europoje ir jų galimybes pakeisti oro susisiekimą, kai kelionės atstumas yra 800–1 000 km; pritaria tolesnei greitųjų geležinkelių infrastruktūros plėtotei, ypač Vidurio ir Rytų Europoje bei Šiaurės šalyse, nes tai padidins Europos transporto tinklo junglumą, skatins ES konkurencingumą, prieinamumą ir klimato tikslus; |
| --- | --- |

14.

atkreipia dėmesį į greitųjų geležinkelių paslaugų sėkmę Europoje ir jų galimybes pakeisti oro susisiekimą, kai kelionės atstumas yra 800–1 000 km; pritaria tolesnei greitųjų geležinkelių infrastruktūros plėtotei, ypač Vidurio ir Rytų Europoje bei Šiaurės šalyse, nes tai padidins Europos transporto tinklo junglumą, skatins ES konkurencingumą, prieinamumą ir klimato tikslus;

| 15. | pažymi, kad COVID 19 krizė patvirtino, jog Europos geležinkelių sistema yra labai atspari ir stabili, o tai sudarė sąlygas išlaikyti nuolatinę teritorinę sanglaudą, būtent tarp regionų, geležinkelio transportu gabenant pacientus ir būtiniausias prekes; |
| --- | --- |

15.

pažymi, kad COVID 19 krizė patvirtino, jog Europos geležinkelių sistema yra labai atspari ir stabili, o tai sudarė sąlygas išlaikyti nuolatinę teritorinę sanglaudą, būtent tarp regionų, geležinkelio transportu gabenant pacientus ir būtiniausias prekes;

| 16. | atkreipia dėmesį į įvairių Europos šalių infrastruktūros plėtros ir kokybės skirtumus ir teigiamai vertina tai, kad jau numatyta didelę naujosios Europos infrastruktūros tinklų priemonės (EITP) biudžeto dalį skirti nuosekliai ES masto strategijai parengti siekiant sumažinti ES valstybių narių geležinkelių sistemų veikimo skirtumus; |
| --- | --- |

16.

atkreipia dėmesį į įvairių Europos šalių infrastruktūros plėtros ir kokybės skirtumus ir teigiamai vertina tai, kad jau numatyta didelę naujosios Europos infrastruktūros tinklų priemonės (EITP) biudžeto dalį skirti nuosekliai ES masto strategijai parengti siekiant sumažinti ES valstybių narių geležinkelių sistemų veikimo skirtumus;

| 17. | mano, kad ES sprendimus priimantys asmenys turėtų pasinaudoti ekonomikos atkūrimo po pandemijos laikotarpiu ir daugiau dėmesio skirti aplinką tausojančioms transporto rūšims, pavyzdžiui, geležinkeliams. Ši nauja tendencija turi atsispindėti būsimose ES transporto strategijose ir investicijų planuose. |
| --- | --- |

17.

mano, kad ES sprendimus priimantys asmenys turėtų pasinaudoti ekonomikos atkūrimo po pandemijos laikotarpiu ir daugiau dėmesio skirti aplinką tausojančioms transporto rūšims, pavyzdžiui, geležinkeliams. Ši nauja tendencija turi atsispindėti būsimose ES transporto strategijose ir investicijų planuose.

B.   Geležinkelių transporto iššūkiai. Regionų komiteto rekomendacijos dėl jo skatinimo ir plėtojimo

Geležinkelių transporto iššūkiai. Regionų komiteto rekomendacijos dėl jo skatinimo ir plėtojimo

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

| 18. | pažymi, kad 2011 m. Transporto baltąja knyga buvo siekiama esminio pasikeitimo transporto srityje, pirmenybę teikiant kelionėms geležinkeliu; apgailestauja, kad šie tikslai nebuvo pasiekti ir kad bendras išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis transporto sektoriuje nuolat auga; |
| --- | --- |

18.

pažymi, kad 2011 m. Transporto baltąja knyga buvo siekiama esminio pasikeitimo transporto srityje, pirmenybę teikiant kelionėms geležinkeliu; apgailestauja, kad šie tikslai nebuvo pasiekti ir kad bendras išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis transporto sektoriuje nuolat auga;

| 19. | ragina ES institucijas ir nacionalines valdžios institucijas imtis skubių veiksmų siekiant sudaryti vienodas konkurencijos sąlygas įvairioms transporto rūšims, visų pirma atsižvelgti į neigiamą išorinį poveikį aplinkai ir suderinti apmokestinimą, ir nuosekliai skatinti geležinkelių transportą. Atsižvelgdamas į tai primena, kad Europos regionų komitetas išreiškė paramą Europos piliečių iniciatyvai „Fairosene“, pagal kurią prašoma apmokestinti aviacinį žibalą; |
| --- | --- |

19.

ragina ES institucijas ir nacionalines valdžios institucijas imtis skubių veiksmų siekiant sudaryti vienodas konkurencijos sąlygas įvairioms transporto rūšims, visų pirma atsižvelgti į neigiamą išorinį poveikį aplinkai ir suderinti apmokestinimą, ir nuosekliai skatinti geležinkelių transportą. Atsižvelgdamas į tai primena, kad Europos regionų komitetas išreiškė paramą Europos piliečių iniciatyvai „Fairosene“, pagal kurią prašoma apmokestinti aviacinį žibalą;

ES klimato srities tikslų įgyvendinimas

ES klimato srities tikslų įgyvendinimas

| 20. | pakartoja savo raginimą (3) panaikinti Tarybos direktyvoje 2006/112/EB (4), pagal kurią visos valstybės narės nuo PVM atleidžia tarpvalstybinį aviacijos sektorių, tačiau ne tarpvalstybinį geležinkelių sektorių, numatytas dabartines atleidimo nuo PVM nuostatas; |
| --- | --- |

20.

pakartoja savo raginimą (3

4

| 21. | ragina ES institucijas ir valstybių narių Vyriausybes stiprinti strateginį bendradarbiavimą kovojant su klimato kaita ir skubiai remti veiksmus šiose srityse:






  — | nustatyti visiško išorės sąnaudų internalizavimo transporto sektoriuje taisyklę; užtikrinti vienodus ir su sauga susijusius standartus visoms transporto rūšims; |
| --- | --- | --- |

21.

ragina ES institucijas ir valstybių narių Vyriausybes stiprinti strateginį bendradarbiavimą kovojant su klimato kaita ir skubiai remti veiksmus šiose srityse:

—

nustatyti visiško išorės sąnaudų internalizavimo transporto sektoriuje taisyklę; užtikrinti vienodus ir su sauga susijusius standartus visoms transporto rūšims;

| — | atsižvelgiant į valstybių narių ministrų įsipareigojimus, nurodytus Graco deklaracijoje laikyti geležinkelius ES svarbiu tvaraus judumo veiksniu keleiviniame ir krovininiame transporte; |
| --- | --- |

—

atsižvelgiant į valstybių narių ministrų įsipareigojimus, nurodytus Graco deklaracijoje laikyti geležinkelius ES svarbiu tvaraus judumo veiksniu keleiviniame ir krovininiame transporte;

| — | toliau remti geležinkelių tinklo elektrifikavimą ir modernizavimą; |
| --- | --- |

—

toliau remti geležinkelių tinklo elektrifikavimą ir modernizavimą;

| — | remti perėjimą prie geležinkelio naudojimo, visų pirma keleivių vežimą geležinkeliu vietinio eismo ir regioniniame transporte, taip pat kelionėms atstumais iki 1 000 km, taip pat įgyvendinti krovinių vežimo geležinkeliais paramos ir finansavimo sistemas, kad jo dalį visoje ES transporto sistemoje būtų galima padidinti nuo dabartinių 17 % iki mažiausiai 30 % 2030 m.; |
| --- | --- |

—

remti perėjimą prie geležinkelio naudojimo, visų pirma keleivių vežimą geležinkeliu vietinio eismo ir regioniniame transporte, taip pat kelionėms atstumais iki 1 000 km, taip pat įgyvendinti krovinių vežimo geležinkeliais paramos ir finansavimo sistemas, kad jo dalį visoje ES transporto sistemoje būtų galima padidinti nuo dabartinių 17 % iki mažiausiai 30 % 2030 m.;

| — | įvertinti pagal programą „Shift2Rail“ atliktą darbą ir padidinti paramą moksliniams tyrimams, technologinei plėtrai ir inovacijoms geležinkelių sektoriuje, be kita ko, vykdant tolesnius veiksmus pagal programą „Europos horizontas“; |
| --- | --- |

—

įvertinti pagal programą „Shift2Rail“ atliktą darbą ir padidinti paramą moksliniams tyrimams, technologinei plėtrai ir inovacijoms geležinkelių sektoriuje, be kita ko, vykdant tolesnius veiksmus pagal programą „Europos horizontas“;

ES transporto politikos tikslų įgyvendinimas

ES transporto politikos tikslų įgyvendinimas

| 22. | mano, kad Europos Sąjungos TEN-T politika yra svarbi daugiarūšio transporto projektų koordinavimo Sąjungoje (ir trečiosiose šalyse) priemonė, padedanti plėtoti tarpvalstybinę ir regioninę infrastruktūrą; |
| --- | --- |

22.

mano, kad Europos Sąjungos TEN-T politika yra svarbi daugiarūšio transporto projektų koordinavimo Sąjungoje (ir trečiosiose šalyse) priemonė, padedanti plėtoti tarpvalstybinę ir regioninę infrastruktūrą;

| 23. | vis dėlto atkreipia dėmesį į nepakankamą investicijų į pagrindinius tinklus ir TEN-T visuotinį tinklą papildomumą ir mano, kad svarbu užtikrinti pakankamą finansavimą ir visuotiniam tinklui; |
| --- | --- |

23.

vis dėlto atkreipia dėmesį į nepakankamą investicijų į pagrindinius tinklus ir TEN-T visuotinį tinklą papildomumą ir mano, kad svarbu užtikrinti pakankamą finansavimą ir visuotiniam tinklui;

| 24. | pabrėžia, kad vykdant transporto politiką daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama ne tik naujų geležinkelio linijų tinklų kūrimo projektams, bet ir dabartinės geležinkelių infrastruktūros modernizavimui ir veiklos rezultatų gerinimui; šio proceso metu pirmenybė turėtų būti teikiama perėjimui prie geležinkelių pagal veiksmingumo klimatui požiūrį ir vengiant dėl priemonių atsirandančio kelių eismo spūsčių poveikio; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia, kad vykdant transporto politiką daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama ne tik naujų geležinkelio linijų tinklų kūrimo projektams, bet ir dabartinės geležinkelių infrastruktūros modernizavimui ir veiklos rezultatų gerinimui; šio proceso metu pirmenybė turėtų būti teikiama perėjimui prie geležinkelių pagal veiksmingumo klimatui požiūrį ir vengiant dėl priemonių atsirandančio kelių eismo spūsčių poveikio;

| 25. | ragina visapusiškai remti esmines viešąsias investicijas į geležinkelių infrastruktūrą ir išnaudoti geležinkelių potencialą ir jų vaidmenį atgaivinant Europos ekonomiką po COVID 19 krizės; |
| --- | --- |

25.

ragina visapusiškai remti esmines viešąsias investicijas į geležinkelių infrastruktūrą ir išnaudoti geležinkelių potencialą ir jų vaidmenį atgaivinant Europos ekonomiką po COVID 19 krizės;

| 26. | atkreipia dėmesį į tai, kad miestų geležinkelio jungtys nėra pakankamai integruotos į TEN-T tinklą ir kad reikia tobulinti geležinkelio „paskutinės mylios“ infrastruktūrą; rekomenduoja rengiant tvaraus transporto planus ir strategijas skirti geležinkeliams daugiausia dėmesio sistemose, integruojančiose įvairias regioninio ir miesto transporto rūšis; |
| --- | --- |

26.

atkreipia dėmesį į tai, kad miestų geležinkelio jungtys nėra pakankamai integruotos į TEN-T tinklą ir kad reikia tobulinti geležinkelio „paskutinės mylios“ infrastruktūrą; rekomenduoja rengiant tvaraus transporto planus ir strategijas skirti geležinkeliams daugiausia dėmesio sistemose, integruojančiose įvairias regioninio ir miesto transporto rūšis;

| 27. | ragina didesnę svarbą teikti geležinkelio stotims kaip veiksmingoms daugiarūšėms sąsajoms miesto ir priemiesčio judumo sistemose, sujungiant geležinkelių sistemas su kitomis transporto rūšimis ir bendro naudojimosi miesto sistemomis (pavyzdžiui, dviračių) ir integruojant į jas; |
| --- | --- |

27.

ragina didesnę svarbą teikti geležinkelio stotims kaip veiksmingoms daugiarūšėms sąsajoms miesto ir priemiesčio judumo sistemose, sujungiant geležinkelių sistemas su kitomis transporto rūšimis ir bendro naudojimosi miesto sistemomis (pavyzdžiui, dviračių) ir integruojant į jas;

| 28. | atkreipia dėmesį į būtinybę užtikrinti tinkamą keleivių, įskaitant riboto judumo keleivius, apsaugos lygį. Atsižvelgiant į tai, būsimuose teisėkūros sprendimuose būtina įtvirtinti tam tikras teises ir pareigas, kurios leistų sektoriui vykdyti savo įsipareigojimus; |
| --- | --- |

28.

atkreipia dėmesį į būtinybę užtikrinti tinkamą keleivių, įskaitant riboto judumo keleivius, apsaugos lygį. Atsižvelgiant į tai, būsimuose teisėkūros sprendimuose būtina įtvirtinti tam tikras teises ir pareigas, kurios leistų sektoriui vykdyti savo įsipareigojimus;

| 29. | be to, ragina ES institucijas tobulinant ar plėtojant geležinkelių infrastruktūrą laikytis platesnio požiūrio į paramą antriniams geležinkelių tinklams ir į jų plėtrą, taip pat į papildomai reikalingą įvairiarūšio vežimo infrastruktūrą (pvz., terminalus) ir atitinkamai pritaikyti ar išplėsti paramos priemones; |
| --- | --- |

29.

be to, ragina ES institucijas tobulinant ar plėtojant geležinkelių infrastruktūrą laikytis platesnio požiūrio į paramą antriniams geležinkelių tinklams ir į jų plėtrą, taip pat į papildomai reikalingą įvairiarūšio vežimo infrastruktūrą (pvz., terminalus) ir atitinkamai pritaikyti ar išplėsti paramos priemones;

Investicijų ir finansavimo poreikiai bei geležinkelių transporto konkurencingumo didinimas

Investicijų ir finansavimo poreikiai bei geležinkelių transporto konkurencingumo didinimas

| 30. | atkreipia dėmesį į didelius investicijų poreikius geležinkelių sektoriuje, ypač regionų lygmeniu. Siekiant išlaikyti konkurencingumą, geležinkelių sektorius turi turėti galimybę gauti ES finansavimą, kad galėtų finansuoti infrastruktūros projektus, investicijas į riedmenis, inovacijas, skaitmeninimą ir veiksmus, susijusius su terorizmo grėsmėmis, visų pirma sanglaudos šalyse, turinčiose mažiau išsivysčiusį geležinkelių paslaugų sektorių; |
| --- | --- |

30.

atkreipia dėmesį į didelius investicijų poreikius geležinkelių sektoriuje, ypač regionų lygmeniu. Siekiant išlaikyti konkurencingumą, geležinkelių sektorius turi turėti galimybę gauti ES finansavimą, kad galėtų finansuoti infrastruktūros projektus, investicijas į riedmenis, inovacijas, skaitmeninimą ir veiksmus, susijusius su terorizmo grėsmėmis, visų pirma sanglaudos šalyse, turinčiose mažiau išsivysčiusį geležinkelių paslaugų sektorių;

| 31. | ragina 2021–2027 m. ES biudžete, taip pat valstybių narių biudžetuose numatyti pakankamai lėšų investicijoms į geležinkelius; pažymi, kad Vidurio ir Rytų Europos šalys susiduria su pasenusių geležinkelio riedmenų ar jų nebuvimo apskritai problemomis. Investicijos yra labai svarbios norint didinti geležinkelių konkurencingumą; |
| --- | --- |

31.

ragina 2021–2027 m. ES biudžete, taip pat valstybių narių biudžetuose numatyti pakankamai lėšų investicijoms į geležinkelius; pažymi, kad Vidurio ir Rytų Europos šalys susiduria su pasenusių geležinkelio riedmenų ar jų nebuvimo apskritai problemomis. Investicijos yra labai svarbios norint didinti geležinkelių konkurencingumą;

| 32. | atsižvelgdamas į geležinkelių sektoriaus patiriamus finansinius iššūkius ir jo plataus užmojo plėtros tikslus, Komitetas ragina nustatyti lankstesnes sanglaudos taisykles, kad būtų galima iš esmės padidinti finansavimą geležinkelių investicijoms remti pagal ERPF ir Sanglaudos fondą. Taip pat ragina padidinti Europos infrastruktūros tinklų priemonės biudžetą siekiant prisidėti prie Europos transporto sistemos ekologinės pertvarkos; |
| --- | --- |

32.

atsižvelgdamas į geležinkelių sektoriaus patiriamus finansinius iššūkius ir jo plataus užmojo plėtros tikslus, Komitetas ragina nustatyti lankstesnes sanglaudos taisykles, kad būtų galima iš esmės padidinti finansavimą geležinkelių investicijoms remti pagal ERPF ir Sanglaudos fondą. Taip pat ragina padidinti Europos infrastruktūros tinklų priemonės biudžetą siekiant prisidėti prie Europos transporto sistemos ekologinės pertvarkos;

| 33. | rekomenduoja apsvarstyti ilgalaikį ES tvaraus transporto finansavimo mechanizmą, iš dalies finansuojamą iš mažiau aplinką tausojančių transporto rūšių, laikantis principo „teršėjas moka“; |
| --- | --- |

33.

rekomenduoja apsvarstyti ilgalaikį ES tvaraus transporto finansavimo mechanizmą, iš dalies finansuojamą iš mažiau aplinką tausojančių transporto rūšių, laikantis principo „teršėjas moka“;

| 34. | mano, kad pagrindine ES investicijų į geležinkelius finansavimo forma turi išlikti dotacijos. Daugelis infrastruktūros projektų neuždirba pakankamai pajamų – jie paprastai padengia 10–20 % visų investicijų išlaidų. Tačiau kartu šie projektai teikia didelę socialinę ir ekonominę naudą; |
| --- | --- |

34.

mano, kad pagrindine ES investicijų į geležinkelius finansavimo forma turi išlikti dotacijos. Daugelis infrastruktūros projektų neuždirba pakankamai pajamų – jie paprastai padengia 10–20 % visų investicijų išlaidų. Tačiau kartu šie projektai teikia didelę socialinę ir ekonominę naudą;

| 35. | pabrėžia, kad svarbu investuoti į miesto geležinkelio terminalų ir regioninio geležinkelių transporto, kuris yra judumo kai kuriuose regionuose pagrindas, pajėgumų didinimą; geležinkelis padidina teritorinę ES sanglaudą ir kartu užkerta kelią su transportu susijusiai atskirčiai; |
| --- | --- |

35.

pabrėžia, kad svarbu investuoti į miesto geležinkelio terminalų ir regioninio geležinkelių transporto, kuris yra judumo kai kuriuose regionuose pagrindas, pajėgumų didinimą; geležinkelis padidina teritorinę ES sanglaudą ir kartu užkerta kelią su transportu susijusiai atskirčiai;

| 36. | pabrėžia, kad svarbu įgyvendinti projektus, kuriais skatinamas judumas be sienų, kuris būtų prieinamas visiems naudotojams, įskaitant vyresnio amžiaus asmenis, riboto judumo asmenis ir neįgaliuosius; |
| --- | --- |

36.

pabrėžia, kad svarbu įgyvendinti projektus, kuriais skatinamas judumas be sienų, kuris būtų prieinamas visiems naudotojams, įskaitant vyresnio amžiaus asmenis, riboto judumo asmenis ir neįgaliuosius;

| 37. | atkreipia dėmesį į tai, kad investicijos į geležinkelių skaitmeninimą ir automatizavimą yra būtinos, kad geležinkelių transportas taptų dar veiksmingesnis ir konkurencingesnis; |
| --- | --- |

37.

atkreipia dėmesį į tai, kad investicijos į geležinkelių skaitmeninimą ir automatizavimą yra būtinos, kad geležinkelių transportas taptų dar veiksmingesnis ir konkurencingesnis;

| 38. | pažymi, kad reikia bendrai finansuoti esamų inovacinių sprendimų, skirtų jungtims su skirtingo vėžės pločio šalimis gerinti, kaip antai, SUW 2000 automatinio vėžės pločio keitimo sistema, įgyvendinimą, siekiant pagerinti susisiekimą su trečiosiomis šalimis; |
| --- | --- |

38.

pažymi, kad reikia bendrai finansuoti esamų inovacinių sprendimų, skirtų jungtims su skirtingo vėžės pločio šalimis gerinti, kaip antai, SUW 2000 automatinio vėžės pločio keitimo sistema, įgyvendinimą, siekiant pagerinti susisiekimą su trečiosiomis šalimis;

C.   Regionų komiteto rekomendacijos dėl veiksmingų geležinkelių transporto skatinimo būdų Europos geležinkelių metais (2021 m.)

Regionų komiteto rekomendacijos dėl veiksmingų geležinkelių transporto skatinimo būdų Europos geležinkelių metais (2021 m.)

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

| 39. | ragina ES institucijas, valstybes nares ir regionų valdžios institucijas, atsižvelgiant į Europos geležinkelių metų tikslus, imtis priemonių siekiant skatinti geležinkelių transportą kaip aplinką tausojančią, naujovišką ir saugią transporto rūšį. Bendradarbiaudamos su geležinkelių sektoriumi ir jo organizacijomis jos gali organizuoti ir skelbti:






  — | iniciatyvas, parodas ir renginius, kuriais skatinamos politinės, ekonominės ir socialinės diskusijos siekiant pabrėžti geležinkelių transporto svarbą ES transporto ir ekonomikos sistemoje (inter alia, 2021 m. Tarptautinė geležinkelio pramonės paroda TRAKO Gdanske), |
| --- | --- | --- |

39.

ragina ES institucijas, valstybes nares ir regionų valdžios institucijas, atsižvelgiant į Europos geležinkelių metų tikslus, imtis priemonių siekiant skatinti geležinkelių transportą kaip aplinką tausojančią, naujovišką ir saugią transporto rūšį. Bendradarbiaudamos su geležinkelių sektoriumi ir jo organizacijomis jos gali organizuoti ir skelbti:

—

iniciatyvas, parodas ir renginius, kuriais skatinamos politinės, ekonominės ir socialinės diskusijos siekiant pabrėžti geležinkelių transporto svarbą ES transporto ir ekonomikos sistemoje (inter alia, 2021 m. Tarptautinė geležinkelio pramonės paroda TRAKO Gdanske),

inter alia

| — | informavimo ir švietimo kampanijas apie geležinkelių transporto vaidmenį ir ypatingą svarbą ir iniciatyvas, skatinančias visuomenę prisidėti prie tvaraus transporto tikslo įgyvendinimo, |
| --- | --- |

—

informavimo ir švietimo kampanijas apie geležinkelių transporto vaidmenį ir ypatingą svarbą ir iniciatyvas, skatinančias visuomenę prisidėti prie tvaraus transporto tikslo įgyvendinimo,

| — | regionų ir vietos valdžios institucijų, geležinkelio įmonių ir ES institucijų atstovų keitimąsi patirtimi ir geriausios praktikos pavyzdžiais siekiant skatinti geležinkelių transportą; |
| --- | --- |

—

regionų ir vietos valdžios institucijų, geležinkelio įmonių ir ES institucijų atstovų keitimąsi patirtimi ir geriausios praktikos pavyzdžiais siekiant skatinti geležinkelių transportą;

| 40. | RK yra įsipareigojęs didinti geležinkelių indėlį ir vaidmenį viešajame transporte bei gerinti jo įvaizdį ekonominiu ir socialiniu požiūriu. Dėl didėjančio kartų atotrūkio ir su geležinkeliais susijusių profesijų pokyčių reikia ne tik skatinti poveikio klimatui neutralizavimą geležinkelių sektoriuje, bet ir didinti bei pabrėžti darbo šiame sektoriuje patrauklumą. Todėl RK visų pirma:






  — | ragina nacionalines ir regionų valdžios institucijas skatinti profesinį mokymą geležinkelių srityje ir universitetuose kurti rinkos poreikius atitinkančias disciplinas ar studijų kursus, ypač inžinerijos, automatikos, signalizacijos ir kitose specializuotose srityse, |
| --- | --- | --- |

40.

RK yra įsipareigojęs didinti geležinkelių indėlį ir vaidmenį viešajame transporte bei gerinti jo įvaizdį ekonominiu ir socialiniu požiūriu. Dėl didėjančio kartų atotrūkio ir su geležinkeliais susijusių profesijų pokyčių reikia ne tik skatinti poveikio klimatui neutralizavimą geležinkelių sektoriuje, bet ir didinti bei pabrėžti darbo šiame sektoriuje patrauklumą. Todėl RK visų pirma:

—

ragina nacionalines ir regionų valdžios institucijas skatinti profesinį mokymą geležinkelių srityje ir universitetuose kurti rinkos poreikius atitinkančias disciplinas ar studijų kursus, ypač inžinerijos, automatikos, signalizacijos ir kitose specializuotose srityse,

| — | skatina geležinkelio įmones rengti papildomus mokymus, siekiant didinti darbo geležinkelio sektoriuje patrauklumą, |
| --- | --- |

—

skatina geležinkelio įmones rengti papildomus mokymus, siekiant didinti darbo geležinkelio sektoriuje patrauklumą,

| — | rekomenduoja geležinkelio įmonėms ir mokymo įstaigoms, regionų ir valstybių narių valdžios institucijoms padedant, rengti konkursus studentams, norintiems pasitikrinti savo žinias apie geležinkelius, |
| --- | --- |

—

rekomenduoja geležinkelio įmonėms ir mokymo įstaigoms, regionų ir valstybių narių valdžios institucijoms padedant, rengti konkursus studentams, norintiems pasitikrinti savo žinias apie geležinkelius,

| — | ragina Europos Komisiją išlaikyti ir išplėsti programą #DiscoverEU. RK taip pat siūlo pradėti įgyvendinti bendrą iniciatyvą, pagal kurią ši programa būtų susieta su geležinkelių sektoriumi. Jos tikslas turėtų būti jaunimo keliones „Interrail“ susieti su Europos miestuose ir regionuose vykstančių renginių programa daugiausiai dėmesio skiriant vietos geležinkelių stotims kaip kultūros nešėjoms ir (arba) techninio pobūdžio apsilankymams, kad jaunimas daugiau sužinotų apie geležinkelius;, |
| --- | --- |

—

ragina Europos Komisiją išlaikyti ir išplėsti programą #DiscoverEU. RK taip pat siūlo pradėti įgyvendinti bendrą iniciatyvą, pagal kurią ši programa būtų susieta su geležinkelių sektoriumi. Jos tikslas turėtų būti jaunimo keliones „Interrail“ susieti su Europos miestuose ir regionuose vykstančių renginių programa daugiausiai dėmesio skiriant vietos geležinkelių stotims kaip kultūros nešėjoms ir (arba) techninio pobūdžio apsilankymams, kad jaunimas daugiau sužinotų apie geležinkelius;,

| — | palankiai vertina geležinkelių sektoriaus dalyvavimą 2021 m. Tarptautiniame meno festivalyje Europalia, kurio tema bus geležinkelių įtaka menui ir geležinkelių kaip pokyčių katalizatoriaus svarba; |
| --- | --- |

—

palankiai vertina geležinkelių sektoriaus dalyvavimą 2021 m. Tarptautiniame meno festivalyje Europalia, kurio tema bus geležinkelių įtaka menui ir geležinkelių kaip pokyčių katalizatoriaus svarba;

| 41. | mano, kad Europos ir nacionaliniu lygmenimis būtina remti geležinkelių transportą, taip pat atsižvelgiant į iššūkius, su kuriais susiduria šis sektorius. Todėl RK:






  — | ragina geležinkelių sektorių labiau prisidėti prie tvaraus turizmo kuriant naujas geležinkelio linijas ir atkuriant tas linijas, kurių eksploatavimas jau nutrauktas, |
| --- | --- | --- |

41.

mano, kad Europos ir nacionaliniu lygmenimis būtina remti geležinkelių transportą, taip pat atsižvelgiant į iššūkius, su kuriais susiduria šis sektorius. Todėl RK:

—

ragina geležinkelių sektorių labiau prisidėti prie tvaraus turizmo kuriant naujas geležinkelio linijas ir atkuriant tas linijas, kurių eksploatavimas jau nutrauktas,

| — | ragina geležinkelių sektorių ir valstybes nares didinti naktinių traukinių ir automobilius gabenančių vagonų pasiūlą, |
| --- | --- |

—

ragina geležinkelių sektorių ir valstybes nares didinti naktinių traukinių ir automobilius gabenančių vagonų pasiūlą,

| — | ragina Europos Komisiją sukurti nuoseklų Europos greitųjų geležinkelių tinklą kaip alternatyvą arba papildomą sprendimą oro ir privačiam transportui, nemažinant regioninės ir prekinių traukinių infrastruktūros plėtros, |
| --- | --- |

—

ragina Europos Komisiją sukurti nuoseklų Europos greitųjų geležinkelių tinklą kaip alternatyvą arba papildomą sprendimą oro ir privačiam transportui, nemažinant regioninės ir prekinių traukinių infrastruktūros plėtros,

| — | ragina geležinkelių sektorių nuolat skatinti skaitmeninimą ir gerinti savo paslaugų prieinamumą kuriant bilietų pardavimo taikomąsias programas ir platformas arba sukuriant bendrą Europos traukinių bilietų pardavimo sistemą, |
| --- | --- |

—

ragina geležinkelių sektorių nuolat skatinti skaitmeninimą ir gerinti savo paslaugų prieinamumą kuriant bilietų pardavimo taikomąsias programas ir platformas arba sukuriant bendrą Europos traukinių bilietų pardavimo sistemą,

| — | remia geležinkelių sektoriaus ir valstybių narių pastangas skatinti tarptautinio transporto sąveikumą, |
| --- | --- |

—

remia geležinkelių sektoriaus ir valstybių narių pastangas skatinti tarptautinio transporto sąveikumą,

| — | ragina valstybes nares skatinti ir finansuoti krovinių vežimo ne keliais, o geležinkeliais programas, rengiant tokius naujus projektus kaip Lenkijoje įgyvendinama programa „Tiry na Tory“ (5) (sunkvežimiai ant bėgių) ir dalytis geriausia patirtimi, susijusia su perėjimu prie kitų transporto rūšių, |
| --- | --- |

—

ragina valstybes nares skatinti ir finansuoti krovinių vežimo ne keliais, o geležinkeliais programas, rengiant tokius naujus projektus kaip Lenkijoje įgyvendinama programa „Tiry na Tory“ (5) (sunkvežimiai ant bėgių) ir dalytis geriausia patirtimi, susijusia su perėjimu prie kitų transporto rūšių,

5

| — | ragina regionų valdžios institucijas ir valstybes nares parengti ilgalaikius transporto planus, kuriuose geležinkelių transportui tektų pagrindinis vaidmuo, ir pažymi, kad geležinkeliai turi būti skatinami kaip pagrindinis elementas sprendžiant su transportu susijusios atskirties periferiniuose ir (arba) mažiau išsivysčiusiuose regionuose problemas. Regionuose, kuriuose nėra geležinkelių, pavyzdžiui, atokiausiuose regionuose, RK rekomenduoja ieškoti kitų, jų realią padėtį atitinkančių judumo sprendimų, |
| --- | --- |

—

ragina regionų valdžios institucijas ir valstybes nares parengti ilgalaikius transporto planus, kuriuose geležinkelių transportui tektų pagrindinis vaidmuo, ir pažymi, kad geležinkeliai turi būti skatinami kaip pagrindinis elementas sprendžiant su transportu susijusios atskirties periferiniuose ir (arba) mažiau išsivysčiusiuose regionuose problemas. Regionuose, kuriuose nėra geležinkelių, pavyzdžiui, atokiausiuose regionuose, RK rekomenduoja ieškoti kitų, jų realią padėtį atitinkančių judumo sprendimų,

| — | ragina regionų valdžios institucijas remti išlikusius geležinkelių istoriją menančius paminklus, muziejus ir istorinius garvežius kaip savo regionų kultūros paveldą, |
| --- | --- |

—

ragina regionų valdžios institucijas remti išlikusius geležinkelių istoriją menančius paminklus, muziejus ir istorinius garvežius kaip savo regionų kultūros paveldą,

| — | rekomenduoja vietos valdžios institucijoms, bendradarbiaujant su geležinkelio įmonėmis, skatinti ir įgyvendinti nuoseklius transporto „nuo durų iki durų“ sprendimus, atsižvelgiant į bendro vartojimo ekonomikos projektus, pavyzdžiui, dalijimosi dviračiais projektus; |
| --- | --- |

—

rekomenduoja vietos valdžios institucijoms, bendradarbiaujant su geležinkelio įmonėmis, skatinti ir įgyvendinti nuoseklius transporto „nuo durų iki durų“ sprendimus, atsižvelgiant į bendro vartojimo ekonomikos projektus, pavyzdžiui, dalijimosi dviračiais projektus;

| — | rekomenduoja regionams ir geležinkeliams pradėti vykdyti išsamias bendras skatinimo kampanijas, pasitelkiant įvairias žiniasklaidos priemones ir informacijos kanalus, taip pat pabrėžti geležinkelio stočių ir geležinkelio transporto priemonių kaip kultūros nešėjų vaidmenį, nes tai padės užmegzti ir plėtoti ryšius su keleiviais ir ugdyti visuomenės supratimą, kad geležinkeliai gali svariai prisidėti prie kovos su klimato kaita, |
| --- | --- |

—

rekomenduoja regionams ir geležinkeliams pradėti vykdyti išsamias bendras skatinimo kampanijas, pasitelkiant įvairias žiniasklaidos priemones ir informacijos kanalus, taip pat pabrėžti geležinkelio stočių ir geležinkelio transporto priemonių kaip kultūros nešėjų vaidmenį, nes tai padės užmegzti ir plėtoti ryšius su keleiviais ir ugdyti visuomenės supratimą, kad geležinkeliai gali svariai prisidėti prie kovos su klimato kaita,

| — | ragina valstybes nares ir regionų valdžios institucijas remti investicijas į įvairiarūšio transporto terminalų statybą maršrutų atkarpose ir pasienyje su trečiosiomis šalimis, modernizuoti ir prižiūrėti geležinkelio stotis ir stoteles, įskaitant privažiuojamuosius kelius, ženklinti ir (arba) įrengti automobilių stovėjimo vietas žmonėms, vykstantiems į geležinkelio stotį automobiliais; |
| --- | --- |

—

ragina valstybes nares ir regionų valdžios institucijas remti investicijas į įvairiarūšio transporto terminalų statybą maršrutų atkarpose ir pasienyje su trečiosiomis šalimis, modernizuoti ir prižiūrėti geležinkelio stotis ir stoteles, įskaitant privažiuojamuosius kelius, ženklinti ir (arba) įrengti automobilių stovėjimo vietas žmonėms, vykstantiems į geležinkelio stotį automobiliais;

| 42. | primena, kad reikia skatinti daugiarūšio transporto iniciatyvas integruojant geležinkelius į kitas bendro naudojimo transporto rūšis (dalijimąsi automobiliu, dalijimąsi dviračiais); |
| --- | --- |

42.

primena, kad reikia skatinti daugiarūšio transporto iniciatyvas integruojant geležinkelius į kitas bendro naudojimo transporto rūšis (dalijimąsi automobiliu, dalijimąsi dviračiais);

| 43. | pabrėžia, kad reikia regioninių ir nacionalinių investicijų į istorinių geležinkelio stočių modernizavimą, kurias pertvarkant kartu turėtų būti mažinamas neigiamas poveikis aplinkai, taip pat į naujai pastatytas naujoviškas geležinkelio stotis, kuriose atsižvelgiama į aplinkos apsaugos reikalavimus, ypač susijusius su atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimu; |
| --- | --- |

43.

pabrėžia, kad reikia regioninių ir nacionalinių investicijų į istorinių geležinkelio stočių modernizavimą, kurias pertvarkant kartu turėtų būti mažinamas neigiamas poveikis aplinkai, taip pat į naujai pastatytas naujoviškas geležinkelio stotis, kuriose atsižvelgiama į aplinkos apsaugos reikalavimus, ypač susijusius su atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimu;

| 44. | rekomenduoja padidinti biudžetą nuo 8 mln. EUR, kaip siūlė Komisija (COM (2020) 78), iki 12 mln. EUR. |
| --- | --- |

44.

rekomenduoja padidinti biudžetą nuo 8 mln. EUR, kaip siūlė Komisija (COM (2020) 78), iki 12 mln. EUR.

2020 m. spalio 14 d., Briuselis

Europos regionų komiteto pirmininkas

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  2018 m. sausio/vasario mėn. greitoji „Eurobarometro“ apklausa Nr. 463 dėl europiečių pasitenkinimo geležinkelių paslaugomis.

1

(2)  OL L 348, 2013 12 20, p. 1.

2

(3)  2015/2347(INI)

3

2015/2347(INI)

(4)  OL L 347, 2006 12 11, p. 1.

4

(5)  https://tirynatory.pl/

5

---

| 2020 12 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 440/191 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 440/191

---

Europos regionų komiteto nuomonė „REACT-ES dokumentų rinkinys“

(2020/C 440/26)

| Pagrindinis pranešėjas | Mieczysław STRUK (PL/EPP), Pamario vaivadijos maršalka |
| --- | --- |
| Pamatiniai dokumentai: | COM(2020) 451 final

  COM(2020) 450 final

  COM(2020) 452 final

  COM(2020) 447 final |

Pagrindinis pranešėjas

Mieczysław STRUK (PL/EPP), Pamario vaivadijos maršalka

Pamatiniai dokumentai:

COM(2020) 451 final

COM(2020) 450 final

COM(2020) 452 final

COM(2020) 447 final

I.   SIŪLOMI PAKEITIMAI

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl išskirtinių papildomų išteklių ir įgyvendinimo taisyklių pagal investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslą, siekiant suteikti paramą COVID-19 pandemijos sukeltai krizei įveikti skirtiems veiksmams skatinti ir pasirengti žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui (REACT-ES), iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1303/2013

COM(2020) 451 final

1 pakeitimas

COM(2020) 451 final, 1 dalis

Teisės akto pavadinimas

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl išskirtinių papildomų išteklių ir įgyvendinimo taisyklių pagal investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslą, siekiant suteikti paramą COVID-19 pandemijos sukeltai krizei įveikti skirtiems veiksmams skatinti ir pasirengti žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui (REACT-ES), iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1303/2013 | Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl išskirtinių papildomų išteklių ir įgyvendinimo taisyklių pagal investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslą
  ir Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą
  , siekiant suteikti paramą COVID-19 pandemijos sukeltai krizei įveikti skirtiems veiksmams skatinti ir pasirengti žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui (REACT-ES), iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1303/2013 |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl išskirtinių papildomų išteklių ir įgyvendinimo taisyklių pagal investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslą, siekiant suteikti paramą COVID-19 pandemijos sukeltai krizei įveikti skirtiems veiksmams skatinti ir pasirengti žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui (REACT-ES), iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1303/2013

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl išskirtinių papildomų išteklių ir įgyvendinimo taisyklių pagal investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslą
  ir Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą
  , siekiant suteikti paramą COVID-19 pandemijos sukeltai krizei įveikti skirtiems veiksmams skatinti ir pasirengti žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui (REACT-ES), iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1303/2013

Paaiškinimas

COVID-19 pandemija ir kai kurių valstybių narių vienašališkas savo sienų uždarymas padarė didžiulę žalą pasienio regionams, todėl šią problemą reikia tinkamai spręsti.

2 pakeitimas

COM(2020) 451 final, 1 dalis

1 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| valstybes nares paveikė beprecedentė krizė, kilusi dėl COVID-19 pandemijos sukeltų padarinių. Krizė stabdo augimą valstybėse narėse, o tai savo ruožtu dar labiau didina likvidumo trūkumą dėl staiga labai išaugusių viešųjų investicijų į sveikatos priežiūros sistemas ir kitus ekonomikos sektorius poreikio. Dėl to susidarė išskirtinė padėtis, kuriai spręsti būtinos specialios priemonės; | valstybes nares paveikė beprecedentė krizė, kilusi dėl COVID-19 pandemijos sukeltų padarinių. Krizė
  padidino skurdo riziką ir pagilino socialinius skirtumus ES
  , stabdo augimą valstybėse narėse, o tai savo ruožtu dar labiau didina likvidumo trūkumą dėl staiga labai išaugusių viešųjų investicijų į sveikatos priežiūros sistemas ir kitus ekonomikos sektorius poreikio. Dėl to susidarė išskirtinė padėtis, kuriai spręsti būtinos specialios priemonės; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

valstybes nares paveikė beprecedentė krizė, kilusi dėl COVID-19 pandemijos sukeltų padarinių. Krizė stabdo augimą valstybėse narėse, o tai savo ruožtu dar labiau didina likvidumo trūkumą dėl staiga labai išaugusių viešųjų investicijų į sveikatos priežiūros sistemas ir kitus ekonomikos sektorius poreikio. Dėl to susidarė išskirtinė padėtis, kuriai spręsti būtinos specialios priemonės;

valstybes nares paveikė beprecedentė krizė, kilusi dėl COVID-19 pandemijos sukeltų padarinių. Krizė
  padidino skurdo riziką ir pagilino socialinius skirtumus ES
  , stabdo augimą valstybėse narėse, o tai savo ruožtu dar labiau didina likvidumo trūkumą dėl staiga labai išaugusių viešųjų investicijų į sveikatos priežiūros sistemas ir kitus ekonomikos sektorius poreikio. Dėl to susidarė išskirtinė padėtis, kuriai spręsti būtinos specialios priemonės;

3 pakeitimas

COM(2020) 451 final, 1 dalis

4 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| remiantis reglamentu [Europos ekonomikos gaivinimo priemonė] ir neviršijant pagal jį skirtų išteklių, Europos struktūrinių ir investicijų fondų finansuojamos gaivinimo ir atsparumo priemonės turėtų būti įgyvendinamos siekiant reaguoti į beprecedentį COVID-19 krizės poveikį.
  Tokie papildomi ištekliai turėtų būti naudojami taip, kad būtų užtikrintas Reglamente [ERI] numatytų terminų laikymasis.
  Be to papildomais ištekliais ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai turėtų būti galima pasinaudoti patikslinus 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą; | remiantis reglamentu [Europos ekonomikos gaivinimo priemonė] ir neviršijant pagal jį skirtų išteklių, Europos struktūrinių ir investicijų fondų finansuojamos gaivinimo ir atsparumo priemonės turėtų būti įgyvendinamos siekiant reaguoti į beprecedentį COVID-19 krizės poveikį. Be to papildomais ištekliais ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai turėtų būti galima pasinaudoti patikslinus 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

remiantis reglamentu [Europos ekonomikos gaivinimo priemonė] ir neviršijant pagal jį skirtų išteklių, Europos struktūrinių ir investicijų fondų finansuojamos gaivinimo ir atsparumo priemonės turėtų būti įgyvendinamos siekiant reaguoti į beprecedentį COVID-19 krizės poveikį.
  Tokie papildomi ištekliai turėtų būti naudojami taip, kad būtų užtikrintas Reglamente [ERI] numatytų terminų laikymasis.
  Be to papildomais ištekliais ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai turėtų būti galima pasinaudoti patikslinus 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą;

remiantis reglamentu [Europos ekonomikos gaivinimo priemonė] ir neviršijant pagal jį skirtų išteklių, Europos struktūrinių ir investicijų fondų finansuojamos gaivinimo ir atsparumo priemonės turėtų būti įgyvendinamos siekiant reaguoti į beprecedentį COVID-19 krizės poveikį. Be to papildomais ištekliais ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai turėtų būti galima pasinaudoti patikslinus 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą;

Paaiškinimas

Reikėtų suteikti daugiau lankstumo.

4 pakeitimas

COM(2020) 451 final, 1 dalis

5 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| papildoma išskirtinė 58 272 800 000 EUR suma (dabartinėmis kainomis) biudžetiniams įsipareigojimams iš struktūrinių fondų pagal investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslą 2020 m., 2021 m. ir 2022 m. turėtų būti skirta paremti labiausiai nukentėjusių valstybių narių ir regionų veiksmams, skirtiems COVID-19 pandemijos sukeltai krizei įveikti ar pasirengti žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui, siekiant, kad ištekliai per esamas veiksmų programas greitai pasiektų realiąją ekonomiką. 2020 m. ištekliai grindžiami padidėjusiomis lėšomis, skirtomis ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai pagal 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą, o 2021 m. ir 2022 m. ištekliai skiriami iš Europos Sąjungos ekonomikos gaivinimo priemonės. Dalis papildomų išteklių turėtų būti skiriami Komisijos iniciatyva teikiamai techninei paramai. Komisija įgyvendinimo sprendimu turėtų nustatyti likusių papildomų išteklių pasiskirstymą kiekvienai valstybei narei, remdamasi paskirstymo būdais, pagrįstais naujausiais turimais objektyviais statistiniais duomenimis apie valstybių narių santykinę gerovę ir dabartinės krizės poveikio mastą jų ekonomikai ir visuomenei. Paskirstymo būdai turėtų apimti specialią papildomą sumą atokiausiems regionams dėl jų ekonomikos ir visuomenės ypatingo pažeidžiamumo. Tam, kad būtų atsižvelgta į kintantį krizės poveikio pobūdį, 2021 m. šį pasiskirstymą reikėtų patikslinti, kad taikant tą patį paskirstymo būdą ir naudojantis naujausiais 2021 m. spalio 19 d. turimais statistiniais duomenimis būtų paskirstyta 2022 m. papildomų išteklių dalis; | papildoma išskirtinė 58 272 800 000 EUR suma (dabartinėmis kainomis) biudžetiniams įsipareigojimams iš struktūrinių fondų pagal investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslą
  ir Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą
  2020 m., 2021 m. ir 2022 m.
  , taip pat, gavus valdymo institucijos prašymą bei valstybės narės pagrindimą, 2023 m. ir 2024 m.
  turėtų būti skirta paremti labiausiai nukentėjusių valstybių narių ir regionų veiksmams, skirtiems COVID-19 pandemijos sukeltai krizei įveikti ar pasirengti žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui, siekiant, kad ištekliai per esamas veiksmų programas greitai pasiektų realiąją ekonomiką. 2020 m. ištekliai grindžiami padidėjusiomis lėšomis, skirtomis ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai pagal 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą, o 2021 m. ir 2022 m.
  , ir, kai taikytina, 2023 m. ir 2024 m.,
  ištekliai skiriami iš Europos Sąjungos ekonomikos gaivinimo priemonės. Dalis papildomų išteklių turėtų būti skiriami Komisijos iniciatyva teikiamai techninei paramai. Komisija įgyvendinimo sprendimu turėtų nustatyti likusių papildomų išteklių pasiskirstymą kiekvienai valstybei narei, remdamasi paskirstymo būdais, pagrįstais naujausiais turimais objektyviais statistiniais duomenimis apie valstybių narių santykinę gerovę ir dabartinės krizės poveikio mastą jų ekonomikai ir visuomenei. Paskirstymo būdai turėtų apimti specialią papildomą sumą atokiausiems regionams dėl jų ekonomikos ir visuomenės ypatingo pažeidžiamumo. Tam, kad būtų atsižvelgta į kintantį krizės poveikio pobūdį, 2021 m. šį pasiskirstymą reikėtų patikslinti, kad taikant tą patį paskirstymo būdą ir naudojantis naujausiais 2021 m. spalio 19 d. turimais statistiniais duomenimis būtų paskirstyta 2022 m. papildomų išteklių dalis
  ir, jei reikia, 2023 m. ir 2024 m. dalys
  ; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

papildoma išskirtinė 58 272 800 000 EUR suma (dabartinėmis kainomis) biudžetiniams įsipareigojimams iš struktūrinių fondų pagal investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslą 2020 m., 2021 m. ir 2022 m. turėtų būti skirta paremti labiausiai nukentėjusių valstybių narių ir regionų veiksmams, skirtiems COVID-19 pandemijos sukeltai krizei įveikti ar pasirengti žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui, siekiant, kad ištekliai per esamas veiksmų programas greitai pasiektų realiąją ekonomiką. 2020 m. ištekliai grindžiami padidėjusiomis lėšomis, skirtomis ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai pagal 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą, o 2021 m. ir 2022 m. ištekliai skiriami iš Europos Sąjungos ekonomikos gaivinimo priemonės. Dalis papildomų išteklių turėtų būti skiriami Komisijos iniciatyva teikiamai techninei paramai. Komisija įgyvendinimo sprendimu turėtų nustatyti likusių papildomų išteklių pasiskirstymą kiekvienai valstybei narei, remdamasi paskirstymo būdais, pagrįstais naujausiais turimais objektyviais statistiniais duomenimis apie valstybių narių santykinę gerovę ir dabartinės krizės poveikio mastą jų ekonomikai ir visuomenei. Paskirstymo būdai turėtų apimti specialią papildomą sumą atokiausiems regionams dėl jų ekonomikos ir visuomenės ypatingo pažeidžiamumo. Tam, kad būtų atsižvelgta į kintantį krizės poveikio pobūdį, 2021 m. šį pasiskirstymą reikėtų patikslinti, kad taikant tą patį paskirstymo būdą ir naudojantis naujausiais 2021 m. spalio 19 d. turimais statistiniais duomenimis būtų paskirstyta 2022 m. papildomų išteklių dalis;

papildoma išskirtinė 58 272 800 000 EUR suma (dabartinėmis kainomis) biudžetiniams įsipareigojimams iš struktūrinių fondų pagal investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslą
  ir Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą
  2020 m., 2021 m. ir 2022 m.
  , taip pat, gavus valdymo institucijos prašymą bei valstybės narės pagrindimą, 2023 m. ir 2024 m.
  turėtų būti skirta paremti labiausiai nukentėjusių valstybių narių ir regionų veiksmams, skirtiems COVID-19 pandemijos sukeltai krizei įveikti ar pasirengti žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui, siekiant, kad ištekliai per esamas veiksmų programas greitai pasiektų realiąją ekonomiką. 2020 m. ištekliai grindžiami padidėjusiomis lėšomis, skirtomis ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai pagal 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą, o 2021 m. ir 2022 m.
  , ir, kai taikytina, 2023 m. ir 2024 m.,
  ištekliai skiriami iš Europos Sąjungos ekonomikos gaivinimo priemonės. Dalis papildomų išteklių turėtų būti skiriami Komisijos iniciatyva teikiamai techninei paramai. Komisija įgyvendinimo sprendimu turėtų nustatyti likusių papildomų išteklių pasiskirstymą kiekvienai valstybei narei, remdamasi paskirstymo būdais, pagrįstais naujausiais turimais objektyviais statistiniais duomenimis apie valstybių narių santykinę gerovę ir dabartinės krizės poveikio mastą jų ekonomikai ir visuomenei. Paskirstymo būdai turėtų apimti specialią papildomą sumą atokiausiems regionams dėl jų ekonomikos ir visuomenės ypatingo pažeidžiamumo. Tam, kad būtų atsižvelgta į kintantį krizės poveikio pobūdį, 2021 m. šį pasiskirstymą reikėtų patikslinti, kad taikant tą patį paskirstymo būdą ir naudojantis naujausiais 2021 m. spalio 19 d. turimais statistiniais duomenimis būtų paskirstyta 2022 m. papildomų išteklių dalis
  ir, jei reikia, 2023 m. ir 2024 m. dalys
  ;

Paaiškinimas

Valdymo institucijoms reikės daugiau laiko ir lankstumo, kad įgyvendintų naują tokios apimties programą.

5 pakeitimas

COM(2020) 451 final, 1 dalis

7 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| siekiant valstybėms narėms suteikti kuo daugiau lankstumo nustatant COVID-19 pandemijos sukeltai krizei įveikti skirtus veiksmus ar rengiantis žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui, asignavimus Komisija turėtų nustatyti valstybių narių lygmeniu. Be to, taip pat reikėtų numatyti galimybę naudoti bet kokius kitus papildomus išteklius pagalbai labiausiai skurstantiems asmenims paremti. Taip pat būtina nustatyti asignavimų techninei paramai valstybių narių iniciatyva viršutines ribas, kartu valstybėms narėms suteikiant kuo didžiausią lankstumą dėl asignavimų, susijusių su ERPF ar
  ESF
  remiamomis veiksmų programomis.
  Reikėtų paaiškinti, kad dėl papildomų išteklių nereikia laikytis nuostatos dėl mažiausios ESF dalies.
  Kadangi tikimasi, kad papildomi ištekliai bus greitai išleisti, su šiais papildomais ištekliais susiję įsipareigojimai turėtų būti panaikinami tik užbaigiant veiksmų programas; | siekiant valstybėms narėms suteikti kuo daugiau lankstumo nustatant COVID-19 pandemijos sukeltai krizei įveikti skirtus veiksmus ar rengiantis žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui, asignavimus Komisija turėtų nustatyti valstybių narių lygmeniu.
  Tačiau regionų ir vietos valdžios institucijos turėtų aktyviai dalyvauti rengiant ir įgyvendinant projektus užtikrinant tvirtą daugiapakopio valdymo metodą.
  Be to, taip pat reikėtų numatyti galimybę naudoti bet kokius kitus papildomus išteklius pagalbai labiausiai skurstantiems asmenims paremti. Taip pat būtina nustatyti asignavimų techninei paramai valstybių narių iniciatyva viršutines ribas, kartu valstybėms narėms suteikiant kuo didžiausią lankstumą dėl asignavimų, susijusių su ERPF ar ESF remiamomis veiksmų programomis. Kadangi tikimasi, kad papildomi ištekliai bus greitai išleisti, su šiais papildomais ištekliais susiję įsipareigojimai turėtų būti panaikinami tik užbaigiant veiksmų programas; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

siekiant valstybėms narėms suteikti kuo daugiau lankstumo nustatant COVID-19 pandemijos sukeltai krizei įveikti skirtus veiksmus ar rengiantis žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui, asignavimus Komisija turėtų nustatyti valstybių narių lygmeniu. Be to, taip pat reikėtų numatyti galimybę naudoti bet kokius kitus papildomus išteklius pagalbai labiausiai skurstantiems asmenims paremti. Taip pat būtina nustatyti asignavimų techninei paramai valstybių narių iniciatyva viršutines ribas, kartu valstybėms narėms suteikiant kuo didžiausią lankstumą dėl asignavimų, susijusių su ERPF ar
  ESF
  remiamomis veiksmų programomis.
  Reikėtų paaiškinti, kad dėl papildomų išteklių nereikia laikytis nuostatos dėl mažiausios ESF dalies.
  Kadangi tikimasi, kad papildomi ištekliai bus greitai išleisti, su šiais papildomais ištekliais susiję įsipareigojimai turėtų būti panaikinami tik užbaigiant veiksmų programas;

siekiant valstybėms narėms suteikti kuo daugiau lankstumo nustatant COVID-19 pandemijos sukeltai krizei įveikti skirtus veiksmus ar rengiantis žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui, asignavimus Komisija turėtų nustatyti valstybių narių lygmeniu.
  Tačiau regionų ir vietos valdžios institucijos turėtų aktyviai dalyvauti rengiant ir įgyvendinant projektus užtikrinant tvirtą daugiapakopio valdymo metodą.
  Be to, taip pat reikėtų numatyti galimybę naudoti bet kokius kitus papildomus išteklius pagalbai labiausiai skurstantiems asmenims paremti. Taip pat būtina nustatyti asignavimų techninei paramai valstybių narių iniciatyva viršutines ribas, kartu valstybėms narėms suteikiant kuo didžiausią lankstumą dėl asignavimų, susijusių su ERPF ar ESF remiamomis veiksmų programomis. Kadangi tikimasi, kad papildomi ištekliai bus greitai išleisti, su šiais papildomais ištekliais susiję įsipareigojimai turėtų būti panaikinami tik užbaigiant veiksmų programas;

Paaiškinimas

ESF neturėtų būti susilpnintas.

6 pakeitimas

COM(2020) 451 final, 1 dalis

14 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| tam, kad valstybės narės papildomus išteklius veiksmams, skirtiems COVID-19 pandemijos sukeltai krizei įveikti ir pasirengti ekonomikos žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam atsigavimui, galėtų panaudoti greitai dar šiuo programavimo laikotarpiu, pagrįstai galima valstybes nares išimtine tvarka atleisti nuo reikalavimo laikytis ex ante sąlygų bei veiklos lėšų rezervo ir veiklos rezultatų plano reikalavimų, nuo reikalavimų, susijusių su paramos telkimu pagal temas, taip pat nuo ribinių verčių tvariai miestų plėtrai gaunant finansavimą iš ERPF bei reikalavimų parengti komunikacijos strategiją, susijusią su papildomais ištekliais. Vis dėlto būtina nustatyti, kad valstybės narės iki 2024 m. gruodžio 31 d. atliktų bent vieną vertinimą ir įvertintų papildomų išteklių efektyvumą, veiksmingumą ir poveikį, taip pat tai, kaip jais prisidėta prie to, kad būtų įgyvendinti naujo specialaus teminio tikslo uždaviniai. Siekiant, kad Sąjungos lygmeniu būtų prieinama informacija, kurią būtų galima palyginti, valstybės narės skatinamos naudotis Komisijos pateiktais konkrečioms programoms skirtais rodikliais. Be to, valstybės narės ir vadovaujančiosios institucijos, atlikdamos savo pareigas, susijusias su informavimu, komunikavimu ir matomumu, turėtų padidinti Sąjungos nustatytų išskirtinių priemonių ir išteklių matomumą, visų pirma užtikrindamos, kad galimi paramos gavėjai, paramos gavėjai, dalyviai, finansinių priemonių galutiniai gavėjai ir visuomenė žinotų apie šių papildomų išteklių buvimą, mastą ir jų teikiamą papildomą paramą; | tam, kad valstybės narės papildomus išteklius veiksmams, skirtiems COVID-19 pandemijos sukeltai krizei įveikti ir pasirengti ekonomikos žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam atsigavimui, galėtų panaudoti greitai dar šiuo programavimo laikotarpiu, pagrįstai galima valstybes nares išimtine tvarka atleisti nuo reikalavimo laikytis ex ante sąlygų bei veiklos lėšų rezervo ir veiklos rezultatų plano reikalavimų, nuo reikalavimų, susijusių su paramos telkimu pagal temas, taip pat nuo ribinių verčių tvariai miestų plėtrai gaunant finansavimą iš ERPF bei reikalavimų parengti komunikacijos strategiją, susijusią su papildomais ištekliais. Vis dėlto būtina nustatyti, kad valstybės narės iki 2024 m. gruodžio 31 d.
  arba iki 2026 m. gruodžio 31 d., kai papildomi ištekliai bus skiriami biudžetiniams įsipareigojimams 2023 m. ir 2024 m.,
  atliktų bent vieną vertinimą ir įvertintų papildomų išteklių efektyvumą, veiksmingumą ir poveikį, taip pat tai, kaip jais prisidėta prie to, kad būtų įgyvendinti naujo specialaus teminio tikslo uždaviniai. Siekiant, kad Sąjungos lygmeniu būtų prieinama informacija, kurią būtų galima palyginti, valstybės narės skatinamos naudotis Komisijos pateiktais konkrečioms programoms skirtais rodikliais. Be to, valstybės narės ir vadovaujančiosios institucijos, atlikdamos savo pareigas, susijusias su informavimu, komunikavimu ir matomumu, turėtų padidinti Sąjungos nustatytų išskirtinių priemonių ir išteklių matomumą, visų pirma užtikrindamos, kad galimi paramos gavėjai, paramos gavėjai, dalyviai, finansinių priemonių galutiniai gavėjai ir visuomenė žinotų apie šių papildomų išteklių buvimą, mastą ir jų teikiamą papildomą paramą; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

tam, kad valstybės narės papildomus išteklius veiksmams, skirtiems COVID-19 pandemijos sukeltai krizei įveikti ir pasirengti ekonomikos žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam atsigavimui, galėtų panaudoti greitai dar šiuo programavimo laikotarpiu, pagrįstai galima valstybes nares išimtine tvarka atleisti nuo reikalavimo laikytis ex ante sąlygų bei veiklos lėšų rezervo ir veiklos rezultatų plano reikalavimų, nuo reikalavimų, susijusių su paramos telkimu pagal temas, taip pat nuo ribinių verčių tvariai miestų plėtrai gaunant finansavimą iš ERPF bei reikalavimų parengti komunikacijos strategiją, susijusią su papildomais ištekliais. Vis dėlto būtina nustatyti, kad valstybės narės iki 2024 m. gruodžio 31 d. atliktų bent vieną vertinimą ir įvertintų papildomų išteklių efektyvumą, veiksmingumą ir poveikį, taip pat tai, kaip jais prisidėta prie to, kad būtų įgyvendinti naujo specialaus teminio tikslo uždaviniai. Siekiant, kad Sąjungos lygmeniu būtų prieinama informacija, kurią būtų galima palyginti, valstybės narės skatinamos naudotis Komisijos pateiktais konkrečioms programoms skirtais rodikliais. Be to, valstybės narės ir vadovaujančiosios institucijos, atlikdamos savo pareigas, susijusias su informavimu, komunikavimu ir matomumu, turėtų padidinti Sąjungos nustatytų išskirtinių priemonių ir išteklių matomumą, visų pirma užtikrindamos, kad galimi paramos gavėjai, paramos gavėjai, dalyviai, finansinių priemonių galutiniai gavėjai ir visuomenė žinotų apie šių papildomų išteklių buvimą, mastą ir jų teikiamą papildomą paramą;

tam, kad valstybės narės papildomus išteklius veiksmams, skirtiems COVID-19 pandemijos sukeltai krizei įveikti ir pasirengti ekonomikos žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam atsigavimui, galėtų panaudoti greitai dar šiuo programavimo laikotarpiu, pagrįstai galima valstybes nares išimtine tvarka atleisti nuo reikalavimo laikytis ex ante sąlygų bei veiklos lėšų rezervo ir veiklos rezultatų plano reikalavimų, nuo reikalavimų, susijusių su paramos telkimu pagal temas, taip pat nuo ribinių verčių tvariai miestų plėtrai gaunant finansavimą iš ERPF bei reikalavimų parengti komunikacijos strategiją, susijusią su papildomais ištekliais. Vis dėlto būtina nustatyti, kad valstybės narės iki 2024 m. gruodžio 31 d.
  arba iki 2026 m. gruodžio 31 d., kai papildomi ištekliai bus skiriami biudžetiniams įsipareigojimams 2023 m. ir 2024 m.,
  atliktų bent vieną vertinimą ir įvertintų papildomų išteklių efektyvumą, veiksmingumą ir poveikį, taip pat tai, kaip jais prisidėta prie to, kad būtų įgyvendinti naujo specialaus teminio tikslo uždaviniai. Siekiant, kad Sąjungos lygmeniu būtų prieinama informacija, kurią būtų galima palyginti, valstybės narės skatinamos naudotis Komisijos pateiktais konkrečioms programoms skirtais rodikliais. Be to, valstybės narės ir vadovaujančiosios institucijos, atlikdamos savo pareigas, susijusias su informavimu, komunikavimu ir matomumu, turėtų padidinti Sąjungos nustatytų išskirtinių priemonių ir išteklių matomumą, visų pirma užtikrindamos, kad galimi paramos gavėjai, paramos gavėjai, dalyviai, finansinių priemonių galutiniai gavėjai ir visuomenė žinotų apie šių papildomų išteklių buvimą, mastą ir jų teikiamą papildomą paramą;

Paaiškinimas

Valdymo institucijoms reikės daugiau laiko ir lankstumo, kad įgyvendintų naują tokios apimties programą.

7 pakeitimas

COM(2020) 451 final, 1 dalis

21 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| susitarimo dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos 135 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013 ar Tarybos sprendimo 2014/335/ES, Euratomas pakeitimai, priimti to susitarimo įsigaliojimo dieną arba vėliau, Jungtinei Karalystei netaikomi, jei tie pakeitimai daro poveikį Jungtinės Karalystės finansiniams įsipareigojimams. Pagal šį reglamentą 2020 m. parama yra finansuojama padidinus daugiametės finansinės programos viršutinę ribą, o 2021 m. ir 2022 m. parama finansuojama padidinus Sąjungos nuosavų išteklių viršutinę ribą, o tai darytų poveikį Jungtinės Karalystės finansiniams įsipareigojimams. Todėl šis reglamentas neturėtų būti taikomas Jungtinei Karalystei ir jos teritorijoje. | susitarimo dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos (1) 135 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013 (2) ar Tarybos sprendimo 2014/335/ES, Euratomas (3) pakeitimai, priimti to susitarimo įsigaliojimo dieną arba vėliau, Jungtinei Karalystei netaikomi, jei tie pakeitimai daro poveikį Jungtinės Karalystės finansiniams įsipareigojimams. Pagal šį reglamentą 2020 m. parama yra finansuojama padidinus daugiametės finansinės programos viršutinę ribą, o 2021 m. ir 2022 m.
  , ir, kai taikytina, 2023 m. ir 2024 m.,
  parama finansuojama padidinus Sąjungos nuosavų išteklių viršutinę ribą, o tai darytų poveikį Jungtinės Karalystės finansiniams įsipareigojimams. Todėl šis reglamentas neturėtų būti taikomas Jungtinei Karalystei ir jos teritorijoje. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

susitarimo dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos 135 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013 ar Tarybos sprendimo 2014/335/ES, Euratomas pakeitimai, priimti to susitarimo įsigaliojimo dieną arba vėliau, Jungtinei Karalystei netaikomi, jei tie pakeitimai daro poveikį Jungtinės Karalystės finansiniams įsipareigojimams. Pagal šį reglamentą 2020 m. parama yra finansuojama padidinus daugiametės finansinės programos viršutinę ribą, o 2021 m. ir 2022 m. parama finansuojama padidinus Sąjungos nuosavų išteklių viršutinę ribą, o tai darytų poveikį Jungtinės Karalystės finansiniams įsipareigojimams. Todėl šis reglamentas neturėtų būti taikomas Jungtinei Karalystei ir jos teritorijoje.

susitarimo dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos (1) 135 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013 (2) ar Tarybos sprendimo 2014/335/ES, Euratomas (3) pakeitimai, priimti to susitarimo įsigaliojimo dieną arba vėliau, Jungtinei Karalystei netaikomi, jei tie pakeitimai daro poveikį Jungtinės Karalystės finansiniams įsipareigojimams. Pagal šį reglamentą 2020 m. parama yra finansuojama padidinus daugiametės finansinės programos viršutinę ribą, o 2021 m. ir 2022 m.
  , ir, kai taikytina, 2023 m. ir 2024 m.,
  parama finansuojama padidinus Sąjungos nuosavų išteklių viršutinę ribą, o tai darytų poveikį Jungtinės Karalystės finansiniams įsipareigojimams. Todėl šis reglamentas neturėtų būti taikomas Jungtinei Karalystei ir jos teritorijoje.

Paaiškinimas

Valdymo institucijoms reikės daugiau laiko ir lankstumo, kad įgyvendintų naują tokios apimties programą.

8 pakeitimas

COM(2020) 451 final, 1 dalis

Iš dalies pakeisti 1 straipsnio 1 dalies 1 punktą:

Reglamentas (ES) Nr. 1303/2013

91 straipsnio 1a dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 91 straipsnyje įterpiama nauja 1a dalis: | 91 straipsnyje įterpiama nauja 1a dalis: |
| „1a.   Be 1 dalyje nurodytų visų išteklių, biudžetiniams įsipareigojimams 2020 m. numatyta 5 000 000 000 EUR (
  dabartinėmis
  kainomis) papildomų išteklių ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai ir jie skiriami ERPF bei ESF.“; | „1a.   Be 1 dalyje nurodytų visų išteklių, biudžetiniams įsipareigojimams 2020 m. numatyta 5 000 000 000 EUR (
  2018 m. palyginamosiomis
  kainomis) papildomų išteklių ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai ir jie skiriami ERPF bei ESF.“; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

91 straipsnyje įterpiama nauja 1a dalis:

91 straipsnyje įterpiama nauja 1a dalis:

„1a.   Be 1 dalyje nurodytų visų išteklių, biudžetiniams įsipareigojimams 2020 m. numatyta 5 000 000 000 EUR (
  dabartinėmis
  kainomis) papildomų išteklių ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai ir jie skiriami ERPF bei ESF.“;

„1a.   Be 1 dalyje nurodytų visų išteklių, biudžetiniams įsipareigojimams 2020 m. numatyta 5 000 000 000 EUR (
  2018 m. palyginamosiomis
  kainomis) papildomų išteklių ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai ir jie skiriami ERPF bei ESF.“;

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Naudojant 2018 m palyginamąsias kainas atsižvelgiama į 2020 m. liepos 17–21 d. Specialiojo Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadas (1).

1

9 pakeitimas

9 pakeitimas

COM(2020) 451 final, 1 dalis

final

Iš dalies pakeisti 1 straipsnio 1 dalies 2 punktą:

Reglamentas (ES) Nr. 1303/2013

92a straipsnio pirma ir antra pastraipos

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Reglamento [ERI] 2 straipsnyje nurodytos priemonės įgyvendinamos su struktūrinių fondų parama skiriant 53 272 800 000 EUR dabartinėmis kainomis iš to reglamento 3 straipsnio 2 dalies a punkto i papunktyje nurodytos sumos, laikantis to reglamento 4 straipsnio 3, 4 ir 8 dalių. | Reglamento [ERI] 2 straipsnyje nurodytos priemonės įgyvendinamos su struktūrinių fondų parama skiriant 53 272 800 000 EUR dabartinėmis kainomis iš to reglamento 3 straipsnio 2 dalies a punkto i papunktyje nurodytos sumos, laikantis to reglamento 4 straipsnio 3, 4 ir 8 dalių. |
| Šie papildomi 2021 m. ir 2022 m. ištekliai pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 5 dalį yra išorės asignuotosios pajamos. | Šie papildomi 2021 m. ir 2022 m. ištekliai pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 5 dalį yra išorės asignuotosios pajamos.
  Sprendimas pratęsti pagal REACT-ES taikomas lankstumo priemones 2023 m. ir 2024 m. gali būti priimtas deleguotuoju aktu. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Reglamento [ERI] 2 straipsnyje nurodytos priemonės įgyvendinamos su struktūrinių fondų parama skiriant 53 272 800 000 EUR dabartinėmis kainomis iš to reglamento 3 straipsnio 2 dalies a punkto i papunktyje nurodytos sumos, laikantis to reglamento 4 straipsnio 3, 4 ir 8 dalių.

Reglamento [ERI] 2 straipsnyje nurodytos priemonės įgyvendinamos su struktūrinių fondų parama skiriant 53 272 800 000 EUR dabartinėmis kainomis iš to reglamento 3 straipsnio 2 dalies a punkto i papunktyje nurodytos sumos, laikantis to reglamento 4 straipsnio 3, 4 ir 8 dalių.

Šie papildomi 2021 m. ir 2022 m. ištekliai pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 5 dalį yra išorės asignuotosios pajamos.

Šie papildomi 2021 m. ir 2022 m. ištekliai pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 5 dalį yra išorės asignuotosios pajamos.
  Sprendimas pratęsti pagal REACT-ES taikomas lankstumo priemones 2023 m. ir 2024 m. gali būti priimtas deleguotuoju aktu.

Sprendimas pratęsti pagal REACT-ES taikomas lankstumo priemones 2023 m. ir 2024 m. gali būti priimtas deleguotuoju aktu.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Valdymo institucijoms reikės daugiau laiko ir lankstumo, kad įgyvendintų naują tokios apimties programą.

10 pakeitimas

10 pakeitimas

COM(2020) 451 final, 1 dalis

final

Reglamentas (ES) Nr. 1303/2013

Iš dalies pakeisti antraštę

92b straipsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Išskirtiniai papildomi ištekliai ir įgyvendinimo taisyklės pagal investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslą, siekiant suteikti paramą COVID-19 pandemijos sukeltai krizei įveikti skirtiems veiksmams skatinti ir pasirengti žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui (REACT-ES) | Išskirtiniai papildomi ištekliai ir įgyvendinimo taisyklės pagal investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslą
  ir Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą
  , siekiant suteikti paramą COVID-19 pandemijos sukeltai krizei įveikti skirtiems veiksmams skatinti ir pasirengti žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui (REACT-ES) |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Išskirtiniai papildomi ištekliai ir įgyvendinimo taisyklės pagal investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslą, siekiant suteikti paramą COVID-19 pandemijos sukeltai krizei įveikti skirtiems veiksmams skatinti ir pasirengti žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui (REACT-ES)

Išskirtiniai papildomi ištekliai ir įgyvendinimo taisyklės pagal investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslą
  ir Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą
  , siekiant suteikti paramą COVID-19 pandemijos sukeltai krizei įveikti skirtiems veiksmams skatinti ir pasirengti žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui (REACT-ES)

ir Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą

Paaiškinimas

Paaiškinimas

COVID-19 pandemija ir kai kurių valstybių narių vienašališkas savo sienų uždarymas padarė didžiulę žalą pasienio regionams, todėl šią problemą reikia tinkamai spręsti.

11 pakeitimas

11 pakeitimas

COM(2020) 451 final, 1 dalis

final

Reglamentas (ES) Nr. 1303/2013

92b straipsnio 1 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 91 straipsnio 1a punkte ir 92 straipsnyje nurodyti papildomi ištekliai (toliau – papildomi ištekliai) skiriami pagal investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą
  tikslą
  , siekiant suteikti paramą COVID-19 pandemijos sukeltai krizei įveikti skirtiems veiksmams skatinti ir pasirengti žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui (REACT-ES). Papildomi ištekliai naudojami techninei paramai įgyvendinti pagal šio straipsnio 6 dalį ir veiksmams, kuriais įgyvendinamas šio straipsnio 10 dalyje nurodytas teminis tikslas. | 91 straipsnio 1a punkte ir 92 straipsnyje nurodyti papildomi ištekliai (toliau – papildomi ištekliai) skiriami pagal investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą
  ir Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslus
  , siekiant suteikti paramą COVID-19 pandemijos sukeltai krizei įveikti skirtiems veiksmams skatinti ir pasirengti žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui (REACT-ES). Papildomi ištekliai naudojami techninei paramai įgyvendinti pagal šio straipsnio 6 dalį ir veiksmams, kuriais įgyvendinamas šio straipsnio 10 dalyje nurodytas teminis tikslas. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

91 straipsnio 1a punkte ir 92 straipsnyje nurodyti papildomi ištekliai (toliau – papildomi ištekliai) skiriami pagal investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą
  tikslą
  , siekiant suteikti paramą COVID-19 pandemijos sukeltai krizei įveikti skirtiems veiksmams skatinti ir pasirengti žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui (REACT-ES). Papildomi ištekliai naudojami techninei paramai įgyvendinti pagal šio straipsnio 6 dalį ir veiksmams, kuriais įgyvendinamas šio straipsnio 10 dalyje nurodytas teminis tikslas.

tikslą

91 straipsnio 1a punkte ir 92 straipsnyje nurodyti papildomi ištekliai (toliau – papildomi ištekliai) skiriami pagal investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą
  ir Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslus
  , siekiant suteikti paramą COVID-19 pandemijos sukeltai krizei įveikti skirtiems veiksmams skatinti ir pasirengti žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui (REACT-ES). Papildomi ištekliai naudojami techninei paramai įgyvendinti pagal šio straipsnio 6 dalį ir veiksmams, kuriais įgyvendinamas šio straipsnio 10 dalyje nurodytas teminis tikslas.

ir Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslus

Paaiškinimas

Paaiškinimas

COVID-19 pandemija ir ankstyvos izoliavimo priemonės padarė didelę žalą tarpvalstybiniam bendradarbiavimui. Projektai pagal teritorinio bendradarbiavimo tikslą, įskaitant tarpvalstybinį bendradarbiavimą, turėtų būti tinkami finansuoti.

12 pakeitimas

12 pakeitimas

COM(2020) 451 final, 1 dalis

final

Iš dalies pakeisti 1 straipsnio 1 dalies 2 punktą:

Reglamentas (ES) Nr. 1303/2013

92b straipsnio 2 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Be visų išteklių, išdėstytų 91 straipsnyje, papildomi ištekliai 2020–2022 m. biudžetiniams įsipareigojimams skiriami taip: | Be visų išteklių, išdėstytų 91 straipsnyje, papildomi ištekliai 2020–2022 m. biudžetiniams įsipareigojimams skiriami taip: |
| — | 2020 m.: 5 000 000 000 EUR; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Be visų išteklių, išdėstytų 91 straipsnyje, papildomi ištekliai 2020–2022 m. biudžetiniams įsipareigojimams skiriami taip:

Be visų išteklių, išdėstytų 91 straipsnyje, papildomi ištekliai 2020–2022 m. biudžetiniams įsipareigojimams skiriami taip:

—

2020 m.: 5 000 000 000 EUR;

| — | 2021 m.:
  42 434 400 000
  EUR; |
| --- | --- |

—

2021 m.:
  42 434 400 000
  EUR;

42 434 400 000

| — | 2022 m.:
  10 820 400 000
  EUR. |
| --- | --- |

—

2022 m.:
  10 820 400 000
  EUR.

10 820 400 000

| — | 2020 m.: 5 000 000 000 EUR; |
| --- | --- |

—

2020 m.: 5 000 000 000 EUR;

| — | 2021 m.:
  34 615 620 000
  EUR; |
| --- | --- |

—

2021 m.:
  34 615 620 000
  EUR;

34 615 620 000

| — | 2022 m.:
  18 639 180 000
  EUR. |
| --- | --- |

—

2022 m.:
  18 639 180 000
  EUR.

18 639 180 000

2020 m. papildomi ištekliai skiriami iš 91 straipsnio 1a dalyje nurodytų papildomų išteklių.

2020 m. papildomi ištekliai skiriami iš 91 straipsnio 1a dalyje nurodytų papildomų išteklių.

2021 m. ir 2022 m. papildomi ištekliai skiriami iš 92a straipsnyje nurodytų papildomų išteklių. straipsnyje nurodytais papildomais ištekliais taip pat remiamos administracinės išlaidos – iki 18 000 000 EUR
  dabartinėmis
  kainomis.

dabartinėmis

2021 m. ir 2022 m. papildomi ištekliai skiriami iš 92a straipsnyje nurodytų papildomų išteklių.
  Gavus valdymo institucijos prašymą ir valstybės narės pagrindimą, papildomi ištekliai taip pat gali būti skiriami 2023 m. ir 2024 m. biudžetiniams įsipareigojimams – tai daroma deleguotuoju aktu keičiant reglamentą.
  straipsnyje nurodytais papildomais ištekliais taip pat remiamos administracinės išlaidos – iki 18 000 000 EUR
  2018 m. palyginamosiomis
  kainomis.

Gavus valdymo institucijos prašymą ir valstybės narės pagrindimą, papildomi ištekliai taip pat gali būti skiriami 2023 m. ir 2024 m. biudžetiniams įsipareigojimams – tai daroma deleguotuoju aktu keičiant reglamentą.

2018 m. palyginamosiomis

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Turimus išteklius įsipareigojimams reikėtų tolygiau paskirstyti 2021 m. ir 2022 m. (atitinkamai 65 % ir 35 %) siekiant palengvinti administracinę naštą valdymo institucijoms ir paramos gavėjams baigiant 2014–2020 m. veiksmų programas ir pradedant 2021–2027 m. veiksmų programas. Papildomus išteklius administracinėms išlaidoms remti reikėtų nurodyti palyginamosiomis kainomis. Valdymo institucijoms reikės daugiau laiko ir lankstumo, kad įgyvendintų naują tokios apimties programą.

13 pakeitimas

13 pakeitimas

COM(2020) 451 final, 1 dalis

final

Iš dalies pakeisti 1 straipsnio 1 dalies 2 punktą:

Reglamentas (ES) Nr. 1303/2013

92b straipsnio 4 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisija įgyvendinimo aktais priima sprendimą, kuriuo kiekvienai valstybei narei paskirsto 2020 m. ir 2021 m. papildomas lėšas kaip asignavimus iš struktūrinių fondų, atsižvelgdama į VIIa priede nustatytus kriterijus ir metodiką. Tas sprendimas peržiūrimas 2021 m., siekiant paskirstyti papildomus išteklius 2022 m., remiantis 2021 m. spalio 19 d. turimais duomenimis. | Komisija įgyvendinimo aktais priima sprendimą, kuriuo kiekvienai valstybei narei paskirsto 2020 m. ir 2021 m. papildomas lėšas kaip asignavimus iš struktūrinių fondų, atsižvelgdama į VIIa priede nustatytus kriterijus ir metodiką. Tas sprendimas peržiūrimas 2021 m., siekiant paskirstyti papildomus išteklius 2022 m., remiantis 2021 m. spalio 19 d. turimais duomenimis.
  Kai taikytina, jis taip pat peržiūrimas 2022 m., atsižvelgiant į 2023 m. ir 2024 m. biudžetinius įsipareigojimus. Atliekant peržiūras užtikrinama, kad nebūtų daromas neigiamas poveikis veiksmų programoms. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Komisija įgyvendinimo aktais priima sprendimą, kuriuo kiekvienai valstybei narei paskirsto 2020 m. ir 2021 m. papildomas lėšas kaip asignavimus iš struktūrinių fondų, atsižvelgdama į VIIa priede nustatytus kriterijus ir metodiką. Tas sprendimas peržiūrimas 2021 m., siekiant paskirstyti papildomus išteklius 2022 m., remiantis 2021 m. spalio 19 d. turimais duomenimis.

Komisija įgyvendinimo aktais priima sprendimą, kuriuo kiekvienai valstybei narei paskirsto 2020 m. ir 2021 m. papildomas lėšas kaip asignavimus iš struktūrinių fondų, atsižvelgdama į VIIa priede nustatytus kriterijus ir metodiką. Tas sprendimas peržiūrimas 2021 m., siekiant paskirstyti papildomus išteklius 2022 m., remiantis 2021 m. spalio 19 d. turimais duomenimis.
  Kai taikytina, jis taip pat peržiūrimas 2022 m., atsižvelgiant į 2023 m. ir 2024 m. biudžetinius įsipareigojimus. Atliekant peržiūras užtikrinama, kad nebūtų daromas neigiamas poveikis veiksmų programoms.

Kai taikytina, jis taip pat peržiūrimas 2022 m., atsižvelgiant į 2023 m. ir 2024 m. biudžetinius įsipareigojimus. Atliekant peržiūras užtikrinama, kad nebūtų daromas neigiamas poveikis veiksmų programoms.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Valdymo institucijoms reikės daugiau laiko ir lankstumo, kad įgyvendintų naują tokios apimties programą.

14 pakeitimas

14 pakeitimas

COM(2020) 451 final, 1 dalis

final

Iš dalies pakeisti 1 straipsnio 1 dalies 2 punktą:

Reglamentas (ES) Nr. 1303/2013

92b straipsnio 5 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Nukrypstant nuo 76 straipsnio pirmos pastraipos, biudžetiniai įsipareigojimai dėl 2020 m., 2021 m. ir 2022 m. papildomų išteklių kiekvienai atitinkamai veiksmų programai bus padaryti kiekvieno fondo atžvilgiu. | Nukrypstant nuo 76 straipsnio pirmos pastraipos, biudžetiniai įsipareigojimai dėl 2020 m., 2021 m. ir 2022 m. papildomų išteklių kiekvienai atitinkamai veiksmų programai bus padaryti kiekvieno fondo atžvilgiu. |
| 76 straipsnio antroje pastraipoje nurodytas teisinis įsipareigojimas 2021 m. ir 2022 m. įsigalios nuo [ERI reglamento] 4 straipsnio 3 dalyje nurodytos datos. | 76 straipsnio antroje pastraipoje nurodytas teisinis įsipareigojimas 2021 m. ir 2022 m. įsigalios nuo [ERI reglamento] 4 straipsnio 3 dalyje nurodytos datos. |
| 76 straipsnio trečia ir ketvirta pastraipos papildomiems ištekliams netaikomos. | 76 straipsnio trečia ir ketvirta pastraipos papildomiems ištekliams netaikomos. |
| Nukrypstant nuo Finansinio reglamento 14 straipsnio 3 dalies, II dalies IX antraštinės dalies IV skyriuje ir 136 straipsnyje nustatytos įsipareigojimų panaikinimo taisyklės taikomos biudžetiniams įsipareigojimams, paremtiems 92a straipsnyje nurodytais papildomais ištekliais. Nukrypstant nuo Finansinio reglamento 12 straipsnio 4 dalies c punkto, papildomi ištekliai tolesnei programai ar veiksmui nenaudojami. | Nukrypstant nuo Finansinio reglamento 14 straipsnio 3 dalies, II dalies IX antraštinės dalies IV skyriuje ir 136 straipsnyje nustatytos įsipareigojimų panaikinimo taisyklės taikomos biudžetiniams įsipareigojimams, paremtiems 92a straipsnyje nurodytais papildomais ištekliais. Nukrypstant nuo Finansinio reglamento 12 straipsnio 4 dalies c punkto, papildomi ištekliai tolesnei programai ar veiksmui nenaudojami. |
| Nukrypstant nuo 86 straipsnio 2 dalies ir 136 straipsnio 1 dalies, su papildomais ištekliais susiję įsipareigojimai panaikinami laikantis programų užbaigimui taikytinų taisyklių. | Nukrypstant nuo 86 straipsnio 2 dalies ir 136 straipsnio 1 dalies, su papildomais ištekliais susiję įsipareigojimai panaikinami laikantis programų užbaigimui taikytinų taisyklių. |
| Kiekviena valstybė narė papildomus išteklius, kuriuos galima programuoti pagal ERPF ir ESF, skiria veiksmų programoms. | Kiekviena valstybė narė papildomus išteklius, kuriuos galima programuoti pagal ERPF ir ESF, skiria veiksmų programoms. |
| Nukrypstant nuo 92 straipsnio 7 dalies, taip pat galima pasiūlyti dalį papildomų išteklių naudoti siekiant padidinti paramą Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondui prieš skiriant asignavimus ERPF ir ESF arba tuo pačiu metu. | Nukrypstant nuo 92 straipsnio 7 dalies, taip pat galima pasiūlyti dalį papildomų išteklių naudoti siekiant padidinti paramą Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondui
  ir Jaunimo užimtumo iniciatyvai
  prieš skiriant asignavimus ERPF ir ESF arba tuo pačiu metu. |
| Po pradinių asignavimų valstybių narių prašymu pagal 30 straipsnio 1 dalį iš dalies pakeisti veiksmų programą papildomi ištekliai gali būti perkeliami iš ERPF į ESF ir atvirkščiai, neatsižvelgiant į 92 straipsnio 1 dalies a, b, ir c punktuose nurodytas procentines dalis. | Po pradinių asignavimų valstybių narių prašymu pagal 30 straipsnio 1 dalį iš dalies pakeisti veiksmų programą papildomi ištekliai gali būti perkeliami iš ERPF į ESF ir atvirkščiai, neatsižvelgiant į 92 straipsnio 1 dalies a, b, ir c punktuose nurodytas procentines dalis. |
| 30 straipsnio 5 dalis papildomiems ištekliams netaikoma. Šie ištekliai neįtraukiami į toje dalyje nustatytų viršutinių ribų skaičiavimo pagrindą. | 30 straipsnio 5 dalis papildomiems ištekliams netaikoma. Šie ištekliai neįtraukiami į toje dalyje nustatytų viršutinių ribų skaičiavimo pagrindą. |
| Taikant Finansinio reglamento 30 straipsnio 1 dalies f punktą, sąlyga, kad šie asignavimai būtų skirti tam pačiam tikslui, šiems perkėlimams netaikoma. Perkėlimai gali būti taikomi tik einamiems metams ar būsimiems finansinio plano metams. | Taikant Finansinio reglamento 30 straipsnio 1 dalies f punktą, sąlyga, kad šie asignavimai būtų skirti tam pačiam tikslui, šiems perkėlimams netaikoma. Perkėlimai gali būti taikomi tik einamiems metams ar būsimiems finansinio plano metams. |
| 92 straipsnio 4 dalyje nustatyti reikalavimai pradiniam asignavimui ar jų vėlesniems perkėlimams netaikomi. | 92 straipsnio 4 dalyje nustatyti reikalavimai pradiniam asignavimui ar jų vėlesniems perkėlimams netaikomi. |
| Pagal 92 straipsnio 5 dalį JUI skirtoms sumoms pagal investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslą poveikio nėra. | Pagal 92 straipsnio 5 dalį JUI skirtoms sumoms pagal investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslą poveikio nėra. |
| Papildomi ištekliai įgyvendinami vadovaujantis fondo, kuriam jie skirti ar į kurį jie perkelti, taisyklėmis. | Papildomi ištekliai įgyvendinami vadovaujantis fondo, kuriam jie skirti ar į kurį jie perkelti, taisyklėmis. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Nukrypstant nuo 76 straipsnio pirmos pastraipos, biudžetiniai įsipareigojimai dėl 2020 m., 2021 m. ir 2022 m. papildomų išteklių kiekvienai atitinkamai veiksmų programai bus padaryti kiekvieno fondo atžvilgiu.

Nukrypstant nuo 76 straipsnio pirmos pastraipos, biudžetiniai įsipareigojimai dėl 2020 m., 2021 m. ir 2022 m. papildomų išteklių kiekvienai atitinkamai veiksmų programai bus padaryti kiekvieno fondo atžvilgiu.

76 straipsnio antroje pastraipoje nurodytas teisinis įsipareigojimas 2021 m. ir 2022 m. įsigalios nuo [ERI reglamento] 4 straipsnio 3 dalyje nurodytos datos.

76 straipsnio antroje pastraipoje nurodytas teisinis įsipareigojimas 2021 m. ir 2022 m. įsigalios nuo [ERI reglamento] 4 straipsnio 3 dalyje nurodytos datos.

76 straipsnio trečia ir ketvirta pastraipos papildomiems ištekliams netaikomos.

76 straipsnio trečia ir ketvirta pastraipos papildomiems ištekliams netaikomos.

Nukrypstant nuo Finansinio reglamento 14 straipsnio 3 dalies, II dalies IX antraštinės dalies IV skyriuje ir 136 straipsnyje nustatytos įsipareigojimų panaikinimo taisyklės taikomos biudžetiniams įsipareigojimams, paremtiems 92a straipsnyje nurodytais papildomais ištekliais. Nukrypstant nuo Finansinio reglamento 12 straipsnio 4 dalies c punkto, papildomi ištekliai tolesnei programai ar veiksmui nenaudojami.

Nukrypstant nuo Finansinio reglamento 14 straipsnio 3 dalies, II dalies IX antraštinės dalies IV skyriuje ir 136 straipsnyje nustatytos įsipareigojimų panaikinimo taisyklės taikomos biudžetiniams įsipareigojimams, paremtiems 92a straipsnyje nurodytais papildomais ištekliais. Nukrypstant nuo Finansinio reglamento 12 straipsnio 4 dalies c punkto, papildomi ištekliai tolesnei programai ar veiksmui nenaudojami.

Nukrypstant nuo 86 straipsnio 2 dalies ir 136 straipsnio 1 dalies, su papildomais ištekliais susiję įsipareigojimai panaikinami laikantis programų užbaigimui taikytinų taisyklių.

Nukrypstant nuo 86 straipsnio 2 dalies ir 136 straipsnio 1 dalies, su papildomais ištekliais susiję įsipareigojimai panaikinami laikantis programų užbaigimui taikytinų taisyklių.

Kiekviena valstybė narė papildomus išteklius, kuriuos galima programuoti pagal ERPF ir ESF, skiria veiksmų programoms.

Kiekviena valstybė narė papildomus išteklius, kuriuos galima programuoti pagal ERPF ir ESF, skiria veiksmų programoms.

Nukrypstant nuo 92 straipsnio 7 dalies, taip pat galima pasiūlyti dalį papildomų išteklių naudoti siekiant padidinti paramą Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondui prieš skiriant asignavimus ERPF ir ESF arba tuo pačiu metu.

Nukrypstant nuo 92 straipsnio 7 dalies, taip pat galima pasiūlyti dalį papildomų išteklių naudoti siekiant padidinti paramą Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondui
  ir Jaunimo užimtumo iniciatyvai
  prieš skiriant asignavimus ERPF ir ESF arba tuo pačiu metu.

ir Jaunimo užimtumo iniciatyvai

Po pradinių asignavimų valstybių narių prašymu pagal 30 straipsnio 1 dalį iš dalies pakeisti veiksmų programą papildomi ištekliai gali būti perkeliami iš ERPF į ESF ir atvirkščiai, neatsižvelgiant į 92 straipsnio 1 dalies a, b, ir c punktuose nurodytas procentines dalis.

Po pradinių asignavimų valstybių narių prašymu pagal 30 straipsnio 1 dalį iš dalies pakeisti veiksmų programą papildomi ištekliai gali būti perkeliami iš ERPF į ESF ir atvirkščiai, neatsižvelgiant į 92 straipsnio 1 dalies a, b, ir c punktuose nurodytas procentines dalis.

30 straipsnio 5 dalis papildomiems ištekliams netaikoma. Šie ištekliai neįtraukiami į toje dalyje nustatytų viršutinių ribų skaičiavimo pagrindą.

30 straipsnio 5 dalis papildomiems ištekliams netaikoma. Šie ištekliai neįtraukiami į toje dalyje nustatytų viršutinių ribų skaičiavimo pagrindą.

Taikant Finansinio reglamento 30 straipsnio 1 dalies f punktą, sąlyga, kad šie asignavimai būtų skirti tam pačiam tikslui, šiems perkėlimams netaikoma. Perkėlimai gali būti taikomi tik einamiems metams ar būsimiems finansinio plano metams.

Taikant Finansinio reglamento 30 straipsnio 1 dalies f punktą, sąlyga, kad šie asignavimai būtų skirti tam pačiam tikslui, šiems perkėlimams netaikoma. Perkėlimai gali būti taikomi tik einamiems metams ar būsimiems finansinio plano metams.

92 straipsnio 4 dalyje nustatyti reikalavimai pradiniam asignavimui ar jų vėlesniems perkėlimams netaikomi.

92 straipsnio 4 dalyje nustatyti reikalavimai pradiniam asignavimui ar jų vėlesniems perkėlimams netaikomi.

Pagal 92 straipsnio 5 dalį JUI skirtoms sumoms pagal investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslą poveikio nėra.

Pagal 92 straipsnio 5 dalį JUI skirtoms sumoms pagal investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslą poveikio nėra.

Papildomi ištekliai įgyvendinami vadovaujantis fondo, kuriam jie skirti ar į kurį jie perkelti, taisyklėmis.

Papildomi ištekliai įgyvendinami vadovaujantis fondo, kuriam jie skirti ar į kurį jie perkelti, taisyklėmis.

15 pakeitimas

15 pakeitimas

COM(2020) 451 final, 1 dalis

final

Iš dalies pakeisti 1 straipsnio 1 dalies 2 punktą:

Reglamentas (ES) Nr. 1303/2013

92b straipsnio 5 dalies 6 pastraipa

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Kiekviena valstybė narė papildomus išteklius, kuriuos galima programuoti pagal ERPF ir ESF, skiria veiksmų programoms. | Kiekviena valstybė narė,
  laikydamasi partnerystės ir daugiapakopio valdymo principų pagal 5 straipsnį,
  papildomus išteklius, kuriuos galima programuoti pagal ERPF ir ESF, skiria veiksmų programoms. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Kiekviena valstybė narė papildomus išteklius, kuriuos galima programuoti pagal ERPF ir ESF, skiria veiksmų programoms.

Kiekviena valstybė narė,
  laikydamasi partnerystės ir daugiapakopio valdymo principų pagal 5 straipsnį,
  papildomus išteklius, kuriuos galima programuoti pagal ERPF ir ESF, skiria veiksmų programoms.

laikydamasi partnerystės ir daugiapakopio valdymo principų pagal 5 straipsnį,

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Regionų ir vietos valdžios institucijos, taip pat atitinkami suinteresuotieji subjektai turi aktyviai dalyvauti priimant sprendimus dėl papildomų išteklių skyrimo.

16 pakeitimas

16 pakeitimas

COM(2020) 451 final, 1 dalis

final

Iš dalies pakeisti 1 straipsnio 1 dalies 2 punktą:

Reglamentas (ES) Nr. 1303/2013

92b straipsnio 7 dalies 2 ir 3 pastraipos

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Taikant 134 straipsnio 2 dalį metiniam išankstiniam finansavimui, 2021 m., 2022 m. 
  ir
  2023 m. fondų paramos suma veiksmų programai visu programavimo laikotarpiu apims papildomus išteklius. | Taikant 134 straipsnio 2 dalį metiniam išankstiniam finansavimui, 2021 m., 2022 m., 2023 m. 
  ir 2024 m.
  fondų paramos suma veiksmų programai visu programavimo laikotarpiu apims papildomus išteklius. |
| Sumokėta pirmoje pastraipoje nurodyta papildoma išankstinio finansavimo suma Komisijos sąskaitose visiškai patvirtinama ne vėliau kaip užbaigiant veiksmų programą. | Sumokėta pirmoje pastraipoje nurodyta papildoma išankstinio finansavimo suma Komisijos sąskaitose visiškai patvirtinama ne vėliau kaip užbaigiant veiksmų programą. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Taikant 134 straipsnio 2 dalį metiniam išankstiniam finansavimui, 2021 m., 2022 m. 
  ir
  2023 m. fondų paramos suma veiksmų programai visu programavimo laikotarpiu apims papildomus išteklius.

ir

Taikant 134 straipsnio 2 dalį metiniam išankstiniam finansavimui, 2021 m., 2022 m., 2023 m. 
  ir 2024 m.
  fondų paramos suma veiksmų programai visu programavimo laikotarpiu apims papildomus išteklius.

ir 2024 m.

Sumokėta pirmoje pastraipoje nurodyta papildoma išankstinio finansavimo suma Komisijos sąskaitose visiškai patvirtinama ne vėliau kaip užbaigiant veiksmų programą.

Sumokėta pirmoje pastraipoje nurodyta papildoma išankstinio finansavimo suma Komisijos sąskaitose visiškai patvirtinama ne vėliau kaip užbaigiant veiksmų programą.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Valdymo institucijoms reikės daugiau laiko ir lankstumo, kad įgyvendintų naują tokios apimties programą. Todėl siūloma laikytis Komisijos pasiūlymo, kuris atitinka Europos Parlamento REGI komiteto priimtą pranešimą.

Siūlomas 17 pakeitimas

Siūlomas 17 pakeitimas

COM(2020) 451 final, 1 dalis

final

Iš dalies pakeisti 1 straipsnio 1 dalies 2 punktą:

Reglamentas (ES) Nr. 1303/2013

92b straipsnio 8 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Papildomi ištekliai, neskirti techninei paramai, naudojami 10 dalyje nustatytam teminiam tikslui – COVID-19 pandemijos sukeltai krizei įveikti sukeltai krizei įveikti skirtiems veiksmams skatinti ar pasirengti žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui. | Papildomi ištekliai, neskirti techninei paramai, naudojami 10 dalyje nustatytam teminiam tikslui – COVID-19 pandemijos sukeltai krizei įveikti sukeltai krizei įveikti skirtiems veiksmams skatinti ar pasirengti žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui. |
| Valstybės narės papildomus išteklius gali skirti vienai ar daugiau esamos (-ų) veiksmų programos (-ų) ar 11 dalyje nurodytos naujos veiksmų programos atskirų prioritetinių krypčių. Nukrypstant nuo 26 straipsnio 1 dalies, atsižvelgiant į 4 dalį, programa apims laikotarpį iki 2022 m. gruodžio 31 d. | Valstybės narės papildomus išteklius gali skirti vienai ar daugiau esamos (-ų) veiksmų programos (-ų) ar 11 dalyje nurodytos naujos veiksmų programos atskirų prioritetinių krypčių. Nukrypstant nuo 26 straipsnio 1 dalies, atsižvelgiant į 
  šio straipsnio
  4 dalį, programa apims laikotarpį iki 2022 m. gruodžio 31 d.
  arba 2024 m. gruodžio 31 d., kai taikoma 2 dalyje nurodyta nukrypti leidžianti nuostata
  . |
| ERPF atveju, papildomi ištekliai pirmiausia naudojami investicijoms į sveikatos priežiūros produktus ir paslaugas, paramai apyvartinio kapitalo ar paramos MVĮ investicijoms forma, investicijoms į veiksmus, kuriais prisidedama prie perėjimo prie skaitmeninės ir žaliosios ekonomikos, į piliečiams teikiamų pagrindinių paslaugų infrastruktūrą ar ekonominės paramos priemones regionams, kurie ypač priklausomi nuo krizės labiausiai paveiktų sektorių. | ERPF atveju, papildomi ištekliai pirmiausia naudojami investicijoms į sveikatos priežiūros produktus ir paslaugas, paramai apyvartinio kapitalo ar paramos MVĮ investicijoms forma, investicijoms į veiksmus, kuriais prisidedama prie perėjimo prie skaitmeninės ir žaliosios ekonomikos, į piliečiams teikiamų pagrindinių paslaugų infrastruktūrą ar ekonominės paramos priemones regionams, kurie ypač priklausomi nuo krizės labiausiai paveiktų sektorių. |
| ESF atveju papildomi ištekliai pirmiausia naudojami darbo vietų išsaugojimui, be kita ko, taikant sutrumpinto darbo laiko programas ir remiant savarankiškai dirbančius asmenis, net tada, kai parama nėra derinama su aktyviomis darbo rinkai skirtomis priemonėmis, nebent jos būtų privalomos pagal nacionalinę teisę. Papildomais ištekliais taip pat remiamas darbo vietų kūrimas, ypač pažeidžiamoje padėtyje esantiems asmenims, jaunimo užimtumo priemonės, švietimas ir mokymas, įgūdžių ugdymas ir galimybių naudotis visuotinės svarbos paslaugomis didinimas (taip pat ir vaikams). | ESF atveju papildomi ištekliai pirmiausia naudojami darbo vietų išsaugojimui, be kita ko, taikant sutrumpinto darbo laiko programas ir remiant savarankiškai dirbančius asmenis, net tada, kai parama nėra derinama su aktyviomis darbo rinkai skirtomis priemonėmis, nebent jos būtų privalomos pagal nacionalinę teisę. Papildomais ištekliais taip pat remiamas darbo vietų kūrimas, ypač pažeidžiamoje padėtyje esantiems asmenims, jaunimo užimtumo priemonės, švietimas ir mokymas, įgūdžių ugdymas ir galimybių naudotis visuotinės svarbos paslaugomis didinimas (taip pat ir vaikams). |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Papildomi ištekliai, neskirti techninei paramai, naudojami 10 dalyje nustatytam teminiam tikslui – COVID-19 pandemijos sukeltai krizei įveikti sukeltai krizei įveikti skirtiems veiksmams skatinti ar pasirengti žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui.

Papildomi ištekliai, neskirti techninei paramai, naudojami 10 dalyje nustatytam teminiam tikslui – COVID-19 pandemijos sukeltai krizei įveikti sukeltai krizei įveikti skirtiems veiksmams skatinti ar pasirengti žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui.

Valstybės narės papildomus išteklius gali skirti vienai ar daugiau esamos (-ų) veiksmų programos (-ų) ar 11 dalyje nurodytos naujos veiksmų programos atskirų prioritetinių krypčių. Nukrypstant nuo 26 straipsnio 1 dalies, atsižvelgiant į 4 dalį, programa apims laikotarpį iki 2022 m. gruodžio 31 d.

Valstybės narės papildomus išteklius gali skirti vienai ar daugiau esamos (-ų) veiksmų programos (-ų) ar 11 dalyje nurodytos naujos veiksmų programos atskirų prioritetinių krypčių. Nukrypstant nuo 26 straipsnio 1 dalies, atsižvelgiant į 
  šio straipsnio
  4 dalį, programa apims laikotarpį iki 2022 m. gruodžio 31 d.
  arba 2024 m. gruodžio 31 d., kai taikoma 2 dalyje nurodyta nukrypti leidžianti nuostata
  .

šio straipsnio

arba 2024 m. gruodžio 31 d., kai taikoma 2 dalyje nurodyta nukrypti leidžianti nuostata

ERPF atveju, papildomi ištekliai pirmiausia naudojami investicijoms į sveikatos priežiūros produktus ir paslaugas, paramai apyvartinio kapitalo ar paramos MVĮ investicijoms forma, investicijoms į veiksmus, kuriais prisidedama prie perėjimo prie skaitmeninės ir žaliosios ekonomikos, į piliečiams teikiamų pagrindinių paslaugų infrastruktūrą ar ekonominės paramos priemones regionams, kurie ypač priklausomi nuo krizės labiausiai paveiktų sektorių.

ERPF atveju, papildomi ištekliai pirmiausia naudojami investicijoms į sveikatos priežiūros produktus ir paslaugas, paramai apyvartinio kapitalo ar paramos MVĮ investicijoms forma, investicijoms į veiksmus, kuriais prisidedama prie perėjimo prie skaitmeninės ir žaliosios ekonomikos, į piliečiams teikiamų pagrindinių paslaugų infrastruktūrą ar ekonominės paramos priemones regionams, kurie ypač priklausomi nuo krizės labiausiai paveiktų sektorių.

ESF atveju papildomi ištekliai pirmiausia naudojami darbo vietų išsaugojimui, be kita ko, taikant sutrumpinto darbo laiko programas ir remiant savarankiškai dirbančius asmenis, net tada, kai parama nėra derinama su aktyviomis darbo rinkai skirtomis priemonėmis, nebent jos būtų privalomos pagal nacionalinę teisę. Papildomais ištekliais taip pat remiamas darbo vietų kūrimas, ypač pažeidžiamoje padėtyje esantiems asmenims, jaunimo užimtumo priemonės, švietimas ir mokymas, įgūdžių ugdymas ir galimybių naudotis visuotinės svarbos paslaugomis didinimas (taip pat ir vaikams).

ESF atveju papildomi ištekliai pirmiausia naudojami darbo vietų išsaugojimui, be kita ko, taikant sutrumpinto darbo laiko programas ir remiant savarankiškai dirbančius asmenis, net tada, kai parama nėra derinama su aktyviomis darbo rinkai skirtomis priemonėmis, nebent jos būtų privalomos pagal nacionalinę teisę. Papildomais ištekliais taip pat remiamas darbo vietų kūrimas, ypač pažeidžiamoje padėtyje esantiems asmenims, jaunimo užimtumo priemonės, švietimas ir mokymas, įgūdžių ugdymas ir galimybių naudotis visuotinės svarbos paslaugomis didinimas (taip pat ir vaikams).

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Valdymo institucijoms reikės daugiau laiko ir lankstumo, kad įgyvendintų naują tokios apimties programą.

18 pakeitimas

18 pakeitimas

COM(2020) 451 final, 1 dalis

final

Iš dalies pakeisti 1 straipsnio 1 dalies 2 punktą:

Reglamentas (ES) Nr. 1303/2013

92b straipsnio 9 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Kartu su 6 dalyje nurodyta išimtimi dėl techninės parama ir 5 dalies septintoje pastraipoje nurodytų papildomų išteklių EPLSAF, papildomais ištekliais remiami veiksmai pagal naują teminį tikslą „Veiksmų, skirtų COVID-19 pandemijos sukeltai krizei įveikti, skatinimas ir pasirengimas žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui“, kuris papildo 9 straipsnyje išdėstytus teminius tikslus. | Kartu su 6 dalyje nurodyta išimtimi dėl techninės paramos ir 5 dalies septintoje pastraipoje nurodytų papildomų išteklių EPLSAF
  ar Jaunimo užimtumo iniciatyvai
  , papildomais ištekliais remiami veiksmai pagal naują teminį tikslą „Veiksmų, skirtų COVID-19 pandemijos sukeltai krizei įveikti, skatinimas ir pasirengimas žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui“, kuris papildo 9 straipsnyje išdėstytus teminius tikslus. |
| Pirmoje pastraipoje nurodytas teminis tikslas išskirtinai taikomas tik papildomų išteklių programavimui. Nukrypstant nuo 96 straipsnio 1 dalies b, c ir d punktų, jis su kitais investavimo prioritetais nederinamas. | Pirmoje pastraipoje nurodytas teminis tikslas išskirtinai taikomas tik papildomų išteklių programavimui. Nukrypstant nuo 96 straipsnio 1 dalies b, c ir d punktų, jis su kitais investavimo prioritetais nederinamas. |
| Pirmoje pastraipoje nurodytas teminis tikslas taip pat yra vienintelis investavimo prioritetas programuojant ir įgyvendinant iš ERPF ir ESF teikiamus papildomus išteklius. | Pirmoje pastraipoje nurodytas teminis tikslas taip pat yra vienintelis investavimo prioritetas programuojant ir įgyvendinant iš ERPF ir ESF teikiamus papildomus išteklius. |
| Jei pagal pirmoje pastraipoje nurodytą teminį tikslą pagal jau esamą veiksmų programą nustatoma viena ar daugiau atskirų prioritetinių krypčių, nereikalaujama patikslintame veiksmų programos apraše pateikti 96 straipsnio 2 dalies b punkto v ir vii papunkčiuose išvardytų elementų. | Jei pagal pirmoje pastraipoje nurodytą teminį tikslą pagal jau esamą veiksmų programą nustatoma viena ar daugiau atskirų prioritetinių krypčių, nereikalaujama patikslintame veiksmų programos apraše pateikti 96 straipsnio 2 dalies b punkto v ir vii papunkčiuose išvardytų elementų. |
| 96 straipsnio 2 dalies d punkte išdėstytame patikslintame finansavimo plane išdėstomi asignavimai 2020 m., 2021 m. ir prireikus 2022 m., nenustatant veiklos lėšų rezervo sumų ir neskirstant pagal regionų kategorijas. | 96 straipsnio 2 dalies d punkte išdėstytame patikslintame finansavimo plane išdėstomi asignavimai 2020 m., 2021 m. ir prireikus 2022 m., nenustatant veiklos lėšų rezervo sumų ir neskirstant pagal regionų kategorijas. |
| Nukrypstant nuo 30 straipsnio 1 dalies, valstybių narių prašymai iš dalies pakeisti programą, tinkamai pagrindžiami, visų pirma, nustatoma, kokio poveikio tikimasi iš programos pakeitimų siekiant paskatinti veiksmus, skirtus COVID-19 pandemijos sukeltai krizei įveikti ir pasirengti žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui. Prašymai teikiami kartu su atnaujinta programa. | Nukrypstant nuo 30 straipsnio 1 dalies, valstybių narių prašymai iš dalies pakeisti programą, tinkamai pagrindžiami, visų pirma, nustatoma, kokio poveikio tikimasi iš programos pakeitimų siekiant paskatinti veiksmus, skirtus COVID-19 pandemijos sukeltai krizei įveikti ir pasirengti žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui. Prašymai teikiami kartu su atnaujinta programa. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Kartu su 6 dalyje nurodyta išimtimi dėl techninės parama ir 5 dalies septintoje pastraipoje nurodytų papildomų išteklių EPLSAF, papildomais ištekliais remiami veiksmai pagal naują teminį tikslą „Veiksmų, skirtų COVID-19 pandemijos sukeltai krizei įveikti, skatinimas ir pasirengimas žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui“, kuris papildo 9 straipsnyje išdėstytus teminius tikslus.

Kartu su 6 dalyje nurodyta išimtimi dėl techninės paramos ir 5 dalies septintoje pastraipoje nurodytų papildomų išteklių EPLSAF
  ar Jaunimo užimtumo iniciatyvai
  , papildomais ištekliais remiami veiksmai pagal naują teminį tikslą „Veiksmų, skirtų COVID-19 pandemijos sukeltai krizei įveikti, skatinimas ir pasirengimas žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui“, kuris papildo 9 straipsnyje išdėstytus teminius tikslus.

ar Jaunimo užimtumo iniciatyvai

Pirmoje pastraipoje nurodytas teminis tikslas išskirtinai taikomas tik papildomų išteklių programavimui. Nukrypstant nuo 96 straipsnio 1 dalies b, c ir d punktų, jis su kitais investavimo prioritetais nederinamas.

Pirmoje pastraipoje nurodytas teminis tikslas išskirtinai taikomas tik papildomų išteklių programavimui. Nukrypstant nuo 96 straipsnio 1 dalies b, c ir d punktų, jis su kitais investavimo prioritetais nederinamas.

Pirmoje pastraipoje nurodytas teminis tikslas taip pat yra vienintelis investavimo prioritetas programuojant ir įgyvendinant iš ERPF ir ESF teikiamus papildomus išteklius.

Pirmoje pastraipoje nurodytas teminis tikslas taip pat yra vienintelis investavimo prioritetas programuojant ir įgyvendinant iš ERPF ir ESF teikiamus papildomus išteklius.

Jei pagal pirmoje pastraipoje nurodytą teminį tikslą pagal jau esamą veiksmų programą nustatoma viena ar daugiau atskirų prioritetinių krypčių, nereikalaujama patikslintame veiksmų programos apraše pateikti 96 straipsnio 2 dalies b punkto v ir vii papunkčiuose išvardytų elementų.

Jei pagal pirmoje pastraipoje nurodytą teminį tikslą pagal jau esamą veiksmų programą nustatoma viena ar daugiau atskirų prioritetinių krypčių, nereikalaujama patikslintame veiksmų programos apraše pateikti 96 straipsnio 2 dalies b punkto v ir vii papunkčiuose išvardytų elementų.

96 straipsnio 2 dalies d punkte išdėstytame patikslintame finansavimo plane išdėstomi asignavimai 2020 m., 2021 m. ir prireikus 2022 m., nenustatant veiklos lėšų rezervo sumų ir neskirstant pagal regionų kategorijas.

96 straipsnio 2 dalies d punkte išdėstytame patikslintame finansavimo plane išdėstomi asignavimai 2020 m., 2021 m. ir prireikus 2022 m., nenustatant veiklos lėšų rezervo sumų ir neskirstant pagal regionų kategorijas.

Nukrypstant nuo 30 straipsnio 1 dalies, valstybių narių prašymai iš dalies pakeisti programą, tinkamai pagrindžiami, visų pirma, nustatoma, kokio poveikio tikimasi iš programos pakeitimų siekiant paskatinti veiksmus, skirtus COVID-19 pandemijos sukeltai krizei įveikti ir pasirengti žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui. Prašymai teikiami kartu su atnaujinta programa.

Nukrypstant nuo 30 straipsnio 1 dalies, valstybių narių prašymai iš dalies pakeisti programą, tinkamai pagrindžiami, visų pirma, nustatoma, kokio poveikio tikimasi iš programos pakeitimų siekiant paskatinti veiksmus, skirtus COVID-19 pandemijos sukeltai krizei įveikti ir pasirengti žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui. Prašymai teikiami kartu su atnaujinta programa.

19 pakeitimas

19 pakeitimas

COM(2020) 451 final, 1 dalis

final

Iš dalies pakeisti 1 straipsnio 1 dalies 2 punktą:

Reglamentas (ES) Nr. 1303/2013

92b straipsnio 10 dalies nauja pastraipa po 4 pastraipos

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | Nukrypstant nuo 29 straipsnio 3 ir 4 dalių ir 30 straipsnio 2 dalies, Komisija bet kokį esamos programos pakeitimą arba kiekvieną naują specialią veiksmų programą patvirtina ne vėliau kaip per 10 darbo dienų nuo tada, kai valstybė narė ją (jį) pateikė. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Nukrypstant nuo 29 straipsnio 3 ir 4 dalių ir 30 straipsnio 2 dalies, Komisija bet kokį esamos programos pakeitimą arba kiekvieną naują specialią veiksmų programą patvirtina ne vėliau kaip per 10 darbo dienų nuo tada, kai valstybė narė ją (jį) pateikė.

Nukrypstant nuo 29 straipsnio 3 ir 4 dalių ir 30 straipsnio 2 dalies, Komisija bet kokį esamos programos pakeitimą arba kiekvieną naują specialią veiksmų programą patvirtina ne vėliau kaip per 10 darbo dienų nuo tada, kai valstybė narė ją (jį) pateikė.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Atsižvelgiant į REACT-ES tikslus, peržiūrėtos ar naujos veiksmų programos turėtų būti patvirtintos kiek galima greičiau.

20 pakeitimas

20 pakeitimas

COM(2020) 451 final, 1 dalis

final

Iš dalies pakeisti 1 straipsnio 1 dalies 2 punktą:

Reglamentas (ES) Nr. 1303/2013

92b straipsnio 11 dalies 2 pastraipa

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Nukrypstant nuo 56 straipsnio 3 dalies ir 114 straipsnio 2 dalies, valstybės narės užtikrina, kad iki 2024 m. gruodžio 31 d. būtų atliktas bent vienas vertinimas dėl papildomų išteklių panaudojimo efektyvumo, veiksmingumo, poveikio ir to, kaip jie prisidėjo prie šio straipsnio 10 dalyje nurodyto teminio tikslo. | Nukrypstant nuo 56 straipsnio 3 dalies ir 114 straipsnio 2 dalies, valstybės narės užtikrina, kad iki 2024 m. gruodžio 31 d.
  arba 2026 m. gruodžio 31 d., kai taikoma šio straipsnio 2 dalies 3 pastraipoje nurodyta nukrypti leidžianti nuostata
  , būtų atliktas bent vienas vertinimas dėl papildomų išteklių panaudojimo efektyvumo, veiksmingumo, poveikio ir to, kaip jie prisidėjo prie šio straipsnio 10 dalyje nurodyto teminio tikslo. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Nukrypstant nuo 56 straipsnio 3 dalies ir 114 straipsnio 2 dalies, valstybės narės užtikrina, kad iki 2024 m. gruodžio 31 d. būtų atliktas bent vienas vertinimas dėl papildomų išteklių panaudojimo efektyvumo, veiksmingumo, poveikio ir to, kaip jie prisidėjo prie šio straipsnio 10 dalyje nurodyto teminio tikslo.

Nukrypstant nuo 56 straipsnio 3 dalies ir 114 straipsnio 2 dalies, valstybės narės užtikrina, kad iki 2024 m. gruodžio 31 d.
  arba 2026 m. gruodžio 31 d., kai taikoma šio straipsnio 2 dalies 3 pastraipoje nurodyta nukrypti leidžianti nuostata
  , būtų atliktas bent vienas vertinimas dėl papildomų išteklių panaudojimo efektyvumo, veiksmingumo, poveikio ir to, kaip jie prisidėjo prie šio straipsnio 10 dalyje nurodyto teminio tikslo.

arba 2026 m. gruodžio 31 d., kai taikoma šio straipsnio 2 dalies 3 pastraipoje nurodyta nukrypti leidžianti nuostata

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Valdymo institucijoms reikės daugiau laiko ir lankstumo, kad įgyvendintų naują tokios apimties programą. Todėl siūloma laikytis Komisijos pasiūlymo dėl įsipareigojimų panaikinimo taisyklės ir laikotarpio pratęsimo iki 2024 m., nes tai dera su Europos Parlamento REGI komiteto priimtu pranešimu.

21 pakeitimas

21 pakeitimas

COM(2020) 451 final, 2 dalis

final

Reglamentas (ES) Nr. 1303/2013

Priedo 2 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Taikant 1 dalyje nustatytas taisykles atskirai valstybei narei skiriamų asignavimų lygis visu 2020–
  2022 m.
  laikotarpiu negali būti didesnis nei | Taikant 1 dalyje nustatytas taisykles atskirai valstybei narei skiriamų asignavimų lygis visu 2020–
  2024 m.
  laikotarpiu negali būti didesnis nei |
| a) | valstybių narių, kurių BNP vienam gyventojui (pagal PGS) 2015–2017 m. laikotarpiu yra didesnis nei 109 % ES 27 vidurkio: 0,07  % jų realaus BVP 2019 m.; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Taikant 1 dalyje nustatytas taisykles atskirai valstybei narei skiriamų asignavimų lygis visu 2020–
  2022 m.
  laikotarpiu negali būti didesnis nei

2022 m.

Taikant 1 dalyje nustatytas taisykles atskirai valstybei narei skiriamų asignavimų lygis visu 2020–
  2024 m.
  laikotarpiu negali būti didesnis nei

2024 m.

a)

valstybių narių, kurių BNP vienam gyventojui (pagal PGS) 2015–2017 m. laikotarpiu yra didesnis nei 109 % ES 27 vidurkio: 0,07  % jų realaus BVP 2019 m.;

| a) | valstybių narių, kurių BNP vienam gyventojui (pagal PGS) 2015–2017 m. laikotarpiu yra didesnis nei 109 % ES 27 vidurkio: 0,07  % jų realaus BVP 2019 m.; |
| --- | --- |

a)

valstybių narių, kurių BNP vienam gyventojui (pagal PGS) 2015–2017 m. laikotarpiu yra didesnis nei 109 % ES 27 vidurkio: 0,07  % jų realaus BVP 2019 m.;

| b) | valstybių narių, kurių BNP vienam gyventojui (pagal PGS) 2015–2017 m. laikotarpiu yra mažesnis nei 90 % ES 27 vidurkio: 2,60  % jų realaus BVP 2019 m.; |
| --- | --- |

b)

valstybių narių, kurių BNP vienam gyventojui (pagal PGS) 2015–2017 m. laikotarpiu yra mažesnis nei 90 % ES 27 vidurkio: 2,60  % jų realaus BVP 2019 m.;

| b) | valstybių narių, kurių BNP vienam gyventojui (pagal PGS) 2015–2017 m. laikotarpiu yra mažesnis nei 90 % ES 27 vidurkio: 2,60  % jų realaus BVP 2019 m.; |
| --- | --- |

b)

valstybių narių, kurių BNP vienam gyventojui (pagal PGS) 2015–2017 m. laikotarpiu yra mažesnis nei 90 % ES 27 vidurkio: 2,60  % jų realaus BVP 2019 m.;

| c) | jei valstybių narių, kurių BNP vienam gyventojui (pagal PGS) 2015–2017 m. laikotarpiu yra didesnis nei 90 % arba mažesnis ar lygus 109 % ES 27 vidurkio: procentinis dydis apskaičiuojamas taikant tiesinę interpoliaciją nuo 0,07  % iki 2,60  % jų realaus BVP 2019 m., todėl viršutinės ribos procentinis dydis bus proporcingai sumažintas atsižvelgiant į gerovės padidėjimą. |
| --- | --- |

c)

jei valstybių narių, kurių BNP vienam gyventojui (pagal PGS) 2015–2017 m. laikotarpiu yra didesnis nei 90 % arba mažesnis ar lygus 109 % ES 27 vidurkio: procentinis dydis apskaičiuojamas taikant tiesinę interpoliaciją nuo 0,07  % iki 2,60  % jų realaus BVP 2019 m., todėl viršutinės ribos procentinis dydis bus proporcingai sumažintas atsižvelgiant į gerovės padidėjimą.

| c) | jei valstybių narių, kurių BNP vienam gyventojui (pagal PGS) 2015–2017 m. laikotarpiu yra didesnis nei 90 % arba mažesnis ar lygus 109 % ES 27 vidurkio: procentinis dydis apskaičiuojamas taikant tiesinę interpoliaciją nuo 0,07  % iki 2,60  % jų realaus BVP 2019 m., todėl viršutinės ribos procentinis dydis bus proporcingai sumažintas atsižvelgiant į gerovės padidėjimą. |
| --- | --- |

c)

jei valstybių narių, kurių BNP vienam gyventojui (pagal PGS) 2015–2017 m. laikotarpiu yra didesnis nei 90 % arba mažesnis ar lygus 109 % ES 27 vidurkio: procentinis dydis apskaičiuojamas taikant tiesinę interpoliaciją nuo 0,07  % iki 2,60  % jų realaus BVP 2019 m., todėl viršutinės ribos procentinis dydis bus proporcingai sumažintas atsižvelgiant į gerovės padidėjimą.

a–c punktuose nustatytą lygį vienai valstybei narei viršijančios sumos perskirstomos proporcingai visų kitų valstybių narių, kurių BNP vienam gyventojui (pagal PGS) yra mažesnis nei 100 % ES 27 vidurkio, asignavimams. BNP vienam gyventojui (pagal PGS) 2015–2017 m. laikotarpiu naudojamos sanglaudos politikos atžvilgiu derybose dėl 2021–2027 m. DFP.

a–c punktuose nustatytą lygį vienai valstybei narei viršijančios sumos perskirstomos proporcingai visų kitų valstybių narių, kurių BNP vienam gyventojui (pagal PGS) yra mažesnis nei 100 % ES 27 vidurkio, asignavimams. BNP vienam gyventojui (pagal PGS) 2015–2017 m. laikotarpiu naudojamos sanglaudos politikos atžvilgiu derybose dėl 2021–2027 m. DFP.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Valdymo institucijoms reikės daugiau laiko ir lankstumo, kad įgyvendintų naują tokios apimties programą.

22 pakeitimas

22 pakeitimas

COM(2020) 451 final, 2 dalis

final

Reglamentas (ES) Nr. 1303/2013

Priedo 3 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Apskaičiuojant išskirtinių išteklių 2020 m. ir 2021 m. paskirstymą | Apskaičiuojant išskirtinių išteklių 2020 m. ir 2021 m. paskirstymą |
| a) | BVP atskaitinis laikotarpis yra 2020 m. pirmas pusmetis; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Apskaičiuojant išskirtinių išteklių 2020 m. ir 2021 m. paskirstymą

Apskaičiuojant išskirtinių išteklių 2020 m. ir 2021 m. paskirstymą

a)

BVP atskaitinis laikotarpis yra 2020 m. pirmas pusmetis;

| a) | BVP atskaitinis laikotarpis yra 2020 m. pirmas pusmetis; |
| --- | --- |

a)

BVP atskaitinis laikotarpis yra 2020 m. pirmas pusmetis;

| b) | apskaičiuojant bedarbių ir jaunų bedarbių skaičių atskaitinis laikotarpis yra 2020 m. birželio–rugpjūčio mėn. vidurkis. |
| --- | --- |

b)

apskaičiuojant bedarbių ir jaunų bedarbių skaičių atskaitinis laikotarpis yra 2020 m. birželio–rugpjūčio mėn. vidurkis.

| b) | apskaičiuojant bedarbių ir jaunų bedarbių skaičių atskaitinis laikotarpis yra 2020 m. birželio–rugpjūčio mėn. vidurkis. |
| --- | --- |

b)

apskaičiuojant bedarbių ir jaunų bedarbių skaičių atskaitinis laikotarpis yra 2020 m. birželio–rugpjūčio mėn. vidurkis.

| c) | Taikant 2 dalį gautas didžiausias asignavimas padauginamas iš 2020 m. ir 2021 m. papildomų išteklių dalies nuo 2020 m., 2021 m. 
  ir
  2022 m. skirtų visų papildomų išteklių. |
| --- | --- |

c)

Taikant 2 dalį gautas didžiausias asignavimas padauginamas iš 2020 m. ir 2021 m. papildomų išteklių dalies nuo 2020 m., 2021 m. 
  ir
  2022 m. skirtų visų papildomų išteklių.

ir

| c) | Taikant 2 dalį gautas didžiausias asignavimas padauginamas iš 2020 m. ir 2021 m. papildomų išteklių dalies nuo 2020 m., 2021 m., 2022 m. 
  ir, kai taikytina, 2023 m. ir 2024 m.,
  skirtų visų papildomų išteklių. |
| --- | --- |

c)

Taikant 2 dalį gautas didžiausias asignavimas padauginamas iš 2020 m. ir 2021 m. papildomų išteklių dalies nuo 2020 m., 2021 m., 2022 m. 
  ir, kai taikytina, 2023 m. ir 2024 m.,
  skirtų visų papildomų išteklių.

ir, kai taikytina, 2023 m. ir 2024 m.,

Prieš taikant 1 ir 2 dalyje nustatytą metodą 2020 m. papildomiems ištekliams, atokiausiems NUTS 2 lygio regionams iš asignavimo pridedama suma, atitinkanti 30 EUR pagalbos intensyvumą sumą vienam gyventojui. Šis asignavimas bus paskirstytas pagal regionus ir valstybes nares proporcingai šių regionų bendram gyventojų skaičiui. Likusi 2020 m. suma valstybėms narėms bus paskirstyta pagal 1 ir 2 dalyse nustatytą metodą.

Prieš taikant 1 ir 2 dalyje nustatytą metodą 2020 m. papildomiems ištekliams, atokiausiems NUTS 2 lygio regionams iš asignavimo pridedama suma, atitinkanti 30 EUR pagalbos intensyvumą sumą vienam gyventojui. Šis asignavimas bus paskirstytas pagal regionus ir valstybes nares proporcingai šių regionų bendram gyventojų skaičiui. Likusi 2020 m. suma valstybėms narėms bus paskirstyta pagal 1 ir 2 dalyse nustatytą metodą.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Valdymo institucijoms reikės daugiau laiko ir lankstumo, kad įgyvendintų naują tokios apimties programą.

23 pakeitimas

23 pakeitimas

COM(2020) 451 final, 2 dalis

final

Reglamentas (ES) Nr. 1303/2013

Priedo 4 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Apskaičiuojant 2022 m. išskirtinių išteklių paskirstymą | Apskaičiuojant 2022 m. 
  ir, kai taikytina, 2023 m. ir 2024 m.
  išskirtinių išteklių paskirstymą |
| a) | BVP atskaitinis laikotarpis yra 2021 m. pirmas pusmetis; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Apskaičiuojant 2022 m. išskirtinių išteklių paskirstymą

Apskaičiuojant 2022 m. 
  ir, kai taikytina, 2023 m. ir 2024 m.
  išskirtinių išteklių paskirstymą

ir, kai taikytina, 2023 m. ir 2024 m.

a)

BVP atskaitinis laikotarpis yra 2021 m. pirmas pusmetis;

| a) | BVP atskaitinis laikotarpis yra 2021 m. pirmas pusmetis; |
| --- | --- |

a)

BVP atskaitinis laikotarpis yra 2021 m. pirmas pusmetis;

| b) | apskaičiuojant bedarbių ir jaunų bedarbių skaičių atskaitinis laikotarpis yra 2021 m. birželio–rugpjūčio mėn. vidurkis. |
| --- | --- |

b)

apskaičiuojant bedarbių ir jaunų bedarbių skaičių atskaitinis laikotarpis yra 2021 m. birželio–rugpjūčio mėn. vidurkis.

| b) | apskaičiuojant bedarbių ir jaunų bedarbių skaičių atskaitinis laikotarpis yra 2021 m. birželio–rugpjūčio mėn. vidurkis. |
| --- | --- |

b)

apskaičiuojant bedarbių ir jaunų bedarbių skaičių atskaitinis laikotarpis yra 2021 m. birželio–rugpjūčio mėn. vidurkis.

| c) | Taikant 2 dalį gautas didžiausias asignavimas padauginamas iš 2022 m. papildomų išteklių dalies nuo 2020 m., 2021 m. 
  ir
  2022 m. skirtų visų papildomų išteklių.“ |
| --- | --- |

c)

Taikant 2 dalį gautas didžiausias asignavimas padauginamas iš 2022 m. papildomų išteklių dalies nuo 2020 m., 2021 m. 
  ir
  2022 m. skirtų visų papildomų išteklių.“

ir

| c) | Taikant 2 dalį gautas didžiausias asignavimas padauginamas iš 2022 m. papildomų išteklių dalies nuo 2020 m., 2021 m., 2022 m.,
  2023 m. ir 2024 m.
  skirtų visų papildomų išteklių.“ |
| --- | --- |

c)

Taikant 2 dalį gautas didžiausias asignavimas padauginamas iš 2022 m. papildomų išteklių dalies nuo 2020 m., 2021 m., 2022 m.,
  2023 m. ir 2024 m.
  skirtų visų papildomų išteklių.“

2023 m. ir 2024 m.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Valdymo institucijoms reikės daugiau laiko ir lankstumo, kad įgyvendintų naują tokios apimties programą.

Pakeistas pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos bendros Europos regioninės plėtros fondo, „Europos socialinio fondo +“, Sanglaudos fondo, Teisingos pertvarkos fondo ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo nuostatos ir šių fondų bei Prieglobsčio ir migracijos fondo, Vidaus saugumo fondo ir Sienų valdymo ir vizų priemonės finansinės taisyklės

Pakeistas pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos bendros Europos regioninės plėtros fondo, „Europos socialinio fondo +“, Sanglaudos fondo, Teisingos pertvarkos fondo ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo nuostatos ir šių fondų bei Prieglobsčio ir migracijos fondo, Vidaus saugumo fondo ir Sienų valdymo ir vizų priemonės finansinės taisyklės

COM(2020) 450 final

COM(2020) 450 final

24 pakeitimas

24 pakeitimas

COM(2020) 450 final

final

Iš dalies pakeisti 1 punktą:

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| įterpiama 15a konstatuojamoji dalis:







  „(15a) | siekiant suteikti valstybėms narėms galimybę lanksčiai skirti finansinius išteklius ir koreguoti jų skyrimą atsižvelgiant į savo konkrečius poreikius, būtina joms suteikti galimybę programavimo laikotarpio pradžioje arba įgyvendinimo etape prašyti perkelti ribotas sumas iš fondų į bet kurią kitą tiesioginio ar netiesioginio valdymo priemonę arba iš vieno fondo į kitą;“; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

įterpiama 15a konstatuojamoji dalis:

„(15a)

siekiant suteikti valstybėms narėms galimybę lanksčiai skirti finansinius išteklius ir koreguoti jų skyrimą atsižvelgiant į savo konkrečius poreikius, būtina joms suteikti galimybę programavimo laikotarpio pradžioje arba įgyvendinimo etape prašyti perkelti ribotas sumas iš fondų į bet kurią kitą tiesioginio ar netiesioginio valdymo priemonę arba iš vieno fondo į kitą;“;

įterpiama 15a konstatuojamoji dalis:

| „(15a) | siekiant suteikti valstybėms narėms galimybę lanksčiai skirti finansinius išteklius ir koreguoti jų skyrimą
  reaguojant į tiesioginį didelės krizės poveikį ir
  atsižvelgiant į savo konkrečius poreikius, būtina joms suteikti galimybę
  , laikantis partnerystės ir daugiapakopio valdymo elgesio kodekso,
  programavimo laikotarpio pradžioje arba įgyvendinimo etape prašyti
  laikinai
  perkelti
  temų atžvilgiu
  ribotas sumas iš fondų į bet kurią kitą tiesioginio ar netiesioginio valdymo priemonę arba iš vieno fondo į kitą;“; |
| --- | --- |

„(15a)

siekiant suteikti valstybėms narėms galimybę lanksčiai skirti finansinius išteklius ir koreguoti jų skyrimą
  reaguojant į tiesioginį didelės krizės poveikį ir
  atsižvelgiant į savo konkrečius poreikius, būtina joms suteikti galimybę
  , laikantis partnerystės ir daugiapakopio valdymo elgesio kodekso,
  programavimo laikotarpio pradžioje arba įgyvendinimo etape prašyti
  laikinai
  perkelti
  temų atžvilgiu
  ribotas sumas iš fondų į bet kurią kitą tiesioginio ar netiesioginio valdymo priemonę arba iš vieno fondo į kitą;“;

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Bet koks išteklių perkėlimas iš vieno fondo į kitą arba tarp fondų turėtų atliekamas reaguojant į didelę krizę ir visapusiškai laikantis partnerystės ir daugiapakopio valdymo principų.

25 pakeitimas

25 pakeitimas

COM(2020) 450 final

final

Iš dalies pakeisti 6 punktą:

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 21 straipsnis iš dalies keičiamas taip: | 21 straipsnis iš dalies keičiamas taip: |
| a) | 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   Valstybės narės gali partnerystės sutartyje arba prašyme iš dalies pakeisti programą prašyti perkelti iš viso ne daugiau kaip 5 % kiekvieno fondo pradinio nacionalinio asignavimo į bet kurią kitą tiesioginio ar netiesioginio valdymo priemonę. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

21 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

21 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Valstybės narės gali partnerystės sutartyje arba prašyme iš dalies pakeisti programą prašyti perkelti iš viso ne daugiau kaip 5 % kiekvieno fondo pradinio nacionalinio asignavimo į bet kurią kitą tiesioginio ar netiesioginio valdymo priemonę.

| a) | 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   Valstybės narės
  , pagal susitarimą su atitinkamomis valdymo institucijomis ir laikydamosi partnerystės ir daugiapakopio valdymo elgesio kodekso, reaguodamos į Tarybos pripažintą didelę krizę,
  gali partnerystės sutartyje arba prašyme iš dalies pakeisti programą prašyti perkelti iš viso ne daugiau kaip 5 % kiekvieno fondo pradinio nacionalinio asignavimo į bet kurią kitą tiesioginio ar netiesioginio valdymo priemonę
  tik veiksmams laikantis sanglaudos politikos tikslų
  . |
| --- | --- |

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Valstybės narės
  , pagal susitarimą su atitinkamomis valdymo institucijomis ir laikydamosi partnerystės ir daugiapakopio valdymo elgesio kodekso, reaguodamos į Tarybos pripažintą didelę krizę,
  gali partnerystės sutartyje arba prašyme iš dalies pakeisti programą prašyti perkelti iš viso ne daugiau kaip 5 % kiekvieno fondo pradinio nacionalinio asignavimo į bet kurią kitą tiesioginio ar netiesioginio valdymo priemonę
  tik veiksmams laikantis sanglaudos politikos tikslų
  .

| | Valstybės narės taip pat gali partnerystės sutartyje arba prašyme iš dalies pakeisti programą prašyti perkelti iš viso ne daugiau kaip
  5 %
  kiekvieno fondo pradinio nacionalinio asignavimo į kitą fondą ar fondus. Valstybės narės gali prašyti papildomai perkelti iš viso ne daugiau kaip
  5 %
  kiekvieno fondo pradinio nacionalinio asignavimo tarp ERPF, ESF+ arba Sanglaudos fondo neviršijant valstybės narės visų išteklių pagal investicijų į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą tikslą.“; |
| --- | --- |

Valstybės narės taip pat gali partnerystės sutartyje arba prašyme iš dalies pakeisti programą prašyti perkelti iš viso ne daugiau kaip
  5 %
  kiekvieno fondo pradinio nacionalinio asignavimo į kitą fondą ar fondus. Valstybės narės gali prašyti papildomai perkelti iš viso ne daugiau kaip
  5 %
  kiekvieno fondo pradinio nacionalinio asignavimo tarp ERPF, ESF+ arba Sanglaudos fondo neviršijant valstybės narės visų išteklių pagal investicijų į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą tikslą.“;

5 %

5 %

| | Valstybės narės
  , pagal susitarimą su atitinkamomis valdymo institucijomis ir laikydamosi partnerystės ir daugiapakopio valdymo elgesio kodekso, reaguodamos į Tarybos pripažintą didelę krizę
  taip pat gali partnerystės sutartyje arba prašyme iš dalies pakeisti programą prašyti perkelti iš viso ne daugiau kaip
  7 %
  kiekvieno fondo pradinio nacionalinio asignavimo į kitą fondą ar fondus. Valstybės narės gali prašyti papildomai perkelti iš viso ne daugiau kaip
  7 %
  kiekvieno fondo pradinio nacionalinio asignavimo tarp ERPF, ESF+ arba Sanglaudos fondo neviršijant valstybės narės visų išteklių pagal investicijų į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą tikslą.“; |
| --- | --- |

Valstybės narės
  , pagal susitarimą su atitinkamomis valdymo institucijomis ir laikydamosi partnerystės ir daugiapakopio valdymo elgesio kodekso, reaguodamos į Tarybos pripažintą didelę krizę
  taip pat gali partnerystės sutartyje arba prašyme iš dalies pakeisti programą prašyti perkelti iš viso ne daugiau kaip
  7 %
  kiekvieno fondo pradinio nacionalinio asignavimo į kitą fondą ar fondus. Valstybės narės gali prašyti papildomai perkelti iš viso ne daugiau kaip
  7 %
  kiekvieno fondo pradinio nacionalinio asignavimo tarp ERPF, ESF+ arba Sanglaudos fondo neviršijant valstybės narės visų išteklių pagal investicijų į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą tikslą.“;

, pagal susitarimą su atitinkamomis valdymo institucijomis ir laikydamosi partnerystės ir daugiapakopio valdymo elgesio kodekso, reaguodamos į Tarybos pripažintą didelę krizę

7 %

7 %

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Nepaisant neigiamų bet kokios didelės krizės, įskaitant COVID-19 pandemiją, pasekmių, nereikėtų valstybių narių per daug raginti atimti išteklius iš sanglaudos politikos. Tačiau sanglaudos politika kartu turėtų būti lankstesnė, kad galėtų sušvelninti galimus neigiamus sukrėtimus, pavyzdžiui, dabartinę pandemiją.

26 pakeitimas

26 pakeitimas

COM(2020) 450 final

final

Iš dalies pakeisti 8 punktą (naujo 15a straipsnio nauja (paskutinė) pastraipa):

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | Pirmiau minėtos priemonės taikomos per 24 mėnesius ar, kai taikytina, per 48 mėnesius nuo Tarybos sprendimo pagal pirmąją pastraipą. Norint pratęsti šias priemones, būtinas kitas Tarybos sprendimas, kuriuo pripažįstama didelė krizė. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Pirmiau minėtos priemonės taikomos per 24 mėnesius ar, kai taikytina, per 48 mėnesius nuo Tarybos sprendimo pagal pirmąją pastraipą. Norint pratęsti šias priemones, būtinas kitas Tarybos sprendimas, kuriuo pripažįstama didelė krizė.

Pirmiau minėtos priemonės taikomos per 24 mėnesius ar, kai taikytina, per 48 mėnesius nuo Tarybos sprendimo pagal pirmąją pastraipą. Norint pratęsti šias priemones, būtinas kitas Tarybos sprendimas, kuriuo pripažįstama didelė krizė.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Turi būti aiškiai nustatytas visų ypatingų priemonių, kurių imamasi reaguojant į išskirtines aplinkybes, taikymo laikotarpis. Šių priemonių taikymą Taryba gali pratęsti didelei krizei užsitęsus. Valdymo institucijoms reikės daugiau laiko ir lankstumo, kad įgyvendintų naują tokios apimties programą.

Pakeistas pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo

Pakeistas pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo

COM(2020) 452 final

COM(2020) 452 final

27 pakeitimas

27 pakeitimas

COM(2020) 452 final

final

Iš dalies pakeisti 2 punktą:

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| įterpiama 10b konstatuojamoji dalis:







  „(10b) | siekiant sustiprinti visuomenės sveikatos sistemų gebėjimą užkirsti kelią ekstremaliosioms sveikatos situacijoms, greitai į jas reaguoti ir atsigauti po jų, ERPF taip pat turėtų padėti didinti sveikatos sistemų atsparumą. Be to, atsižvelgiant į tai, kad kilus beprecedentei COVID-19 pandemijai išryškėjo, kaip svarbu užtikrinti galimybes skubiai pasinaudoti ypatingos svarbos atsargomis siekiant veiksmingai reaguoti į ekstremaliąją situaciją, ERPF paramos aprėptis turėtų būti išplėsta, kad būtų galima pirkti atsargas, būtinas atsparumui nelaimėms ir sveikatos priežiūros sistemų atsparumui didinti. Perkant atsargas, skirtas sveikatos sistemų atsparumui didinti, turėtų būti užtikrinta, kad jos atitiktų nacionalinę sveikatos
  strategiją
  ir neviršytų jos ribų, taip pat turėtų būti užtikrintas papildomumas su [Sveikatos programa] ir „rescEU“ pajėgumais pagal Sąjungos civilinės saugos mechanizmą (SCSM);“; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

įterpiama 10b konstatuojamoji dalis:

„(10b)

siekiant sustiprinti visuomenės sveikatos sistemų gebėjimą užkirsti kelią ekstremaliosioms sveikatos situacijoms, greitai į jas reaguoti ir atsigauti po jų, ERPF taip pat turėtų padėti didinti sveikatos sistemų atsparumą. Be to, atsižvelgiant į tai, kad kilus beprecedentei COVID-19 pandemijai išryškėjo, kaip svarbu užtikrinti galimybes skubiai pasinaudoti ypatingos svarbos atsargomis siekiant veiksmingai reaguoti į ekstremaliąją situaciją, ERPF paramos aprėptis turėtų būti išplėsta, kad būtų galima pirkti atsargas, būtinas atsparumui nelaimėms ir sveikatos priežiūros sistemų atsparumui didinti. Perkant atsargas, skirtas sveikatos sistemų atsparumui didinti, turėtų būti užtikrinta, kad jos atitiktų nacionalinę sveikatos
  strategiją
  ir neviršytų jos ribų, taip pat turėtų būti užtikrintas papildomumas su [Sveikatos programa] ir „rescEU“ pajėgumais pagal Sąjungos civilinės saugos mechanizmą (SCSM);“;

įterpiama 10b konstatuojamoji dalis:

| „(10b) | siekiant sustiprinti visuomenės sveikatos sistemų gebėjimą užkirsti kelią ekstremaliosioms sveikatos situacijoms, greitai į jas reaguoti ir atsigauti po jų, ERPF taip pat turėtų padėti didinti sveikatos sistemų atsparumą. Be to, atsižvelgiant į tai, kad kilus beprecedentei COVID-19 pandemijai išryškėjo, kaip svarbu užtikrinti galimybes skubiai pasinaudoti ypatingos svarbos atsargomis siekiant veiksmingai reaguoti į ekstremaliąją situaciją, ERPF paramos aprėptis turėtų būti išplėsta, kad būtų galima pirkti atsargas, būtinas atsparumui nelaimėms ir sveikatos priežiūros sistemų atsparumui didinti. Perkant atsargas, skirtas sveikatos sistemų atsparumui didinti, turėtų būti užtikrinta, kad jos atitiktų nacionalines
  ir, kai taikytina, regionines
  sveikatos
  strategijas
  ir neviršytų jos ribų, taip pat turėtų būti užtikrintas papildomumas su [Sveikatos programa] ir „rescEU“ pajėgumais pagal Sąjungos civilinės saugos mechanizmą (SCSM);“; |
| --- | --- |

„(10b)

siekiant sustiprinti visuomenės sveikatos sistemų gebėjimą užkirsti kelią ekstremaliosioms sveikatos situacijoms, greitai į jas reaguoti ir atsigauti po jų, ERPF taip pat turėtų padėti didinti sveikatos sistemų atsparumą. Be to, atsižvelgiant į tai, kad kilus beprecedentei COVID-19 pandemijai išryškėjo, kaip svarbu užtikrinti galimybes skubiai pasinaudoti ypatingos svarbos atsargomis siekiant veiksmingai reaguoti į ekstremaliąją situaciją, ERPF paramos aprėptis turėtų būti išplėsta, kad būtų galima pirkti atsargas, būtinas atsparumui nelaimėms ir sveikatos priežiūros sistemų atsparumui didinti. Perkant atsargas, skirtas sveikatos sistemų atsparumui didinti, turėtų būti užtikrinta, kad jos atitiktų nacionalines
  ir, kai taikytina, regionines
  sveikatos
  strategijas
  ir neviršytų jos ribų, taip pat turėtų būti užtikrintas papildomumas su [Sveikatos programa] ir „rescEU“ pajėgumais pagal Sąjungos civilinės saugos mechanizmą (SCSM);“;

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Savaime aišku.

II.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

Bendrosios pastabos

Bendrosios pastabos

| 1. | palankiai vertina tikslinius programos „REACT-ES“ pasiūlymus, kuriais siekiama švelninti tiesiogines dabartinės pandemijos ir kitų būsimų didelių krizių neigiamas socialines ir ekonomines pasekmes, taip pat papildomus finansinius išteklius greitesniam krizės įveikimui ir palankesnių sąlygų ekologiškam, skaitmeniniam ir atspariam atsigavimui sudarymui; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina tikslinius programos „REACT-ES“ pasiūlymus, kuriais siekiama švelninti tiesiogines dabartinės pandemijos ir kitų būsimų didelių krizių neigiamas socialines ir ekonomines pasekmes, taip pat papildomus finansinius išteklius greitesniam krizės įveikimui ir palankesnių sąlygų ekologiškam, skaitmeniniam ir atspariam atsigavimui sudarymui;

| 2. | pabrėžia, kokia svarbi yra sanglaudos politika ir jos gebėjimas remti miestus ir regionus ištikus krizei, pavyzdžiui, naudojant esamas veiksmų programas; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad tokiems iššūkiams, kuriems atremti skirta REACT-ES, pavyzdžiui, sušvelninti neigiamą COVID-19 poveikį ir pasirengti ilgalaikiam ekonomikos atsigavimui, būtinos individualiai ir pagal teritorijas pritaikytos strategijos, nes teritorinis poveikis ir su šiais iššūkiais susijusios galimybės ES yra nevienodos; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kokia svarbi yra sanglaudos politika ir jos gebėjimas remti miestus ir regionus ištikus krizei, pavyzdžiui, naudojant esamas veiksmų programas; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad tokiems iššūkiams, kuriems atremti skirta REACT-ES, pavyzdžiui, sušvelninti neigiamą COVID-19 poveikį ir pasirengti ilgalaikiam ekonomikos atsigavimui, būtinos individualiai ir pagal teritorijas pritaikytos strategijos, nes teritorinis poveikis ir su šiais iššūkiais susijusios galimybės ES yra nevienodos;

| 3. | pabrėžia, kad reikia rasti pusiausvyrą tarp greito naujų išteklių išmokėjimo, veiksmingo ir efektyvaus investavimo ir būtinybės vengti pažeidimų, sisteminių klaidų ar sukčiavimo; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad reikia rasti pusiausvyrą tarp greito naujų išteklių išmokėjimo, veiksmingo ir efektyvaus investavimo ir būtinybės vengti pažeidimų, sisteminių klaidų ar sukčiavimo;

| 4. | pakartoja esąs susirūpinęs dėl kai kurių padidintų lėšų sanglaudos politikai laikinumo, nes jos nekompensuos 2018 m. Komisijos pasiūlyto pradinio lėšų sumažinimo; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad sanglaudos politikoje neturėtų būti pamiršti ilgalaikiai tikslai ir vystymosi poreikiai, kai įgyvendinami trumpalaikiai prioritetai; |
| --- | --- |

4.

pakartoja esąs susirūpinęs dėl kai kurių padidintų lėšų sanglaudos politikai laikinumo, nes jos nekompensuos 2018 m. Komisijos pasiūlyto pradinio lėšų sumažinimo; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad sanglaudos politikoje neturėtų būti pamiršti ilgalaikiai tikslai ir vystymosi poreikiai, kai įgyvendinami trumpalaikiai prioritetai;

| 5. | palankiai vertina priemones, kuriomis siekiama sumažinti su programų įgyvendinimu susijusią administracinę naštą; |
| --- | --- |

5.

palankiai vertina priemones, kuriomis siekiama sumažinti su programų įgyvendinimu susijusią administracinę naštą;

| 6. | atkreipia dėmesį į tai, kad pagal REACT-ES netaikomas paramos telkimo pagal temas reikalavimas, tačiau rekomenduoja minimalų paramos telkimą pagal temas siekiant užtikrinti, kad lėšos krizės žalai atitaisyti atitiktų ES tikslą – iki 2050 m. neutralizuoti poveikį klimatui; ragina valstybes nares novatoriškai naudoti papildomus išteklius, siekiant nukreipti savo ekonomiką ekologiško, skaitmeninio ir atsparaus vystymosi keliu taip užtikrinant ilgalaikį ekonomikos atsigavimą; |
| --- | --- |

6.

atkreipia dėmesį į tai, kad pagal REACT-ES netaikomas paramos telkimo pagal temas reikalavimas, tačiau rekomenduoja minimalų paramos telkimą pagal temas siekiant užtikrinti, kad lėšos krizės žalai atitaisyti atitiktų ES tikslą – iki 2050 m. neutralizuoti poveikį klimatui; ragina valstybes nares novatoriškai naudoti papildomus išteklius, siekiant nukreipti savo ekonomiką ekologiško, skaitmeninio ir atsparaus vystymosi keliu taip užtikrinant ilgalaikį ekonomikos atsigavimą;

| 7. | pabrėžia, jog norint užtikrinti, kad pinigai būtų išleisti srityse, kurioms jų labiausiai reikia, partnerystės ir daugiapakopio valdymo principai turėtų būti taikomi performuojant ar kuriant naujas veiksmų programas, kurioms būtų skiriami REACT-ES asignavimai arba kai perskirstomi asignavimai ir atliekami sanglaudos politikos po 2020 m. pakeitimai; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, jog norint užtikrinti, kad pinigai būtų išleisti srityse, kurioms jų labiausiai reikia, partnerystės ir daugiapakopio valdymo principai turėtų būti taikomi performuojant ar kuriant naujas veiksmų programas, kurioms būtų skiriami REACT-ES asignavimai arba kai perskirstomi asignavimai ir atliekami sanglaudos politikos po 2020 m. pakeitimai;

| 8. | pabrėžia, kad, siekiant apskritai atsigauti po krizės, reikia skubiai parengti ir veiksmingai įgyvendinti daug įvairių sričių projektų. Tačiau tam gali trukdyti vietos ir regionų biudžetų finansų trūkumas. Todėl reikia naudotis turimais nacionaliniais ir ES techninės pagalbos šaltiniais, kad būtų galima greitai pradėti svarbiausius projektus, kuriais siekiama atgaivinti ekonomiką; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad, siekiant apskritai atsigauti po krizės, reikia skubiai parengti ir veiksmingai įgyvendinti daug įvairių sričių projektų. Tačiau tam gali trukdyti vietos ir regionų biudžetų finansų trūkumas. Todėl reikia naudotis turimais nacionaliniais ir ES techninės pagalbos šaltiniais, kad būtų galima greitai pradėti svarbiausius projektus, kuriais siekiama atgaivinti ekonomiką;

| 9. | pabrėžia, kad COVID-19 pandemija ir vienašališkas sienų uždarymas kai kuriose valstybėse narėse padarė didžiulę žalą pasienio regionams, todėl šią problemą reikia tinkamai spręsti, įskaitant ir pasienio projektų finansavimo panaudojimą; kartu pabrėžia, kad jei ateityje tektų taikyti izoliavimo priemones, reikėtų vengti sienų uždarymo, kuris neproporcingai sutrikdo pasienio regionų gyventojų gyvenimą; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad COVID-19 pandemija ir vienašališkas sienų uždarymas kai kuriose valstybėse narėse padarė didžiulę žalą pasienio regionams, todėl šią problemą reikia tinkamai spręsti, įskaitant ir pasienio projektų finansavimo panaudojimą; kartu pabrėžia, kad jei ateityje tektų taikyti izoliavimo priemones, reikėtų vengti sienų uždarymo, kuris neproporcingai sutrikdo pasienio regionų gyventojų gyvenimą;

Dėl REACT-ES reglamento

Dėl REACT-ES reglamento

| 10. | palankiai vertina, kad papildomiems ištekliams nustatytas naujas teminis tikslas „Veiksmų, skirtų COVID-19 pandemijos sukeltai krizei įveikti, skatinimas ir pasirengimas žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui“. Tai palengvins pagal REACT-ES įgyvendinamų intervencinių veiksmų programavimą ir ex post vertinimą; |
| --- | --- |

10.

palankiai vertina, kad papildomiems ištekliams nustatytas naujas teminis tikslas „Veiksmų, skirtų COVID-19 pandemijos sukeltai krizei įveikti, skatinimas ir pasirengimas žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui“. Tai palengvins pagal REACT-ES įgyvendinamų intervencinių veiksmų programavimą ir ex post

| 11. | palankiai vertina galimybę iš REACT-ES papildomų išteklių prašyti 100 % bendro finansavimo ir kartu ragina užtikrinti tinkamą investicijų srautą ir būti budresniems dėl galimų pažeidimų; |
| --- | --- |

11.

palankiai vertina galimybę iš REACT-ES papildomų išteklių prašyti 100 % bendro finansavimo ir kartu ragina užtikrinti tinkamą investicijų srautą ir būti budresniems dėl galimų pažeidimų;

| 12. | palankiai vertina didesnį išankstinį veiksmų, remiamų papildomomis REACT-ES lėšomis, finansavimą, kuris turėtų leistų greitai apmokėti įvykdytus įsipareigojimus; |
| --- | --- |

12.

palankiai vertina didesnį išankstinį veiksmų, remiamų papildomomis REACT-ES lėšomis, finansavimą, kuris turėtų leistų greitai apmokėti įvykdytus įsipareigojimus;

| 13. | prašo paskirstyti papildomus išteklius iki 2024 m., kad valdymo institucijos turėtų pakankamai laiko ir lankstumo įgyvendinti naują tokios apimties programą, ir siekiant skatinti išlaidų veiksmingumą ir efektyvumą, taip pat palengvinti administracinę naštą; |
| --- | --- |

13.

prašo paskirstyti papildomus išteklius iki 2024 m., kad valdymo institucijos turėtų pakankamai laiko ir lankstumo įgyvendinti naują tokios apimties programą, ir siekiant skatinti išlaidų veiksmingumą ir efektyvumą, taip pat palengvinti administracinę naštą;

| 14. | pabrėžia, kad galimybė perkelti lėšas iš vienos regionų kategorijos į kitą turėtų būti naudojama tik tada, kai nėra kitų finansavimo galimybių, ir tik tiek, kiek tai būtina norint nedelsiant reaguoti į COVID-19 protrūkį ir kartu atsižvelgiant į bendrą ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos tikslą; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad galimybė perkelti lėšas iš vienos regionų kategorijos į kitą turėtų būti naudojama tik tada, kai nėra kitų finansavimo galimybių, ir tik tiek, kiek tai būtina norint nedelsiant reaguoti į COVID-19 protrūkį ir kartu atsižvelgiant į bendrą ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos tikslą;

Dėl pakeisto pasiūlymo dėl 2021–2027 m. Bendrųjų nuostatų reglamento

Dėl pakeisto pasiūlymo dėl 2021–2027 m. Bendrųjų nuostatų reglamento

| 15. | atkreipia dėmesį į papildomą lankstumą perkeliant sanglaudos politikos programų finansinius išteklius tiesioginio ir netiesioginio valdymo priemonėms reaguojant į didelę krizę; |
| --- | --- |

15.

atkreipia dėmesį į papildomą lankstumą perkeliant sanglaudos politikos programų finansinius išteklius tiesioginio ir netiesioginio valdymo priemonėms reaguojant į didelę krizę;

| 16. | pakartoja, kad reikėtų riboti tokių papildomų priemonių trukmę ir aprėptį, nepamirštant, kad bet koks perkėlimas visų pirma neturėtų kliudyti vykdyti ar užbaigti esminių investicijų regionuose, kuriems daro poveikį tokie perkėlimai; |
| --- | --- |

16.

pakartoja, kad reikėtų riboti tokių papildomų priemonių trukmę ir aprėptį, nepamirštant, kad bet koks perkėlimas visų pirma neturėtų kliudyti vykdyti ar užbaigti esminių investicijų regionuose, kuriems daro poveikį tokie perkėlimai;

| 17. | kartu pabrėžia, kad sanglaudos politika po 2020 m. turėtų būti lankstesnė, kad būtų galima sušvelninti galimus neigiamus sukrėtimus, pavyzdžiui, dabartinę pandemiją; |
| --- | --- |

17.

kartu pabrėžia, kad sanglaudos politika po 2020 m. turėtų būti lankstesnė, kad būtų galima sušvelninti galimus neigiamus sukrėtimus, pavyzdžiui, dabartinę pandemiją;

| 18. | palankiai vertina veiksmų, kurių palaipsniui atsisakoma būsimu programavimo laikotarpiu, išlaidų ribos sumažinimą; |
| --- | --- |

18.

palankiai vertina veiksmų, kurių palaipsniui atsisakoma būsimu programavimo laikotarpiu, išlaidų ribos sumažinimą;

| 19. | rekomenduoja paaiškinti fiziškai užbaigtų arba visiškai įgyvendintų veiksmų tiesiogiai reaguojant į neigiamą krizės poveikį atrankos nuostatas; |
| --- | --- |

19.

rekomenduoja paaiškinti fiziškai užbaigtų arba visiškai įgyvendintų veiksmų tiesiogiai reaguojant į neigiamą krizės poveikį atrankos nuostatas;

Dėl pakeisto pasiūlymo dėl 2021–2027 m. Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo

Dėl pakeisto pasiūlymo dėl 2021–2027 m. Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo

| 20. | palankiai vertina paramos taikymo srities išplėtimą taip padidinant valstybių narių atsparumą galimoms krizėms ateityje. Atsižvelgdamas į tai RK pabrėžia, jog svarbu sudaryti geresnes galimybes nuo krizės labiausiai nukentėjusioms įmonėms gauti finansavimą kartu neišleidžiant iš akių taikomų valstybės pagalbos taisyklių; |
| --- | --- |

20.

palankiai vertina paramos taikymo srities išplėtimą taip padidinant valstybių narių atsparumą galimoms krizėms ateityje. Atsižvelgdamas į tai RK pabrėžia, jog svarbu sudaryti geresnes galimybes nuo krizės labiausiai nukentėjusioms įmonėms gauti finansavimą kartu neišleidžiant iš akių taikomų valstybės pagalbos taisyklių;

| 21. | palankiai vertina tai, kad išplečiama paramos taikymo sritis finansuojant MVĮ apyvartinį kapitalą, nes tai leis joms nedelsiant reaguoti į bet kokią ateityje galinčią kilti krizę; |
| --- | --- |

21.

palankiai vertina tai, kad išplečiama paramos taikymo sritis finansuojant MVĮ apyvartinį kapitalą, nes tai leis joms nedelsiant reaguoti į bet kokią ateityje galinčią kilti krizę;

| 22. | atkreipia dėmesį į paramos telkimo pagal temas reikalavimų ir būtiniausių asignavimų reikalavimų tvariai miestų plėtrai sumažinimą; kartu ragina siekti aukštesnių užmojų ir laikotarpiu po 2020 m. teritorines priemones kurti vietos ir regionų lygmeniu; |
| --- | --- |

22.

atkreipia dėmesį į paramos telkimo pagal temas reikalavimų ir būtiniausių asignavimų reikalavimų tvariai miestų plėtrai sumažinimą; kartu ragina siekti aukštesnių užmojų ir laikotarpiu po 2020 m. teritorines priemones kurti vietos ir regionų lygmeniu;

Dėl pakeisto pasiūlymo dėl 2021–2027 m. Europos socialinio fondo reglamento

Dėl pakeisto pasiūlymo dėl 2021–2027 m. Europos socialinio fondo reglamento

| 23. | palankiai vertina pasiūlymus spręsti vaikų skurdo problemą ir sugriežtinti paramos telkimo pagal temas reikalavimą jaunimo užimtumo srityje, nes šios grupės yra ypač pažeidžiamos neigiamam COVID-19 pandemijos poveikiui ir todėl joms reikia skirti daug daugiau dėmesio; |
| --- | --- |

23.

palankiai vertina pasiūlymus spręsti vaikų skurdo problemą ir sugriežtinti paramos telkimo pagal temas reikalavimą jaunimo užimtumo srityje, nes šios grupės yra ypač pažeidžiamos neigiamam COVID-19 pandemijos poveikiui ir todėl joms reikia skirti daug daugiau dėmesio;

| 24. | palankiai vertina galimybę prašyti taikyti laikinas ESF+ naudojimo priemones; |
| --- | --- |

24.

palankiai vertina galimybę prašyti taikyti laikinas ESF+ naudojimo priemones;

| 25. | įspėja, kad bet koks ES sveikatos programos lėšų sumažinimas gali gerokai susilpninti ES pasirengimą būsimos pandemijoms, ir pabrėžia šios programos ir ESF+ sinergiją; |
| --- | --- |

25.

įspėja, kad bet koks ES sveikatos programos lėšų sumažinimas gali gerokai susilpninti ES pasirengimą būsimos pandemijoms, ir pabrėžia šios programos ir ESF+ sinergiją;

Baigdamas

Baigdamas

| 26. | pabrėžia, kad su COVID-19 pandemija priešakinėse gretose kovoję regionai ir miestai turi geriausias galimybes užtikrinti ekonomikos atsigavimą nuo tokių asimetrinių sukrėtimų kaip krizė; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad su COVID-19 pandemija priešakinėse gretose kovoję regionai ir miestai turi geriausias galimybes užtikrinti ekonomikos atsigavimą nuo tokių asimetrinių sukrėtimų kaip krizė;

| 27. | todėl pažymi, kad priemonės, kurių imamasi dėl COVID-19, jokiu būdu neskatintų bandyti centralizuoti sanglaudos politikos įgyvendinimo laikotarpiu po 2020 m.; |
| --- | --- |

27.

todėl pažymi, kad priemonės, kurių imamasi dėl COVID-19, jokiu būdu neskatintų bandyti centralizuoti sanglaudos politikos įgyvendinimo laikotarpiu po 2020 m.;

| 28. | taigi, pabrėžia, kad decentralizuotas ES finansavimas regionams ir miestams yra ne tik veiksmingas būdas įveikti neigiamus trumpalaikius sukrėtimus sveikatos srityje, bet ir padėti pagrindus vidutinės trukmės ir ilgalaikiam tvariam atsigavimui; |
| --- | --- |

28.

taigi, pabrėžia, kad decentralizuotas ES finansavimas regionams ir miestams yra ne tik veiksmingas būdas įveikti neigiamus trumpalaikius sukrėtimus sveikatos srityje, bet ir padėti pagrindus vidutinės trukmės ir ilgalaikiam tvariam atsigavimui;

| 29. | atsižvelgdamas į tai, ragina visapusiškai koordinuoti sanglaudos politikos priemones ir kitas ES programas, įskaitant Teisingos pertvarkos fondą ir ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę, siekiant kiek įmanoma padidinti jų teigiamą poveikį vidutinės trukmės ir ilgalaikiu laikotarpiu ir sukurti veiksmingą jų įgyvendinimo sistemą; |
| --- | --- |

29.

atsižvelgdamas į tai, ragina visapusiškai koordinuoti sanglaudos politikos priemones ir kitas ES programas, įskaitant Teisingos pertvarkos fondą ir ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę, siekiant kiek įmanoma padidinti jų teigiamą poveikį vidutinės trukmės ir ilgalaikiu laikotarpiu ir sukurti veiksmingą jų įgyvendinimo sistemą;

| 30. | pažymi, kad šie keturi pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamo akto atitinka subsidiarumo ir proporcingumo principus; |
| --- | --- |

30.

pažymi, kad šie keturi pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamo akto atitinka subsidiarumo ir proporcingumo principus;

| 31. | tvirtai remia ES mechanizmą demokratijai, teisinei valstybei ir pagrindinėms teisėms ginti; ragina, kad kiekvienoje valstybėje narėje, regione ir savivaldybėje, taikant šį mechanizmą, būtų puoselėjamos visos pagrindinės ES vertybės, įskaitant pagarbą žmogaus orumui ir žmogaus teisėms, laisvę ir lygybę. |
| --- | --- |

31.

tvirtai remia ES mechanizmą demokratijai, teisinei valstybei ir pagrindinėms teisėms ginti; ragina, kad kiekvienoje valstybėje narėje, regione ir savivaldybėje, taikant šį mechanizmą, būtų puoselėjamos visos pagrindinės ES vertybės, įskaitant pagarbą žmogaus orumui ir žmogaus teisėms, laisvę ir lygybę.

2020 m. spalio 14 d., Briuselis

Europos regionų komiteto pirmininkas

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  

  OL L 29, 2020 1 31, p. 7.

1

OL L 29, 2020 1 31, p. 7.

(2)  
  2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (OL L 347, 2013 12 20, p. 884).

2

2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (OL L 347, 2013 12 20, p. 884).

(3)  
  2014 m. gegužės 26 d. Tarybos sprendimas 2014/335/ES, Euratomas dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos (OL L 168, 2014 6 7, p. 105).

3

2014 m. gegužės 26 d. Tarybos sprendimas 2014/335/ES, Euratomas dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos (OL L 168, 2014 6 7, p. 105).

(1)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10-2020-INIT/lt/pdf

1

---