# Euroopan unionin C 429/11.

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 429 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 63. vuosikerta11. joulukuuta 2020 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 429

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

63. vuosikerta11. joulukuuta 2020

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | LAUSUNNOT |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 554. täysistunto, 16.9.2020–18.9.2020 |
| 2020/C 429/01 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Digitaaliset sisämarkkinat: suuntauksia ja mahdollisuuksia pk-yrityksille (oma-aloitteinen lausunto) | 1 |
| 2020/C 429/02 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Tehokkaat ja koordinoidut EU:n toimet veropetosten, veronkierron, rahanpesun ja veroparatiisien torjumiseksi (oma-aloitteinen lausunto) | 6 |
| 2020/C 429/03 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Oikeusvaltioperiaate ja sen vaikutukset talouskasvuun (oma-aloitteinen lausunto) | 16 |
| 2020/C 429/04 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Yksin maahan tulevien alaikäisten suojelu Euroopassa (oma-aloitteinen lausunto) | 24 |
| 2020/C 429/05 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Julkiset hankinnat välineenä arvon luomiseen ja ihmisarvoiseen kohteluun siivoustyössä ja kiinteistöpalveluissa (oma-aloitteinen lausunto) | 30 |
| 2020/C 429/06 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Digitaalinen kaivostoiminta Euroopassa: uusia ratkaisuja kestäväpohjaista raaka-ainetuotantoa varten (oma-aloitteinen lausunto) | 37 |
| 2020/C 429/07 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Kohti nuorten järjestelmällistä osallistamista ilmastoa ja kestävää kehitystä koskevaan EU:n päätöksentekoon (oma-aloitteinen lausunto) | 44 |
| 2020/C 429/08 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Kohti kestävää kulutusta koskevaa EU:n strategiaa (oma-aloitteinen lausunto) | 51 |
| 2020/C 429/09 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Yhdennetty toimintamalli EU:n maaseutualueita ja erityisesti muita heikommassa asemassa olevia alueita varten (oma-aloitteinen lausunto) | 60 |
| 2020/C 429/10 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta EU:n kauppapolitiikan yhteensopivuus Euroopan vihreän kehityksen ohjelman kanssa (oma-aloitteinen lausunto) | 66 |
| 2020/C 429/11 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Naiset tasavertaisina toimijoina energia-asioissa 2000-luvulla (oma-aloitteinen lausunto) | 77 |
| 2020/C 429/12 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Euroopan laajuinen superverkko ja paikalliset energiasaarekkeet – hajautettujen ratkaisujen ja keskitettyjen rakenteiden oikeanlainen yhdistelmä taloudellisesti, sosiaalisesti ja ekologisesti kestävää energiakäännettä varten (oma-aloitteinen lausunto) | 85 |
| 2020/C 429/13 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aihesta Kaikille mahdollisuus kunnolliseen, kestävyysperiaatteiden mukaiseen ja pysyvästi kohtuuhintaiseen asumiseen (oma-aloitteinen lausunto) | 93 |
| 2020/C 429/14 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta EU:n lentoliikennealan tulevaisuus koronaviruskriisin aikana ja sen jälkeen (oma-aloitteinen lausunto) | 99 |
| 2020/C 429/15 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta EU ja Afrikka: kestävään kehitykseen ja yhteisiin arvoihin perustuvan tasavertaisen kehityskumppanuuden toteuttaminen (oma-aloitteinen lausunto) | 105 |
| 2020/C 429/16 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Kansalaisyhteiskunnan panos Länsi-Balkanin vihreään toimintaohjelmaan ja kestävään kehitykseen EU-jäsenyysprosessin yhteydessä (oma-aloitteinen lausunto) | 114 |
| 2020/C 429/17 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Hiilimarkkinoiden syntyminen, markkinoiden rakenteellinen organisointi ja Euroopan teollisuudelle aiheutuvat haasteet (oma-aloitteinen lausunto) | 122 |
| 2020/C 429/18 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Entistä vahvemmat voittoa tavoittelemattomat yhteiskunnalliset yritykset sosiaalisesti oikeudenmukaisen Euroopan peruspilarina (valmisteleva lausunto) | 131 |
| 2020/C 429/19 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Pakollinen huolellisuusvelvoite (valmisteleva lausunto) | 136 |
| 2020/C 429/20 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta EU:n alueellisen toimintasuunnitelman, Leipzigin peruskirjan ja EU:n kaupunkiagendan tarkistaminen (puheenjohtajavaltio Saksan pyytämä valmisteleva lausunto) | 145 |
| 2020/C 429/21 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: EU:n rakenne- ja koheesiopolitiikan rooli talouden siirtymän innovatiivisessa ja älykkäässä edistämisessä (valmisteleva lausunto) | 153 |
| 2020/C 429/22 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Kohtuulliset vähimmäispalkat kaikkialle Eurooppaan (Euroopan parlamentin / neuvoston pyytämä valmisteleva lausunto) | 159 |
| 2020/C 429/23 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Oikeudenmukainen työ alustataloudessa (puheenjohtajavaltio Saksan pyytämä valmisteleva lausunto) | 173 |
| 2020/C 429/24 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Digitalisaatio ja kestävyys – nykytilanne ja toimien tarve kansalaisyhteiskunnan näkökulmasta (valmisteleva lausunto) | 187 |
| 2020/C 429/25 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Kestävyysperiaatteiden mukaiset toimitusketjut ja ihmisarvoinen työ kansainvälisessä kaupassa (valmisteleva lausunto) | 197 |

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 554. täysistunto, 16.9.2020–18.9.2020

2020/C 429/01

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Digitaaliset sisämarkkinat: suuntauksia ja mahdollisuuksia pk-yrityksille (oma-aloitteinen lausunto)

1

2020/C 429/02

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Tehokkaat ja koordinoidut EU:n toimet veropetosten, veronkierron, rahanpesun ja veroparatiisien torjumiseksi (oma-aloitteinen lausunto)

6

2020/C 429/03

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Oikeusvaltioperiaate ja sen vaikutukset talouskasvuun (oma-aloitteinen lausunto)

16

2020/C 429/04

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Yksin maahan tulevien alaikäisten suojelu Euroopassa (oma-aloitteinen lausunto)

24

2020/C 429/05

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Julkiset hankinnat välineenä arvon luomiseen ja ihmisarvoiseen kohteluun siivoustyössä ja kiinteistöpalveluissa (oma-aloitteinen lausunto)

30

2020/C 429/06

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Digitaalinen kaivostoiminta Euroopassa: uusia ratkaisuja kestäväpohjaista raaka-ainetuotantoa varten (oma-aloitteinen lausunto)

37

2020/C 429/07

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Kohti nuorten järjestelmällistä osallistamista ilmastoa ja kestävää kehitystä koskevaan EU:n päätöksentekoon (oma-aloitteinen lausunto)

44

2020/C 429/08

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Kohti kestävää kulutusta koskevaa EU:n strategiaa (oma-aloitteinen lausunto)

51

2020/C 429/09

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Yhdennetty toimintamalli EU:n maaseutualueita ja erityisesti muita heikommassa asemassa olevia alueita varten (oma-aloitteinen lausunto)

60

2020/C 429/10

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta EU:n kauppapolitiikan yhteensopivuus Euroopan vihreän kehityksen ohjelman kanssa (oma-aloitteinen lausunto)

66

2020/C 429/11

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Naiset tasavertaisina toimijoina energia-asioissa 2000-luvulla (oma-aloitteinen lausunto)

77

2020/C 429/12

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Euroopan laajuinen superverkko ja paikalliset energiasaarekkeet – hajautettujen ratkaisujen ja keskitettyjen rakenteiden oikeanlainen yhdistelmä taloudellisesti, sosiaalisesti ja ekologisesti kestävää energiakäännettä varten (oma-aloitteinen lausunto)

85

2020/C 429/13

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aihesta Kaikille mahdollisuus kunnolliseen, kestävyysperiaatteiden mukaiseen ja pysyvästi kohtuuhintaiseen asumiseen (oma-aloitteinen lausunto)

93

2020/C 429/14

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta EU:n lentoliikennealan tulevaisuus koronaviruskriisin aikana ja sen jälkeen (oma-aloitteinen lausunto)

99

2020/C 429/15

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta EU ja Afrikka: kestävään kehitykseen ja yhteisiin arvoihin perustuvan tasavertaisen kehityskumppanuuden toteuttaminen (oma-aloitteinen lausunto)

105

2020/C 429/16

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Kansalaisyhteiskunnan panos Länsi-Balkanin vihreään toimintaohjelmaan ja kestävään kehitykseen EU-jäsenyysprosessin yhteydessä (oma-aloitteinen lausunto)

114

2020/C 429/17

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Hiilimarkkinoiden syntyminen, markkinoiden rakenteellinen organisointi ja Euroopan teollisuudelle aiheutuvat haasteet (oma-aloitteinen lausunto)

122

2020/C 429/18

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Entistä vahvemmat voittoa tavoittelemattomat yhteiskunnalliset yritykset sosiaalisesti oikeudenmukaisen Euroopan peruspilarina (valmisteleva lausunto)

131

2020/C 429/19

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Pakollinen huolellisuusvelvoite (valmisteleva lausunto)

136

2020/C 429/20

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta EU:n alueellisen toimintasuunnitelman, Leipzigin peruskirjan ja EU:n kaupunkiagendan tarkistaminen (puheenjohtajavaltio Saksan pyytämä valmisteleva lausunto)

145

2020/C 429/21

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: EU:n rakenne- ja koheesiopolitiikan rooli talouden siirtymän innovatiivisessa ja älykkäässä edistämisessä (valmisteleva lausunto)

153

2020/C 429/22

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Kohtuulliset vähimmäispalkat kaikkialle Eurooppaan (Euroopan parlamentin / neuvoston pyytämä valmisteleva lausunto)

159

2020/C 429/23

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Oikeudenmukainen työ alustataloudessa (puheenjohtajavaltio Saksan pyytämä valmisteleva lausunto)

173

2020/C 429/24

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Digitalisaatio ja kestävyys – nykytilanne ja toimien tarve kansalaisyhteiskunnan näkökulmasta (valmisteleva lausunto)

187

2020/C 429/25

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Kestävyysperiaatteiden mukaiset toimitusketjut ja ihmisarvoinen työ kansainvälisessä kaupassa (valmisteleva lausunto)

197

---

| | III   Valmistelevat säädökset |
| --- | --- |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 554. täysistunto, 16.9.2020–18.9.2020 |
| 2020/C 429/26 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Pk-yritysstrategia kestävää ja digitaalista Eurooppaa varten(COM(2020) 103 final) | 210 |
| 2020/C 429/27 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Matkailu ja liikenne vuonna 2020 ja sen jälkeen(COM(2020) 550 final) | 219 |
| 2020/C 429/28 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan keskuspankille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Talouden ohjausjärjestelmän uudelleentarkastelu – Kertomus asetusten (EU) N:o 1173/2011, 1174/2011, 1175/2011, 1176/2011, 1177/2011, 472/2013 ja 473/2013 soveltamisesta ja neuvoston direktiivin 2011/85/EU asianmukaisuudesta(COM(2020) 55 final) | 227 |
| 2020/C 429/29 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista: Muutettu ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä ja rahoitussäännöistä sekä turvapaikka- ja maahanmuuttorahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista rahoitussäännöistä(COM(2020) 450 final – 2018/0196 (COD)) ja Muutettu ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan aluekehitysrahastosta ja koheesiorahastosta(COM(2020) 452 final – 2018/0197 (COD)) | 236 |
| 2020/C 429/30 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksi oikeudenmukaisen siirtymän mekanismin mukaisesta julkisen sektorin lainajärjestelystä(COM(2020) 453 final – 2020/0100 (COD)) ja Muutettu ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi oikeudenmukaisen siirtymän rahaston perustamisesta(COM(2020) 460 final – 2020/0006 (COD)) | 240 |
| 2020/C 429/31 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Muutettu ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan sosiaalirahasto plussasta (ESR+) (COM(2020) 447 – 2018-206-COD) | 245 |
| 2020/C 429/32 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi EU:n terveysalan toimintaohjelman perustamisesta kaudeksi 2021–2027 ja asetuksen (EU) No 282/2014 kumoamisesta (EU4Health-ohjelma)(COM(2020) 405 final – 2020/0102 (COD)) | 251 |
| 2020/C 429/33 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia – Luonto takaisin osaksi elämäämme(COM(2020) 380 final) | 259 |
| 2020/C 429/34 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Pellolta pöytään -strategia oikeudenmukaista, terveyttä edistävää ja ympäristöä säästävää elintarvikejärjestelmää varten(COM(2020) 381 final) | 268 |
| 2020/C 429/35 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi neuvoston päätöksen 2003/17/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Ukrainassa viljakasvien siemenviljelmillä tehtyjen viljelystarkastusten vastaavuudesta ja Ukrainassa tuotettujen viljakasvien siementen vastaavuudesta(COM(2020) 137 final – 2020/0053 (COD)) | 276 |
| 2020/C 429/36 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Luoteis-Atlantin kalastusjärjestön (NAFO) sääntelyalueella sovellettavien säilyttämis- ja täytäntöönpanotoimenpiteiden toteuttamisesta 20 päivänä toukokuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 2019/833 muuttamisesta(COM(2020) 215 final – 2020/95(COD)) | 279 |
| 2020/C 429/37 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – 5G:n turvallinen käyttöönotto EU:ssa – EU:n välineistön täytäntöönpano(COM(2020) 50 final) | 281 |
| 2020/C 429/38 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Euroopan datastrategia(COM(2020) 66 final) | 290 |
| 2020/C 429/39 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Ranskan valtuuttamisesta neuvottelemaan sopimus, jolla täydennetään Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa tehtyä voimassa olevaa kahdenvälistä sopimusta kanaalin alittavan kiinteän yhteyden rakentamisesta ja käytöstä yksityisten käyttöoikeusurakoitsijoiden toimesta(COM(2020) 622 final – 2020/0160 (COD)) | 296 |
| 2020/C 429/40 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi direktiivin (EU) 2016/798 muuttamisesta rautateiden turvallisuus- ja yhteentoimivuussääntöjen kanaalin alittavaan kiinteään yhteyteen soveltamisen osalta(COM(2020) 623 final – 2020/0161 (COD)) | 297 |

III   Valmistelevat säädökset

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 554. täysistunto, 16.9.2020–18.9.2020

2020/C 429/26

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Pk-yritysstrategia kestävää ja digitaalista Eurooppaa varten(COM(2020) 103 final)

(COM(2020) 103 final)

210

2020/C 429/27

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Matkailu ja liikenne vuonna 2020 ja sen jälkeen(COM(2020) 550 final)

(COM(2020) 550 final)

219

2020/C 429/28

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan keskuspankille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Talouden ohjausjärjestelmän uudelleentarkastelu – Kertomus asetusten (EU) N:o 1173/2011, 1174/2011, 1175/2011, 1176/2011, 1177/2011, 472/2013 ja 473/2013 soveltamisesta ja neuvoston direktiivin 2011/85/EU asianmukaisuudesta(COM(2020) 55 final)

(COM(2020) 55 final)

227

2020/C 429/29

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista: Muutettu ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä ja rahoitussäännöistä sekä turvapaikka- ja maahanmuuttorahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista rahoitussäännöistä(COM(2020) 450 final – 2018/0196 (COD)) ja Muutettu ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan aluekehitysrahastosta ja koheesiorahastosta(COM(2020) 452 final – 2018/0197 (COD))

(COM(2020) 450 final – 2018/0196 (COD))

(COM(2020) 452 final – 2018/0197 (COD))

236

2020/C 429/30

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksi oikeudenmukaisen siirtymän mekanismin mukaisesta julkisen sektorin lainajärjestelystä(COM(2020) 453 final – 2020/0100 (COD)) ja Muutettu ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi oikeudenmukaisen siirtymän rahaston perustamisesta(COM(2020) 460 final – 2020/0006 (COD))

(COM(2020) 453 final – 2020/0100 (COD))

(COM(2020) 460 final – 2020/0006 (COD))

240

2020/C 429/31

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Muutettu ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan sosiaalirahasto plussasta (ESR+) (COM(2020) 447 – 2018-206-COD)

(COM(2020) 447 – 2018-206-COD)

245

2020/C 429/32

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi EU:n terveysalan toimintaohjelman perustamisesta kaudeksi 2021–2027 ja asetuksen (EU) No 282/2014 kumoamisesta (EU4Health-ohjelma)(COM(2020) 405 final – 2020/0102 (COD))

(COM(2020) 405 final – 2020/0102 (COD))

251

2020/C 429/33

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia – Luonto takaisin osaksi elämäämme(COM(2020) 380 final)

(COM(2020) 380 final)

259

2020/C 429/34

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Pellolta pöytään -strategia oikeudenmukaista, terveyttä edistävää ja ympäristöä säästävää elintarvikejärjestelmää varten(COM(2020) 381 final)

(COM(2020) 381 final)

268

2020/C 429/35

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi neuvoston päätöksen 2003/17/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Ukrainassa viljakasvien siemenviljelmillä tehtyjen viljelystarkastusten vastaavuudesta ja Ukrainassa tuotettujen viljakasvien siementen vastaavuudesta(COM(2020) 137 final – 2020/0053 (COD))

(COM(2020) 137 final – 2020/0053 (COD))

276

2020/C 429/36

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Luoteis-Atlantin kalastusjärjestön (NAFO) sääntelyalueella sovellettavien säilyttämis- ja täytäntöönpanotoimenpiteiden toteuttamisesta 20 päivänä toukokuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 2019/833 muuttamisesta(COM(2020) 215 final – 2020/95(COD))

(COM(2020) 215 final – 2020/95(COD))

279

2020/C 429/37

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – 5G:n turvallinen käyttöönotto EU:ssa – EU:n välineistön täytäntöönpano(COM(2020) 50 final)

(COM(2020) 50 final)

281

2020/C 429/38

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Euroopan datastrategia(COM(2020) 66 final)

(COM(2020) 66 final)

290

2020/C 429/39

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Ranskan valtuuttamisesta neuvottelemaan sopimus, jolla täydennetään Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa tehtyä voimassa olevaa kahdenvälistä sopimusta kanaalin alittavan kiinteän yhteyden rakentamisesta ja käytöstä yksityisten käyttöoikeusurakoitsijoiden toimesta(COM(2020) 622 final – 2020/0160 (COD))

(COM(2020) 622 final – 2020/0160 (COD))

296

2020/C 429/40

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi direktiivin (EU) 2016/798 muuttamisesta rautateiden turvallisuus- ja yhteentoimivuussääntöjen kanaalin alittavaan kiinteään yhteyteen soveltamisen osalta(COM(2020) 623 final – 2020/0161 (COD))

(COM(2020) 623 final – 2020/0161 (COD))

297

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 554. täysistunto, 16.9.2020–18.9.2020

| 11.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 429/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 429/1

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Digitaaliset sisämarkkinat: suuntauksia ja mahdollisuuksia pk-yrityksille”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2020/C 429/01)

| Esittelijä: | Pedro ALMEIDA FREIRE |
| --- | --- |

Esittelijä:

Pedro ALMEIDA FREIRE

| Komitean täysistunnon päätös | 30.3.2017 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 4.9.2020 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 18.9.2020 |
| Täysistunnon nro | 554 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 220/0/0 |

Komitean täysistunnon päätös

30.3.2017

Oikeusperusta

työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus”

Hyväksyminen jaostossa

4.9.2020

Hyväksyminen täysistunnossa

18.9.2020

Täysistunnon nro

554

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

220/0/0

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK seuraa erityisen tarkasti digitaaliteknologian vaikutuksia Euroopan pieniin ja keskisuuriin yrityksiin (pk-yritykset). EU:n 25 miljoonaa pk-yritystä muodostavat sen talouden perustan. Ne työllistävät noin 100 miljoonaa ihmistä, edustavat yli puolta Euroopan BKT:sta ja ovat keskeisessä asemassa lisäarvon luomisessa kaikilla talouden aloilla. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK totesi DESI-indeksin vuoden 2019 tulosten perusteella valituissa maissa (Belgia, Saksa, Portugali ja Romania) toteuttamissaan kuulemisissa, että digitaalisten ratkaisujen käyttöönotto on monissa eurooppalaisissa pk-yrityksissä ja varsinkin mikro- ja pienyrityksissä (93 prosenttia Euroopan yrityksistä) jäänyt myöhäiseksi. Ne, jotka ovat siirtyneet käyttämään digitaalisia ratkaisuja, ilmoittivat kohdanneensa monia ongelmia niiden käyttöönotossa. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK suosittaa, että pyritään kaikin keinoin poistamaan ensimmäinen este eli laajakaistaverkon puutteellinen alueellinen kattavuus. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Komitea havaitsi, että pk-yrityksissä tarvitaan kipeästi ja jopa kiireellisesti digitaaliteknologiaa käsittelevää koulutusta muun muassa kyberturvallisuuden, tekoälyn ja lohkoketjujen alalla. ETSK suosittaakin, että kouluopetukseen sisällytetään pakollisia digitaaliteknologiakursseja ja että pk-yrityksille tarjotaan koulutusta näiden välineiden käytöstä. Lisäksi on tuettava paremmin ja edistettävä itsenäisille ammatinharjoittajille, pk-yritysten johtajille ja niiden työntekijöille suunnattua täydennyskoulutusta, joka vastaa niiden tarpeisiin ja on kohtuuhintaista. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK toivoo asianmukaista verokoordinointia jäsenvaltioiden välillä, sillä sen puuttuminen aiheuttaa joka toisessa kuulemismenettelyyn osallistuneessa maassa suhteessa enemmän kustannuksia pk-yrityksille kuin suuryrityksille ja hankaloittaa rajatylittävää liiketoimintaa. Tasapuolisen kilpailun varmistaminen pk-yritysten ja suuryritysten välillä on olennaisen tärkeää sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan kannalta. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK toivoo, että poistetaan lainsäädännön erot sekä sääntelyn, vaatimusten ja laatumerkkien inflaatio: nämä ovat merkittäviä esteitä pk-yritysten digitaaliselle ja rajatylittävälle toiminnalle, sillä niistä aiheutuu yritysten kasvua jarruttavia vaatimustenmukaisuuskustannuksia, palkkakustannuksia ja ulkopuolisten asiantuntijoiden kustannuksia. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK katsoo, että on ensisijaisen tärkeää tarjota pk-yrityksille tukirahoitusta investointeihin, joiden avulla ne voivat sopeutua yhteiskunnan, kaupan ja kulutustottumusten digitalisoitumiseen sekä kauppavaihdon kansainvälistymiseen. Komitea toteaa, että eurooppalaiset pk-yritykset sen enempää kuin Euroopan unionin rahoittamat digitaali-innovointikeskittymätkään eivät tunne tarpeeksi hyvin eivätkä hyödynnä Yritys-Eurooppa-verkostoa. Tiiviimpi vuoropuhelu ja yhteistyö Yritys-Eurooppa-verkoston ja pk-yritysorganisaatioiden välillä tehostaisi järjestelmää. |
| --- | --- |

1.7

2.   Digitaaliteknologian vaikutukset pk-yrityksiin

| 2.1 | Euroopan komission johtava varapuheenjohtaja Margrethe Vestager totesi vuoden 2020 digitaalitalouden ja -yhteiskunnan indeksin (DESI) tulosten julkaisemisen yhteydessä 11. kesäkuuta 2020 seuraavaa: ”Koronaviruskriisi on osoittanut, miten äärimmäisen tärkeää on, että ihmisillä ja yrityksillä on mahdollisuudet vuorovaikutukseen verkon välityksellä.” (1) |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Sisämarkkinakomissaari Thierry Breton lisäsi: ”Julkistamamme datan [DESI-indeksin (2)] mukaan elinkeinoelämä hyödyntää yhä enemmän digitaalisia ratkaisuja. Meidän on varmistettava, että näin on myös pk-yritysten kohdalla, ja että kehittyneimmät digitaaliteknologiat saadaan käyttöön koko taloudessa.” |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Myös ETSK seuraa erityisen tarkasti digitaaliteknologian vaikutuksia pk-yrityksiin. EU:n 25 miljoonaa pk-yritystä muodostavat sen talouden perustan. Ne työllistävät noin 100 miljoonaa ihmistä, edustavat yli puolta Euroopan BKT:sta ja ovat keskeisessä asemassa lisäarvon luomisessa kaikilla talouden aloilla. (3) |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Pk-yritykset kuuluvat tiiviisti Euroopan taloudelliseen ja sosiaaliseen rakenteeseen. Niiden liiketoimintamallit, koko, ikä ja yrittäjäprofiilit vaihtelevat suuresti, ja niiden taustalla on erilaista niin miesten kuin naistenkin osaamista. Niihin kuuluvat vapaat ammatinharjoittajat – vaikkakaan säännellyt vapaat ammatit, joihin sovelletaan toimialakohtaisia sääntöjä (esim. apteekkarit ja asianajajat), eivät sinänsä kuulu pk-yritysten määritelmään – mikroyritykset, keskikokoiset teollisuusyritykset, perinteiset käsityöalan yritykset ja huipputeknologian startup-yritykset. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | ETSK tiedostaa digitaaliteknologian vaikutukset pk-yrityksiin ja yhtyy siksi komission analyysiin sekä katsoo, että komission ehdottamassa pk-yritysstrategiassa kestävää ja digitaalista Eurooppaa varten (4) valitut kolme peruspilaria (valmiuksien kehittäminen ja tuki siirtymiselle kestävään kehitykseen ja digitalisaatioon, sääntelytaakan keventäminen ja markkinoille pääsyn parantaminen sekä rahoituksen saannin parantaminen) ovat todellakin ensisijaisia. ETSK korostaa, että pk-yritykset tarvitsevat välitöntä taloudellista tukea, sillä ne ovat kärsineet pahasti covid-19-pandemian taloudellisista seurauksista, ja siten niiden työntekijät ovat suuremmassa vaarassa menettää työpaikkansa.
  Tässä mielessä ETSK pitää valitettavana, että Euroopan elpymissuunnitelma, jonka avulla on tarkoitus korjata covid-19-pandemian aiheuttamat taloudelliset ja sosiaaliset vahingot ja jonka 17.–21. heinäkuuta 2020 kokoontunut ylimääräinen Eurooppa-neuvosto hyväksyi, on suuruudeltaan vain 750 miljardia euroa ja että 27 jäsenvaltiota supistivat tavoitteitaan muun muassa digitaalialalla, jotta päästiin sopuun nk. nuukan nelikon maiden kanssa, sillä tämä vaikuttaa pk-yritysten digitalisointiin tarkoitettuun tukirahoitukseen. |
| --- | --- |

2.5

Tässä mielessä ETSK pitää valitettavana, että Euroopan elpymissuunnitelma, jonka avulla on tarkoitus korjata covid-19-pandemian aiheuttamat taloudelliset ja sosiaaliset vahingot ja jonka 17.–21. heinäkuuta 2020 kokoontunut ylimääräinen Eurooppa-neuvosto hyväksyi, on suuruudeltaan vain 750 miljardia euroa ja että 27 jäsenvaltiota supistivat tavoitteitaan muun muassa digitaalialalla, jotta päästiin sopuun nk. nuukan nelikon maiden kanssa, sillä tämä vaikuttaa pk-yritysten digitalisointiin tarkoitettuun tukirahoitukseen.

| 2.6 | ETSK toteaa, että kestävää ja digitaalista Eurooppaa varten annetun komission pk-yritysstrategian pilarit vastaavat niihin odotuksiin, joita pk-yritysten edustajat esittivät ETSK:n DESI 2019 -indeksin perusteella valitsemissa neljässä maassa (Belgia, Portugali Romania ja Saksa) pidetyissä kuulemisissa, joiden tarkoituksena oli arvioida digitaaliteknologian vaikutuksia pk-yrityksiin ja jotka ehdittiin järjestää ennen koronaviruskriisin ja liikkumisrajoitusten aiheuttamaa keskeytystä. Tästä syystä ETSK ei pystynyt toteuttamaan kuulemista Virossa eikä Irlannissa, jotka oli valittu niiden sijoituttua DESI 2019 -indeksin kärkipäähän. |
| --- | --- |

2.6

3.   Yleistä

| 3.1 | Digitaaliteknologia on kasvutekijä pk-yrityksille (käsityöläiset, kauppiaat, vapaat ammatinharjoittajat, palveluntarjoajat jne.). Internetillä on vaikutusta yli puoleen Euroopan vähittäismyynnistä: joko kyse on verkkokaupasta tai verkkohaun jälkeen kaupassa tapahtuvasta myynnistä (ns. ROPO: Research Online, Purchase Offline) (5). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Internetsivujen, sosiaalisten verkostojen, digitaalisen markkinoinnin ja asiakassuhteiden hallintaohjelmistojen kehitys edistää nk. ”digitaalisten pk-yritysten” kehittymistä. Ohjelmistokokonaisuudet ja datan analysointiohjelmat auttavat myös optimoimaan liiketoimintaprosesseja. ETSK toteaakin, että käyttäjiä, myös pk-yritysten johtajia, tulisi auttaa näiden välineiden käytössä tarjoamalla koulutusohjelmia. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Digitaalisuus voi myös aiheuttaa sekasortoa ja johtaa perinpohjaisiin mullistuksiin. Digitaaliset haasteet johtavat markkinoiden muutosprosessiin, jossa nähdään murroksellisia ja disruptiivisia innovaatioita. Disruptio muuttaa markkinoita niin, että ne avautuvat yhä useammille ja uudet toimijat pystyvät kaappaamaan itselleen osan perinteisten arvoketjujen liikevaihdosta. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Esimerkiksi pk-yrityksen ja sen asiakaskunnan läheinen luottamussuhde voi luoda vaikutelman, että pk-yrityksen toiminta on suojassa digitalisaation vaikutuksilta. Kokemus on kuitenkin osoittanut, ettei tällainen läheinen suhde asiakkaaseen takaa mitään. Kuluttajat eivät epäröi tarttua muihin tarjouksiin, jos ne ovat käytännöllisempiä ja edullisempia (6). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Digitaalitaloudessa kuluttajan oikeussuoja ei vaikuta hänen käyttäytymiseensä. Kun aineettomiin, aina saatavilla oleviin ja helppokäyttöisiin palveluihin tottuneelle kuluttajalle esitetään digitaalinen tarjonta, johon sisältyy oikeussuoja hänen etujensa turvaamiseksi mutta jota on hankalampi käyttää, tämä ei muuta hänen käyttäytymistään (7). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Digitaalisesta disruptiosta puhutaan myönteisesti, jopa retorisesti, kun on kyse suuryrityksistä, joilla on riittävät resurssit investoida tutkimukseen ja innovointiin sekä markkinointiin. Tällöin unohdetaan kuitenkin, että digitaalinen disruptio saattaa vaikuttaa muun muassa joihinkin vapaisiin ammattikuntiin, jotka ovat luonteeltaan hyvin hajanaisia ja joilta usein puuttuvat t&i-varat. Nämä voivat vain hankkia markkinoilla tarjolla olevia digitaalisia ratkaisuja pystymättä kehittämään sellaisia itse, ja ne ovat käytännössä haavoittuvampia toimintansa digitalisoinnin näkökulmasta. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Digitaalisuus murskaa myös pk-yritysten harhakuvitelmia. Esimerkiksi pienimuotoisten palvelujen tarjoaminen rajatulla maantieteellisellä alueella, jossa myös kehittämispotentiaali on rajallinen, voi saada luulemaan, että digitaaliajan murros ei koske tällaista toimintaa. Todellisuus on kuitenkin toinen. Esimerkiksi hotelliala vaikuttaisi olevan toimintaa, jota ei voida siirtää muualle. Varausalustat ovat kuitenkin kaapanneet merkittävän osan tämän alan tuottamasta arvosta, jopa niin, että ravintola- ja hotellialan edustajat katsovat, että niiden olisi pitänyt ennakoida tämä ja luoda oma järjestelmänsä, jotta ne olisivat voineet säilyttää hallinnan varausten suhteen eivätkä olisi joutuneet tällaiseen riippuvuussuhteeseen näihin toimialansa ulkopuolisiin toimijoihin nähden (8). |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Lisäksi digitaalinen disruptio johtaa työn uudelleenjakoon. Vapaiden ammatinharjoittajien yhteydessä tämä koskee esimerkiksi kirjanpitoa: asiakkaat huolehtivat yhä useammin itse tilitietojen kirjaamisesta, joka on hyvin manuaalista työtä, jolloin kirjanpitäjien työ vähenee ja marginaalit alenevat. Lisäksi ilmaantuu kilpailijoita, jotka tarjoavat kirjapitopalveluja verkossa. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Esimerkiksi notaarien työhön liittyy pienempi riski työn uudelleenjakautumisesta, mutta osan notaaripalveluista voivat tehdä muutkin: on olemassa startup-yrityksiä, jotka tekevät oikeudellisesti päteviä testamentteja 70 euron hintaan (9). |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Työn uudelleenjakautuminen koskee myös sairaanhoitoalaa: on sivustoja, missä lääkärinajan voi varata verkossa tai jotka tarjoavat etälääkäripalveluja alueille, missä palveluja ei ole riittävästi. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | On myös mahdollista, että kaupalliset yhteistoiminnalliset alustat eivät tunne EU:n ja kansallisen lainsäädännön nojalla sovellettavia vaatimuksia, kuten yhtiöiden rekisteröintivelvollisuutta, vaatimuksia pakollisista vakuutuksista, terveys- ja turvallisuusvaatimuksia, työntekijöiden suojelua ja kuluttajansuojaa koskevia vaatimuksia jne. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Digitalisaation haasteita tulisikin kaikkien näiden taloudellisten, sosiaalisten ja yhteiskunnallisten mullistusten valossa käsitellä pysyvänä asiakohtana työmarkkinaosapuolten vuoropuhelussa. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Pk-yrityksiin kuuluu hyvin erilaisia talouden toimijoita leipureista apteekkareihin ja vapaisiin ammatinharjoittajiin. Tästä syystä pk-yritysten valmiuksien kehittämiseen ja digitalisaation tukemiseen tähtäävän politiikan on oltava osallistavaa ja helposti niiden sovellettavissa, eikä vaatimusten noudattamisesta saa aiheutua kohtuuttomia lisäkustannuksia tai hidasteita niiden ydintoiminnalle. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Pk-yritykset tarvitsevat kuitenkin muutakin kuin älykästä ja osallistavaa lainsäädäntöä: ne tarvitsevat osaamisen kehittämistä ja jatkokoulusta uuden liiketoimintakäsityksen omaksumiseksi. Pk-yritysten digitalisaatio vaikuttaa nimittäin myös niiden organisaatioon ja yrityskulttuuriin. Silti monet pk-yritysjohtajat eivät ole ottaneet digitalisaatiota liiketoimintastrategiakseen. Digitalisaatiossa ei ole kyse vain digitaalisista välineistä ja prosesseista, vaan se on uusi tapa luoda arvoa mukauttamalla liiketoimintamalli digitaaliseen ympäristöön. Aloite tähän on tultava johtajalta. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Lisäksi pk-yrityksillä on vastassaan monenlaisia esteitä, jotka hankaloittavat rahoituksen, kohtuuhintaisen koulutuksen ja kansainvälistymistuen saamista. Yritys-Eurooppa-verkosto, joka keskittyy innovointiin ja yritysten kansainvälistymiseen ja tarjoaa pk-yrityksille tietoa, tukea ja neuvontaa EU:n oikeuteen liittyvissä asioissa, ei ole kovin tunnettu yritysten keskuudessa. Euroopan unionin rahoittamat digitaali-innovointikeskittymät (esimerkiksi Innoviris-keskuksen Brysselissä hallinnoimat eurooppalaiset digitaali-innovointikeskittymät (10)) auttavat myös tukemaan pk-yritysten digitalisointia tarjoamalla koulutusta ja rahoitusta sekä kehittämään digitaalista yrityskulttuuria. Vuoropuhelun tiivistäminen, pk-yrityksen tarpeiden analysointi ja Yritys-Eurooppa-verkoston ja pk-yritysorganisaatioiden välinen yhteistyö auttaisivat kuitenkin tehostamaan järjestelmää. |
| --- | --- |

3.15

4.   Erityistä

| 4.1 | Tämä lausunto perustuu osittain heinäkuun 2019 ja vuoden 2020 ensimmäisen neljänneksen välillä toteutettuihin kuulemisiin, joihin osallistui muun muassa työmarkkinaosapuolia, pk-yritysjärjestöjä, kuluttajayhdistyksiä ja viranomaisia neljästä jäsenvaltiosta: Belgiasta, Portugalista, Romaniasta ja Saksasta. Viro ja Irlanti oli myös valittu kohdemaiksi, mutta niissä kuulemista ei voitu järjestää koronaviruskriisin vuoksi. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ETSK toteaa, että edellä mainituissa maissa toteutettujen kuulemisten tarkoituksena oli tukea EU:n politiikkaa ja toimintaa, joka koskee digitaaliteknologian käyttöönottoa pk-yrityksissä, ja tarjota sen pohjaksi kenttätason kokemuksia. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Arvioidakseen digitaaliteknologian vaikutuksia pk-yrityksiin ETSK valitsi viidestä DESI-indikaattorista (11) seuraavan:






  — | digitaaliteknologian käyttöönotto kauppatapahtumissa, seuraavien ETSK:n merkittäviksi katsomien kolmen indikaattorin perusteella: verkkokauppaa harjoittavien pk-yritysten prosenttiosuus, verkkokaupan liikevaihto pk-yrityksissä ja rajatylittävää verkkokauppaa harjoittavien pk-yritysten prosenttiosuus. |
| --- | --- | --- |

4.3

—

digitaaliteknologian käyttöönotto kauppatapahtumissa, seuraavien ETSK:n merkittäviksi katsomien kolmen indikaattorin perusteella: verkkokauppaa harjoittavien pk-yritysten prosenttiosuus, verkkokaupan liikevaihto pk-yrityksissä ja rajatylittävää verkkokauppaa harjoittavien pk-yritysten prosenttiosuus.

| 4.4 | ETSK:n mainitun DESI 2019 -indikaattorin perusteella valitsemista maista Irlanti ja Viro ovat kärjessä verkkokaupassa ja digitaaliteknologian käyttämisessä kauppatapahtumissa. Seuraavana on Belgia, joka myös ylittää keskiarvon. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Saksa on keskitasolla ja Portugali keskiarvoa alempana. Romania on joukon häntäpäässä. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Useimmissa kuulemisista (Belgia, Saksa, Portugali) mainittiin laajakaistaverkon epätasainen kattavuus: kaupunkialueilla kattavuus on hyvä, kun taas maaseudulla ja syrjäseudulla näin ei ole. Joillakin (Portugalin) alueilla ei ole saatavilla edes 4G-verkkoa. Euroopan ja sen pk-yritysten digitaalisen tulevaisuuden mahdollistamiseksi olisikin kehitettävä laajamittaisia digitaalisia ratkaisuja ja digitaalisten perusinfrastruktuurien yhteentoimivuutta. ETSK toteaa, että yhteydet ovat pk-yritysten digitalisaation perusedellytys. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Kaikki kuulemisiin osallistuneet mainitsivat digitaaliteknologiaa käsittelevän koulutuksen tarpeen. Digitaaliteknologiaa koskevalle yleissivistävälle ja ammatilliselle koulutukselle on suuri kysyntä, ja sen puute estää pk-yrityksiä löytämästä tämän alan pätevää työvoimaa (Portugali, Romania). Pk-yritysten työntekijöiden digitaalikoulutusta, jossa annetaan ja ajantasaistetaan taitoja muun muassa kyberturvallisuuden, tekoälyn tai lohkoketjujen alalla, tarvitaan kipeästi ja jopa kiireellisesti (Belgia). Nykytilanteelle on ominaista digitaalisten välineiden pinnallinen tuntemus, joka ei enää riitä (Saksa).
  Työntekijät tarvitsevat digitaalisia taitoja myös työpaikkansa säilyttämiseksi ja yhä digitalisoituneemmilla ja nopeasti kehittyvillä työmarkkinoilla menestymiseksi (Saksa). Digitalisaatio saattaa nimittäin eräillä pitkälle automatisoiduilla aloilla aiheuttaa pelkoa työpaikan menettämisestä (Saksa). |
| --- | --- |

4.7

Työntekijät tarvitsevat digitaalisia taitoja myös työpaikkansa säilyttämiseksi ja yhä digitalisoituneemmilla ja nopeasti kehittyvillä työmarkkinoilla menestymiseksi (Saksa). Digitalisaatio saattaa nimittäin eräillä pitkälle automatisoiduilla aloilla aiheuttaa pelkoa työpaikan menettämisestä (Saksa).

| 4.8 | Pk-yrityksillä ei ole riittäviä valmiuksia eikä koulutusta vahingoittamistarkoituksessa harjoitetusta kybertoiminnasta aiheutuvien riskien hallintaan (Belgia, Saksa). Tästä syystä osa perinteisistä pk-yrityksistä epäilee verkkotoiminnan kehittämisen otollisuutta (Portugali). Digitalisaation valinneilla yrityksillä on vaikeuksia hyödyntää laajoja tietomääriä, joita suuryrityksillä on käytössään, ja ne suhtautuvat varauksella muun muassa tekoälyyn perustuvien edistyksellisten välineiden ja sovellusten käyttöön, jolloin ne joutuvat epäedulliseen kilpailuasemaan suuryrityksiin nähden (Saksa). Toisaalta kaikkien alojen pk-yritykset ovat erittäin alttiita kyberuhille ja joutuvat usein turvautumaan ulkopuolisten asiantuntijoiden apuun, mistä aiheutuu lisäkustannuksia. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Jäsenvaltioiden välisen asianmukaisen verokoordinoinnin puute aiheuttaa suhteellisesti enemmän kustannuksia pk-yrityksille kuin suuryrityksille joka toisessa kuulemismenettelyyn osallistuneessa maassa (Belgia, Portugali) ja hankaloittaa rajatylittävää toimintaa. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Lainsäädännön erot sekä sääntelyn, vaatimusten ja laatumerkkien inflaatio ovat myös esteitä pk-yritysten digitaaliselle ja rajatylittävälle toiminnalle (Belgia, Portugali), sillä niistä aiheutuu vaatimustenmukaisuuskustannuksia ja palkkakustannuksia jopa siinä määrin, että osa pk-yrityksistä haluaisi siirtää toimintansa muihin maihin (Belgia). Esimerkiksi yleisen tietosuoja-asetuksen voimaantulo on pakottanut pk-yritykset osoittamaan henkilöstöään henkilötietojen sisäisten hallinnointimenettelyjen kehittämistyöhön, asiakkaille tiedottamiseen jne., ja joskus tähän on jouduttu käyttämään ulkopuolisia asiantuntijoita. Tämä on vienyt resursseja tärkeimmästä tehtävästä eli kaupan kehittämisestä, aiheuttanut kustannuksia ja hidastanut ydintoimintaa (Belgia). |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Pk-yritysten digitalisaatiota voi haitata myös kansallisen lainsäätäjän hitaus: digitaaliteknologiaa käsittelevää yleissivistävää ja ammatillista koulutusta tai pk-yritysten tukemista digitalisoinnissa ei pidetä strategisina painopisteinä (Romania). |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Kaikki kuulemisen kohdemaissa tavatut keskustelukumppanit pitivät digitaalisen vallankumouksen aiheuttamien taloudellisten, sosiaalisten ja yhteiskunnallisten riskien valossa keskeisen tärkeänä, että työmarkkinaosapuolet ja pk-yritysten edustajat otetaan mukaan laatimaan niitä koskevaa lainsäädäntöä ja käymään sosiaalista vuoropuhelua. |
| --- | --- |

4.12

Bryssel 18. syyskuuta 2020.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  Euroopan komission lehdistötiedote 11. kesäkuuta 2020, Bryssel.

1

(2)  Digital Economy and Society Index (DESI).

2

(3)  COM(2020) 103 final.

3

(4)  Ks. alaviite 3.

4

(5)  Forrester, European Cross-Channel Retail Sales Forecast, 2015 to 2020

5

https://www.forrester.com/report/European+CrossChannel+Retail+Sales+Forecast+2015+To+2020/-/E-RES115375.

(6)  Tämän haavoittuvuuden kokivat nahoissaan dvd-vuokraamot, joiden kohtaloksi koitui tilausvideopalvelujen ja verkosta lataamisen suosio. Amazonin kaltaiset toimijat, jotka tarjoavat luettelotarjonnalle samaan hintaan luotettavan ja nopean kotiinkuljetuksen, on saanut monet kuluttajat suosimaan verkko-ostoksia, vaikka nämä samalla viettäisivätkin vapaa-aikaansa kirjakaupoissa katselemassa tarjontaa.

6

(7)  Le numérique déroutant. BPI France Le Labin tutkimus, 19. helmikuuta 2015.

7

(8)  Edellä mainittu BPI France Le Labin tutkimus.

8

(9)  https://testamento.fr/fr/

9

(10)  Digitaalinen Eurooppa -ohjelma 2021–2027.

10

(11)  Yhteydet, taidot, internetin käyttö, digitaaliteknologian käyttöönotto yrityksissä, digitaaliset julkiset palvelut.

11

---

| 11.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 429/6 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 429/6

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Tehokkaat ja koordinoidut EU:n toimet veropetosten, veronkierron, rahanpesun ja veroparatiisien torjumiseksi”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2020/C 429/02)

| Esittelijä: | Javier DOZ ORRIT |
| --- | --- |

Esittelijä:

Javier DOZ ORRIT

| Komitean täysistunnon päätös | 20.2.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 20.7.2020 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 18.9.2020 |
| Täysistunnon numero | 554 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 216/2/2 |

Komitean täysistunnon päätös

20.2.2020

Oikeusperusta

työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus”

Hyväksyminen jaostossa

20.7.2020

Hyväksyminen täysistunnossa

18.9.2020

Täysistunnon numero

554

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

216/2/2

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Veropetosten, veronkierron ja rahanpesun sekä verojen välttelyn merkitys Euroopan valtioiden julkiselle taloudelle on edelleen erittäin mittava huolimatta EU:n ja monien valtioiden ponnisteluista, tärkeiden unionin direktiivien (direktiivi rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesutarkoituksiin sekä terrorismin rahoitukseen eli rahanpesunvastainen direktiivi; veronkierron vastainen direktiivi eli ATA-direktiivi (1)) voimaantulosta sekä veropohjan rapautumista ja voitonsiirtoja koskevasta OECD:n BEPS-ohjelmasta. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK ehdottaa eurooppalaisen sopimuksen luomista veropetosten, veronkierron ja verojen välttelyn sekä rahanpesun torjumiseksi tehokkaasti. ETSK kehottaa Euroopan komissiota esittämään poliittisen aloitteen, jossa tähän tavoitteeseen pyritään yhdessä kansallisten hallitusten ja muiden EU:n toimielinten kanssa ja jossa edistetään tarvittavaa yhteisymmärrystä ja huolehditaan kansalaisyhteiskunnan osallistumisesta. Jäsenvaltioiden välisen yhteistyön olisi oltava sopimuksen tärkein pilari. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK pyytää EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita osoittamaan tarvittavat taloudelliset ja henkilöresurssit voimassa olevan unionin lainsäädännön tehokkaaseen täytäntöönpanoon ja sitoutumaan siihen, että ryhdytään kaikkiin tarvittaviin uusiin lainsäädännöllisiin ja hallinnollisiin toimenpiteisiin verorikosten ja verotukseen liittyvien väärinkäytösten, rahanpesun ja veroparatiisitoiminnan torjumiseksi tehokkaasti. Tämä edellyttää kunkin toimenpiteen täytäntöönpanon tulosten jatkuvaa arviointia. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK pitää jäsenvaltioiden sitoutumista olennaisen tärkeänä, jotta päästään eroon epäoikeudenmukaisesta ja haitallisesta verokilpailusta. Tässä yhteydessä komitea toistaa lausunnossaan ”Verotus – määräenemmistöpäätökset” (2) toteamansa tarpeen käydä keskustelua siirtymisestä veroasioissa asteittain yksimielisistä päätöksistä määräenemmistöpäätöksiin. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Kansalaisyhteiskunnan aktiivinen osallistuminen on perustavan tärkeää, jotta kansalaiset tulisivat tietoisiksi tarpeesta torjua verorikoksia ja väärinkäytöksiä ja edistää oikeudenmukaista verotusta. Kansalaisyhteiskunnan yhteistyö tukee sopimuksen aikaansaamista ja täytäntöönpanoa. Työnantajien ja työnantajajärjestöjen osallistuminen on erittäin tärkeää sopimuksen onnistumisen kannalta. On varmistettava, etteivät hyväksyttävät lainsäädäntötoimenpiteet vaikuta kohtuuttomasti niihin yrityksiin, jotka noudattavat verovelvoitteitaan, ja aseta niille liiallista hallinnollista rasitetta. Tehokkaat ja pikaiset verorikosten ja väärinkäytösten vastaiset toimet tuottavat lisää julkisia varoja, joita tarvitaan pandemian jälkeisten elpymissuunnitelmien rahoittamiseen, talouden vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin rakentamiseen. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Talouden digitalisaatio asettaa veroviranomaisille uusia haasteita, sillä se mahdollistaa uusia aggressiivisen verosuunnittelun tai verorikosten ja väärinkäytösten muotoja. Talouden digitalisaatio luo kuitenkin tehokkaamman hallinnollisen yhteistyön ja tietojenvaihdon ansiosta myös uusia mahdollisuuksia, joiden avulla veroviranomaiset voivat torjua näitä käytäntöjä. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Tällaisten rikosten ja väärinkäytösten torjunnan tuloksellisuuden parantaminen edellyttää poliittisen ja hallinnollisen yhteistyön sekä poliisi- ja oikeudellisen yhteistyön tiivistämistä sekä suoraan jäsenvaltioiden välillä että niiden ja EU:n välillä, vahvempaa oikeusperustaa tälle yhteistyölle ja riittävien taloudellisten ja henkilöstöresurssien osoittamista rahanpesun selvittelykeskuksille, veroviranomaisille, eurooppalaisille valvontarakenteille ja muille ilmiön torjuntaan osallistuville sidosryhmille. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Toiminnan tehostamiseksi on tarpeen luoda yhteinen näkemys näistä rikoksista ja väärinkäytöksistä, niiden välisistä kytköksistä ja yhteydestä talousrikollisuuteen ja poliittiseen korruptioon sekä veroparatiisien väistämättömästä roolista niiden helpottamisessa ja salaamisessa. Veroparatiisien rikollisen toiminnan kitkemisen tulisi olla EU:n ensisijainen tavoite. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Vaikka tällainen politiikka on tarpeellista kaikissa olosuhteissa, ETSK katsoo, että covid-19-pandemian aiheuttamassa tilanteessa siitä on ehdottomasti tehtävä poliittinen ja eettinen prioriteetti unionille, jäsenvaltioiden hallituksille ja Euroopan kansalaisyhteiskunnalle. Kun pandemian terveydellisten, taloudellisten ja sosiaalisten seurausten hoitamiseen tarvitaan niin paljon julkisia varoja, ei ole mitenkään hyväksyttävissä, että niistä merkittävä määrä ohjautuu laittomasti vain harvojen yksityiseksi hyödyksi. Tästä kärsii suoraan valtaosa verovelvoitteensa täyttävistä työntekijöistä, yrittäjistä, itsenäisistä ammatinharjoittajista, julkisista palveluista riippuvaisista henkilöistä ja eläkeläisistä. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK kannattaa Euroopan komission 7. toukokuuta 2020 antamaa uutta toimintasuunnitelmaa (3) rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevaa kokonaisvaltaista unionin toimintapolitiikkaa varten. Komitea katsoo, että se olisi pantava pikaisesti täytäntöön. ETSK kannattaa rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevan nykyisen sääntelykehyksen tuloksellisen täytäntöönpanon varmistamiseksi ehdotettuja toimenpiteitä, yhden yhteisen EU:n säännöstön luomista, eurooppalaisen valvontaelimen perustamista ja muita suunnitelman pilareita. EU:n ja jäsenvaltioiden on esiinnyttävä yhtenä rintamana kansainvälisillä foorumeilla, kuten rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen vastaisessa OECD:n toimintaryhmässä (FATF), G20-ryhmässä ja YK:ssa. ETSK yhtyy komission näkemykseen, jonka mukaan käyttöön otettavissa toimenpiteissä on otettava huomioon EU:n tietosuojalainsäädäntö ja EU:n tuomioistuimen oikeuskäytäntö sekä varmistettava, että niistä jäsenvaltioille ja ilmoitusvelvollisille aiheutuvat taloudelliset ja hallinnolliset lisärasitteet ovat mahdollisimman vähäisiä. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK pyytää Euroopan komissiota arvioimaan nykyistä luetteloa yhteistyöhaluttomista lainkäyttöalueista ja tarkastelemaan mahdollisuutta asettaa lisäkriteerejä, joiden avulla varmistetaan, että luetteloon on sisällytetty kaikki veroparatiisit. Lisäksi komitea pyytää ryhtymään tarvittaviin toimenpiteisiin, jotta yritykset ja yksityishenkilöt eivät pystyisi tekemään perusteettomia transaktioita rahoituslaitosten kanssa. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK suhtautuu myönteisesti verotusta koskevien indikaattorien sisällyttämiseen EU-ohjausjaksoon sekä kehottaa jäsenvaltioita noudattamaan tähän liittyviä maakohtaisia suosituksia ja Euroopan komissiota sisällyttämään ohjausjaksoon myös verojärjestelmien tehokkuuden, tasapuolisuuden, riittävyyden ja moitteettoman toiminnan arviointimenettelyn. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | ETSK vaatii, että taide-esineet ja muu arvo-omaisuus, erityisesti vapaasatamissa ja tullivarastoissa oleva omaisuus, sisällytetään EU:n direktiivien piiriin ja että poistetaan asteittain tietyissä jäsenvaltioissa käyttöönotetut investointien vastineeksi myönnettävät kansalaisuus- tai oleskeluoikeusjärjestelyt ja lopetetaan haltijaosakkeiden läpinäkymättömyys. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | ETSK katsoo, että viidennen rahanpesunvastaisen direktiivin säännöksiä, jotka koskevat keskitettyä ja avointa yhtiöiden ja trustien todellisten omistajien ja edunsaajien rekisteriä, olisi sovellettava myös veronkiertoon. Samalla komitea vaatii, että otetaan käyttöön asianmukaiset menettelyt, joilla helpotetaan rekisteröintivaatimusten noudattamista pk-yrityksissä. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | ETSK kannattaa kokonaisvaltaista ratkaisua OECD:n puitteissa sellaisten yritysten verotukseen, joilla on merkittävä digitaalinen läsnäolo, mutta jos sopimukseen ei päästä vuoden 2020 loppuun mennessä, EU:n olisi esitettävä uudelleen suurten digitaaliyritysten verotusta koskeva aloitteensa. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | Veronkierron vastaista ATA-direktiiviä olisi muutettava niin, että siihen sisällytetään säännöksiä verokohtelusta alhaisen verotuksen lainkäyttöalueiden yhteydessä sekä sellaisten osinkojen tai pääomavoittojen kotiuttamisesta, joita ei ole verotettu ulkomailla. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | Kansallisille rahanpesun selvittelykeskuksille on annettava taloudellista ja teknistä tukea, ja on edistettävä tiivistä yhteistyötä niiden välillä ja veroviranomaisten välillä sekä kansallisten poliisivoimien ja Europolin välillä vero- ja talousrikoksista syytteeseen asettamisessa. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | ETSK pyytää komissiota tekemään tutkimuksen postilaatikkoyhtiöiden roolista veropetoksissa, veronkierrossa, verojen välttelyssä ja rahanpesussa ja muuttamaan tutkimuksen tulosten perusteella veronkierron vastaista direktiiviä, vakavaraisuusdirektiiviä ja rahanpesunvastaista direktiiviä, jotta voidaan estää rikosten tekeminen ja väärinkäytösten helpottaminen direktiivien kautta. |
| --- | --- |

1.18

| 1.19 | ETSK kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita pohtimaan yritysvoittojen tosiasiallista vähimmäisverotusta ja sen täytäntöönpanomahdollisuutta. |
| --- | --- |

1.19

| 1.20 | ETSK ehdottaa, että EU:n kauppa- ja taloussopimuksiin sisällytetään WTO:n periaatteiden ja sääntöjen mukaisesti luku, jossa on lausekkeet verorikoksen, rahanpesun ja aggressiivisen verosuunnittelun torjumisesta sekä veroviranomaisten välisestä yhteistyöstä. |
| --- | --- |

1.20

2.   Taustaa

| 2.1 | Veropetosten, veronkierron, verojen välttelyn ja rahanpesun makrotaloudellinen merkitys Euroopassa ja koko maailmassa on huomattavan suuri. Sen rajat ylittävä ulottuvuus on ilmeinen. Veroparatiiseilla on tässä keskeinen rooli: ne ottavat vastaan ja ohjaavat eteenpäin suuryritysten pääomia ja yksityishenkilöiden omaisuutta, joista on jätetty veronkierron tai verojen välttelyn keinoin verot maksamatta, sekä poliittisesta ja taloudellisesta korruptiosta ja talousrikollisuutta harjoittavista järjestöistä peräisin olevia varoja. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Veroparatiisille ei ole yleisesti hyväksyttyä määritelmää, mutta kaikissa niissä verotus on olematonta tai hyvin pientä ja asiakkaita ja rahavirtoja koskeva läpinäkymättömyys säännönmukaista. Niiden yksilöimiseksi laaditaan luetteloja, joissa yhteistyöhaluttomuuden perusteeksi katsotaan kieltäytyminen toimittamasta tietoja veroviranomaisille ja tekemästä yhteistyötä oikeuslaitoksen kanssa. Tunnustettuja luetteloita ovat OECD:n luettelo (4) ja kaksi EU:n luetteloa, joista toinen koskee rahanpesua ja terrorismin rahoitusta ja toinen veronkiertoa ja veropetoksia (5). IMF:n F&D-julkaisussa arvioidaan, että offshore-rahoituskeskuksissa oleva yksityinen varallisuus on 7–8,7 biljoonaa Yhdysvaltain dollaria (6) (8–10 % maailman BKT:sta). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | IMF:n mukaan veronkierrosta aiheutuu hallituksille noin 3 biljoonan Yhdysvaltain dollarin kustannukset joka vuosi. (7) Euroopan parlamentti on laskenut, että EU:ssa summa on 825 miljardia euroa (8) ja että arvonlisäveroa jää vuosittain kantamatta suurelta osin petosten vuoksi noin 147 miljardia euroa, mistä 50 miljardia euroa johtuu rajat ylittävistä karusellipetoksista (9). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Veronkierto ei aina merkitse lain kirjaimen mutta kylläkin sen hengen rikkomista. Veroparatiisit saavat vuosittain noin 600 miljardia Yhdysvaltain dollaria yhtiöverojen kierrosta. (10) EU:n menetys on vuosittain noin 160–190 miljardia euroa. (11) Veronkierto kuuden jäsenvaltion kautta aiheuttaa 42,8 miljardin euron verotulojen menetykset muille 22 jäsenvaltiolle. (12) IMF:n F&D-julkaisun mukaan 40 prosenttia maailman suorista ulkomaisista sijoituksista eli noin 15 biljoonaa Yhdysvaltain dollaria kohdistuu pöytälaatikkoyrityksiin (joilla ei ole taloudellista toimintaa), jotka usein ovat holdingyhtiöitä, joiden alaisuudessa tytäryhtiöt toimivat. Niistä suurin osa on sijoittautunut viiteen Euroopan valtioon (13). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | YK:n mukaan rahanpesun osuus maailman BKT:sta on 2–5 prosenttia. (14) Viimeaikaiset tapaukset, kuten Danske Bankin tapaus (alustavan arvion mukaan noin 200 miljardia euroa) (15) tai Swedbankin tapaus (37 miljardia euroa) (16) osoittavat rahanpesun torjunnan heikkoudet, joita on edelleen direktiiveistä ja valvontaviranomaisten työstä huolimatta. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Finanssialan lisäksi rahanpesuun on muitakin kanavia: taide-, timantti- ja jalometallimarkkinat, vapaasatamat, tullivarastot ja erityistalousalueet jne. Nopeat teknologiset muutokset avaavat uusia keinoja virtuaalivarojen ja lohkoketjujen muodossa. Sama pätee veronkierron ja verojen välttelyn keinoihin: niitä ovat osingonpesu ja kuponginpesu Cum Ex -kauppojen kautta (55,2 miljardia euroa), aggressiivinen verosuunnittelu, valtioiden ja monikansallisten yritysten salaiset sopimukset verovelvoitteiden merkittävistä alennuksista sekä järjestelyt kansalaisuuden tai oleskeluluvan myöntämiseksi ulkomaalaisille investointien vastineeksi. Verkkokauppa, alustatalous ja digitaalitalous yleensä tuovat uusia riskejä verorikosten ja veronkierron helpottumisesta mutta myös uusia jäljitys- ja valvontamahdollisuuksia. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Junckerin komissio toteutti mittavia toimia verorikosten ja veronkierron torjumiseksi: 27 lainsäädäntöaloitetta ja kaiken kaikkiaan 57 aloitetta. Rahanpesua ja terrorismin rahoitusta torjutaan erityisesti kahdella direktiivillä eli neljännellä ja viidennellä rahanpesunvastaisella direktiivillä (vuosilta 2015 ja 2018). Viimeksi mainittu saatettiin lopullisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä tammikuussa 2020, ja se tuo parannuksia toimijoiden tunnistamiseen sekä tiedonvaihtoon ja yhteistyöhön rahanpesun selvittelykeskusten välillä. Lisäksi sillä laajennetaan ilmoitusvelvollisten joukkoa ja ryhdytään valvomaan virtuaalivaluuttoja. Käytännön tulokset eivät ole tyydyttäviä: puutteita ja vajavaisuuksia on edelleen, vaikka komissio onkin erittäin aktiivinen toimivaltansa rajoissa (arviointi vuodelta 2019) (17). Euroopan tilintarkastustuomio aloitti hiljattain tarkastuksen rahanpesun torjunnan tehokkuudesta pankkialalla (18), ja komissio on nostanut Euroopan unionin tuomioistuimessa kanteet kolmea jäsenvaltiota vastaan neljännen rahanpesunvastaisen direktiivin täytäntöönpanon puutteiden vuoksi (19). |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Euroopan komissio esitti 7. toukokuuta 2020 toimintasuunnitelman rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevaa kokonaisvaltaista unionin toimintapolitiikkaa varten (20) ja antoi delegoidun asetuksen (21), johon sisältyy luettelo niistä maista ja lainkäyttöalueista, jotka eivät tee yhteistyötä tällä alalla. Toimintasuunnitelman perustana on arvio voimassa olevan sääntelykehyksen soveltamisessa ilmenevistä eroista ja ”vakavista puutteista sääntöjen noudattamisessa” sekä pyrkimys siihen, että ”laittomaan rahaan olisi Euroopan unionissa sovellettava nollatoleranssia”. Suunnitelmassa on kuusi pilaria:






  — | Varmistetaan nykyisen sääntelykehyksen tuloksellinen täytäntöönpano alkaen siitä, että rahanpesudirektiivit saatetaan kaikilta osin osaksi kansallista lainsäädäntöä. |
| --- | --- | --- |

2.8

—

Varmistetaan nykyisen sääntelykehyksen tuloksellinen täytäntöönpano alkaen siitä, että rahanpesudirektiivit saatetaan kaikilta osin osaksi kansallista lainsäädäntöä.

| — | Luodaan yksi yhteinen säännöstö antamalla muutettu direktiivi ja asetus. |
| --- | --- |

—

Luodaan yksi yhteinen säännöstö antamalla muutettu direktiivi ja asetus.

| — | Laaditaan menettelyjä ja perustetaan EU:n tason valvontaelin antamalla lainsäädäntöehdotus. |
| --- | --- |

—

Laaditaan menettelyjä ja perustetaan EU:n tason valvontaelin antamalla lainsäädäntöehdotus.

| — | Perustetaan rahanpesun selvittelykeskuksia varten tarkoitettu koordinointi- ja tukimekanismi ja liitetään yhteen keskitetyt kansalliset pankkitilirekisterit. |
| --- | --- |

—

Perustetaan rahanpesun selvittelykeskuksia varten tarkoitettu koordinointi- ja tukimekanismi ja liitetään yhteen keskitetyt kansalliset pankkitilirekisterit.

| — | Sovelletaan rikosoikeudellisia säännöksiä ja tehostetaan tietojenvaihtoa. |
| --- | --- |

—

Sovelletaan rikosoikeudellisia säännöksiä ja tehostetaan tietojenvaihtoa.

| — | Vahvistetaan EU:n sääntelykehyksen kansainvälistä ulottuvuutta. |
| --- | --- |

—

Vahvistetaan EU:n sääntelykehyksen kansainvälistä ulottuvuutta.

Näiden pilareiden toteuttamiseksi esitetään neljä lainsäädäntöehdotusta vuoden 2021 ensimmäisellä neljänneksellä.

| 2.9 | Toinen merkittävä Euroopan komission toimintakohde on ollut veronkierto, johon ovat liittyneet aloitteet digitaalitalouden verotuksesta ja yhteisestä yhteisöveropohjasta. Komission strategialla on pyritty ”tosiasialliseen verotukseen” eli siihen, että monikansalliset yhtiöt maksavat niille kuuluvan osuuden sinne, missä ne tuottavat arvoa, OECD:n BEPS-toimintasuunnitelman mukaisesti eli erityisesti rajoittamalla yhtiöveropohjan rapautumista korkovähennysten, rojaltien ja muiden taloudellisten etuuksien kautta. Tärkein säädös tällä alalla on ollut ATA-direktiivi (vuodelta 2016), jota muutettiin vuonna 2017 lisäämällä siihen verokohtelun eroavaisuudet (toinen ATA-direktiivi) (22). Sen tuloksia ei voida vielä arvioida. Lisäksi on annettu lainsäädäntöä, jolla helpotetaan kaksinkertaisesta verotuksesta johtuvien ristiriitojen ratkaisemista (23). Vuonna 2018 annettiin uusi asetus EU:hun tuotavan ja sieltä vietävän käteisrahan valvonnasta (24). |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Komissio on ottanut veronkierron huomioon lainsäädäntöaloitteissaan, jotka koskevat digitaalitalouden verotusta ja yhteistä yhteisöveropohjaa. Vuonna 2018 se ehdotti kahta direktiiviä: merkittävän digitaalisen läsnäolon yhteisöverotuksesta ja suurten digitaaliyritysten tuloverosta. Vuonna 2016 se ehdotti kahta muuta direktiiviä yhteisöveropohjasta, joka olisi yhteinen – CCTB – ja yhdistetty – CCCTB. Viimeksi mainittu on erittäin tärkeä veronkierron torjunnassa. Samanaikaiset keskustelut OECD:ssä ja eräiden jäsenvaltioiden vastustus ovat viivästyttäneet näiden direktiivien hyväksymistä. Tässä tilanteessa Euroopan komissio antoi tiedonannon (2019), jossa ehdotetaan keskustelun käynnistämistä siitä, että verotusta koskevat päätökset tehtäisiin määräenemmistöllä. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Jäsenvaltioiden veroviranomaisten ja muiden laitosten välinen yhteistyö verotustietojen automaattisen vaihdon (25) avulla sekä avoimuus ovat perustavan tärkeitä. Hallinnollisesta yhteistyöstä on annettu peräti kuusi direktiiviä. Ensimmäisen (2011/16/EU (26)) ja viimeisimmän ((UE) 2018/822 (27)) välillä on laajennettu ilmoitusvelvollisuutta, joka koskee tilien, rahoitusvarojen ja liiketoimien sekä kaikkien tuotteiden, mukaan lukien vakuutukset ja osingot, tosiasiallisia omistajia ja edunsaajia. Maakohtaisissa vaatimuksissa, jotka koskevat automaattista tietojenvaihtoa verosopimuksista ja suurten yritysten tilinpäätösraportoinnista, on edistytty (maakohtainen raportointi (28)). Rahoitus- ja muiden tietojen käytöstä rikoksiin liittyvissä syytetoimissa säädetään Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2019/1153 (29). |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Junckerin komissio puuttui joidenkin jäsenvaltioiden monikansallisten yritysten kanssa tekemiin salaisiin sopimuksiin, joiden nojalla nämä eivät juurikaan maksa veroja kyseisissä valtioissa. Se onnistui myös sisällyttämään verotusta koskevia indikaattoreita eurooppalaiseen ohjausjaksoon. Uusimmissa maakohtaisissa suosituksissa todetaan, että lainsäädännön täytäntöönpano ei kaikissa maissa ole tyydyttävää aggressiivisen verosuunnittelun tai tosiasiallisten omistajien tai edunsaajien tunnistamisen näkökulmasta. Jäsenvaltioiden välisessä yhteistyössä on paljon parantamisen varaa. Vaikka edistystä on tapahtunut jonkin verran, petosten, rahanpesun ja veronkierron taso ei ole yleisesti laskenut, vaan se on tietyissä tapauksissa noussut, kuten pöytälaatikkoyrityksiin kohdistuvien pääomavirtojen osalta. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | ETSK on antanut viimeisten viiden vuoden aikana 25 lausuntoa näistä aiheista. ETSK on yleensä kannattanut komission ehdottamia toimenpiteitä. Joissakin tapauksissa se on esittänyt lisävaatimuksia Euroopan parlamentin kannan mukaisesti. |
| --- | --- |

2.13

3.   Yleisiä huomioita ja suosituksia

| 3.1 | Koronaviruspandemian aiheuttaman kriisin, joka on vakavin sitten toisen maailmansodan päättymisen, on oltava tärkeimmällä sijalla kaikessa taloudellisessa ja sosiaalisessa pohdinnassa ja ehdotuksissa. Tämän lausunnon aiheen näkökulmasta vaikuttaa täysin selvältä, että verorikosten ja veronkierron taloudellisen laajuuden supistaminen jyrkästi toisi jäsenvaltioille ja EU:lle itselleen osan niistä taloudellisista resursseista, jotka tarvitaan pandemian terveydellisiin, taloudellisiin ja sosiaalisiin seurauksiin vastaamiseksi. ETSK katsoo, että EU:n toimielinten, jäsenvaltioiden hallitusten ja kansalaisyhteiskunnan osallistuminen sellaisten toimenpiteiden hyväksymiseen, joilla pystytään torjumaan pysyvästi ja tehokkaasti verorikoksia ja veronkiertoa, on nyt enemmän kuin koskaan poliittinen ja moraalinen välttämättömyys. Asialla on myös kiire. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Tämän lausunnon tärkeimpänä tavoitteena on esittää ehdotuksia näiden rikosten torjunnan tehostamiseksi yleisen katsauksen ja ETSK:n aiemmissa lausunnoissa esitettyjen näkemysten pohjalta. On otettava huomioon erilaisten verorikosten keskinäiset sekä niiden ja veronkierron väliset kytkökset ja yhteiset kanavat, jotka johtavat veroparatiiseihin. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK antaa arvoa Euroopan komission ja Euroopan parlamentin pyrkimyksille esittää aloitteita verorikosten, veronkierron ja verotuksellisen polkumyynnin torjumiseksi ja pitää valitettavana, että muun muassa yhtiöverotusta, alv-petoksia ja aggressiivista verosuunnittelua koskevat tärkeät aloitteet ovat pysähdyksissä tai niitä uhkaa vesittyminen eräiden jäsenvaltioiden vaatimuksesta ja koska jäsenvaltioiden välinen yhteistyö takkuaa. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK ehdottaa eurooppalaisen sopimuksen luomista veropetosten, veronkierron ja verojen välttelyn sekä rahanpesun torjumiseksi tehokkaasti. ETSK pyytää komissiota esittämään poliittisen aloitteen, jossa jäsenvaltioiden hallitukset ja muut EU:n toimielimet osallistetaan kyseisen sopimuksen laatimiseen. Jäsenvaltioiden välisen yhteistyön on oltava yksi sopimuksen pilareista. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Sopimuksen tehokkaan täytäntöönpanon ansiosta EU ja jäsenvaltiot saisivat kasvun tuomien resurssien täydentämiseksi lisäresursseja, joilla voidaan rahoittaa pandemiakriisin jälkeisiä elpymissuunnitelmia, talouden vihreää ja digitaalista siirtymää sekä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin rakentamista ja vahvistamista. Jäsenvaltioiden verotuksellista itsemääräämisoikeutta kunnioittaen ETSK kehottaa EU:n poliittisia päättäjiä ja jäsenvaltioiden hallituksia pyrkimään yhteisymmärrykseen komitean ehdottaman sopimuksen sisällöstä osoittaen nyt elettävien traagisten aikojen edellyttämää vastuullisuutta ja avokätisyyttä. ETSK katsoo, että yhteisymmärrystä verorikosten, veronkierron, rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjumista koskevasta eurooppalaisesta sopimuksesta olisi rakennettava seuraavien seikkojen pohjalta:






  a) | Jäsenvaltiot ja Euroopan unionin toimielimet sitoutuvat toteuttamaan kaikki tarvittavat lainsäädännölliset ja hallinnolliset toimenpiteet näiden rikosten ja väärinkäytösten torjumiseksi tehokkaasti. |
| --- | --- | --- |

3.5

a)

Jäsenvaltiot ja Euroopan unionin toimielimet sitoutuvat toteuttamaan kaikki tarvittavat lainsäädännölliset ja hallinnolliset toimenpiteet näiden rikosten ja väärinkäytösten torjumiseksi tehokkaasti.

| b) | Jäsenvaltiot osoittavat vahvempaa poliittista tahtoa tehdä yhteistyötä keskenään ja EU:n toimielinten kanssa tehokkaiden hallinnollisen yhteistyön sekä poliisi- ja oikeudellisen yhteistyön menettelyjen luomiseksi sopimuksen tavoitteiden saavuttamista varten. |
| --- | --- |

b)

Jäsenvaltiot osoittavat vahvempaa poliittista tahtoa tehdä yhteistyötä keskenään ja EU:n toimielinten kanssa tehokkaiden hallinnollisen yhteistyön sekä poliisi- ja oikeudellisen yhteistyön menettelyjen luomiseksi sopimuksen tavoitteiden saavuttamista varten.

| c) | Jäsenvaltiot sitoutuvat lopettamaan vilpillisen verokilpailun ja jatkamaan sopimuksen tavoitteisiin liittyvien direktiivien käsittelyä. |
| --- | --- |

c)

Jäsenvaltiot sitoutuvat lopettamaan vilpillisen verokilpailun ja jatkamaan sopimuksen tavoitteisiin liittyvien direktiivien käsittelyä.

| d) | Kansalaisyhteiskunnan organisaatiot otetaan mukaan sopimukseen. |
| --- | --- |

d)

Kansalaisyhteiskunnan organisaatiot otetaan mukaan sopimukseen.

| 3.6 | Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistuminen sopimukseen ja veroasioita koskevan yhteiskunnallisen valveutuneisuuden herättämiseen on olennaisen tärkeää. Euroopan kansalaiset pitävät hyvin tärkeänä, että laadukkaisiin julkisiin palveluihin – tänä päivänä erityisesti terveydenhuoltoon ja tutkimukseen – sekä kattaviin sosiaalisen suojelun järjestelmiin on käytettävissä riittävästi resursseja. Yrittäjät, jotka täyttävät verovelvoitteensa – valtaosa – haluavat, että muutamien yritysten harjoittamalle veronkierrolle ja verojen välttelylle pannaan piste, sillä kilpailu niiden kanssa on epäreilua. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ETSK on samaa mieltä Euroopan parlamentin kanssa siitä, että ”oikeudenmukaisella verotuksella sekä verovilpin, veropetosten, aggressiivisen verosuunnittelun ja rahanpesun vastaisella määrätietoisella torjumisella on keskeinen rooli oikeudenmukaisen yhteiskunnan ja vahvan talouden kehittämisessä samalla kun ne puolustavat yhteiskuntasopimusta ja oikeusvaltioperiaatetta” (30). Komitea tarkkaileekin huolestuneena näiden rikosten ja väärinkäytösten verotuloihin aiheuttaman vajeen suuruutta sekä verotuksen viimeaikaista kehitystä, joka on siirtänyt verorasitusta työtuloihin ja rahoitusalalta reaalitalouteen ja jossa pk-yrityksiin kohdistuu suurempi veropaine kuin monikansallisiin yhtiöihin. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Verotusta koskevien indikaattorien sisällyttäminen eurooppalaisen ohjausjakson maakohtaisiin raportteihin oli edistysaskel. Niiden tulosten arviointi osoittaa kuitenkin, että rahanpesun selvittelykeskusten toiminta, automaattinen tietojenvaihto ja veroviranomaisten välinen yhteistyö eivät toimi tyydyttävästi kaikissa EU:n jäsenvaltioissa sen enempää rahanpesun kuin veronkierron ja verojen välttelynkään näkökulmasta. ETSK ehdottaa komissiolle, että verotusta koskeville indikaattoreille annetaan eurooppalaisessa ohjausjaksossa sama asema kuin muille indikaattoreille ja että luodaan menettely verojärjestelmien tehokkuuden, tasapuolisuuden, riittävyyden ja moitteettoman toiminnan arvioimiseksi. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | ETSK kannattaa uutta toimintasuunnitelmaa rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevaa kokonaisvaltaista unionin toimintapolitiikkaa varten ja katsoo, että se olisi toteutettava kiireellisesti. Komitea kannattaa sellaisen eurooppalaisen valvontaelimen perustamista, jonka avulla yhteistyö jäsenvaltioiden veroviranomaisten ja rahanpesun selvittelykeskusten välillä on mahdollisimman tehokasta ja jolla on suoria valtuuksia valvoa ja tutkia ilmoitusvelvollisia kaikilla aloilla sekä riittävät henkilöstöresurssit ja teknologiset keinot seurata rikollisuuden jatkuvaa kehittymistä. Komitea pyytää komissiota harkitsemaan parhaana keinona tähän tavoitteeseen pääsemiseksi sellaisen EU:n viraston perustamista, jonka tehtävänä on torjua vero-, talous- ja finanssirikollisuutta ja rahanpesua sekä valvoa lainsäädännön noudattamista ja hallinnollisten toimenpiteiden tehokkuutta. ETSK pitää välttämättömänä, että EU esiintyy yhtenä rintamana kansainvälisillä foorumeilla, kuten OECD:n rahanpesunvastaisessa toimintaryhmässä (FATF), G20-ryhmässä ja YK:ssa. ETSK katsoo, että komission tulisi auttaa jäsenvaltioita perustamalla koulutusjärjestelmiä, jollainen olisi esimerkiksi Fiscalis-ohjelmasta annetussa komitean lausunnossa (lokakuu 2018) ehdotettu EU:n vero-opisto (31). |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Rahanpesun torjuntaa koskevan oikeudellisen kehyksen olisi mahdollistettava tiedon saaminen tilinomistajista ja yhtiöiden ja trustien omistajista tietosuojasääntöjä ja asiaan liittyvää EU:n tuomioistuimen oikeuskäytäntöä noudattaen. On varmistettava niiden ammattilaisten suojelu, joiden velvollisuuksiin kuuluu havaittujen epäilyttävien rahanpesukäytäntöjen paljastaminen. ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että toimintasuunnitelmassa ehdotetaan uutta väärinkäytösten paljastajien suojelujärjestelmää, ja vaatii, ettei sen käyttöönottoa odoteta joulukuuhun 2021. ETSK on samaa mieltä komission kanssa siitä, että käyttöön otettavista toimenpiteistä jäsenvaltioille ja ilmoitusvelvollisille aiheutuvat taloudelliset ja hallinnolliset lisärasitteet on pidettävä mahdollisimman vähäisinä. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Viidenteen rahanpesunvastaiseen direktiiviin sisältyvät kolmansien osapuolten valvontatoimenpiteet ovat tehokkaita ainoastaan, jos luettelo suuririskisistä maista on realistinen. ETSK peräänkuuluttaa avointa ja selkeää metodologiaa ja arvioinnin tekemistä useammin. Komitea katsoo, että uusi luettelo, johon kuuluu vain 20 maata ja aluetta, olisi hyväksyttävä mahdollisimman pian niin, että siihen lisätään muutamia, viimeaikaisissa skandaaleissa osallisina olleita maita. Komitea pitää valitettavana, että jotkin EU-maat ovat asettaneet esteitä veroparatiiseissa tapahtuvia liiketoimia koskevien tietojen saamiselle. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Ecofin-neuvoston luettelo (2017) veroparatiiseista veropetosten ja veronkierron yhteydessä päivitettiin viime helmikuussa. Muista luetteloista poiketen sen etuna on se, että se kattaa sekä ne maat, jotka eivät suostu automaattiseen tietojenvaihtoon, että ne, jotka tarjoavat yrityksille erityisen verokohtelun. On valitettavaa, että eurooppalaisessa luettelossa ei oteta huomioon veroparatiisien olemassaoloa unionissa. Komissio on kuitenkin eurooppalaisen ohjausjakson maakohtaisissa suosituksissa todennut tiettyjen jäsenvaltioiden rapauttavan muiden jäsenvaltioiden veropohjaa. Vaikka mustalle listalle joutumisen uhalla on pelotevaikutus maineen näkökulmasta, seuraamukset eivät ole riittävän tehokkaita. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Jotta luettelossa mainitut lainkäyttöalueet tekisivät vaaditut uudistukset, ETSK ehdottaa, että asetusta uudistetaan seuraavan tarkistuksen jälkeen siten, että finanssitransaktiot EU:n kanssa kielletään niiltä alueilta, jotka eivät ole tehneet uudistuksia. Toimenpiteiden tulee kohdistua myös veroja kiertäviin yrityksiin. Yksi tehokas toimenpide olisi olla myöntämättä julkista covid-19-tukea yrityksille, joilla on perustelemattomia liiketoimia luettelossa lueteltujen lainkäyttöalueiden kanssa, kuten eräät jäsenvaltiot ovat päättäneet tehdä. ETSK kehottaa myös harkitsemaan tällaisten yritysten sulkemista julkisten hankintasopimusten ulkopuolelle. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Monikansalliset yritykset toimivat maailmanlaajuisesti ja yhteisen johdon alaisina, mutta verosäännöt hyväksytään kansallisella tasolla ottamatta huomioon niiden vuorovaikutusta muiden maiden järjestelmien kanssa tai jopa suoranaisessa verokilpailussa niiden kanssa. Jotkut lainkäyttöalueet ovat hyväksyneet verojärjestelmiä, jotka rapauttavat muiden lainkäyttöalueiden veropohjia. Tämä yhdessä verokantojen yleisen alenemisen kanssa on johtanut maiden väliseen veronalennuskilpailuun suorien ulkomaisten sijoitusten houkuttelemiseksi ja on saanut aikaan oikeudellisia porsaanreikiä ja epätasapainoa. Monet monikansalliset yhtiöt järjestelevät liiketoimintansa uudelleen pienentääkseen verojaan merkittävästi. Ne käyttävät siihen tiettyjä konsernin sisäisiä operaatioita, joilla menoja siirretään keinotekoisesti keskitasoisen tai korkean verotuksen alueille, kun taas voitoista ilmoitetaan alhaisen verotuksen tai nollaverotuksen lainkäyttöalueilla, missä niillä on salaisia verosopimuksia hallitusten kanssa. Voittojen siirtäminen on tässä tilanteessa erityisen helppoa suurille digitaalitalouden yrityksille. ETSK toivoo, että BEPS-sääntöjen ja ATA-direktiivien täytäntöönpano muuttaa tilannetta jatkossa. Nyt on vielä liian aikaista arvioida tuloksia. Jotta toimenpiteet olisivat tehokkaita, kaikkien jäsenvaltioiden yhteistyö, joka on eurooppalaisen sopimuksen päätavoite, on välttämätöntä. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | EU on haavoittuva alue veronkierron kannalta (32). Pääoman, tavaroiden ja ihmisten liikkuvuus sisämarkkinoilla on ristiriidassa veropolitiikan puutteellisen koordinoinnin kanssa. Vuoden 2008 kriisin jälkeen talouden ohjauksessa ja hallinnassa keskityttiin parantamaan menojen hallintaa. Tilanne on viime vuosien aikana muuttunut, mutta veropolitiikan koordinointi on edelleen riittämätöntä. Verotusta koskevien indikaattoreiden käyttöönotto eurooppalaisessa ohjausjaksossa on edistysaskel, jonka ansiosta tiettyjen jäsenvaltioiden verojärjestelmien on voitu osoittaa olevan haitallisia. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | G20-maat käynnistivät vuonna 2009 yhteistyöprosessin veronkierron torjumiseksi. OECD on hyväksynyt uuden maailmanlaajuisen yhteisen tietojenvaihtostandardin (CRS), joka perustuu automaattiseen tietojenvaihtoon. Useimmat kansainvälisen yhteisön lainkäyttöalueet ovat sitoutuneet panemaan sen täytäntöön tammikuusta 2018 lähtien. Yleisarviointi sen noudattamisesta on tekeillä. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | EU:ssa automaattista tietojenvaihtoa säännellään hallinnollista yhteistyötä koskevalla direktiivillä, jota on tarkistettu moneen otteeseen, jotta se olisi CRS-standardin mukainen. Hallinnollista yhteistyötä koskevassa direktiivissä automaattista tiedonvaihtoa koskeva velvoite on ulotettu koskemaan luonnollisia henkilöitä ja oikeushenkilöitä sekä pääasiallisia tulolajeja, mutta siinä on puutteita, jotka on korjattava. Tiedon saaminen läpinäkymättömien välittäjätahojen (tietyt trustit, postilaatikkoyhtiöt, säätiöt jne.) omaisuuden ja varojen tosiasiallisista omistajista ja edunsaajista on edelleen ratkaisematta, kuten Panama-papereiden skandaali osoittaa. Myöskään nk. haltijaosakkeiden anonyymiyttä eli sitä, ettei niiden omistajista ole julkista tietoa, ei ole ratkaistu, vaan se on edelleen sallittua tietyissä maissa. Hallinnollista yhteistyötä koskevan direktiivin soveltamisala olisi laajennettava koskemaan taide-esineitä ja muuta arvokasta omaisuutta, joka sijaitsee vapaasatamissa ja tullivarastoissa. Olisi myös puututtava ongelmaan, joka koskee investointeja vastaan tarjottavia kansalaisuus- ja oleskelulupajärjestelyjä 19 jäsenvaltiossa, sillä usein niitä hyödynnetään verorikoksissa. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | OECD:n BEPS-toimintasuunnitelma on maailmanlaajuinen aloite veropohjan rapautumisen ja voitonsiirtojen torjumiseksi. Siihen sisältyvien 15 toimen toteuttamiseen liittyvät raportit ovat oikeudelliselta luonteeltaan erilaisia. Osa on hyviä käytänteitä ja osa vähimmäisvaatimuksia, joiden sisällön valtiot ovat velvollisia sisällyttämään yhtiölainsäädäntöönsä. Eräät keskeiset kysymykset, kuten digitaalitalouden verotus ja verotusoikeuksien jakaminen maiden kesken, odottavat ratkaisua maailmanlaajuisella tasolla. Eräät maat ja kansalaisjärjestöt ovat arvostelleet BEPS-prosessia ja vaatineet, että kansainvälisen verorakenteen uudistus siirretään YK:n verotusasiantuntijakomitean käsiteltäväksi. ETSK katsoo, että OECD:n on saatettava työnsä päätökseen ja tehtävä yhteistyötä YK:n komitean kanssa, jotta työn lopputulokset olisivat yhteisiä ja yleisesti hyväksyttyjä. |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | ATA-direktiivit ovat keskeisiä veronkierron vastaisessa EU:n strategiassa. Niillä taataan, että jäsenvaltiot panevat koordinoidusti täytäntöön BEPS-raportit, ja vahvistetaan raporttien oikeudellista asemaa säätämällä, että Euroopan unionin tuomioistuin valvoo niiden noudattamista. Joissakin tapauksissa direktiiveihin sisältyvät väärinkäytösten vastaiset säännöt ovat BEPS-järjestelyä tiukempia: näitä ovat maastapoistumisverot, ulkomaisia väliyhtiöitä koskevat säännöt, verokohtelun eroavaisuuksien vastaiset säännöt ja yleisen väärinkäytösten vastaisen lausekkeen käyttöönotto. Investointilausekkeita ei kuitenkaan ole voitu sisällyttää direktiiveihin joidenkin maiden vastustuksen vuoksi, vaikka komissio ja suurin osa jäsenvaltioista kannattivat niitä. |
| --- | --- |

3.19

| 3.20 | Euroopan komission tutkimukset, jotka kohdistuivat eräiden suurten monikansallisten yhtiöiden ja eräiden EU:n jäsenvaltioiden hallitusten allekirjoittamiin salaisiin verosopimuksiin, paljastivat veronkierron helpottamisprosessien merkittävyyden: muista Euroopan maista siirrettyjen voittojen verokannat olivat 0,05 ja 2 prosentin välillä. Vastauksena tähän EU uudisti hallinnollista yhteistyötä koskevaa direktiiviä siten, että kaikista jäsenvaltion allekirjoittamista rajatylittävistä verosopimuksista on ilmoitettava automaattisesti. |
| --- | --- |

3.20

| 3.21 | Hallinnollista yhteistyötä koskevan direktiivin tuoreemmassa tarkistuksessa laajennettiin suuryritysten perustietojen (33) automaattista vaihtoa maittain (maakohtaiset raportit (34)) BEPS-toimintasuunnitelman toimen 13 vaatimusten mukaisesti. Tietoja ei kuitenkaan aseteta julkisesti saataville. Euroopan komissio on ehdottanut Euroopan parlamentin ja neuvoston tilinpäätösdirektiivin 2013/34/EU (35) tarkistamista, jotta maaraportit voidaan julkaista. ETSK katsoo, että tätä tulisi soveltaa ainakin julkista tukea saaviin yrityksiin. |
| --- | --- |

3.21

| 3.22 | Erittäin tärkeä yhtiöverotusta koskeva komission ehdotus koskee yhtiöveropohjan yhdenmukaistamista. Ensimmäisessä vaiheessa – CCTB – veropohja laskettaisiin yhteisten sääntöjen mukaisesti. Toisessa vaiheessa – CCCTB – monikansallisen yritysten tai konsernin tytäryhtiöiden kussakin jäsenvaltiossa tekemät voitot ja tappiot yhdistettäisiin koko EU:n tasolla. Nettosaldo jaettaisiin niiden maiden välillä, missä yritys on harjoittanut toimintaa, ja niistä kukin verottaisi tuloja etukäteen asetetun kaavan mukaisesti (varallisuus, myynti ja työpaikat). Toiveena on, että yhdistämisen myötä suuri osa aggressiivisesta verosuunnittelusta mitätöityisi. ETSK on samaa mieltä siitä, että verotuksen tulisi perustua painotettuun kaavaan, jossa otetaan huomioon myynnin, työpaikkojen ja varallisuuden sijainti. Teollis- ja tekijänoikeuksien, datan ja muun aineettoman omaisuuden arvo olisi arvioitava tarkasti. |
| --- | --- |

3.22

| 3.23 | Euroopan komission ja OECD:n mukaan nykyisillä verosäännöillä on vaikea kattaa digitaalitalouden uusilla liiketoimintamalleilla hankitut tulot, mikä on johtanut eräissä tilanteissa ja maissa siihen, että digitaalialan yrityksiä verotetaan vähemmän kuin perinteisiä yrityksiä. Euroopan komissio hyväksyi (maaliskuussa 2018) kaksi ehdotusta direktiiviksi digitaalitalouden verotuksesta (36) ottaen huomioon OECD:n työn, joka on määrä saada päätökseen vuonna 2020. Toinen sisältää väliaikaisen ratkaisun ja toinen lopullisen. Väliaikaisratkaisussa suuryritysten digitaalisten palvelujen myynnistä (ei siis voitoista tai siitä, missä arvo syntyy) kannetaan 3 prosentin vero. Ehdotuksen käsittely on pysähdyksissä neuvostossa. Komissio kannattaa nyt maailmanlaajuista ratkaisua OECD:n työn puitteissa, mutta jos sopimukseen ei päästä vuoden 2020 loppuun mennessä, se aikoo ehdottaa uudelleen suurten digitaaliyritysten verotusta koskevaa aloitettaan. |
| --- | --- |

3.23

| 3.24 | Sekä Euroopan komissio että ETSK (37) ovat todenneet tarpeen käynnistää keskustelu siitä, millä edellytyksin voitaisiin siirtyä veroasioissa asteittain yksimielisyydestä määräenemmistöpäätöksiin. Muutoksen toteuttamisaika voisi olla lyhyempi tai pidempi riippuen siitä, kuinka vaikea aihe muutoksen kohteena kulloinkin oleva veroasia jäsenvaltioille on. |
| --- | --- |

3.24

| 3.25 | ETSK katsoo, että EU:n ja kaikkien sen jäsenvaltioiden edessä olevien covid-19-pandemiasta johtuvien valtavien haasteiden vuoksi ei ole mahdollista suhtautua välinpitämättömästi talouskasvua ja julkista taloutta heikentäviin rikoksiin. Komitea katsoo myös, että jäsenvaltioiden, EU:n toimielinten ja Euroopan kansalaisyhteiskunnan eri sektorien välistä yhteistyötä ja solidaarisuutta on vahvistettava. |
| --- | --- |

3.25

4.   Erityiset huomautukset ja suositukset

| 4.1 | ETSK suosittaa, että laajennetaan viidennen rahanpesunvastaisen direktiivin mukainen ratkaisu koskemaan myös veronkiertoa siten, että valtiot velvoitetaan perustamaan keskitetty ja julkinen rekisteri yhtiöiden ja trustien tosiasiallisista omistajista ja edunsaajista. Olisi myös luotava asianmukainen menettely tosiasiallisen omistajan tunnistamiseksi silloin, kun tämä on piilossa EU:n ulkopuolelle sijoittuneen yrityksen takana. Kaikkien rekisterien olisi toimittava asianmukaisella ja oikeasuhteisella tavalla, jotta helpotettaisiin niiden yritysten työtä, joiden on täytettävä nämä vaatimukset. Erityisesti olisi autettava pk-yrityksiä tarjoamalla niille tukipalveluja. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Kaikkien yhtiöiden ja trustien tosiasiallisten omistajien ja edunsaajien tuntemisvaatimus olisi ulotettava myös haltijaosakkeiden omistajiin. ETSK kehottaa komissiota harkitsemaan sellaisen menettelyn luomista, joka mahdollistaisi tämän, ja mikäli se ei ole mahdollista, kieltämään ne EU:ssa. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Hallinnollista yhteistyötä koskevassa direktiivissä edelleen olevat puutteet on korjattava, jotta automaattinen tietojenvaihto voidaan ulottaa koskemaan taide-esineitä ja muuta arvokasta omaisuutta, joka sijaitsee vapaasatamissa, tullivarastoissa ja erityistalousalueilla. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Jäsenvaltioita olisi vaadittava lakkauttamaan asteittain investointeja vastaan myönnettävät kansalaisuus- ja oleskelulupajärjestelyt, jotka helpottavat verorikosten tekemistä. Tämä on Euroopan parlamentin kanta, jonka myös ETSK on esittänyt asiakokonaisuuteen SOC/618 kuuluvassa lausunnossaan (38). Niin kauan kuin niitä käytetään, olisi otettava käyttöön tarvittavat valvontatoimenpiteet sen varmistamiseksi, että sijoittajat noudattavat verovelvoitteitaan. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | On tarpeen ottaa käyttöön OECD:ssä ja kauppaan liittyvän teknisen avun ohjelmassa sovitut toimenpiteet, jotka koskevat verotulojen kohdentamista Intian ja Kiinan kaltaisille markkina-alueille. ATA-direktiiviä olisi uudistettava siten, että siihen sisällytetään alhaisen verotuksen lainkäyttöalueisiin liittyviä verokohtelua koskevia sääntöjä, jotka koskevat erityisesti ulkomailla sijaitsevista tytäryhtiöistä saatujen osinkojen tai pääomavoittojen kotiuttamista, jos niitä ei ole verotettu ulkomailla ainakin vähimmäistasolla. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Europan parlamentin maaliskuussa 2019 antamassa päätöslauselmassa (39) esitetyn vetoomuksen mukaisesti ETSK kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita pohtimaan yritysvoittojen tosiasiallista vähimmäisverotusta ja sen täytäntöönpanomahdollisuutta. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Jäsenvaltioiden valvontaviranomaisten ja veroviranomaisten välistä yhteistyötä olisi lisättävä erityisesti verorikosten ja rahanpesun yhteydessä, ja olisi edistettävä Europolin ja kansallisten poliisivoimien välisen yhteistyön tiivistämistä. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Kansallisille rahanpesun selvittelykeskuksille olisi annettava taloudellista ja teknistä tukea, jotta ne voivat hoitaa tehtävänsä tehokkaasti. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | EU:n postilaatikkoyhtiöiden kautta virtaavan pääoman valtava määrä edellyttää EU:n poliittisilta päättäjiltä määrätietoisia toimia. ETSK kehottaa Euroopan komissiota tekemään tutkimuksen postilaatikkoyhtiöiden roolista veropetoksissa, veronkierrossa ja verojen välttelyssä (ensimmäisen ja toisen ATA-direktiivin täytäntöönpanon jälkeen) sekä rahanpesussa ja ryhtymään tutkimuksen tulosten perusteella kaikkiin tarvittaviin toimiin, joilla estetään mainitut rikokset ja väärinkäytökset tällaisten yritysten kautta. ATA-direktiiviä, vakavaraisuusdirektiiviä ja rahanpesunvastaista direktiiviä olisi tarvittaessa muutettava. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | ETSK ehdottaa, että EU:n tuleviin kauppa-, investointi- ja talouskumppanuussopimuksiin ja nykyisten sopimusten tarkistuksiin sisällytetään WTO:n periaatteiden ja sääntöjen mukainen verotusta koskeva luku, joka kattaa OECD:n BEPS-ohjelman tulokset, sekä lausekkeet veropetosten ja veronkierron, aggressiivisen verosuunnittelun ja rahanpesun torjumisesta ja veroviranomaisten välisestä yhteistyöstä. |
| --- | --- |

4.10

Bryssel 18. syyskuuta 2020.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  Anti Tax Avoidance Directive.

1

(2)  EUVL C 353, 18.10.2019, s. 90

2

(3)  C(2020) 2800 final

3

(4)  FATF:n luettelossa High-Risk Jurisdictions on vain kaksi valtiota (Pohjois-Korea ja Iran). FATF:n luettelossa Jurisdictions under Increased Monitoring on 18 maata. Molemmat on saatettu ajan tasalle 21. helmikuuta 2020.

4

(5)  Komission delegoidulla asetuksella (EU) 2020/85, annettu 7 päivänä toukokuuta 2020 (EUVL L 195, 19.6.2020, p. 1), vahvistetussa luettelossa on 20 rahanpesun ja terrorismin rahoituksen kannalta suuririskistä aluetta. Tarkistetussa luettelossa veroasioissa yhteistyöhaluttomista lainkäyttöalueista veronkierron ja veropetosten kannalta on 12 aluetta niiden 20 maan lisäksi, joiden tilannetta valvotaan.

5

(6)  Lipton, D., Shining a Light, s. 4, ja Shaxson, N., Tackling Tax Havens, s. 7, jossa lainataan teosta Zucman, G. (2017). IMF, F&D, syyskuu 2019.

6

(7)  Bhatt, G.: Editor's Letter, IMF. Sama kuin edellä, s. 2.

7

(8)  Euroopan parlamentin päätöslauselma 26. maaliskuuta 2019 talousrikoksista, veropetoksista ja veronkierrosta, kohta 24.

8

(9)  Euroopan parlamentti, sama kuin edellä, kohdat 142 ja 143.

9

(10)  Shaxson, N., Tackling Tax Havens. IMF, saman kuin edellä, s. 7.

10

(11)  Euroopan parlamentti, sama kuin edellä, kohta 19.

11

(12)  Euroopan parlamentti, sama kuin edellä, kohta 328.

12

(13)  Damgaard, J., Elkjaer, T., Johannesen, N., The Rise of Phantom Investments, s. 11–13. IMF, F&D, syyskuu 2019.

13

(14)  YK: UNODC Money-Laundering and Globalization

14

(15)  Euroopan parlamentti, sama kuin edellä, kohdat 236 ja 237.

15

(16)  Euroopan parlamentti, sama kuin edellä, kohta 235. Financial Times, 23. maaliskuuta 2020.

16

(17)  COM(2019) 360 final, 370 final, 371 final ja 372 final, annettu 24. heinäkuuta 2019. Erityisen kiinnostava on COM(2019) 373 final – Kertomus viimeaikaisten väitettyjen EU:n luottolaitoksiin liittyneiden rahanpesutapausten arvioinnista.

17

(18)  11. kesäkuuta 2020: https://www.eca.europa.eu/en/Pages/DocItem.aspx?did=53979

18

(19)  2. heinäkuuta 2020: https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/fi/IP_20_1228

19

(20)  C(2020) 2800

20

(21)  Komission delegoitu asetus (EU) N:o 2020/855, annettu 7. toukokuuta 2020

21

(22)  Neuvoston direktiivi (EU) 2016/1164 (ATA-direktiivi) (EUVL L 193, 19.7.2016, s. 1) tuli voimaan 1. tammikuuta 2020 niissä jäsenvaltioissa, joilla ei ollut omaa lainsäädäntöä (muissa vuonna 2024). Neuvoston direktiivi (EU) 2017/952 (toinen ATA-direktiivi) (EUVL L 144, 7.6.2017, s. 1) tulee voimaan 1. tammikuuta 2022.

22

(23)  Neuvoston direktiivi (EU) 2017/ 1852 (EUVL L 265, 14.10.2017, s. 1).

23

(24)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1672 (EUVL L 284, 12.11.2018, s. 6).

24

(25)  Englanniksi: Automatic exchange of information – AEOI.

25

(26)  Neuvoston direktiivi 2011/16/EU (EUVL L 64, 11.3.2011, s. 1).

26

(27)  Neuvoston direktiivi (EU) 2018/822 (EUVL L 139, 5.6.2018, s. 1).

27

(28)  Englanniksi: Country by country reporting – CBCR.

28

(29)  EUVL L 186, 11.7.2019, s. 122.

29

(30)  Euroopan parlamentti, sama kuin edellä, kohta 328.

30

(31)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Fiscalis 2021–2027”, ECO/470 (EUVL C 62, 15.2.2019, s. 118).

31

(32)  Cobham A. ja Garcia-Bernardo J., Time for the EU to close its own tax havens, Tax Justice Network, 4. huhtikuuta 2020.

32

(33)  Missä ovat työntekijät, myyntitapahtumat, ilmoitetut voitot ja maksetut verot.

33

(34)  Englanniksi: Country by country reporting – CBCR.

34

(35)  EUVL L 182, 29.6.2013, s. 19.

35

(36)  COM(2018) 147 final, Ehdotus direktiiviksi merkittävän digitaalisen läsnäolon yhteisöverotusta koskevien sääntöjen vahvistamisesta, ja COM(2018) 148 final, Ehdotus direktiiviksi tiettyjen digitaalisten palvelujen tarjoamisesta saatavista tuloista kannettavaa digitaalisten palvelujen veroa koskevasta yhteisestä järjestelmästä.

36

(37)  COM(2019) 8, Kohti tehokkaampaa ja demokraattisempaa päätöksentekoa EU:n veropolitiikan alalla

37

(38)  ETSK:n lausunto, ”Sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyt Euroopan unionissa”, SOC/618, (EUVL C 47, 11.2.2020, s. 81).

38

(39)  Euroopan parlamentti, sama kuin edellä, kohdat 78–85.

39

---

| 11.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 429/16 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 429/16

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Oikeusvaltioperiaate ja sen vaikutukset talouskasvuun”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2020/C 429/03)

| Esittelijä: | Jukka AHTELA |
| --- | --- |

Esittelijä:

Jukka AHTELA

| Komitean täysistunnon päätös | 20.2.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta |
| Vastaava jaosto | ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 20.7.2020 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 18.9.2020 |
| Täysistunnon nro | 554 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 215/2/1 |

Komitean täysistunnon päätös

20.2.2020

Oikeusperusta

työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta

Vastaava jaosto

”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus”

Hyväksyminen jaostossa

20.7.2020

Hyväksyminen täysistunnossa

18.9.2020

Täysistunnon nro

554

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

215/2/1

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Oikeusvaltioperiaatteeseen on viime aikoina kohdistunut paineita sekä unionin sisällä että sen ulkopuolella. Kehitys on huolestuttava, sillä se voi heikentää perusoikeuksien sekä muiden Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2 artiklassa vahvistettujen arvojen kunnioitusta. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Oikeusvaltioperiaatteen heikentyminen vaikuttaa yhteiskunnan toimintaan, perusoikeuksiin, kansalaisyhteiskuntaan ja talouteen. Kyse on siis siitä, mitä tällainen kehityksen taantuminen voisi tarkoittaa unionille ja Euroopan taloudelliselle ja sosiaaliselle mallille. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Jotta sisämarkkinat toimivat hyvin, niiden on perustuttava avoimeen ja vakaaseen oikeudelliseen kehykseen. Kehyksen on katettava myös yhteisten sääntöjen täytäntöönpanon valvonta, koska kansallisten tuomioistuinten on luotettava siihen, että muiden jäsenvaltioiden tuomioistuimet ovat yhtä lailla sitoutuneita puolustamaan EU:n perusarvoja. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Vallanjako – ja erityisesti riippumaton oikeuslaitos, jolla on valtuudet tarkastella julkisen hallinnon toimintaa – on keskeinen tekijä investointien ja talouskasvun kannalta. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK kehottaa Euroopan komissiota toteuttamaan toimia oikeusvaltion taloudellisten vaikutusten mittaamiseksi. Tähän sisältyy sellaisen vankan mittausjärjestelmän kehittäminen, jossa otetaan nimenomaisesti huomioon sekä oikeusvaltioperiaatteen aineellinen puoli että sen menettelyllinen puoli. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Monissa maissa on lakeja, jotka ovat täysin oikeusvaltioperiaatteen mukaisia mutta joiden täytäntöönpanosta ei ole huolehdittu kaikilta osin. Siksi on tärkeää keskittyä asianmukaiseen täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK pitää myönteisinä Euroopan komission ja muiden toimielinten pyrkimyksiä kehittää sopivia välineitä unionin arvojen puolustamiseksi ja oikeusvaltioperiaatteen noudattamisen kulttuurin edistämiseksi. ETSK kuitenkin katsoo, että nykyisiä välineitä, kuten SEU-sopimuksen 7 artiklaa, oikeusvaltioperiaatteen turvaamisen toimintakehystä ja rikkomusmenettelyä sekä EU:n vuotuista oikeusalan tulostaulua ja uutta oikeusvaltiomekanismia, voidaan edelleen tehostaa ja niitä olisi täydennettävä toimenpiteillä, joissa keskitytään oikeusvaltioperiaatteeseen mutta otetaan taloudelliset näkökohdat paremmin huomioon. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Komission olisi korostettava talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä entistä ponnekkaammin oikeusvaltioperiaatteen merkitystä yhtenä kilpailukykyisen ja kestävän talouden keskeisenä osatekijänä. ETSK suosittaa, että kehitetään kansallisia seuranta- ja arviointiprosesseja, joissa on mukana kansalaisyhteiskunnan ja työmarkkinaosapuolten edustajia, ja että kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja työmarkkinaosapuolten osallistumista lisätään ylipäätään ohjausjakson kaikissa vaiheissa. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Unionin vuotuisesta oikeusvaltioperiaatteen toteutumisen tarkistusmenettelystä olisi tehtävä mahdollisimman avoin kansalaisyhteiskunnalle. Komission havainnoista ja suosituksista olisi keskusteltava julkisesti sekä kansallisella että unionin tasolla, ja niiden jatkotoimena olisi toteutettava erityistoimenpiteitä, joilla puututaan kielteisiin tapahtumiin ja suuntauksiin, myös talouden kannalta. Kansalaisyhteiskunnan toimijoiden, myös työmarkkinaosapuolten, olisi päästävä tähän tiiviimmin mukaan ja voitava osallistua myös jatkotoimiin. ETSK on ehdottanut kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden vuotuista foorumia, joka antaisi monipuolisen edustuksensa pohjalta panoksen arviointikierrokseen. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ja tiedotusvälineet ovat ratkaisevassa asemassa maissa, joiden hallitukset ovat hylkäämässä oikeusvaltioperiaatteen. Ne mahdollistavat keskinäisen valvonnan, jonka avulla voidaan varmistaa hallitusten vastuuvelvollisuus. ETSK kehottaa antamaan oikeusvaltioperiaatteen ja perusoikeuksien puolustamiseen ja edistämiseen osallistuville organisaatioille nykyistä enemmän taloudellista ja substanssitukea. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Unionin jäsenyys on erittäin arvokas kaikille jäsenille, kunhan perussääntöjen noudattamatta jättämisestä määrätään seuraamuksia. Jos seuraamuksia ei määrätä, jäsenyyden arvo pienenee kaikkien sääntöjä noudattavien jäsenten kannalta. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Vaikuttaa siltä, että monissa jäsenvaltioissa suuri yleisö ei ole tietoinen oikeusvaltion ratkaisevasta merkityksestä paitsi perusarvona myös talouskasvua tukevana tekijänä. Siksi ETSK peräänkuuluttaa pysyvää tiedotusstrategiaa oikeusvaltion ratkaisevan merkityksen tähdentämiseksi unionin kansalaisille. |
| --- | --- |

1.12

2.   Johdanto

| 2.1 | Oikeusvaltio on yksi Euroopan unionin perusarvoista (SEU-sopimuksen 2 artikla), ja se on edellytyksenä muiden sellaisten arvojen toteutumiselle, joita unioni pyrkii edistämään (1). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Oikeusvaltioperiaatteeseen on kuitenkin viime aikoina kohdistunut paineita sekä unionin sisällä että sen ulkopuolella. Kehitys on huolestuttava, sillä se voi heikentää muiden 2 artiklassa mainittujen arvojen kunnioitusta. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Nämä paineet vaikuttavat oikeuslaitoksen toimintaan ja siihen kohdistuvaan luottamukseen. Kansalaisyhteiskuntaan tämä vaikuttaa myös siten, että oikeuslaitos uhkaa menettää asemansa perusoikeuksien turvaajana ja suojelijana. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Kuten ETSK toteaa eräässä lausunnossaan (2), ”[o]ikeusvaltioperiaatteen noudattaminen takaa myös oikeusvarmuuden sekä yhtäläiset yritystoiminnan, innovoinnin, investoinnin ja reilun kilpailun edellytykset kaikkialla sisämarkkina-alueella kuluttajien ja kansalaisten hyödyksi”. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Kyse on siis siitä, mitä tällainen kehityksen taantuminen voisi tarkoittaa Euroopan taloudelliselle ja sosiaaliselle mallille. Oikeusvaltioperiaatteen heikentyminen voi vaikuttaa yhteiskunnan toimintaan, perusoikeuksiin, kansalaisyhteiskuntaan ja talouteen. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Ellei vastatoimiin ryhdytä, oikeusvaltioperiaatteeseen kohdistuvat uhat ja perusoikeuksien yleinen heikentyminen tulevat todennäköisesti horjuttamaan sisämarkkinoiden perustana olevaa keskinäistä luottamusta ja siten hidastamaan EU:n talouskasvua. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Tiedonannossaan ”Oikeusvaltioperiaatteen lujittaminen unionissa” (3) komissio viittaa siihen, miten OECD on käsitellyt oikeusvaltion merkitystä kehityksen ja yleensä liiketoiminta- ja investointiympäristön kannalta. Myös ETSK on korostanut tarvetta ottaa oikeusvaltion taloudelliset näkökohdat nykyistä paremmin huomioon. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Oikeusvaltioperiaatteen noudattamatta jättäminen haittaa kestävän kehityksen tavoitteiden mukaista tasapainoista taloudellista ja sosiaalista kehitystä ja unionin yleisen tavoitteen ”edistää rauhaa, omia arvojaan ja kansojensa hyvinvointia” (SEU-sopimuksen 3 artikla) saavuttamista. Oikeusvaltioperiaatteen edistäminen on yksi kestävän kehityksen tavoitteen 16 alatavoitteesta. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Unionissa esiintyviä oikeusvaltioperiaatteen toteutumisen puutteita käsiteltäessä on kiinnitetty vähemmän huomiota talouskasvuun kohdistuviin vaikutuksiin. Tutkimuksissa keskitytään valtion- ja julkishallinnon yleisen tilan vaikutuksiin talouskasvuun erityisesti kehitysmaissa. Siksi tässä lausunnossa paneudutaan erityisesti oikeusvaltioperiaatteen taloudellisiin vaikutuksiin Euroopan unionissa. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Lausunnon tavoitteena on auttaa lisäämään sidosryhmien ymmärrystä siitä, että SEU-sopimuksen 2 artiklaan kirjatut eurooppalaiset arvot ovat paitsi arvoja sinänsä myös taloudellisesti tärkeitä arvoja. |
| --- | --- |

2.10

3.   Oikeusvaltioperiaatteen määritteleminen

| 3.1 | Euroopan tasolla oikeusvaltioperiaate on perussopimuksissa vahvistettu ja vakiintunut periaate, joka perustuu Euroopan unionin tuomioistuimen, Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen ja Euroopan neuvoston oikeuskäytäntöön sekä Venetsian komission työhön tällä alalla. Oikeusvaltioperiaate edellyttää, että julkinen valta toimii lainsäädännön asettamissa rajoissa demokratiaa ja perusoikeuksia koskevien arvojen mukaisesti ja että se on riippumattomien ja puolueettomien tuomioistuinten valvonnassa (4). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Yksilöitäessä oikeusvaltioperiaatteen eri osatekijät voidaan erottaa toisistaan aineellinen puoli ja menettelyllinen puoli. Oikeusvaltioperiaatteen perustavanlaatuisin ja keskeisin osa on yhdenvertaisuus lain edessä eli se, että kaikkia kohdellaan laissa samalla tavalla. Tämä viittaa lainsäädännön aineelliseen sisältöön. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Menettelyllinen yhdenvertaisuus lain edessä on välttämätön edellytys oikeusvaltion korkean tason saavuttamiselle. Se ei kuitenkaan riitä, sillä yhdenvertaisuuden tulee olla sekä aineellista että menettelyllistä. Useat menettelylliset seikat ovat tarpeen sen varmistamiseksi, että lain kirjain pannaan täytäntöön. Vallanjako on avainasemassa, koska se auttaa varmistamaan, että myös hallitus pysyy lainsäädännön rajoissa. Oikeuslaitos voi valvoa toimeenpanovallan käyttäjiä vain, jos sekä tuomarit että syyttäjät ovat riippumattomia kahdesta muusta vallankäytön haarasta. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Lisäksi on turvattava tietyt lainvalvontaa koskevat vähimmäisvaatimukset: kaikilla on oltava muun muassa perusoikeudet ja oikeus oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin. Lainvalvonnan on myös oltava puolueetonta, mikä tarkoittaa, että ketään ei syrjitä ja että oikeuslaitoksessa ei ole korruptiota (5). SEU-sopimuksen 2 artiklan mukaan oikeusvaltio ja demokratia liittyvät perusarvoina toisiinsa. |
| --- | --- |

3.4

4.   Miksi oikeusvaltio edistää kestävää talouskasvua

| 4.1 | Kestävää talouskasvua pidetään yhtenä tärkeimmistä talouden terveyden indikaattoreista. Talouskasvun kiihtyminen yhdistetään maan ja sen väestön vaurauden lisääntymiseen. Markkinatalous ei voi myöskään toimia hyvin ilman perussääntöjä ja -menettelyjä, mm. sääntöjä yksityisomistuksesta ja vapaaehtoisesta omistusoikeuden siirrosta (sopimusoikeus). Markkinatalous voi yleisesti ottaen toimia vain vakaiden ja ennakoitavien sääntöjen pohjalta. Tästä ovat esimerkkinä sisämarkkinat ja talous- ja rahaliitto (EMU) Euroopan talouden moottoreina. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Talouskasvu merkitsee sitä, että ajan mittaan tavaroita ja palveluja on saatavilla enemmän henkeä kohden laskettuna. Tämä voidaan saavuttaa vain lisäämällä tuottavuutta. Tämä puolestaan edellyttää investointeja sekä pääomaan että koulutukseen (jota kutsutaan myös ”inhimilliseksi pääomaksi”). Jotta voidaan luoda yhteys oikeusvaltion ja talouskasvun välille, on siis kysyttävä, kuinka oikeusvaltioperiaate voi vaikuttaa yleiseen investointihalukkuuteen. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Investointeja, etenkin pitkän aikavälin investointeja, tehdään vain, jos mahdolliset sijoittajat odottavat investointiympäristön pysyvän ennakoitavana ja suotuisana useiden vuosien ajan. Oikeusvaltioperiaate on keskeisessä roolissa sen suhteen, pystyykö hallitus luomaan tällaisen vakaan ympäristön. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Jos kaksi muuta vallankäytön haaraa – lainsäädäntävalta ja tuomiovalta – eivät rajoittaisi toimeenpanovallan käyttäjää, se voisi antaa mahdollisille sijoittajille monia lupauksia esimerkiksi vapaudesta asettaa hintoja, kevyestä (tai olemattomasta) verotuksesta ja mahdollisuudesta siirtää voittoja takaisin omaan maahan. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Rajoittamaton hallitus ei kuitenkaan pysty tekemään sitovia lupauksia eli tekemään uskottavia sitoumuksia. Investointien ja talouskasvun kannalta keskeistä on vallanjako ja eritoten riippumaton oikeuslaitos, jolla on valtuudet valvoa hallituksen toimintaa ja pitää yksityiset sopimukset voimassa. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Oikeuslaitoksen riippumattomuuden lisäksi myös sen puolueettomuus on avainasemassa. Jos tuomareita voidaan lahjoa eli he eivät ole puolueettomia, asioista ei päätetä oikeusvaltion periaatteiden mukaisesti vaan sen osapuolen hyväksi, joka pystyy maksamaan (ja/tai haluaa maksaa) suuremman lahjuksen. Korruptio on siten ristiriidassa oikeusvaltioperiaatteen kanssa. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Jos tuomarit syrjivät tiettyjä ryhmiä, lakia ei sovelleta yhdenvertaisesti. Kaikenlainen puolueellisuus tekee oikeudellisesta ympäristöstä epävarmemman, mikä johtaa todennäköisesti paitsi kokonaisinvestointien alenemiseen myös liiketoimien vähenemiseen. Näin ollen puolueelliset tuomioistuimet hidastavat talouskasvua. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Oikeuden saatavuus on toinen keskeinen tekijä. Jos päätöksen tekeminen tuomioistuimessa kestää vuosia, tällä voi olla useita haitallisia vaikutuksia talouteen: sopimusta rikkovat sopimuspuolet voivat käyttää tuomioistuinta strategisesti, jos yleisesti tiedetään, että tuomioistuimen päätöksen saaminen kestää kauan. Pitkät oikeusmenettelyt – riippumatta siitä, liittyykö niihin päätöksenteon vai täytäntöönpanon viivästyksiä – vähentävät sopimusten tekemisen houkuttelevuutta, mikä vähentää liiketoimia ja aiheuttaa täsmälleen samat vaikutukset kuin edellä kuvattu riippumattoman oikeuslaitoksen puuttuminen. |
| --- | --- |

4.8

5.   Oikeusvaltioperiaatteen toteutumisen mittaaminen

| 5.1 | Jotta oikeusvaltioperiaatteen vaikutukset talouskasvuun voidaan todentaa, periaatteen on ensin oltava mitattavissa. Tämä ei kuitenkaan ole helppoa, koska kyseessä on moniulotteinen käsite ja on tehtävä erilaisia vaikeita koodaukseen liittyviä päätöksiä, kuten se, pitäisikö kaikille ulottuvuuksille antaa sama painoarvo. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Eräät varhaiset mittarit eivät perustuneet niinkään teoriasta johdettuihin oletuksiin vaan siihen, mitä tietoja oli saatavilla. Vaikka oikeusvaltioperiaatteen aineellisten ja menettelyllisten näkökohtien välillä on hyvin vahva korrelaatio (6), useimmissa tunnetuimmissa oikeusvaltioperiaatteen mittaamiseen käytetyissä indikaattoreissa ei huomioida aineellista puolta eli yhdenvertaisuutta lain edessä. Komission olisi sen vuoksi kehitettävä vankka mittausjärjestelmä, jossa otetaan nimenomaisesti huomioon sekä oikeusvaltioperiaatteen aineellinen että menettelyllinen puoli. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Toinen mittaamisen kannalta tärkeä kysymys on, mitataanko itse lainsäädäntöä vai sen tosiasiallista täytäntöönpanoa. Monissa maissa on lakeja, jotka ovat täysin oikeusvaltioperiaatteen mukaisia mutta joiden täytäntöönpanosta ei ole huolehdittu tehokkaasti. Siksi on tärkeää keskittyä täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Yksi tärkeä kysymys on myös, kuinka käytettävissä olevia mittareita voidaan hyödyntää parhaiten. Kokonaistilanteeseen keskittyvät mittarit voivat toisaalta olla hyödyllisiä ensivaikutelman saamiseksi tietyn maan tilanteesta. Toisaalta niistä ei ole juurikaan hyötyä, jos tavoitteena on laatia toimintaohjeita eli tehdä analyyseja, joilla voi olla suoria vaikutuksia toimintapolitiikkoihin. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Näistä vaikeuksista huolimatta ETSK suosittelee, että komissio selvittää mahdollisuutta mitata oikeusvaltioperiaatteen talousvaikutuksia sekä jäsenvaltioissa että ehdokasmaissa ja yhdistää tämän mahdollisesti oikeusvaltioperiaatteen toteutumisen tarkastelun sykliin. |
| --- | --- |

5.5

6.   Mitä olemassa olevista tiedoista voidaan päätellä

| 6.1 | Eri maita koskevat tutkimukset, joissa analysoidaan oikeusvaltioperiaatteen vaikutuksia talouskasvuun, ovat osoittaneet, että oikeusvaltioperiaatetta tiukemmin noudattavissa maissa talous kasvaa keskimäärin nopeammin kuin sitä löyhemmin noudattavissa maissa (7). Tämä ei tarkoita sitä, että yksittäiset maat, jotka eivät noudata oikeusvaltioperiaatetta, eivät voi saavuttaa suurta talouskasvua. Taloustieteilijät kutsuvat tällaisia maita poikkeamiksi. Tällaiset tapaukset ovat mahdollisia, ja niitä esiintyy mutta ei kovin tiheästi. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Arvioitaessa oikeusvaltioperiaatteen vaikutuksia talouskasvuun on otettava huomioon myös maiden tulotasot. Jos maat ovat muuten tasavertaisia, maiden, joissa on jo valmiiksi korkea tulotaso asukasta kohden, on haastavampaa saavuttaa korkeita kasvulukuja kuin maiden, jotka ovat lähtötilanteessa alemmalla tasolla. Tämä on osoitus niin sanotusta lähentymisilmiöstä. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Kokonaistilanteeseen keskittyvät oikeusvaltioperiaatteen mittarit eivät ole kovin hyödyllisiä sellaisten välityskanavien yksilöimisessä, joiden kautta oikeusvaltioperiaate voisi vaikuttaa talouskasvuun. Siksi tässä osiossa keskitytään vain joihinkin oikeusvaltioperiaatteen keskeisiin osiin. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Edellä on jo osoitettu, että riippumaton oikeuslaitos näyttää olevan ratkaisevan tärkeä sen varmistamiseksi, että hallitukset pysyvät niille perustuslaissa annettujen valtuuksien rajoissa. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Oikeuslaitoksen riippumattomuutta kuvaavien lainsäädäntöön ja todelliseen tilanteeseen keskittyvien indikaattorien vaikutusten analysointi erikseen osoittaa, että itse lainsäädännöllä ei ole vaikutusta talouskasvuun. Käytännön järjestelyt puolestaan ovat vahvasti yhteydessä nopeampaan talouskasvuun (8). Oikeuslaitoksen riippumattomuuden parantamisesta käytännössä on taloudellista hyötyä: niin tehneet maat ovat saaneet ylimääräistä etua, eli niiden talouskasvu on ollut nopeampaa (9). |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | On osoitettu, että oikeuslaitoksen riippumattomuus ja oikeuslaitoksen vastuuvelvollisuus täydentävät toisiaan eivätkä kilpaile keskenään (10). Useat oikeussuojaan liittyvät takeet, kuten oikeus oikeudelliseen avustajaan, rajoittavat tuomareiden harkintavaltaa. Näin ollen niiden voidaan tulkita varmistavan oikeuslaitoksen vastuuvelvollisuuden. Mielenkiintoista kyllä on osoitettu, että osa tällaisista takeista edistää paitsi oikeuslaitoksen vastuuvelvollisuutta ja sitä kautta oikeusvaltioperiaatteen toteutumista myös talouskasvua. Näin käy, kun tuomioistuinten päätökset saadaan ajallaan, käytetään suullisten menettelyjen sijasta kirjallisia menettelyjä ja sovelletaan oikeutta oikeudelliseen avustajaan (11). |
| --- | --- |

6.6

| 6.7 | Korruptio ei ole vain rikos, vaan se on myös ristiriidassa oikeusvaltioperiaatteen kanssa. Korruption mittaaminen on kuitenkin vaikeaa. Koska lahjuksen antajalla ja saajalla ei yleensä ole kannustinta ilmoittaa lahjuksen antamisesta, objektiivisia tietoja on mahdotonta kerätä. Tutkimuskirjallisuudessa on käytetty useimmiten niin sanottuja korruptiokäsityksiä eli subjektiivista arviota siitä, kuinka laajalle korruptio on levinnyt jossakin maassa tai jossakin julkisessa palvelussa. |
| --- | --- |

6.7

| 6.8 | Vaikka sen toteen näyttäminen, että korruptio heikentää talouskasvua, on edelleen hankalaa, lukuisat tutkimukset viittaavat tähän suuntaan. Korruption on esimerkiksi osoitettu vähentävän investointeja (12). Lisäksi sillä on muita vääristäviä vaikutuksia: se saattaa esimerkiksi paisuttaa puolustusmenoja (13). Se vaikuttaa myös julkisten menojen rakenteeseen, kun painopiste siirtyy tärkeistä julkisista palveluista, kuten terveydenhuollosta ja koulutuksesta, vähemmän tuottavaan toimintaan (14). Tuoreessa OECD:n tutkimuksessa asia kiteytetään seuraavasti: ”– – on selvää, että korruptio vaikuttaa suoraan hankkeiden kustannuksiin sekä yksityisellä että julkisella sektorilla. Välillisesti se muun muassa vahingoittaa julkisia instituutioita, heikentää kansalaisten luottamusta hallintoon ja siten vähentää innovoinnin kannustimia sekä lisää sosiaalista eriarvoisuutta. Korruptio kuitenkin myös nostaa liiketoiminnan kustannuksia eli verottaa taloudellista toimintaa, mikä siirtyy sitten loppukäyttäjien tai kuluttajien maksettavaksi.” (15) |
| --- | --- |

6.8

| 6.9 | Syyttäjät, jotka ovat sekä riippumattomia että vastuuvelvollisia, edistävät oikeusvaltion korkeaa tasoa, koska rikoksista nostetaan syytteitä poliittisesta painostuksesta, rikoksesta epäillyn henkilöllisyydestä ja muista vastaavista tekijöistä riippumatta. Korruption on osoitettu olevan harvinaisempaa tosiasiallisesti riippumattomien syyttäjien keskuudessa (16). Koska korruptio heikentää kasvua, tämä voidaan tulkita välilliseksi osoitukseksi siitä, että riippumattomat syyttäjät – yhtenä oikeusvaltion osatekijänä – edistävät talouskasvua. |
| --- | --- |

6.9

| 6.10 | Viimeiseksi tarkastellaan oikeuslaitoksen tehokkuutta. Usein käytetyn sanonnan mukaan oikeuden viivästyminen tarkoittaa, että oikeus ei toteudu. Yhdessä tämän alan vaikuttavimmista tutkimuksista (17) keskitytään Intiaan. Erot tuomioistuinkäsittelyjen kestossa näkyvät tuotantomäärissä maataloudessa, teollisuudessa ja palvelualalla. Tutkimuksen mukaan pitkillä oikeudenkäyntimenettelyillä on kielteisiä vaikutuksia tuotannon kasvuun kaikilla kolmella talouden sektorilla. |
| --- | --- |

6.10

7.   Mahdolliset vaikutukset toimintapolitiikkoihin

EU:n nykyiset välineet

| 7.1 | ETSK on vaatinut, että unionin käytettävissä olevia välineitä tehostetaan, jotta voidaan torjua taantumista unionin perusarvojen kunnioittamisessa (18). ETSK pitää myönteisinä komission ja muiden toimielinten pyrkimyksiä kehittää sopivia välineitä unionin arvojen puolustamiseksi ja oikeusvaltioperiaatteen noudattamisen kulttuurin edistämiseksi. ETSK kuitenkin katsoo, että nykyisiä välineitä, kuten SEU-sopimuksen 7 artiklaa, oikeusvaltioperiaatteen turvaamisen toimintakehystä ja rikkomusmenettelyä sekä EU:n vuotuista oikeusalan tulostaulua ja uutta oikeusvaltiomekanismia, voidaan edelleen parantaa ja niitä olisi täydennettävä toimenpiteillä, joissa keskitytään oikeusvaltioperiaatteeseen mutta otetaan taloudelliset näkökohdat paremmin huomioon. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Komissio on ottanut talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä huomioon oikeusvaltioperiaatteen merkityksen liiketoimintaympäristön kannalta, kun se on pyrkinyt edistämään kasvua tukevia rakenneuudistuksia esimerkiksi tehokkaiden oikeusjärjestelmien ja korruption torjunnan aloilla. Tällä hetkellä EU:n oikeusalan tulostaulua varten saadaan palautetta pääasiassa oikeusministeriöiden, tuomarijärjestöjen, tuomarineuvostojen jne. kaltaisilta oikeusjärjestelmän toimijoilta muttei kumma kyllä oikeuslaitoksen palvelujen tarvitsijoilta. Näillä tahoilla voisi olla hyödyllisiä ehdotuksia siitä, miten eri oikeusjärjestelmiä voitaisiin parantaa. Kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla ja työmarkkinaosapuolilla voisi olla tärkeä rooli tiedon välittäjinä. ETSK kehottaa komissiota korostamaan entistä ponnekkaammin oikeusvaltion merkitystä yhtenä kilpailukykyisen ja kestävän talouden keskeisenä osatekijänä. Oikeusvaltioperiaatteen toteutumisen mittaamiseen käytetyt indikaattorit olisi otettava näkyvämmäksi osaksi tulostaulua, ja niissä olisi käsiteltävä oikeusvarmuuden sekä yritysten ja työntekijöiden oikeussuojakeinojen saatavuuden kaltaisia kysymyksiä. Seurantamenettelyä olisi pyrittävä parantamaan suositusten täytäntöönpanon parantamiseksi. ETSK suosittaa, että kehitetään kansallisia seuranta- ja arviointiprosesseja, joissa on mukana kansalaisyhteiskunnan ja työmarkkinaosapuolten edustajia, ja että kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja työmarkkinaosapuolten osallistumista lisätään ylipäätään ohjausjakson kaikissa vaiheissa. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Unionin vuotuisesta oikeusvaltioperiaatteen toteutumisen tarkastelumenettelystä olisi tehtävä mahdollisimman avoin sen varmistamiseksi, että komission havainnoista ja suosituksista keskustellaan julkisesti sekä kansallisella että unionin tasolla, ja niiden jatkotoimena olisi toteutettava erityistoimenpiteitä, joilla puututaan kielteisiin tapahtumiin ja suuntauksiin. Euroopan komission olisi lisättävä kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistumista, sillä ne joutuvat usein ensimmäisinä kärsimään, kun oikeusvaltio on uhattuna, ja ne voivat siten toimia ”palohälyttiminä” (19). Komission olisi myös puututtava kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden vastaisiin kostotoimiin, jotka johtuvat niiden osallistumisesta menettelyyn. ETSK on ehdottanut kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden vuotuista foorumia, joka antaisi panoksen arviointikierrokseen. Se on valmis osallistumaan menettelyyn ja varmistamaan kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden, myös sosioekonomisia etuja edustavien organisaatioiden kuten työmarkkinaosapuolten, laajan edustuksen. |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | ETSK on jo aiemmin ilmaissut suhtautuvansa myönteisesti komission ehdotukseen, jonka tarkoituksena on suojata unionin talousarviota tilanteissa, joissa oikeusvaltioperiaatteen noudattamisessa jäsenvaltioissa on yleisiä puutteita. Tässä yhteydessä ETSK kannatti ehdotusta asettaa unionin varojen saamisen ehdoksi, että jäsenvaltio kunnioittaa oikeusvaltioperiaatetta, ja katsoi, että ehtoa tulisi laajentaa kattamaan myös muut EU:n perussopimuksissa vahvistetut oikeusvaltioon liittyvät periaatteet (20). |
| --- | --- |

7.4

Mahdollisia muita toimintapoliittisia ratkaisuja

| 7.5 | Koska oikeusvaltion korkea taso kuuluu EU:n perusarvoihin ja vaikuttaa lisäksi myönteisesti talouskasvuun, EU:n on välttämätöntä toteuttaa toimenpiteitä oikeusvaltioperiaatteen noudattamisen turvaamiseksi. |
| --- | --- |

7.5

| 7.6 | Euroopan unionin tuomioistuin on viime aikoina antanut useita merkittäviä oikeuslaitoksen riippumattomuutta puolustavia päätöksiä. Tuomioistuimen esittämien oikeudellisten syiden lisäksi on myös taloudellisia perusteita sille, miksi unionin toimielinten toiminta on perusteltua. Jotta sisämarkkinat toimivat hyvin, niiden on perustuttava avoimeen ja vakaaseen oikeudelliseen kehykseen. Kehyksen on katettava myös yhteisten sääntöjen täytäntöönpanon valvonta, koska kansallisten tuomioistuinten on luotettava siihen, että muiden jäsenvaltioiden tuomioistuimet ovat yhtä lailla sitoutuneita puolustamaan EU:n perusarvoja. |
| --- | --- |

7.6

| 7.7 | Euroopan yhteisen oikeudenkäyttöalueen käsite on tärkeä yrityksille, koska se mahdollistaa yhdessä jäsenvaltiossa tehtyjen tuomioistuimen päätösten soveltamisen toisessa jäsenvaltiossa. Jotta hanke onnistuisi, on ratkaisevan tärkeää, että kaikki tuomioistuimet unionissa ovat riippumattomia. Jos tätä ei voida enää taata, Euroopan yhteinen oikeudenkäyttöalue paitsi jää vajavaiseksi myös taantuu. Komission on varmistettava, että oikeuslaitoksen riippumattomuuden periaatetta noudatetaan kaikissa jäsenvaltioissa, jotta ajatus Euroopan yhteisestä oikeudenkäyttöalueesta ja oikeudellisten päätösten vapaasta liikkuvuudesta toteutuu. |
| --- | --- |

7.7

| 7.8 | Jokainen kansallisvaltio haluaa olla uskottava ja houkutteleva sijoittajille ja tarjota mahdollisille sijoittajille uskottavia sitoumuksia. EU-jäsenyys tarjoaa selviä etuja kaikille jäsenvaltioille, sillä sen ansiosta kaikki jäsenvaltiot voivat taloudellisesta tai poliittisesta historiastaan riippumatta tehdä uskottavampia sitoumuksia. Näin ollen unionin jäsenyys voi olla erittäin arvokas kaikille jäsenille, kunhan perussääntöjen noudattamatta jättämisestä määrätään seuraamuksia. Jos seuraamuksia ei määrätä, jäsenyyden arvo pienenee kaikkien sääntöjä noudattavien jäsenten kannalta. |
| --- | --- |

7.8

| 7.9 | Toisin sanoen sääntöjä noudattamattomat jäsenvaltiot aiheuttavat sääntöjä noudattaville jäsenvaltioille kielteisiä ulkoisvaikutuksia. Tämä johtuu siitä, että aina kun jonkin jäsenvaltion hallitus ei noudata unioniin liittymisen myötä antamiaan lupauksia eikä tällaisesta sääntöjen noudattamatta jättämisestä rangaista, unionin oikeuden uskottavuus kärsii kaikissa jäsenvaltioissa. Tällöin EU-jäsenyyden arvo pienenee, koska ajan myötä se ei enää ole merkki uskottavuudesta. Siksi on täysin perusteltua vaatia, että unionin perusarvoja noudatetaan. |
| --- | --- |

7.9

| 7.10 | Monet päätökset koskevat suoraan kaikkia EU:n jäsenvaltioiden kansalaisia. Ellei niiltä jäsenvaltioilta, joiden johtajat pyrkivät itsevaltiaiksi ja toimivat järjestelmällisesti oikeusvaltioperiaatetta vastaan, pidätetä äänioikeutta, näiden itsevaltiutta havittelevien johtajien sallitaan osallistua päätöksentekoon, joka vaikuttaa suoraan kaikkiin unionin kansalaisiin. Tätä on osuvasti kutsuttu Euroopan toiseksi demokratiavajeeksi (21). |
| --- | --- |

7.10

| 7.11 | Toisin sanoen yksi perustelu unionin toimille ovat itsevaltiuteen pyrkivien hallitusten aiheuttamat kielteiset ulkoisvaikutukset, jotka ulottuvat kyseisten maiden rajojen ulkopuolelle ja vaikuttavat myös kaikkiin unionin jäsenvaltioiden kansalaisiin. Yhteenvetona voidaan todeta, että toimet, joilla pyritään ylläpitämään oikeusvaltioperiaatteen noudattamista tai palauttamaan tämän periaatteen kunnioitus, ovat täysin perusteltuja. |
| --- | --- |

7.11

| 7.12 | Yksi keino tukea ja edistää oikeusvaltioperiaatteen toteutumista on tukea kansalaisyhteiskunnan organisaatioita ja tiedotusvälineitä. Kansalaisten mahdollisuus perustaa yhdistyksiä, kokoontua ja ilmaista itseään vapaasti sekä tiedotusvälineiden vapaus ovat oikeusvaltioperiaatteen keskeisiä osatekijöitä osana keskinäistä valvontajärjestelmää, jolla varmistetaan hallitusten vastuuvelvollisuus. Kansalaistoiminnan rajoittaminen vaikuttaa myös yritysten ja työntekijöiden mahdollisuuksiin sijoittautua, perustaa vapaasti yhteenliittymiä ja innovoida. Kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ovat myös tärkeä taloudellinen toimija, ja niiden osuus EU:n työpaikoista on lähes kolmannes (22). Ne tarjoavat talouskasvun kannalta keskeisiä palveluja, kuten koulutusta, terveydenhuoltoa ja sosiaalista suojelua. ETSK toistaa kehotuksensa (23), että unionin olisi tuettava aktiivisesti työmarkkinaosapuolia ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioita unionissa ja että olisi erityisesti perustettava unionin rahasto, josta myönnetään tällaisille organisaatioille taloudellista tukea demokratian, oikeusvaltioperiaatteen ja perusoikeuksien loukkauksia koskeviin oikeudenkäynteihin. |
| --- | --- |

7.12

| 7.13 | On monia syitä, miksi oikeusvaltioperiaatetta olisi puolustettava sekä jäsenvaltioiden sisällä että EU:n toimielimistä käsin. Vaikuttaa siltä, että monissa jäsenvaltioissa suurta yleisöä on tarpeen valveuttaa oikeusvaltioperiaatteen ratkaisevasta merkityksestä sekä perusarvona että olennaisena talouskasvun vauhdittajana. Yksi välillinen keino puolustaa oikeusvaltioperiaatetta voisikin olla tietoisuuden lisääminen kansalaisten keskuudessa oikeusvaltion ratkaisevasta merkityksestä. ETSK on jo aiemmin kehottanut (24) järjestämään valistuskampanjan kohdistetun viestintästrategian muodossa. Unionin on investoitava tiedotuskampanjoihin oikeusvaltioperiaatteen edistämiseksi ja ryhdyttävä viipymättä toimiin tiedotusvälineiden vapauden tukemiseksi. |
| --- | --- |

7.13

Bryssel 18. syyskuuta 2020.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  Komissio jakaa tämän kannan ja on nimenomaisesti ilmaissut sen oikeusvaltioperiaatteen turvaamisen toimintakehyksessään (IP/14/237).

1

(2)  EUVL C 62, 15.2.2019, s. 173

2

(3)  COM(2019) 343 final

3

(4)  Akateemisessa kirjallisuudessa erotetaan usein oikeusvaltioperiaatteen laaja (”thick”) ja suppea (”thin”) tulkinta. Møller, J. (2018), ”The advantages of a thin view”, teoksessa Handbook on the Rule of Law, Edward Elgar Publishing, s. 21–33, ja Bedner, A. (2018), ”The promise of a thick view”, teoksessa Handbook on the Rule of Law, Edward Elgar Publishing, s. 34–47.

4

Handbook on the Rule of Law

Handbook on the Rule of Law

(5)  Voigt, S. (2012), ”How to measure the rule of law”, Kyklos, 65(2), s. 262–284.

5

(6)  Gutmann, J., & Voigt, S. (2018), ”The rule of law: Measurement and deep roots”, European Journal of Political Economy, 54, s. 68–82.

6

European Journal of Political Economy

(7)  Tämä syy-seuraussuhde on yksi institutionaaliseksi taloustieteeksi kutsutun tutkimusalan keskeisistä kysymyksistä. Sitä selostetaan seikkaperäisesti mm. seuraavassa tieteellisessä julkaisussa: Acemoglu, D. (2008), Introduction to Modern Economic Growth, Princeton University Press. Kansantajuisempi esitys aiheesta löytyy esimerkiksi julkaisusta Voigt, S. (2019), Institutional Economics – An Introduction, Cambridge University Press.

7

Introduction to Modern Economic Growth

Institutional Economics – An Introduction

(8)  Feld, L. P., & Voigt, S. (2003), ”Economic growth and judicial independence: cross-country evidence using a new set of indicators”, European Journal of Political Economy, 19(3), s. 497–527.

8

European Journal of Political Economy

(9)  Voigt, S., Gutmann, J., & Feld, L. P. (2015), ”Economic growth and judicial independence, a dozen years on: Cross-country evidence using an updated set of indicators”, European Journal of Political Economy, 38, s. 197–211.

9

European Journal of Political Economy

(10)  Voigt, S. (2008), ”The economic effects of judicial accountability: cross-country evidence”, European Journal of Law and Economics, 25(2), s. 95–123.

10

European Journal of Law and Economics

(11)  Hayo, B., & Voigt, S. (2014), ”The relevance of judicial procedure for economic growth”, CESifo Economic Studies, 60(3), s. 490–524.

11

CESifo Economic Studies

(12)  Mauro, P. (1995), ”Corruption and growth”, The quarterly journal of economics, 110(3), s. 681–712.

12

The quarterly journal of economics

(13)  Gupta, S., De Mello, L., & Sharan, R. (2001), ”Corruption and military spending”, European journal of political economy, 17(4), s. 749–777.

13

European journal of political economy

(14)  Mauro, P. (1998), ”Corruption and the composition of government expenditure”, Journal of Public economics, 69(2), s. 263–279.

14

Journal of Public economics

(15)  Organisation for Economic Co-operation and Development (2015), Consequences of Corruption at the Sector Level and Implications for Economic Growth and Development, Pariisi, OECD Publishing.

15

Consequences of Corruption at the Sector Level and Implications for Economic Growth and Development

(16)  Van Aaken, A., Feld, L. P., & Voigt, S. (2010), ”Do independent prosecutors deter political corruption?” An empirical evaluation across seventy-eight countries”, American Law and Economics Review, 12(1), s. 204–244.

16

American Law and Economics Review

(17)  Chemin, Matthieu (2009), ”Do judiciaries matter for development? Evidence from India, Journal of Comparative Economics, 37, s. 230–250.

17

Journal of Comparative Economics

(18)  EUVL C 282, 20.8.2019, s. 39

18

(19)  Vertailevaa analyysia poliisipartio- ja palohälytintyyppisestä toimijoiden tarkkailusta artikkelissa McCubbins, M. D. & Schwartz, T. (1984), ”Congressional oversight overlooked: Police patrols versus fire alarms”, American journal of political science, s. 165–179.

19

American journal of political science,

(20)  EUVL C 440, 6.12.2018, s. 106

20

(21)  Kelemen, R. D. (2017), ”Europe’s other democratic deficit: National authoritarianism in Europe’s Democratic Union”, Government and Opposition, 52(2), s. 211–238.

21

Government and Opposition

(22)  The Size and Scope of the European Third Sector, Working paper No 13/2016, s. 8.

22

The Size and Scope of the European Third Sector

(23)  EUVL C 62, 15.2.2019, s. 178

23

(24)  EUVL C 282, 20.8.2019, s. 39, suositus 1.11.

24

---

| 11.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 429/24 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 429/24

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Yksin maahan tulevien alaikäisten suojelu Euroopassa”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2020/C 429/04)

| Esittelijä: | Özlem YILDIRIM (FR–II) |
| --- | --- |

Esittelijä:

Özlem YILDIRIM (FR–II)

| Komitean täysistunnon päätös | 20.2.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | Työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus |
| Hyväksyminen jaostossa | 9.7.2020 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 18.9.2020 |
| Täysistunnon nro | 554 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 215/1/5 |

Komitean täysistunnon päätös

20.2.2020

Oikeusperusta

Työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

Työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus

Hyväksyminen jaostossa

9.7.2020

Hyväksyminen täysistunnossa

18.9.2020

Täysistunnon nro

554

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

215/1/5

1.   Suositukset ja huomiot

| 1.1 | ETSK suosittaa jälleen pitämään ”lapsen edun” periaatetta ensisijaisena kaikkeen kansalliseen ja kansainväliseen lainsäädäntöön nähden. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK kehottaa EU:ta kehittämään johdonmukaisen ja yhtenäisen lähestymistavan ilman huoltajaa olevien alaikäisten suojeluun Euroopassa. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK ilmaisee vakavan huolensa yksin maahan tulevien alaikäisten tilanteesta. He muodostavat muuttoliikkeen yhteydessä yhden kaikkein haavoittuvimmassa asemassa olevista ihmisryhmistä, ja suurena vaarana on, että heidän perusoikeuksiaan loukataan. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK toistaa jäsenvaltioille osoittamansa kehotuksen varmistaa, että sääntöjenvastaisessa tilanteessa olevia lapsia suojellaan ennen kaikkea lapsina kansallisten lastensuojelujärjestelmien mukaisesti. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK kehottaa jäsenvaltioita ehkäisemään kaikkea maahantulijalapsiin kohdistuvaa väkivaltaa luomalla turvallisia, laillisia ja säännönmukaisia maahantulon väyliä. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK muistuttaa jälleen kerran (1), että lasten säilöönotto on ehdottomasti kielletty heidän hallinnollisesta asemastaan riippumatta. Komitea tuomitsee jyrkästi tämän käytännön ja muistuttaa, että se on vastoin lapsen oikeuksia koskevaa yleissopimusta. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Jotta ilman huoltajaa olevia alaikäisiä voitaisiin suojella tehokkaasti, ETSK kehottaa jäsenvaltioita osoittamaan julkisiin palveluihin tarvittavat resurssit ja tarjoamaan asianmukaisia palveluja muun muassa järjestämällä lastensuojelun ammattilaisille erityiskoulutusta ja kehittämällä heidän valmiuksiaan. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK kehottaa komissiota laatimaan ilman huoltajaa olevien alaikäisten suojelua varten direktiivin, joka palvelisi lasten etua. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK muistuttaa, että jokaiselle yksin maahan tulevalle alaikäiselle on osoitettava mahdollisimman pian ja täysi-ikäisyyteen asti edunvalvoja, jolle on ilmoitettava kaikista alaikäistä koskevista päätöksistä ja jonka on avustettava häntä koko menettelyn ajan. Edunvalvojan on aina voitava toimia lapsen edun mukaisesti, eikä hänellä saa olla eturistiriitaa kansallisten lastensuojeluviranomaisten kanssa. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK muistuttaa, että ”alaikäisyyden olettaman” mukaisesti alaikäisenä esiintyvää nuorta on pidettävä alaikäisenä siihen asti, kun tuomioistuin on antanut lainvoimaisen päätöksen. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK kehottaa jäsenvaltioita arvioimaan alaikäisyyttä useiden todisteiden pohjalta. Näihin kuuluvat etenkin asianomaisen henkilön lausunnot, esitetyt väestörekisteriasiakirjat, pätevien ammattilaisten tekemät haastattelut ja tarvittaessa väestörekisteriasiakirjojen oikeellisuuden tarkastaminen. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Koska luustotestit eivät ole varsinaisesti luotettavia, ETSK kehottaa hylkäämään ne kokonaan. ETSK katsoo, että epätarkkoihin keinoihin ei pidä turvautua vain siksi, että käytettävissä ei ole luotettavia varmennuskeinoja. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Koska käsillä olevassa lausunnossa ei ole mahdollista käsitellä kaikkia ilman huoltajaa oleviin alaikäisiin liittyviä kysymyksiä, ETSK ehdottaa, että tehdään useita seurantatutkimuksia, joissa keskitytään tiettyihin alateemoihin. |
| --- | --- |

1.13

2.   Tausta

| 2.1 | Ilman huoltajaa olevalla alaikäisellä (tai yksin maahan tulevalla alaikäisellä) tarkoitetaan ”alle 18-vuotiasta kolmannen maan kansalaista tai kansalaisuudetonta henkilöä”, ”joka saapuu jäsenvaltioiden alueelle ilman hänestä joko lain tai asianomaisen jäsenvaltion käytännön mukaan vastuussa olevaa aikuista, niin kauan kuin hänellä ei tosiasiallisesti ole tällaista aikuista huolehtimassa hänestä, tai alaikäistä, joka on jäänyt ilman huoltajaa jäsenvaltioiden alueelle tultuaan” (2). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Yksin maahan tulleita alaikäisiä on kaikissa EU:n jäsenvaltioissa, mutta 60 prosenttia kaikista rekisteröidyistä ilman huoltajaa olevista alaikäisistä keskittyy neljään maahan (Kreikka, Saksa, Belgia ja Alankomaat). Vuonna 2019 kansainvälistä suojelua Euroopan unionin (EU) 27 jäsenvaltiosta hakeneista turvapaikanhakijoista 13 800:n katsottiin olevan ilman huoltajaa olevia alaikäisiä. EU:n tasolla ilman huoltajaa olevien alaikäisten osuus alle 18-vuotiaista turvapaikanhakijoista oli 7 prosenttia. Suurin osa heistä oli poikia (85 prosenttia). Kaksi kolmasosaa oli 16–17-vuotiaita (9 200 henkeä), 14–15-vuotiaita oli 22 prosenttia ilman huoltajaa olevista alaikäisistä (3 100 henkeä), ja loput olivat alle 14-vuotiaita (1 500 henkeä) (3). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Maahantulijalapset ovat yksi yhteiskuntamme haavoittuvimmista ryhmistä. Yksin maahan tulevilla alaikäisillä ei ole turvanaan vanhempia, mikä on jo yksinään suuri turvattomuus- ja vaaratekijä, ja lisäksi heillä on usein takanaan pitkä, kaoottinen, traumatisoiva ja väkivallan värittämä muuttomatka. He ovat jatkuvasti alttiina moninaisille vaaroille ja erityisen haavoittuvaisia rikollisverkostojen uhreja, etenkin seksuaalista hyväksikäyttöä varten harjoitettavan lapsikaupan ja lapsityövoiman käytön uhreja. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | ETSK suosittaa jälleen pitämään ”lapsen edun” periaatetta ensisijaisena kaikkeen kansalliseen ja kansainväliseen lainsäädäntöön nähden (4). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Komitea katsoo myös, että ilman huoltajaa olevien alaikäisten kohtaamat moninaiset ja mutkikkaat tilanteet edellyttävät monialaisia (oikeusalan, psykologian, lääketieteen, sosiaalialan), kattavia ja kokonaisvaltaisia toimintatapoja. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | YK:n yleissopimus lapsen oikeuksista (vuodelta 1989) muodostaa yleisen kehyksen lasten suojelulle Euroopassa. Siinä ei, niin kuin ei Euroopan ihmisoikeussopimuksessakaan (1950) tai lasten oikeuksien käyttöä koskevassa eurooppalaisessa yleissopimuksessa (1996), ole kuitenkaan ilman huoltajaa oleviin alaikäisiin suoraan sovellettavia erityisiä määräyksiä. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Euroopan neuvosto hyväksyi vasta 26. kesäkuuta 1997 ensimmäisen oikeudellisen välineen, jossa käsitellään nimenomaisesti ilman huoltajaa maahan tulevia lapsia. Tämä päätöslauselma ei ole kuitenkaan sitova väline. Vaikka unionin lainsäädännössä, kuten direktiivissä 2003/9/EY (5), viitataan ilman huoltajaa oleviin alaikäisiin, EU:n tasolla ei ole mitään erillistä välinettä. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Koska tarkkaan määriteltyä oikeudellista kehystä ei ole, jäsenvaltioilla on suuria vaikeuksia ratkaista yksin maahan tulevien alaikäisten ongelmaa yhtenäisellä ja johdonmukaisella tavalla. On siis todettava, että ilman huoltajaa olevien alaikäisten tilannetta leimaavat valtavat erot jäsenvaltioiden lainsäädännössä, jossa määritellään, miten heitä on kohdeltava ja mitä menettelyjä heihin sovelletaan (iän määrittäminen, edunvalvojat, oikeudet jne.). |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Jäsenvaltioiden onkin vahvistettava ilman huoltajaa oleviin alaikäisiin sovellettavaa oikeudellista kehystä. ETSK kehottaa Euroopan komissiota laatimaan ilman huoltajaa olevien alaikäisten suojelua varten direktiivin, joka palvelisi lasten etua. Tämä tarve on vielä ilmeisempi, kun otetaan huomioon, että lasten oikeuksia ajavat järjestöt raportoivat ilman huoltajaa olevien alaikäisten ahdingosta kaikkialla Euroopassa. |
| --- | --- |

2.9

3.   Yleistä

| 3.1 | ETSK ilmaisee vakavan huolensa yksin maahan tulevien alaikäisten tilanteesta. He muodostavat muuttoliikkeen yhteydessä yhden kaikkein haavoittuvimmassa asemassa olevista ihmisryhmistä, ja suurena vaarana on, että heidän vapauksiaan ja perusoikeuksiaan loukataan. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Yleissopimuksessa lapsen oikeuksista valtiot velvoitetaan kohtelemaan paperittomia lapsia samalla tavalla kuin ”kaikkia” lapsia, ilman minkäänlaista erottelua (6). ETSK toteaa, että käytännössä maahanmuuton valvontaa ja lastensuojelua koskevien kansallisen lainsäädännön säännösten välillä on kuitenkin jännite. ETSK kehottaa jälleen jäsenvaltioita varmistamaan, että sääntöjenvastaisessa tilanteessa olevia lapsia suojellaan ennen kaikkea lapsina kansallisten lastensuojelujärjestelmien mukaisesti (7). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK kehottaa jäsenvaltioita ehkäisemään kaikkea maahantulijalapsiin kohdistuvaa väkivaltaa luomalla turvallisia, laillisia ja säännönmukaisia maahantulon väyliä. Esimerkkinä voidaan mainita joustavat, nopeat ja tehokkaat menettelyt erityisesti perheenyhdistämistä varten, uudelleensijoittamiskiintiöiden korottaminen tai humanitaaristen viisumien myöntäminen. Tämä vahvistaa lapsille ja heidän perheenjäsenilleen annettavia takeita. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön erityisiä ja tehokkaita menettelyjä, joilla laillistetaan ilman huoltajaa olevien alaikäisten oleskelu, pyrittäessä löytämään kestävä ratkaisu, joka takaa lasten edun. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK muistuttaa, että lasten säilöönotto on ehdottomasti kielletty heidän hallinnollisesta asemastaan riippumatta. Komitea tuomitsee jyrkästi tämän käytännön ja muistuttaa, että se on vastoin lapsen oikeuksia koskevaa yleissopimusta (3 artikla). ETSK toteaa (8), että säilöönotolla voi olla hyvin vakavia seurauksia lasten terveydelle ja kehitykselle säilöönoton kestosta riippumatta. Säilöönotto on aina lapsen edun vastaista (9). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK kehottaa jäsenvaltioita säätämään kansallisia lakeja, joissa kielletään säilöönotto ja edistetään sellaisten vaihtoehtojen kehittämistä, jotka soveltuvat erityisen haavoittuvassa asemassa oleville yksin maahan tuleville alaikäisille, kuten sijaisperheisiin sijoittaminen ja sijoittaminen valvotun itsenäisen asumisen yksiköihin. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ETSK muistuttaa, että on tärkeää varmistaa lasten oikeus osallistua heitä koskevien päätösten tekemiseen. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ETSK suosittaa, että jäsenvaltiot antavat oikeudelliset takeet siitä, että ilman huoltajaa olevat alaikäiset pääsevät kansainvälisen suojelun menettelyjen piiriin ja että heille annetaan tietoa omalle ikäryhmälle soveltuvalla tavalla. Tätä varten olisi aiheellista perustaa turvapaikkayksikköjä, jotka olisivat erikoistuneita maahantulijalasten avustamiseen ja tiedon tarjoamiseen lapsen ikään soveltuvalla tavalla kunkin äidinkielellä, ja kansallisissa järjestelmissä tulisi ottaa huomioon myös sukupuolinäkökohdat ja monikulttuurinen ulottuvuus. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Jotta ilman huoltajaa olevia alaikäisiä voitaisiin suojella kaikenlaiselta hyväksikäytöltä, ETSK kehottaa jäsenvaltioita myöntämään hyväksikäytön ja väkivallan kohteeksi joutuneille lapsille ihmiskaupan uhrien aseman ja sen yhteydessä oleskeluluvan. ETSK korostaa myös ilman huoltajaa olevia alaikäisiä koskevien päätösten kiireellisyyttä. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Ilman huoltajaa olevia alaikäisiä ei pitäisi koskaan saattaa rikosoikeudellisen menettelyn kohteeksi pelkästään heidän maahanmuuttoasemastaan johtuvien syiden vuoksi tai kun osallistuminen rikolliseen toimintaan on seurausta hyväksikäytöstä. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Jotta ilman huoltajaa olevia alaikäisiä voitaisiin suojella tehokkaasti, ETSK kehottaa jäsenvaltioita ja Euroopan unionia osoittamaan julkisille palveluille tarvittavat resurssit ja tarjoamaan asianmukaisia palveluja muun muassa järjestämällä lastensuojelun ammattilaisille erityiskoulutusta ja kehittämällä heidän valmiuksiaan. Tällainen koulutus tulisi ottaa käyttöön koko unionin tasolla. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Ilman huoltajaa olevien alaikäisten suojelu ei rajoitu vain Euroopan rajojen sisäpuolelle. ETSK kannustaa EU:ta ja jäsenvaltioita asettamaan ilman huoltajaa olevien alaikäisten tarpeet ja oikeudet etusijalle ulkoisissa toimissa ja ulkosuhdevälineissä, erityisesti tehtäessä sopimuksia tai laadittaessa yhteistyöohjelmia. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | ETSK muistuttaa, että kaikille yksin maahan tuleville alaikäisille on osoitettava mahdollisimman pian ja täysi-ikäisyyteen asti edunvalvoja, jolle on ilmoitettava kaikista alaikäisiä koskevista päätöksistä ja jonka on avustettava heitä koko menettelyn ajan. Edunvalvojan on aina voitava toimia lapsen edun mukaisesti, eikä hänellä saa olla eturistiriitaa kansallisten lastensuojeluviranomaisten kanssa. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Kuten ETSK on jo todennut, vaikka EU:n lainsäädännössä tunnustetaan laillisen edunvalvonnan merkitys, siinä ei määritellä laillisen edunvalvojan velvollisuuksia. Laillisen edunvalvojan tulisi olla ”pätevä edustaja”, jolla on kokemusta alaikäisten asioiden hoitamisesta, joka tuntee kansallisen ulkomaalais- ja lastensuojelulainsäädännön ja jolla on valtuudet edustaa lasta päätöksentekoprosessissa (10) lapsen suostumuksella (11). Inspiraation lähteenä voitaisiin käyttää Belgiassa edunvalvojien osoittamisessa sovellettavaa menettelyä (12). |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | ETSK muistuttaa, että oikeusavun lisäksi ilman huoltaja olevilla alaikäisillä on oltava mahdollisuus sosiaaliseen suojeluun sekä kunnollisiin ja laadukkaisiin väliaikaisiin vastaanotto- ja majoituspalveluihin. Vastaanotossa on otettava huomioon ilman huoltajaa olevan alaikäisen haavoittuvuus, ja hänelle on oltava tarjolla nuorisotyöhön erikoistuneiden ammattilaisten apua, mahdollisuus lääkärintarkastukseen tai psykologiseen arviointiin sekä mahdollisuus käyttää terveydenhuoltopalveluja. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Ilman huoltajaa olevalla alaikäisellä on oltava myös pääsy koulutukseen niin, että otetaan huomioon hänen ja tarvittaessa hänen edunvalvojansa valinnat. Myös Erasmus- ja Erasmus+-ohjelmissa voitaisiin helpottaa ilman huoltajaa olevien alaikäisten ja täysi-ikäisiksi tulleiden ilman huoltajaa maahan tulleiden osallistumista. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | ETSK korostaa, että on tärkeää antaa jokaiselle lapselle tietoa hänen ikäänsä soveltuvalla tavalla oikeuksista, jotka hänellä on YK:n yleissopimuksen perusteella, jotta alaikäiset, joilla ei ole asianmukaista edunvalvojaa, voivat hakea suojelua. |
| --- | --- |

3.17

4.   Erityistä

| 4.1 | Lapsen oikeuksia koskevan yleissopimuksen 1 artiklan mukaan lapsella tarkoitetaan alle 18-vuotiasta henkilöä. Alaikäisen erityinen oikeudellinen tilanne antaa hänelle joukon oikeuksia, jotka sopimusvaltioiden on turvattava. Tämä suojelu riippuu alaikäisyydestä, mikä herättää käytännössä ja kaikissa jäsenvaltioissa kysymyksen iän määrittämisestä. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ETSK muistuttaa, että ”alaikäisyyden olettaman” mukaisesti alaikäisenä esiintyvää nuorta on pidettävä alaikäisenä siihen asti, kun tuomioistuin on antanut lainvoimaisen päätöksen. Hänelle on sen vuoksi turvattava välittömästi suoja ihmisarvoisissa olosuhteissa, jotka soveltuvat hänen erityisen haavoittuvaan asemaansa. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | ETSK muistuttaa myös, että on noudatettava olettamaa, jonka mukaan nuoren alaikäisyytensä todisteeksi esittämät ulkomaiset väestörekisteriasiakirjat ovat päteviä, ja että näiden asiakirjojen on oltava ensimmäinen tekijä, joka otetaan huomioon alaikäisyyttä määritettäessä. Väestörekisteriotteeseen liittyvä pätevyysolettama tulisi voida kumota vain, jos väestörekisteriotteen aitous kiistetään virallisesti. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK muistuttaa, että lapsen oikeuksia koskevan yleissopimuksen 8 artiklan nojalla ”[m]illoin lapselta on laittomasti riistetty hänen henkilöllisyytensä osittain tai kokonaan, sopimusvaltioiden on annettava hänelle asianmukaista apua ja suojelua pyrkimyksenään nopeasti palauttaa lapselle hänen henkilöllisyytensä” (13). |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Maahantulijan iän määrittämisen tulisi kuitenkin periaatteessa ryhtyä vain, jos hänellä ei ole virallisia hallinnollisia asiakirjoja, jotka osoittavat hänen ikänsä, tai jos asiasta on vakavia epäilyjä (14). |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | ETSK toteaa jälleen kerran, että jäsenvaltioiden menetelmät yksin maahan tulevien alaikäisten iän arvioimiseksi eivät ole yhdenmukaisia, ja yksikään niistä ei ole osoittanut luotettavaksi. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | ETSK kehottaa jäsenvaltioita arvioimaan alaikäisyyttä useiden todisteiden pohjalta. Näihin kuuluvat etenkin asianomaisen henkilön lausunnot, esitetyt väestörekisteriasiakirjat, asianomaisen haastattelut ja tarvittaessa väestörekisteriasiakirjojen oikeellisuuden tarkastaminen. Komitea korostaa, että iän lääketieteellinen asiantuntija-arviointi tulee tehdä vain, jos asiasta vallitsee epäilys, ja viimeisenä keinona. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Kun otetaan huomioon ilman huoltajaa olevien alaikäisten erityisen haavoittuva asema, ETSK muistuttaa, että päätös tulee tehdä epäselvissä tapauksissa aina lapsen eduksi. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | ETSK huomauttaa, että kansainväliset laitokset ja asiantuntijat pitävät useiden jäsenvaltioiden käyttämän luustotutkimuksen tieteellistä luotettavuutta hyvin kiistanalaisena (15). Sitä kritisoidaan myös siitä syystä, että sitä pidetään lapsen yksityiselämää loukkaavana, sillä katsotaan olevan mahdollisia terveysriskejä (röntgensäteiden käytön yhteydessä) ja sen katsotaan antavan mahdollisesti virheellisiä tuloksia. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Koska nämä testit eivät ole varsinaisesti luotettavia, ETSK kehottaa hylkäämään ne kokonaan. ETSK katsoo, että epätarkkoihin keinoihin ei pidä turvautua vain siksi, että käytettävissä ei ole luotettavia varmennuskeinoja. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | ETSK kehottaa jäsenvaltioita suojelemaan ilman huoltajaa olevia alaikäisiä antamalla riittävästi aikaa ja tarjoamalla todellisia keinoja heidän henkilöllisyytensä todentamiseksi esimerkiksi siten, että hyödynnetään diplomaattista yhteistyötä (suostumuksesta ja vaarantamatta nuoren turvallisuutta) ja alaikäisyydestä esitetään alustavaa näyttöä, kuten psykososiaalisia asiantuntijalausuntoja. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | ETSK ehdottaa, että jos asiakirjatodisteita ei ole ja alaikäisen iästä on vakavia epäilyjä, viimeisenä keinona riippumattomat ammattilaiset, joilla on asianmukaista asiantuntemusta ja tietämystä kyseisen yksilön kulttuurisesta ja etnisestä taustasta, voisivat tehdä monialaisen arvion iästä. Tässä voitaisiin käyttää inspiraation lähteenä Englannissa sovellettavia käytäntöjä. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | ETSK kehottaa jäsenvaltioita perustamaan Euroopan tasolle valvontakomission, joka voisi ehdottaa jäsenvaltioille yhteistä, kokonaisvaltaista menetelmää iän arviointiin ja valvoa iän arvioinnin menettelyjä ja käytäntöjä. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | Tehottomuuden välttämiseksi kaikissa menettelyissä päätelmät on perusteltava ja niihin on voitava hakea muutosta lykkäävin vaikutuksin, tehokkaasti ja nopeasti. |
| --- | --- |

4.14

5.   Covid-19-pandemiaan liittyviä erityishuomioita

| 5.1 | Covid-19-pandemia lisää väistämättä ilman huoltajaa oleviin alaikäisiin kohdistuvia riskejä, sillä heidän terveydentilansa on usein jo valmiiksi heikko. Riskejä aiheuttavat mahdottomuus noudattaa suojatoimenpiteitä, ravinnon, hygienian ja veden riittämätön saatavuus, kohderyhmälle soveltuvat riittämättömät tiedot henkilökohtaisista ja muista varotoimista sekä vaikeudet saada terveydenhuoltopalveluja. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | ETSK kehottaa kaikkia EU:n toimielimiä ryhtymään tarvittaviin toimiin sen varmistamiseksi, että kansainvälisten asiakirjojen takaamia kaikkien lasten oikeuksia kunnioitetaan covid-19-pandemiaan liittyvän terveyskriisin aikana ja että heitä suojellaan ihmisarvoisella tavalla uhkaavassa talouskriisissä. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | ETSK on tyytyväinen siihen, että ilman huoltajaa olevia alaikäisiä siirrettiin äskettäin Kreikasta Luxemburgiin, Portugaliin, Ranskaan, Suomeen ja Saksaan, ja kehottaa jäsenvaltioita asettamaan etusijalle erityisesti Kreikassa epäinhimillisissä olosuhteissa olevien henkilöiden välittömän siirtämisen ja jatkamaan sitä (16). |
| --- | --- |

5.3

Bryssel 18. syyskuuta 2020

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja seksuaalisen riiston sekä lapsipornografian torjumisesta ja puitepäätöksen 2004/68/YOS kumoamisesta” (EUVL C 48, 15.2.2011, s. 138).

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/95/EU (annettu 13. joulukuuta 2011) 2 artikla (EUVL L 337, 20.12.2011, s. 9).

2

(3)  https://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/10774034/3-28042020-AP-EN.pdf/03c694ba-9a9b-1a50-c9f4-29db665221a8

3

(4)  Ks. muun muassa YK:n yleissopimus lapsen oikeuksista, lasten oikeuksien käyttöä koskeva eurooppalainen yleissopimus ja ETSK:n 15. lokakuuta 2014 antama lausunto aiheesta ”Ilman huoltajaa olevien alaikäisten kansainvälinen suojelu” (EUVL C 12, 15.1.2015, s. 69).

4

(5)  Direktiivi 2008/115/EY eli ns. palauttamisdirektiivi, annettu 16. joulukuuta 2008 (EUVL L 348, 24.12.2008, s. 98): ”Ennen kuin tehdään päätös ilman huoltajaa olevan alaikäisen palauttamisesta, on sallittava muiden asianmukaisten elinten kuin palautuksen täytäntöönpanosta vastaavien viranomaisten antama apu, ottaen asianmukaisesti huomioon lapsen edun.” Neuvoston direktiivissä 2003/9/EY, joka annettiin 27. tammikuuta 2003, (EUVL L 31, 6.2.2003, s. 18) määritellään keskeiset termit, mukaan lukien ilman huoltajaa olevat alaikäiset.

5

(6)  Yleissopimus lapsen oikeuksista, 2 artikla.

6

(7)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Ilman huoltajaa olevien alaikäisten kansainvälinen suojelu” (EUVL C 12, 15.1.2015, s. 69).

7

(8)  Ks. A study of immigration detention practices and the use of alternatives to immigration detention of children, PACE Committee on Migration, Refugees and Displaced Persons, 2017.

8

(9)  Euroopan lapsiasiavaltuutettujen verkosto (ENOC), Position Statement on ”Ending detention of children for immigration purposes”, hyväksytty ENOC:n 23. yleiskokouksessa 27. syyskuuta 2019.

9

(10)  Ks. La protection des mineurs migrants non accompagnés en Europe, Nisrine Eba Nguema, 2015; https://doi.org/10.4000/revdh.1147.

10

(11)  Haagin yleissopimus vuodelta 1996.

11

(12)  Belgiassa on käytössä hyvin nopea edunvalvojien osoittamismenettely. Kaikille yksin maahan tulleille alaikäisille osoitetaan edunvalvoja, joka voi olla yksityishenkilö (valintamenettelyn ja koulutuksen jälkeen), joka avustaa lasta kaikissa menettelyissä. Ks. https://justice.belgium.be/fr/themes_et_dossiers/enfants_et_jeunes/mineurs_etrangers_non_accompagne. Edunvalvojan tehtävänä on laillisena edustajana huolehtia alaikäisen yleisestä hyvinvoinnista. Hän varmistaa läpi prosessin sellaisten taitojen kehittämisen, joita tarvitaan osallistuttaessa aktiivisesti yhteiskunnan toimintaan. https://justice.belgium.be/fr/themes_et_dossiers/enfants_et_jeunes/mineurs_etrangers_non_accompagne/tuteur/missions_du_tuteur.

12

(13)  Ks. myös kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen (1966) 24 artikla ja lapsen oikeuksia koskevan yleissopimuksen sopimuksen 7 artikla.

13

(14)  YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimisto (heinäkuu 2010) ja Euroopan neuvoston parlamentaarinen yleiskokous (15. huhtikuuta 2011) ovat todenneet, että ikä tulisi arvioida vain silloin, kun asiasta on epäilyjä.

14

(15)  Tieteellisen luotettavuuden on asettanut kyseenalaiseksi muun muassa Euroopan parlamentti (12. syyskuuta annettu päätöslauselma), ja se on kyseenalaistettu myös lapsen oikeuksien komitean 12. kesäkuuta 2009 antamissa suosituksissa. Belgian kansallinen lääkäriliitto (20. helmikuuta 2010 annettu lausunto) ja Ranskan kansallinen lääketiedeakatemia pitävät näitä testejä epäluotettavina. Ranskan oikeusasiamies tuomitsee luustotestien käytön (26. helmikuuta 2016). Ks. myös ”Mineurs en exil” -foorumin (Belgia) raportti L’estimation de l’âge des MENA en question: problématique, analyse et recommandations, syyskuu 2017.

15

(16)  Ks. https://www.unhcr.org/news/press/2020/4/5e9707ed4/un-agencies-welcome-first-relocation-unaccompanied-children-greece.html ja https://www.eepa.be/?p=3856.

16

---

| 11.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 429/30 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 429/30

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Julkiset hankinnat välineenä arvon luomiseen ja ihmisarvoiseen kohteluun siivoustyössä ja kiinteistöpalveluissa”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2020/C 429/05)

| Esittelijä: | Diego DUTTO |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Nicola KONSTANTINOU |

Esittelijä:

Diego DUTTO

Toinen esittelijä:

Nicola KONSTANTINOU

| Komitean täysistunnon päätös | 20.2.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava elin | neuvoa-antava valiokunta ”teollisuuden muutokset” (CCMI) |
| Hyväksyminen CCMI:ssä | 2.9.2020 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 18.9.2020 |
| Täysistunnon nro | 554 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 192/7/18 |

Komitean täysistunnon päätös

20.2.2020

Oikeusperusta

työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava elin

neuvoa-antava valiokunta ”teollisuuden muutokset” (CCMI)

Hyväksyminen CCMI:ssä

2.9.2020

Hyväksyminen täysistunnossa

18.9.2020

Täysistunnon nro

554

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

192/7/18

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan komission, Euroopan parlamentin ja jäsenvaltioiden on kehitettävä tarvittavat tukivälineet, joilla edistetään strategisten julkisten hankintojen käyttöä ja siten kestävien, avoimien, kunnianhimoisten ja täytäntöönpanokelpoisten strategisten kriteerien järjestelmällistä soveltamista, jotta voidaan varmistaa korkeammat sosiaaliset ja laatuvaatimukset julkisissa hankinnoissa. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Jotta varmistetaan, että siivouspalveluissa keskitytään laatuun eikä hintaan, sekä asiakkaan että urakoitsijan on noudatettava avoimuusperiaatetta. Sopimusehdot, mukaan lukien siivoustiheys ja -aika, työterveys ja työturvallisuus sekä siivouskustannukset, on määriteltävä ja eriteltävä (1). Tarjottujen siivouspalvelujen laadun määrittämiseksi on ensiarvoisen tärkeää arvioida näiden kriteerien soveltamista koko sopimuskauden ajan. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Työmarkkinaosapuolet pitäisi osallistaa Euroopan komission 3. lokakuuta 2017 antaman suosituksen (2) mukaiseen julkisten ostajien kouluttamiseen ja heidän ammatillisuutensa edistämiseen. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Euroopan komission ja jäsenvaltioiden olisi tehtävä aloite pimeän työn kitkemiseksi siivousalalta ja alan työolojen ja -ehtojen parantamiseksi entisestään. Vahvemmalla sääntelyllä ja tehokkaammilla sääntöjen noudattamisen valvontamekanismeilla, kuten palkkakriteereillä ja alakohtaisilla työehtosopimusneuvotteluilla, voidaan edistää oikeudenmukaista kilpailua, kohottaa sosiaalinormeja ja lisätä laadukkaita työpaikkoja. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK kehottaa Euroopan komissiota, Euroopan parlamenttia, jäsenvaltioita sekä alue- ja paikallisviranomaisia käyttämään julkisissa hankinnoissa mahdollisuuksien mukaan aina päiväsiivousta. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Reilu kilpailu voidaan varmistaa keskittymällä laatunäkökohtiin ja noudattamalla Europan unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntöä ja kansallisia sääntöjä, jotka koskevat mahdollisuutta asettaa työehtosopimusten noudattaminen edellytykseksi julkisten hankintasopimusten tekemiselle. Jäsenvaltioiden olisi yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa ja maakohtaisia käytänteitä soveltaen edistettävä valtakunnallisten siivousalan työehtosopimusten kattavuuden laajentamista alakohtaiselle tasolle ja varmistettava, että näitä sopimuksia noudatetaan. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Alan työvoima koostuu pääasiassa naisista ja EU:n ulkopuolisten maiden kansalaisista. Julkishallinnon hankintapolitiikka voi näin ollen vaikuttaa heihin suoremmin. ETSK katsookin, että työehtosopimusten lisäksi olisi kehitettävä lisätakeita syrjimättömyyden ja työntekijöiden yhdenvertaisen kohtelun periaatteiden kunnioittamiseksi. Komitea kehottaa lisäämään tarjouskilpailujen sopimuksentekoperusteisiin uusia kohtia, joilla suositaan erilaisia kotouttamismuotoja, kuten räätälöityjä koulutuskursseja, lasten tukiopetuksen kaltaisia perhetukipalveluja ja muita yritysten tarjoamia hyvinvointipalveluja, joilla on sosiaalinen ulottuvuus. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK kehottaa varmistamaan vuonna 2014 annettuja EU:n hankintadirektiivejä tarkistettaessa, että pakolliset turvallisuus- ja koulutuskustannukset esitetään erillään kilpailuhinnasta, erottamattomana ja todennettavissa olevana osana tarjouksen kustannuserittelyä. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK suosittaa, että kestävyysperiaatteita koskevia ehtoja, työntekijöiden oikeuksia ja yleissitovia työehtosopimuksia kunnioitetaan koko alihankintaketjussa (siten, että tästä vastaavat hankintaviranomainen, päätoimeksisaaja ja alihankkijat kukin lähimmän sopimuskumppaninsa osalta) sekä hankintasopimusten koko soveltamisaikana. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK kehottaa jäsenvaltioita – mikäli ne eivät jo menettele siten – kiinnittämään erityistä huomiota kaikkiin sosiaali-, ympäristö- ja kestävyysnäkökohtia koskeviin lakisääteisiin ja sopimusperusteisiin sekä työterveyteen ja työturvallisuuteen liittyviin velvoitteisiin ja valvomaan tehokkaasti niiden noudattamista siivousalan julkisten hankintojen toteutusvaiheessa. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/24 (3) 83–85 artiklassa jäsenvaltioille, hankintaviranomaisille ja Euroopan komissiolle asetettujen velvoitteiden osalta ETSK kehottaa kaikkia näitä julkisia elimiä asettamaan viipymättä saataville asianomaiset tiedot ja varmistamaan erityisesti, että sopimuksentekoperusteet ja niiden suhteellinen painotus siivoussopimuksissa tuodaan esiin. Euroopan komission olisi annettava rahoitustukea alakohtaisten työmarkkinaosapuolten seuranta- ja tutkimushankkeisiin, jotka koskevat siivous- ja kiinteistöpalvelujen alan julkisia hankintoja. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Euroopan komission tulee vahvistaa valtakunnallisen tason työmarkkinaosapuolten lainsäädännöllisiä puitteita ja neuvotteluvalmiuksia muun muassa osoittamalla rahoitusta valmiuksien kehittämistoimiin Kaakkois-, Keski- ja Itä-Euroopan maissa (4). |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | ETSK suosittaa, että vuodelta 2014 peräisin olevien EU:n hankintadirektiivien tarkistuksen tuloksena jäsenvaltioilta edellytettäisiin tai vaadittaisiin julkisia hankintoja koskevissa EU:n direktiiveissä, että siivouspalvelujen kaltaisten työvoimavaltaisten palvelujen alan sopimuksia tehtäessä ei sovelleta halvimman hinnan kriteeriä. Samassa yhteydessä olisi myös asetettava 30 prosentin yläraja hinnan osuudelle verrattuna laatupisteisiin. Lisäksi pitäisi edellyttää tai vaatia, että jäsenvaltiot varmistavat erityisten sosiaalilausekkeiden avulla tarjouksen mukaista työtä tekevän henkilöstön työpaikkojen pysyvyyden, ottaen kuitenkin huomioon yritysluovutuksia ja niihin liittyviä työntekijöiden oikeuksia koskevan direktiivin (2001/23/EY (5); ns. TUPE-direktiivi) säännökset ja niiden tulkinnat EU:n oikeuskäytännössä, kulloisenkin yrityksen työjärjestelyt ja työehtosopimusten noudattamisen. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | ETSK kehottaa hankintaviranomaisia käyttämään omia siivouspalvelujen kustannusarvioitaan hyödyntämällä tähän tarkoitettuja alalla käytettyjä välineitä, jollainen on esimerkiksi Parhaan vastineen valinta -opas (Selecting Best Value Guide), ja kansallisia esimerkkejä alan markkinatilanteen arvioimiseksi asianmukaisesti ja hankkimaan osan näistä palveluista direktiivin 2014/24/EU 20 artiklassa tarkoitettujen varattujen hankintasopimusten kautta, sen mukaisesti kuin jäsenvaltiot ovat saattaneet direktiivin osaksi omia sääntöjään julkisista hankinnoista. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | Euroopan komission olisi kehotettava jäsenvaltioita käynnistämään akkreditointimenettely tai kelpuuttamisjärjestelmä toimeksisaajille, jotka haluavat tulla otetuiksi huomioon julkisten siivoussopimusten tekomenettelyissä. Useista eri sidosryhmistä, mm. ammattiliittojen edustajista ja alan toimeksisaajien edustajasta, koostuvan arviointikomitean olisi valvottava tätä prosessia. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | Koska covid-19:n riski on yhä todellinen, sen tai minkä tahansa muun tartuntataudin vaara edellyttää työntekijöiden ja suuren yleisön suojelemista. ETSK suosittaa, että komissio ja jäsenvaltiot laativat työmarkkinaosapuolten avustuksella sitovat työterveys- ja työturvallisuusohjeet. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | ETSK kehottaa lisäksi jäsenvaltioita ryhtymään toimiin ja käymään työmarkkinaosapuolten kanssa keskusteluja väliaikaisista käytännön ratkaisuista, joiden avulla kyetään palaamaan nopeasti oikeudenmukaisiin ja laatulähtöisiin hankintakäytäntöihin. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | ETSK kehottaa covid-19-kriisin vuoksi jäsenvaltioita edistämään siivoushenkilöstön koulutusta ja ammatillistamista. Saataville olisi asetettava rahoitusvaroja, joiden turvin viranomaiset ja sopimusyritykset voivat investoida koulutukseen ja osaamiseen. Siivous- ja puhtaanapitopalvelujen alan työntekijöitä tulee kannustaa hankkimaan ammattipätevyys, sillä muita heikommassa asemassa olevat voivat tältä pohjalta kohentaa työllistymismahdollisuuksiaan. |
| --- | --- |

1.18

| 1.19 | ETSK:n mielestä EU:n toimielinten, jäsenvaltioiden sekä paikallis- ja alueviranomaisten olisi omaksuttava siivouspalvelujen hankinnassa kokonaisvaltainen lähestymistapa eli pidätyttävä ympäristönäkökohtien ja työolojen ja -ehtojen välisistä kompromisseista ja pyrittävä sen sijaan edistämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta, työnormeja, sukupuolten tasa-arvoa ja Euroopan komission esittämän vihreän kehityksen ohjelman mukaisia ympäristötavoitteita. |
| --- | --- |

1.19

2.   Yleistä

| 2.1 | Käsillä olevan lausunnon päätarkoituksena on esittää suosituksia julkisten hankintojen hyödyntämisestä keinona edistää laadukkaita työpaikkoja sekä ihmisarvoista kohtelua siivous- ja kiinteistöpalvelujen alan työpaikoilla. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Monet näistä suosituksista ovat yleisluonteisia, ja niitä voidaan soveltaa kaikilla talouden aloilla, erityisesti työvoimavaltaisilla palvelualoilla, kuten yksityisellä turvallisuusalalla ja ateriapalveluissa. |
| --- | --- |

2.2

3.   Tausta ja asiayhteys

| 3.1 | EU:ssa yli 250 000 viranomaistahoa käyttää vuosittain palveluihin, urakoihin sekä tavaratoimituksiin noin 14 prosenttiabruttokansantuotteesta (noin 2 biljoonaa euroa) (6). Siivous ja muut palvelut muodostavat pääosan julkisista hankinnoista. Vuonna 2017 palvelusopimusten arvo oli 250 miljardia euroa (7). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Julkisilla hankinnoilla voidaan tukea investointeja reaalitalouteen, turvata ja luoda laadukkaita työpaikkoja sekä edistää vammaisten ja muita heikommassa asemassa olevien ihmisten ja siirtotyöläisten osallisuutta ja kohentaa heidän tilannettaan (8). Lisäksi niiden avulla on mahdollista edistää innovatiivisten tuotteiden kysyntää, teollisuuspoliittisten tavoitteiden saavuttamista sekä siirtymistä resurssi- ja energiatehokkaaseen kiertotalouteen (9). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Sovellettaessa EU:n hankintadirektiivin 2014/24/EU mukaista kokonaistaloudellisesti edullisimman tarjouksen perustetta mukana olisi oltava kaikki edellä kohdassa 3.2 tarkoitetut strategiset kriteerit. Koska säännöt ovat yhä edelleen epäselvät, suurin osa julkisista hankintasopimuksista tehdään vieläkin halvimman tarjouksen tehneen tahon kanssa, joskus jopa poikkeuksellisen alhaisen tarjouksen (10) perusteella. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Julkisia hankintoja koskevien direktiivien koko potentiaalia ei tällä hetkellä hyödynnetä, ja niiden soveltaminen vaihtelee jäsenvaltiosta toiseen. Viranomaisten on päätettävä itse, mitä ne haluavat painottaa (11). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Tämä on ensisijaisesti poliittinen ja toissijaisesti tekninen kysymys. Päätös siitä, mitkä palvelut hankitaan ja mitä sopimuksentekoperusteita käytetään kulloisenkin suhteellisen painotuksen mukaisesti, on osa poliittista päätöksentekoprosessia. Näissä päätöksissä vahvistetaan sopimuksentekomenettelyn puitteet ja perusparametrit. Jos työntekijöiden oikeuksia, ympäristöön liittyviä oikeuksia ja sosiaalisia oikeuksia ei oteta huomioon, luodaan eriarvoiset toimintaedellytykset. |
| --- | --- |

3.5

4.   Covid-19-kriisi, siivouspalveluala ja julkiset hankinnat

| 4.1 | Covid-19-pandemia on korostanut siivoustyön perustavaa merkitystä yhteisenä julkisena hyödykkeenä. Sopimusyritysten tulee täyttää ammattipätevyys-, tehokkuus- ja erikoistumisvaatimukset. EU-tason työmarkkinaosapuolet EFCI ja UNI Europa korostavat 22. huhtikuuta 2020 antamassaan yhteisessä julkilausumassa siivousalan ja sillä työskentelevien henkilöiden keskeistä roolia viruksen leviämisen ehkäisemisessä (12). |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Vuonna 2018 EU:ssa työskenteli 4,11 miljoonaa siivoojaa 283 506 yrityksessä. Liikevaihto on kasvanut tasaisesti 2010-luvun puolivälistä lähtien. Samana aikana liikevaihto yritystä kohti on noussut, ja se ylsi 393 000 euroon vuonna 2017. EFCI:n mukaan keskimääräinen liikevaihto työntekijää kohti oli lähes 30 000 euroa. Liikevaihto työntekijää kohti on 27 400 euroa, ja työntekijät ansaitsevat keskimäärin 12 200 euroa vuodessa. Suuri osa Euroopan siivousalan työvoimasta työskentelee osa-aikaisesti. Lisäksi tämänkaltaisella työvoimavaltaisella alalla yritysten voittomarginaalit eivät ylitä kolmea prosenttia. Sopimusyrityksille on aiheutunut covid-19-pandemian vuoksi lisäkustannuksia, koska niiden on ollut tarpeen suojella sekä asiakkaidensa etuja että omia työntekijöitään. Osa-aikaisten työntekijöiden, naispuolisten työntekijöiden ja siirtotyöläisten osuus on erityisen suuri. Naispuolisten työntekijöiden osuus on kaikkialla (Tanskaa lukuun ottamatta) yli 50 prosenttia ja Liettuassa, Luxemburgissa, Portugalissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa peräti yli 80 prosenttia (13). EU:ssa 30 prosenttia (Belgiassa 60 prosenttia) siivoojista on maahanmuuttajia. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Siivous- ja kiinteistöpalvelujen markkinoille pääsyn esteet ovat vähäisiä tai olemattomia. Siivouspalvelut ovat työvoimavaltaisia, ja työvoimakustannusten osuus yritysten tuloista on lähes 80 prosenttia. Siivousalan sopimusyritysten marginaalit ovat hyvin pieniä. Sekä julkisen että yksityisen sektorin asiakkaiden ostopäätökset johtavat näin ollen paineisiin laskea hintoja, mikä uhkaa sosiaalinormeja ja vie pohjaa siivoustyön arvolta. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Covid-19-kriisin aikana ja sen jälkeen siivoustyössä ja kiinteistöpalvelualalla pystytään takaamaan arvo ja saavuttamaan korkeatasoiset laadukkaiden työpaikkojen standardit vain, jos siivoojilla on riittävä ammattipätevyys ja asianmukaiset tekniset välineet ja työnantajien ja työntekijöiden oikeudet ja velvollisuudet on määritelty selkeästi. Tämä saattaa edellyttää, että viranomaiset maksavat siivouspalveluista nykyistä enemmän. Kun toimintoja keskeytettiin covid-19-kriisin aikana, monet yrityspalvelujen tarjoajat joutuivat vakaviin kassavirtaongelmiin ja saivat kantaakseen sekä työntekijöiden että asiakkaiden suojelemiseksi tarvittavista terveys- ja turvallisuustoimenpiteistä aiheutuvia lisäkustannuksia. Näitä taloudellisia ongelmia pahentavat niin yksityisten kuin julkistenkin ostajien huonot sopimuskäytännöt. ETSK kehottaa julkisia ja yksityisiä ostajia huolehtimaan nopeasta paluusta tehokkaisiin julkisiin hankintoihin ja oikeudenmukaisista sopimuskäytännöistä sekä ottamaan laatukriteerit paremmin huomioon, jotta yrityksiä tuetaan siivoushenkilöstönsä terveyden ja turvallisuuden varmistamisessa sekä työehtojen laadun ylläpitämisessä ja parantamisessa (14). Siivoojat työskentelevät usein vaarallisissa olosuhteissa, jotka saattavat uhata heidän omaa terveyttään (15). Vaikka osa työntekijöistä tekee mieluummin osa-aikatyötä, jotkut työntekijät haluavat enemmän työtunteja tai siirtyä kokoaikaiseen työsuhteeseen. Työnantajien voi kuitenkin joissain tapauksissa olla vaikea tarjota kokoaikaisia työsopimuksia. Lisäksi siivouspalveluja suorittavat usein työntekijät, jotka työskentelevät yksin yöllä, vaikka työmarkkinaosapuolet ovat sitoutuneet päiväsaikaan tapahtuvaan siivoukseen. Tämä johtuu usein asiakkaan asettamista vaatimuksista. Tällaiset työn käytännöt ovat osasyynä siihen, että siivoustyö pysyy näkymättömänä (16) ja aliarvostettuna eikä saa tunnustusta (17). Valitettavasti eräissä jäsenvaltioissa on edelleen käytössä nollatuntisopimuksia. Vastuu on viranomaisilla siltä osin kuin ne edelleen hallinnoivat sopimuksia, valvovat niitä ja arvioivat laatua. Tavoitteena olisi oltava se, että lisätään työntekijöiden mahdollisuuksia työskennellä päiväsaikaan, yhdessä vuorossa ja kokoaikaisen työsopimuksen nojalla, jotta parannetaan elämänlaatua. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Halvimman hinnan käyttäminen ainoana sopimuksentekoperusteena vie pohjaa laadukkaiden palvelujen tarjoamiselta, heikentää osaltaan työoloja ja -ehtoja ja johtaa operoimiseen laadun sävyasteilla (huonompaan laatuun) ja laadusta tinkimiseen (antamatta parastaan) (18). Koska siivous on monimuotoinen tehtävä, jota ei ole helppo mitata määrällisesti, laatua on vaikea arvioida sekä prosessin aikana että jälkikäteen. Siksi on tärkeää keskittyä laatuasioissa pikemminkin tuloksiin ja koko elinkaareen kuin prosessiin. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Ilmaus ”halvin hinta” on poistettu direktiivin 2014/24/EU tekstistä, mutta ”pelkästään hintaa” saa käyttää sopimuksen tekoperusteena (67 artiklan 2 kohdan viimeinen alakohta). Tämä tarkoittaa, että osa hankintaviranomaisista tekee edelleen hankintasopimuksia halvimman tarjouksen ja joskus jopa poikkeuksellisen alhaisten tarjousten perusteella. Maiden, jotka haluavat käyttää kokonaistaloudellisesti edullisimman tarjouksen (economically most advantageous tender, EMAT) kriteeriä työvoimavaltaisiin palveluihin, on mentävä askelta pidemmälle ohjaamalla hallintoelimiä käyttämään tätä kriteeriä tehokkaasti määrittämällä hinnan painotukselle yläraja ja käyttämällä kaavoja, joilla ei lisätä tarjousten välisiä hintaeroja. Tätä varten tarvitaan erityistä koulutusta hankintahenkilöstön ammatillistamiseksi. Lisäksi direktiivien seuraavan tarkistuksen yhteydessä olisi otettava käyttöön säännöt, jotka velvoittavat a) seulomaan esiin mahdolliset poikkeuksellisen halvat tarjoukset edellyttämällä asian tutkimista, jos ero seuraavaksi halvimpaan tarjoukseen on 20 prosenttia, b) tarkistamaan perusteellisesti, onko tarjoajan halpaan tarjoukseen objektiiviset ja uskottavat syyt, ja c) sulkemaan tällaiset tarjoukset pois, jos tarjoaja ei esitä tällaisia syitä. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Kriisi tarjoaakin siivousyrityksille ja niiden työntekijöille tilaisuuden kohottaa siivouksen arvostusta ja korostaa sen perustavaa merkitystä suuren yleisön ja välittömien asiakkaidensa silmissä. Siivousalan eurooppalaisten työmarkkinaosapuolten vuonna 2017 laatima Parhaan vastineen valinta -opas (Selecting Best Value) (19) on yksi väline siivouspalveluja tilaavien julkisten ja yksityisten organisaatioiden ohjaamiseksi tekemään sopimuksia, joista ne saavat rahalle parhaan vastineen. Eräät kansalliset työmarkkinaosapuolet ovat kehittäneet vastaavia välineitä. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Digitalisaatio luo alan vähän koulutetuille työntekijöille mahdollisuuksia ja haasteita, ja EU:n työmarkkinaosapuolten näkemyksen mukaan teknologiaa voidaan hyödyntää siivoojien tekemän työn arvon tunnustamiseksi ja siivouksen tärkeyden tuomiseen paremmin tietoisuuteen sekä lisäarvon luomiseen siivouspalvelujen ostajille (20). EFCI:n SK-Clean-hankkeen puitteissa on tarkoitus kartoittaa alan muuttuvia osaamistarpeita ja luoda edellytykset siivoushenkilöstön ammatillistamisen parantamiselle (21). |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Covid-19-kriisin luoma uusi tilanne edellyttää, että toimivaltaiset viranomaiset huolehtivat henkilönsuojainten käyttöä koskevan tiedon levittämisestä sekä siitä, että saatavilla on asianmukaisia henkilönsuojaimia työntekijöiden ja yksityishenkilöiden suojelemiseksi. Yritykset tarvitsevat taloudellista tukea pystyäkseen selviämään lisäkustannuksista, joita erityisjärjestelyt, riskien arviointi, analyysit ja henkilönsuojainten jakaminen työntekijöille aiheuttavat (22). Sopimusyritysten on lisäksi olennaisen tärkeää tehdä investointeja, jotta ne voivat tarjota asiakkailleen innovatiivisia ja entistä tehokkaampia puhdistusratkaisuja, jotka perustuvat kemian ja biologian alan tutkimukseen. |
| --- | --- |

4.9

5.   Julkiset hankinnat ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelma

| 5.1 | Vihreän kehityksen ohjelmassa ehdotetaan, että julkisia hankintoja voidaan hyödyntää hiilidioksidipäästöjen vähentämisessä. Tämä edellyttää kuitenkin kokonaisvaltaista lähestymistapaa. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Siivousala voi edistää vihreää siirtymää ja kiertotaloutta käyttämällä ympäristöä säästäville puhdistusaineille, saippuoille, wc-paperille ja paperipyyhkeille annettavia ympäristömerkkejä sekä lajittelemalla jätteet asianmukaisesti. Tähän tähtäävät myös siivouspalvelujen (23) ja puhdistusaineiden (24) ympäristömerkinnät, vaikka ei olekaan selvää, miten tehokkaita nämä ovat käytännössä. Jos asiakas ei hyväksy ympäristöä säästävien tuotteiden ja menettelyjen käyttöä, se voi johtaa kustannusten nousuun, mikä lisäisi kaikkiin kustannustekijöihin kohdistuvaa painetta. Se voi myös johtaa sosiaalisten ja työterveys- ja työturvallisuusolojen heikkenemiseen ja kaikkineen myös rajoittaa pk-yritysten mahdollisuuksia osallistua julkisiin hankintoihin (25). Julkisiin hankintoihin tarvitaankin kokonaisvaltainen lähestymistapa. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Tutkimusten mukaan ympäristökriteerit ovat liian heikkoja, jotta ne kannustaisivat palvelun- ja tavarantoimittajia todella ryhtymään muutoksiin (26). Ympäristön suhteen vastuullisesti toimivilla yksityisillä palveluntuottajilla ei ole mahdollisuuksia tehdä kaikkea sitä, mihin ne pystyisivät, jos hankintaviranomaiset eivät ole halukkaita maksamaan tästä aiheutuvia lisäkustannuksia. Ostotoiminnasta olisikin tehtävä ammattimaisempaa. |
| --- | --- |

5.3

6.   Julkisiin hankintoihin liittyvät sosiaaliset ja laatunäkökohdat

| 6.1 | Direktiivin 2014/24/EU 18 artiklan 2 kohdassa säädetään, että ”[j]äsenvaltioiden on toteutettava aiheellisia toimenpiteitä varmistaakseen, että talouden toimijat noudattavat hankintasopimuksia toteuttaessaan sovellettavia ympäristö-, sosiaali- ja työoikeudellisia velvoitteita, jotka on vahvistettu unionin oikeudessa, kansallisessa lainsäädännössä, työehtosopimuksissa tai liitteessä X luetelluissa kansainvälisissä ympäristö-, sosiaali- ja työoikeudellisissa säännöksissä”. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Euroopan komission julkaisemassa sosiaalisen ostamisen oppaassa käsitellään hankintaviranomaisia ajatellen erilaisia sosiaalisia näkökohtia, kuten lapsi- ja pakkotyövoiman kieltoa, työterveys- ja työturvallisuusvaatimuksia, vähimmäispalkkaa koskevia velvoitteita, sosiaaliturvavaatimuksia ja yleisemmin ihmisarvoista työtä koskevia vaatimuksia (27). Koska nämä ovat lakisääteisiä velvoitteita, niitä on noudatettava riippumatta siitä, mainitaanko ne hankintasopimuksen toteuttamista koskevissa lausekkeissa vai ei. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Direktiivin 2014/24/EU johdanto-osan 98 kappaleen mukaan hankintasopimuksen toteuttamisen ehtojen tarkoituksena voi myös olla edistää naisten ja miesten tasa-arvoa työpaikalla sekä työn ja yksityiselämän yhteensovittamista. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Jotta tarjoajat eivät kilpailisi pääasiallisesti työvoimakustannuksilla, kaikkien tarjoajien (myös alihankkijoiden) on noudatettava työvoimakustannusten osalta paikallisessa lainsäädännössä tai paikallisissa yleissitovissa työehtosopimuksissa vahvistettuja vähimmäisvaatimuksia sekä julkisia hankintoja koskevien sopimusten vakiolausekkeita. Yleissitovilla alakohtaisilla työehtosopimuksilla voidaan varmistaa tasapuoliset toimintaedellytykset. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Vaikka Parhaan vastineen valinta -oppaan kaltaiset välineet voivat lievittää työssäkäyvien köyhyyttä ja edistää sosiaalista yhteenkuuluvuutta EU:n jäsenvaltioissa, ne eivät vahvista eri alojen työmarkkinaosapuolia eivätkä auta niitä luomaan sitovia alakohtaisia keskitetyn sopimisen järjestelmiä. Tämän alan toimivalta on jäsenvaltioilla, ja niiden tulee tiukentaa sääntöjä työehtosopimusten soveltamisesta julkisten hankintamenettelyjen yhteydessä. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | Julkiset laitokset, kuten päiväkodit, koulut, hoitokodit ja sairaalat, ovat tuotteistuneet, ja ne kilpailevat keskenään asiakkaista. Tässä kilpailussa siisteyttä ja siivouksen laatua pidetään erottavana tekijänä, joka vaikuttaa suoraan käyttäjätyytyväisyyteen ja kilpailukykyyn. |
| --- | --- |

6.6

| 6.7 | Laadullisten ja sosiaalisten näkökohtien huomiotta jättäminen julkisissa hankintamenettelyissä vaikuttaa myös kielteisesti työvoiman vaihtuvuuteen, mikä merkitsee kolminkertaista menetystä: niin työnantajien, asiakkaiden kuin työntekijöiden kannalta (28). |
| --- | --- |

6.7

| 6.8 | Koulutuksen edistäminen työpaikalla takaa paremman laadun ja työntekijöiden oikeudet julkisissa hankinnoissa. Ammatillinen koulutus, todistukset ja pätevyyksien virallinen tunnustaminen edistävät koko alan tunnustamista. Näiden tekijöiden merkityksen tunnustaminen tarjouskilpailumenettelyssä parantaisi niiden saamaa arvonantoa ja auttaisi ymmärtämään paremmin niistä yrityksille koituvia kustannuksia, jotka on otettava riittävästi huomioon sekä hinnoissa että palkoissa. Työntekijöiden kouluttamisesta vastaa siivousyritys, ja halvimman tarjouksen hyväksymisen myötä vaarana on, että yrityksillä ei ole varaa investoida koulutukseen ja turvallisuuteen (tai laitteisiin, innovointiin ja näihin liittyvään koulutukseen) yhtään enempää kuin laki vähimmillään edellyttää. |
| --- | --- |

6.8

Bryssel 18. syyskuuta 2020.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  http://www.europeancleaningjournal.com/magazine/articles/latest-news/managing-quality-in-german-contract-cleaning

1

(2)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/PDF/?uri=CELEX:32017H1805&from=FI Komission suositus (EU) 2017/1805 (EUVL L 259, 7.10.2017, s. 28).

2

(3)  EUVL L 94, 28.3.2014, s. 65.

3

(4)  https://www.eurofound.europa.eu/publications/report/2019/representativeness-of-the-european-social-partner-organisations-industrial-cleaning-sector#tab-01

4

(5)  Neuvoston direktiivi 2001/23/EY (EUVL L 82, 22.3.2001, s. 16).

5

(6)  https://ec.europa.eu/growth/single-market/public-procurement_fi

6

(7)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2018/631048/IPOL_STU(2018)631048_EN.pdf, s. 14.

7

(8)  https://ec.europa.eu/info/policies/public-procurement/support-tools-public-buyers/social-procurement_fi

8

(9)  Euroopan komissio tarjoaa julkisten hankintojen tekijöille sosiaalisesti vastuullisia hankintoja koskevan ohjeiston lisäksi joukon muitakin tukivälineitä, ja kaikki nämä näkökohdat olisi otettava huomioon: https://ec.europa.eu/info/policies/public-procurement/support-tools-public-buyers_fi

9

(10)  Aihetta käsitellään julkisista hankinnoista vuonna 2014 annetun EU:n direktiivin 69 artiklassa.

10

(11)  Jeremy Prassl, The Future of EU Labour Law.

11

(12)  Joint Statement on the COVID-19 impact on the Industrial Cleaning and Facility Services sector and the necessary measures to protect it, https://www.uni-europa.org/2020/04/22/joint-statement-on-the-covid-19-impact-to-the-industrial-cleaning-and-facility-services-sector-and-the-necessary-measures-to-protect-it/

12

(13)  Teollisuussiivousalaa koskeva Eurofoundin edustavuustutkimus, 2019, https://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_publication/field_ef_document/ef19012en.pdf, s. 19.

13

(14)  http://servicealliance.eu/wp-content/uploads/2020/05/EBSA-Statement_Contracting-recommendations-during-COVID_13-5-2020.pdf

14

(15)  Bergfeld, Mark, The Insanity of Making Sick People work, Jacobin Magazine, 2020: https://jacobinmag.com/2020/03/coronavirus-workers-rights-health-care-cleaners-gig-economy

15

(16)  Bergfeld, Mark & Ylitalo, Jaana, Putting Europe’s invisible precariat in the spotlight, Social Europe, 18. huhtikuuta 2019, https://www.socialeurope.eu/europes-invisible-precariat

16

(17)  When Creativity Meets Value Creation. A Case Study on Daytime Cleaning: Volume VIII: Ergonomics and Human Factors in Manufacturing, Agriculture, Building and Construction, Sustaina.

17

(18)  Evidence from Public Administration Review, Vol. 79, Iss. 2, s. 193–202.

18

(19)  http://www.cleaningbestvalue.eu/

19

(20)  Ks. EFCI: https://www.efci.eu/wp-content/uploads/2019/02/Digital-transition-in-cleaning-industry-in-FR.pdf https://www.efci.eu/wp-content/uploads/2019/10/2019-10-29_Joint-statement-on-digitalisation-EFCI-UNI-Europa-29.10.2019.pdf & https://www.efci.eu/wp-content/uploads/2019/10/2019-10-29_Joint-statement-on-digitalisation-EFCI-UNI-Europa-29.10.2019.pdf

20

(21)  SK-Clean-hanke.

21

(22)  UNI-Europan ja CoeSS:n julkilausuma: https://www.uni-europa.org/2020/05/08/private-secruity-joint-declaration-ensuring-business-continuity-and-protection-of-workers-in-the-covid-19-pandemic/

22

(23)  https://ec.europa.eu/environment/ecolabel/documents/Cleaning_Services_Factsheet_Final.pdf ja http://www.ecolabelindex.com/ecolabel/cleaning-industry-management-standard-cims

23

(24)  http://www.ecolabelindex.com/ecolabels/?st=category,cleaning

24

(25)  Sofia Lundberg & Per-Olov Marklund, Influence of Green Public Procurement on Bids and Prices, 2016, https://www.nhh.no/globalassets/departments/business-and-management-science/seminars/2016-spring/120516.pdf

25

(26)  Sofia Lundberg & Per-Olov Marklund, Influence of Green Public Procurement on Bids and Prices, 2016, https://www.nhh.no/globalassets/departments/business-and-management-science/seminars/2016-spring/120516.pdf

26

(27)  Buying social (alaviite 43), s. 47.

27

(28)  Market Exposure and the Labour Process: The Contradictory Dynamics in Managing Subcontracted Services Work.

28

---

LIITE

Lausuntoa käsiteltäessä hylättiin seuraavat muutosehdotukset, joka saivat tuekseen vähintään neljänneksen annetuista äänistä:

Kohta 1.10

Poistetaan kokonaisuudessaan.

| | ETSK kehottaa jäsenvaltioita kiinnittämään erityistä huomiota kaikkiin sosiaali-, ympäristö- ja kestävyysnäkökohtia koskeviin lakisääteisiin ja sopimusperusteisiin sekä työterveyteen ja työturvallisuuteen liittyviin velvoitteisiin ja valvomaan tehokkaasti niiden noudattamista siivousalan julkisten hankintojen toteutusvaiheessa. |
| --- | --- |

ETSK kehottaa jäsenvaltioita kiinnittämään erityistä huomiota kaikkiin sosiaali-, ympäristö- ja kestävyysnäkökohtia koskeviin lakisääteisiin ja sopimusperusteisiin sekä työterveyteen ja työturvallisuuteen liittyviin velvoitteisiin ja valvomaan tehokkaasti niiden noudattamista siivousalan julkisten hankintojen toteutusvaiheessa.

Äänestystulos:

| Puolesta: | 61 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 105 |
| Pidättyi äänestämästä: | 9 |

Puolesta:

61

Vastaan:

105

Pidättyi äänestämästä:

9

Kohta 2.1

Muutetaan kuulumaan seuraavasti:

| | Käsillä olevan lausunnon päätarkoituksena on esittää suosituksia julkisten hankintojen hyödyntämisestä keinona edistää laadukkaita työpaikkoja sekä ihmisarvoista kohtelua siivous- ja kiinteistöpalvelujen alalla
  alan työpaikoilla. |
| --- | --- |

Käsillä olevan lausunnon päätarkoituksena on esittää suosituksia julkisten hankintojen hyödyntämisestä keinona edistää laadukkaita työpaikkoja sekä ihmisarvoista kohtelua siivous- ja kiinteistöpalvelujen alalla
  alan työpaikoilla.

Äänestystulos:

| Puolesta: | 61 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 107 |
| Pidättyi äänestämästä: | 9 |

Puolesta:

61

Vastaan:

107

Pidättyi äänestämästä:

9

Kohta 4.3

Muutetaan kuulumaan seuraavasti:

| | Siivous- ja kiinteistöpalvelujen markkinoille pääsyn esteet ovat vähäisiä tai olemattomia. Siivouspalvelut ovat työvoimavaltaisia, ja työvoimakustannusten osuus yritysten tuloista on lähes 80 prosenttia. Siivousalan sopimusyritysten marginaalit ovat hyvin pieniä. Sekä julkisen että yksityisen sektorin asiakkaiden ostopäätökset johtavat näin ollen paineisiin laskea hintoja, mikä uhkaa sosiaalinormeja ja vie pohjaa siivoustyön arvolta. |
| --- | --- |

Siivous- ja kiinteistöpalvelujen markkinoille pääsyn esteet ovat vähäisiä tai olemattomia. Siivouspalvelut ovat työvoimavaltaisia, ja työvoimakustannusten osuus yritysten tuloista on lähes 80 prosenttia. Siivousalan sopimusyritysten marginaalit ovat hyvin pieniä. Sekä julkisen että yksityisen sektorin asiakkaiden ostopäätökset johtavat näin ollen paineisiin laskea hintoja, mikä uhkaa sosiaalinormeja ja vie pohjaa siivoustyön arvolta.

Äänestystulos:

| Puolesta: | 61 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 108 |
| Pidättyi äänestämästä: | 8 |

Puolesta:

61

Vastaan:

108

Pidättyi äänestämästä:

8

---

| 11.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 429/37 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 429/37

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Digitaalinen kaivostoiminta Euroopassa: uusia ratkaisuja kestäväpohjaista raaka-ainetuotantoa varten”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2020/C 429/06)

| Esittelijä: | Marian KRZAKLEWSKI |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Hilde VAN LAERE |

Esittelijä:

Marian KRZAKLEWSKI

Toinen esittelijä:

Hilde VAN LAERE

| Komitean täysistunnon päätös | 20.2.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta
  oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava elin | CCMI |
| Hyväksyminen CCMI:ssä | 2.9.2020 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 18.9.2020 |
| Täysistunnon numero | 554 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 213/0/4 |

Komitean täysistunnon päätös

20.2.2020

Oikeusperusta

työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava elin

CCMI

Hyväksyminen CCMI:ssä

2.9.2020

Hyväksyminen täysistunnossa

18.9.2020

Täysistunnon numero

554

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

213/0/4

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | EU:n raaka-ainealan digitalisaatio tarjoaa ainutlaatuisen tilaisuuden parantaa EU:n teollisten toimitusketjujen häiriönsietokykyä ja mineraalialan ympäristötehokkuutta sekä lisätä avoimuutta ja vuoropuhelua kaivostoiminnan vaikutuspiiriin kuuluvien kansalaisten ja yhteisöjen kanssa. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Digitalisaation aloittaneissa kaivosyhtiöissä on tapahtunut parannuksia turvallisuudessa, kestävyydessä, tuottavuudessa ja marginaaleissa. Paremman yhteenliitettävyyden, liikkuvuuden, koneoppimisen ja autonomisten toimintojen yhdistelmä herättää kuitenkin eettisiä, sosiaalisia ja sääntelyyn liittyviä kysymyksiä, joita poliittisten päättäjien olisi pohdittava etukäteen. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) myöntää, että kaivosalan digitalisaatio edellyttää kunnianhimoisia toimenpiteitä oikeudellisten ja sääntelyyn liittyvien muutosten toteuttamiseksi ja että tällaiset toimenpiteet olisi toteutettava ylikansallisten organisaatioiden tai kansainvälisen oikeuden tasolla. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK katsoo, että on tärkeää luoda kattava mineraaleja koskeva globaali tietoverkko tukemaan digitalisaatiota ja tietoon perustuvaa päätöksentekoa EU:n tasolla. ETSK on tyytyväinen Yhteisen tutkimuskeskuksen pyrkimyksiin luoda raaka-aineita koskeva eurooppalainen tietojärjestelmä ja pitää sitä yllä. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK katsoo, että EU:n raaka-ainealan digitalisaation yhteydessä olisi toteutettava tietosuojatoimenpiteitä, ja toteaa, että arkaluonteisten tietojen suojaamiseksi tarvitaan tiukasti noudatettavia järjestelyjä. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK suosittelee, että laaditaan EU:n sääntelyn etenemissuunnitelma, jossa puututaan raaka-ainealan digitalisaation asettamiin haasteisiin ja tarkastellaan muun muassa kyberturvallisuutta, tekoälyä, automaatiota, monitasoista hallintoa sekä merellä ja avaruudessa tapahtuvaa kaivostoimintaa. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK suosittaa, että määritellään ja hyväksytään EU:n normit mineraalivaroja koskevien tietojen keräämiselle ja kehottaa jäsenvaltioita keräämään säännöllisesti kattavia ja todennettuja tietoja raaka-aineiden louhinnasta, käsittelystä ja kierrätyksestä ja jakamaan ne Yhteisen tutkimuskeskuksen kanssa. Tämä on tärkeää tuettaessa kiertotaloutta koskevan EU:n toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK suosittaa ottamaan käyttöön asianmukaisia sosiaalisia tukitoimenpiteitä, joiden tarkoituksena on minimoida digitaalisen muutoksen kielteiset vaikutukset kaivosalan työvoimaan ja auttaa kaivosyhteisöjä talouden siirtymässä, jotta estetään jo olemassa olevan sosiaalisen eriarvoisuuden lisääntyminen ihmisten ja yhteisöjen välillä. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK suosittelee EU:ssa toimivan pilvi-infrastruktuurin kehittämistä ja tukemista, jotta voidaan parantaa 5G-sovellusten, pilvipalvelujen ja teollisen esineiden internetin alustojen turvallisuustasoa. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK katsoo, että mineraaliraaka-aineteollisuuden digitalisaatio on ratkaisevan tärkeää covid-19-pandemian aiheuttaman talouskriisin ratkaisemiseksi sekä Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja EU:n elpymissuunnitelman täytäntöönpanon edistämiseksi. Tässä yhteydessä on ensiarvoisen tärkeää edistää investointeja primaaristen (kaivostoiminta) ja sekundaaristen (kierrätys) mineraaliraaka-aineiden louhinnan ja jalostuksen digitalisointiin. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK kehottaa Euroopan komissiota varmistamaan, että EU:n toimielimet osallistavat kaivos- ja kaivannaisteollisuuden työmarkkinaosapuolet ja kuulevat niitä päätöksentekoprosessissa ja kaikissa mineraaliraaka-ainealaan vaikuttavissa EU:n aloitteissa. |
| --- | --- |

1.11

2.   Johdanto

| 2.1 | EU:lla on edessään teknologisia, yhteiskunnallisia ja ekologisia haasteita, jotka liittyvät EU:n teollisen toiminnan ja väestön elämänlaadun perustana olevien raaka-aineiden saantiin. EU tuottaa alle 5 prosenttia maailman mineraaliraaka-aineista (1), ja EU:n teollisuus kuluttaa noin 20 prosenttia maailmassa tuotettavista mineraaliraaka-aineista (2). EU:n riippuvuus tuonnista on erityisen suuri sellaisten harvinaisten metallien ja elementtien osalta, joita tarvitaan korkean teknologian sovelluksissa sekä vihreässä energiasiirtymässä Euroopan vihreän kehityksen ohjelman mukaisesti (COM(2019) 640). Tästä syystä komissio käynnisti vuonna 2008 raaka-aineita koskevan aloitteen (COM(2008) 699) ja sitä seuranneet toimet tarjonnan kriittisyyden arvioimiseksi ja kriittisten raaka-aineiden luettelon laatimiseksi (viimeisin luettelo julkaistiin vuonna 2017 (3); päivitetty luettelo on osa komission tiedonantoa kriittisistä raaka-aineista (4)). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Teknologiset edistysaskeleet, jotka vauhdittavat materiaalien ja resurssien tehokasta käyttöä ja edistävät jätteiden vähentämistä ja kierrätystä kiertotaloutta koskevan EU:n toimintasuunnitelman (COM(2015) 614, jota on hiljattain päivitetty asiakirjalla COM(2020) 98) mukaisesti, ovat täysin riittämättömiä yhteiskunnallisten tarpeiden täyttämiseksi ja maailmanlaajuiseen väestönkasvuun vastaamiseksi. Primaariraaka-aineilla (5) on siten jatkossakin keskeinen rooli taloudessa. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Samaan aikaan kansalaisten vastustus kaivoshankkeita kohtaan lisääntyy monissa EU-maissa, eivätkä alan pyrkimykset pienentää ympäristöjalanjälkeään ole muuttaneet sen (huonoa) mainetta. Kielteiset ympäristövaikutukset, avoimuuden ja vuoropuhelun puute sekä taloudellisten hyötyjen puutteellinen jakautuminen paikallistasolla ovat yleisesti kaivosteollisuuteen liitettäviä määreitä (6). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Lisääntyvä luonnonvaranationalismi raaka-aineita tuottavissa maissa ja covid-19-pandemia ovat horjuttaneet viime aikoina EU:n teollisuutta, joka on riippuvainen maailmanlaajuisista toimitusketjuista. EU-maiden hallitukset ja monet teollisuuden tuottajat ovat ymmärtäneet, että tuontiriippuvuus raaka-aineista saattaa tuhota EU:n valmistusteollisuuden (raaka-ainealalla on EU:ssa noin 350 000 työpaikkaa, mutta tuotantoketjun loppupäässä on yli 30 miljoonaa valmistusteollisuuden työpaikkaa, jotka ovat riippuvaisia luotettavasta ja esteettömästä mineraaliraaka-aineiden saatavuudesta) (7). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Teknologian ja viestinnän kehitys on edistänyt digitaaliteknologioiden käyttöönottoa kaikilla liiketoiminta-aloilla, ja tämä on muuttanut perusteellisesti yritysten tapaa toimia ja tuottaa lisäarvoa asiakkaille. EU:n kaivosalalle tarjoutuu tässä ainutlaatuinen tilaisuus. Digitaalisia välineitä hyödyntävät kaivosyhtiöt voivat saavuttaa uuden suoritustason koko arvoketjussa, ja tällä on pitkäaikaisia myönteisiä sosioekonomisia, ympäristöön liittyviä ja sosiaalisia vaikutuksia. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | EU:n raaka-ainealan digitalisaatio tarjoaa ainutlaatuisen tilaisuuden parantaa toimitusketjujen häiriönsietokykyä, tarkastella radikaalisti erilaisia taloudellisia panoksia ja edistää alan toiminnallista, sosiaalista ja ympäristöön liittyvää huippuosaamista kehittäen ”digitaalisen kaivoksen” käsitettä. |
| --- | --- |

2.6

3.   Yleistä

| 3.1 | Raaka-ainetuotannon digitalisaatiolla tarkoitetaan tiedon hankintaa, organisointia ja välittämistä parantavan tietotekniikan käyttöä tavoitteena parantaa tuotantolaitosten suorituskykyä teknisten, ympäristöön liittyvien ja yhteiskunnallisten indikaattoreiden osalta. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Digitaalitekniikka valjastaa käyttöönsä kaiken saatavilla olevan tiedon ja mahdollistaa jatkuvat parannukset sekä merkittävät innovaatiot. Kun ymmärretään yksityiskohtaisesti vuorovaikutussuhteet tuotantovaiheissa, arvoketjuissa ja työvoimassa sekä niiden välillä, mahdollistetaan muun muassa resurssitehokas tuotanto, laitteiden seuranta ja ylläpito, terveysvaatimusten seuranta ja riskien ehkäiseminen sekä valmius- ja avustustoimet hätätilanteissa. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Digitalisaatio kuuluu raaka-aineita koskevan eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden (COM(2014) 297) primaari- ja uusioraaka-aineiden valmistuksessa käytettävien teknologioiden painopisteisiin komission tiedonannon ”Euroopan uusi teollisuusstrategia” mukaisesti. Siinä raaka-aineet määritellään yhdeksi tärkeimmistä tekijöistä, jotka mahdollistavat maailmanlaajuisesti kilpailukykyisen, vihreän ja digitaalisen Euroopan. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK arvostaa Euroopan innovaationeuvoston ja Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin roolia, sillä ne pyrkivät edistämään EU:n toimielinten välityksellä uusia palveluja ja tuotteita. Raaka-aineita koskevilla aloitteilla tuetaan merkittävää osaa näistä palveluista ja tuotteista, ja ne ovat yhteydessä muihin tavoitteisiin, kuten energiasiirtymään ja liikkuvuutta koskevaan siirtymään, kehittyneeseen valmistukseen, turvallisuuteen, elintarvikkeisiin ja terveyteen. Ne liittyvät erityisesti myös teknologisten ratkaisujen digitaaliseen kehitykseen. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK tukee EU:n tutkimusryhmän toimintaa raaka-aineiden sertifiointimenetelmän luomisessa. Tämä edistää mineraalien ja metallien kestäväpohjaista talteenottoa, jota tarvitaan Euroopan puhtaan energiasiirtymän tukemiseksi. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Digitalisaation EU:n kaivosalalle tarjoamien mahdollisuuksien kartoittaminen on olennainen osa ETSK:n suosittelemaa digitaalistrategiaan sovellettavaa lähestymistapaa. Kartoitettuja mahdollisuuksia olisi arvioitava sen mukaan, mikä on niiden mahdollinen arvo organisaatioille ja yhteiskunnalle ja ovatko ne toteutuskelpoisia. |
| --- | --- |

3.6

3.7   Sosiaaliset näkökohdat

| 3.7.1 | Digitalisaatio vaikuttaa jo kaivosteollisuuden työvoiman perinteisiin rooleihin uusien ammattiryhmien ilmaantumisen myötä: esimerkiksi uuden teknologian asiantuntijat, data-analyytikot ja tutkijat, massadata-asiantuntijat, tekoälyn ja koneoppimisen asiantuntijat ja järjestelmäinsinöörit. Tämän seurauksena esimerkiksi laitosten haltijoiden, johdon ja organisoinnin erityisasiantuntijoiden sekä kaivannaistoiminnan työntekijöiden rutiinitehtävien odotetaan vähenevän (8). |
| --- | --- |

3.7.1

| 3.7.2 | Alan digitalisaation ja sen muutoksen vuoksi työntekijöiden on saatava asianmukaista koulutusta, jotta he voivat vastata neljännen teollisen vallankumouksen haasteisiin ja tuleviin teknologisiin muutoksiin. |
| --- | --- |

3.7.2

| 3.7.3 | Muutoksilla työvoiman luonteessa ja rakenteessa sekä digitalisaation mahdollistamalla työnteon mallilla, jossa töitä voidaan tehdä missä ja milloin tahansa, on merkittävä vaikutus Euroopan perinteisiin kaivosyhteisöihin. Tarvitaankin osallistavaan sosiaaliseen vuoropuheluun perustuvaa proaktiivista lähestymistapaa, jotta yhteisöjä voidaan auttaa ymmärtämään niiden valmiuksia ja jotta voidaan tukea niiden talouden siirtymistä uusille aloille. |
| --- | --- |

3.7.3

| 3.7.4 | ETSK katsoo, että kaivosalan digitalisaation asettamien haasteiden ja covid-19-pandemian alalle aiheuttaman uhan vuoksi Euroopan komission olisi tuettava kaivosalan työmarkkinaosapuolten nykyisiä vaatimuksia Euroopan tasolla kaivos- ja kaivannaisteollisuuden alakohtaisen työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun kautta. |
| --- | --- |

3.7.4

| 3.7.5 | ETSK kehottaa komissiota varmistamaan, että EU:n toimielimet osallistavat kaivos- ja kaivannaisteollisuuden työmarkkinaosapuolet ja kuulevat niitä päätöksentekoprosessissa ja kaikissa alaan vaikuttavissa EU:n aloitteissa. |
| --- | --- |

3.7.5

| 3.7.6 | ETSK katsookin, että komission on yhdessä alakohtaisen neuvottelukomitean työmarkkinaosapuolten kanssa perustettava mahdollisimman pian Euroopan ja jäsenvaltioiden tasolla kaivos- ja kaivannaisteollisuuden osaamista ja työllisyyttä käsittelevien alakohtaisten neuvostojen verkosto. |
| --- | --- |

3.7.6

4.   Läpimurtokonseptit ja -ratkaisut kestävän kehityksen mukaista etsintää, kaivannaistoimintaa ja/tai käsittelyä varten

| — | Mullistavat konseptit ja ratkaisut mineraaliraaka-aineiden etsintää, talteenottoa ja kierrätystä varten ovat välttämättömiä, jotta Euroopan asemaa voidaan parantaa maailmanlaajuisella tasolla. Uusien toimintamallien ja teknologioiden odotetaan parantavan kestävästi tuotettujen raaka-aineiden saatavuutta Euroopassa ja lisäävän samalla yhteiskunnan luottamusta ympäristöystävällisiin ja turvallisiin kaivannaistoiminta- ja käsittelymenetelmiin. |
| --- | --- |

—

Mullistavat konseptit ja ratkaisut mineraaliraaka-aineiden etsintää, talteenottoa ja kierrätystä varten ovat välttämättömiä, jotta Euroopan asemaa voidaan parantaa maailmanlaajuisella tasolla. Uusien toimintamallien ja teknologioiden odotetaan parantavan kestävästi tuotettujen raaka-aineiden saatavuutta Euroopassa ja lisäävän samalla yhteiskunnan luottamusta ympäristöystävällisiin ja turvallisiin kaivannaistoiminta- ja käsittelymenetelmiin.

| — | Tietämys geologisista luonnonvaroista, mineraaliesiintymistä ja niiden hyödyntämisestä on hajanaista ja vaihtelevaa. Tämän lisäksi materiaalikierron, politiikkojen, markkinasuuntausten, teknologiakehityksen, ympäristökysymysten ja yhteiskunnallisten vaikutusten monitahoisuuden vuoksi digitalisaation hyötyjen käyttöön valjastaminen edellyttää monen alan asiantuntemusta. |
| --- | --- |

—

Tietämys geologisista luonnonvaroista, mineraaliesiintymistä ja niiden hyödyntämisestä on hajanaista ja vaihtelevaa. Tämän lisäksi materiaalikierron, politiikkojen, markkinasuuntausten, teknologiakehityksen, ympäristökysymysten ja yhteiskunnallisten vaikutusten monitahoisuuden vuoksi digitalisaation hyötyjen käyttöön valjastaminen edellyttää monen alan asiantuntemusta.

4.1   Mineraalivaroja koskevan tietämyksen menetelmät ja välineet

4.1.1   Eurooppalaisen geotieteiden datakeskuksen perustaminen

| 4.1.1.1 | Mineraalien, metallien, energian ja muiden maanalaisten luonnonvarojen saatavuus, käytettävyys ja hyödynnettävyys on entistä tärkeämpi kysymys nyky-yhteiskunnassa. Euroopan parlamentilla ja Euroopan komissiolla sekä useissa eri politiikanalojen EU-aloitteissa (esim. raaka-aineita koskeva aloite (9), pohjavesidirektiivi (10) ja hiilidioksidin talteenottoa ja varastointia koskeva direktiivi (11)) on oltava mahdollisuus saada käyttöön oleelliset maanalaiset tiedot. |
| --- | --- |

4.1.1.1

| 4.1.1.2 | Euroopan komission yhteinen tutkimuskeskus kehittää parhaillaan raaka-aineita koskevaa tietojärjestelmää (RMIS 2.0) (12), johon sisältyy taloudellinen, sosioekonominen ja ympäristöön liittyvä ulottuvuus. Toimitetut tiedot ovat kuitenkin puutteellisia, eivätkä kaikista EU:n 27 jäsenvaltiosta saadut tiedot ole yhtä tarkkoja. |
| --- | --- |

4.1.1.2

| 4.1.1.3 | Nykyisin saatavilla on vain osa tiedoista, eikä niitä useimmiten ole yhdenmukaistettu, joten niitä ei voida vertailla maiden kesken. Tietojen tallennusmuotoja on standardoitava ja on kehitettävä algoritmeja, joita voidaan käyttää siltoina eri tietojärjestelmien välillä. |
| --- | --- |

4.1.1.3

| 4.1.1.4 | ETSK katsoo, että kattavan mineraalivaroja koskevan tietoverkon sisällyttäminen Yhteisen tutkimuskeskuksen RMIS-järjestelmään käyttäen yhdenmukaisia ja luotettavia tietoja on ensisijaisen tärkeää. Se tarjoaisi Euroopan komissiolle ja jäsenvaltioille pääsyn tietoihin ja tietämykseen, joilla tuettaisiin kestävyysperiaatteiden mukaista EU:n maanalaisten luonnonvarojen käyttöä Euroopan haasteisiin vastattaessa. |
| --- | --- |

4.1.1.4

| 4.1.1.5 | ETSK kehottaa painokkaasti kaikkia EU:n jäsenvaltioita keräämään ja jakamaan raaka-ainetietoja, jotta ne voidaan toimittaa säännöllisesti Yhteisen tutkimuskeskuksen RMIS-järjestelmään. ETSK katsoo, että väärinkäsitysten ja virheiden välttämiseksi Yhteiselle tutkimuskeskukselle toimitettujen tietojen paikkansapitävyys olisi tarkistettava ennen kuin ne sisällytetään RMIS-järjestelmään. Yhteiselle tutkimuskeskukselle olisi osoitettava rahoitusta, jotta tätä tietojärjestelmää voidaan ylläpitää ja päivittää säännöllisesti. |
| --- | --- |

4.1.1.5

4.1.2   Prosessien simulointi

| 4.1.2.1 | Simulaatioita voidaan tehdä muun muassa päästöistä, talteenotosta ja vesivarojen suojelusta. Useita simulaatioita voidaan tehdä rinnakkain käyttäen niissä erilaisia oletuksia reunaehdoista ja lähtökohdista, jotta voidaan antaa todennäköisyysarvioita erilaisista tuloksista, joilla vuorostaan voidaan ohjata ja tukea päätöksentekoa. |
| --- | --- |

4.1.2.1

| 4.1.2.2 | Prosessisimulaation laskentatekniikoiden kehitys ja massadatan (tietoaineistot, jotka ovat liian suuria, jotta niitä voitaisiin koota, kuratoida, hallita tai käsitellä yleisillä ohjelmistotyökaluilla kohtuullisessa ajassa) saatavuus ovat parantaneet sellaisten simulaatioiden tarkkuutta, jotka esittävät hallittujen syöttötietojen ja vastaavien tuotosten välisiä syysuhteita. Prosessisimulaatiot voivat osoittautua erityisen merkityksellisiksi ympäristö- ja turvallisuusarvioinneissa, ja ne voisivat lisätä myös avoimuutta ja vuoropuhelua lupamenettelyissä. |
| --- | --- |

4.1.2.2

4.1.3   Kaukokartoitus

| 4.1.3.1 | Esimerkiksi Copernicus-ohjelmasta saatavan kaukokartoitusdatan käyttö, joka käsittää paikkatietojen analysoinnin ja sisällyttämisen paikkatietojärjestelmien ohjelmistoihin, voi tarjota arvokasta tietoa edistyneitä simulaatioita ja digitaalisten kaksosten luomista varten, ja sen avulla voidaan reagoida nopeasti muutoksiin ja tehdä luotettavia päätöksiä. Kaukokartoitusdatan yhdistäminen antureiden ja miehittämättömien ilma-alusten keräämiin kenttätietoihin on kaivosalalla yhä yleisempää. Miehittämättömiä ilma-aluksia käytetään kaivostoiminnassa rutiininomaisesti maanmittaukseen ja vedenalaiseen tutkimukseen varastojen ja kaatopaikkojen arvoimiseksi. |
| --- | --- |

4.1.3.1

| 4.1.3.2 | Kaukokartoitustietojen ja (paikallisista antureista saatavien) kenttätietojen sisällyttämistä paikkatietojärjestelmien ohjelmistoihin voidaan hyödyntää pohjaveden korkeuksien, maamassojen liikkeiden, pintavesien saastumisen ja monien muiden reaaliaikaisten ympäristötietojen seurantaan. Jos tiedot julkistetaan ja suojataan manipuloinnilta (esimerkiksi lohkoketjun kaltaisilla tekniikoilla), niillä voitaisiin lisätä luottamusta kaivosalaan ja helpottaa sidosryhmien kanssa käytävää vuoropuhelua. Kehittyneissä maissa, joilla on vahva kaivosala, kuten Kanadassa tai Etelä-Afrikassa, käytössä olevia vakiintuneita tiedonhallintakäytäntöjä voitaisiin tutkia ja käyttää esimerkkinä. |
| --- | --- |

4.1.3.2

4.1.4   Virtuaalitodellisuus

| 4.1.4.1 | Monet yritykset hyödyntävät virtuaalitodellisuutta rutiininomaisesti kaivostensa 3D-mallien tulkinnassa. Tulevaisuudessa tätäkin suurempi merkitys voi olla laajennetulla todellisuudella, jossa geologit tai insinöörit voivat kaivoksessa ollessaan käyttää laitetta, jonka avulla he voivat nähdä mallin sijoitettuna geologisia ominaisuuksia tai itse kaivosta kuvaavan näkymän päälle. Tämä on kehittynyt ja tehokas keino validoida malleja ja tarkistaa, miten kaivoksen kehittämisessä edistytään. |
| --- | --- |

4.1.4.1

| 4.1.4.2 | Korkeakoulut ja koulutuskeskukset hyödyntävät yhä enemmän virtuaalitodellisuutta tarjotakseen opiskelijoille ja harjoittelijoille todellisen kaltaisia kokemuksia kaivostoiminnasta. Yksi tämän teknologian tärkeimmistä eduista on mahdollisuus toteuttaa koulutussimulaatioita, joiden tarkoituksena on helpottaa käytännön tietämyksen kehittämistä esimerkiksi hätäavun antamisesta onnettomuuksissa. |
| --- | --- |

4.1.4.2

5.   Älykäs kaivos

| — | Digitalisaatio vauhdittaa kaivostoiminnan muuttamista ”älykkäämmäksi” hyödyntämällä digitaalisia välineitä ja prosesseja, jotka tekevät toiminnoista välineistettyjä, yhteenliitettyjä ja älykkäitä. |
| --- | --- |

—

Digitalisaatio vauhdittaa kaivostoiminnan muuttamista ”älykkäämmäksi” hyödyntämällä digitaalisia välineitä ja prosesseja, jotka tekevät toiminnoista välineistettyjä, yhteenliitettyjä ja älykkäitä.

| — | Digitalisaation avulla kaivokset suunnitellaan alusta alkaen eri tavalla automaatiota varten käyttäen menetelmiä, jotka räätälöidään ja suhteutetaan mineraaliesiintymään ja automaation myötä vähentyneen toteutuksen muutoksiin. |
| --- | --- |

—

Digitalisaation avulla kaivokset suunnitellaan alusta alkaen eri tavalla automaatiota varten käyttäen menetelmiä, jotka räätälöidään ja suhteutetaan mineraaliesiintymään ja automaation myötä vähentyneen toteutuksen muutoksiin.

| — | Digitalisaatio auttaa estämään kaivosympäristöissä tapahtuvia kuolemantapauksia ja loukkaantumisia. Se voi johtaa merkittäviin muutoksiin pääomaintensiteetissä ja käyttökustannuksissa, tarjota pääsyn hyödyntämään luonnonvaroja mineraaliesiintymissä, joita ei aiemmin ole pystytty ottamaan kaivannaiskäyttöön, sekä pienentää ympäristöjalanjälkeä valikoivan kaivostoiminnan avulla. |
| --- | --- |

—

Digitalisaatio auttaa estämään kaivosympäristöissä tapahtuvia kuolemantapauksia ja loukkaantumisia. Se voi johtaa merkittäviin muutoksiin pääomaintensiteetissä ja käyttökustannuksissa, tarjota pääsyn hyödyntämään luonnonvaroja mineraaliesiintymissä, joita ei aiemmin ole pystytty ottamaan kaivannaiskäyttöön, sekä pienentää ympäristöjalanjälkeä valikoivan kaivostoiminnan avulla.

5.1   Älykäs kaivostoiminnan ennakointi

| 5.1.1 | Ennakoinnilla tarkoitetaan muun muassa ennustetta muuttujista, jotka koskevat ympäristöä, missä kaivos harjoittaa toimintaansa, painottaen erityisesti vaaratekijöitä. Kaivosteollisuudessa jo käytössä oleviin tehokkaisiin ennakointijärjestelmiin sisältyy ennakoiva kunnossapito, jossa ennalta ehkäiseviä toimia pidetään korjauksia tärkeämpinä ja kerätään tietoja koneiden käytöstä ja prosessiparametreista. |
| --- | --- |

5.1.1

| 5.1.2 | Ennakoinnilla voi olla suuri merkitys kaivostoiminnan turvallisuudelle. Ottamalla talteen ja sisällyttämällä järjestelmään seurantaan liittyviä kenttä- ja laitetietoja voidaan antaa tarkka kuva toimintaympäristöstä, jota olisi seurattava prosessianalyysityökalujen avulla. Näin parannettaisiin merkittävästi työoloja etenkin maanalaisissa kaivoksissa. ETSK katsoo, että digitalisaatio voi edistää tehokkaasti kaivostoiminnan turvallisuutta ja että älykkäässä kaivoksessa tulisi olla ennakointijärjestelmiä. |
| --- | --- |

5.1.2

5.2   Esineiden internet

| 5.2.1 | Teollisen esineiden internetin (IIoT) alustaa koskevien standardien ja rakenneosien kehittäminen kaivosteollisuuden alalla voisi edistää EU:n kaivosten kyberjärjestelmien ja fyysisten järjestelmien yhteenliittämistä päätöksentekoprosessien parantamiseksi. |
| --- | --- |

5.2.1

| 5.2.2 | IIoT-alustassa olisi käsiteltävä terveys- ja turvallisuusnäkökohtia, ympäristönsuojelun tasoa, resurssitehokkuutta ja toiminnan reaaliaikaista koordinointia. Kaivosalaa koskevan EU:n IIoT-alustan suunnittelu ja edistäminen olisi asetettava etusijalle. |
| --- | --- |

5.2.2

| 5.2.3 | ETSK ehdottaa, että kyberturvallisuusriskien välttämiseksi IIoT-alustan rakenneosat suunnitellaan paikallisia esineiden intranetejä varten ja että nämä liitetään internetiin joko fyysisen tiedonsiirron tai suojatun palomuurin kautta. |
| --- | --- |

5.2.3

5.3   Lohkoketjuteknologia – toimitusketjun avoimuus

| 5.3.1 | Lohkoketju on innovatiivinen ratkaisu, joka estää tietojen manipuloinnin. Lohkoketjun käyttö mineraaliraaka-aineiden toimitusketjussa voi parantaa toimitusketjun avoimuutta ja jäljitettävyyttä sekä vähentää hallinnollisia kustannuksia. ETSK huomauttaa, että lohkoketjuteknologia helpottaa mineraalien vastuullisesta hankinnasta annetun EU:n asetuksen (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/821 (13), annettu 17 päivänä toukokuuta 2017) noudattamista. |
| --- | --- |

5.3.1

| 5.3.2 | Muita lohkoketjusovelluksia ovat ympäristötietojen kerääminen ja levittäminen. Lisäämällä luottamusta tietoihin lohkoketju voisi helpottaa yleisölle tiedottamista ja yleisön osallistamista kaivosyhteisöjen läheisyydessä. |
| --- | --- |

5.3.2

5.4   5G-verkot ja pilvipalvelut

| 5.4.1 | Raakatiedon pilvitallennus muuttuu nopeasti epäkäytännölliseksi (ja on itse asiassa tarpeetonta), kun datamäärä kasvaa teratavuiksi ja sitä suuremmaksi. Nykyiset tiedonsiirron nopeudet rajoittavat sen hyödyllisyyttä. 5G-verkkojen käyttöönotto kuitenkin muuttaa tätä, sillä se mahdollistaa massadatan nopean siirron, käsittelyn ja kustannustehokkaan tallennuksen ja haun. |
| --- | --- |

5.4.1

| 5.4.2 | Pilvitallennuksen käyttöön liittyy vakava riski: jos kaivosyhtiö käyttää kaupallista pilvitallennuspalvelua, saavutettavissa oleva turvallisuuden taso riippuu täysin siitä, miten paljon kaivosyhtiö luottaa palveluntarjoajaan. Monet palveluntarjoajat käyttävät EU:n ulkopuolella sijaitsevia pilvipalvelimia, mikä voi vaarantaa järjestelmän turvallisuuden. ETSK katsoo, että 5G:n käyttöönoton yhteydessä EU:ssa olisi tarjottava kannustimia, jotta voitaisiin lisätä EU:ssa toimintaa harjoittavien pilvipalvelutarjoajien tarjontaa. |
| --- | --- |

5.4.2

5.5   Kyberturvallisuus

| 5.5.1 | ETSK kannattaa tiukasti noudatettavia järjestelyjä, joilla estetään arkaluonteisten tietojen joutuminen turvarajojen ulkopuolelle. Kyberturvallisuutta voidaan parantaa merkittävästi, jos kaivosten järjestelmiä ei yhdistetä internetiin. ”Älykkäässä kaivoksessa” voidaan käyttää kaikkia älykkäitä teknologioita, myös esineiden intranetiä, mutta niitä ei pidä voida käyttää ulkopuolelta. Kaikki, mikä on liitettävä yrityksen päätoimipaikkaan tai ulkomaailmaan, olisi siirrettävä turvallisesti kaivoksen verkosta erilliselle palvelimelle, joka on vuorostaan yhteydessä ulkomaailmaan. |
| --- | --- |

5.5.1

5.6   Tekoäly

| 5.6.1 | Tekoäly kattaa erilaisia teknologioita, kuten niin sanotut syväoppimisjärjestelmät. Tähän mennessä se on löytänyt erityissovelluksia muun muassa kuvankäsittelyn (esimerkiksi mineraalien etsintää varten) ja neuroverkkojärjestelmien kaltaisilla aloilla mineraalien tunnistamista ja luokittelua varten. Muita kaivosalalle tarkoitettuja käytännön sovelluksia ovat analytiikka ja koneoppimisalgoritmit, joita käytetään prosessisimulaatioissa ja ennakointijärjestelmissä. |
| --- | --- |

5.6.1

5.7   Integroitu automaatio

| 5.7.1 | Toimijat, jotka eivät ole yhteydessä kaivannaisteollisuuteen, kehittävät parhaillaan nopeasti itseohjautuvien ajoneuvojen teknologiaa (kuten Tesla tai Google). Koska kaivokset ovat kuitenkin valvottuja ympäristöjä, voidaan teknologia ottaa niissä pikaisesti käyttöön sitä mukaa kuin uusia ominaisuuksia kehitetään. Myös muita automaation muotoja voidaan ottaa käyttöön viipymättä, mutta yleensä ne ovat ennemminkin ihmisen kauko-ohjaamia (ja tietokoneavusteisia) toimintoja kuin täysin autonomisia toimintoja. Vastuukysymysten (ja tulevien säännösten) vuoksi on kyseenalaista, onko kaikkien kaivosprosessien täydellisen automatisoinnin kehittäminen taloudellisesti kannattavaa lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

5.7.1

6.   Kestäväpohjaisten ja vastuullisten strategisten kumppanuuksien luominen kolmansien maiden kanssa

| — | EU:n kriittisyysarviointi osoittaa, että on tärkeää monipuolistaa kriittisten raaka-aineiden tuontia kolmansista maista. |
| --- | --- |

—

EU:n kriittisyysarviointi osoittaa, että on tärkeää monipuolistaa kriittisten raaka-aineiden tuontia kolmansista maista.

| — | EU:n tasolla tarvitaan tehostettua strategista talousdiplomatiaa, jotta voidaan monipuolistaa raaka-aineiden kestävään hankintaan perustuvaa luonnonvarojen saatavuutta. |
| --- | --- |

—

EU:n tasolla tarvitaan tehostettua strategista talousdiplomatiaa, jotta voidaan monipuolistaa raaka-aineiden kestävään hankintaan perustuvaa luonnonvarojen saatavuutta.

6.1   Tutkimus ja innovointi

| 6.1.1 | EU:n tutkimus- ja innovointipuiteohjelmilla edistetään jo kansainvälistä yhteistyötä kolmansien maiden kanssa mineraaliraaka-aineisiin liittyvissä tarjouskilpailuissa. Ohjailevampi lähestymistapa yhteistyön lisäämiseen kaivosalan digitalisaatiossa sellaisten teknologisesti edistyneiden maiden kanssa, joilla on runsaasti luonnonvaroja (esim. Australia, Etelä-Afrikka, Japani, Kanada ja Yhdysvallat), olisi kuitenkin ratkaisevan tärkeä tekijä luotaessa yhteyksiä, joilla edistetään EU:n talousdiplomatiaa. ETSK suosittelee tällaisen ohjailevan lähestymistavan käyttöönottoa tulevassa Horisontti-puiteohjelmassa. |
| --- | --- |

6.1.1

| 6.1.2 | Myös koulutusta olisi käytettävä välineenä, jolla tuetaan EU:n talousdiplomatiaa raaka-aineita koskevissa kysymyksissä. Eurooppalaisista kansainvälisesti tunnustetuista koulutusohjelmista, joissa tuotetaan uraauurtavia ja innovatiivisia koulutussisältöjä, joissa keskitytään kaivosalan digitalisaatiota koskeviin aiheisiin, voisi tulla tehokas EU:n talousdiplomatian väline. |
| --- | --- |

6.1.2

7.   Uudet mahdollisuudet

7.1   Metallien ja mineraalien talteenotto merivaroista

| 7.1.1 | Merivaroista, myös meren suolavedestä ja merenpohjasta, saatavien mineraalien ja metallien talteenottoon ja käsittelyyn tarkoitettuja teknologisia ratkaisuja on tutkittu paljon. ETSK katsoo, että merestä peräisin olevien mineraalien ja metallien louhinnasta aiheutuvat ympäristövaikutukset on arvioitava tarkasti. |
| --- | --- |

7.1.1

7.2   Avaruudesta saatavien luonnonvarojen hyödyntäminen

| 7.2.1 | Euroopan avaruusjärjestö aikoo vuoteen 2025 mennessä aloittaa sellaisten luonnonvarojen käyttöönoton, joiden avulla voidaan edistää kuussa oleskelua ja kuun tutkimusta. Potentiaalisia kuusta saatavia luonnonvaroja ja resursseja ovat käsiteltävät materiaalit, kuten haihtuvat aineet ja mineraalit (rakennuskäyttöön, säteilyltä ja mikrometeoroideilta suojautumiseen), sekä geologiset rakenteet, kuten laavatunnelit, jotka yhdessä voivat mahdollistaa kuun asuttamisen. |
| --- | --- |

7.2.1

| 7.2.2 | Avaruudesta saatavien luonnonvarojen talteenotto herättää oikeudellisia kysymyksiä, joihin ei tällä hetkellä ole selkeää vastausta, sillä ulkoavaruudessa harjoitettavaan toimintaan sovellettavat kansainvälisen oikeuden harvalukuiset säännöt ovat jääneet jälkeen avaruusteollisuutta vauhdittavan teknologian kehityksestä. ETSK katsoo, että EU:n olisi korjattava tämä puute ja otettava johtoasema, jotta voitaisiin määritellä vakaa ja kansainvälisesti hyväksytty oikeudellinen kehys, joka takaa avaruuden oikeudenmukaisen, turvallisen ja kestäväpohjaisen hyödyntämisen. |
| --- | --- |

7.2.2

8.   Covid-19-kriisin jälkeen

| 8.1 | Maailmanlaajuinen covid-19-pandemia korostaa digitalisaation merkitystä. Tänä aikana, kun epävakaus ja ennakoimattomuus lisääntyvät, kaivostoimintaa uhkaa kaikkialla maailmassa täydellinen sulkeminen tai työvoiman väheneminen, ja näiden seikkojen todennäköisyys vain kasvaa sitä mukaa kuin koronavirus leviää. |
| --- | --- |

8.1

| 8.2 | ETSK katsoo, että kun otetaan huomioon digitalisaation asettamat haasteet ja covid-19-pandemian aiheuttama uhka mineraaliraaka-aineteollisuudelle, Euroopan komission tulisi edistää työmarkkinaosapuolten välistä kattavaa vuoropuhelua nykyisen alakohtaisen (kaivos- ja kaivannaisteollisuus) sosiaalisen vuoropuhelun mekanismin avulla. |
| --- | --- |

8.2

| 8.3 | Jatkossa tärkeä kysymys on, miten kaivosyhtiöt hyödyntävät digitaaliteknologiaa ja sitoutuvat siihen, sillä tämä liittyy vahvasti siihen, miten monet yritykset selviytyvät pandemiasta. Koko työvoiman on työskenneltävä virtuaalisesti ja opittava käyttämään uutta teknologiaa, ja samalla lähikontaktien välttämistä koskevat määräykset johtavat siihen, että toimintojen etävalvonta on tärkeämpää kuin koskaan. |
| --- | --- |

8.3

| 8.4 | EU:n ja jäsenvaltioiden on tuettava aktiivisesti EU:n kaivosalan digitalisaatiota. Tämä on ratkaisevaa, jotta voidaan lisätä EU:n teollisuuden ja raaka-aineiden arvoketjun häiriönsietokykyä. Kaivokset, joissa käytetään digitaaliteknologiaa, kuten integroitua automaatiota, kognitiivista verkkoa ja reaaliaikaista analytiikkaa, ovat tehokkaampia, puhtaampia ja turvallisempia. Pienempi ympäristöjalanjälki ja turvallisempi ympäristö on helpompi saavuttaa ”älykkäissä kaivoksissa”, ja tämä vaikuttaa ratkaisevasti sosiaalisen hyväksynnän saamiseen Euroopassa harjoitettavaa toimintaa varten. |
| --- | --- |

8.4

Bryssel 18. syyskuuta 2020.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  Arvio ei kata maatalouden (esim. kaliumkarbonaatti) ja energia-alan (esim. uraani ja hiili) mineraaleja.

1

(2)  Lisätietoja: Eunomia, 2015, Study on the Competitiveness of the EU Primary and Secondary Mineral Raw Materials Sectors (saatavilla osoitteessa http://www.euromines.org/files/news/ec-report-study-competitiveness-eu-primary-and-secondary-mineral-raw-materials-sectors/study-competitiveness-eu-primary-and-secondary-mrms-april2015.pdf) ja Euroopan komission julkaisema 2018 EU Raw Materials Scoreboard (saatavilla osoitteessa https://op.europa.eu/fi/publication-detail/-/publication/117c8d9b-e3d3-11e8-b690-01aa75ed71a1).

2

(3)  COM(2017) 490 final

3

(4)  COM(2020) 474

4

(5)  Primaariraaka-aineilla tarkoitetaan materiaaleja (mineraaleja ja metalleja), joita irrotetaan maankamarasta ja jotka jalostetaan. Uusioraaka-aineilla tarkoitetaan materiaaleja, joita saadaan kierrätysprosessien avulla.

5

(6)  Kaivosyhteisöt ja -alueet tukevat kuitenkin kaivosteollisuutta kaikkialla Euroopassa.

6

(7)  Lisätietoa raaka-aineinealan lisäarvosta ja työpaikoista: 2018 EU Raw Materials Scoreboard (saatavilla osoitteessa LINK).

7

(8)  McKinsey Global Institute, 2018. Skill Shift, Automation and the Future of the Workforce, tausta-asiakirja, McKinsey Global Institute, McKinsey & Company. https://www.mckinsey.com/featured-insights/future-of-work/skill-shift-automation-and-the-future-of-the-workforce (Sivulla käyty 3. kesäkuuta 2019.)

8

(9)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle – Raaka-aineita koskeva aloite: työllisyyden ja kasvun kannalta kriittisten tarpeiden täyttäminen (SEC(2008) 2741) / (COM(2008) 699 final).

9

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/118/EY, annettu 12 päivänä joulukuuta 2006, pohjaveden suojelusta pilaantumiselta ja huononemiselta (EUVL L 372, 27.12.2006, s. 19).

10

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/31/EY, annettu 23 päivänä huhtikuuta, hiilidioksidin geologisesta varastoinnista sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 2000/60/EY, 2001/80/EY, 2004/35/EY, 2006/12/EY ja 2008/1/EY ja asetuksen (EY) N:o 1013/2006 muuttamisesta (EUVL L 140, 5.6.2009, s. 114).

11

(12)  Ks. https://rmis.jrc.ec.europa.eu/

12

(13)  EUVL L 130, 19.5.2017, s. 1.

13

---

| 11.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 429/44 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 429/44

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Kohti nuorten järjestelmällistä osallistamista ilmastoa ja kestävää kehitystä koskevaan EU:n päätöksentekoon”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2020/C 429/07)

| Esittelijä: | Cillian LOHAN (IE–III) |
| --- | --- |

Esittelijä:

Cillian LOHAN (IE–III)

| Komitean täysistunnon päätös | 20.2.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta
  oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” |
| Hyväksyminen jaostossa | 8.7.2020 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 18.9.2020 |
| Täysistunnon numero | 554 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 216/0/2 |

Komitean täysistunnon päätös

20.2.2020

Oikeusperusta

työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö”

Hyväksyminen jaostossa

8.7.2020

Hyväksyminen täysistunnossa

18.9.2020

Täysistunnon numero

554

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

216/0/2

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Ilmastonmuutosta ja kestävää kehitystä koskeviin toimintapolitiikkoihin ja täytäntöönpanomekanismeihin liittyvän sukupolvien välisen näkökulman on merkittävä nuorten vahvaa osallistamista EU:n päätöksentekoprosessien kaikkiin vaiheisiin lainsäädäntöehdotusten ja aloitteiden laatimisesta täytäntöönpanoon, seurantaan ja jatkotoimiin. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpano Euroopan vihreän kehityksen ohjelman avulla edellyttää uutta lähestymistapaa, johon kuuluu sellainen osallistavampi useiden sidosryhmien hallintomalli, jossa nuoret asetetaan osallistamisprosessin ytimeen ja joka käsittää muutakin kuin aihekohtaisia kokouksia ja pelkkiä kuulemispyyntöjä. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK ehdottaa, että ryhdytään toteuttamaan nuorille suunnattuja ilmastoa ja kestävää kehitystä koskevia pyöreän pöydän keskusteluja, joita ETSK isännöi yhteistyössä Euroopan komission ja Euroopan parlamentin kanssa. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK ehdottaa myös nuorison edustajan asettamista EU:n viralliseen valtuuskuntaan, joka osallistuu UNFCCC:n COP-kokouksiin. Lisäksi ETSK ehdottaa nuorison edustajan ottamista ETSK:n valtuuskuntaan lisäjäseneksi, jolla on tarkkailijan asema kyseisenlaisissa tilaisuuksissa. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK pyrkii tuomaan paremmin kuuluville nuorten ja nuorisojärjestöjen ääntä ottamalla näiden mielipiteet huomioon ilmastoon ja kestävyyteen liittyvissä lausunnoissa, pyytämällä aktiivisesti nuorten edustajilta palautetta ja kutsumalla heitä säännöllisesti puhujiksi ETSK:n tapahtumiin. ETSK pyytää myös, että nuorten edustajille annetaan samat kuulluksi tulemisen mahdollisuudet muissa EU:n toimielimissä, esimerkiksi Euroopan parlamentissa. |
| --- | --- |

1.5

2.   Yleistä

| 2.1 | YK:n kestävän kehityksen toimintaohjelma Agenda 2030 ja 17 kestävän kehityksen tavoitetta (1) merkitsevät käännekohtaa tavassa, jolla kansainvälinen yhteisö on päättänyt käsitellä maailmanlaajuisia ongelmia, sillä niissä tuodaan yhteen taloudelliset, ympäristöön liittyvät ja yhteiskunnalliset näkökohdat. Agenda 2030 -toimintaohjelma on ihmisiin keskittyvä hanke, jonka tarkoituksena on, ettei ketään jätetä jälkeen, ja sukupolvien välinen oikeudenmukaisuus on kestävään kehitykseen erottamattomasti kuuluva käsite. Nuoren sukupolven ei pitäisi joutua käsittelemään sellaisten kestämättömien toimintapolitiikkojen seurauksia, joita se ei ole ollut laatimassa. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Maailmassa vallitsee ilmastohätätila. Hallitusten tähänastiset vastaukset ilmastokriisiin eivät ole olleet riittäviä, eikä maailma tällä menolla saavuta sen paremmin Pariisin sopimuksen tavoitetta kuin kestävän kehityksen tavoitteitakaan. Kansalaisyhteiskunta on perännyt kunnianhimoisempia ja nopeammin toteutettavia ilmastotoimia. Näkyvin osoitus tästä ovat nuorten ilmastolakot. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Vuoden 2020 ensimmäistä puoliskoa on hallinnut covid-19:n aiheuttama maailmanlaajuinen pandemia. Ennennäkemättömät viruksen vastatoimet vaikuttavat pysyvästi lyhyen ja keskipitkän aikavälin talousennusteisiin. Rahoituspakettien suunnittelua ei voi jättää huomiotta. Nykynuorten tullessa työelämään he joutuvat kohtaamaan covid-19:n taloudelliset seuraukset. Lisäksi nuoret kokevat edelleen myös covid-19:n vaikutukset mielenterveyteen, koulutukseen ja yhteiskuntaan osallistumiseen. Kestävän kehityksen lähestymistapa, jossa tasapainotetaan taloudelliset, yhteiskunnalliset ja ympäristötarpeet, on siksi yhä tärkeämpi. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Talouden elpymiseen tarvittava rahoitustuki jää tulevien sukupolvien taakaksi. Resurssien ja mahdollisuuksien hyödyntämisen tulee olla oikeudenmukaista sukupolvien välillä. Covid-pandemian jälkeisissä eri alojen tukisuunnitelmissa olisi otettava huomioon nuorten ilmastovaatimukset ja heidän oikeutensa terveempään ja kestävämpään tulevaisuuteen. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Euroopan komission puheenjohtajan von der Leyenin julkistamassa Euroopan elpymissuunnitelmassa (2) on otettu huomioon tarve varmistaa, että talouden elpyminen perustuu EU:n vihreän kehityksen ohjelman periaatteisiin ja että sen avulla saavutetaan sekä ilmasto- että kestävyystavoitteet. Elpymisohjelmasta voi tulla muutosvoimainen elvytyspaketti. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | YK:n ihmisoikeus- ja ympäristöasioiden erityisraportoija David Boyd esitti huhtikuun puolivälissä vetoomuksen, että maat eivät saisi käyttää covid-19-pandemiaa tekosyynä ympäristönsuojelun ja -valvonnan heikentämiseen. Ennen vetoomusta useat hallitukset olivat ilmoittaneet suunnitelmistaan alentaa ympäristövaatimuksia tai heikentää muita toimenpiteitä, kuten ympäristövaatimuksien valvontaa ja täytäntöönpanoa (3). |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Jo ennen covid-19-pandemiaa alkaneen maailmanlaajuisen ympäristökriisin valossa nämä toimet vaikuttavat järjettömiltä ja vastuuttomilta ja vaarantavat haavoittuvassa asemassa olevien ja syrjäytyneiden oikeudet. Tällaiset poliittiset päätökset todennäköisesti nopeuttavat ympäristön pilaantumista ja vaikuttavat kielteisesti monenlaisiin ihmisoikeuksiin, kuten oikeuteen elämään, terveyteen, veteen, kulttuuriin ja ruokaan sekä oikeuteen elää terveellisessä ympäristössä. Turvallisen, puhtaan ja kestävän luonnonympäristön merkitys on korostunut covid-19-kriisissä. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Kestävän kehityksen tavoitteet on nyt tarkoitus panna täytäntöön Euroopan vihreän kehityksen ohjelman avulla, ja tämän tulisi lähtökohtaisesti käynnistää keskustelu kestävän kehityksen ohjaustavan muuttamisesta niin, että siirryttäisiin osallistavampaan monisidosryhmämalliin. Nuorilla olisi oltava sijansa tässä uudessa hallintomallissa, ja heidän olisi voitava osallistua EU-tason päätöksentekoprosessiin järjestelmällisesti ja virallisesti, pelkkiä kuulemisia ja aihekohtaisia kokouksia laajemmin. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Nuorisojärjestöillä on tässä tärkeä rooli, sillä ne edustavat miljoonien nuorten etuja Euroopassa ja maailmanlaajuisesti laaja-alaisten verkostojensa kautta. Ne ovat keskeisiä toimijoita sen varmistamisessa, että nuoret ovat läsnä instituutioissa ja että he myös voivat osallistua päätöksentekoon mielekkäällä tavalla. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Nuorisojärjestöillä voi olla useita muitakin rooleja. Nuorisotyöllä ja epävirallisella oppimisella on myönteinen vaikutus kestävään kehitykseen, sillä niiden tavoitteena on nuorten voimaantuminen ja aktiivinen osallistaminen yhteiskunnalliseen toimintaan. Nuorisojärjestöt voivat myös auttaa tuomaan nuorten ääntä paremmin kuuluville, jotta kestävää kehitystä voidaan edistää yhdessä paikallisella, valtakunnallisella, alueellisella ja maailmanlaajuisella tasolla ja jotta hallitukset ja instituutiot asetetaan vastuuseen sitoumuksistaan. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Laadukkaat nuorten osallistumis- ja edustusmekanismit mahdollistavat kumppanuuden päättäjien, nuorten ja nuorisojärjestöjen välillä nuorten elämään vaikuttavien päätösten muotoilussa. On tärkeää käyttää tämä tilaisuus hyväksi myös demokratian vakauden ja häiriönsietokyvyn varmistamiseksi. Se edellyttää kaikkien yhteiskuntaryhmien osallistumista päätöksentekoprosesseihin. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Kaikilla politiikan osa-alueilla on otettava huomioon vaikutukset nuoriin ja heidän tulevaisuudennäkymiinsä sekä tuleviin sukupolviin. Nuorison rooli on erityisen tärkeä tarkasteltaessa sosiaalisia näkökohtia ja varmistettaessa, että politiikka täyttää tulevaisuuden vaatimukset, olipa kyse ilmastonmuutosinvestoinneista tai Pellolta pöytään -strategiasta. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | Tässä lausunnossa tarkastellaan mahdollisuuksia tarjota nuorille tilaisuus viralliseen osallistumiseen institutionaalisella tasolla. Siinä hahmotellaan rakennetta, jonka puitteissa voitaisiin osallistaa nuoria uudella tavalla ja järjestelmällisesti EU-tason toimintaan. Lausunnossa esitetään myös suosituksia siitä, miten ETSK voi edistää nuorten osallistumista komitean työskentelyyn, jotta heidän näkemyksensä saataisiin paremmin kuuluviin ja ETSK:n viesti olisi näin oikeudenmukaisempi eri sukupolvien kannalta. |
| --- | --- |

2.13

3.   Yhteys ilmastonmuutoksen ja nuorten osallistamisen tarpeen välillä

| 3.1 | Nuorilla on oikeus vaikuttaa itseään koskeviin asioihin. Osallistumisoikeus on vahvistettu YK:n kestävän kehityksen Agenda 2030 -ohjelmassa, jonka puitteissa nuorten tunnustetaan olevan ratkaisevan tärkeitä muutostoimijoita, kuten kestävän kehityksen tavoitteissa todetaan. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Mikään muu asia ei ole viime vuosina saanut yhtä paljon nuoria liikkeelle ympäri maailmaa kuin ilmastonmuutos. 15–24-vuotiaat nuoret edustavat 16:ta prosenttia maailman väestöstä, ja heitä on yhteensä 1,3 miljardia vuoteen 2030 mennessä. Ilmastonmuutosta ja muita ympäristöasioita koskevat nykypoliitikkojen päätökset vaikuttavat tuleviin sukupolviin. Tätä periaatetta kutsutaan sukupolvien väliseksi oikeudenmukaisuudeksi. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Nuorilla on energiaa, luovuutta ja motivaatiota haastaa nykyiset kestämättömät mallit. Nuorten johtama yhteiskunnallinen muutos ylittää sukupolvi-, kulttuuri- ja maantieteelliset rajat. Nuoret ovat vähemmän sidottuja ideologisiin ja institutionaalisiin rakenteisiin, ja he ovat osoittaneet kykynsä ajatella uudella tavalla ja kehittää innovatiivisia ratkaisuja koko yhteiskuntaan. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Koska ilmastonmuutos uhkaa elämän perusedellytyksiä – suojaa, ruokaa ja vettä – sitä pidetään 2000-luvun suurimpana maailmanlaajuisena terveysuhkana. Lapset ja nuoret ovat yksi ilmastonmuutoksen vaikutuksille haavoittuvimmista ryhmistä, ja Maailman terveysjärjestö arvioi, että heihin kohdistuu yli 80 prosenttia ilmastonmuutoksesta johtuvista sairauksista, vammoista ja kuolemista. Lapset ovat myös alttiimpia ilmastonmuutoksen epäsuorille vaikutuksille, kuten elintarvikepulalle, ryhmien välisille konflikteille, taloudellisille häiriöille ja muuttoliikkeelle. Lasten haavoittuvuus on korostunut covid-19-pandemiassa, jossa heidän alttiutensa huollettavana ryhmänä on tullut selvästi esiin. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Lisäksi ilmastonmuutoksen psykososiaaliset vaikutukset syntyvät paitsi sen vaikutusten kokemisesta suoraan myös välillisestä kokemuksesta ja sen asettaman tulevaisuuden uhan tiedostamisesta. On olemassa selvää näyttöä laajalle levinneistä tunne-elämän reaktioista ilmastonmuutokseen, jopa korkean tulotason maissa, joissa ei vielä ole näkyvissä sen suoria vaikutuksia. Tutkimuksissa on todettu, että monet nuoret kokevat pelkoa, surua, vihaa ja voimattomuutta. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Lisäksi ilmastokriisi aiheuttaa taloudellisten ja sosiaalisten tukirakenteiden hajoamista. Nuorten on tartuttava vakaviin taloudellisiin, sosiaalisiin, kulttuurisiin, poliittisiin ja ympäristöongelmiin, jotka ovat perintöä aiemmilta sukupolvilta. Talouskriisit ja niiden jälkeiset säästötoimenpiteet vaikuttavat suhteettomasti nuoriin. Nuorista epäsuotuisimmassa asemassa olevat kokevat epävarmuutta ja pitkittynyttä köyhyyttä. He kärsivät myös muista ongelmista, kuten vaikeista elinoloista ja työmahdollisuuksien esteistä, jotka johtuvat sosioekonomisesta taustasta, seksuaalisesta suuntautumisesta, sukupuoli-identiteetistä ja sukupuolen ilmaisusta, etnisyydestä tai rodusta, maahanmuuttaja-asemasta, vammaisuudesta ja/tai muusta asemasta. |
| --- | --- |

3.6

4.   Nykyisistä rakenteista ja prosesseista oppiminen

| 4.1 | Olemme viimeisen puolentoista vuoden aikana nähneet, miten lapset ja nuoret kaikkialla maailmassa lakkoilevat ja vaativat äänekkäästi muutosta. Joitakin inspiroivat tunnetut aktivistit maailmanlaajuisella tai kansallisella tasolla, jotkut saavat inspiraation toisiltaan, toiset eivät voi enää hyväksyä jatkuvaa tukea yhteiskunnalle, jossa luodaan ”kasvua millä hinnalla hyvänsä”, tai julkisten varojen käyttöä kestämättömiin käytäntöihin, kuten fossiilisten polttoaineiden tukiin ja muihin haitallisiin tukiin. FridaysForFuture-liikkeen käynnistyttyä elokuussa 2018 ilmastolakkoihin on osallistunut 13 miljoonaa ihmistä 228 maassa (4). |
| --- | --- |

4.1

Nuorten osallistaminen kansallisella tasolla

| 4.2 | Jotkin EU-maat ovat tämän jälkeen luoneet mekanismeja, joilla nuorison edustajat otetaan mukaan ilmastopolitiikkaa koskevaan päätöksentekoon. Tanskan nuorten ilmastoneuvosto on itsenäinen ja nuorisojohtoinen ilmastoministerille neuvoa-antava komitea. Se kerää tietoa eri puolilla maata asuvilta nuorilta ja tekee konkreettisia politiikkaehdotuksia ministerille. Ehdotukset sisällytetään tämän jälkeen politiikkaprosesseihin, jotta nuoret voivat vaikuttaa suoraan ilmastopolitiikan kehittämiseen. Lisäksi joissakin Tanskan kaupungeissa on paikallisia nuorten ilmastoneuvostoja (5). |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Monet nuoret yrittäjät ottavat huomioon toimintansa ekologiset ja sosiaaliset puolet heti alusta alkaen. Ympäristövaikutusten vähentämiseen tähtääviä liiketoimintakäytäntöjä olisi tuettava kansallisella tasolla esimerkiksi verohelpotuksilla ja edistettävä niitä myönteisinä suuntauksina, jotka saavat nuoret yrittäjät käyttämään energiaa kestävien liiketoimintamallien luomiseen. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Unkarin vihreiden opiskelijoiden parlamenttien kaltaiset aloitteet, joissa tehdään ympäristöasioita koskevia ehdotuksia kaupunginhallinnoille, ovat tärkeitä, koska ne eivät ainoastaan kasvata vaan myös tarjoavat kouluille mahdollisuuden vahvistaa yhteyksiä kaupunkilaisten kanssa sekä koulujen ja vanhempien välillä. |
| --- | --- |

4.4

Nuorten osallistaminen Euroopan tasolla

| 4.5 | Nuorisoasioita koskeva EU:n vuoropuhelu on osallistava prosessi, jonka avulla nuoret voivat olla yhteydessä päättäjiin tietystä aiheesta esittämällä ajatuksiaan ja ehdotuksiaan nuorisopolitiikkaan liittyvistä aiheista EU:ssa. Se tukee EU:n nuorisostrategian 2019–2027 täytäntöönpanoa ja toimii 18 kuukauden työsyklillä. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Euroopan neuvoston neuvoa-antava nuorisotoimikunta on valtiosta riippumaton yhteishallintorakenteen kumppani, joka vahvistaa Euroopan neuvoston nuorisoalan standardit ja työn painopisteet ja antaa suosituksia tulevista painopisteistä, ohjelmista ja talousarvioista. Se koostuu Euroopan nuorisoalan kansalaisjärjestöjen ja verkostojen korkeintaan 30 edustajasta, ja sen päätehtävänä on neuvoa ministerikomiteaa kaikissa nuoriin liittyvissä kysymyksissä. Se edistää yhteishallintojärjestelmää päätöksentekoprosesseissa kaikilla tasoilla hyvänä käytäntönä nuorten osallistumiselle, demokratialle ja osallisuudelle. |
| --- | --- |

4.6

Nuorten osallistaminen YK:n tasolla

| 4.7 | YK:n tasolla lasten ja nuorten päätoimijaryhmä (UN MGCY) on YK:n yleiskokouksen valtuuttama, virallinen, muodollinen ja itseorganisoitu mekanismi, jonka avulla nuoret voivat osallistua merkityksellisesti YK:n toimintaan. Ryhmällä on työskentely- ja koordinointirakenteita, jotka vastaavat työn eri osa-alueista, ja sillä on useita virallisia tehtäviä. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Ilmastoalalla YOUNGO on YK:n ilmastonmuutosta koskevan puitesopimuksen (UNFCCC) virallinen nuorisoverkosto. YOUNGO koostuu itsensä nuorisoalalle kuuluviksi identifioivista järjestöistä ja yksityishenkilöistä. Se ei ole organisaatio, vaan pikemminkin ryhmien ja yksityishenkilöiden yhtenäinen, avoin ja muodollinen osallistamismekanismi, joka tarjoaa panoksensa UNFCCC:n prosesseihin säännöllisesti, virallisesti, demokraattisesti ja osallistavasti. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Tarve lisätä nuorten osallistumista tunnustettiin 21. syyskuuta nuorten ilmastohuippukokouksessa New Yorkissa. Huippukokouksen jälkeen yli 50 maata on hyväksynyt Kwon-Gesh-sitoumuksen, jossa nuoria kehotetaan saattamaan hallitukset ja johtajat vastuuseen. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | YK:n nuorisostrategialla 2030 pyritään vastaamaan tarpeisiin, vahvistamaan toimijuutta ja edistämään nuorten oikeuksia sekä varmistamaan heidän osallistamisensa ja osallistumisensa kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman sekä muiden asiaankuuluvien maailmanlaajuisten toimintaohjelmien ja kehysten täytäntöönpanoon, arviointiin ja seurantaan. |
| --- | --- |

4.10

Muista foorumeista oppiminen

| 4.11 | Komission vuonna 2017 perustamalla kestävän kehityksen tavoitteita koskevalla monisidosryhmäfoorumilla, johon ETSK osallistui aktiivisesti, oli tärkeä rooli, mutta se jätti myös paljon parantamisen varaa työn resurssien, kokousten tiheyden, asialistan laatimisvastuun, jäsenten laajennetun keskustelun ja osallistamisen mahdollisuuksien sekä säännöllisempien, avoimempien ja helpommin saatavilla olevien julkisten kuulemisten suhteen. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | ETSK:n ja Euroopan komission yhteinen Euroopan kiertotalouden sidosryhmäfoorumi (ECESP) tarjoaa erilaisille sidosryhmille alustan hyvien käytäntöjen ja ideoiden vaihtamiseen ja hyödyllisten verkostojen luomiseen. Foorumin omistajuuden antaminen sidosryhmille on suurin ero kestävän kehityksen tavoitteita koskevaan monisidosryhmäfoorumiin, ja se on hyvä käytäntö, jota on noudatettava perustettaessa muita järjestelmällisiä osallistamismekanismeja. |
| --- | --- |

4.12

5.   Visio mielekkäästä nuorten osallistamisesta

Periaatteet

| 5.1 | On selvää, että nuorisojärjestöt eivät halua luoda uusia osallistamismekanismeja prosesseille, joita ne eivät pidä alun perinkään merkityksellisinä. Ilmastokriisillä on syvemmät juuret, ja sitä koskevat ratkaisuehdotukset tarkoittavat peruskysymysten esittämistä siitä, millaisessa yhteiskunnassa haluamme elää tulevaisuudessa ja millaisella talouden visiolla haluamme ylläpitää ilmastoneutraalia yhteiskuntaa. ”Jos tavoitteena on muuttaa taustalla olevaa järjestelmää, ei ilmastoa, voi olla tarpeen tehdä muutakin kuin valistaa nuoria ilmastonmuutoksesta ja kannustaa nuorisoaktivismiin. Sen sijaan voi olla korkea aika ottaa huomioon nuorten vastalauseiden monet kasvot, muodot, tilat ja ilmaukset.” (6) Siksi myös tehokkaaseen ilmastopolitiikkaan läheisesti liittyvissä monialaisissa kysymyksissä, kuten rahapolitiikassa, olisi helpotettava nuorten osallistamista. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Jotta osallistaminen olisi mielekästä, nuorten olisi osallistuttava koko institutionaaliseen prosessiin: aloitteiden ja poliittisten prosessien valmisteluvaiheisiin, täytäntöönpanoon, seurantaan ja arviointiin. Monet konsultointikanavat luovat jo toimintakehyksen ja johtavat valtasuhteiden epätasapainoon. On tärkeää, että nuorilla on omistajuus omaan osallistamiseensa ja että he pystyvät luomaan asialistan yhdessä institutionaalisten sidosryhmien kanssa. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Lähtökohtaisesti olisi hyödyllistä kartoittaa nuorten osallistumisen esteet, jotka voivat olla oikeudellisia tai hallinnollisia tai johtua siitä, että nuoret eivät ole tietoisia tai saa tietoa osallistumis- ja edustusmekanismeista. Nuorten osallistumista haittaaviin sosiaalisiin, taloudellisiin ja kulttuurisiin esteisiin olisi myös puututtava. Esimerkiksi vertaisryhmissä tai perheen parissa käytyjen epävirallisten sosiaalisten ja kulttuuristen keskustelujen ja tiedonvaihdon merkitystä ei pidä aliarvioida. Osallistumismahdollisuuksien tulisi olla selvästi tarkoitettu kaikille. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | On itsestään selvää, että tarvitaan resursseja tarpeellisien tietojen ja taitojen kehittämiseen ja yhtäläisten ja mielekkäiden osallistumismahdollisuuksien varmistamiseen sekä nuorten osallistumis- ja edustusmekanismeihin osallistuvia nuoria varten. Hallitusten ja asiaankuuluvien instituutioiden olisi tarjottava nuorisojärjestöille riittävät rakenteelliset, luotettavat ja pysyvät resurssit ja tarvittava poliittinen tuki nuorten osallistumis- ja edustusmekanismien käyttämiseen. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Nuorten ilmastoliikkeellä ja sen aktivisteilla on oikeus saada äänensä kuuluviin heidän elämäänsä vaikuttavissa päätöksentekoprosesseissa. Tämä on myös selkeä osa ilmasto-oikeudenmukaisuuteen liittyvää sukupolvien välistä ulottuvuutta. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | EU:n on jatkossakin oltava suunnannäyttäjä sidosryhmien innovatiivisessa osallistamisessa. Kansalaisyhteiskunnan institutionaalisena edustajana ETSK on luonnollinen kanava ja kumppani toteuttamaan rakenteellista osallistamista. |
| --- | --- |

5.6

Konkreettinen ehdotus

| 5.7 | Euroopan tasolla ETSK on toistuvasti todennut (7), että kansalaisyhteiskunnan järjestelmällinen osallistuminen on välttämätöntä, ja olisikin tarpeen määritellä selkeästi kansalaisyhteiskunnan rooli ilmastoneutraaliuteen tähtäävien politiikkojen ja strategioiden kehittämisessä, täytäntöönpanossa ja seurannassa. EU:lla on tällä hetkellä mahdollisuus luoda osallistamismekanismeja eurooppalaisen ilmastosopimuksen avulla. Ilmastoa ja kestävää kehitystä koskevan nuorten osallistamismekanismin olisi oltava olennainen osa tätä sopimusta, jota nuorisojärjestöt edistävät. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | EU:n päätöksentekijöiden olisi luotava paikka säännölliselle ja merkitykselliselle vuoropuhelulle nuorten kanssa ilmastoa ja kestävää kehitystä koskevista ehdotuksista ja strategioista. Euroopan komission ensimmäisen varapuheenjohtajan tukemia ilmastoa ja kestävää kehitystä käsitteleviä nuorten pyöreän pöydän keskusteluja olisi järjestettävä Brysselissä kahdesti vuodessa. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | Näitä ilmastoa ja kestävää kehitystä koskevia nuorten pyöreän pöydän keskusteluja isännöisi ETSK yhteistyössä Euroopan komission ja Euroopan parlamentin kanssa. |
| --- | --- |

5.9

| 5.10 | Nuorten panokset pyöreän pöydän keskusteluihin olisi koottava yhteen ja lähetettävä virallisesti Euroopan parlamentille ja komissiolle, ja molemmat toimielimet antaisivat kirjallisen vastauksen, jossa hahmoteltaisiin, mitkä ehdotukset voidaan toteuttaa ja mitä ei voi ja miksi. Pyöreän pöydän keskusteluista ei saa tulla vain keskustelufoorumeja, vaan niille on oltava ominaista merkityksellinen osallistaminen ja päättäjiltä saatavat vastaukset. |
| --- | --- |

5.10

| 5.11 | Euroopan komission ja Euroopan parlamentin lisäksi niihin voitaisiin kutsua myös kulloinenkin puheenjohtajavaltio. Näin varmistetaan, että nuoret voivat käydä vuoropuhelua EU:n neuvoston kanssa. Pyöreän pöydän keskustelut voitaisiin ajoittaa puheenjohtajavaltion vaihtumiseen, jotta nuoret voisivat todella vaikuttaa puheenjohtajan ohjelmaan. |
| --- | --- |

5.11

| 5.12 | Viestintäkanavan luomiseksi olisi syytä luoda ilmastoa ja kestävää kehitystä koskevan nuorisovuoropuhelun postituslista, jota hallinnoisivat ilmastoa ja kestävää kehitystä koskevien nuorten pyöreän pöydän keskustelujen koordinaattorit YK:n nuorisoverkoston esimerkin pohjalta. Postituslista olisi avoin kaikille nuorille ilmastoalan sidosryhmille ja helpottaisi viestintää ja tiedonvaihtoa ryhmän ja toimielinten välillä. |
| --- | --- |

5.12

| 5.13 | EU:n päättäjien olisi varmistettava, että nuorisojärjestöt osallistuvat laadukkaasti niiden eri mekanismien kehittämiseen, täytäntöönpanoon ja seurantaan, joilla nuoret voivat järjestelmällisesti osallistua ilmastoa ja kestävää kehitystä koskevaan EU:n päätöksentekoprosessiin. Näin autetaan edistämään osallistamista, joka tukee nuorten luovuutta ja ideoita, ja samalla varmistetaan, että nämä ideat muunnetaan toimiksi. |
| --- | --- |

5.13

6.   Vision käytännön toteuttaminen kaikissa EU:n toimielimissä

EU:n toimielimet

| 6.1 | Kymmenet nuorisoedustajat eri puolilta maailmaa osallistuvat vuotuisiin ilmastokonferensseihin, joissa esitetään suosituksia, annetaan edustajille kehotuksia, seurataan kehitystä, järjestetään oheistapahtumia ja osallistutaan niihin sekä rakennetaan verkostoja. Nuorten edustajan lisääminen EU:n UNFCCC:n ilmastovaltuuskuntaan osoittaisi, että EU:n toimielimet suhtautuvat vakavasti nuorten merkitykselliseen osallistamiseen. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Århusin yleissopimus, jonka osapuolena Euroopan unioni on, olisi pantava täysimääräisesti täytäntöön ja annettava sen mukaisesti nuorille ja nuorisojärjestöille mahdollisuuksia sekä tuettava heidän mahdollisuuttaan saattaa asioita Euroopan unionin tuomioistuimen käsiteltäväksi, jotta voidaan turvata oikeus saada ympäristötietoa viranomaisilta tai oikeus osallistua ympäristöalan päätöksentekoon (8). |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Nuorten ja nuorisojärjestöjen olisi osallistuttava EU:n jatkuviin covid-19-kriisin vastatoimiin ja työhön, jolla pyritään toteuttamaan perustavanlaatuinen muutos yhteiskunnallisissa, taloudellisissa ja poliittisissa järjestelmissä, niin että kestävän kehityksen periaatteet nostetaan etusijalle. On varmistettava, että nämä periaatteet ovat keskeisellä sijalla huhtikuussa 2020 ilmoitetun yli 500 miljardin euron tukipaketin käyttämisessä. Tämä on kerran sukupolvessa tarjoutuva tilaisuus korjata systeemistä eriarvoisuutta ja siirtyä pois kestämättömistä käytännöistä. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | On tärkeää, että nuorisojärjestöt voivat toteuttaa valmiuksien kehittämistoimia, jotka auttavat niitä luovimaan sääntely- ja hallintoympäristöissä. Valmiuksien kehittäminen, poliittinen ja taloudellinen tuki sekä verkostoitumisen ja yhteyksien helpottaminen lisäävät nuorten vaikutusmahdollisuuksia ja helpottavat nuorten osallistumista päätöksentekoprosesseihin. |
| --- | --- |

6.4

ETSK

| 6.5 | ETSK:n olisi näytettävä esimerkkiä sisällyttämällä EU:n nuorten edustaja UNFCCC:n COP-valtuuskuntaansa, jolla on tarkkailijan asema EU:n valtuuskunnassa. Tämä nuorten edustaja olisi mukana ETSK:n kahdenvälisissä kokouksissa ja oheistapahtumissa. Edustaja voisi tiedottaa prosessista ja tuloksista nuorisojärjestöille ja -verkostoille, kuten ilmastoa ja kestävää kehitystä käsittelevän nuorten pyöreän pöydän keskustelujen verkostolle. Edustaja saisi sihteeristön tukea, jota ETSK tarjoaa tällaisiin tilaisuuksiin. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | ETSK voisi sitoutua ottamaan nuorten edustajan mukaan aina laadittaessa ilmastoon ja kestävään kehitykseen liittyviä ETSK:n lausuntoja. Tämä henkilö kertoisi esittelijälle nuorten näkemyksistä, ja häntä pyydettäisiin tarvittaessa esittämään näkemyksensä kuulemistilaisuudessa, valmisteluryhmän kokouksessa tai jaostokokouksessa. ETSK:n esittelijä voisi valita nuorten edustajan nuorten ilmastoa ja kestävää kehitystä koskevan vuoropuhelun koordinaattorien suosituksen perusteella. Rooli voisi olla epävirallinen varjoesittelijätyyppinen järjestely. |
| --- | --- |

6.6

| 6.7 | ETSK on jo alkanut tarjota nuorten edustajille tilaisuuksia puhua säännöllisesti ilmastoon ja kestävään kehitykseen keskittyvissä julkisissa tapahtumissa. Seuraavalla toimikaudella tämä käytäntö olisi laajennettava kaikkiin julkisiin tapahtumiin, jotka koskevat tulevaisuuteen suuntautuvia kysymyksiä ja jotka hyötyisivät nuorten panoksesta. |
| --- | --- |

6.7

| 6.8 | ETSK:n ja Euroopan parlamentin yhdessä järjestämästä Euroopan nuorten ilmastohuippukokouksesta voisi tulla vuosittainen nuorisotapahtuma. Tapahtuma voisi auttaa parantamaan nuorten edunvalvontaa, edistämään nuorten valmiuksien kehittämistä ja voimaannuttamista sekä luomaan yhteyksiä EU:n toimielinten välille, mikä olisi ratkaisevan tärkeää nuorten merkityksellisen, järjestelmällisen ja kestävän EU:n päätöksentekoprosessiin osallistumisen kannalta. |
| --- | --- |

6.8

| 6.9 | ETSK pyytää, että myös Euroopan parlamentti käynnistää virallisen kuulemisprosessin nuorten edustajien kanssa laatiessaan kantojaan ilmastoa ja kestävää kehitystä käsitteleviin politiikkaehdotuksiin. |
| --- | --- |

6.9

| 6.10 | ETSK voisi varmistaa tulevaisuusulottuvuuden jäsenistössään takaamalla nuorisojärjestöjen riittävän edustuksen ETSK:ssa sekä vaihtamalla kokemuksia ja tietoa jäsenorganisaatioidensa nuoriso-osastojen kanssa. Monissa ETSK:n jäsenorganisaatioissa on nuoriso-osastoja, ja yhä useampia jäseniä olisikin kannustettava aktiivisesti tekemään yhteistyötä organisaatioidensa näihin osastoihin kuuluvien, mahdollisten tulevien komitean jäsenien kanssa. ETSK jatkaa nuorten osallistumisen varmistamista ”Sinun Eurooppasi, sinun mielipiteesi” -tapahtumallaan, ja vaikka se jouduttiin tänä vuonna siirtämään covid-19-kriisin takia, se jatkuu taas ensi vuonna, jolloin käsitellään ilmastoa ja kestävää kehitystä. |
| --- | --- |

6.10

7.   Myönteinen visio tulevaisuudesta

| 7.1 | Ilmastokriisin pahimmat seuraukset näkyvät useimmille eurooppalaisille vasta useiden vuosien päästä. Covid-19-pandemia antaa käytännön esimerkin siitä, mitä voi tapahtua, kun tutkijoita ja asiantuntijoita ei kuunnella. Se on myös osoittanut, että luotettaviin tutkimustuloksiin perustuva politiikka voi olla tehokasta kriisistä selviämiseksi. Tätä opetusta on sovellettava ilmastokriisiin: meillä on vielä aikaa estää osa pahimmista seurauksista ja valmistautua muihin. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Pandemian taloudellisista vaikutuksista toipumisen suunnittelussa ja täytäntöönpanossa on pidettävä ilmastotoimet ja kestävän kehityksen sitoumukset politiikan kärjessä. YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelma ja Pariisin sopimus muodostavat kansainvälisen monenvälisyyden selkärangan näissä kysymyksissä, ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa on vahvistettava, jotta saadaan aikaan kestävä ja hiilineutraali tulevaisuuden yhteiskunta, joka kunnioittaa sukupolvien välisiä sitoumuksia. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Nuorten liikehdintä on osoittautunut erittäin mukautuvaksi pandemiarajoitusten aikana. Heidän viestiään on levitetty verkossa tapahtuvalla mobilisoinnilla ja kaikenlaisilla innovatiivisilla viestintäkeinoilla aina poliittisista pyynnöistä huumoriin. Tämä innovatiivinen ja kunnianhimoinen lähestymistapa tulevaisuuden tarpeiden suunnitteluun on tunnustettava ja otettava käyttöön. |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | Covid-19-pandemian muutoin hirvittävien vaikutusten aikana on pilkahtanut myönteinen näkemys tulevaisuudesta. Pienipalkkaisimmat on tunnustettu välttämättömiksi taloudellemme. Työvoima on joustavampaa kuin ymmärsimmekään. Lähentyminen perheen ja lähiyhteisömme kanssa on ollut erittäin palkitsevaa ja arvokasta. Luonnossa olemisen terveys- ja hyvinvointihyötyjen arvostaminen on korostunut. Meillä on nyt tilaisuus varmistaa, että otamme huomioon saadut myönteiset kokemukset ja sovellamme niitä uuden normaalin olennaisina osina. |
| --- | --- |

7.4

Bryssel 18. syyskuuta 2020.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  YK:n asettamat kestävän kehityksen tavoitteet

1

(2)  Euroopan komissio: Euroopan h-hetki: korjaamalla ja kehittämällä parempaa seuraavalle sukupolvelle COM(2020) 456 final ja liiteasiakirja EU:n talousarvio Euroopan elpymissuunnitelman moottorina.

2

(3)  https://news.un.org/en/story/2020/04/1061772

3

(4)  Lähde: Fridays for future: strike statistics

4

(5)  Lähde: YK:n Youth Climate Council

5

(6)  Lähde: Ecology and Society: Exploring youth activism on climate change: dutiful, disruptive, and dangerous dissent

6

(7)  Viite: ETSK:n lausunto aiheesta ”Valtiosta riippumattomien toimijoiden ilmastotoimien edistäminen” (EUVL C 227, 28.6.2018, s. 35) ja ETSK:n lausunto eurooppalaisesta ilmastosopimuksesta (EUVL C 364, 28.10.2020, s. 67)).

7

(8)  ETSK:n lausunto muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeudesta kansallisella tasolla EU:n ympäristölainsäädännön täytäntöönpanotoimenpiteiden yhteydessä (EUVL C 129, 11.4.2018, s. 65).

8

---

| 11.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 429/51 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 429/51

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Kohti kestävää kulutusta koskevaa EU:n strategiaa”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2020/C 429/08)

| Esittelijä: | Peter SCHMIDT |
| --- | --- |

Esittelijä:

Peter SCHMIDT

| Komitean täysistunnon päätös | 20.2.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” |
| Hyväksyminen jaostossa | 8.7.2020 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 18.9.2020 |
| Täysistunnon nro | 554 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 212/2/5 |

Komitean täysistunnon päätös

20.2.2020

Oikeusperusta

työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö”

Hyväksyminen jaostossa

8.7.2020

Hyväksyminen täysistunnossa

18.9.2020

Täysistunnon nro

554

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

212/2/5

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Covid-19-pandemia on paljastanut toimitusketjujen haurauden. Talouden jälleenrakentaminen kriisin jälkeen on tilaisuus pohtia yhteiskuntaamme uudelleen ja kehittää uusi hyvinvoinnin malli. Prioriteettien siirtäminen kestäväpohjaisempiin tuotanto-, jakelu- ja kulutusmuotoihin ja kaikkien toimitusketjujen toimijoiden selviytymiskyvyn parantaminen kriisitilanteiden varalta ei enää ole vain mahdollisuus vaan välttämättömyys. Ruokamme tuottavien viljelijöiden tai vaatteemme valmistavien työntekijöiden selviytymiskyky on aivan yhtä tärkeää kuin eurooppalaisten tuontiyritysten, valmistajien, tukkukauppiaiden, pk-yritysten ja vähittäiskauppaketjujen selviytymiskyky. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK kehottaa laatimaan kattavan kestävää kulutusta koskevan EU:n strategian. Kestäväpohjaisimman valinnan tulisi olla kansalaisten kannalta helpoin valinta. Tämä edellyttää systeemistä muutosta tuotanto- ja kulutustapoihimme. Erityisesti tuottajien vastuu (1) kestämättömän kulutuksen torjunnassa on tunnustettava paremmin. Koska markkinoiden tulokset eivät automaattisesti ole kestäväpohjaisia, tarvitaan strategia sääntelykehyksen ja strategisen suunnan luomiseksi sekä yksityissektorille (myös kiertotalouden ja kestävien liiketoimintamallien avulla) että viranomaisille (esimerkiksi julkisten hankintojen avulla). |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Strategiaan on sisällytettävä sosiaalinen ulottuvuus yhdessä taloudellisten ja ympäristöön liittyvien ulottuvuuksien kanssa, jotta voidaan varmistaa kestävää kehitystä edistävän politiikan kipeästi kaivattu johdonmukaisuus. EU on liian pitkään keskittynyt markkinalähtöisiin ratkaisuihin ja laiminlyönyt kansalaisten ja työntekijöiden näkökulman. Kestävyyskriteereinä olisi otettava huomioon työolojen ja -ehtojen parantaminen, vähimmäispalkat, sosiaaliturva, investoinnit julkisiin palveluihin, osallistava hallinto, oikeudenmukainen verotus jne. Näin edistettäisiin tuotanto- ja kulutusjärjestelmiemme oikeudenmukaisuutta ja kestävyyttä pitkäjänteisesti. Samalla edistettäisiin myös YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelman täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Kestävää kulutusta koskevassa EU:n strategiassa olisi kiinnitettävä erityistä huomiota vaikutuksiin, jotka kohdistuvat haavoittuvassa asemassa oleviin väestöryhmiin ja pienituloisiin kotitalouksiin, joihin nykyinen kriisi erityisesti on vaikuttanut ja joihin se vaikuttaa jatkossakin. Samalla on tarkasteltava vaikutuksia toimitusketjujen haavoittuviin toimijoihin, kuten maataloustuottajiin ja työntekijöihin. Kestäväpohjaisten tuotteiden ja palvelujen olisi oltava kaikkien saatavilla kohtuuhintaan. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä kaikkia asiaankuuluvia poliittisia välineitä (kuten julkisia hankintoja, merkintöjä, verotusta jne.) olisi koordinoitava paremmin ja suunnattava kohti tätä visiota. Tarvitaan yhdenmukaisempaa toimintamallia, jotta päästään eroon nykyisestä EU:n toimintapolitiikkojen hajanaisuudesta ja siiloajattelusta. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Covid-19-pandemian jälkeisen elpymisen yhteydessä ETSK kehottaa komissiota, parlamenttia ja jäsenvaltioita tekemään tiivistä yhteistyötä ETSK:n kanssa sellaisen yhdennetyistä toimintapolitiikoista koostuvan merkittävän ja koordinoidun ohjelman kehittämiseksi, jolla autetaan Eurooppaa parempaan jälleenrakentamiseen ja luodaan edellytykset kattavalle kestävää kulutusta koskevalle EU:n strategialle. ETSK suosittelee panemaan täytäntöön seuraavat erityistoimet:






  — | Otetaan käyttöön kestävyyttä edistäviä tuotenormeja ja -kieltoja, jotta edistetään tuotteiden pitkäikäisyyttä ja kestävyyttä. |
| --- | --- | --- |

1.6

—

Otetaan käyttöön kestävyyttä edistäviä tuotenormeja ja -kieltoja, jotta edistetään tuotteiden pitkäikäisyyttä ja kestävyyttä.

| — | Kielletään hyvän kauppatavan vastaiset käytännöt. |
| --- | --- |

—

Kielletään hyvän kauppatavan vastaiset käytännöt.

| — | Parannetaan kilpailusääntöjä, jotka koskevat toimitusketjujen kestäväpohjaisuutta edistäviä kollektiivisia aloitteita. |
| --- | --- |

—

Parannetaan kilpailusääntöjä, jotka koskevat toimitusketjujen kestäväpohjaisuutta edistäviä kollektiivisia aloitteita.

| — | Tehdään kauppasopimusten sosiaali- ja ympäristölausekkeista täytäntöönpanokelpoisia. |
| --- | --- |

—

Tehdään kauppasopimusten sosiaali- ja ympäristölausekkeista täytäntöönpanokelpoisia.

| — | Parannetaan yritysten vastuuvelvollisuutta ja lisätään yritysten tietoisuutta sosiaalisista ja ympäristöön liittyvistä (esim. EMAS) näkökohdista. |
| --- | --- |

—

Parannetaan yritysten vastuuvelvollisuutta ja lisätään yritysten tietoisuutta sosiaalisista ja ympäristöön liittyvistä (esim. EMAS) näkökohdista.

| — | Siirretään verorasitusta työn verotuksesta resurssien käyttöön. |
| --- | --- |

—

Siirretään verorasitusta työn verotuksesta resurssien käyttöön.

| — | Edistetään pakollisin vähimmäiskriteerein säänneltyjä oikeudenmukaisia ja vihreitä julkisia hankintoja. |
| --- | --- |

—

Edistetään pakollisin vähimmäiskriteerein säänneltyjä oikeudenmukaisia ja vihreitä julkisia hankintoja.

| — | Parannetaan avoimuutta ottamalla käyttöön velvoittavat merkintäsäännöt, jotka kattavat alkuperän, kestävyyden ja sosiaalisen ulottuvuuden. |
| --- | --- |

—

Parannetaan avoimuutta ottamalla käyttöön velvoittavat merkintäsäännöt, jotka kattavat alkuperän, kestävyyden ja sosiaalisen ulottuvuuden.

| — | Kannustetaan alhaalta ylöspäin suuntautuvia aloitteita ja pilottitoimia. |
| --- | --- |

—

Kannustetaan alhaalta ylöspäin suuntautuvia aloitteita ja pilottitoimia.

| — | Tarkastellaan mainontaa ja markkinointia. |
| --- | --- |

—

Tarkastellaan mainontaa ja markkinointia.

| — | Edistetään kestävää kulutusta koskevaa koulutusta. |
| --- | --- |

—

Edistetään kestävää kulutusta koskevaa koulutusta.

2.   Yleistä

| 2.1 | Covid-19-pandemia on paljastanut toimitusketjujen haurauden ja tarpeen saada pikaisesti aikaan systeeminen muutos. Riittämättömät investoinnit terveydenhuolto- ja hoiva-aloihin sekä liiallinen riippuvuus maailmanlaajuisista toimitusketjuista ja taloudellisista järjestelmistä, jotka perustuvat maapallon kestävyyden rajojen kanssa yhteensopimattomiin lineaarisiin tuotanto- ja kulutusprosesseihin, ovat horjuttaneet hallitusten valmiuksia ryhtyä nopeasti ja päättäväisesti toimiin kansanterveyden suojelemiseksi. Prioriteettien siirtäminen kestäväpohjaisempiin tuotanto-, jakelu- ja kulutusmuotoihin ja kaikkien toimitusketjujen toimijoiden selviytymiskyvyn parantaminen kriisitilanteiden varalta ei enää ole vain mahdollisuus vaan välttämättömyys (2). Pandemia on tuonut sosiaalisen suojelun, julkiset palvelut, matalan osaamistason työntekijät, työterveyden ja -turvallisuuden sekä työolot ja -ehdot tiedotusvälineiden ja poliittisen keskustelun keskiöön. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EU on täysin sitoutunut YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelmaan ja sen 17:ään kestävän kehityksen tavoitteeseen. Kestävää kulutusta ja tuotantoa koskevan kestävän kehityksen tavoitteen 12 täytäntöönpano on Euroopassa kuitenkin edelleen haaste (3), vaikka sen merkitys koko Agenda 2030 -toimintaohjelman toteuttamisessa on ratkaiseva. Tosiasiassa suurin osa ihmisistä kuluttaa tavoilla, jotka eivät ole kestäviä – kulutus on suurta ja nopeaa ja noudattaa lineaarista kehityspolkua ja tuhlaus on huomattavaa (ota, valmista, hävitä). Kansalaisiin on myös pääsääntöisesti suhtauduttu yksittäisinä kuluttajina, mikä on sysännyt yksilöille vastuun omista valinnoistaan ilman, että heille on tarjottu helposti saatavilla olevia ja kohtuuhintaisia vaihtoehtoja. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | ETSK on aiemmin kehottanut EU:ta esittämään ihmisten ja maapallon hyvinvointia koskevan uuden vision, joka perustuu ympäristön kestävyyteen, oikeuteen ihmisarvoiseen elämään ja sosiaalisten arvojen suojeluun (4). EU:n systeeminen lähestymistapa kestävään kulutukseen on yksi keskeisistä elementeistä ETSK:n strategisessa näkemyksessä, jonka mukaan kestävässä ja hyvinvoivassa taloudessa ei jätetä ketään jälkeen. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Poliittinen dynamiikka tarjoaa EU:lle hyvät edellytykset edetä päättäväisesti kohti tätä visiota. Euroopan vihreän – ja sosiaalisen – kehityksen ohjelmaan sisältyy valtavat mahdollisuudet rakentaa taloutta kestävämmin covid-19-kriisin jälkeen, luoda uusi hyvinvointimalli ja varmistaa oikeudenmukainen siirtymä (5). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Uuteen kiertotaloutta koskevaan toimintasuunnitelmaan sisältyy erityistoimi, jolla lisätään kuluttajien mahdollisuuksia vihreään siirtymään, sekä useita aloitteita, joilla voidaan korostaa sääntelyviranomaisten ja yritysten vastuuta. Uudessa kiertotaloutta koskevassa toimintasuunnitelmassa olisi laajennettava vuoden 2018 Kuluttajat vahvempaan asemaan -toimenpidepaketin soveltamisalaa, joka keskittyi pääasiassa suojeluun ja täytäntöönpanoon eikä niinkään vaikutusvallan lisäämiseen. Pellolta pöytään -strategian ja biodiversiteettistrategian täytäntöönpano on myös kaksin verroin tärkeämpää, koska covid-19 kriisin vuoksi on entistä välttämättömämpää parantaa EU:n ja maailmanlaajuisten elintarvikejärjestelmien häiriönsietokykyä ja kestävyyttä. Tulevaa kahdeksatta ympäristöalan toimintaohjelmaa olisi hyödynnettävä mahdollisuutena edistää päättäväisemmin kestävää kulutusta. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Käsillä olevalla lausunnolla on määrä edistää covid-19:n jälkeistä elpymistä koskevaa pohdintaa antamalla konkreettisia suosituksia kokonaisvaltaisesta EU:n kestävää kulutusta koskevasta strategiasta osana Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa ja täydentäen uutta kiertotaloutta koskevaa toimintasuunnitelmaa. |
| --- | --- |

2.6

3.   Haasteet – nykytilanteen arviointi

| 3.1 | Eurooppa ylittää edelleen pitkälti maapallon kestävyyden rajat. Tähän päätelmään on tultu eri tutkimuksissa, joissa on erilaisin menetelmin selvitetty kulutustottumuksia EU:ssa (6). Näitä tutkimuksia ovat esimerkiksi Euroopan ympäristökeskuksen (EEA) ja Sveitsin ympäristöviraston (FOEN) hiljattain laatimat raportit (7). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Tuotteiden ja palvelujen käyttö aiheuttaa suoraan ja välillisesti painetta, joka ilmenee esimerkiksi maankäytön muutoksina sekä myrkyllisten kemikaalien päästöinä ja pääsynä ympäristöön, mistä on seurauksena erilaisia ympäristövaikutuksia, kuten ilmastonmuutos, makean veden väheneminen ja saastuminen sekä biologisen monimuotoisuuden häviäminen. Tämä ”ekologinen jalanjälki” on Euroopassa suuri: itse asiassa yksi maailman suurimmista. Tutkimustieto viittaa siihen, että tarvitsisimme lähes kolme maapalloa ylläpitämään maailmantaloutta, jos kaikki maailman asukkaat kuluttaisivat yhtä paljon kuin keskivertoeurooppalainen (8), (9). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Korkean kulutustasonsa säilyttämiseksi Eurooppa on riippuvainen muualta saatavista resursseista. Näin ollen Eurooppa siirtää keskeisiin ympäristökysymyksiin liittyviä paineitaan yhä enemmän muualle maailmaan (10). Kokonaisuutena tämä malli ei sovi yhteen turvallisen ja kestäväpohjaisen tulevaisuuden kanssa (11). |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EU:n ympäristöjalanjäljen vientiä kaupan kautta ei voida pitää kestävänä, mutta on myös tunnustettava, että EU:n kanssa käytävällä kaupalla on tärkeä rooli monien maiden, erityisesti vähiten kehittyneiden maiden, sosioekonomisessa kehityksessä. Itse asiassa EU edistää aktiivisesti kauppaa välineenä, jolla vahvistetaan kestävyyttä maailmanlaajuisesti ja kauppakumppanimaissa. Oikeudenmukaisuuden, kiertotalouden ja kestävämmän kulutuksen periaatteet on siksi sovitettava huolellisesti yhteen kaupan kanssa, jotta luodaan mahdollisuuksia sekä EU:lle että sen kauppakumppaneille (12). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Nykyiset eurooppalaiset kulutusmallit herättävät myös kysymyksiä sosiaalisesta oikeudenmukaisuudesta. Joillakin Euroopan alueilla on maailman korkein materiaalijalanjälki (13), mutta toisilla Euroopan alueilla ei ole varaa yleisesti hyväksyttävänä pidettyyn elintasoon. Aineellinen puute on hyvin eritasoista eri puolilla EU:ta, samoin taloudellisen kuormituksen taso (14). Kulutus liittyy siten läheisesti poliittisiin toimintaohjelmiin, jotka koskevat esimerkiksi ravitsemusta, köyhyyttä ja eriarvoisuutta (15). Kestävämpi kulutus Euroopassa kokonaisuudessaan voi lisätä resurssien käyttöä joillakin alueilla ja vähentää sitä toisilla, mikä tasapainottaa yleisesti resurssien saatavuutta ja vahvistaa resursseihin liittyvää oikeudenmukaisuutta (16). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Kestämättömän kulutuksen taustalla on monen eri tekijän välinen monimutkainen vuorovaikutus. Vallitseva liiketoimintamalli on lineaarinen, ja useimpien yritysten kasvu perustuu edelleen siihen, että yhä useampi ostaa yhä enemmän. Monien kulutustavaroiden todellinen elinkaari lyhenee (17), mutta niiden korjaaminen on yhä vaikeampaa (usein tarkoituksella) (18). Muilla kuin lineaarisen ”ota, valmista, hävitä” -talousmallin menetelmillä voidaan vähentää materiaalin kokonaiskulutusta, mutta niitä hyödynnetään vähän, eivätkä ne usein pysty kilpailemaan lineaaristen ratkaisujen kanssa nykyisissä olosuhteissa. Tällaisia ovat esimerkiksi materiaalien kiertoon, huoltamiseen tai jakamiseen perustuvat mallit (19). Itse asiassa sekundaarituotteita (uudelleenkäytettyjä, uudelleenvalmistettuja, kierrätettyjä) myydään usein (uusien) primaarituotteiden lisäksi, joten ympäristövaikutuksia aiheutuu sekä primaarituotannosta että sekundaarituotannosta (20). Kiertotalouden edistäminen ilman laajempia systeemisiä tuotannon (erityisesti tuotesuunnittelun), kulutuksen ja jätteen syntymisen ehkäisyn muutoksia olisi siksi vain osaratkaisu. Kuluttajien tulisi voida hyötyä todellisesta ”oikeudesta korjaukseen”. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Hinta on yksi tärkeimmistä kysynnän määrittäjistä ja kimmokkeista (21), ja niin kauan kuin tuotteiden ja palvelujen hinta ei vastaa täsmällisemmin niiden todellisia kustannuksia, kokonaissiirtymä kestävään kulutukseen ei ole mahdollinen. Tuotannon ja kulutuksen ympäristöön liittyvien ja sosiaalisten ulkoisvaikutusten kustannuksista vastaavat nykyisin yleensä veronmaksajat ja tulevat sukupolvet, eivät kyseisiä tuotteita ja palveluja markkinoivat yritykset. Tuotteet ja palvelut, jotka ovat vaihtoehtoisia ratkaisuja ja joiden vaikutukset ovat vähäisempiä, ovat edelleen usein kalliimpia ja vaikeammin saatavilla, vaikka kestävämpien kulutusvaihtoehtojen, kuten luonnonmukaisten ja reilun kaupan tuotteiden, on todettu vähentävän negatiivisia ulkoisvaikutuksia (22). |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Ekonomisti A.C. Pigoun luotua termin ”ulkoiskustannukset” (externality costs) on alettu kiinnittää entistä enemmän huomiota todellisten kustannusten laskentamenetelmiin, ja aihetta tutkitaan yhä enemmän (23). Euroopan komissio julkaisi vuonna 2008 strategian ulkoisten kustannusten sisällyttämiseksi hintoihin (24), ja sen mukaan verotus, tullimaksut (tai käyttäjämaksut) ja tietyissä tapauksissa päästökauppa ovat tärkeimpiä taloudellisia välineitä ulkoisten kustannusten sisällyttämisessä hintoihin. Pitkän aikavälin suuntaus Euroopassa on kuitenkin ollut se, että ”ympäristöveroista” saatavien tulojen osuus kokonaisverotuloista pienenee (25). |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Haasteena on tällä hetkellä myös vallitseva kilpailulainsäädännön tulkinta, jossa kuluttajien hyvinvointi ymmärretään erittäin suppeasti ja kuluttajille edulliset hyllyhinnat asetetaan etusijalle tuotteiden kestäväpohjaisuuteen ja tuotantotapaan nähden. Alankomaiden kilpailuviranomainen (ACM) päätti vuonna 2013 energiasopimusta koskevassa asiassa, että monen sidosryhmän – työnantajien, ammattiliittojen, ympäristöjärjestöjen ja muiden sidosryhmien – välinen kestävään kasvuun tähtäävä energiasopimus, jolla oli määrä edistää uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käyttöä ja työpaikkojen luomista, ei vastannut kilpailulainsäädännön vaatimuksia. Vuonna 2014 ACM päätti asiassa Chicken of Tomorrow, että monen sidosryhmän välinen sopimus kanojen hyvinvoinnin parantamiseksi vähentämällä antibioottien käyttöä, lisäämällä liikkumistilaa ja toteuttamalla muita ympäristötoimia, rajoitti kilpailua. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Komission suuntaviivoissa todetaan 101 artiklan 3 kohdan osalta, että 101 artiklan tavoitteena on suojella markkinoilla esiintyvää kilpailua ”keinona parantaa kuluttajien hyvinvointia ja varmistaa voimavarojen tehokas kohdentaminen”. Millään tavoin ei kuitenkaan viitata siihen, voidaanko muut kuin taloudelliset näkökohdat ottaa huomioon tai miten ne otetaan huomioon. Monet toimijat haluaisivat laajentaa kestävyyshankkeitaan, mutta investoinnit ovat liian suuria, jotta ne voisivat suoriutua niistä yksin. Kilpailulainsäädäntöä koskevissa suuntaviivoissa olisi tuotava toimijoiden kannalta selkeämmin esiin, miten kestävyysyhteistyötä voidaan toteuttaa. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Fairtrade Foundation -säätiön tuore tutkimus osoittaa, että epäselvä oikeudellinen toimintaympäristö rajoittaa mahdollista yhteistyötä alhaisten tuottajahintojen nostamiseksi ja estää näin etenemistä kohti yhteistyötä, jotta voitaisiin varmistaa toimeentuloon riittävä palkka ja tulot koko toimitusketjussa. Raportissa todetaan, että asiassa edistymisen nopeuttamiseksi olisi erittäin hyödyllistä, että kilpailuviranomaiset selventäisivät, miten kilpailua edeltävää yhteistyötä alhaisten tuottajahintojen ongelman ratkaisemiseksi on tarkoitus arvioida kilpailulainsäädännön näkökulmasta (26). |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Kestävää kulutusta koskevan johdonmukaisen toimintamallin esteenä on EU:n politiikkojen nykyinen hajanaisuus. Esimerkiksi vuonna 2014 annetun, EU:n julkisia hankintoja koskevan direktiivin (27) täytäntöönpanemiseksi useat komission pääosastot toimittavat erillisiä toimintaohjeita hankintaviranomaisille (ympäristöasioiden pääosaston Ympäristöä säästäviä hankintoja -käsikirja [Buying Green] (28) ja sisämarkkinoiden, teollisuuden, yrittäjyyden ja pk-yritystoiminnan pääosaston Sosiaalinen ostaminen -opas [Buying Social] (29), jota päivitetään parhaillaan), ja komissio on julkaissut erillisen oppaan innovointia edistävistä julkisista hankinnoista (Guidance on Innovation Procurement) (30). Tämä voi olla erittäin hämmentävää eurooppalaisille hankintaviranomaisille, jotka pyrkivät soveltamaan yhdennettyä toimintamallia kestäviin hankintoihin kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti (kestävän kehityksen tavoite 12.3). |
| --- | --- |

3.12

4.   Visio – kohti kokonaisvaltaista EU:n kestävää kulutusta koskevaa strategiaa

| 4.1 | Tuotantoprosessien (esimerkiksi ekosuunnittelun), tuotteiden ja palvelujen kestävyyttä koskevat toimintapolitiikat sekä jätteeksi päätyvien materiaalien käsittely ovat jo pitkään olleet EU:n politiikan kulmakivi, ja käytössä on suhteellisen vakiintunut poliittinen kehys. Tämä toimintamalli ei kuitenkaan enää riitä tarvittavan kattavan muutoksen saavuttamiseen käytettävissä olevassa ajassa – on kiinnitettävä enemmän huomiota kulutuksen rooliin edistettäessä kestävää kehitystä. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Kulutukseen kohdistuvissa EU:n tason toimintapolitiikoissa on tähän mennessä keskitytty kansalaisten rooliin kuluttajina ja tietopohjaisten poliittisten välineiden käyttöön kuluttajien käyttäytymiseen vaikuttamiseksi. Keskeisiä esimerkkejä ovat tuotteiden ympäristömerkinnät, tiedotuskampanjat ja vapaaehtoiset ympäristöä säästävät julkisten hankintojen kriteerit. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Näillä politiikan välineillä on ollut vain rajallinen vaikutus kestämättömään kulutukseen. Itse asiassa ei ole juurikaan näyttöä siitä, että paremmat tiedot tuotteiden ympäristötehokkuudesta, esimerkiksi ympäristömerkit, johtaisivat todellisiin ostokäyttäytymisen muutoksiin puhumattakaan tarvittavasta mittakaavasta. Tämä johtuu erilaisista heijastusvaikutuksista, tiedostamattomista rutiineista ja tavoista (31). Kuluttajien (yhtä lailla kotitalouksien, yksityisen sektorin kuin julkisen sektorinkin) valinnat määräytyvät edelleen suurelta osin hinnan ja mukavuuden perusteella (32). On kuitenkin tärkeää korostaa, ettei vastuu tällaisista valinnoista nykyisessä järjestelmässä ole kuluttajilla vaan tuottajilla (33). Toimitusketjun kapitalistinen logiikka ja valtasuhteiden epätasapaino johtavat ”heikentymiskierteeseen”, jossa hinta menee kestävän kehityksen edelle. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | On myös ongelmallista asettaa kansalaiset vastuuseen kestävämmästä kulutuksesta tilanteessa, jossa useimpien tuotteiden ja palvelujen todelliset kustannukset jäävät piiloon ja markkinoiden ja yhteiskunnan tasolla kannustetaan edelleen lisäämään materiaalin kulutusta. Yksityisen ja julkisen sektorin vastuu kestämättömän kulutuksen torjumisesta on tuotava esiin selkeämmin, ja on otettava käyttöön välineitä, joilla voidaan varmistaa tasapainoisesti ja avoimesti, että terveellisempi, kestäväpohjaisempi ja turvallisempi valinta on kansalaisten kannalta helpompi ja edullisempi. Euroopan komission tulisi edelleen tukea kansalaisyhteiskuntajohtoisia ja kestävää kulutusta edistäviä Euroopan laajuisia kampanjoita, joissa ei keskitytä pelkästään kuluttajien yksittäisiin päätöksiin. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Tähänastinen EU-politiikan lähtökohta perustuu osittain EU:n ja sen jäsenvaltioiden poliittisten vastuiden tasapainoon. Politiikan välineet, joita voidaan käyttää kysynnän sääntelyyn, kuten verot, kuuluvat suurelta osin jäsenvaltioiden toimivaltaan. EU:lla on kuitenkin keskeinen rooli pyrittäessä varmistamaan, että Eurooppa elää maapallon ekologiset rajoitukset huomioon ottaen, ja sillä on useita keinoja torjua kestämätöntä kulutusta. Eräät jäsenvaltiot voisivat myös hyötyä EU:n lisäohjeistuksesta (keinovalikoimasta). |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Yksittäiset toimintamallit, kuten oikeudenmukaisuus tai kiertotalous, ovat tärkeitä mutta eivät riittäviä kestävyyden saavuttamiseksi. Lisäksi vaarana on, että kestämättömään kulutukseen liittyvien mutta toisiinsa sovittamattomien politiikkatoimien kehittäminen saattaa aiheuttaa jatkossa odottamattomia ongelmia. Tarvitaan kokonaisvaltainen ja koordinoitu toimintamalli, jossa otetaan huomioon kysymyksen monitahoisuus ja johon annetaan johdonmukainen panos eri politiikanaloilta – tutkimuksesta, innovoinnista, alakohtaisista politiikoista ja teollisuuspolitiikoista aina koulutukseen, hyvinvointiin, kauppaan ja työllisyyteen (34). EU:n strategialla on ennen kaikkea täydennettävä – ei heikennettävä – mahdollisesti tarvittavia kunnianhimoisia sääntelytoimia. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Kestävää kulutusta koskevan EU:n strategian olisi tarjottava jäsenvaltioille ja yksityissektorille kunnianhimoiset puitteet, joilla voidaan ohjata sekä kotitalouksien että julkisen sektorin kulutusta. Markkinat eivät automaattisesti suuntaudu kestävien tulosten saavuttamiseen. Tarvitaan strategia, jotta voidaan luoda kunnianhimoisia edelläkävijäaloitteita tukeva sääntelykehys ja strateginen suunta niin tuotteiden kuin palveluiden osalta (koska palvelutalous ei välttämättä ole kestäväpohjainen). |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | EU:n strategialla vastattaisiin myös eurooppalaisten kuluttajien EU:lle esittämiin kehotuksiin varmistaa rakennemuutokset ja luoda uusia perusrakenteita, jotta kuluttajat voisivat noudattaa kestäväpohjaisempia elintapoja (35). |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Kulutuksen huomioon ottaminen kattavasti EU:n tasolla voi myös auttaa välttämään tarkistetun tai uuden politiikan heijastusvaikutuksia ja muita odottamattomia seurauksia ja tukea pitkäjänteistä kulttuurimuutosta sen osalta, miten ymmärrämme riittävyyden käsitteen ja kulutuksen roolin Agenda 2030 -toimintaohjelman toteuttamisessa. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Kestävää kulutusta koskevaan EU:n strategiaan olisi sisällyttävä EU:n kulutuksen materiaalijalanjäljen absoluuttista pienentämistä koskevat tavoitteet. EU:n tason tavoitteilla voidaan osoittaa suuntaa, edistää tahtotilaa ja tarjota johdonmukaisuutta muille hallintotasoille sekä yksityisille ja julkisille innovoijille hyvinvointitalouden toteuttamiseksi (36). |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Lisäksi resurssien käytön oikeudenmukaisuus on ratkaisevan tärkeä näkökohta, joka on pitkään jätetty huomiotta EU:n politiikassa (37). Kestävän kulutuksen strategian on oltava ihmiskeskeinen strategia, jonka tavoitteena on tehdä kestävistä kuluttajavalinnoista saatavilla olevia, kohtuuhintaisia ja houkuttelevia kaikille. Strategiassa olisi kiinnitettävä erityistä huomiota haavoittuviin väestöryhmiin ja pienituloisiin kotitalouksiin kohdistuviin vaikutuksiin. Myös paljon kuluttavat yhteiskuntaryhmät olisi otettava asianmukaisesti huomioon. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Työntekijöillä ja maataloustuottajilla on keskeinen rooli kestävän kulutuksen edistämisessä, sillä he ovat sekä kuluttajia ketjun lopussa että tuottajia toimitusketjun alussa. Siksi on olennaisen tärkeää, että kestävän kulutuksen toimintapolitiikkoihin sisältyy arvon tasapainoinen jakautuminen koko arvoketjussa, esimerkkinä toimeentuloon riittävän työntekijöiden palkan ja maataloustuottajien riittävän tulon edistäminen sekä EU:ssa että eteläisellä pallonpuoliskolla sen sijaan, että pyrittäisiin yksinomaan lyhytaikaisiin edullisiin kuluttajahintoihin. Työntekijöillä, ammattiliitoilla, maataloustuottajaryhmillä ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla voi myös olla keskeinen asema seurattaessa kestävyys- ja ihmisoikeusnormien noudattamista globaaleissa arvoketjuissa. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | Vähittäiskaupalla voi olla myös tärkeä merkitys kestävän kulutuksen edistämisessä pyrittäessä motivoimaan kuluttajia kohti terveellisempiä ja kestäväpohjaisempia valintoja. Tällä alalla on erityisesti tähdennettävä kulutusosuuskunnan liiketoimintamallia, koska se on yrittäjyyden muoto, jossa kuluttajat ovat jäseninä liiketoiminnan ja demokraattisen hallintorakenteen ytimessä. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | EU:n strategiaan olisi sisällyttävä aloitteita, joilla varmistetaan avoimet ja luotettavat tietovirrat kestävän kulutuksen tukemiseksi hyödyntäen uusien ja kehitteillä olevien digitaalisten ratkaisujen tarjoamia mahdollisuuksia. Näin voitaisiin myös tukea yrityksiä, jotka ovat valmiita innovoimaan mutta joilla ei tällä hetkellä ole mittareita eikä tietoja päivittäisen kulutuksen ekologisten ja sosiaalisten vaikutusten luotettavaan arvioimiseen. Tämä ongelma on erityisesti pk-yrityksillä, startup-yrityksillä ja osuuskunnilla, jotka ovat keskeisiä innovoijia ja pilottialustoja. EU:lla on myös tärkeä rooli sisämarkkinoilla esitettyjen ympäristöväittämien yhdenmukaistamisessa ja todentamisessa. Tällä hetkellä tällaisten eriasteisesti todennettujen väittämien suuri määrä aiheuttaa hämmennystä ja mahdollisesti heikentää kuluttajien luottamusta niihin. ETSK suhtautuukin myönteisesti komission aikomukseen laatia uuden kiertotaloutta koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanon yhteydessä lainsäädäntöehdotus, jotta varmistettaisiin, että yritykset perustelevat esittämänsä ympäristöväittämät. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | Kestävää kulutusta koskevassa EU:n strategiassa olisi otettava huomioon ja edistettävä synergioita muiden politiikanalojen kanssa. Esimerkiksi 45 prosenttia Euroopan kokonaishiilipäästöistä perustuu tuotteiden valmistus- ja käyttötapoihin sekä elintarvikkeiden tuotantotapoihin (38). Jos elintarvikkeet tuotetaan, jalostetaan ja kulutetaan toisin, elintarvikejärjestelmät voivat edistää ennallistamista ja vahvistaa häiriönsietokykyä. Tämä edellyttää selvästikin lajien kannalta asianmukaista karjan ruokintaa sekä kuluttajien tasapainoista ruokavaliota ja lihansyönnin vähentämistä, mikä on sekä ilmaston että terveyden kannalta myönteistä (39). Kulutus ja kysyntä vaikuttavat ratkaisevasti kykyymme vähentää kasvihuonekaasupäästöjä. Myös biologisen monimuotoisuuden häviämisen ja ekosysteemin heikentymisen torjumisen suurimpana haasteena Euroopassa on elintapa, joka ylittää maapallon kestävyyden rajat (40). ETSK toistaa myös kehotuksensa tunnustaa luonnon oikeudet, jotta varmistetaan niiden samanarvoisuus yksilöiden ja yritysten oikeuksien kanssa (41). |
| --- | --- |

4.15

5.   Visiosta täytäntöönpanoon – EU- ja jäsenvaltiotason toimintamahdollisuudet

| 5.1 | Covid-19-pandemian jälkeisen elpymisen yhteydessä ETSK kehottaa komissiota, parlamenttia ja jäsenvaltioita tekemään tiivistä yhteistyötä ETSK:n kanssa sellaisen yhdennetyistä toimintapolitiikoista koostuvan merkittävän ja koordinoidun ohjelman kehittämiseksi, jolla autetaan Eurooppaa parempaan jälleenrakentamiseen ja luodaan edellytykset kattavalle kestävää kulutusta koskevalle EU:n strategialle. Vihreiden elvytyssuunnitelmien olisi käynnistettävä tarvittava systeeminen muutos, joka ulottuisi liikkuvuuteen, ravitsemukseen, asumiseen, vapaa-aikaan, energiajärjestelmiin ja vaikuttaviin tuoteryhmiin (42) ja jossa tarkasteltaisiin EU:n kulutuksen vaikutusta sekä EU:ssa että eteläisellä pallonpuoliskolla. Tämän prosessin lähtökohtana ovat seuraavassa esitetyt ehdotukset. |
| --- | --- |

5.1

5.2   
  Oikeudelliset tai sääntelyvälineet

| 5.2.1 | Otetaan käyttöön tuotenormeja (sääntely) ja -kieltoja (kiellot) tuotteiden kestävyyden tai pitkäikäisyyden edistämiseksi. ETSK on jo toiminut edelläkävijänä ja kehottanut kieltämään kokonaan suunnitellun vanhenemisen vuonna 2013 antamassaan lausunnossa tuotteiden eliniästä sekä kuluttajatiedotuksesta (43) sekä myöhemmin antamissaan lausunnoissa. ETSK esitti lausunnossaan, että olisi hyödyllistä luoda järjestelmä, joka takaisi ostettujen tuotteiden vähimmäiseliniän. Euroopan parlamentin sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan (IMCO) hiljattain laatima mietintö on samansuuntainen (44). Tässä yhteydessä olisi tarkasteltava myös sähköisen kaupankäynnin lisääntymisen vaikutuksia esimerkiksi covid-19-kriisin aikana. |
| --- | --- |

5.2.1

| 5.2.2 | Kielletään hyvän kauppatavan vastaiset käytännöt elintarvikkeiden toimitusketjuissa, kuten tehtiin uudessa asiaa koskevassa direktiivissä (45). Näin olisi toimittava myös muilla aloilla, kuten tekstiilialalla, jolla hyvän kauppatavan vastaiset käytännöt ovat levinneet laajalle covid-19-kriisin pahentaessa tilannetta entisestään (46). ETSK kehottaa panemaan hyvän kauppatavan vastaisista käytännöistä annetun direktiivin tasapainoisesti täytäntöön, jotta vältetään sellaisten suurten brändivalmistajien suojelu, jotka käyttävät neuvotteluasemaansa väärin tuottaakseen suuria voittomarginaaleja. |
| --- | --- |

5.2.2

| 5.2.3 | Kilpailuoikeus. Sallitaan toimittajien ja ostajien väliset kollektiiviset neuvottelut välttämättömien hyödykkeiden hinnasta (ja toimitusehdoista) erityisesti rajapinnoilla, joilla on suuria eroja arvoketjun peräkkäisten elementtien keskittymisasteessa (esim. toimittajien hajanaisuus vs. ostajien keskittyminen). Komission parhaillaan toteuttaman, horisontaalisia sopimuksia koskevien suuntaviivojen tarkistuksen yhteydessä olisi otettava uudelleen käyttöön kestävyyteen liittyviä alakohtaisia sopimuksia koskeva kohta aiempien vuoden 2001 suuntaviivojen (47) ympäristösopimuksia koskevassa jaksossa esitetyn mallin mukaisesti sekä mukautettava ne nykytilanteeseen ja otettava samalla huomioon Euroopan vihreän kehityksen ohjelma, Pariisin sopimus ja kestävän kehityksen tavoite 12. |
| --- | --- |

5.2.3

| 5.2.4 | Kauppasäännöt. Varmistetaan kauppasopimusten sosiaali- ja ympäristölausekkeiden täytäntöönpanokelpoisuus asettamalla vaatimusten noudattamatta jättämiselle seuraamuksia (kuten strategisten alojen kohdennetut korotetut tariffit, lukuun ottamatta aloja, joilla tariffien käyttöönotto voisi lisätä köyhyyttä vähiten kehittyneissä maissa). |
| --- | --- |

5.2.4

| 5.2.5 | Yritysten vastuuvelvollisuus. Määrätään pakollinen valvontavelvollisuus ostajille koko toimitusketjussa (luodaan velvoite) osana yrityksen vastuuvelvollisuuden varmistamista. ”Muistilistan” sijaan yritysten olisi tarkasteltava uudelleen ostokäytäntöjään OECD:n ohjeiden (48) mukaisesti ja noudatettava tiukempia edunvalvontaa koskevia lakeja. Olisi ryhdyttävä toimiin viherpesun torjumiseksi. |
| --- | --- |

5.2.5

| 5.2.6 | Velvoitetaan käyttämään vakiovälinettä koko arvoketjun toimia koskevien tietojen jäljittämiseksi ja seuraamiseksi – kuka, koska, missä, millaisissa sosiaalisissa ja ympäristöolosuhteissa (annetaan käyttöön tekniset välineet velvoitteen täyttämiseksi). Kansalaisyhteiskunnan ja ammattiliittojen olisi osallistuttava ympäristö- ja sosiaalinormien kehittämiseen ja seurantaan. |
| --- | --- |

5.2.6

5.3   
  Taloudelliset ja rahoitusvälineet

| 5.3.1 | Siirretään verorasitusta työn verotuksesta resurssien käyttöön. Alv-asetuksen meneillään olevan tarkistuksen avulla voidaan laatia selkeät perusteet sille, miten jäsenvaltiot voivat ottaa käyttöön alennetut alv-kannat kestävästi tuotetuille tuotteille ja palveluille, joilla voidaan vähentää kulutuksen haittavaikutuksia, esimerkkeinä korjaus- ja yhteiskäyttöpalvelut. Edistetään toimenpiteitä, joilla estetään verokilpailu ja siitä johtuva ”heikentymiskierre” jäsenvaltioiden kesken, sekä kannattavimpien alojen ja pääoman oikeudenmukaisempaa verotusta. |
| --- | --- |

5.3.1

| 5.3.2 | Saastuttaja maksaa -periaate. Komissio on alkanut suhtautua ulkoisvaikutusten hintoihin sisällyttämiseen vakavammin ja esimerkiksi myöntänyt, että uusiutuvat energialähteet ovat epäedullisessa asemassa, koska fossiilisten resurssien ulkoiset kustannukset eivät näy täysin markkinahinnoissa, ja yrittänyt ottaa saastuttaja maksaa -periaatteen käyttöön liikennealalla. On kuitenkin huomattava, että näissä toimintamalleissa sovitetaan yhteen kestävyyden ekologinen ja taloudellinen ulottuvuus, mutta niihin ei sisälly sosiaalista ulottuvuutta (49). |
| --- | --- |

5.3.2

| 5.3.3 | Oikeudenmukaiset ja vihreät julkiset hankinnat. Kestävän kehityksen tavoitteen 12.7 mukaan on tärkeää laatia kestäviä julkisia hankintoja koskevia toimintasuunnitelmia. Useat kansalliset toimet ihmisoikeuksia koskevien YK:n perusperiaatteiden toteuttamiseksi liittyvät julkisiin hankintoihin, ja kansallisella tasolla on useita hyviä käytäntöjä. Esimerkiksi Tanskassa kunnalliset ateriapalvelulaitokset ovat – talousarviorajoitukset huomioon ottaen – siirtyneet käyttämään pääosin luomutuotteita. Paikallisviranomaisten kestävän kehityksen järjestö (ICLEI) ajaa parhaillaan aloitetta, jonka tarkoituksena on velvoittaa asteittain kestäväpohjaisiin elintarvikehankintoihin kaikissa eurooppalaisissa kouluissa ja lastentarhoissa. Komissio on ilmoittanut uudessa kiertotaloutta koskevassa toimintasuunnitelmassa, että julkisia ostajia kannustetaan osallistumaan tulevaan Julkiset ostajat ilmaston ja ympäristön puolesta -aloitteeseen, joka kokoaa yhteen ympäristöä säästävien julkisten hankintojen täytäntöönpanoon sitoutuneet ostajat. ETSK kehottaa Euroopan komissiota sisällyttämään aloitteeseen laajemmat kestävyyskriteerit, kuten sosiaaliset ja reilun kaupan näkökohdat. ETSK tukee myös komission suunnitelmia ehdottaa alakohtaisessa lainsäädännössä pakollisia vähimmäiskriteereitä ja tavoitteita ympäristöä säästäville julkisille hankinnoille sekä ottaa asteittain käyttöön pakollinen raportointi, jotta seurataan ympäristöä säästävien julkisten hankintojen käyttöönottoa. |
| --- | --- |

5.3.3

| 5.3.4 | Laaditaan kehitysyhteistyöpolitiikkoja, joilla tuetaan pienviljelyä, pk-yrityksiä ja kuluttajaosuuskuntia. |
| --- | --- |

5.3.4

5.4   
  Vapaaehtoinen tai tietoon perustuva väline

| 5.4.1 | Tuotteiden merkitseminen voi auttaa vahvistamaan tiettyjen yritysten kestävyyspyrkimyksiä, mutta merkintöjä ei pitäisi koskaan käyttää tekosyynä olla sääntelemättä sellaisia käyttäytymistapoja ja käytäntöjä, joita ei voida hyväksyä. Yksi vaihtoehto, jota Euroopan komissio harkitsee jatkotoimena EU:n tiedonannolle EU:n toimien tehostamisesta maailman metsien suojelemiseksi ja palauttamiseksi, on esimerkiksi merkintä, jolla tuotteet voidaan osoittaa metsäkatoa aiheuttamattomiksi. Tämä voisi kuitenkin johtaa siihen käsitykseen, että EU suvaitsee markkinoillaan tuotteita, jotka eivät ole metsäystävällisiä, mikä olisi erittäin hämmentävää. ETSK kehottaa komissiota kehittämään nykyisiä erinomaisista ympäristöominaisuuksista osoittavia merkintöjä, jotka kattavat tuotteen koko elinkaaren, esimerkkinä EU-ympäristömerkki, ja sisällyttämään niihin myös sosiaalisen ulottuvuuden. Selkeän alkuperä- ja tuotantotapamerkintäjärjestelmän käyttöönotto helpottaisi etenkin kuluttajien valintoja (50). |
| --- | --- |

5.4.1

| 5.4.2 | Alhaalta ylöspäin suuntautuvat aloitteet ja monitasoinen hallinto. Toiminnan hajauttaminen paikallistasolla luotettavien toimijoiden, kuten kaupunkien hallintojen ja järjestöjen, avulla on tehokas tapa suunnitella paikallisia toimia, päästä lähemmäs kansalaisia ja osallistaa heidät mielekkäällä tavalla. Yhä useammilla paikallisviranomaisilla on merkittäviä kestävyysstrategioita, joita komissio edistää esimerkiksi Euroopan vihreä pääkaupunki- ja EU:n reilun ja eettisen kaupan kaupunki -palkinnoilla sekä Green City Accord -aloitteella. Nykyiset covid-19-kriisistä johtuvat toimet todennäköisesti vaikuttavat näihin malleihin ja suuntauksiin. Tosielämän ympäristössä toteutetut pilottitoimet saattavat antaa merkittävän panoksen tiedotettaessa kestävää kulutusta koskevan EU:n strategian suunnittelusta ja täytäntöönpanosta, ja siksi niitä olisi tuettava. |
| --- | --- |

5.4.2

| 5.4.3 | Mainonta ja markkinointi. Olisi myös tarkasteltava mainonnan ja markkinoinnin roolia, jotta päästäisiin eroon vahvasta kulutuksen edistämisestä ja keskityttäisiin tuotteiden kestävyyteen ja uusiin käyttömahdollisuuksiin ja kiellettäisiin samalla harhaanjohtava mainonta. |
| --- | --- |

5.4.3

| 5.4.4 | Koulutus. Olisi ehdotettava kestävää kulutusta koskevan koulutuksen sisällyttämistä koulujen opetussuunnitelmiin varhaisesta iästä alkaen ja edistettävä yksityissektorin (esim. kulutusosuuskuntien) koulutusaloitteita, jotta tuettaisiin kansalaisten osallistumista ja kulttuurimuutosta. |
| --- | --- |

5.4.4

Bryssel 18. syyskuuta 2020.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  Tuottajien vastuu ulottuu eri aloille, mutta on otettava huomioon maataloustuottajien erityistilanne.

1

(2)  ETSK:n päätöslauselma covid-19-kriisin jälkeisestä uudelleenrakentamisesta ja elpymisestä

2

(3)  Eurostat, Sustainable development in the EU, 2020

3

(4)  EUVL C 106, 31.3.2020, s. 1

4

(5)  EUVL C 47, 11.2.2020, s. 30

5

(6)  EEA SOER 2020

6

(7)  EEA

7

(8)  Global Footprint Network

8

(9)  Vandermaesen, T. et al. (2019), EU overshoot day – Living beyond nature's limits, WWF.

9

(10)  SOER 2020

10

(11)  Steffen, W. et al., 2015

11

(12)  Kettunen, M., Gionfra, S. ja Monteville, M. (2019), EU circular economy and trade, IEEP Bryssel/Lontoo.

12

(13)  EEA

13

(14)  Eurostat

14

(15)  UNECE (2018)

15

(16)  Rijnhout L., Stoczkiewicz M., Bolger M. (2018), Necessities for a Resource Efficient Europe

16

(17)  EEA (2018) Waste prevention in Europe

17

(18)  EEB (2019) Cool products don't cost the earth

18

(19)  OECD (2019)

19

(20)  Zink, T. ja Geyer, R. (2017).

20

(21)  Eurobarometeri-kysely elintarviketurvallisuudesta, kesäkuu 2019.

21

(22)  The external costs of banana production

22

(23)  Pigou, A. C. (1920). The Economics of Welfare.

23

The Economics of Welfare

(24)  Komission tiedonanto Strategia ulkoisten kustannusten sisällyttämiseksi hintoihin COM(2008) 435 final.

24

(25)  Eurostat

25

(26)  Competition Policy and Sustainability: A study of industry attitudes towards multi-stakeholder collaboration in the UK grocery sector – Fairtrade Foundation Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta, huhtikuu 2019

26

(27)  Direktiivi 2014/24/EU

27

(28)  Komission Buying Green -opas.

28

(29)  Komission Buying Social -opas.

29

(30)  Komission tiedonanto– Ohjeita innovaatiohankintoihin, 2018.

30

(31)  Konkreettiset käyttäytymisen muutokset ilmoitettuun käyttäytymisen muutoshalukkuuteen nähden (viimeksi mainittua koskeva tutkimus on esitetty tiivistetysti seuraavassa: LE Europe et al. (2018).

31

(32)  LE Europe, VVA Europe, Ipsos, ConPolicy, Trinomics (2018).

32

(33)  Ks. alaviite 1.

33

(34)  EEA

34

(35)  BEUC (2020)

35

(36)  EUVL C 106, 31.3.2020, s. 1

36

(37)  Rijnhout, Stoczkiewicz, Bolger (2018)

37

(38)  Ellen MacArthur -säätiö (2019).

38

(39)  EUVL C 190, 5.6.2019, s. 9

39

(40)  Gerritsen, E. ja Underwood, E. (2019), What the Green Deal means for Europe's biodiversity. Allen, B. ja Charveriat, C. (2018),

40

A meaty challenge, IEEP, Bryssel.

(41)  EUVL C 81, 2.3.2018, s. 22

41

(42)  IEEP & FEPS

42

(43)  EUVL C 67, 6.3.2014, s. 23

43

(44)  IMCO-valiokunnan raportti

44

(45)  EUVL C 440, 6.12.2018, s. 165

45

(46)  OECD:n, kansalaisyhteiskunnan ja ammattiliittojen raportit.

46

(47)  EUVL C 3, 6.1.2001, s. 2.

47

(48)  OECD Due Diligence Guidance for Responsible Supply Chains in the Garment and Footwear Sector

48

(49)  EUVL C 47, 11.2.2020, s. 30

49

(50)  EUVL C 190, 5.6.2019, s. 9

50

---

| 11.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 429/60 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 429/60

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Yhdennetty toimintamalli EU:n maaseutualueita ja erityisesti muita heikommassa asemassa olevia alueita varten”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2020/C 429/09)

| Esittelijä: | Josep PUXEU ROCAMORA |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Dilyana SLAVOVA |

Esittelijä:

Josep PUXEU ROCAMORA

Toinen esittelijä:

Dilyana SLAVOVA

| Komitean täysistunnon päätös | 20.2.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” |
| Hyväksyminen jaostossa | 31.8.2020 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 17.9.2020 |
| Täysistunnon numero | 554 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 212/0/4 |

Komitean täysistunnon päätös

20.2.2020

Oikeusperusta

työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö”

Hyväksyminen jaostossa

31.8.2020

Hyväksyminen täysistunnossa

17.9.2020

Täysistunnon numero

554

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

212/0/4

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | EU:n politiikalla olisi edistettävä koko unionin tasapainoista kehitystä. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä maaseutualueisiin, teollisuuden muutosprosessia läpikäyviin alueisiin ja alueisiin, joilla on vakavia ja pysyviä luonnonhaittoja, kuten saariin, vuoristoalueisiin ja arktisiin alueisiin. Tämä on horisontaalinen periaate, jonka tulee olla EU:n kaikkien toimien perustana. Se sisällytettiin Eurooppa 2020 -strategiaan (1), koska alueellisen lähentymisen katsottiin olevan välttämätön edellytys yhdentymistä edistävälle talouskasvulle. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK kannattaa varauksetta Euroopan komission vuosiksi 2021–2027 ehdottamia yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) yhdeksää tavoitetta: varmistaa maataloustuottajille kohtuulliset tulot, parantaa kilpailukykyä, muuttaa elintarvikeketjun voimasuhteita, tukea ilmastotoimia, suojella ympäristöä, säilyttää maisemat ja biodiversiteetti, tukea sukupolvenvaihdosta, säilyttää maaseutualueet elinvoimaisina sekä varmistaa elintarvikkeiden laatu ja täyttää terveysvaatimukset. YMP:llä on myös varmistettava, että maataloustuotanto säilyy heikossa asemassa olevilla alueilla. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK kannattaa varauksetta Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa, jolla edistetään resurssitehokkuutta, biologisen monimuotoisuuden elvyttämistä ja pilaantumisen vähentämistä. ETSK korostaa juuri tästä syystä sitä, että ympäristön pilaantuminen tapahtuu kahdella yhtä haitallisella tavalla: toisaalta kun ilmaan, veteen ja maaperään kohdistuu liiallinen paine taloudellisesta toiminnasta kaupunkialueilla, ja toisaalta hylättäessä laajoja alueita, joiden biologinen ja maisemallinen monimuotoisuus köyhtyy peruuttamattomasti ilman sen ylläpitämistä ja rikastuttamista kunnioittavalla tavalla. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Euroopan unionin on tarjottava ratkaiseva osuus tähän tarvittavasta rahoituksesta ja valvottava, että rahoitus käytetään parhaiden tunnettujen käytäntöjen mukaisesti. YMP:tä on käytettävä tiiviissä yhteistyössä alue- ja koheesiopolitiikan kanssa, jotta tasapainoinen aluekehitys otetaan huomioon kaikissa paikallistasoon vaikuttavissa poliittisissa päätöksissä ja asetetaan niiden edellytykseksi. Näitä alueita koskeva kokonaisvaltainen strategia edellyttää suurempia budjettimäärärahoja sekä sitä, että instituutiot eivät toimi erillään toisistaan, sillä toimintapolitiikkojen koordinointi, yhdentäminen ja yhteensovittaminen ovat avainasemassa. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Yhteiskunnallisen ja ammatillisen kehityksen mahdollisuuksien keskittyminen kaupunkeihin johtaa siihen, että maaseutualueille jää kaikkein haavoittuvimmassa asemassa olevat väestönosat. ETSK korostaa alueiden innovointipotentiaalia ja tarvetta lujittaa paikallisia vahvuuksia, supistaa kehityseroja ja parantaa kilpailukykyä. Sitä varten on välttämätöntä rakentaa innovointiin kannustavia ekosysteemejä, jotka vauhdittavat talouden monipuolistamista ja mahdollistavat alueiden säilyttämisen elinvoimaisina, luovina, älykkäinä ja reaktiivisina ja joiden ansiosta ihmiset voivat valintansa mukaan asua ja työskennellä joko kaupunkialueella tai maaseudulla kunnollisissa olosuhteissa. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Myös tautipesäkkeiden yleistyminen on peruste tasapainoisemmalle aluekehitykselle. Covid-19-pandemiassa traagisesti ilmentyneen tartuntojen nopean leviämisen, joka liittyy ihmisjoukkojen väistämättömään kertymiseen suurkaupunkiliikenteessä ruuhka-aikoina, tulisi johtaa pohdintaan korkeimmalla tasolla siitä, millaisia yhteiskuntia haluamme ja mitä muutoksia tarvitaan, jotta ne voivat toteutua. Maaseutualueiden paremman selviytymiskyvyn on toimittava tässä tilanteessa inspiraation lähteenä, eikä sitä pitäisi missään tapauksessa käyttää perusteluna, joka oikeuttaa terveyspalvelujen riittämättömään tarjontaan näillä alueilla. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Nyt kun etätyö on lisääntynyt räjähdysmäisesti liikkumisrajoitusten vuoksi, covid-pandemian jälkeiset elpymissuunnitelmat tarjoavat tilaisuuden vakiinnuttaa uusi ajattelutapa, joka ei ole utopiaa ja jossa suurta lisäarvoa tuottavat aineettomat työt siirtyvät maaseutu- ja vuoristoalueille. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Tämän prosessin tukemiseksi ja esimerkin näyttämiseksi ETSK:n tulee soveltaa järjestelmällisesti kokonaisvaltaista näkemystä kaikissa tulevissa lausunnoissaan, joissa käsitellään alue-, kaupunki- ja maaseutupolitiikkaa. Sitä varten on luotava väliaikainen hallinnollinen rakenne, jossa on sama määrä jäseniä sekä ECO- että NAT-jaostosta. |
| --- | --- |

1.8

2.   Johdanto

| 2.1 | Taloudellinen, sosiaalinen, ekologinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus on ollut yksi EU:n rakentamisen peruspilareista. Todellisuus on silti se, että huolimatta aiemmista ja nykyisistä toimista alueellisen yhteenkuuluvuuden saavuttamiseksi ja huolimatta saavutuksista, joihin on päästy eri vaiheissa ja eri aikakausina, Euroopan alueiden välillä on edelleen eritasoisia ja hyvin monenlaisia eroja. Esimerkiksi Bulgarian, Romanian, Espanjan, Unkarin ja Puolan maaseutualueet kärsivät monista ja suurista eriarvoisuuksista muun muassa tulojen, viestintäyhteyksien, terveydenhuollon ja palvelujen saannin suhteen. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Tosiasiat osoittavat, että Euroopan alueet eivät kehity tasaisesti. On alueita, joilla talouskasvu, sosiaalinen yhteenkuuluvuus ja ympäristökestävyys toteutuvat, ja toisaalta alueita, joita uhkaa pysähtyneisyys, väestökato tai autioituminen. Epätasapaino ei koske vain NUTS 3 (2) -tason alueita, vaan myös yhden alueen eri osia. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Ilmastonmuutos, teknologiset mullistukset, lainsäädännölliset ja institutionaaliset muutokset sekä luonnon-, teollisuus- tai pandemiakatastrofit vaikuttavat erityisesti maaseutualueisiin. Vaikka muita heikommassa asemassa olevat alueet ja välialueet olivat selviytymiskykyisempiä viimeisimmän finanssikriisin aikana, kaupungit ovat lähempänä Eurooppa 2020 -strategiassa asetettujen työllisyyttä, koulutusta ja köyhyyden vähentämistä koskevien tavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Heikoimmassa asemassa ovat maaseutu- ja vuoristoalueiden syrjäseudut sekä syrjäiset, syrjäisimmät ja arktiset alueet. Näillä alueilla on objektiivisia rajoittavia tekijöitä, kuten kriittisen massan puuttuminen (väestöllisesti tai taloudellisesti) ja heikot kulkuyhteydet. Lisäksi käänteisesti tämä pahentaa kaupunkialueiden ruuhkautumista ja luonnonvaroihin (ilma, vesi, maaperä) kohdistuvia paineita. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Maaseutuympäristön merkitys koko unionille ei johdu pelkästään sen määrällisestä ulottuvuudesta (55 % väestöstä, noin 45 % bruttoarvonlisäyksestä ja 50 % työllisyydestä) vaan myös sen yhteydestä kunkin maan kulttuuriin ja identiteettiin. Tämän lausunnon tarkoituksena on luoda perusta kokonaisvaltaiselle toimintamallille kohti tasapainoisempaa aluekehitystä. |
| --- | --- |

2.5

3.   Toimintaehdotuksia

| 3.1 | Kaupunkien ja niiden laajojen lähialueiden välinen alueellinen sopimus on paras tai jopa ainoa keino saada aikaan tasapainoista taloudellista kehitystä, jonka avulla vältetään ruuhkautumisen ja väestökadon riskit. Vaikka alkuvaiheen poliittinen sysäys tulisi alueellisilta viranomaisilta, päätökset on aina tehtävä alhaalta käsin ja on perustettava pysyviä osallistamisrakenteita, joissa ovat mukana kaikki alueella toimivat julkiset, yksityiset ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan toimijat. Keskeisinä tekijöinä epäsymmetrian korjaamisessa ovat yhteinen suunnittelu ja yhteinen täytäntöönpano. ETSK kehottaa antamaan rahoitusta pilottiohjelmalle, jotta voidaan testata kunkin alueen erityispiirteisiin räätälöityjä ratkaisuja. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Jotta toimilla olisi vaikutusta EU:n maaseutualueisiin, erityisesti muita heikommassa asemassa oleviin alueisiin, on otettava huomioon viisi ulottuvuutta:






  — | alueellinen ulottuvuus eli sellaisen tasapainoisen kehityksen edistäminen, joka järkeistää maaseutu- ja kaupunkikeskusten välisiä virtoja kullakin alueella |
| --- | --- | --- |

3.2

—

alueellinen ulottuvuus eli sellaisen tasapainoisen kehityksen edistäminen, joka järkeistää maaseutu- ja kaupunkikeskusten välisiä virtoja kullakin alueella

| — | taloudellinen ulottuvuus eli hajauttamisen ja monipuolistamisen suosiminen tulojen tasapainottamiseksi |
| --- | --- |

—

taloudellinen ulottuvuus eli hajauttamisen ja monipuolistamisen suosiminen tulojen tasapainottamiseksi

| — | sosiaalinen ulottuvuus eli koulutukseen, terveydenhuoltoon, liikenteeseen, kulttuuriin jne. liittyvien keskeisten palvelujen saatavuuden varmistaminen |
| --- | --- |

—

sosiaalinen ulottuvuus eli koulutukseen, terveydenhuoltoon, liikenteeseen, kulttuuriin jne. liittyvien keskeisten palvelujen saatavuuden varmistaminen

| — | ympäristöulottuvuus agroekologia (3) huomioon ottaen eli biologisen monimuotoisuuden puolustamisen nostaminen arvoon EU:ssa |
| --- | --- |

—

ympäristöulottuvuus agroekologia (3) huomioon ottaen eli biologisen monimuotoisuuden puolustamisen nostaminen arvoon EU:ssa

| — | institutionaalinen ulottuvuus eli ekosysteemin luominen helpottamaan edistymistä muissa ulottuvuuksissa. |
| --- | --- |

—

institutionaalinen ulottuvuus eli ekosysteemin luominen helpottamaan edistymistä muissa ulottuvuuksissa.

| 3.3 | Huomioon otettavia asioita ovat riskinhallinta, epävarmuusskenaariot, valmiussuunnitelmien laatiminen sekä vastakkaisia intressejä koskevien mekanismien perustaminen ja synergian luominen maailmanlaajuisten ja paikallisten visioiden välille. Kaikki nämä ovat välttämättömiä mekanismeja suunniteltaessa ja hallinnoitaessa strategiaa, jolla pyritään vähentämään alueellista haavoittuvuutta. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Yhteisellä strategiakehyksellä varmistetaan ERI-rahastojen (4) yhteensopiva toiminta. Alueellisella ja aluetasoa alemmalla tasolla useista rahastoista rahoitettavilla yhdennetyillä alueellisilla investoinneilla voitaisiin mukauttaa tukitoimia kunkin yksittäisen alueen erityispiirteisiin ja hyödyntää näitä paikallisia erityispiirteitä synergian luomiseksi eri alojen, kuten biologisen monimuotoisuuden suojelun, maankäytön (pääasiassa maa- ja metsätalous) ja matkailun, välillä. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Ehdotetaan, että jäsenvaltioille ja alueille tarjolla olevien toimintavaihtoehtojen olisi oltava joustavampia, jotta ne voivat mukauttaa ja keskittää toimintapolitiikkansa omiin erityistarpeisiinsa, myös kun on kyse tukitoimien suunnittelusta ja täytäntöönpanosta. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Ehdotetaan, että laaditaan näitä alueita koskeva kokonaisvaltainen strategia, joka edellyttää, että instituutiot eivät toimi erillään toisistaan, sillä avainasemassa on hallinnollinen koordinointi, yhdentäminen ja yhteensovittaminen. Strategioiden ja toimien suunnittelussa on otettava huomioon nykyisen institutionaalisen ympäristön tarjoamat mahdollisuudet. Näitä ovat maailmanlaajuisella tasolla esimerkiksi Agenda 2030 ja kestävän kehityksen tavoitteet ja unionin tasolla






  — | Euroopan vihreän kehityksen ohjelma, johon sisältyy tulevien vuosien viitekehyksenä erilaisia strategioita, joista osa (Pellolta pöytään -strategia, biodiversiteettistrategia) vaikuttaa suuresti maaseutuun |
| --- | --- | --- |

3.6

—

Euroopan vihreän kehityksen ohjelma, johon sisältyy tulevien vuosien viitekehyksenä erilaisia strategioita, joista osa (Pellolta pöytään -strategia, biodiversiteettistrategia) vaikuttaa suuresti maaseutuun

| — | vuosien 2021–2027 monivuotinen rahoituskehys ja Euroopan unionin elpymisväline, jotka vaikuttavat käytettävissä oleviin määrärahoihin |
| --- | --- |

—

vuosien 2021–2027 monivuotinen rahoituskehys ja Euroopan unionin elpymisväline, jotka vaikuttavat käytettävissä oleviin määrärahoihin

| — | EU:n sitoumus saavuttaa hiilineutraalius 21. vuosisadan jälkipuoliskolla |
| --- | --- |

—

EU:n sitoumus saavuttaa hiilineutraalius 21. vuosisadan jälkipuoliskolla

| — | uusi kiertotalouden toimintasuunnitelma |
| --- | --- |

—

uusi kiertotalouden toimintasuunnitelma

| — | älykkään erikoistumisen strategiat, koheesiopolitiikka, digitaaliset sisämarkkinat jne. |
| --- | --- |

—

älykkään erikoistumisen strategiat, koheesiopolitiikka, digitaaliset sisämarkkinat jne.

| 3.7 | Maaseudulla on perinteisesti harjoitettu kiertotaloutta luonnonvarojen käytössä. Tämän ei kuitenkaan pidä estää uusien, taloudellisesti ja ympäristön kannalta kestävämpien energiamallien kehittämistä ja kiertotalouden edistämistä maaseutualueilla. ETSK kannattaa myös lyhyitä toimitusketjuja sekä kaupungin ja maaseudun välisen kaupan tehostamista. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Historiallisesti maataloustoiminta on mahdollistanut sellaisten haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden osallistamisen, joilla on vaikeuksia löytää työtä, erityisesti silloin, kun he tarvitsevat myös majoitusta ja yksilöllistä hoitoa. Nykyisin tämän roolin voivat täyttää sosiaaliset maatilat. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Digitalisaatioprosessit tarjoavat uusia työ- ja liiketoimintamahdollisuuksia. Parannettaessa viestintäyhteyksiä maaseudulla olisi otettava huomioon alue eikä vain väestö, ja siinä olisi hyödynnettävä satelliittiteknologiaan ja paikallisten liityntäverkkojen kehittämiseen perustuvia hankkeita, jotta ne voidaan toteuttaa useimmissa maaseutukeskuksissa ja jotta maataloutta harjoittaville seuduille annetaan mahdollisuus hyödyntää uutta teknologiaa. Digitalisaatio luo odotuksia nuorille ja muuttaa väestökadon kehityssuuntaa. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | ETSK pitää älykkäitä kyliä koskevaa EU:n toimintaa välineenä, jonka avulla voidaan vaihtaa tietoa innovatiivisista tavoista luoda elinvoimaisempia, kestävämpiä ja houkuttelevampia maaseutualueita ja tutkia, miten maaseudun kehittämisohjelmia, EU:n koheesiopolitiikkaa sekä muita rahoitusvälineitä voidaan hyödyntää paremmin. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | ETSK pitää tärkeänä paikallisten toimintaryhmien ja niiden verkostojen roolia maaseudun kehittämisprosessien edistämisessä kaikilla EU:n alueilla, uusien hallintomekanismien luomisessa, maaseutualueiden talouden monipuolistamisessa, historiallisen ja kulttuuriperinnön säilyttämisessä sekä yrittäjyyden tukemisessa. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Alueiden kehitystä on arvioitava ja seurattava, ja sitä varten jokaiselle määritetylle alueelle olisi vahvistettava indikaattoreita, jotta voidaan tehdä päätöksiä tulevaisuutta silmällä pitäen. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Alueella toteutettavat erilaiset toimintapolitiikat on mukautettava pyrkimykseen yhdistää erilaisia käyttömahdollisuuksia tarjoavia paikkoja ottaen aina huomioon paikalliset toimijat, ja ne olisi pantava täytäntöön tarkoituksenmukaisessa laajuudessa eli NUTS 3 -tasoa alempana olevilla alueilla, jotta voidaan ottaa huomioon alueiden eri osien erityispiirteet. Mahdollisia toimenpiteitä voisivat olla seuraavat:






  — | alueellisten sopimusten tekeminen julkisten ja yksityisten velvoitteiden määrittelemiseksi ja toimielinten välisten yhteistyömekanismien kehittämiseksi |
| --- | --- | --- |

3.13

—

alueellisten sopimusten tekeminen julkisten ja yksityisten velvoitteiden määrittelemiseksi ja toimielinten välisten yhteistyömekanismien kehittämiseksi

| — | innovaatiopotentiaalin kartoittaminen ja keskittyminen paikallisiin vahvuuksiin |
| --- | --- |

—

innovaatiopotentiaalin kartoittaminen ja keskittyminen paikallisiin vahvuuksiin

| — | älykkäiden alueiden edistäminen luomalla niitä varten verkottumisjärjestelmä, joka parantaa taloudellisen ja poliittisen toiminnan tehokkuutta |
| --- | --- |

—

älykkäiden alueiden edistäminen luomalla niitä varten verkottumisjärjestelmä, joka parantaa taloudellisen ja poliittisen toiminnan tehokkuutta

| — | sellaisen katalysaattorielimen perustamisen vauhdittaminen, joka kokoaa yhteen aluekehityksen alalla toimivat kansalaisyhteiskunnan organisaatiot |
| --- | --- |

—

sellaisen katalysaattorielimen perustamisen vauhdittaminen, joka kokoaa yhteen aluekehityksen alalla toimivat kansalaisyhteiskunnan organisaatiot

| — | toimien kehittäminen väestökadon torjumiseksi ja maankäytön kehityssuuntausten todellisen muutoksen edistämiseksi |
| --- | --- |

—

toimien kehittäminen väestökadon torjumiseksi ja maankäytön kehityssuuntausten todellisen muutoksen edistämiseksi

| — | elämänlaadun parantaminen nuorille tärkeillä aloilla (koulutus, vapaa-aika). |
| --- | --- |

—

elämänlaadun parantaminen nuorille tärkeillä aloilla (koulutus, vapaa-aika).

| 3.14 | Nykyisen väestökehityssuuntauksen kääntäminen edellyttää, että jokainen maaseudulla asuva nuori tekee oman päätöksensä olla muuttamatta kaupunkiin. Tähän päätökseen vaikuttaa keskeisesti – mutta ei ainoastaan – se, voiko maaseudulla tehdä ansiotyötä, josta saa kunnollista palkkaa ja jolla on tulevaisuudennäkymiä. Jos tiedotusvälineissä ja audiovisuaalisessa tuotannossa annettaisiin julkisen tuen avulla houkutteleva ja mielenkiintoinen kuva nuorten elämästä maaseudulla, se auttaisi lujittamaan näiden nuorten perusteltua ylpeyttä kotiseudustaan. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Tämä pitää paikkansa erityisesti naisten kohdalla. Maaseudun naisten valtava panos maatalouteen ja muuhun taloudelliseen toimintaan on tunnustettava asianmukaisesti ja sille on annettava arvoa varmistamalla ensinnäkin ehdoton samapalkkaisuus ja tarvittaessa tarjoamalla mahdollisuus siihen, että myös nainen on tilan omistaja. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Maaseutualueilla toimii kaikenlaisia yrityksiä, joista yleisimpiä ovat kuitenkin maataloustuotteiden jalostusyritykset. Kun tarvittava televiestintä-, liikenne-, energia- ym. infrastruktuuri on helposti saatavilla, maaseutualueet ovat usein kustannustehokkain vaihtoehto valittaessa uudelle yrityshankkeelle sijaintipaikkaa. Riittävät verokannustimet saattaisivat olla tekijä, joka painaa vaa’assa ratkaisevasti. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | Useimmiten kylän suurin yritys on maatalousosuuskunta, jolla voi suoran tuotantotoiminnan lisäksi olla varasto- tai lainanantotoimintaa. Osuuskuntien sosiaalisen luonteen vuoksi niihin sovellettavasta erityisestä verokohtelusta ei pitäisi luopua ja julkishallintojen olisi tuettava niitä monin tavoin. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | Maatalous on usein paikallisen talouden kulmakivi, joka mahdollistaa muiden alojen, kuten elintarviketeollisuuden ja matkailun, kehittämisen. Maan viljelemättä jättäminen johtaa sen sijaan maisemien ja aktiivisen maankäytön mahdollistavien ympäristöpalvelujen menettämiseen. Maa- ja metsätaloustoiminta auttavat vakiinnuttamaan asutusta, torjumaan eroosiota, vähentämään tulipalojen esiintymistiheyttä ja leviämistä sekä ehkäisemään aavikoitumista. On olennaisen tärkeää, että yhteisellä maatalouspolitiikalla varmistetaan maataloustuotannon säilyminen heikossa asemassa olevilla alueilla. |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | Vuoristoalueilla on mahdollista käyttää laajaperäiseen karjankasvatukseen marginaalista maata, jolla ei ole maatalousarvoa. Hyvin hallinnoidusta laiduntamistoiminnasta on monenlaista hyötyä: ympäristölle (luonnon monimuotoisuuden rikastuminen), kulttuurille (aineellisen ja aineettoman perinnön säilyttäminen) ja maisemalle (kohteiden mukauttaminen matkailukäyttöön soveltuviksi). Se myös ehkäisee luonnonriskejä, kuten metsäpaloja, maanvyörymiä ja tulvia. Vuoristoalueiden kotieläintuotantoa uhkaa kuitenkin yhä useammin maito- ja lihatuotteiden erittäin heikko kannattavuus, minkä vuoksi erityiset tukitoimenpiteet ovat ehdottoman välttämättömiä. Suurpetojen (sudet ja karhut) paluu lisää tuotantokustannuksia entisestään. Rinnakkaiselo on mahdollista vain tietyillä alueilla, tarkkaan pohditulla tavalla ja siten, että korvaukset ovat riittäviä ja välittömästi saatavilla. |
| --- | --- |

3.19

4.   Seuranta ja arviointi

| 4.1 | Toteutettavista toimista on laadittava yksityiskohtainen ohjeistus. Alueellisissa sopimuksissa on vahvistettava konkreettisia, mitattavissa olevia käytännön tavoitteita sekä niiden toteutusaikataulu. On seurattava tiiviisti eräiden ratkaisevien indikaattoreiden myönteistä kehitystä. Niihin kuuluvat muun muassa seuraavat: |
| --- | --- |

4.1

| 4.1.1 | Väestökehityksen muutokset:






  — | tulo- ja poismuuttoliikkeiden laadullinen ja määrällinen kartoittaminen |
| --- | --- | --- |

4.1.1

—

tulo- ja poismuuttoliikkeiden laadullinen ja määrällinen kartoittaminen

| — | väestöpyramidin tarkastelu erilaajuisissa alueellisissa mittakaavoissa |
| --- | --- |

—

väestöpyramidin tarkastelu erilaajuisissa alueellisissa mittakaavoissa

| 4.1.2 | Elämänlaatu:






  — | elintarvikkeiden saatavuus: paikallisten kauppojen ja tehokkaiden jakelukanavien ylläpitäminen ja kehittäminen, jotta kaikille asukkaille on jatkuvasti saatavilla korkealaatuisia elintarvikkeita eikä synny elintarvikepulasta kärsiviä alueita |
| --- | --- | --- |

4.1.2

—

elintarvikkeiden saatavuus: paikallisten kauppojen ja tehokkaiden jakelukanavien ylläpitäminen ja kehittäminen, jotta kaikille asukkaille on jatkuvasti saatavilla korkealaatuisia elintarvikkeita eikä synny elintarvikepulasta kärsiviä alueita

| — | rahoituspalvelujen saatavuus: pankkien ja pankkipalvelupisteiden aukioloaikojen pidentäminen ja pankkiautomaattien saatavuus |
| --- | --- |

—

rahoituspalvelujen saatavuus: pankkien ja pankkipalvelupisteiden aukioloaikojen pidentäminen ja pankkiautomaattien saatavuus

| — | pääsy koulutukseen: lähimpiin alemman ja ylemmän perusasteen oppilaitoksiin kulkemiseen kuluvan matka-ajan lyhentyminen |
| --- | --- |

—

pääsy koulutukseen: lähimpiin alemman ja ylemmän perusasteen oppilaitoksiin kulkemiseen kuluvan matka-ajan lyhentyminen

| — | terveydenhuoltopalvelut: lähimpään ensiapupisteeseen ja sairaalaan kulkemiseen kuluvan matka-ajan lyhentyminen |
| --- | --- |

—

terveydenhuoltopalvelut: lähimpään ensiapupisteeseen ja sairaalaan kulkemiseen kuluvan matka-ajan lyhentyminen

| — | etäpalvelujen käyttäminen kotihoidossa ja terveydenhuollossa |
| --- | --- |

—

etäpalvelujen käyttäminen kotihoidossa ja terveydenhuollossa

| — | viestintäyhteyksien parantuminen: puhelinyhteydet, laajakaista |
| --- | --- |

—

viestintäyhteyksien parantuminen: puhelinyhteydet, laajakaista

| — | historiallisen ja luonnonperinnön säilyttäminen (suojelualueet) ja kulttuurin saatavuuden parantaminen |
| --- | --- |

—

historiallisen ja luonnonperinnön säilyttäminen (suojelualueet) ja kulttuurin saatavuuden parantaminen

| 4.1.3 | Käytettävissä olevat budjettivarat:






  — | paikallisviranomaisten käytettävissä olevien määrärahojen lisääminen: euromäärä asukasta kohden, euromäärä neliökilometriä kohden |
| --- | --- | --- |

4.1.3

—

paikallisviranomaisten käytettävissä olevien määrärahojen lisääminen: euromäärä asukasta kohden, euromäärä neliökilometriä kohden

| — | yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuuksien ja tarvittaessa välitason hallinnon määrärahojen lisääminen |
| --- | --- |

—

yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuuksien ja tarvittaessa välitason hallinnon määrärahojen lisääminen

| — | avustusten ehdollisuus yhteisölle koituvan hyödyn perusteella |
| --- | --- |

—

avustusten ehdollisuus yhteisölle koituvan hyödyn perusteella

| 4.1.4 | Tulot:






  — | maaseutu- ja kaupunkialueiden välisten erojen poistaminen asteittain, ei ainoastaan kokonaistuloina vaan myös työtuntikohtaisina tuloina tarkasteltuna |
| --- | --- | --- |

4.1.4

—

maaseutu- ja kaupunkialueiden välisten erojen poistaminen asteittain, ei ainoastaan kokonaistuloina vaan myös työtuntikohtaisina tuloina tarkasteltuna

| — | sukupuoli- ja ikänäkökohtien huomioon ottaminen |
| --- | --- |

—

sukupuoli- ja ikänäkökohtien huomioon ottaminen

| 4.1.5 | Työllisyys:






  — | työttömyysasteen ja erityisesti nuorten työttömyysasteen alentuminen |
| --- | --- | --- |

4.1.5

—

työttömyysasteen ja erityisesti nuorten työttömyysasteen alentuminen

| — | työllisyysasteen ja erityisesti naisten työllisyysasteen nousu |
| --- | --- |

—

työllisyysasteen ja erityisesti naisten työllisyysasteen nousu

| — | kannustimien tarjoaminen työpaikkojen luomiseksi harvaan asutuissa kunnissa |
| --- | --- |

—

kannustimien tarjoaminen työpaikkojen luomiseksi harvaan asutuissa kunnissa

| — | työajoiltaan joustavien tai vaihtoehtoisten työpaikkojen luominen |
| --- | --- |

—

työajoiltaan joustavien tai vaihtoehtoisten työpaikkojen luominen

| — | sosiaalista osallisuutta edistävien työpaikkojen luominen |
| --- | --- |

—

sosiaalista osallisuutta edistävien työpaikkojen luominen

| 4.1.6 | Julkisen sektorin työpaikat:






  — | terveydenhuolto-, koulutus-, yleiseen järjestykseen liittyvien, oikeussuojapalvelujen jne. säilyttäminen koko alueella ja niiden laajentaminen mobiilipalvelujen avulla |
| --- | --- | --- |

4.1.6

—

terveydenhuolto-, koulutus-, yleiseen järjestykseen liittyvien, oikeussuojapalvelujen jne. säilyttäminen koko alueella ja niiden laajentaminen mobiilipalvelujen avulla

| — | julkisten elinten, virastojen ja työpaikkojen alueellinen hajauttaminen |
| --- | --- |

—

julkisten elinten, virastojen ja työpaikkojen alueellinen hajauttaminen

| — | virkamiesten kannustaminen asettumaan perheidensä kanssa työskentelypaikkakunnalle työmatkaliikenteen vähentämiseksi |
| --- | --- |

—

virkamiesten kannustaminen asettumaan perheidensä kanssa työskentelypaikkakunnalle työmatkaliikenteen vähentämiseksi

| 4.1.7 | Julkiset investoinnit:






  — | suuremmat julkiset kokonaisinvestoinnit asukasta ja neliökilometriä kohti |
| --- | --- | --- |

4.1.7

—

suuremmat julkiset kokonaisinvestoinnit asukasta ja neliökilometriä kohti

| — | liikenneinfrastruktuurin parempi saavutettavuus ja tehostuminen: keskimääräinen etäisyys asutuskeskuksista moottoritieliittymiin ja rautatieasemille |
| --- | --- |

—

liikenneinfrastruktuurin parempi saavutettavuus ja tehostuminen: keskimääräinen etäisyys asutuskeskuksista moottoritieliittymiin ja rautatieasemille

| — | rautateiden ja intermodaalisten strategioiden käytön lisääntyminen |
| --- | --- |

—

rautateiden ja intermodaalisten strategioiden käytön lisääntyminen

| 4.1.8 | Yksityiset investoinnit:






  — | suuremmat yksityiset kokonaisinvestoinnit asukasta ja neliökilometriä kohti |
| --- | --- | --- |

4.1.8

—

suuremmat yksityiset kokonaisinvestoinnit asukasta ja neliökilometriä kohti

| — | vero- tai muunlaiset investointikannustimet harvaan asutuissa kunnissa |
| --- | --- |

—

vero- tai muunlaiset investointikannustimet harvaan asutuissa kunnissa

| — | matkustajaliikennepalvelujen tarjoamiseen maaseudulla sovellettava edullinen verokohtelu. |
| --- | --- |

—

matkustajaliikennepalvelujen tarjoamiseen maaseudulla sovellettava edullinen verokohtelu.

Bryssel 17. syyskuuta 2020.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2010) 2020

1

(2)  Lyhenne tulee ranskankielisestä termistä nomenclature des unités territoriales statistiques, yhteinen tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistö.

2

nomenclature des unités territoriales statistiques

(3)  ”ETSK katsoo, että agroekologia on tavoite, jota kohti koko Euroopan maatalouden on siirryttävä. Euroopan maatalous on erottamattomasti sidoksissa luonnonvarojen vaalimiseen, jotta sitä voidaan kehittää.” (EUVL C 353, 18.10.2019, s. 65).

3

(4)  Euroopan rakenne- ja investointirahastot.

4

---

| 11.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 429/66 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 429/66

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”EU:n kauppapolitiikan yhteensopivuus Euroopan vihreän kehityksen ohjelman kanssa”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2020/C 429/10)

| Esittelijä: | John BRYAN |
| --- | --- |

Esittelijä:

John BRYAN

| Komitean täysistunnon päätös | 20.2.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” |
| Hyväksyminen jaostossa | 8.7.2020 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 18.9.2020 |
| Täysistunnon nro | 554 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 216/1/3 |

Komitean täysistunnon päätös

20.2.2020

Oikeusperusta

työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö”

Hyväksyminen jaostossa

8.7.2020

Hyväksyminen täysistunnossa

18.9.2020

Täysistunnon nro

554

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

216/1/3

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan ja erityisesti Pellolta pöytään -strategiaan (Farm to Fork, F2F) ja biodiversiteettistrategiaan. Ne ovat kunnianhimoisia, ja niillä tulee olemaan merkittävä vaikutus EU:n maatalouteen ja maatalouselintarvikealaan sekä keskeinen rooli tulevissa kauppasopimuksissa. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK katsoo, että EU:n tulee reagoida covid-19-kriisiin panemalla kiireellisesti täytäntöön esitetty Euroopan elpymissuunnitelma, jotta unionin talous saadaan mahdollisimman nopeasti takaisin käyntiin ja täyteen vauhtiin siten, että terveys- ja ympäristöriskit otetaan huomioon. Vihreän kehityksen ohjelman olisi oltava erottamaton osa elpymistä. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Maailmantaloutta varjostaa covid-19-kriisin takia ennennäkemättömän taantuman uhka, ja oikeudenmukainen, sääntöihin perustuva ja tasapuolisten toimintaedellytysten pohjalta käytävä kauppa on tässä tilanteessa tärkeämpää kuin koskaan talouden elvyttämiseksi. Toimivat ja avoimet EU:n sisämarkkinat ja kansainvälinen kauppa ovat olennaisen tärkeitä. ETSK:n mielestä unionin ei pidä antaa kauppapolitiikkansa luisua puolustuskannalle. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EU:n on opittava covid-19-kriisistä muun muassa seuraavat perustavanlaatuiset seikat:






  1) | ”Yhteinen terveys” -malli, ruokaturva ja elintarvikeomavaraisuus ovat Euroopalle ratkaisevan tärkeitä. |
| --- | --- | --- |

1.4

1)

”Yhteinen terveys” -malli, ruokaturva ja elintarvikeomavaraisuus ovat Euroopalle ratkaisevan tärkeitä.

| 2) | Unioni tarvitsee vahvan yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) sekä kestäväpohjaisen ja häiriöitä sietävän elintarvikkeiden ja keskeisten terveydenhuollon tarvikkeiden toimitusketjun. |
| --- | --- |

2)

Unioni tarvitsee vahvan yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) sekä kestäväpohjaisen ja häiriöitä sietävän elintarvikkeiden ja keskeisten terveydenhuollon tarvikkeiden toimitusketjun.

| 3) | EU:lla tulee olla vankka ja hyvin resursoitu omiin varoihin pohjautuva talousarvio kriisien hoitoa varten. |
| --- | --- |

3)

EU:lla tulee olla vankka ja hyvin resursoitu omiin varoihin pohjautuva talousarvio kriisien hoitoa varten.

| 4) | Kauppa ja EU:n sisämarkkinoiden suojeleminen ovat tärkeitä uudelleenkansallistamisen ehkäisemiseksi ja sen varmistamiseksi, etteivät brexitin kaltaiset tapahtumat toistu. |
| --- | --- |

4)

Kauppa ja EU:n sisämarkkinoiden suojeleminen ovat tärkeitä uudelleenkansallistamisen ehkäisemiseksi ja sen varmistamiseksi, etteivät brexitin kaltaiset tapahtumat toistu.

| 1.5 | ETSK edellyttää, että vihreän kehityksen ohjelmaan liittyvien F2F- ja biodiversiteettistrategioiden kaikki vaikutukset EU:n kauppasopimuksiin, maatalouteen ja maatalouselintarvikealaan arvioidaan yksityiskohtaisessa vaikutustenarvioinnissa. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | On yleisesti tunnustettua, että maataloustuotteiden kauppa on useimpia kestävän kehityksen tavoitteita tai jopa kaikkia niitä toteutettaessa keskeisessä asemassa, että WTO:lla on tärkeä rooli kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa ja että kyseisiin tavoitteisiin pääseminen olisi paljon vaikeampaa ilman tehokasta monenvälistä kauppajärjestelmää. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK ehdottaa, että vihreän kehityksen ohjelmaan liittyvät F2F- ja biodiversiteettistrategiat otettaisiin huomioon kaikissa tulevissa EU:n kauppasopimuksissa maailmanlaajuisina kestävyysnormeina. Komitea tiedostaa, että kestävän kehityksen tavoitteiden ja tiukempien normien sisällyttäminen monenvälisiin kauppasopimuksiin ja niiden täytäntöönpano sopimusten yhteydessä on äärimmäisen haastavaa. Kahdenvälisissä kauppasopimuksissa näyttäisi lyhyellä aikavälillä olevan mahdollista edistyä enemmän kestävän kehityksen tavoitteiden ja keskeisten ympäristö- ja sosiaalinormien saavuttamisessa. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EU:n on huolehdittava siitä, ettei kauppasopimuksilla ulkoisteta ongelmia ja lisätä metsäkatoa muissa maissa. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK pitää oleellisen tärkeänä huolehtia siitä, etteivät vihreän kehityksen ohjelmaan liittyvistä F2F- ja biodiversiteettistrategioista – joita kilpailijat eivät halua omaksua ja soveltaa – johtuvat korkeammat kustannukset ja tiukemmat normit heikennä EU:n maatalouden ja maatalouselintarvikealan kannattavuutta ja kilpailukykyä. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK katsoo, että vihreän kehityksen ohjelmaan liittyvien F2F- ja biodiversiteettistrategioiden, YMP:n, kauppapolitiikan ja sosiaalipolitiikan kaltaisten EU:n politiikkojen johdonmukaisuutta ja koordinointia tulee parantaa huomattavasti. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EU:n perhetilamallin mukaisella maataloudella on keskeinen rooli vihreän kehityksen ohjelmaan liittyvien F2F- ja biodiversiteettistrategioiden täytäntöönpanossa, ja on ensiarvoisen tärkeää, että YMP:llä on riittävät määrärahat viljelijöille asetettavien lisävaatimusten kattamiseksi. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Maa-alueiden luonnonmukaiseen tuotantoon siirtämisen tuotantoa vähentävät vaikutukset on arvioitava. On tehostettava tutkimusta, jotta voidaan määritellä paremmin, mitä ”luonnonmukaisella” tarkoitetaan, ja arvioida luonnonmukaisen maataloustuotannon todellista nettovaikutusta maailmanlaajuiseen kestävyyteen, myös luonnon monimuotoisuuteen. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Kaikissa EU:n kauppasopimuksissa on noudatettava unionin terveys- ja kasvinsuojelusäännöksiä ja ennalta varautumisen periaatetta. |
| --- | --- |

1.13

2.   Taustaa

Euroopan vihreän kehityksen ohjelma

| 2.1 | Euroopan vihreän kehityksen ohjelma (1) on kunnianhimoinen tiedonanto, ja se merkitsee vahvaa sitoutumista ilmasto- ja ympäristöhaasteiden ratkaisemiseen. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Vihreän kehityksen ohjelma on uusi kasvustrategia, jonka tavoitteena on tehdä EU:sta oikeudenmukainen ja vauras yhteiskunta, jonka talous on moderni, resurssitehokas ja kilpailukykyinen. Kasvihuonekaasujen nettopäästöistä pyritään eroon vuoteen 2050 mennessä, ja kasvuun pyritään lisäämättä resurssien käyttöä. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Ohjelman tavoitteena on myös suojella, hoitaa ja lisätä EU:n luonnonpääomaa sekä suojella kansalaisten terveyttä ja hyvinvointia ympäristöön liittyviltä riskeiltä ja ympäristövaikutuksilta. Tämän siirtymän on oltava oikeudenmukainen ja osallistava. Siinä on asetettava ihmiset etusijalle ja otettava alueet, elinkeinoalat ja työntekijät huomioon. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Euroopan komission mukaan vihreän kehityksen ohjelmalla pannaan täytäntöön YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelma ja kestävän kehityksen tavoitteet (2) ja se liittyy kiinteästi komission kauppapoliittiseen strategiaan. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Seuraavassa kuvassa (3) esitetään Euroopan vihreän kehityksen ohjelman päätavoitteet: |
| --- | --- |

2.5

Image 1

Pellolta pöytään -strategia (F2F) ja biodiversiteettistrategia

| 2.6 | Vihreän kehityksen ohjelmaan liittyvän F2F-strategian (4) tavoitteena on tehdä EU:n elintarvikejärjestelmästä maailmanlaajuinen kestävyysnormi. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | EU:n biodiversiteettistrategian (5) tavoitteena on pysäyttää luonnon monimuotoisuuden köyhtyminen ja palauttaa luonto ennalleen. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | F2F- ja biodiversiteettistrategioiden keskeisinä tavoitteina on muun muassa






  — | vähentää kemiallisten torjunta-aineiden käyttöä 50 prosenttia vuoteen 2030 mennessä |
| --- | --- | --- |

2.8

—

vähentää kemiallisten torjunta-aineiden käyttöä 50 prosenttia vuoteen 2030 mennessä

| — | vähentää ravinnehävikkiä 50 prosenttia ja lannoitteiden käyttöä 20 prosenttia vuoteen 2030 mennessä |
| --- | --- |

—

vähentää ravinnehävikkiä 50 prosenttia ja lannoitteiden käyttöä 20 prosenttia vuoteen 2030 mennessä

| — | vähentää tuotantoeläimille tarkoitettujen mikrobilääkkeiden myyntiä EU:ssa 50 prosenttia vuoteen 2030 mennessä |
| --- | --- |

—

vähentää tuotantoeläimille tarkoitettujen mikrobilääkkeiden myyntiä EU:ssa 50 prosenttia vuoteen 2030 mennessä

| — | tarkistaa ja parantaa eläinten hyvinvointia koskevaa lainsäädäntöä tieteellisen näytön perusteella |
| --- | --- |

—

tarkistaa ja parantaa eläinten hyvinvointia koskevaa lainsäädäntöä tieteellisen näytön perusteella

| — | lisätä luonnonmukaista maataloutta siten, että vuoteen 2030 mennessä 25:tä prosenttia EU:n maa-alasta viljellään luonnonmukaisesti |
| --- | --- |

—

lisätä luonnonmukaista maataloutta siten, että vuoteen 2030 mennessä 25:tä prosenttia EU:n maa-alasta viljellään luonnonmukaisesti

| — | selventää kilpailusääntöjä yhteisiä aloitteita varten, jotta voidaan vahvistaa viljelijöiden asemaa toimitusketjussa |
| --- | --- |

—

selventää kilpailusääntöjä yhteisiä aloitteita varten, jotta voidaan vahvistaa viljelijöiden asemaa toimitusketjussa

| — | kehittää ympäristömyönteisyyteen pohjautuva malli, jossa viljelijöitä palkitaan hiilidioksidin talteenotosta YMP:n tai markkinoiden kautta |
| --- | --- |

—

kehittää ympäristömyönteisyyteen pohjautuva malli, jossa viljelijöitä palkitaan hiilidioksidin talteenotosta YMP:n tai markkinoiden kautta

| — | istuttaa kolme miljardia puuta vuoteen 2030 mennessä |
| --- | --- |

—

istuttaa kolme miljardia puuta vuoteen 2030 mennessä

| — | pysäyttää pölyttäjien väheneminen |
| --- | --- |

—

pysäyttää pölyttäjien väheneminen

| — | ennallistaa vähintään 25 000 kilometriä jokia niin, että ne pääsevät virtaamaan vapaasti |
| --- | --- |

—

ennallistaa vähintään 25 000 kilometriä jokia niin, että ne pääsevät virtaamaan vapaasti

| — | suojella 30 prosenttia EU:n maa- ja merialueista |
| --- | --- |

—

suojella 30 prosenttia EU:n maa- ja merialueista

| — | edistää kestävää elintarvikkeiden kulutusta sekä kohtuuhintaisen terveellisen ruoan saatavuutta kaikille. |
| --- | --- |

—

edistää kestävää elintarvikkeiden kulutusta sekä kohtuuhintaisen terveellisen ruoan saatavuutta kaikille.

| 2.9 | Yhteenvetona voidaan todeta, että strategioilla pyritään takaamaan eurooppalaisille kohtuuhintaisten ja kestävyysperiaatteiden mukaisten elintarvikkeiden saanti, torjumaan ilmastonmuutosta, suojelemaan ympäristöä ja vaalimaan luonnon monimuotoisuutta. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | ETSK suhtautuu myönteisesti vihreän kehityksen ohjelmaan liittyviin F2F- ja biodiversiteettistrategioihin sekä niissä asetettuihin tavoitteisiin (6). |
| --- | --- |

2.10

EU:n kauppapolitiikka

| 2.11 | Komission puheenjohtajan joulukuussa 2019 kauppakomissaari Phil Hoganille lähettämän toimeksiantokirjeen mukaan tasapuolisten toimintaedellytysten takaaminen kaikille on EU:n kauppapolitiikan keskeinen viesti ja Euroopan paikka on sääntöihin perustuvan monenvälisen järjestelmän ytimessä (7). Puheenjohtaja on antanut kauppapolitiikasta vastaavalle komission jäsenelle tehtäväksi huolehtia kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisesta ja edellyttänyt, että jokaiseen uuteen kauppasopimukseen sisällytetään kestävää kehitystä koskeva luku. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | EU on ilmoittanut tukevansa maailmanlaajuista siirtymistä kestäviin maatalouselintarvikejärjestelmiin F2F-strategian tavoitteiden ja kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti. Unioni jatkaa ulkopolitiikkansa – myös kauppapolitiikan – avulla kestäviä elintarvikejärjestelmiä koskevien vihreiden allianssien kehittämistä kaikkien kauppakumppaniensa kanssa kahden- ja monenvälisillä sekä alueellisilla foorumeilla. Se varmistaa kaikkien kauppasopimusten kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien määräysten täysimääräisen täytäntöönpanon ja sen valvonnan, myös EU:n kauppasopimusten noudattamista ja täytäntöönpanoa valvovan virkamiehen kautta. |
| --- | --- |

2.12

3.   Tärkeimmät keskustelunaiheet

Kaupan merkitys ja arvo

| 3.1 | EU on maailman suurin talous, ja 450 miljoonan kuluttajan unionin asukaskohtainen BKT on 25 000 euroa (8). Se on maailman suurin kaupparyhmittymä ja 80 maan tärkein kauppakumppani. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Kauppa ja investoinnit ovat EU:lle perustavan tärkeitä. ”Kaikkien kauppa” -tiedonannossa korostetaan, että EU:ssa yli 36 miljoonaa työpaikkaa – yksi seitsemästä – on riippuvaisia unionin ulkopuolelle suuntautuvasta viennistä ja että seuraavien 15 vuoden aikana globaalista talouden kasvusta noin 90 prosentin odotetaan syntyvän Euroopan ulkopuolella. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EU:n sisämarkkinoilla sekä maailmanmarkkinoilla vapaasti, oikeudenmukaisesti ja sääntöjen pohjalta toimiva sisäinen ja ulkoinen kauppa on ratkaisevan tärkeää EU:lle ja sen 450 miljoonalle kansalaiselle (9). Euroopan unioni kävi vuonna 2018 tavarakauppaa muun maailman kanssa 3 936 miljardin euron arvosta. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EU:n maatalouselintarvikekaupan tilastot (10) osoittavat vuoden 2019 olleen ennätysvuosi. Maatalouselintarvikkeiden viennin arvo oli yhteensä 151,2 miljardia euroa ja tuonnin arvo 119,3 miljardia euroa, eli kaupan kokonaisarvo oli kyseisenä vuonna 270,5 miljardia euroa. Kauppataseen ylijäämä nousi 10,9 miljardia euroa vuodesta 2018 kaikkien aikojen ennätykseen eli 31,9 miljardiin euroon. Elintarviketeollisuudella on kaupassa ja viennissä keskeinen rooli. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK on korostanut aiemmassa lausunnossaan maatalouskaupan merkitystä maatalouden ja maatalouteen liittyvän yritystoiminnan tulevalle kehitykselle EU:ssa maailmanlaajuista ruokaturvaa ajatellen (11). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK on antanut lausunnon maatalouden roolista monenvälisissä, kahdenvälisissä ja alueellisissa kauppaneuvotteluissa Nairobissa pidetyn WTO:n ministerikokouksen valossa (12). Siinä todetaan, että WTO on edelleen elinkelpoinen ja toimiva kauppaneuvottelujen foorumi, erityisesti maatalousalalla. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | WTO:n kyvyttömyys edistää monenvälistä kauppaa ja riitojenratkaisumekanismin kärjistynyt tilanne vaarantavat vakavasti monenvälisyyden ja sääntöihin perustuvan kaupan. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Tämä ei kuitenkaan saisi heikentää asianmukaisesti toimivan WTO:n roolia maailmankaupassa eikä EU:n tukeman sääntöihin perustuvan monenvälisen järjestelmän merkitystä. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | ETSK toteaa lausunnossaan ”WTO:n uudistaminen ja mukauttaminen maailmankaupan kehitykseen” olevansa vakuuttunut paitsi siitä, että kiireellisiä uudistuksia olisi toteutettava mahdollisimman pian erityisesti riitojenratkaisuelimen pysyvän valituselimen toiminnan suhteen, myös siitä, että WTO:n jäsenten olisi sitouduttava tavoitteiltaan kunnianhimoisempiin ja systeemisempiin muutoksiin. Komitean tukemat ehdotukset käsittävät pääasiallisesti kolme aluetta: työelämän normit ja ihmisarvoinen työ, ilmastonmuutokseen liittyvät tavoitteet ja YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelman kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttaminen (13). |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | ETSK:n mielestä unionin ei pidä antaa kauppapolitiikkansa luisua puolustuskannalle. Kaupan merkitys ja arvo eivät ole koskaan olleet oleellisempia kuin nyt covid-19-kriisin oloissa ja koko EU:n ja maailman pyrkiessä elvyttämään taloutta. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | EU:n on ETSK:n mielestä ryhdyttävä edistämään ja vauhdittamaan talouden toipumista kunnianhimoisesti vihreän kehityksen ohjelman ja Euroopan elpymissuunnitelman avulla. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Vihreän kehityksen ohjelmassa on kyettävä löytämään sopiva tasapaino vahvan kaupan ylläpitämisen sekä työpaikkojen ja ympäristön suojelun välillä unohtamatta myöskään Euroopan kilpailukyvyn säilyttämistä. Strategia ei saa liioin johtaa EU:n ulkopuolelta tuotavien tuotteiden kilpailuetuun unionin markkinoilla. Tämä koskee myös unionin ulkopuolelta EU:hun tuotavia luomutuotteita, jotka on tuotettava samojen EU-säännösten mukaisesti, joita EU:n tuottajien on noudatettava (14). Olisi tarpeen ottaa käyttöön EU:ssa luomutuotteiden jäljitettävyys- ja laadunvarmistusjärjestelmä ja merkitä tuotteisiin selvästi erottuvin merkinnöin, ovatko ne EU:ssa tuotettuja ”EU-luomutuotteita” vai kansainvälisiä, ”EU:n ulkopuolella tuotettuja luomutuotteita”. Lisäksi tarvittaisiin riippumaton, dynaaminen EU-tason akkreditointijärjestelmä, josta nykyisin vastaa kussakin maassa viranomaisten alainen yksi kansallinen akkreditointielin, hoitamaan erityisesti valvontaelinten akkreditointia ja luomutuotteisiin liittyvän vilpin estämistä luonnonmukaisen tuotannon alalla tapahtuvan kaupan ja toiminnan yhteydessä. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Unionin sisämarkkinoiden tehokas ja moitteeton toiminta on ensiarvoisen tärkeää. ETSK on hyvin vahvasti sitä mieltä, ettei EU:n markkinoita saa uudelleenkansallistaa. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | ETSK tunnustaa tasapuolisin edellytyksin toimivan ja sääntöihin perustuvan kaupan tärkeyden ja arvon sekä sen suuren merkityksen talouden toipumiselle covid-19-kriisistä. |
| --- | --- |

3.14

Kauppa ja kestävä kehitys

| 3.15 | Kestävällä kehityksellä tarkoitetaan nykyhetken tarpeiden tyydyttämistä siten, että taataan tulevien sukupolvien mahdollisuudet tyydyttää omat tarpeensa. YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelma sisältää 17 kestävän kehityksen päätavoitetta ja 169 alatavoitetta. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | F2F- ja biodiversiteettistrategiat menevät paljon kestävän kehityksen tavoitteita pidemmälle, ja niissä vahvistetaan täysin uudet kriteerit, joiden tavoitteena on luoda ”uusi maailmanlaajuinen kestävyysnormi”. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | EU:n lainsäädäntö velvoittaa edistämään kestävää kehitystä kaikkien asiaankuuluvien unionin toimintapolitiikkojen, myös kauppa- ja kilpailupolitiikan, puitteissa. EU:n kauppapolitiikka tähtää sen varmistamiseen, että taloutta kehitettäessä pidetään kiinni sosiaalisesta oikeudenmukaisuudesta, ihmisoikeuksien kunnioittamisesta ja korkeatasoisista työelämä- ja ympäristönsuojelunormeista sekä varjellaan unionin terveyden- ja kasvinsuojelusäännöstöä ja noudatetaan ennalta varautumisen periaatetta. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | ETSK on antanut vuosien mittaan useita lausuntoja kaupan ja kestävän kehityksen eri näkökohdista, esimerkiksi lausunnon kauppaa ja kestävää kehitystä koskevista luvuista EU:n vapaakauppasopimuksissa (15) sekä lausunnon kaupan ja investointien keskeisestä roolista kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa ja täytäntöönpanossa (16). |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | Ensin mainitussa lausunnossa ETSK kehottaa komissiota toimimaan kunnianhimoisemmin kauppaa ja kestävää kehitystä koskevissa luvuissa tehtyjen sitoumusten tosiasiallisen täytäntöönpanon tiukemman valvonnan suhteen ja korostaa, että kuluttajien etuihin suhtaudutaan kauppaa ja kestävää kehitystä koskevissa yhteyksissä kapea-alaisesti. Komitea korostaa lausunnossa myös toiminnassa olevien sisäisten neuvoa-antavien ryhmien rahoitus- ja resurssivaikeuksia sekä seuraamusten käyttöä. |
| --- | --- |

3.19

| 3.20 | Jälkimmäisessä lausunnossa ETSK esittää kantanaan, että kestävän kehityksen tavoitteet ja Pariisin sopimus muuttavat maailmankaupan agendaa perinpohjaisesti varsinkin teollisuus- ja maataloustuotteiden kaupan osalta. Komitea huomauttaa kuitenkin, että kestävän kehityksen tavoitteet eivät ole oikeudellisesti sitovia eikä niihin liity riitojenratkaisumekanismia. Lausunnossa korostetaan vastuullisen liiketoiminnan asemaa kestävän kehityksen tavoitteiden toteuttamisen edistämisessä ja yksityisen sektorin ratkaisevaa vaikutusta. Lisäksi siinä kehotetaan laatimaan kokonaisarvio kestävän kehityksen tavoitteiden ja Pariisin sopimuksen täytäntöönpanon todennäköisistä vaikutuksista EU:n kauppa- ja kilpailupolitiikkaan sekä maatalouteen. |
| --- | --- |

3.20

| 3.21 | On yleisesti tunnustettua, että maataloustuotteiden kauppa on useimpia kestävän kehityksen tavoitteita tai jopa kaikkia niitä toteutettaessa keskeisessä asemassa, että WTO:lla on tässä tärkeä rooli ja että kyseisiin tavoitteisiin pääseminen olisi paljon vaikeampaa ilman tehokasta monenvälistä kauppajärjestelmää (17). |
| --- | --- |

3.21

| 3.22 | Vihreän kehityksen ohjelmaan liittyvät F2F- ja biodiversiteettistrategiat, EU:n kauppapolitiikka ja kestävä kehitys herättävät mm. seuraavia tärkeitä kysymyksiä: Miten realistiset mahdollisuudet EU:lla on asettaa ja soveltaa uusia tiukempia normeja, jotka ylittävät kestävän kehityksen tavoitteet? Voiko EU saada kauppakumppaninsa sitoutumaan kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien määräysten täytäntöönpanoon? Voiko EU lisäksi saada kauppakumppanit tai edes EU:n jäsenvaltiot sitoutumaan vielä tiukempiin kestävän kehityksen vaatimuksiin vihreän kehityksen ohjelman kautta? Miten voimallisesti EU aikoo ajaa kestävän kehityksen tavoitteita ja/tai F2F- ja biodiversiteettistrategioita tulevissa kauppaneuvotteluissa? Millaisia kustannuksia vihreän kehityksen ohjelma aiheuttaa eurooppalaisille viljelijöille ja maatalousalalle? Miten se vaikuttaa EU:n kilpailukykyyn kaupan alalla? |
| --- | --- |

3.22

| 3.23 | ETSK katsoo, että EU:n olisi otettava käyttöön lainsäädäntöä, jossa yritykset velvoitetaan noudattamaan asianmukaista huolellisuutta toimitusketjujensa kaikissa vaiheissa sosiaalisten ja ympäristöriskien sekä ihmisoikeusloukkausten tunnistamiseksi, ehkäisemiseksi ja hillitsemiseksi. |
| --- | --- |

3.23

Täytäntöönpanon valvonta

| 3.24 | EU:n tulee panostaa vapaakauppasopimusten yhteydessä entistä enemmän kestävän kehityksen tavoitteiden ja normien täytäntöönpanoon ja sen valvontaan. Kun kauppasopimuksista tulee yhä yksityiskohtaisempia ja osallistavampia ja etenkin koska ne ulottuvat ympäristön ja ilmastonmuutoksen kaltaisille aineettoman kestävän talouskehityksen aloille, on erittäin tärkeää huolehtia kauppasopimusten kaikkien osa-alueiden asianmukaisesta ja tehokkaasta seurannasta, täytäntöönpanosta ja valvonnasta. Metsäkadon kaltaisten keskeisten kysymysten seurannassa tulee hyödyntää uusinta teknologiaa, kuten Yhteisen tutkimuskeskuksen (JRC) (18) puitteissa käytettävissä olevaa teknologiaa. |
| --- | --- |

3.24

| 3.25 | Seurantaan ja täytäntöönpanon valvontaan liittyvien menettelyjen on oltava selkeitä, nopeita, tehokkaita ja rahoituksellisesti läpinäkyviä, ja kustannukset on jaettava oikeudenmukaisesti ottaen huomioon, mihin pienviljelijöillä on varaa. |
| --- | --- |

3.25

Liikenne ja energia

| 3.26 | Vihreän kehityksen ohjelmassa olisi kiinnitettävä paljon enemmän huomiota liikenne- ja energiapolitiikkaan. Liikenteen osuus maailman hiilidioksidipäästöistä on 24 prosenttia (ja osuuden arvioidaan nousevan vuoteen 2030 mennessä 40 prosenttiin kaikista päästöistä) (19). Energian käyttö joutuu laajemminkin suurennuslasin alle, ja uusiutuvan energian käytön kannustimia tulee lisätä. |
| --- | --- |

3.26

Vihreän kehityksen ohjelmaan liittyvät F2F- ja biodiversiteettistrategiat

| 3.27 | Vihreän kehityksen ohjelmaan liittyvien F2F- ja biodiversiteettistrategioiden avulla tulee tukea voimakkaasti eurooppalaisten viljelijöiden ja maatalousalan taloudellista kestävyyttä ja parantaa markkinoiden toimintaa sekä edistää samalla maatalouselintarvikealan taloudellista, ekologista ja sosiaalista kestävyyttä. Tämä vastaa ETSK:n näkemystä ”tarvitsemastamme kestävästä taloudesta” (20). |
| --- | --- |

3.27

| 3.28 | ETSK perää kattavaa EU:n elintarvikepolitiikkaa käsittelevässä lausunnossaan (21) kestäväpohjaisempaa elintarvikepolitiikkaa, jolla pyritään kestäväpohjaisiin elintarvikejärjestelmiin ja niiden pohjalta terveellisiin ruokavalioihin ja jossa linkitetään maatalous ravitsemukseen ja ekosysteemipalveluihin ja varmistetaan, että elintarvikeketjut turvaavat kansanterveyden eurooppalaisen yhteiskunnan kaikissa osissa. |
| --- | --- |

3.28

| 3.29 | F2F-strategiassa on otettu huomioon monia edellä mainituissa lausunnoissa esitettyjä ajatuksia, ja ETSK on osaltaan edesauttanut sitä, että ne ovat saaneet tuulta purjeisiinsa. |
| --- | --- |

3.29

| 3.30 | Torjunta-aineiden käytön vähentämistä koskevasta ehdotuksesta komitea toteaa, että viljelijöiden on voitava korvata kyseiset tuotteet turvallisilla ja kestävillä vaihtoehdoilla, jotka turvaavat sadon ja suojelevat ruokaturvaan kohdistuvilta uhkilta. Vaihtoehtoisten kestäväpohjaisten tuhoojatorjuntaratkaisujen toteuttamisen kannalta ratkaisevaa on tutkimus- ja innovointitoiminta, joka perustuu vankkaan tieteelliseen näyttöön. |
| --- | --- |

3.30

| 3.31 | Lannoitteiden käytön vähentäminen on toteutettava ravinnehuoltosuunnitelmia, maaperän testausta, viljelykasvien ravinnetarpeiden täyttämistä, täsmäkäyttöä ja maaperän ravinnetasapainon säilyttämistä koskevan pitävän tutkimustiedon pohjalta. |
| --- | --- |

3.31

| 3.32 | Mikrobilääkkeiden käytön vähentäminen on ratkaisevan tärkeää ihmisten terveyden ja turvallisuuden varmistamiseksi (”yhteinen terveys” -malli (22)). |
| --- | --- |

3.32

| 3.33 | Eläinten terveyden ja hyvinvoinnin parantaminen on tärkeä ja toivottava tavoite, mutta valitettavasti markkinat eivät aina palkitse siitä eikä kyseisille kustannuksille usein saada katetta. YMP:hen liittyy erittäin vahva toimintapolitiikka, jolla taataan, että eläinten kasvatuksessa noudatetaan Euroopassa maailman tiukimpia jäljitettävyyttä, eläinten terveyttä ja hyvinvointia sekä ympäristöä koskevia vaatimuksia. Kansainvälisessä kaupassa eläinten hyvinvointia koskevien normien vastavuoroisen noudattamisen pitäisi olla yksi kolmansien maiden kanssa solmittavien kauppasopimusten keskeisistä vaatimuksista. |
| --- | --- |

3.33

| 3.34 | F2F-strategiassa asetettuja mikrobilääkkeiden, torjunta-aineiden ja lannoitteiden käytön vähennystavoitteita tarkasteltaessa on otettava vertailuanalyysin avulla huomioon monissa jäsenvaltioissa viime vuosina jo saavutettu edistys. |
| --- | --- |

3.34

| 3.35 | Yhä suurempien maa-alueiden luonnonmukaiseen tuotantoon siirtämisen tuotantoa vähentävät vaikutukset on arvioitava. On tehostettava tutkimusta, jotta voidaan määritellä paremmin, mitä ”luonnonmukaisella” tarkoitetaan, ja arvioida luonnonmukaisen tuotannon todellista nettovaikutusta maailmanlaajuiseen kestävyyteen. Lisäksi tuotantokustannukset voivat olla luonnonmukaisessa maataloudessa korkeammat, mikä ei myöskään välttämättä näy vähittäiskaupan tasolla. Tämä voi tehdä luonnonmukaisesta maataloudesta suurempien kustannusten vuoksi kannattamatonta. EU:n tulee myös arvioida luomutuotannon nelinkertaistamisen markkinavaikutuksia korkeampien hintojen ja kannattavuuden osalta. |
| --- | --- |

3.35

YMP ja vihreän kehityksen ohjelmaan liittyvät F2F- ja biodiversiteettistrategiat

| 3.36 | Meneillään oleva YMP:n uudistusprosessi käynnistettiin vuoden 2018 kesäkuussa esitetyillä lainsäädäntöehdotuksilla (23). Uuden YMP:n tavoitetaso on kunnianhimoisempi etenkin ympäristöön ja ilmastonmuutokseen liittyvissä kysymyksissä. |
| --- | --- |

3.36

| 3.37 | Uutta YMP:tä koskevissa ehdotuksissa esitetään seuraavat erityistavoitteet:






  — | Annetaan tukea riittävien maataloustulojen ja maatilojen selviytymiskyvyn varmistamiseksi koko EU:n alueella, jotta saataisiin parannettua ruokaturvaa. |
| --- | --- | --- |

3.37

—

Annetaan tukea riittävien maataloustulojen ja maatilojen selviytymiskyvyn varmistamiseksi koko EU:n alueella, jotta saataisiin parannettua ruokaturvaa.

| — | Parannetaan markkinasuuntautuneisuutta ja kilpailukykyä mm. kiinnittämällä enemmän huomiota tutkimukseen, teknologiaan ja digitalisointiin. |
| --- | --- |

—

Parannetaan markkinasuuntautuneisuutta ja kilpailukykyä mm. kiinnittämällä enemmän huomiota tutkimukseen, teknologiaan ja digitalisointiin.

| — | Parannetaan viljelijöiden asemaa arvoketjussa. |
| --- | --- |

—

Parannetaan viljelijöiden asemaa arvoketjussa.

| — | Edistetään ilmastonmuutoksen hillitsemistä, ilmastonmuutokseen sopeutumista ja kestävää energiaa. |
| --- | --- |

—

Edistetään ilmastonmuutoksen hillitsemistä, ilmastonmuutokseen sopeutumista ja kestävää energiaa.

| — | Edistetään kestävää kehitystä ja luonnonvarojen, kuten veden, maaperän ja ilman, tehokasta hoitoa. |
| --- | --- |

—

Edistetään kestävää kehitystä ja luonnonvarojen, kuten veden, maaperän ja ilman, tehokasta hoitoa.

| — | Edistetään luonnon monimuotoisuuden suojelemista ja ekosysteemipalveluja sekä säilytetään elinympäristöjä ja maisemia. |
| --- | --- |

—

Edistetään luonnon monimuotoisuuden suojelemista ja ekosysteemipalveluja sekä säilytetään elinympäristöjä ja maisemia.

| — | Houkutellaan alalle nuoria viljelijöitä ja helpotetaan yritystoiminnan kehittämistä maaseutualueilla. |
| --- | --- |

—

Houkutellaan alalle nuoria viljelijöitä ja helpotetaan yritystoiminnan kehittämistä maaseutualueilla.

| — | Edistetään työllisyyttä, kasvua, sosiaalista osallisuutta ja paikallista kehitystä maaseutualueilla, myös biotalouden ja kestävän metsänhoidon alalla. |
| --- | --- |

—

Edistetään työllisyyttä, kasvua, sosiaalista osallisuutta ja paikallista kehitystä maaseutualueilla, myös biotalouden ja kestävän metsänhoidon alalla.

| — | Parannetaan tapaa, jolla EU:n maatalous vastaa ravintoa ja terveyttä koskeviin uusiin yhteiskunnan vaatimuksiin, mukaan lukien turvallinen, ravitseva ja kestävän kehityksen mukainen ravinto sekä eläinten hyvinvointi. |
| --- | --- |

—

Parannetaan tapaa, jolla EU:n maatalous vastaa ravintoa ja terveyttä koskeviin uusiin yhteiskunnan vaatimuksiin, mukaan lukien turvallinen, ravitseva ja kestävän kehityksen mukainen ravinto sekä eläinten hyvinvointi.

| 3.38 | Uuden YMP:n erityisvaatimuksiin kuuluu, että entistä tiukempien ympäristö- ja ilmastovaatimusten noudattaminen asetetaan suorien tukien saamisen ehdoksi. Jäsenvaltioiden on tarjottava ns. ekojärjestelmiä, joilla tuetaan viljelijöitä, jotka haluavat soveltaa pakollisia vaatimuksia pidemmälle meneviä ympäristökäytäntöjä. |
| --- | --- |

3.38

| 3.39 | Uusissa YMP:tä koskevissa ehdotuksissa todetaan, että vähintään 30 prosenttia maaseudun kehittämisohjelmien kansallisista määrärahoista kohdennetaan ympäristö- ja ilmastotoimiin. Odotuksena on, että YMP:n kokonaisbudjetista 40 prosenttia edistää ilmastotoimia (24). |
| --- | --- |

3.39

| 3.40 | YMP:n puitteissa edellytetään kultakin jäsenvaltiolta strategiasuunnitelmaa siitä, miten ne aikovat saavuttaa YMP:n erityistavoitteet. Jäsenvaltiot asettavat yhteisesti määriteltyjä tulosindikaattoreita käyttäen tavoitteet sille, mitä ne haluavat saavuttaa ohjelmakauden aikana. |
| --- | --- |

3.40

| 3.41 | EU:n toimielimet ovat edenneet kahtena viime vuotena jo huomattavasti YMP-ehdotusten käsittelyssä, ja on erittäin tärkeää, etteivät vihreän kehityksen ohjelmaan sisältyvät ehdotukset käännä tätä kehitystä. YMP:n strategiasuunnitelmien mukauttaminen EU:n vihreän kehityksen ohjelmaan on vaikeaa mutta välttämätöntä. |
| --- | --- |

3.41

EU:n markkinaohjaus ja oikeudenmukainen hinta

| 3.42 | Vihreän kehityksen ohjelmaan liittyvissä F2F- ja biodiversiteettistrategioissa tuodaan hyvin selvästi esille, että viljelijöiden tulot ovat EU:ssa tällä hetkellä keskimäärin noin puolet työntekijöiden keskimääräisistä tuloista koko taloudessa. |
| --- | --- |

3.42

| 3.43 | Jotta eurooppalaisten viljelijöiden tulotaso olisi kestävä, heidän on tärkeää saada elintarvikkeista markkinoilla oikeudenmukainen hinta, joka ylittää tuotantokustannukset. F2F-strategian avulla tulee ohjata markkinoita siihen suuntaan, että eurooppalaisten viljelijöiden noudattamilla tiukoilla elintarviketuotantoa koskevilla vaatimuksilla on merkitystä ja että niistä on maksettava. Tämä tulee taata tekemällä F2F-strategian puitteissa aloitteita epäterveiden kaupan käytäntöjen kieltämiseksi (25), alihintaan myymisen ehkäisemiseksi ja sen varmistamiseksi, että markkinahinta jakautuu toimitusketjussa oikeudenmukaisesti. |
| --- | --- |

3.43

Talousarvio

| 3.44 | Monivuotista rahoituskehystä koskevat ehdotukset, mukaan lukien YMP:n määrärahojen reaalinen supistaminen 9 prosentilla, eivät sovi yhteen F2F- ja biodiversiteettistrategioiden kunnianhimoisten tavoitteiden kanssa. |
| --- | --- |

3.44

| 3.45 | Jotta strategioiden mukaisiin tavoitteisiin päästäisiin, YMP:n määrärahoja ei saa leikata. Niitä on lisättävä, jotta voidaan ottaa huomioon viljelijöille asetettavat lisävaatimukset sekä inflaatio ja turvata viljelijöiden perustuet ja maaseudun kehittämisohjelmaan kuuluvat tilatukijärjestelmät. |
| --- | --- |

3.45

| 3.46 | Esitetyn strategian toteuttamisesta viljelijöille aiheutuvat tuotannon ja tulojen mahdolliset supistumiset on hyvitettävä. |
| --- | --- |

3.46

| 3.47 | ETSK toistaa kannattavansa sitä näkemystä, että EU:n talousarviota olisi kasvatettava, jotta voidaan varmistaa riittävät rahoitusvarat YMP:tä sekä määritettyjä uusia toimintapoliittisia tavoitteita ja haasteita varten (26). |
| --- | --- |

3.47

Tieteellinen perusta

| 3.48 | Ilmastotoimien on perustuttava tilatason toiminnan tarkkaan mittaamiseen. Metaanin nykyinen laskentatapa ei vastaa viimeisintä tieteellistä tietoa (27), eivätkä viljelijät saa korvausta laiduntensa ja pensasaitojensa sitomasta hiilestä. Näitä kysymyksiä on käsiteltävä F2F- ja biodiversiteettistrategioissa, jotta varmistettaisiin, että kaikki maatalouden päästöt ja sen sitomat päästöt otetaan asianmukaisesti ja täsmällisesti huomioon. |
| --- | --- |

3.48

Oikeudenmukainen siirtymä

| 3.49 | Kaikkien kannalta oikeudenmukainen siirtymä on uuden vihreän kehityksen politiikan yhteydessä ensiarvoisen tärkeää. Uuden politiikan täytäntöönpanokustannusten tulee jakautua kaikille toimijoille viljelijöistä ja jalostajista vähittäismyyjiin ja kuluttajiin. On luotava toimintamalli, jossa ”ketään ei unohdeta” (28), ja suojeltava kaikkein heikoimmassa asemassa olevia uuden politiikan tahattomilta seurauksilta. |
| --- | --- |

3.49

Normien vastaavuuden varmistaminen

| 3.50 | WTO:n vuoden 1995 sopimus terveys- ja kasvinsuojelutoimista kattaa elintarviketurvallisuutta sekä eläinten ja kasvien terveyttä koskevien säännösten soveltamisen. Sopimuksen 5 artiklan 7 kohta koskee ennalta varautumisen periaatetta, joka on sittemmin vahvistettu Lissabonin sopimuksessa. Kaikenlaiset pyrkimykset muuttaa sitä muulla tavoin kuin monenvälisellä tasolla vaikuttaisivat oleellisesti maailmankaupan järjestykseen sekä terveys- ja kasvinsuojelusopimuksen tulevaan uskottavuuteen (29). |
| --- | --- |

3.50

| 3.51 | EU:n on vaadittava unioniin suuntautuvaa vientiä harjoittavilta kolmansilta mailta paljon tiukempaa sosiaalisten, ympäristö-, eläinsuojelu- ja kasvinsuojelunormien vastaavuutta samoin kuin ne edellyttävät eurooppalaisilta viljelijöiltä. EU:hun tuotavilla vaatimustason alittavilla tuotteilla ei saa syrjäyttää F2F- ja biodiversiteettistrategioiden mukaisia tiukempia vaatimuksia noudattaen tuotettuja eurooppalaisia huippuluokan tuotteita. Euroopan unioni ei voi myöskään ulkoistaa hiilivuodon kautta pyrkimyksiään saavuttaa ilmastonmuutosta koskevat tavoitteet. |
| --- | --- |

3.51

| 3.52 | EU:n on niin ikään vältettävä kiusausta tehdä maatalouden alalla suuria myönnytyksiä, jotka veisivät pohjaa kotimaiselta tuotannolta. Unionin olisi lisäksi pyrittävä lakkauttamaan kahdentyyppisten sääntöjen soveltaminen kumppanimaissa maataloustuotteiden osalta, erityisesti terveys- ja kasvinsuojelusopimuksen ja kaupan teknisiä esteitä koskevan sopimuksen yhteydessä. |
| --- | --- |

3.52

Työelämäkysymykset

| 3.53 | Vapaakauppasopimusten avulla voidaan tutkimusten mukaan parantaa työntekijöiden tilannetta kumppanimaissa (30). Kansainvälinen työjärjestö (ILO) totesi tutkimuksessaan, jossa tarkasteltiin työelämää koskevia määräyksiä 76:ssa yli 260 vapaakauppasopimuksesta vuonna 2016, että teknisen yhteistyön, varmennusmekanismien ja kansalaisyhteiskunnan osallistumisen yhdistelmä on osaltaan parantanut työntekijöiden oikeuksien tilannetta eri aloilla. |
| --- | --- |

3.53

Vaikutustenarviointi

| 3.54 | Hyvä lainsäädäntö tarkastetaan läpikotaisin ennen käyttöönottoaan. Kaikkiin toimenpiteisiin, joita ehdotetaan osana vihreän kehityksen ohjelmaan liittyviä F2F- ja biodiversiteettistrategioita, on liitettävä yksityiskohtainen lainsäädännön vaikutusten arviointi vertailuanalyyseineen ennen kuin tehdään poliittisia tai sääntelyä koskevia päätöksiä. |
| --- | --- |

3.54

Metsätalous ja metsäkato

| 3.55 | Metsäpinta-alan lisääminen EU:ssa on myönteinen askel, jolla on erittäin suotuisia vaikutuksia ilmastonmuutoksen suhteen. Sitä varten tarvitaan vastaavan tasoinen vahva rahoitus, jotta viljelijät eivät menetä tuloja pitkien investointiaikojen takia. |
| --- | --- |

3.55

| 3.56 | EU:n kauppapolitiikassa on pidettävä vihreän kehityksen ohjelmassa ja F2F-strategiassa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseen tähdäten hyvin tarkasti huoli siitä, ettei EU:hun suuntautuva tuonti lisää metsäkatoa unionin ulkopuolisissa kauppakumppanimaissa. Esimerkkeinä tästä ongelmasta voidaan mainita naudanlihan ja soijan tuonti Mercosur-maista (Brasilia), naudan- ja lampaanlihan tuonti Australiasta sekä palmuöljyn tuonti Indonesiasta. |
| --- | --- |

3.56

| 3.57 | ETSK kehottaa komissiota parantamaan eurooppalaisille kuluttajille suunnattua tiedotusta ja valistusta metsäkadon haasteista kehittämällä tuotteiden ympäristömerkintöjä ja perustamalla eurooppalainen metsäkadon seurantakeskus ja varhaisvaroitusjärjestelmä. |
| --- | --- |

3.57

| 3.58 | ETSK pyytää komissiota edistämään yhdessä paikallisväestön kanssa metsäkatoalueiden uudelleenmetsittämistä ja metsänistutuksia erityisesti Latinalaisessa Amerikassa, Saharan eteläpuolisessa Afrikassa ja nousevan talouden maissa. Komission tulee myös antaa taloudellista tukea ja teknistä apua kolmansille maille (valtiollisille ja valtiosta riippumattomille toimijoille) etenkin ”ikiaikaisten” metsäekosysteemien säilyttämiseksi. |
| --- | --- |

3.58

| 3.59 | ETSK kehottaa komissiota parantamaan ns. metsäkatotuonnin estämiseen tähtäävien merkintäjärjestelmien laatua ja uskottavuutta edistämällä välineiden lähentämistä ja nykyisten sertifiointijärjestelmien laajentamista, käyttämällä maankäytön kaukokartoitusta, tukemalla tuottajia täytäntöönpanossa ja vahvistamalla valvontaa koko toimitusketjussa. |
| --- | --- |

3.59

4.   Covid-19:n vaikutukset

| 4.1 | Koronaviruskriisi on paljastanut, miten globalisoituneet tuotantoketjut ja täsmätoimituksista riippuvainen kansainvälinen kauppa voivat estää kasvosuojusten, välttämättömien lääkkeiden jne. saannin häiriötilanteessa ja siten horjuttaa yhteiskuntaamme. Tällaisia kriisejä tullaan näkemään vastaisuudessakin. Teollisuuden, maatalouden ja palvelualojen toimintoja siirtämällä tulisi olla mahdollista lujittaa riippumattomuutta kansainvälisistä markkinoista, palauttaa tuotantomenetelmien hallinta ja käynnistää toimintojen ekologinen ja sosiaalinen siirtymä. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Pandemia on muistuttanut ihmisen vahvasta yhteydestä luontoon sekä tarpeesta suojella luonnon monimuotoisuutta ja ehkäistä metsäkatoa. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Meneillään olevan covid-19-kriisin vaikutus maailmantalouteen on niin vakava, että Kansainvälinen valuuttarahasto (IMF) on varoittanut maailman ajautuvan mahdollisesti pahimpaan talouden taantumaan sitten 1930-luvun suuren laman. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | IMF ennustaa maailman bruttokansantuotteeseen 3 prosentin lovea vuonna 2020. Muissa ennusteissa arvioidaan, että maailmantaloudessa tullaan näkemään 2,3–4,8 prosentin pudotus ja että taantuman kustannukset nousevat 2–4 biljoonaan Yhdysvaltain dollariin. IMF on ennustanut, että Yhdysvaltojen talous supistuu 5,9 prosenttia ja euroalueen talous 7,5 prosenttia vuonna 2020 (31). EU:n BKT pieneni vuoden 2020 toisella neljänneksellä 15 prosenttia, ja talouden odotetaan supistuvan kaikkiaan 7 prosenttia vuonna 2020 (32). |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Yksi 1930-luvun suuren laman pahimmista seurauksista oli ruokaturvan ja elintarvikeomavaraisuuden puute, joka johti eräissä Euroopan maissa ja Yhdysvaltojen osavaltioissa elintarvikepulaan ja nälänhätään, jotka puolestaan johtivat yhteiskunnallisiin levottomuuksiin ja poliittisten ääriryhmien kehittymiseen. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Ruokaturvan ja elintarvikeomavaraisuuden merkitys EU:lle on yksi keskeinen opetus, joka covid-19-kriisistä on saatu. Tämä korostaa jälleen sitä, että riittävästi resursoitu YMP on unionille ratkaisevan tärkeä. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Covid-19-kriisin olisi tehtävä entistä selvemmäksi, miten tärkeä YMP on EU:lle (33), ja sen johdosta olisi vahvistettava Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 39 artiklan mukaisia YMP:n alkuperäisiä poliittisia tavoitteita ja niistä erityisesti seuraavia:






  — | kohtuullisen elintason takaaminen maatalousväestölle erityisesti lisäämällä maataloudessa työskentelevien henkeä kohti laskettuja tuloja |
| --- | --- | --- |

4.7

—

kohtuullisen elintason takaaminen maatalousväestölle erityisesti lisäämällä maataloudessa työskentelevien henkeä kohti laskettuja tuloja

| — | kohtuullisten kuluttajahintojen takaaminen. |
| --- | --- |

—

kohtuullisten kuluttajahintojen takaaminen.

| 4.8 | Sen merkitystä, että EU ryhtyy covid-19-hätätilanteen takia järeisiin taloudellisiin toimiin, ei voida korostaa liikaa. Komission esittämät maatalousalan toimet ovat olleet toistaiseksi pettymys, sillä kiireellisiin markkinatoimenpiteisiin liittyvä rahoitus on jäänyt 78 miljoonaan euroon. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Jotta Euroopan talous saataisiin takaisin jaloilleen covid-19-kriisin jälkeen, EU on käynnistänyt Next Generation EU -suunnitelman, johon liittyy 750 miljardin euron lisärahoitus. Kun huomioon otetaan unionin vuosien 2021–2027 talousarvion varat, elpymistä varten osoitetaan yhteensä 1 850 miljardia euroa. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Sen merkitystä, että EU ryhtyy covid-19-hätätilanteen takia järeisiin taloudellisiin toimiin, ei voida korostaa liikaa. Euroopan komission toimien tulee edistää talouden, ruokaturvan, kestävien toimitusketjujen, lääkinnällisten laitteiden tarjonnan ja – ”yhteinen terveys” -mallin mukaisesti – saatavuuden sekä maatalouden, maatalouselintarvikealan ja ympäristönsuojelun palautumista ja vahvistumista. |
| --- | --- |

4.10

Bryssel 18. syyskuuta 2020.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2019) 640 final

1

(2)  Sustainable development goals, SDGs

2

(3)  COM(2019) 640 final – Kuva 1.

3

(4)  Pellolta pöytään -strategia

4

(5)  Biodiversiteettistrategia

5

(6)  Ks. Pellolta pöytään -strategiaa ja luonnon monimuotoisuutta käsittelevät ETSK:n lausunnot Pellolta pöytään: kestäväpohjainen elintarvikestrategia ja Vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia (ks. tämän virallisen lehden s. 51 ja 259).

6

Pellolta pöytään: kestäväpohjainen elintarvikestrategia

Vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia

(7)  Ks. kirje

7

(8)  https://ec.europa.eu/trade/policy/eu-position-in-world-trade/

8

(9)  Eurostat

9

(10)  https://ec.europa.eu/info/news/2019-record-year-eu-agri-food-trade-2020-mar-27_en#moreinfo

10

(11)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Maatalouskaupan merkitys maatalouden ja maatalouteen liittyvän yritystoiminnan tulevalle kehitykselle EU:ssa maailmanlaajuista ruokaturvaa ajatellen” (EUVL C 13, 15.1.2016, s. 97).

11

(12)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Maatalouden rooli monenvälisissä, kahdenvälisissä ja alueellisissa kauppaneuvotteluissa Nairobissa pidetyn WTO:n ministerikokouksen valossa” (EUVL C 173, 31.5.2017, s. 20).

12

(13)  https://www.eesc.europa.eu/fi/node/63550

13

(14)  Ks. luomualaa koskeva EU:n lainsäädäntö: https://ec.europa.eu/info/food-farming-fisheries/farming/organic-farming/legislation_fi.

14

(15)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Kauppaa ja kestävää kehitystä koskevat luvut EU:n vapaakauppasopimuksissa” (EUVL C 227, 28.6.2018, s. 27).

15

(16)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Kaupan ja investointien keskeinen rooli kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa ja täytäntöönpanossa” (EUVL C 129, 11.4.2018, s. 27).

16

(17)  Ks. alaviite 12.

17

(18)  https://ec.europa.eu/info/departments/joint-research-centre_fi

18

(19)  ETSK:n lausunto aiheesta ”EU:n kauppa- ja investointipolitiikan merkitys pyrittäessä parantamaan unionin talouden suorituskykyä”(EUVL C 47, 11.2.2020, s. 38) etenkin tekstijakso 5, jossa käsitellään kauppaa ja kestävää kehitystä erityisesti kestävän kehityksen tavoitteiden ja Pariisin sopimuksen näkökulmasta.

19

(20)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Tarvitsemamme kestävä talous” (EUVL C 106, 31.3.2020, s. 1).

20

(21)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Kansalaisyhteiskunnan panos kattavan EU:n elintarvikepolitiikan kehittämiseen” (EUVL C 129, 11.4.2018, s. 18).

21

(22)  https://onehealthejp.eu/about/

22

(23)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/budget-may2018-modernising-cap_fi.pdf

23

(24)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/fi/IP_18_3985

24

(25)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Elintarvikeketjun kehittäminen”, EUVL C 440, 6.12.2018, s. 165.

25

(26)  https://www.eesc.europa.eu/fi/our-work/opinions-information-reports/opinions/cap-legislative-proposals

26

(27)  Allen, M. R., Shine, K. P., Fuglestvedt, J. S., Millar, R. J., Cain, M., Frame, D. J. ja Macey, A. H., ”A solution to the misrepresentations of CO2-equivalent emissions of short-lived climate pollutants under ambitious mitigation”, npj Climate and Atmospheric Science, 1(1), 2018, s. 16.

27

2

(28)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Ketään ei unohdeta” (EUVL C 47, 11.2.2020, s. 30).

28

(29)  Ks. alaviite 12.

29

(30)  Innovation in the social pillars of sustainable development, tohtori Evita Schmieg (German Institute for International and Security Affairs – SWP).

30

(31)  https://blogs.imf.org/2020/04/14/the-great-lockdown-worst-economic-downturn-since-the-great-depression/

31

(32)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=CELEX:52020DC0456

32

(33)  ETSK:n lausunto aiheesta ”YMP – säädösehdotukset” (EUVL C 62, 15.2.2019, s. 214).

33

---

| 11.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 429/77 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 429/77

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Naiset tasavertaisina toimijoina energia-asioissa 2000-luvulla”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2020/C 429/11)

| Esittelijä: | Laure BATUT |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Evangelia KEKELEKI |

Esittelijä:

Laure BATUT

Toinen esittelijä:

Evangelia KEKELEKI

| Komitean täysistunnon päätös | 20.2.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | Liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta |
| Hyväksyminen jaostossa | 23.7.2020 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 18.9.2020 |
| Täysistunnon nro | 554 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 208/4/2 |

Komitean täysistunnon päätös

20.2.2020

Oikeusperusta

Työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

Liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta

Hyväksyminen jaostossa

23.7.2020

Hyväksyminen täysistunnossa

18.9.2020

Täysistunnon nro

554

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

208/4/2

1.   Päätelmät ja suositukset

ETSK suosittaa, että komissio kannustaa kaikkia päätöksentekijöitä seuraaviin toimiin:

| 1.1 | Luodaan edellytykset sille, että energiaa on kaikkien saatavilla, vähennetään energiaköyhyyttä ja kerätään laadullisia ja sukupuolittain eriteltyjä tietoja käyttäen asianmukaisia indikaattoreita. |
| --- | --- |

1.1

Luodaan edellytykset sille, että energiaa on kaikkien saatavilla, vähennetään energiaköyhyyttä ja kerätään laadullisia ja sukupuolittain eriteltyjä tietoja käyttäen asianmukaisia indikaattoreita.

| 1.2 | Tehostetaan sekä EU:n että jäsenvaltioiden tasolla voimassa olevaa tasa-arvolainsäädäntöä ja huolehditaan siitä, että sitä noudatetaan. |
| --- | --- |

1.2

Tehostetaan sekä EU:n että jäsenvaltioiden tasolla voimassa olevaa tasa-arvolainsäädäntöä ja huolehditaan siitä, että sitä noudatetaan.

| 1.3 | Laaditaan sukupuolten tasa-arvoon energia-alan ammateissa tähtäävä toimintapolitiikka, koska naisten osaamisella on merkitystä (Women’s talents matter!). |
| --- | --- |

1.3

Laaditaan sukupuolten tasa-arvoon energia-alan ammateissa tähtäävä toimintapolitiikka, koska naisten osaamisella on merkitystä (Women’s talents matter!).

| 1.4 | Luodaan jäsenvaltioissa ja EU:n tasolla tasapuoliset edellytykset kouluttautua energia-alan ammatteihin ja perustetaan ”Euroopan LUMA-akatemia” (luonnontieteet, teknologia, insinööritieteet ja matematiikka). |
| --- | --- |

1.4

Luodaan jäsenvaltioissa ja EU:n tasolla tasapuoliset edellytykset kouluttautua energia-alan ammatteihin ja perustetaan ”Euroopan LUMA-akatemia” (luonnontieteet, teknologia, insinööritieteet ja matematiikka).

| 1.4.1 | Kehotetaan jäsenvaltioita perustamaan ”lasten ammattikorkeakouluja” (Little Polytechnics Schools), joissa pääsee ottamaan tuntumaa LUMA-aineisiin. |
| --- | --- |

1.4.1

Kehotetaan jäsenvaltioita perustamaan ”lasten ammattikorkeakouluja” (Little Polytechnics Schools), joissa pääsee ottamaan tuntumaa LUMA-aineisiin.

| 1.5 | Luodaan energia-alan työmarkkinoille yhdenvertaisuuden edellytykset seuraavasti: |
| --- | --- |

1.5

Luodaan energia-alan työmarkkinoille yhdenvertaisuuden edellytykset seuraavasti:

| 1.5.1 | Esitetään energia-alan kaikkien sektoreiden tiedot, myös uusiutuvaa energiaa ja energiaköyhyyttä koskevat tiedot, sukupuolittain eriteltyinä. Kiinnitetään huomiota naisille tarjoutuviin mahdollisuuksiin, mutta vältetään sitä, että energiakäänne ja digitalisaatio merkitsisivät naisille ura- ja palkkaloukkua. |
| --- | --- |

1.5.1

Esitetään energia-alan kaikkien sektoreiden tiedot, myös uusiutuvaa energiaa ja energiaköyhyyttä koskevat tiedot, sukupuolittain eriteltyinä. Kiinnitetään huomiota naisille tarjoutuviin mahdollisuuksiin, mutta vältetään sitä, että energiakäänne ja digitalisaatio merkitsisivät naisille ura- ja palkkaloukkua.

| 1.5.2 | Otetaan käyttöön sitovia toimenpiteitä palkka-avoimuuden takaamiseksi, sillä se on edellytyksenä sukupuolten todellisen palkkatasa-arvon toteutumiselle kautta linjan. |
| --- | --- |

1.5.2

Otetaan käyttöön sitovia toimenpiteitä palkka-avoimuuden takaamiseksi, sillä se on edellytyksenä sukupuolten todellisen palkkatasa-arvon toteutumiselle kautta linjan.

| 1.5.3 | Edellytetään, että sukupuolet ovat yritysten hallituksissa tasapuolisesti edustettuina. |
| --- | --- |

1.5.3

Edellytetään, että sukupuolet ovat yritysten hallituksissa tasapuolisesti edustettuina.

| 1.6 | Kehitetään kaikkialla Euroopassa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja työehtosopimuksia tasa-arvon varmistamiseksi energia-alan yrityksissä. |
| --- | --- |

1.6

Kehitetään kaikkialla Euroopassa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja työehtosopimuksia tasa-arvon varmistamiseksi energia-alan yrityksissä.

| 1.7 | Muutetaan naisten ajattelutapoja esikuvien avulla ja perustetaan eurooppalainen tiedotustiimiverkosto. |
| --- | --- |

1.7

Muutetaan naisten ajattelutapoja esikuvien avulla ja perustetaan eurooppalainen tiedotustiimiverkosto.

| 1.8 | Muutetaan miesten ajattelutapoja sekä johtajakoulutusta. |
| --- | --- |

1.8

Muutetaan miesten ajattelutapoja sekä johtajakoulutusta.

2.   Johdanto: Energia-ala ja naiset

| 2.1 | Tasa-arvo on EU:n perusarvo, perusoikeus ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilariin sisältyvä periaate. Se on osa YK:n kestävän kehityksen tavoitteita. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 8 artikla on sitä koskeva horisontaalinen lauseke, jonka perusteella tasa-arvo tulee ottaa huomioon kaikissa politiikoissa. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Vuonna 2020 vietetään Pekingin julistuksen (1) 25-vuotisjuhlaa ja unioni pyrkii poistamaan sukupuolten eriarvoisuutta sekä edistämään miesten ja naisten tasa-arvoa uuden strategian avulla. Hiljattain on laadittu lukuisia tasa-arvoa käsitteleviä asiakirjoja, joiden sisältöä ETSK ei pyri toistamaan tai toisintamaan mutta joissa esitettyjä päätelmiä se kannattaa. Kyse on esimerkiksi Euroopan parlamentille naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan (FEMM) pyynnöstä laadituista päätelmistä (2) naisten roolista energiamurroksessa, komission aivan tuoreen, vuosia 2020–2025 koskevaa sukupuolten tasa-arvostrategiaa käsittelevän tiedonannon (3) (COM(2020) 152 final) päätelmistä sekä Euroopan tasa-arvoinstituutin (EIGE) tutkimusten päätelmistä (4). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Komission kanta on seuraava: ”Olipa kyse liike-elämästä, politiikasta tai yhteiskunnasta laajemmaltikin, voimme saavuttaa täyden potentiaalimme vain hyödyntämällä kaikkea osaamista sen kaikessa monimuotoisuudessa. Sukupuolten tasa-arvo lisää työllisyyttä ja tuottavuutta – tavoite, joka meidän on saavutettava, mikäli aiomme selviytyä vihreän ja digitaalisen siirtymän ja väestökehityksen synnyttämistä haasteista.”
  Tässä tekstikappaleessa kiteytyvät kaikki energia-alan edessä olevat haasteet: potentiaali ja tuottavuus, työllistettävyys ja siihen liittyen ammattipätevyys, työ- ja yksityiselämän tasapaino, sukupuolten tasa-arvo, väestörakenne sekä vihreän ja digitaalisen siirtymän aiheuttama murros. |
| --- | --- |

2.3

Tässä tekstikappaleessa kiteytyvät kaikki energia-alan edessä olevat haasteet: potentiaali ja tuottavuus, työllistettävyys ja siihen liittyen ammattipätevyys, työ- ja yksityiselämän tasapaino, sukupuolten tasa-arvo, väestörakenne sekä vihreän ja digitaalisen siirtymän aiheuttama murros.

| 2.4 | Naisten työllisyysaste oli ennen koronaviruskriisin jälkiseurauksia EU:ssa korkeampi kuin koskaan aikaisemmin. Siitä huolimatta monet naiset törmäävät esteisiin yrittäessään päästä työmarkkinoille tai pysyä siellä. Kysymyksestä ”missä naiset ovat?” on tulossa yleinen kaikilla toimialoilla, mikä on edistystä siihen verrattuna, että vielä jokin aika sitten kysyttiin sarkastisesti ”ai naisia?”. Tämä ei tarkoita, että sukupuolten välinen kuilu olisi saatu työelämässä kurottua umpeen. Yhdenvertaisuus etenee energia-alalla – niin kuin monilla teknisluonteisilla aloilla – verkkaisesti: Euroopassa naisten osuus alan työntekijöistä on lähteiden mukaan keskimäärin vain 22 prosenttia. Näin on esimerkiksi Kroatiassa (5). Myös uusiutuvaa energiaa koskevat tiedot olisi kerättävä sukupuolittain. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Energia on hyvin laaja talouden sektori, joka kattaa niin raaka-aineet, valmiit tuotteet kuin palvelutkin ja johon liittyy sellaisia osa-alueita kuin kaivostoiminta, tuotanto, markkinointi, kuljetus ja jakelu, diplomatia sekä fyysinen ja geopoliittinen turvallisuus. Se tarjoaa edellytykset taata hiilen, puun, öljyn, kaasun, ydinenergian, tuulivoiman, aurinkoenergian, vesivoiman jne. käytön avulla kansalaisille, kuluttajille ja yrityksille sähkön ja lämmön saatavuus sekä mahdollisuus itsenäiseen liikkumiseen. Tämän sektorin erityispiirteenä on, että se on muille talouden aloille olennaisen tärkeä mahdollistaja. Ala tarvitsee kaikkia osaajia. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Energia-ala on sukupuolirooleiltaan kaiken kaikkiaan hyvin stereotyyppinen: miehet ovat hallitsevassa asemassa, minkä johdosta sukupuolten välillä vallitsee energia-alalla huomattava ammatillinen epätasapaino sekä yksityisellä että julkisella sektorilla eikä kaikkialla olla aidosti halukkaita toimimaan sen puolesta, että eri sukupuolet ovat edustettuina koko arvoketjussa (6). |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Naisia on energia-alan johtotehtävissä hyvin vähän. Vuonna 2012 julkaistun EIGEn tutkimuksen mukaan Saksassa, Espanjassa ja Ruotsissa 64 prosentilla alan 295 yrityksestä ei ollut johtajistossaan yhtään naista. Tilanne oli parempi uusiutuvan energian sektorilla ja öljyteollisuudessa ja hieman parempi Pohjois-Euroopan maissa, mutta kaikissa jäsenvaltioissa naisjohtajat loistavat poissaolollaan energiaan liittyvillä teknologia-aloilla. EIGEn mukaan lähes kaikki jäsenvaltiot ovat ottaneet viime vuosina edistysaskelia, mutta sukupuolten eriarvoisuus oli energia-alalla vuonna 2019 tästä huolimatta edelleen huolestuttavalla tasolla (indeksilukuna 51,9 (7)). |
| --- | --- |

2.7

3.   Yleisiä huomioita: kuilua on kavennettava

| 3.1 | Muutoksen nopeuttamiseksi on tarpeen toimia samanaikaisesti eri osa-alueilla ja kuroa umpeen monenlaisia eroja, jotka vaikuttavat myös toisiinsa. |
| --- | --- |

3.1

3.2   Erot energian saannissa

| 3.2.1 | Energiajärjestelmän muuttaminen ei selvästikään ole pelkästään tekninen vaan mitä suurimmassa määrin yhteiskunnallinen kysymys. Tässä yhteydessä on kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, että energiaa on kaikkien saatavilla. Euroopan unionissa on edelleen kotitalouksia, joilla on energiansaantivaikeuksia (8) joko köyhyyden takia tai sen johdosta, millaisessa asemassa ne ovat jakeluverkkojen suhteen. Naiset, jotka ovat vastuussa energian käytöstä, kärsivät tästä ensimmäisinä ja joutuvat usein tekemään itsensä ja lastensa puolesta vaikean valinnan: saammeko syödäksemme vai lämmitämmekö asuntoa (heat or eat). Kotitalouksien vastuunjaon ongelmat eivät saa energiapolitiikassa huomiota, ja energiaköyhyyttä olisikin tarkasteltava sukupuolinäkökulmasta (9). Energiansaantivaikeudet vievät ihmisiltä myös mahdollisuuden käyttää digitaalisia palveluja, mikä vaikeuttaa elämää huomattavasti ja eristää sosiaalisesta elämästä sekä työ-, koulutus- ja kulttuuriympäristöstä. Näin ne aiheuttavat myös digitaalista kahtiajakoa, jota toisinaan pahentaa entisestään sukupolvien välinen kuilu. On tärkeää tiedostaa kaikki nämä näkökohdat ja kiinnittää erityistä huomiota heikoimmassa asemassa olevaan sukupuoleen. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Laadullisten tietojen kerääminen kotitalouksien energiankäytöstä antaisi tarkemman kuvan niiden todellisesta köyhyystilanteesta, jonka ratkaiseminen edellyttää kokonaisvaltaista lähestymistapaa. Sosiaaliperusteisten energian myyntihintojen lisäksi energiaköyhyyttä tulee pyrkiä poistamaan kaupunkipolitiikan ja asuntopolitiikan keinoin sekä työnsaantiin, palkkatasoon ja yritysten vähittäismyyntikäytäntöihin liittyvin toimin. OECD:n tutkimusten mukaan naiset pitävät kuluttajina kestävää kehitystä tärkeänä asiana. Kun otetaan huomioon naisten vastuu kodeista ja heidän roolinsa kasvattajana sekä tietoisuuden herättäjänä järkevästä energiankäytöstä ja kierrätyksestä, he ovat avaintoimijoita pyrittäessä muuttamaan käyttäytymismalleja (10). |
| --- | --- |

3.2.2

3.3   Politiikan puutteet

| 3.3.1 | EU:n energiapolitiikka perustuu viiteen toisiinsa läheisesti liittyvään ulottuvuuteen:






  — | toimitusvarmuus |
| --- | --- | --- |

3.3.1

—

toimitusvarmuus

| — | täysin yhdentyneet markkinat |
| --- | --- |

—

täysin yhdentyneet markkinat

| — | energiatehokkuus kysynnän vähentämiseksi |
| --- | --- |

—

energiatehokkuus kysynnän vähentämiseksi

| — | siirtyminen vähähiiliseen talouteen |
| --- | --- |

—

siirtyminen vähähiiliseen talouteen

| — | tutkimus ja innovointi kilpailukyvyn turvaamiseksi. |
| --- | --- |

—

tutkimus ja innovointi kilpailukyvyn turvaamiseksi.

Jotta tavoitteisiin päästäisiin, komissio pyrkii

| — | ennakoimaan muutoksia varmistamalla siirtymien toteutumisen |
| --- | --- |

—

ennakoimaan muutoksia varmistamalla siirtymien toteutumisen

| — | edistämään liikkuvuutta |
| --- | --- |

—

edistämään liikkuvuutta

| — | edistämään työpaikkojen syntymistä |
| --- | --- |

—

edistämään työpaikkojen syntymistä

| — | parantamaan tietojen laatua |
| --- | --- |

—

parantamaan tietojen laatua

| — | kohentamaan osaamistasoa. |
| --- | --- |

—

kohentamaan osaamistasoa.

| 3.3.2 | Naisten asemaa sinänsä ei koskaan tarkastella, mutta he ovat tällä alalla alistetussa asemassa ja kriisitilanteissa aina ensimmäisiä irtisanottavia, olipa kyse minkälaisesta kriisistä tahansa. Politiikan puutteita ei saada korjattua ilman naisten asemaa parantavia erityistoimenpiteitä, joita olisi toteutettava kullakin osa-alueella, varsinkin kun tämä on osa YK:n kestävän kehityksen tavoitteita (11). |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | ETSK korostaa, että energia-alan toimintapolitiikat kärsivät laatimisestaan lähtien sukupuolinäkökulman sivuuttamisesta. Komitea toivoo, että EIGEn julkaisussaan Gender and energy (12) esittämä Define, Plan, Act, Check -menetelmä saa laajaa huomiota jäsenvaltioiden hallitusten sekä johtamiskoulutusoppilaitosten keskuudessa ja kannustaa niitä toimimaan energia-alalla ja energia-alan yrityksissä. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | ETSK katsoo EIGEn tavoin, että sukupuoliulottuvuus voidaan huomioida energia-alan poliittisen syklin kaikissa vaiheissa. Kun on analysoitu tilanne ja kuultu sidosryhmiä sekä tehty budjettiselvitys, tulee täytäntöönpanovaiheen aluksi pyrkiä lisäämään tietoisuutta sekä vahvistamaan valmiuksia ja siten osaamista. Seitsemännestä puiteohjelmasta rahoitettu energia-alan gender toolkit -koulutusmoduuli osoitti sukupuolinäkökulman merkityksen energia-alalla ja sen, miten tämä kysymys voi vaikuttaa alan tutkimukseen (13). Toimintapolitiikkojen ja ohjelmien täytäntöönpanon jälkeen on lisäksi suoritettava jälkiarviointi. Komitea on iloinen komission viimeisimmässä tasa-arvoa koskevassa tiedonannossaan vahvistamasta aikomuksesta toimia näiden suuntaviivojen mukaisesti. |
| --- | --- |

3.3.4

3.4   Erot työmarkkinoilla

3.4.1   Työllisyys

| 3.4.1.1 | Ranskassa EDF-konserni ylpeilee sillä, että 25 prosenttia sen työntekijöistä ja 27 prosenttia konsernin yritysten hallitusten jäsenistä on naisia, vaikka Ranskan lakien mukaan naisten osuuden pitäisi olla 40 prosenttia. Yritys on kuitenkin käynnistänyt verkkokampanjan ideoiden kokoamiseksi keskusteluun energia-alan kehittämisestä ja ohjaamisesta naisten ehdoilla, tavoitteena saada naiset vakuuttumaan alan tarjoamista mahdollisuuksista ja edistää heidän asemaansa (14). Nykytilanteessa naiset tarttuvat usein itse toimiin saadakseen äänensä kuuluviin. Esimerkiksi vuonna 2018 Espanjassa 57 energia-alan järjestöä julkaisi yhteisen julkilausuman En Energía, no sin mujeres (15) (”Ei energiaa ilman naisia”), jossa todetaan, että julkiselle areenalle tarvitaan naispuolisia asiantuntijoita sen varmistamiseksi, että energiamurros tapahtuu kestävämmältä pohjalta ja oikeudenmukaisemmin. Euroopan komissio vahvistaa, että unionin ja siten kaikkien jäsenvaltioiden tulee edistää sukupuolten tasa-arvoa kaikessa toiminnassaan. Tasa-arvoindeksin lukema on jäsenvaltioilla tosin keskimäärin vain 67,4 pistettä sadasta. Itävallassa energianjakeluyritykset ovat kehittäneet, usein yhteistyössä lukioiden ja korkeakoulujen kanssa, ohjelmia naisten houkuttelemiseksi alalle (16). |
| --- | --- |

3.4.1.1

| 3.4.1.2 | Ydinvoima-alalla naisten poissaoloa pidetään jossain määrin perusteltuna, ”kun otetaan huomioon, että alan tieteellisissä ja teknisissä ammateissa on toistaiseksi vain vähän naisia”. Naisten osuus Ranskan CEA:n (Commissariat à l’Énergie atomique et aux Énergies alternatives) henkilöstöstä kasvaa hitaasti: Kun vuonna 2008 naisia oli kaikista työntekijöistä 30 prosenttia, vuonna 2018 vastaava osuus oli 33,8 prosenttia. Johtotehtävissä toimivista naisia oli 30,3 prosenttia (tieteellisen alan johtavasta henkilökunnasta 26,5 prosenttia) ja muusta henkilökunnasta 39,4 prosenttia. |
| --- | --- |

3.4.1.2

| 3.4.1.3 | Naiset ovat edelleen aliedustettuina öljy- ja kaasuteollisuudessa. Heitä on alan työntekijöistä vain 20 prosenttia, johtajista 17 prosenttia ja toimitusjohtajista 1 prosentti (17). Naisia aletaan vähitellen pitää ”käyttämättömänä voimavarana”. Sukupuolten tasapuolinen edustus voisi myös olla tulevaisuudessa luovuutta edistävä tekijä teknisissä ammateissa sekä tarjota ratkaisun sukupolvien ja väestörakenteen kuilun umpeen kuromiseksi. Stereotypiat eivät helpolla hellitä, mutta niistä on luovuttava, jotta työvoimassa saavutettaisiin tasapaino. Naisilta itseltään tarvitaan edelleen toimia, sillä heitä on ensin saatava tekniseen koulutukseen. |
| --- | --- |

3.4.1.3

| 3.4.1.4 | Naiset, kuten muutkin työntekijät, ovat energia-alalla erilaisissa asemissa. He saavat myös pienempää palkkaa kuin miehet ja joutuvat todennäköisemmin irtisanotuiksi. Naiset ovat EU:ssa edelleen heikommassa asemassa, koska yhteiskuntajärjestelmä tukeutuu siihen, että he käyttävät ei-ammatillisessa ominaisuudessa omaa aikaansa sosiaalisten ja hoivatehtävien hoitamiseen (huolenpito lapsista, ikäihmisistä jne.). |
| --- | --- |

3.4.1.4

3.4.2   Ammattipätevyydet

| 3.4.2.1 | EU:ssa on edelleen alueellisia tekijöitä ja sosiaalisia paineita, jotka estävät tyttöjä pääsemästä korkea-asteen koulutukseen. Eräillä Etelä-Euroopan maaseutualueilla osa väestöstä on edelleen sitä mieltä, että tyttöjen paikka on kotona. Ovi energia-alan ammatteihin sulkeutuu heiltä pysyvästi digitaalisen lukutaidottomuuden takia, mikä merkitsee yhteiskunnalle kaiken kaikkiaan osaamisen menettämistä. |
| --- | --- |

3.4.2.1

| 3.4.2.2 | Kaikki alkaa koulutuksesta ja ammattipätevyyksistä. Nais- ja miespuolisten opiskelijoiden ala- ja uravalinnoissa on EIGEn mukaan sitkeitä eroja. Pojat suuntautuvat todennäköisemmin luonnontieteiden alalle, eivätkä luonnontieteellisen koulutuksen saaneet tytöt muutaman vuoden kuluttua tutkinnoistaan työskentele teknisissä ammateissa. Uran aloittaminen yrityksessä voi olla ongelmallista: ”Insinööriopintojen aikana minua kohdeltiin kuin ketä tahansa muuta, mutta kun menin töihin, kaikki muuttui. Laitosta ei ollut rakennettu sillä ajatuksella, että siellä työskentelisi joskus naisia, eikä naisia varten ollut säteilysuojeluvarusteita saati pukuhuoneita” (18), kertoo eräs nainen uransa alusta ydinvoimalassa. Monilla on samanlaisia kokemuksia. Vaikka vuonna 2017 Kroatiassa naiset suorittivat 60 prosenttia luonnontieteiden alan maisterintutkinnoista ja 55 prosenttia tohtorintutkinnoista, he kärsivät energia-alalla edelleen lasikattoilmiöstä, sillä heidän osuutensa johtotason tehtävissä oli 13–16 prosenttia ja pörssiyhtiöissä 19 prosenttia. |
| --- | --- |

3.4.2.2

| 3.4.2.3 | Ranskassa insinöörioppilaitoksissa opiskelevista on naisia alle 30 prosenttia, joten sähkö- ja kaasutoimialalla (19) on vaikea saavuttaa sukupuolten tasapuolista edustusta. Vuonna 2017 tämän alan puhtaasti teknisellä sektorilla oli naisia vain 14 prosenttia, mutta kaupallisen ja palvelusektorin tehtävissä he olivat enemmistössä. Mikä on naisten lisäarvo? Sekö, että he ovat sosiaalisia, inhimillisiä, järjestelmällisiä ja hyviä keittämään kahvia? Vai tuovatko he lisäarvoa teknisinä työntekijöinä, insinööreinä tai tutkijoina? Naiset tarvitsevat aidosti yhtäläiset mahdollisuudet päästäkseen energia-alalle ja tunnustusta kyvyilleen, jotta he pysyisivät alalla ja voisivat edetä urallaan. Espanjassa on huomattu, että huolimatta toimista, joilla pyritään parantamaan naisten mahdollisuuksia, osa ei suuntaudu teknisille aloille (20). Jotta naisten minäkuva kehittyisi, jo lasten mennessä alakouluun on murrettava opintorakenteiden, opettajien asenteiden ja vanhempien valistamisen kautta stereotypiat, joiden mukaan matematiikka ja fysiikka ovat poikien oppiaineita. Tästä on kannustavia esimerkkejä: Puolan Little Polytechnics for Children -hankkeessa järjestetään alakouluikäisille lapsille (tytöille ja pojille) esittelytunteja, joiden tavoitteena on ehkäistä LUMA-aineiden pelkoa. |
| --- | --- |

3.4.2.3

3.5   Ura ja palkka

| 3.5.1 | Naisten ei ole näissä vaativissa ammateissa aina helppoa sovittaa perhe- ja työelämää tyydyttävästi yhteen. Esikuvien puutteessa naiset luopuvat tällaisista urista joskus omasta tahdostaan. He tarvitsevat solidaarisuutta kummeilta, mentoreilta ja poikkeuksellisilta naisilta, jotka viitoittavat tietä ja vahvistavat heidän itseluottamustaan. ETSK katsoo, että alan yritysten henkilöstöhallinnon vastuuhenkilöitä olisi koulutettava ottamaan työntekijöiden työjärjestelyjen ja uran hallinnoinnissa huomioon kaikkien – sekä miesten että naisten – tilanne ja toimimaan luovasti, jotta poikkeuksellisina pidetyistä urista tulisi tuiki tavallisia. Kroatiassa perustettiin vuonna 2019 Cigre-nimisen globaalin yhteistyöyhteisön (21) innoittamana verkosto, jonka kautta naiset voivat auttaa toinen toisiaan etenemään energia-alan uralla. Komitea katsoo, että kiintiöiden käyttöönotto tasapuolisen edustuksen saavuttamiseksi yritysten hallituksissa on välttämätön signaali. |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | Naiset törmäävät sekä julkisella että yksityisellä puolella edelleen liian moniin esteisiin yrittäessään luoda energia-alalla uraa, joka liittyy LUMA-sektoriin (luonnontieteet, teknologia, insinööritieteet ja matematiikka). Komissio ajaa sitä, että kaikki olisivat ”vapaita elämään itse valitsemallaan tavalla” täysin tasavertaisina. Sen tulee osoittaa lisäresursseja naisten aseman edistämiseksi alalla, jolla fyysinen voima ei enää ole ensiarvoisen tärkeää mutta sitä käytetään edelleen osoituksena tarvittavasta kyvystä. Tasa-arvon toteutumista tulee voida mitata tarjoutuneita uramahdollisuuksia kuvaavilla laatuindikaattoreilla sekä sillä, millaisia palkkatasot ovat saman ammattipätevyyden ja hierarkiatason työntekijöillä, ottaen huomioon peruspalkka ja palkanlisät. ETSK tukee varauksetta tähän liittyviä Equal Pay International Coalition -aloitteen (22) tavoitteita ja suosittaa, että käyttöön otetaan sitovia toimenpiteitä palkka-avoimuuden takaamiseksi, sillä sukupuolten todellisen palkkatasa-arvon toteutuminen edellyttää sitä. |
| --- | --- |

3.5.2

3.6   Jäsenvaltio- ja EU-tasolla käytävän työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun merkitys

ETSK katsoo, että tehdyt sopimukset olisi sisällytettävä osaksi toimialojen ja yritysten hallintoa.

3.6.1   Työehtosopimukset

Työmarkkinavuoropuhelu on ensiarvoisen tärkeää asianmukaisten työolojen ja -ehtojen kehittämiseksi sekä naisten työturvallisuuden ja työllisyysturvan varmistamiseksi energia-alalla. Ranskassa sähkö- ja kaasutoimiala on solminut ammattijärjestöjen kanssa neljän vuoden alakohtaisen sopimuksen, joka kattaa kaikki ammatillisen tasa-arvon edistämiseen liittyvät toiminta-alat (23). CEA:lla on yritystason työehtosopimus. Tällaiset työmarkkinaosapuolten hyväksymät toimenpiteet olisi erittäin tärkeää sisällyttää kaikissa jäsenvaltioissa työehtosopimuksiin, jotta niiden oikeudellinen sovellettavuus olisi aukotonta.

3.6.2   Yritysten yhteiskuntavastuu, ei-sitovat oikeudelliset välineet

Électricité de France on esimerkki yrityksestä, joka allekirjoitti vuonna 2018 toimialansa ammattiliittojen kanssa yhteiskuntavastuusopimuksen, joka tähtää sukupuolten tasapuolisen edustuksen varmistamiseen yrityksen kaikilla tasoilla ja jossa sitoudutaan edistämään naisten nimittämistä johtotason avaintehtäviin. Sopimuksen puitteissa pyritään lisäämään teknisten ammattien houkuttelevuutta nuorten naisten keskuudessa ja taataan konsernin palveluksessa oleville naisille ja miehille yhtäläiset mahdollisuudet koko heidän uransa ajan. Sitoumus on hieno, mutta kyse on edelleen vain ”pehmeästä” eli ei-sitovasta oikeudellisesta välineestä, jonka käytännön soveltamista varsinkin naisten on valvottava herpaantumatta, jotta saadaan varmuus tarpeellisesta lainmukaisuudesta.

4.   Onko energiamurros naisille mahdollisuus vai riski?

| 4.1 | Siirtyminen vähähiiliseen talouteen muuttaa tuotantomalleja siten, että siirrytään pienempiin yksiköihin ja lyhyisiin toimitusketjuihin ja muutetaan fossiilisten energiamuotojen tai ydinenergian sekä uusiutuvien energiamuotojen tasapainoa. Energian varastointiin kykenevissä nk. älykkäissä rakennuksissa sekä älykkäissä verkoissa ja muissa vastaavissa ratkaisuissa hyödynnetään huipputekniikkaa, uusinta tietoteknologiaa ja tekoälyä. Covid-19-kriisiä edeltäneellä korkeiden öljyn hintojen kaudella oli yleistä, että naisten johtamat yritykset investoivat uusiutuvaan energiaan ja ottivat ympäristöuhat huomioon (24). Naisten osuus tämän sektorin työvoimasta oli kasvussa, joskin edelleen alhainen insinöörialoilla (kansainvälisen uusiutuvan energian viraston IRENAn mukaan 28 prosenttia). Energiamarkkinoiden epävakaus, joka johtuu hiilipohjaisen energian arvon alenemisesta kriisin takia, saattaa jarruttaa tätä kehitystä. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Energia-alalle kaivataan näihin uusiin, ”kevyempiin” tehtäviin kipeästi monimuotoisuutta, uutta osaamista ja koko yhteiskunnan mahdollisimman laajaa edustusta. On tunnustettu tosiasia, että siirtymät – energiakäänne ja sitä ruokkiva digitalisaatio – tulee sisäistää yhteiskunnassa kaikkine mahdollisuuksineen ja varsinkin työllisyyteen ja rakennemuutoksiin liittyvine seurauksineen (25). Tätä varten tarvitaan naisia, joita ei ole alalla vielä paljon. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Uusiutuvan energian alalle ei ole vielä muotoutunut yleisiä uraprofiileja. Komitea varoittaa kahdesta sudenkuopasta:






  1) | Uusiutuvan energian alalle tulee enemmän naisia kuin miehiä, jolloin päädytään käänteiseen eriarvoisuuteen. |
| --- | --- | --- |

4.3

1)

Uusiutuvan energian alalle tulee enemmän naisia kuin miehiä, jolloin päädytään käänteiseen eriarvoisuuteen.

| 2) | Liian naisvaltaiselle alalle syntyy energiakäänteen ja digitalisaation myötä matalapalkkaloukkuja ja uraloukkuja, koska naisille ei enää tarjoudu tilaisuuksia luoda uraa perinteisillä energiasektoreilla. |
| --- | --- |

2)

Liian naisvaltaiselle alalle syntyy energiakäänteen ja digitalisaation myötä matalapalkkaloukkuja ja uraloukkuja, koska naisille ei enää tarjoudu tilaisuuksia luoda uraa perinteisillä energiasektoreilla.

Komitea vaatii jälleen, että toimiala- ja yrityskohtaisista tasa-arvosopimuksista tehdään osa täytäntöönpanokelpoista sopimusoikeutta.

5.   Erityistä

| 5.1 | Oman potentiaalin hyödyntäminen on yksilökohtainen ja kollektiivinen haaste ikääntyvässä eurooppalaisessa yhteiskunnassa, jolle muiden kauppamahtien osaajat merkitsevät ankaraa kilpailua. Miehillä ja naisilla on oltava hyvin monenlaisia taitoja laaja-alaisemmassa energia-alan kontekstissa, jossa hyödynnetään alustoja ja verkostoja. Hallinnointimenetelmät muuttuvat tämän johdosta. Digitaalista lukutaidottomuutta esiintyy silti edelleen, ja se on pyrittävä poistamaan kaikkialta EU:sta. Työtä tehdään tänä päivänä jo vakiintuneiden oikeuksien pohjalta, ja tuloksiin on päästävä nopeasti. Women’s talents matter! |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Miten potentiaaliaan voi hyödyntää? Sanotaan, että ”naiset laajentavat käytettävissä olevaa asiantuntemusta” ja että ”monimuotoisuus on kilpailukyvyn keskeinen osatekijä” (26). Ovatko tekoäly ja massadatan käyttö sukupuolittuneita? Tämä ala on apposen auki, eikä kaikkia siihen liittyviä sovellusmahdollisuuksia vielä tunneta. Se on ehdottoman tärkeä Euroopan kansainväliselle kilpailukyvylle sekä naisten että miesten näkökulmasta. Naisia olisi koulutettava ja kannustettava ottamaan ala haltuunsa tutustuttamalla tyttöjä yläkouluissa, lukioissa ja erilaisilla sivustoilla energia-alan ammatteihin, joissa sovelletaan kyseisiä tekniikoita. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Naisille tulee antaa energiaa ja välineitä toimia päätöksentekijöinä. Sekä pieniltä että suurilta yrityksiltä vaaditaan yhä enemmän eettistä harkintaa. Tässäkin huomio kääntyy mieluusti naisiin, koska kehitteillä olevien hajautettuihin energiantuotantojärjestelmiin tähtäävien rakenteiden ennakoidaan parantavan sukupuolten tasa-arvoa päätöksenteossa. Näin ollen tunnustetaan, että naisia ohjaavat motiivit eroavat miesten vastaavista ja että pehmeät taidot ovat arvokkaita yrityksen toiminnan kannalta. ETSK katsoo, että tällaisen tunnustuksen saaminen voi olla myönteistä mutta myös loukku, joka edistää tilanteen pysymistä entisenlaisena. Naisten on pysyttävä valppaina. Tasa-arvo on kaikissa tapauksissa oikeus, ja sen on ilmettävä naisten urakehityksessä ja palkassa kriisitilanteista tai väestörakenteen ongelmista riippumatta. |
| --- | --- |

5.3

5.4   ”Euroopan LUMA-akatemian” perustaminen Bruggen mallin mukaisesti, mutta soveltaen päivitettäviä kiintiöitä

ETSK kehottaa komissiota perustamaan Brysseliin mahdollisimman pian Euroopan LUMA-akatemian (27), joka tarjoaa korkeakoulututkinnon jälkeisiä jatko-opiskelumahdollisuuksia ja jonka yhtenä opintoalana olisi energia. Energia-alan naisopiskelijakiintiö olisi aluksi 80 prosenttia, ja tarkoituksena olisi saavuttaa tasapuolinen edustus muutaman vuoden kuluessa. Sen sijasta, että odotettaisiin Bruggen College of Europen perustamisidean esittäneiden Salvador de Madariagan, Winston Churchillin, Paul-Henri Spaakin ja Alcide De Gasperin kaltaisen sisukkaan joukon ilmaantumista, komitea kehottaa esittämään ehdotuksen neuvostolle mahdollisimman pian.

| 5.4.1 | Kuten College of Europen tapauksessa, jäsenvaltiot suorittaisivat alustavan opiskelijavalinnan ja hoitaisivat opintojen rahoituksen apurahoilla. Neuvosto voisi kuitenkin myös myöntää toimintamäärärahoja tälle huippuoppilaitokselle. Tarjottavan koulutuksen olisi tähdättävä lähes yksinomaan LUMA-toimialoihin liittyvän osaamisen ja taitotiedon omaksumiseen, ja opinto-ohjelmien (yksi niistä energia-alaa koskeva) tulee olla soveltavia ja opiskelun mahdollisesti monitieteistä.
  Tämä lippulaiva-akatemia tarjoaisi eurooppalaisen esimerkin huippuosaamisesta ”sukupuolittamattomissa” energia-alan ammateissa sekä eurooppalaista lisäarvoa kaikkien maiden korkeakouluille, ja se voisi siten toimia roolimallina ja tärkeänä vipuna naisten osuuden lisäämiseksi energia-alan ammateissa ja kaiken osaamisen kokoamiseksi yhteen. |
| --- | --- |

5.4.1

Tämä lippulaiva-akatemia tarjoaisi eurooppalaisen esimerkin huippuosaamisesta ”sukupuolittamattomissa” energia-alan ammateissa sekä eurooppalaista lisäarvoa kaikkien maiden korkeakouluille, ja se voisi siten toimia roolimallina ja tärkeänä vipuna naisten osuuden lisäämiseksi energia-alan ammateissa ja kaiken osaamisen kokoamiseksi yhteen.

| 5.4.2 | Euroopan LUMA-akatemialla pitäisi Bruggessa ja Puolan Natolinissa toimivan College of Europen tapaan olla useita toimipaikkoja unionin alueella, ja sen tulee verkottua jo olemassa olevien eurooppalaisten rakenteiden kanssa. Tällaisia rakenteita ovat esimerkiksi tiedeklusterit, kuten valtioista riippumaton organisaatio Euro-CASE (28), joka kokoaa yhteen insinööritieteiden, soveltavan tieteen ja teknologian korkeakouluja 21:stä Euroopan maasta, tai Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituuttiin ja Horisontti 2020 -puiteohjelmaan liittyvä EIT InnoEnergy (29), joka keskittyy edistämään energiakäänteeseen ja kestäväpohjaisiin energiamuotoihin liittyvää innovointia, yrittäjyyttä ja koulutusta ja luo yhteyksiä akateemisen maailman, yrittäjien ja tutkimuslaitosten välille (30) koko arvoketjussa. |
| --- | --- |

5.4.2

| 5.4.3 | Yhdistettynä EU:n avoimen datan portaaliin (31), joka tarjoaa maksutta dataa uudelleenkäyttöä varten, EU saisi tästä tehokkaan ja kadehtimisen arvoisen välineen, joka saattaisi ihmisiä yhteen sukupuolesta riippumatta ja rakentaisi siltoja elinkeinoelämään ja tutkimuskeskuksiin. Kaikki huippukoulut korostavat sijaintialueidensa arvoa. Eurooppalaisella lisäarvolla on vieläkin suurempi vaikutus. |
| --- | --- |

5.4.3

5.5   Energia-asioihin keskittyvien eurooppalaisten tiedotustiimien perustaminen

Monet järjestöt (32) edistävät jo nyt aktiivisesti sitä, että nuorten naisten ajattelutapa muuttuisi ja he pystyisivät näkemään itsensä energia-alan ammatissa. Alan naisjohtajat järjestävät tapaamisia ja naispuolisille koululaisille ja opiskelijoille suunnattuja kampanjoita, joissa he kertovat työstään ja esittelevät energia-alan ammattien kirjoa. Puolassa toteutetulla Girl at the Polytechnic -kokeilulla (33) päästiin erittäin hyviin tuloksiin. Tavoitteena oli kannustaa naisia opiskelemaan teknisissä oppilaitoksissa ja murtaa stereotypioita järjestämällä erilaista toimintaa, kuten avointen ovien päiviä kyseisissä oppilaitoksissa. ETSK pitää ensiarvoisen tärkeänä tehdä tällaisesta toiminnasta järjestelmällisempää. Sitä varten tulee järjestää EU:n tasolla mahdollisuus suoraan kokemusten vaihtoon energia-asioihin keskittyvien eurooppalaisten tiedotustiimien kautta. Kun euro otettiin käyttöön, komission paikallisten edustustoimistojen alaisuudessa toimineet vapaaehtoistiimit jalkautuivat kaikissa jäsenvaltioissa kertomaan kansalaisille, mikä muuttuu yhteisen rahan käyttöönoton myötä.

| 5.5.1 | Energia-asioihin keskittyvät eurooppalaiset tiedotustiimit voisivat samalla tavoin esitellä naisopiskelijoille tutkimustoimintaa, teknologiaa, energiatoimitusalaa, Euroopan laajuisia verkkoja, hintojen muodostusta, sääntelyjärjestelmiä ja energiamarkkinoita sekä alan tehtäviä, joihin nämä opiskelijat voisivat sijoittua. |
| --- | --- |

5.5.1

| 5.5.2 | Näihin tiimeihin, joiden tehtävänä olisi tutustuttaa ja innostaa naispuolisia koululaisia, lukiolaisia ja opiskelijoita teknisiin ja insinööriammatteihin, olisi kuuluttava esikuvina toimivia naisia, jotka pystyvät osoittamaan, että myös naiset voivat päästä näihin (miehisinä pidettyihin) ammatteihin. |
| --- | --- |

5.5.2

| 5.5.3 | Työelämän tasolla nämä tiimit voisivat jakaa parhaita käytäntöjä sekä edistää yhteydenpitoa ja kokemusten vaihtoa muiden verkostojen ja järjestöjen kanssa EU:ssa. Myös miehet toimivat: he esimerkiksi tarjoutuvat mentoreiksi ja kummeiksi. Naisilla on kuitenkin enemmän vaikutusta esikuvina. Voitaisiin perustaa naisten eurooppalainen verkosto, joka olisi osa EU-rahoitteista hanketta ja toimisi yhdyssiteenä Euroopan LUMA-akatemiaan. |
| --- | --- |

5.5.3

| 5.6 | Euroopan unionin toimielimissä ja elimissä olisi vauhditettava jo meneillään olevaa kehitystä ja kasvatettava naisten osuutta niin, että energia-alan sääntelyviranomaisten keskuudessa saavutettaisiin sukupuolten tasapuolinen edustus (34). |
| --- | --- |

5.6

Bryssel 18. syyskuuta 2020.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  https://beijing20.unwomen.org/en/about

1

(2)  Women, Gender Equality and the Energy Transition in the EU, FEMM-valiokunnan teettämä tutkimus, toukokuu 2019, https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2019/608867/IPOL_STU(2019)608867_EN.pdf.

2

(3)  ”Tasa-arvon unioni: sukupuolten tasa-arvostrategia 2020–2025”, COM(2020) 152 final, 5.3.2020.

3

(4)  Euroopan tasa-arvoinstituutti (EIGE), Vilna, Gender and energy

4

(5)  Kroatian tilastokeskus, energia-ala (öljyteollisuutta lukuun ottamatta), https://www.dzs.hr/Hrv_Eng/publication/2019/09-02-01_12_2019.htm.

5

(6)  YK:n kestävän kehityksen tavoitteet 5, 7 ja 8; Joy Clancy, Twenten yliopisto, Give women a chance: engendering the energy supply chain.

6

(7)  EIGEn tasa-arvoindeksi.

7

(8)  EUVL C 341, 21.11.2013, s. 21.

8

(9)  Asiakokonaisuuteen TEN/707 kuuluva ETSK:n lausunto (ks. tämän virallisen lehden s. 93).

9

(10)  Ks. ETSK:n tiedonanto ”Euroopan energiaunionin arviointi – energiakäänteen sosiaalinen ja yhteiskunnallinen ulottuvuus”, esittelijä: Christophe Quarez, heinäkuu 2020.

10

(11)  http://www.unido.org/fileadmin/user_media_upgrade/What_we_do/Topics/Women_and_Youth/Guide_on_Gender_Mainstreaming_ ECC.pdf.

11

(12)  Ks. julkaisun s. 10 (2016), http://eurogender.eige.europa.eu, Gender Mainstreaming Platform > Policy Areas > Energy.

12

(13)  http://www.yellowwindow.be/genderinresearch/down-loads/YW2009_GenderToolKit_field4_Energy_001.pdf

13

(14)  https://www.edfpulseandyou.fr/autres-themes/industrie-feminin/

14

(15)  #EnEnergiaNoSinMujeres, Espanjassa annettu julkilausuma, jonka on allekirjoittanut 57 järjestöä.

15

(16)  Ks. Itävallan maa- ja metsätalous-, ympäristö- ja vesihuoltoministeriön ÖGUT-järjestöllä teettämä sukupuolten tasa-arvoa energia-alalla kartoittava tutkimus Chancengleichheit von Frauen and Männern in der Energiebranche, lokakuu 2016.

16

(17)  Öljyalan maailmankongressi, Istanbul, 2017, Boston Consulting Groupin (BCG) selvitys.

17

(18)  https://www.iaea.org/newscenter/news/women-in-the-nuclear-field-share-their-stories-at-international-womens-day-event

18

(19)  IEG: industries électriques et gazières.

19

(20)  Steel women -aloite.

20

(21)  https://www.cigre.org/GB/community/women-in-engineering

21

(22)  https://www.ilo.org/global/topics/equality-and-discrimination/epic/lang--en/index.htm (EUVL C 110, 22.3.2019, s. 26; EUVL C 262, 25.7.2018, s. 101).

22

(23)  https://sgeieg.fr/actualites/accord-relatif-a-egalite-professionnelle-entre-les-femmes-et-les-hommes-2019-2023

23

(24)  https://escholarship.org/

24

(25)  Näillä koronaviruskriisin pyörteissä kirjoitetuilla riveillä ei ehkä ole enää merkitystä kriisin jälkeen.

25

(26)  Cercle InterElles.

26

(27)  Englanniksi European College of STEM ja ranskaksi Collège européen des STIM (STEM/STIM: luonnontieteet, teknologia, insinööritieteet ja matematiikka), ks. yliopistolehtori Michel Derdevet’n (IEP, Pariisi) julkaisu Energy, a networked Europe.

27

(28)  Euro-CASE, European Council of Applied Sciences, Technologies and Engineering, www.euro-case.org; https://www.euro-case.org/about-us/mission-and%20governance.

28

(29)  EIT InnoEnergy, innoenergy.com.

29

(30)  Ks. ENEDISin pääsihteerin (2013–2019) ja johtokunnan jäsenen, yliopistolehtori Michel Derdevet’n (IEP, Pariisi) julkaisu Energy, a networked Europe.

30

(31)  data.europa.eu: EU:n avoimen datan portaali.

31

(32)  EDF:n Énergies de femmes -verkosto; women4energy.eu (Steinbeis 2i GmbH:n luotsaama EIT InnoEnergy); ellessbougent.com; http://www.interelles.com/colloques-interelles/actes-complets-du-colloque-2019: tekoälyä ja sukupuolta käsitellyt konferenssi L’IA a-t-elle un sexe?

32

(33)  Hanke käynnistyi vuonna 2007. Tyttöjen osuus ammattikorkeakouluissa on noussut 30,6 prosentista 36 prosenttiin, http://www.dziewczynynapolitechniki.pl/pdfy/raport-kobiety-na-politechnikach2019.pdf.

33

(34)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Sukupuolten tasa-arvostrategia” (asiakokonaisuus SOC/633), esittelijä: Giulia Barbucci, toinen esittelijä: Indrė Vareikytė, heinäkuu 2020 (EUVL C 364, 28.10.2020, s. 77).

34

---

| 11.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 429/85 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 429/85

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Euroopan laajuinen superverkko ja paikalliset energiasaarekkeet – hajautettujen ratkaisujen ja keskitettyjen rakenteiden oikeanlainen yhdistelmä taloudellisesti, sosiaalisesti ja ekologisesti kestävää energiakäännettä varten”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2020/C 429/12)

| Esittelijä: | Lutz RIBBE |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Thomas KATTNIG |

Esittelijä:

Lutz RIBBE

Toinen esittelijä:

Thomas KATTNIG

| Komitean täysistunnon päätös | 20.2.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” |
| Hyväksyminen jaostossa | 3.9.2020 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 18.9.2020 |
| Täysistunnon numero | 254 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 216/2/2 |

Komitean täysistunnon päätös

20.2.2020

Oikeusperusta

työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta”

Hyväksyminen jaostossa

3.9.2020

Hyväksyminen täysistunnossa

18.9.2020

Täysistunnon numero

254

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

216/2/2

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Kysymykseen siitä, miten keskitetty tai hajautettu EU:n tuleva energiajärjestelmä on, ei ole edelleenkään poliittista vastausta. Asiaan ei ole otettu selkeästi kantaa komission eikä jäsenvaltioiden taholta. Selvää on vain, että vasta uusiutuvien energiamuotojen kehittäminen on ylipäätään mahdollistanut hajautetut rakenteet. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) on korostanut useissa lausunnoissaan, että on tärkeää tunnustaa, että energiakäänne ei ole pelkästään teknologinen kysymys vaan mitä suurimmassa määrin yhteiskunnallinen ja poliittinen haaste. Poliittisten päättäjien lupaama työntekijöiden, ammattijärjestöjen ja kuluttajien osallisuus energiakäänteessä on taattava, ja ETSK vaatii sitä painokkaasti. Myös tässä yhteydessä komissio ja jäsenvaltiot jättävät kuitenkin avoimiksi enemmän kysymyksiä kuin mihin ne vastaavat. Lisäksi nykyiset energiapoliittiset aloitteet pikemminkin estävät kuin kannustavat kansalaisten laajaa osallistumista. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK on vakuuttunut siitä, että tulevaan eurooppalaiseen energiajärjestelmään sisältyy sekä keskitettyjä että hajautettuja elementtejä. Tässä yhteydessä ei kuitenkaan saa sortua mielivaltaisuuteen. Tarvitaan selkeä näkemys siitä, olisiko etusijalle asetettava järjestelmän hajauttaminen vai keskittäminen. Euroopan energiakäänne edellyttää ennen kaikkea investointivarmuutta – sekä julkisten että yksityisten toimijoiden kannalta. Tämä voidaan saavuttaa vain selkeillä poliittisilla periaatepäätöksillä. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Järjestelmäkustannukset ovat hajautetussa energiajärjestelmässä samaa luokkaa kuin keskitetyssä järjestelmässä. Kustannukset liittyvät kuitenkin järjestelmien eri osiin: keskitetyssä järjestelmässä kyse on ennemminkin suurista laitoksista ja siirtoverkoista, hajautetussa järjestelmässä taas on pienempiä tuotantolaitoksia ja ennen kaikkea joustovaihtoehtoja, jotka ovat myös kuluttajien käsissä. Lisäksi jakeluverkoilla, erityisesti älykkäillä verkoilla, on suurempi merkitys, sillä ne ovat älykkäiden markkinoiden ja siten yksittäisten toimijoiden järjestelmäystävällisen käyttäytymisen ennakkoehto. Tämä tekninen kehitys mahdollistaa itsenäisemmän toiminnan ja itsesääntelevät hajautetut verkkoyksiköt. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Asiaan liittyy myös eroja arvonmuodostuksen jakautumisessa ja siten niin ikään erilaisia talous- ja sosiaalipoliittisia vaikutuksia. Keskitetyssä järjestelmässä arvonmuodostus keskittyy tyypillisesti pienelle määrälle toimijoita. Hajautetussa järjestelmässä arvonmuodostukseen voivat osallistua myös kuluttajat aktiivisina asiakkaina, kansalaisten energiayhteisöt, viljelijät, pk-yritykset ja kunnalliset yritykset. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Näin ollen se, mihin muotoon uusi energiajärjestelmä kehitetään, on paljon enemmän kuin pelkkä tekninen kysymys. Se on pikemminkin erittäin poliittinen kysymys: ”oikeudenmukaisessa ja tasapuolisessa siirtymässä” kyse on siitä, kenellä voi (ja tulisi) olla mikäkin rooli, ja siten viime kädessä siitä, kuka voi ja saa ansaita energialla tulevaisuudessa rahaa ja kuka siis pääsee taloudellisesti osalliseksi energiakäänteestä. Tämä kysymys ratkaisee myös sen, missä määrin energiakäänne tulee edistämään innovointia. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Puhtaan energian säädöspaketissa annetaan tärkeitä suuntaviivoja siitä, mihin suuntaan kehityksen olisi mentävä. Siinä viitataan energiaunioniin, jolla pyritään (muun muassa) vähentämään energian tuontia ja ”jonka keskiössä ovat kansalaiset, jotka sitoutuvat energiajärjestelmän muutokseen, saavat uusista teknologioista hyötyä energialaskujensa pienentyessä ja osallistuvat aktiivisesti markkinoiden toimintaan” ja joista tulee aktiivisia tuottajia ja markkinatoimijoita. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK katsoo kuitenkin, että komissio ja lähes kaikki jäsenvaltiot eivät ole viiden viime vuoden aikana tuoneet todellista selvyyttä siihen, millaisia tulevien rakenteiden ja tehtäväjaon on tarkoitus olla. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Myöskään neuvosto ei ole tähän mennessä merkittävästi edistänyt riittävän selkeää energiapolitiikkaa. ETSK pahoittelee tässä yhteydessä sitä, että puheenjohtajavaltio Saksa panostaa yksipuolisesti teknologiaan (kuten merituulivoima tai uusiutuvalla energialla tuotettu vety) mutta jättää siihen liittyvät tärkeät rakenteelliset kysymykset täysin huomiotta. ETSK korostaa painokkaasti, että on tiedostettava tällaisten teknologisten painotusten seuraukset, esimerkiksi keskittyminen muutamiin toimijoihin ja mittavat investoinnit siirtokapasiteettiin eli luonnollisiin monopoleihin. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Uusien markkinatoimijoiden täysimääräinen osallisuus edellyttää, että niillä on pääsy kaikille merkityksellisille sähkömarkkinoille, myös joustomarkkinoille. Näin on vain hyvin harvoissa jäsenvaltioissa. Jäsenvaltioita kehotetaan siksi mukauttamaan sääntelykehyksiään niin, että nämä vastaavat täysin puhtaan energian säädöspaketin perusajatuksia ja kaikille toimijoille luodaan yhtäläiset mahdollisuudet. Tämä mahdollistaa sen, että myös alueelliset markkinat voivat digitalisaation ansiosta saada aikaan hyvin tehokkaita ratkaisuja, ja jos ne ovat älykkäästi verkostoituneita, edistää omalta osaltaan vakaata ja kestävää toimitusvarmuutta. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Talous- ja sosiaalipoliittisten vaikutusten osalta ETSK toistaa kantansa, jonka mukaan hajautetut energiajärjestelmät voivat antaa merkittävän sysäyksen aluekehitykselle ja tuoda alueille uusia, laadukkaita ja ammattitaitoa vaativia työpaikkoja (1). |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Vaikka politiikassa osittain käsitelläänkin heikossa asemassa olevien kuluttajien ja energiaköyhyyden ongelmaa, siinä ei yksilöidä mahdollisia ratkaisuja eikä yhdistetä ongelmaa energiajärjestelmän tulevaan organisointiin. ETSK kehottaa komissiota ehdottamaan, että unionin tasolla otetaan käyttöön yhteisiä energiaköyhyyden määrittelykriteereitä ja yhteisiä indikaattoreita, jotta ilmiötä voidaan mitata paremmin. Jäsenvaltioiden on kehitettävä enemmän tilastollisia välineitä, jotka voidaan kohdentaa tehokkaasti muita heikommassa asemassa oleviin kotitalouksiin. Samalla on tärkeää varmistaa, että pienituloisilla kotitalouksilla on mahdollisuus toteuttaa energiatehokkuustoimenpiteitä energiankulutuksensa vähentämiseksi. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Peruskysymys on, kuuluisiko kriittinen sähköverkkoinfrastruktuuri luonnollisena monopolina ja kestävää toimitusvarmuutta ajatellen oikeastaan julkisiin käsiin, varsinkin kun se on luotu ja sitä on laajennettu mittavien julkisten varojen avulla. Tätä kysymystä olisi vielä selvennettävä erillisessä ETSK:n lausunnossa. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | Elpymissuunnitelman ja vuosien 2021–2028 monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa investoidaan nyt satoja miljardeja euroja energiainfrastruktuuriin ja -teknologiaan. On tärkeää varmistaa, että näitä investointeja hyödynnetään todellakin sellaisen energiakäänteen toteuttamiseen, jossa keskitytään kansalaisiin eikä fossiilisessa energiajärjestelmässä tätä nykyä osallisiin tahoihin. ETSK kehottaa komissiota, neuvostoa ja Euroopan parlamenttia selkeyttämään tässä oma-aloitteisessa lausunnossa esiin nostettuja kysymyksiä mahdollisimman pian niin, että kansalaisyhteiskunnan sekä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa käydään laajaa ja jäsenneltyä vuoropuhelua. |
| --- | --- |

1.14

2.   Oma-aloitteisen lausunnon tausta

| 2.1 | Eurooppa on keskellä vaikeaa muutosprosessia kohti ilmastoneutraaliutta, joka on tarkoitus saavuttaa vuonna 2050. Tämä edellyttää energiajärjestelmän merkittävää muuttamista. Tässä on kyse perustavanlaatuisista teknologisista muutoksista, mutta myös tuotantoon, kauppaan ja markkinoille saattamiseen liittyvistä rakenteellisista kysymyksistä sekä yhteiskunnallisista muutosprosesseista. Muutosten tarkkaa luonnetta ja laajuutta ei kuitenkaan ole vielä selvitetty tyhjentävästi. On tärkeää tunnustaa, että energiakäänne ei ole pelkästään teknologinen kysymys vaan mitä suurimmassa määrin yhteiskunnallinen haaste. Työntekijöiden, ammattijärjestöjen ja kuluttajien osallisuus energiakäänteeseen on taattava. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Komissio on viime vuosina julkaissut useita poliittisia aiejulistuksia ja hyväksynyt uusia sääntöjä. ETSK on antanut niistä lausuntonsa ja useimmissa tapauksissa suhtautunut niihin myönteisesti ja tukenut niitä. Samalla komitea on kuitenkin arvostellut sitä, että monet näistä aikomuksista ovat liian epämääräisiä ja epätarkkoja. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Selvää on, että keskustelu energiasektorin keskitettyjä tai hajautettuja rakenteita koskevasta kysymyksestä on käynyt ylipäätään mahdolliseksi vasta uusiutuvien energiamuotojen kehittämisen myötä. Uusiutuvat energialähteet (aurinko, tuuli ja biomassa) ovat hajautettuja, niitä on laajalti saatavilla ja investoinnit ovat suhteellisen vähäisiä, kun taas ydin- ja hiilivoimalat ovat suuria keskitettyjä rakenteita. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Ei ole selvää, miten uusiutuvien energiamuotojen kanssa on tarkoitus menetellä. Erityisesti on epäselvää, aikooko komissio sisällyttää uusiutuvan energian nykyiseen järjestelmään vai uudistaa markkinoita. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | ETSK on korostanut, että sen mielestä kyse ei voi ensisijaisesti olla uusiutuvan energian ”integroimisesta” olemassa olevaan sähköjärjestelmään eikä ”perinpohjainen muutos” koostu vain kansallisten järjestelmien yhteenliittämisestä eurooppalaiseksi verkoksi ja uusiutuvan energian osuuden huomattavasta kasvattamisesta. Tämä tarkoittaa myös, että nykyisten perinteisten energialähteiden (mm. maakaasun) tehtävänä on olla pelkästään siirtymäkauden apuvälineitä. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Täysin uudessa energiajärjestelmässä on paljon enemmän erilaisia toimijoita. Erityisesti on huomattava, että jakeluverkoista tulee paljon tärkeämpiä ja niistä on joka tapauksessa tultava ”älykkäitä verkkoja”: tiedot verkon ajankohtaisesta tilanteesta on asetettava markkinatoimijoiden saataville luotettavassa, selkeästi ymmärrettävässä, oikea-aikaisessa ja tarvittaessa myös paikan suhteen erittäin täsmällisessä muodossa. Älykkäät verkot ovat tässä visiossa edellytys älykkäille markkinoille, jotka tarjoavat tehokkaita kannustimia järjestelmää tukevaan käyttäytymiseen. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Energiaunionipaketissaan komissio toteaa, että nykyisillä ”passiivisilla” kuluttajilla on tulevaisuudessa uusi rooli: ”Ennen kaikkea visiossa on kyse energiaunionista, jonka keskiössä ovat kansalaiset, jotka sitoutuvat energiajärjestelmän muutokseen, saavat uusista teknologioista hyötyä energialaskujensa pienentyessä ja osallistuvat aktiivisesti markkinoiden toimintaan, ja jossa suojellaan heikoimmassa asemassa olevia kuluttajia” (2). |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Se, mitä tämä tarkoittaa käytännössä, jätetään kuitenkin avoimeksi. Tämä johtuu mm. siitä, ettei tehdä eroa yhtäältä teollisten ja kaupallisten kuluttajien ja toisaalta kotitalouksien välillä eikä viimeksi mainittujen parissa sosiaalisesti ja siten teknisesti paremmassa asemassa olevien yksityiskuluttajien ja heikommassa asemassa olevien kotitalouksien välillä. Pääteltävissä on kuitenkin ainakin se, että kuluttajien ei pitäisi tulevaisuudessa enää olla pelkästään energian (maksavia) vastaanottajia. Heidän olisi voitava vaihtaa toimittajaa helpommin tai reagoida joustavammin markkinasignaaleihin, ja lisäksi heillä olisi oltava pääsy kaikille merkityksellisille sähkömarkkinoille. On otettu käyttöön sellaisia käsitteitä kuin aktiivinen asiakas, tuottajakuluttaja, kansalaisten energiayhteisö ja uusiutuvan energian yhteisö, ja näille uusille toimijoille on annettu tiettyjä oikeuksia, mutta tältä pohjalta ei ole selvää, miten niiden on tosiasiallisesti tarkoitus osallistua markkinoille. Eli kuinka avoimia ja vapaita markkinoiden on oikeasti tarkoitus olla, ja miten kohdellaan niitä kuluttajia, joilla ei ole taloudellisia tai oikeudellisia mahdollisuuksia osallistua markkinoille (ks. kohta 5.6)? |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Heikossa asemassa olevien kuluttajien ja energiaköyhyyden ongelmasta kylläkin puhutaan, mutta todellisia ratkaisuja ei yksilöidä. ETSK kehottaa komissiota ehdottamaan, että unionin tasolla otetaan käyttöön yhteisiä energiaköyhyyden määrittelykriteereitä ja yhteisiä indikaattoreita, mikä olisi ensimmäinen askel tämän ilmiön mittaamisen parantamiseksi. Jotta määritelmä voitaisiin mukauttaa erilaisiin maakohtaisiin olosuhteisiin, jäsenvaltioiden on kehitettävä enemmän tilastollisia välineitä, jotka voidaan kohdentaa tehokkaasti muita heikommassa asemassa oleviin kotitalouksiin. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | ETSK katsoo, että komissio on viiden viime vuoden aikana selvittänyt hyvin vähän tulevia rakenteita ja tehtäväjakoa. Jäsenvaltiot ovat kuitenkin myös olleet hyvin haluttomia mukauttamaan sääntelykehystään tai eivät ole ryhtyneet siihen lainkaan. Monissa jäsenvaltioissa kuluttajilla sekä pienillä yrityksillä ja kansalaisten energiayhteisöillä ei edelleenkään ole pääsyä sähkömarkkinoille. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Koska komissio on vihreän kehityksen ohjelmalla kuitenkin asettanut ”ilmastoneutraaliuden” asialistan kärkeen ja aikoo elpymissuunnitelman puitteissa investoida satoja miljardeja euroja talouden elvyttämiseen sekä laadukkaiden työpaikkojen luomiseen ja turvaamiseen Euroopassa, ETSK pitää välttämättömänä, että lyhyellä (!) aikavälillä käydään laaja yhteiskunnallinen ja poliittinen keskustelu siitä, missä määrin ”keskitettyjä rakenteita” tarvitaan ja missä määrin hajautettuja rakenteita pidetään mahdollisina ja hyödyllisinä. Käsillä olevan oma-aloitteisen lausunnon tarkoituksena on esittää asiaa koskevia ehdotuksia. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Covid-19-kriisistä voidaan oppia, että asianmukaisia toimia on toteuttava pikaisesti ennen tilanteen kärjistymistä. Komissio arvioi, että pelkästään nykyisten ilmasto- ja energiatavoitteiden saavuttaminen vuoteen 2030 mennessä edellyttää jopa 260 miljardin euron lisäinvestointeja vuodessa. Tämä ei ole mahdollista, ellei mm. uusiutuviin energialähteisiin, varastointiin, lämpöperuskorjauksiin, julkiseen liikenteeseen sekä tutkimukseen ja kehittämiseen tehtäviä julkisia investointeja lisätä merkittävästi ja ellei asiaa hoideta sosiaalisesti oikeudenmukaisella tavalla. Covid-19-kriisi on osoittanut tähän liittyen uusia polkuja. EU:n velka- ja alijäämäsääntöjen soveltamisen väliaikaisen keskeytyksen on koskettava myös ilmastokriisin hallintaa. Varoja on kuitenkin käytettävä niin, että tavoite asettaa kansalaiset energiakäänteen keskiöön ja siten antaa piristysruiske myös alueelliselle taloudelle todellakin saavutetaan. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | Väärien ja hukkainvestointien välttämiseksi on pikaisesti ratkaistava olemassa olevat epäselvyydet ja ristiriitaisuudet, jotka liittyvät uuden energiajärjestelmän olennaisiin rakenteisiin, markkinarakenteeseen, markkinarooleihin ja markkinasääntöihin sekä erityisesti työntekijöihin ja kuluttajiin kohdistuviin sosiaalisiin vaikutuksiin. Investointitaakan oikeudenmukaisella jakamisella on tässä suhteessa keskeinen merkitys, ja sama pätee mahdollisten voittojen oikeudenmukaiseen jakautumiseen. |
| --- | --- |

2.13

3.   Hajauttamista koskevan selkeän puoltavan tai vastustavan päätöksen merkitys investointivarmuuden kannalta

| 3.1 | Uudessa energiajärjestelmässä on todennäköisesti sekä keskitettyjä että hajautettuja elementtejä, eikä pelkästään siksi, että luokittelu keskitetyksi tai hajautetuksi elementiksi ei aina ole selkeää. On esimerkiksi epäselvää, voidaanko maalla sijaitsevaa tuulipuistoa, jonka asennettu kapasiteetti on yli 30 megawattia, edelleen pitää ”hajautettuna”. Jotta energiajärjestelmän muuttaminen tapahtuisi tehokkaasti, on kuitenkin erittäin tärkeää pohtia, pitäisikö uuden energiajärjestelmän perustua hajauttamisen vai keskittämisen periaatteisiin. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Kohdassa 3.1 esitettyihin kysymyksiin annettavista vastauksista riippuen sekä julkisten että yksityisten rahoittajien ja sijoittajien on asetettava etusijalle erilaiset investointipäätökset ja pantava ne täytäntöön. Hukkainvestointien riski voidaan välttää vain, jos poliittiset päättäjät tekevät hyvissä ajoin selkeän periaatepäätöksen siitä, toteutetaanko energiakäänne ensisijaisesti keskittäen vai hajauttaen. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Tähänastisen keskitetyn energiajärjestelmän perusajatus on, että sähkön siirrossa ei saisi syntyä pullonkauloja ja että kaikkien markkinatoimijoiden on voitava toimia ikään kuin siirrot olisivat verkossa rajattomasti mahdollisia. Tämä asettaa siirtoverkot keskeiseen aseman järjestelmän kannalta. Sen ajatuksen lisäksi, että muodostetaan yleiseurooppalainen sähköverkko, jossa ei ole fyysisiä rajoituksia, on hahmoteltu jopa Euroopan yhteenliitetyn verkon liittämistä Etelä- tai Itä-Aasian verkkoihin. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Peruskysymys on, kuuluisiko kriittinen sähköverkkoinfrastruktuuri luonnollisena monopolina ja kestävää toimitusvarmuutta ajatellen oikeastaan julkisiin käsiin, varsinkin kun se on luotu ja sitä on laajennettu mittavien julkisten varojen avulla. Tätä kysymystä olisi vielä selvennettävä erillisessä ETSK:n lausunnossa. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Keskitetyssä järjestelmässä tuotantopaikka ja joustovaihtoehtojen sijaintipaikka eivät näin ollen saisi vaikuttaa todelliseen markkinatilanteeseen. Tuotantopaikan tai kulutuspaikan ei missään tapauksessa pidä määräytyä siirtoinfrastruktuurin mukaan. Päinvastoin siirtoinfrastruktuuri seuraa tuotanto- ja kulutusrakenteita ja -paikkoja. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Hajautetulla energiajärjestelmällä tarkoitetaan sitä vastoin järjestelmää, jossa sähkö-, lämpö- ja liikkuvuussovelluksiin käytettävän sähkön tuotanto (ja varastointi) tapahtuu mahdollisimman lähellä kulutusta, minkä uusiutuvat energiamuodot mahdollistavat. Tämän seurauksena olennainen osa järjestelmää on pitkälti minimoitu sähkön siirto, jolloin myös siirtohäviöt ovat pienemmät. Uusiutuviin energialähteisiin perustuvan sähköntuotannon vaihtelut asettavat sähköverkoille uusia haasteita. Hajauttamisen seurauksena jakeluverkoille annetaan yhä tärkeämpi asema vakauden ja toimitusvarmuuden ylläpitämisessä. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Hajautetussa järjestelmässä verkkoinfrastruktuurin pullonkauloja ei yleensä pidetä ensisijaisena ongelmana, joka on ratkaistava. Hajautettu järjestelmä perustuu pikemminkin paikallisiin joustovaihtoehtoihin, jotka auttavat suoraan kompensoimaan tuotannon vaihtelua. Näihin joustovaihtoehtoihin kuuluvat paitsi varastointi ja kuormituksen siirtäminen suuren kulutuksen ajoista matalan kulutuksen aikoihin myös sähköllä tapahtuva lämmöntuotanto ja sähköinen liikkuvuus. Eri sektoreiden yhteenliittämisellä on paljon suurempi merkitys hajautetussa kuin keskitetyssä järjestelmässä. Lisäksi niin sanotuilla joustomarkkinoilla on siinä paljon tärkeämpi rooli kuin keskitetyssä sähköjärjestelmässä. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Hajautetussa energiajärjestelmässä riippumattomuus verkkoinfrastruktuurista on suurempi, mikä tutkimusten mukaan parantaa kykyä kestää ulkopuolelta tulevia hyökkäyksiä, kuten kyberrikollisuutta, ainakin jos saavutetaan suljettu järjestelmä. Lisäämällä investointeja jakeluverkkoihin varmistetaan näin ollen vakaa toimitusvarmuus ja parempi vastustuskyky kyberrikollisuutta vastaan. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Euroopan energiapolitiikassa on siksi vastattava seuraaviin kysymyksiin:






  — | Pitäisikö sijoittajien olettaa, että uusi energiajärjestelmä rakentuu alhaalta ylöspäin? Se tarkoittaisi, että paikallinen ylijäämäsähkö ja paikalliset vajaukset kompensoitaisiin pääasiassa paikallisilla joustovaihtoehdoilla. Vain tapauksissa, joissa tämä ei ole taloudellisesti tai teknisesti mahdollista, sähköä siirretään pidempiä matkoja. |
| --- | --- | --- |

3.9

—

Pitäisikö sijoittajien olettaa, että uusi energiajärjestelmä rakentuu alhaalta ylöspäin? Se tarkoittaisi, että paikallinen ylijäämäsähkö ja paikalliset vajaukset kompensoitaisiin pääasiassa paikallisilla joustovaihtoehdoilla. Vain tapauksissa, joissa tämä ei ole taloudellisesti tai teknisesti mahdollista, sähköä siirretään pidempiä matkoja.

| — | Vai pitäisikö sijoittajien olettaa ylhäältä alaspäin rakentuvaa järjestelmää? Tämä tarkoittaa, että siirtoverkkojen kehittäminen on ensisijaisen tärkeää. Tässä mallissa lähes jokainen tuotettu kilowattitunti on voitava siirtää. Jos vaihteluja on yleensäkään kompensoitava, verkkoinfrastruktuuri ilmoittaa joustovaihtoehtojen sijainnin. Tämä tarkoittaa pohjimmiltaan sitä, että nykyistä verkon laajentamispolitiikkaa jatketaan ja fossiiliset voimalaitokset ja ydinvoimalat korvataan mahdollisimman suurilla vaihtoehtoisilla tuotantolaitoksilla (esimerkkejä: Desertec, merituulipuistot, erittäin suuret merituulipuistot). |
| --- | --- |

—

Vai pitäisikö sijoittajien olettaa ylhäältä alaspäin rakentuvaa järjestelmää? Tämä tarkoittaa, että siirtoverkkojen kehittäminen on ensisijaisen tärkeää. Tässä mallissa lähes jokainen tuotettu kilowattitunti on voitava siirtää. Jos vaihteluja on yleensäkään kompensoitava, verkkoinfrastruktuuri ilmoittaa joustovaihtoehtojen sijainnin. Tämä tarkoittaa pohjimmiltaan sitä, että nykyistä verkon laajentamispolitiikkaa jatketaan ja fossiiliset voimalaitokset ja ydinvoimalat korvataan mahdollisimman suurilla vaihtoehtoisilla tuotantolaitoksilla (esimerkkejä: Desertec, merituulipuistot, erittäin suuret merituulipuistot).

Näitä kysymyksiä on kiireellisesti selvennettävä, sillä molemmat lähestymistavat edellyttävät mittavia investointeja, mutta eri aloilla: keskitetyssä järjestelmässä rahat menevät pääasiassa siirtoverkkoihin, hajautetussa järjestelmässä ennemminkin pienempiin ja hajautettuihin joustomahdollisuuksiin.

| 3.10 | Kohdassa 3.9 esitetyt kysymykset koskevat epäsuorasti myös uusien energiamarkkinoiden rakennetta ja organisointia. Tämä tunnustetaan sähkön sisämarkkinoista annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2019/943 (3). Siinä ei kuitenkaan tehdä asiasta päätöstä, vaan asia jätetään jäsenvaltioiden hoidettavaksi.
  On erittäin kyseenalaista, riittääkö tämä varmistamaan Euroopan energiakäänteen toimivuuden. Monien jäsenvaltioiden nykyinen oikeudellinen kehys ei selvästikään ole yhteensopiva puhtaan energian säädöspaketin tavoitteiden kanssa. |
| --- | --- |

3.10

On erittäin kyseenalaista, riittääkö tämä varmistamaan Euroopan energiakäänteen toimivuuden. Monien jäsenvaltioiden nykyinen oikeudellinen kehys ei selvästikään ole yhteensopiva puhtaan energian säädöspaketin tavoitteiden kanssa.

| 3.11 | Kohdassa 3.9 esitettyjen kysymysten taustalla on erittäin poliittinen kysymys: kyse on siitä, kuka voi ja saa tulevaisuudessa ansaita uudessa energiajärjestelmässä rahaa ja kuka siis pääsee taloudellisesti osalliseksi energiakäänteestä. Esimerkiksi puheenjohtajavaltio Saksa keskittyy yksipuolisesti teknologiaan (merituulivoima ja uusiutuvista energialähteistä tuotettu vety). Huomiotta jätetään, että nämä teknologiat johtavat tuotantomarkkinoiden keskittymiseen muutamiin toimijoihin, edellyttävät mittavia investointeja siirtokapasiteettiin eli luonnollisiin monopoleihin ja saattavat myös ylläpitää tai jopa lisätä Euroopan energiariippuvuutta. Sen sijaan kysymys siitä, miten kansalaiset asetetaan energiapolitiikan keskiöön, ei ole asialistalla. |
| --- | --- |

3.11

4.   Keskittämistä tai hajauttamista puoltavat tai niiden vastaiset päätöksentekoperusteet

| 4.1 | Kohdassa 3.10 esitetty toteamus on keskeinen sosiaalipoliittisessa päätöksenteossa. Sitä ei kuitenkaan tuoda poliittisessa keskustelussa avoimesti ja rehellisesti esiin, vaan se jää aina taustalle muka ”rationaalisten” argumenttien taakse: |
| --- | --- |

4.1

| 4.1.1 | Energiakäänne edellyttää, että suuret energiayritykset muuttavat liiketoimintamalliaan. Vaikuttaa kuitenkin siltä, että monet suuret energiayritykset pitävät helpompana korvata vanhat (keskitetyt) suuret voimalaitoksensa uusiutuviin energialähteisiin perustuvilla voimalaitoksilla, jotka ovat kuitenkin yhtä lailla keskitettyjä ja joiden teho on toisinaan samaa luokkaa kuin vanhojen voimalaitosten. Silloin myös niihin liittyvät jakelurakenteet voidaan säilyttää. Hajauttaminen taas vaatisi paljon radikaaleja muutoksia, mikä on huomattavasti vaikeampaa suurten energiayritysten – toisin kuin pk-yritysten ja kunnallisten energialaitosten – kannalta. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | Sama koskee siirtoverkonhaltijoita: ne eivät ole kiinnostuneita kuljettamaan vähemmän sähköä läpi Euroopan, sillä tällä toiminnalla ne tienaavat rahansa. |
| --- | --- |

4.1.2

Kustannusperustelu

| 4.2 | Keskeisenä kriteerinä pidetään oikeutetusti sitä, miten saavutetaan mahdollisimman korkea toimitusvarmuuden taso mahdollisimman alhaisin kustannuksin. Voidaan päätellä perustellusti ja osoittaa mallinnuksilla, että siirtokustannukset ovat keskitetyssä järjestelmässä suuremmat kuin hajautetussa. Sen sijaan tuotannon, varastoinnin, kuormituksen siirron ja voimalaitosten ajojärjestysten muuttamisen kustannukset ovat keskitetyssä järjestelmässä pienemmät kuin hajautetussa. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Näitä kustannuseroja on verrattu useissa tutkimuksissa. Niissä ei kuitenkaan ole saatu yksiselitteisiä tuloksia, koska hajautetun ja keskitetyn järjestelmän kustannushyötyjen väliset erot eivät ole erityisen suuria ja niiden yksityiskohdat riippuvat taustalla olevista oletuksista. On syytä muistaa, että EU:n yhteinen tutkimuskeskus totesi jo vuonna 2016, että noin 80 prosenttia eurooppalaisista voisi täyttää sähköntarpeensa itse tuottamallaan aurinkosähköllä edullisemmin kuin verkosta saatavalla sähköllä, ja aurinkosähkön hinnat ovat sittemmin laskeneet vielä huomattavasti. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Pelkästään järjestelmäkustannuksia tarkastelemalla ei siis ole mahdollista ratkaista periaatekysymystä siitä, olisiko investoinnit ohjattava ensisijaisesti keskitettyihin vai hajautettuihin energiajärjestelmähankkeisiin ja mitä suuntaviivoja sääntelyllä tulisi vastaavasti asettaa. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Näin ollen herää kysymys siitä, mitä vaihtoehtoisia perusteita voidaan käyttää pelkän kustannussäästöjen huomioon ottamisen lisäksi, jotta voidaan tehdä sijoittajien kannalta välttämätön perustavanlaatuinen periaatepäätös siitä, kehitetäänkö uutta energiajärjestelmää pääasiassa hajautettuun vai keskitettyyn muotoon. |
| --- | --- |

4.5

Erilainen arvonmuodostus

| 4.6 | Järjestelmien arvonmuodostusrakenteet eroavat toisistaan: Keskitetyssä järjestelmässä arvonmuodostus hyödyttää yleensä suurempia laitoksia ja luonnollisia monopoleja. Hajautetussa järjestelmässä arvonmuodostus taas tapahtuu todennäköisemmin pienemmissä laitoksissa ja erityisesti tällaisissa järjestelmissä yleisten joustovaihtoehtojen yhteydessä, esim. akkuvarastointi, lämpöpumput, pienimuotoiset sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitokset ja kaksisuuntaisesti lataavat sähköautot (vehicle-to-grid, V2G). Joustovaihtoehdot tulevatkin hyvin usein löytymään kotitalouksista. Myös sähköntuotantolaitokset ovat usein yksityishenkilöiden, viljelijöiden, vasta perustettujen pk-yritysten, energiaosuuskuntien, kunnallisten yritysten, kunnallisten energialaitosten jne. käsissä. Näin ollen hajautetussa energiajärjestelmässä arvonmuodostuksessa ovat siis osallisina eri tahot kuin keskitetyssä järjestelmässä: aktiivisilla kuluttajilla on tässä paljon suurempi rooli. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Hajautettu energiajärjestelmä on tuskin mahdollinen ilman tällaista laajaa yhteiskunnallista osallistumista. Kuluttajan aktiivisempi rooli ja jopa tuottajakuluttajana toimiminen on näin ollen ominaista hajautetulle järjestelmälle, ja se on järkevää myös hyväksynnän ja alueellisen talouden vahvistumisen kannalta. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Koska komissio haluaa luoda energiaunionin, jonka ytimessä ovat kansalaiset, ja koska se haluaa edistää uusien työpaikkojen syntymistä aluetasolla ja vauhdittaa taloutta monilla Euroopan alueilla energiakäänteen avulla, sen on panostettava hajautettuun energiajärjestelmään. Tämä on tärkeää myös covid-19-kriisistä selviämisen kannalta. |
| --- | --- |

4.8

5.   Keskittämisen ja hajauttamisen taloudelliset ja sosiaaliset vaikutukset

| 5.1 | Hajautettu järjestelmä tarkoittaa arvonmuodostuksen kannalta sitä, että kuluttajat muuttuvat maksajista toimijoiksi, jotka osallistuvat energiamarkkinoiden arvonmuodostukseen eli ansaitsevat tai säästävät rahaa. Siksi kohdassa 3.10 esitetystä kysymyksestä – kuka saa tulevaisuudessa ansaita energialla – on keskusteltava avoimesti ja rehellisesti.
  Tuotantokulutuskäsityksen laajentumisen vuoksi puhtaan energian paketissa laajennetaan tuotantokulutuksen käsitettä ja määritelmää seuraavasti: tästä lähtien tuottajakuluttajiksi eivät voi ryhtyä enää pelkästään sellaiset kuluttajat, jotka omistavat maata ja kiinteistöjä, vaan tuotantokulutuksesta tulee ajankohtainen aihe myös kerrostalossa asuville vuokralaisille tai muille asukkaille sekä kiinteistö- ja asuinaluekohtaisille ja yrityspuisto- ja teollisuusaluekohtaisille sähkönjakelujärjestelmille. Juuri näissä tapauksissa yksittäisten tuotanto- ja varastointikapasiteettien ja yksittäisten kuluttajien älykäs verkottaminen virtuaalisessa voimalaitoksessa tai älykkään mikroverkon kautta on välttämätöntä. Tämä tarkoittaa sitä, että paikallisiin ja alueellisiin jakeluverkonhaltijoihin kohdistuvat vaatimukset kasvavat jatkuvasti. |
| --- | --- |

5.1

Tuotantokulutuskäsityksen laajentumisen vuoksi puhtaan energian paketissa laajennetaan tuotantokulutuksen käsitettä ja määritelmää seuraavasti: tästä lähtien tuottajakuluttajiksi eivät voi ryhtyä enää pelkästään sellaiset kuluttajat, jotka omistavat maata ja kiinteistöjä, vaan tuotantokulutuksesta tulee ajankohtainen aihe myös kerrostalossa asuville vuokralaisille tai muille asukkaille sekä kiinteistö- ja asuinaluekohtaisille ja yrityspuisto- ja teollisuusaluekohtaisille sähkönjakelujärjestelmille. Juuri näissä tapauksissa yksittäisten tuotanto- ja varastointikapasiteettien ja yksittäisten kuluttajien älykäs verkottaminen virtuaalisessa voimalaitoksessa tai älykkään mikroverkon kautta on välttämätöntä. Tämä tarkoittaa sitä, että paikallisiin ja alueellisiin jakeluverkonhaltijoihin kohdistuvat vaatimukset kasvavat jatkuvasti.

| 5.2 | Tuottajakuluttajista tulee erottamaton osa energiajärjestelmää vain, jos näillä on tosiasiallinen pääsy kaikille merkityksellisille sähkömarkkinoille. Aktiivisten kuluttajien on pystyttävä antamaan järjestelmän käyttöön akkuvarastoinnista, kysynnänohjauksesta, sähköautoista, lämpöpumpuista jne. saamansa joustavuus. Tämä edellyttää erityisellä tavalla konfiguroituja markkinoita, joita useimmissa jäsenvaltioissa ei vielä ole. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Hajautettuun energiajärjestelmään johtavaa energiakäännettä kutsutaan usein sosiaalis-ekologiseksi muutokseksi eikä pelkästään ekologiseksi muutokseksi, sillä hajautettu energiakäänne on tärkeä moottori paikalliselle ja alueelliselle taloudelle, työpaikkojen luomiselle pienissä ja keskisuurissa yrityksissä ja paikallisen ostovoiman vahvistamiselle. Näin ollen se, että monet jäsenvaltiot ylläpitävät energiajärjestelmissään rakenteita, jotka estävät näiden myönteisten vaikutusten syntymisen, on entistäkin huomionarvoisempi kysymys. On myös huolehdittava siitä, että syntyvät työpaikat ovat laadukkaita ja niihin liittyy korkeatasoinen sosiaalinen suojelu. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Jotta voitaisiin todella hyödyttää kulloistenkin alueiden kaikkia eikä vain varakkaita ihmisiä, etusijalle olisi asetettava hankkeet, jotka johtavat energiakuluttajayhteisöihin, joihin voivat osallistua ihmiset, joilla on vähän varoja, tuloja tai omaisuutta (ks. myös ETSK:n lausunto asiakokonaisuudesta TEN/660 (4)). Tätä varten on jo olemassa konsepteja. Tällaisten hankkeiden täytäntöönpanoa on kuitenkin edistettävä jäsenvaltioissa aiempaa huomattavasti määrätietoisemmin. Tämä on erittäin kiireellistä, sillä hajauttaminen ei saa johtaa kahden tason energiayhteiskuntaan. Kun pienituloiset ja vähävaraiset ihmiset voivat päästä energiankuluttajayhteisön jäseniksi, myös suoran tuen avulla, tämä osallisuus voi olla tehokas keino torjua energiaköyhyyttä, sillä korkeista energiakustannuksista tähän asti kärsineet ihmiset vapautuvat huomattavasta rasitteesta uusiutuvien energialähteiden kustannusten nopean laskun vuoksi. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Heikossa asemassa olevat kuluttajat ja energiaköyhyys ovat vakava ongelma, eikä sitä todennäköisesti saada ratkaistua kokonaan kummassakaan energiajärjestelmässä. Sitä voidaan kuitenkin lieventää paremmin hajautetussa kuin keskitetyssä järjestelmässä, sillä hajautetussa järjestelmässä käytettyjen uusiutuvan energian tuotantolaitosten ja sähkön varastointimenetelmien kustannukset alenevat edelleen. Asuinaluekohtainen uusiutuvien energialähteiden käyttö ja varastointi voi johtaa energialaskujen pysyvään pienenemiseen ja siihen, että kuluttajat eivät ole enää sidottuja energiayhtiöiden ja verkonhaltijoiden vaatimiin hintoihin. Tämä edellyttää kuitenkin aktiivista politiikkaa, jolla tuetaan asianmukaisten hankkeiden kehittämistä. Samalla on tärkeää varmistaa, että pienituloisilla kotitalouksilla on mahdollisuus toteuttaa energiatehokkuustoimenpiteitä energiankulutuksensa vähentämiseksi. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Laajennettuja osallistumisvaihtoehtoja ei myöskään saa käyttää tekosyynä kuluttajien oikeuksien heikentämiseksi. Niitä on vahvistettava ja tarvittaessa mukautettava uusiin liiketoimintamalleihin. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Lisäksi olisi kiinnitettävä huomiota kulutuskeskuksiin eli suuriin kaupunkeihin ja suuriin teollisiin sähkönkuluttajiin. Jotta niiden toimitukset olisivat turvattuja ja kohtuuhintaisia, ne olisi yhdistettävä energia-alueiksi ympärillä olevien taajama- ja maaseutualueiden kanssa. Sama koskee energiasaarekkeita. Energia-alueet muodostuvat kulutuskeskusten ympärillä olevista samankeskisistä ympyröistä. Jotta ympäröivä alue voisi hyödyntää koko uusiutuvan energian tuotantopotentiaalinsa, tarvitaan kohdennettuja kannustimia. Ne voivat olla esimerkiksi verkkomaksujen alennuksia, joita sovelletaan, kun energia-alue tuottaa sähköä omaan käyttöönsä. Tämän järjestelmärakenteen myönteinen vaikutus on alueellisten talousrakenteiden vahvistuminen, mikä voi olla erityisen tärkeää covid-19-pandemian jälkeisen talousjärjestyksen kannalta. |
| --- | --- |

5.7

6.   Tulevaisuuden energiajärjestelmä

| 6.1 | Uuden energiajärjestelmän ei pitäisi enää olla ”ylhäältä alaspäin” suuntautuva (suurista voimalaitoksista kuluttajiin), vaan se olisi suunniteltava (”alhaalta ylöspäin”) lukuisten uusiutuvan sähkön ja lämmön (rakennusten energia) tuotanto- ja toimitussaarekkeiden verkostoksi, jossa sähkön ja lämmön jakelulla ja kysynnänohjauksella (varastointi mukaan luettuna) on keskeinen rooli. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Tällä tavoin voidaan saavuttaa riittävät ja varmat toimitukset kaikille Euroopan alueille (5). Koska tavoitteena on uudenlainen toimijakirjo, edellä mainittu merkitsee sitä, että (tukku)kaupan vakiintuneiden rakenteiden rinnalle syntyy myös täysin uusia, hajautettuja markkinoille saattamisen tapoja ja energianhallintajärjestelmiä. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Innovaatioaallot tietotekniikan alalla, tuotanto- ja varastointitekniikoissa, jakelujärjestelmissä ja rakennustekniikassa ovat johtaneet monien sellaisten tuotanto- ja jakelusaarekkeiden syntymiseen, jotka olisivat vielä muutama vuosi sitten tuntuneet käsittämättömiltä. Yksityiset ihmiset, yritykset, yhteenliittymät (esim. energiaosuuskunnat) tai kunnat (kunnalliset energialaitokset) ovat luoneet osittain tai kokonaan omavaraisia järjestelmiä, mikä on tehnyt niistä huomattavasti vähemmän riippuvaisia perinteisistä kauppavirroista ja tarjonnasta. Tällainen teknisten ja sosiaalisten kehityskulkujen rinnakkaisuus on tärkeä havaita. Molempien suunta on sama: kohti yhä suurempaa autonomisuutta ja itsesäänteleviä hajautettuja verkkoyksiköitä. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Paikallisen tuotannon ja suoran markkinoille saattamisen lisääminen on ilahduttavaa myös siksi, että näin voidaan vähentää linjahäviöitä. Saksan liittotasavallan verkkovirasto on todennut asiasta näin (6): ”On selvää, että energiahuoltojärjestelmän siirtymä onnistuu parhaiten, kun kaikki asianomaiset tahot tekevät tiivistä yhteistyötä. – – Pyrkimykset käyttää mahdollisimman paljon energiaa sen lähteellä ovat tervetulleita – –, koska näin voidaan minimoida linjahäviöt.” |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Komission tulee näin ollen hahmotella kaupankäyntijärjestelmää toivotun energiainfrastruktuurin pohjalta eikä yrittää tehdä energiainfrastruktuuriin tarvittavia muutoksia nykyisen kaupankäyntijärjestelmän mukaisesti. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | Olisi kuitenkin otettava huomioon myös kokemukset monista maista, joissa jotkin markkinatoimijat, kuten strategiset sijoittajat, ovat poimineet itselleen tuottoisimmat markkinasegmentit voittonsa maksimoimiseksi mutta kieltäytyvät samalla investoimasta toimitusvarmuuteen, innovointiin ja ylläpitoon, jolloin nämä kustannukset siirtyvät niiden asiakkaille. |
| --- | --- |

6.6

Bryssel 18. syyskuuta 2020.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  Ks. EUVL C 367, 10.10.2018, s. 1.

1

(2)  COM(2015) 80 final, 25.2.2015, s. 2

2

(3)  EUVL L 158, 14.6.2019, s. 54.

3

(4)  EUVL C 367, 10.10.2018, s. 1.

4

(5)  Ks. EUVL C 82, 3.3.2016, s. 13 ja EUVL C 82, 3.3.2016, s. 22

5

(6)  Smart grids, smart markets – Eckpunktepapier der Bundesnetzagentur zu den Aspekten des sich verändernden Energieversorgungssystems (”Älykkäät verkot, älykkäät markkinat – Saksan liittotasavallan verkkoviraston keskusteluasiakirja muuttuvaan energiahuoltojärjestelmään liittyvistä näkökohdista”), joulukuu 2011, s. 42.

6

---

| 11.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 429/93 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 429/93

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aihesta ”Kaikille mahdollisuus kunnolliseen, kestävyysperiaatteiden mukaiseen ja pysyvästi kohtuuhintaiseen asumiseen”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2020/C 429/13)

| Esittelijä: | Raymond HENCKS |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | András EDELÉNYI |

Esittelijä:

Raymond HENCKS

Toinen esittelijä:

András EDELÉNYI

| Komitean täysistunnon päätös | 20.2.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” |
| Hyväksyminen jaostossa | 3.9.2020 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 16.9.2020 |
| Täysistunnon nro | 554 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 216/1/3 |

Komitean täysistunnon päätös

20.2.2020

Oikeusperusta

työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta”

Hyväksyminen jaostossa

3.9.2020

Hyväksyminen täysistunnossa

16.9.2020

Täysistunnon nro

554

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

216/1/3

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Covid-19-pandemian aiheuttama terveydellinen, taloudellinen ja sosiaalinen kriisi on paljastanut jäsenvaltioissa vuosia jatkuneen kohtuuhintaista asumista koskevan kriisin vakavuuden (1) erityisesti asunnottomille, liian ahtaasti asuville kotitalouksille, köyhempien kaupunginosien asukkaille sekä kausityöntekijöille ja maahanmuuttajille. Näiden ryhmien asuinolot ovat vaikuttaneet suoraan koko yhteiskunnan tartuntalukuihin. Vaikka asuntopolitiikka kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan, kunnollisten ja kohtuuhintaisten asuntojen puute Euroopan unionissa (EU) edellyttää eurooppalaista asuntopoliittista toimintaohjelmaa, joka sisältää monenlaisia johdonmukaisia ja EU:n kansalaisille selkeitä toimenpiteitä unionin jäsenvaltioiden, alueiden ja kaupunkien auttamiseksi sosiaalisin perustein osoitettavan asuntotarjonnan lisäämisessä pysyvästi ja asunnottomuuden kitkemisessä tehokkaasti. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EU:n tulee ennen kaikkea vahvistaa kaikille kuuluva todellinen oikeus asuntoon antamalla tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen alakohtainen asetus, jossa vahvistetaan kohtuuhintaisten ja kunnollisten asuntojen tarjoamista, rakennuttamista ja rahoittamista koskevat periaatteet ja ehdot EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 14 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) kannattaa tässä yhteydessä komission aloitetta yhteyden luomisesta Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja EU-ohjausjakson välille. Asuntopolitiikan alalla tämä tarkoittaisi sosiaalisen asuntopolitiikan uudistamisen, asuntojen saatavuuden ja kohtuuhintaisuuden sekä asumistukien jaon tehokkuuden parempaa seurantaa. Komitea painottaa kuitenkin, että järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan edustajia tulee kuulla ennen EU-ohjausjakson maakohtaisten suositusten antamista asuntopolitiikan alalla. ETSK toivoo enemmän liikkumavaraa sosiaalisiin perusrakenteisiin kohdistuvien pitkäkestoisten investointien edistämiseksi ja vaatii, että näitä ei oteta lukuun julkisessa tilinpidossa laskettaessa julkisen talouden alijäämää. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Kohtuuhintaista, kunnollista ja soveltuvaa asuntotarjontaa edistävän eurooppalaisen investointirahaston perustaminen auttamaan kohtuuhintaisen asuntotarjonnan luomisessa ja säilyttämisessä tekisi EU:n toiminnasta ja politiikasta läpinäkyvämpää ja johdonmukaisempaa EU:n kansalaisten silmissä, etenkin vihreän kehityksen ohjelmaan sisältyvän tulevan rakennusalan ohjelman ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan tulevan toimintasuunnitelman yhteydessä. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Jäsenvaltioiden tulee toimittaa Euroopan järjestelmäriskikomitealle (EJRK) vuonna 2020 raportti kiinteistöjen hintojen mahdollisen yliarvostuksen mittauksista ja EJRK:n suositusten johdosta toteutetuista toimista tai perusteluista, jos asiassa ei ole ryhdytty toimiin. Tämän pohjalta on nopeasti havaittava heikkoudet, jotka saattavat johtaa finanssi-, talous- ja yhteiskunnallisiin kriiseihin, ja ryhdyttävä toimiin sen mukaisesti. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Euroopan komission on tehtävä mahdollisimman pian yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan päätöksen uudelleenarviointi sosiaalisen asuntotuotannon kohderyhmän osalta ja täsmennettävä, että asuntopolitiikan ainoa tavoite ei saa olla köyhyysriskirajan lähellä olevien ihmisten auttaminen vaan sen avulla on turvattava kunnollinen, kohtuuhintainen ja pysyvästi maksettavissa oleva asunto kaikille ja erityisesti kodittomille, nuorille pareille, yksinhuoltajaperheille ja suurperheille, palkansaajille ja yleisemmin Euroopan asuntokriisistä kärsivälle keskiluokalle. Komission olisi tässä yhteydessä ehdotettava yhteistä määritelmää liian suurten asumiskustannusten käsitteelle, liiallisten asumiskustannusten yhdenmukaista arviointimenetelmää ja sitovia sääntöjä, joilla torjutaan tyhjien asuntojen ja rakentamattomien tonttien pitämistä poissa tarjonnasta keinottelutarkoituksessa, sekä säänneltävä kohtuuhintaisten asuntojen käyttämistä matkailijoiden lyhytaikaisina vuokra-asuntoina. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK pyytää komissiota järjestämään vuosittain kohtuuhintaista asumista käsittelevän eurooppalaisen huippukokouksen, johon kokoontuvat kaikki sidosryhmät ja jossa tarkastellaan kohtuuhintaista asumista käsittelevän eurooppalaisen toimintaohjelman täytäntöönpanoa ja jatkotoimia asumisen tilaa EU:ssa koskevan vuosikertomuksen pohjalta. |
| --- | --- |

1.7

2.   Yleistä

| 2.1 | Vaikka oikeus asumisen tukeen on kirjattu EU:n perusoikeuskirjaan ja vaikka sosiaalinen asuntotarjonta ja laadukas asumisen tuki sisältyvät Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilariin, oikeutta kunnolliseen asuntoon ei ole täysin tunnustettu EU:n teksteissä, sillä oikeudelle ei ole varsinaista toiminnallista määritelmää. Tästä kertoo se, että asunnottomien ja kehnoissa oloissa asuvien sekä liian suurista asumiskustannuksista kärsivien kotitalouksien määrä on kasvanut voimakkaasti. Käytännössä eurooppalaisilla ei ole todellista oikeutta kunnolliseen ja kohtuuhintaiseen asumiseen. Oikeus rajoittuu asumisen tukeen, sosiaalisen asuntotuotannon asuntoon tai tilapäiseen hätämajoitukseen, kun ihminen katsotaan hädänalaiseksi, jäsenvaltioiden lainsäädännön ja käytäntöjen mukaisesti ja sikäli kuin sopivia asuntoja on tarjolla. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Asuntomarkkinavoimat eivät riitä tyydyttämään kaikkia tarpeita. Asuntojen jatkuva kallistuminen on johtanut eriarvoisuuden lisääntymiseen kaikkialla Euroopassa. Yhä useammat kotitaloudet käyttävät yli 40 prosenttia budjetistaan asumiseen, mikä merkitsee sitä, että asumiskustannukset ovat liian suuret: eurooppalaisista 11 prosenttia on tilanteessa, jossa yli 40 prosenttia henkilökohtaisista tuloista (ilman asumistukea) kuluu asumiseen. Joka kahdeskymmenes asuu puolestaan liian ahtaassa asunnossa, jossa ei ole perusmukavuuksia (2). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Talouden rakenne ja väestörakenne sekä hintatasot vaihtelevat suuresti eri jäsenvaltioissa. Lisäksi hintaerot ovat suuria pääkaupunkien, keskikokoisten kaupunkien ja muiden alueiden välillä. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Monien EU:n metropolien, suurten kaupunkien ja kaupunkien lähialueiden asuntomarkkinoille on tyypillistä kysynnän voimakas kasvu, joka liittyy työpaikkoja tarvitsevien kotitalouksien liikkuvuuteen, kun taas asuntotarjontaa supistavat maa-alan niukkuus, yhä suuremmat rakentamisen ja asumisen tiivistämiskustannukset ja sijoittajien keinottelu. Maa-ala on niukka luonnonvara, jonka hyödyntämiseen liittyy yhä voimakkaammin kilpailevia käyttötarkoituksia: asuminen, julkinen infrastruktuuri, maatalous, metsätalous, kauppa ja teollisuus, liikenne, biologinen monimuotoisuus, kastelualat, virkistysalueet jne. Maan hinta onkin usein asumisen kallein osatekijä. Asuntojen hintojen nousu suurkaupungeissa ja kaupunkien lähialueilla johtaa siihen, että asuntoa vaille jääminen, kodittomuus ja kehnot asuinolot koskettavat nykyisin yhä useampia ja myös nuoria, yksinhuoltajaperheitä ja suurperheitä, palkansaajia ja yleisemmin keskiluokkaa, jotka joutuvat siirtymään eurooppalaisista suurkaupungeista liian kalliiden asumiskustannusten vuoksi maaseudulle.
  Tällainen hajautumisliike johtaa puolestaan asuinkustannusten vaihtelevaan nousuun maaseudulla, mistä seuraa muun muassa sosiaalista eriytymistä, ainoastaan asumiseen käytettävien alueiden muodostumista (ns. nukkumalähiöt), liikenteen lisääntymistä, maiseman muutoksia, maan päätymistä infrastruktuurikäyttöön ja infrastruktuurin lisääntymistä sekä yhteisöllisiä kustannuksia. |
| --- | --- |

2.4

Tällainen hajautumisliike johtaa puolestaan asuinkustannusten vaihtelevaan nousuun maaseudulla, mistä seuraa muun muassa sosiaalista eriytymistä, ainoastaan asumiseen käytettävien alueiden muodostumista (ns. nukkumalähiöt), liikenteen lisääntymistä, maiseman muutoksia, maan päätymistä infrastruktuurikäyttöön ja infrastruktuurin lisääntymistä sekä yhteisöllisiä kustannuksia.

| 2.5 | Jäsenvaltioilla on paljon harkintavaltaa yleishyödyllisten sosiaalipalvelujen, kuten asumispalvelujen, määrittelyssä, järjestämisessä ja rahoittamisessa. Toimivallasta huolimatta niiden on kuitenkin kunnioitettava unionin arvoja (ihmisarvo, tasa-arvo, syrjimättömyys, ihmisoikeudet jne.) ja asumiseen sovellettavia unionin sääntöjä, kuten EU:n toiminnasta tehtyyn sopimukseen (SEUT) liitettyä pöytäkirjaa N:o 26 yleistä etua koskevista palveluista. Sen mukaan jäsenvaltioiden tulee huolehtia seuraavista: ”korkea laadun ja turvallisuuden taso sekä kohtuuhintaisuus, yhdenvertainen kohtelu sekä yleisen saatavuuden ja käyttäjien oikeuksien edistäminen”. Komissiolla on siten perussopimusten valvojana tärkeä rooli, ja sen täytyy puuttua asiaan, jos jäsenvaltiot eivät täytä velvoitteitaan.
  Komissio rajoittaa kuitenkin huomattavasti jäsenvaltioiden toimivaltaa valtiontukien sääntelyn yhteydessä vaatiessaan, että sosiaalinen asuntotuotanto olisi varattava yksinomaan vähävaraisimmille kotitalouksille, vaikka asuntokriisi koskettaa paljon laajempaa väestönosaa. Viranomaiset saavat lisäksi myydä kohtuuhintaisten asuntojen rakentamisohjelman puitteissa tontteja vain markkinahintaan, joka on ensin määritettävä monimutkaisen menettelyn kautta. |
| --- | --- |

2.5

Komissio rajoittaa kuitenkin huomattavasti jäsenvaltioiden toimivaltaa valtiontukien sääntelyn yhteydessä vaatiessaan, että sosiaalinen asuntotuotanto olisi varattava yksinomaan vähävaraisimmille kotitalouksille, vaikka asuntokriisi koskettaa paljon laajempaa väestönosaa. Viranomaiset saavat lisäksi myydä kohtuuhintaisten asuntojen rakentamisohjelman puitteissa tontteja vain markkinahintaan, joka on ensin määritettävä monimutkaisen menettelyn kautta.

| 2.6 | Toisaalta tähän kasvavaan kysyntään ei ole voitu vastata markkinoita täydentävällä asuntotarjonnalla, sillä sosiaaliseen, kohtuuhintaiseen asuntotarjontaan kohdistuvat jäsenvaltioiden julkiset investoinnit ovat vähentyneet jyrkästi talous- ja finanssikriisin ja vakaus- ja kasvusopimuksen vuoksi sekä kaupallisten pankkien vetäydyttyä näiden investointien rahoittamisesta. Tilannetta on vielä pahentanut se, että joissakin jäsenvaltioissa yleisenä suuntauksena on olemassa olevan sosiaalisen asuntokannan yksityistäminen. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Paikallisten asuntomarkkinoiden jännitteitä ruokkivat uudet internetalustat, joiden seurauksena kysyntä keskittyy kansainvälisten muuttoliikkeiden ja maailmanlaajuisten matkailumajoitusalustojen kehittymisen mukaan. Tämä on johtanut siihen, että osa kohtuuhintaisesta asuntotarjonnasta on houkuttelevimmissa suurkaupungeissa siirretty tarjolle lyhytaikaiseen majoituskäyttöön. Lisäksi kansainvälisillä pääomayhtiöillä (eläkerahastot, vakuutusyhtiöt, pääomasijoitusrahastot jne.) on omat strategiansa: koska rahoituksen tuotto (korot, osingot jne.) on hyvin alhainen, ne investoivat massiivisesti kiinteistöihin, mikä sekin nostaa hintoja. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Euroopan järjestelmäriskikomitea EJRK toteaa 31. lokakuuta 2016 antamissaan suosituksissa (3) aiempien finanssikriisien osoittaneen, että kiinteistömarkkinoiden kestämättömillä kehityssuunnilla voi olla vakavia heijastusvaikutuksia rahoitusjärjestelmän vakauteen ja koko talouteen. EJRK esitti vuonna 2019 yhdeksälle jäsenvaltiolle varoituksen ”keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla”. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Covid-19-pandemia lamautti kiinteistömarkkinat. Terveyskriisi uhkaa johtaa vakaviin seurauksiin asuntoalalla. Tarjontapuolella vaarana on, että kotitalouksien tuet ja hallinnon ja julkisten organisaatioiden investoinnit sosiaaliseen asuntotarjontaan alenevat huomattavasti pandemian seurauksien torjuntaan liittyvien, julkista taloutta tulevaisuudessa raskaasti painavien taloudellisten ja sosiaalisten menojen vuoksi. Kysyntäpuolella on odotettavissa, että niiden kotitalouksien määrä, joilla ei enää ole tarvittavia tuloja asunnon saamiseksi kiinteistömarkkinoilta, nousee samassa suhteessa työttömyyden ja taloudellisen epävarmuuden lisääntymisen kanssa. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Vihreän kehityksen ohjelmaan sisältyvää rakennusten energiatehokkuusohjelmaa ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria tulee hyödyntää jäsenvaltioiden toimintapolitiikkoja ja käytäntöjä kunnioittaen niin, että EU:n asuntopolitiikka muunnetaan konkreettisiksi ja läpinäkyviksi toimiksi. Sitä varten on muun muassa kehotettava kaikkia EU:n rahoituslaitoksia (EKP, EIP, EIR) ja InvestEU-välinettä vauhdittamaan uudelleen julkisia investointeja ja lisäämään sijoittajille ja rakennusalalle tarjottavia edullisia pitkäkestoisia lainoja ja takuita loppukuluttajien eduksi huomattavasti. |
| --- | --- |

2.10

3.   Liian suuret asumiskustannukset

| 3.1 | On kiistatonta, että monille kotitalouksille asumiskustannukset ovat liian suuret eli muodostavat niiden suurimman menoerän ja liiallisen rasitteen suhteessa muihin perustarpeisiin. Monet eurooppalaiset ovat tästä syystä vakavassa vaarassa ylivelkaantua, menettää sosiaalisen asemansa tai syrjäytyä (4). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EU:n tasolla ei ole yksimielistä näkemystä siitä, miten määritellään liian suuret asumiskustannukset ja niiden osatekijät. Eurostat katsoo, että asuinmenot, jotka ylittävät 40 prosenttia käytettävistä olevista tuloista, ovat liian suuret, kun taas monissa komission asiakirjoissa tasoksi on vahvistettu kolmannes käytettävissä olevista tuloista. Toisaalta terveyskriisi pakottaa pienituloiset kotitaloudet käyttämään säästöjään vuokran maksamiseen, mikä lisää entisestään niiden ylivelkaantumisriskiä. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Liian suurten asuinkustannusten määrittelyn metodologiasta käydään lisäksi EU:n sisälläkin säännöllisesti keskustelua, sillä kaikki kansalliset tilastolaitokset eivät käytä samoja arviointimenetelmiä. Yhteisiä toimintalinjoja laadittaessa on otettava huomioon sosioekonomiset realiteetit. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Liian suuret asumiskustannukset eivät ole vain pienituloisimman, köyhyysriskin uhkaaman väestönosan ongelma, vaan myös niiden ongelma, joilla on toisaalta liian suuret tulot sosiaalisen asuntotarjonnan piiriin pääsemiseksi mutta toisaalta liian pienet tulot asunnon saamiseksi yksityisin markkinaehdoin. Usein kunnollinen asunto kaupungissa tai työpaikan lähellä sijaitsevassa taajamassa on heille liian kallis, ja he joutuvat muuttamaan kauas työpaikastaan. Näin ollen vaikka asumiskustannukset ovat heille suurten taajamien ulkopuolella edullisemmat, he kärsivät muunlaisista haitoista: muista kustannuksista, liikkuvuusongelmista, ekologisista pakkovalinnoista ja muista lisärajoituksista. Keskiluokan häätäminen pois kaupunkien keskustoista johtaa toiminnalliseen epätasapainoon ja asuntojen kysynnän kasvuun sekä vuokrien nousuun ja ympäristön pilaantumisen lisääntymiseen työmatkojen vuoksi. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Jäsenvaltioiden asuntopolitiikka ei siksi voi rajoittua vain siihen, että autetaan haavoittuvimmassa asemassa olevia löytämään ”katto päänsä päälle”, vaan on myös huolehdittava siitä, että asunto soveltuu perheen tilanteeseen ja että edistetään asumisen laatua muun muassa kunnostamalla nykyistä asuntokantaa. Näin taataan kunnollinen ja kohtuuhintainen asunto kaikille kansalaisille ja vastataan niin määrällisiin kuin laadullisiinkin tarpeisiin. |
| --- | --- |

3.5

4.   Sosiaalinen asuntotarjonta

| 4.1 | Ei ole olemassa eurooppalaista sosiaalisen asuntotarjonnan mallia, sillä jäsenvaltioiden lähestymistavat ja käsitteet ovat hyvin erilaisia. Suurimmassa osassa on kuitenkin havaittavissa samoja suuntauksia: hajauttaminen alue- ja paikallisyhteisöille, keskittyminen heikoimmassa asemassa oleviin väestönosiin, sosiaaliseen asuntotarjontaan kohdistuvien julkisten investointien vähentäminen ja olemassa olevan asuntokannan arvon hyödyntäminen myymällä sosiaalisesti tuetut vuokra-asunnot, joskus sen vuoksi, että sosiaalisin perustein toimivat vuokranantajat eivät pysty enää huolehtimaan asuntojen vaatimustenmukaisuudesta tai kunnostuksista. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Sosiaalinen asuntotarjonta ja kohtuuhintaiset asunnot edustavat EU:ssa sitä, että oikeus asuntoon toteutuu konkreettisesti ja kaikille asuntoa tarvitseville taataan kunnollinen asunto kohtuullisella vuokralla tai hinnalla. Näin täytetään jäsenvaltioiden ja EU:n sitoumukset, jotka perustuvat moniin sekä Euroopan tasolla että kansainvälisellä tasolla tehtyihin yleissopimuksiin, julistuksiin, peruskirjoihin ja perussopimuksiin. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Komission EU:n kilpailuviranomaisena antama sosiaalisen asuntotarjonnan määritelmä on varsin rajoittava (5), sillä sen mukaan sosiaalinen asuntotarjonta, johon sovelletaan poikkeusta valtiontuen ilmoitusvaatimuksesta, on varattava yksinomaan ”muita heikommassa asemassa oleville kansalaisille ja yhteiskuntaryhmille, jotka eivät vähäisen maksukykynsä vuoksi kykene hankkimaan asuntoa markkinaehdoin”. Tämä rajoittava sosiaalisen asuntotarjonnan määritelmä ei ole enää Euroopan nykyisen asuntokriisin tasalla eikä vastaa jäsenvaltioiden sosiaalisten asuntojen vuokranantajille asettamia julkisen palvelun velvoitteita, jotka ulottuvat katon tarjoamisesta asunnottomille aina kohtuuhintaisiin tai väliaikaisiin asumisratkaisuihin keskiluokkaisille Euroopan suurkaupungeissa. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Vuodelta 2006 olevassa tiedonannossa (6) komissio luokittelee sosiaalisen asuntotarjonnan yhdeksi niistä yleishyödyllisistä sosiaalipalveluista, joihin sovelletaan toissijaisuusperiaatetta ja joiden kohdalla jäsenvaltioille jää (periaatteessa) laaja harkintavalta palvelujen määrittelemiseksi, järjestämiseksi ja rahoittamiseksi. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Tätä vapautta käyttäessään jäsenvaltioiden tulee kuitenkin ottaa huomioon EU:n tuomioistuimen oikeuskäytäntö, jonka mukaan lähes kaikkien sosiaalialalla tarjottavien palvelujen (lukuun ottamatta yhteisvastuuseen perustuvia sosiaaliturvajärjestelmiä) katsotaan olevan taloudellista toimintaa. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Näin ollen sosiaaliseen asuntotarjontaan sovelletaan erityisen oikeuskehyksen puuttuessa EU:n säännöksiä yleisen taloudellisen edun mukaisista palveluista, erityisesti SEUT-sopimuksen 14 artiklaa ja Lissabonin sopimukseen liitettyä pöytäkirjaa N:o 26. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Niiden mukaisesti unioni ja jäsenvaltiot huolehtivat kukin toimivaltansa mukaisesti ja perussopimusten soveltamisalan rajoissa siitä, että sosiaalinen asuntotarjonta toimii sellaisten periaatteiden pohjalta ja sellaisin erityisesti taloudellisin ja rahoituksellisin edellytyksin, että se voi täyttää tehtävänsä. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Sosiaalisen asuntotuotannon toimijoille on tarjolla sosiaalisin perustein osoitettavien ja syrjäytyneille väestöryhmille sopeutettujen asuntojen rakentamiseen tai energiatehokkuuskunnostamiseen merkittävää rahoitusta muun muassa EU:n rahastoista (7), EIP:stä, Euroopan neuvoston kehityspankista, strategisten investointien Juncker 2 -ohjelmasta, Euroopan vihreän kehityksen ohjelman yhteyteen perustettavasta investointirahastosta sekä Next Generation EU -elpymissuunnitelmasta ja erityisesti oikeudenmukaisen siirtymän rahastosta, REACT-EU:sta ja InvestEU:sta.
  Euroopan investointipankki (EIP) ja Euroopan investointirahasto (EIR) myöntävät pitkäkestoisia lainoja, joiden tarkoituksena on tukea sosiaalisen asuntotuotannon toimijoita, julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia, yhteenliittymisrakenteita, välittäjäpankkeja ja hankeyhtiöitä. Tietyissä tapauksissa suurempaan riskinottoon tarvitaan tukea Euroopan strategisten investointien rahastosta (ESIR). Olisikin syytä tehdä näistä pitkäaikaisinvestoinneista sosiaaliseen infrastruktuuriin läpinäkyvämpiä EU:n kansalaisille. |
| --- | --- |

4.8

Euroopan investointipankki (EIP) ja Euroopan investointirahasto (EIR) myöntävät pitkäkestoisia lainoja, joiden tarkoituksena on tukea sosiaalisen asuntotuotannon toimijoita, julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia, yhteenliittymisrakenteita, välittäjäpankkeja ja hankeyhtiöitä. Tietyissä tapauksissa suurempaan riskinottoon tarvitaan tukea Euroopan strategisten investointien rahastosta (ESIR). Olisikin syytä tehdä näistä pitkäaikaisinvestoinneista sosiaaliseen infrastruktuuriin läpinäkyvämpiä EU:n kansalaisille.

| 4.9 | Vihreän kehityksen ohjelman rakennusalaa koskeva osio, jonka tavoitteena on kannustaa rakennusten ja erityisesti sosiaalisen ja yksityisen asuntokannan kunnostamiseen, edellyttää toteutuakseen niin ikään erityistä investointirahastoa ja tukea energiatehokkuusrakentamiseen erikoistuneiden paikallisten tuotannonalojen jäsentymiselle. Nämä luovat paikallisia työpaikkoja ja mahdollistavat mittakaavaetuja, mistä EU:n osarahoittama EnergieSprong-hanke on yksi esimerkki. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Jäsenvaltioissa on käytössä erilaisia toimenpiteitä kestävien asumisratkaisujen edistämiseksi: näitä ovat esimerkiksi edullisten asuntojen rakentaminen sekä yksilölliset tuet, joilla autetaan keräämään tarvittava alkupääoma asuntolainan saamista varten, alennetaan asuntolainan kuukausittaista takaisinmaksusummaa, autetaan heikoimmassa asemassa olevia kotitalouksia vuokraamaan kunnollinen ja sopiva asunto tai kannustetaan tekemään kestävyysajattelun mukaisia asuinrakennusten energiakunnostuksia ja hyödyntämään uusiutuvia energialähteitä. Vero- tai muuta kannustinpolitiikkaa ei kuitenkaan koordinoida jäsenvaltioiden tasolla, eikä sillä aina edistetä eri yhteiskuntaryhmien rinnakkaiseloa samoilla asuinalueilla. Toisaalta jokaisen jäsenvaltion olisi myös tarjottava riippumaton palvelu, joka jakaa mahdollisimman paljon tietoa, neuvoja ja ohjeita kaikenlaisista yksityishenkilöille tarkoitetuista asumisen tuista sekä valtiontuista, joita julkiset ja yksityiset rakennuttajat voivat saada asumistukikohteiden rakentamiseen. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Nämä aloitteet ja tuet eivät kuitenkaan riitä ratkaisemaan kohtuuhintaisten ja kunnollisten asuntojen puutetta. Tästä syystä ETSK katsoo, että komission olisi ehdotettava eurooppalaista kohtuuhintaisen ja kunnollisen asumisen toimintaohjelmaa, joka toteutettaisiin Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteen 19 ja vihreän kehityksen ohjelman tulevan rakennusalaa koskevan ohjelman täytäntöönpanon osana. |
| --- | --- |

4.11

5.   Eurooppalainen kohtuuhintaisen ja kunnollisen asumisen toimintaohjelma: pitkäkestoinen investointi, joka tuo EU:ta lähemmäs kansalaisia ja alueita

| 5.1 | Vaikka asuntopolitiikka kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan, sopivien asuntojen puute EU:ssa edellyttää eurooppalaista kohtuuhintaisen ja kunnollisen asumisen toimintaohjelmaa, joka sisältää monenlaisia johdonmukaisia ja läpinäkyviä toimenpiteitä unionin jäsenvaltioiden, alueiden ja kaupunkien auttamiseksi kohtuuhintaisen sosiaalisen asuntotarjonnan lisäämisessä pysyvästi niillä paikallisilla asuntomarkkinoilla, joilla tämä on tarpeen, ja samalla kyseisen asuntokannan energiatehokkuuden parantamisessa. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Euroopan tasolla ei ole olemassa yleisesti hyväksyttyä määritelmää todelliselle oikeudelle asuntoon, sillä henkilöllä tai perheellä, jolla on erityisvaikeuksia, on oikeus vain yhteisön tukeen kunnollisen asunnon saamiseksi tai sellaiseen jäämiseksi. Lisäksi tällainen täytäntöönpanokelpoinenkin oikeus jää teoreettiseksi, kun tarkoituksenmukaista asuntotarjontaa ei ole. ETSK kehottaakin vahvistamaan unionin oikeudessa todellisen oikeuden asuntoon. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Komission on huolehdittava siitä, että tämän oikeuden toteutumiseksi harjoitetaan aktiivista politiikkaa, jolla tuetaan sosiaalisen ja kohtuuhintaisen asuntotarjonnan suunnitteluun julkisella sektorilla tarvittavia pitkäkestoisia investointeja ja jossa yleisenä sääntönä pidetään eri yhteiskuntaryhmien rinnakkaiseloa ja vähimmäislaatuvaatimusten noudattamista. ETSK pyytää, että Euroopan parlamentti ja Euroopan unionin neuvosto antavat tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen alakohtaisen asetuksen, jossa vahvistetaan kohtuuhintaisten asuntojen tarjoamista, rakennuttamista ja rahoittamista koskevat periaatteet ja ehdot SEUT-sopimuksen 14 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Komission on tehtävä mahdollisimman pian yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan päätöksen uudelleenarviointi sosiaalisen asuntotuotannon kohderyhmän osalta ja täsmennettävä, että asuntopolitiikan ainoa tavoite ei saa olla köyhyysriskirajan lähellä olevien ihmisten auttaminen vaan sen avulla on turvattava kunnollinen, kohtuuhintainen ja pysyvästi maksettavissa oleva asunto kaikille, myös kodittomille ja niille, jotka kärsivät sopivien asuntojen puutteesta Euroopassa. Lisäksi on annettava säännöksiä, joilla torjutaan tyhjien asuntojen ja rakentamattomien tonttien pitämistä poissa tarjonnasta keinottelutarkoituksessa, ja säänneltävä lomavuokrausta erottamalla toisistaan asunnon omistus ja sen käyttötarkoitus, joka kuuluu yhteisen hyvän ja yleisen edun piiriin ja jota on voitava säännellä erikseen, jotta asunnot saadaan käyttöön. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Komission olisi myös ehdotettava yhteistä määritelmää kohtuuhintaiselle asumiselle ja liian suurille asuinkustannuksille sekä yhdenmukaistettua menetelmää liiallisten asuinkustannusten arvioimiseksi. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Jäsenvaltioiden tulee toimittaa Euroopan järjestelmäriskikomitealle vuonna 2020 raportti kiinteistöjen hintojen mahdollisen yliarvostuksen mittauksista ja EJRK:n suositusten johdosta toteutetuista toimista tai perusteluista, jos asiassa ei ole ryhdytty toimiin. Tämän pohjalta on nopeasti havaittava heikkoudet, jotka saattavat johtaa finanssikriiseihin. ETSK katsoo, että raporttia on korjattava vuonna 2021 uudella raportilla, joka täydentää sitä tuomalla esiin covid-19-kriisin mahdolliset seuraukset. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | ETSK kannattaa tässä yhteydessä komission aloitetta luoda yhteys Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja EU-ohjausjakson välille. Asuntopolitiikan alalla tämä tarkoittaisi sosiaalisen asuntotarjonnan uudistamisen, saatavuuden ja asuntojen kohtuuhintaisuuden sekä asumistukien jaon tehokkuuden parempaa seurantaa. Komitea painottaa kuitenkin, että järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan edustajia tulee kuulla ennen EU-ohjausjakson maakohtaisten suositusten antamista asuntopolitiikan alalla. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | Euroopan unionin neuvostossa ja Euroopan parlamentissa keskustellaan parhaillaan EU:n vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan tarkistusehdotuksesta, jossa sosiaalisen asuntotarjonnan määrärahat on tarkoitus nostaa 2,2 miljardista eurosta 4 miljardiin euroon. ETSK toivoo enemmän liikkumavaraa sosiaalisiin perusrakenteisiin kohdistuvien pitkäkestoisten investointien edistämiseksi ja vaatii, että näitä ei oteta lukuun julkisessa tilinpidossa laskettaessa julkisen talouden alijäämää. EU ei voi toimia niin, että se samaan aikaan toisaalta kannustaa jäsenvaltioita tekemään tarvittavat investoinnit sosiaaliseen infrastruktuuriin ja toisaalta asettaa investoinneille ylärajan vakaus- ja kasvusopimuksen perusteella. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | Kohtuuhintaisen asumisen eurooppalaisen investointirahaston perustaminen auttamaan asuntojen rakentamisessa ja ylläpidossa tekisi EU:n toiminnasta ja politiikasta läpinäkyvämpää ja johdonmukaisempaa EU:n kansalaisten silmissä, etenkin vihreän kehityksen ohjelmaan sisältyvän tulevan rakennusalan ohjelman ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan tulevan toimintasuunnitelman yhteydessä. |
| --- | --- |

5.9

| 5.10 | ETSK pyytää komissiota järjestämään vuosittain kohtuuhintaista asumista käsittelevän eurooppalaisen huippukokouksen, johon kokoontuvat kaikki sidosryhmät ja jossa tarkastellaan kohtuuhintaista asumista käsittelevän eurooppalaisen toimintaohjelman täytäntöönpanoa ja seurantaa asumisen tilaa EU:ssa koskevan vuosikertomuksen pohjalta. |
| --- | --- |

5.10

| 5.11 | ETSK katsoo, että ”sosiaalisin perustein tuettuun asumiseen” liittyy usein ennakkoluuloja, ellei siihen liitetä yleisen edun mukaista eri yhteiskuntaryhmien rinnakkaiselon, monimuotoisuuden ja osallistavuuden tavoitetta. Komitea muistuttaa sosiaaliseen asuntotarjontaan kohdistuvien investointien merkityksestä työllisyyden kehityksessä ja ekologisessa siirtymässä. |
| --- | --- |

5.11

Bryssel 16. syyskuuta 2020

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  Ks. Housing Europe -järjestön raportti State of Housing in the EU 2019.

1

(2)  Eurostat housing cost, maaliskuu 2017.

2

(3)  (EJRK/2016/14).

3

(4)  Eurostat (housing cost, maaliskuu 2017).

4

(5)  Komission päätös, annettu 20 päivänä joulukuuta 2011, EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan määräysten soveltamisesta tietyille yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja tuottaville yrityksille korvauksena julkisista palveluista myönnettävään valtiontukeen.

5

(6)  COM(2006) 177 final, ”Yhteisön Lissabon-ohjelman täytäntöönpano: Yleishyödylliset sosiaalipalvelut Euroopan unionissa”.

6

(7)  EAKR, ESR, Interreg.

7

---

| 11.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 429/99 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 429/99

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”EU:n lentoliikennealan tulevaisuus koronaviruskriisin aikana ja sen jälkeen”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2020/C 429/14)

| Esittelijä: | Thomas KROPP |
| --- | --- |

Esittelijä:

Thomas KROPP

| Komitean täysistunnon päätös | 20.2.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” |
| Hyväksytty jaostossa | 3.9.2020 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 16.9.2020 |
| Täysistunnon numero | 554 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 217/1/2 |

Komitean täysistunnon päätös

20.2.2020

Oikeusperusta

työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta”

Hyväksytty jaostossa

3.9.2020

Hyväksyminen täysistunnossa

16.9.2020

Täysistunnon numero

554

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

217/1/2

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Ilmailu on yksi niistä aloista, joihin koronaviruskriisi on vaikuttanut eniten. Pelkästään maaliskuun 2020 ja toukokuun 2020 välisenä aikana lentomatkustajaliikenteen markkinat romahtivat 90 prosenttia, mikä vaikutti dramaattisesti ilmailun arvoketjun kaikkien sidosryhmien ja niiden työntekijöiden tuloihin.
  Ilmailulla on keskeinen asema kaupan ja matkailun aloilla sekä varmistettaessa yhteydet Euroopan sisällä ja EU:n ulkopuolisten maiden kanssa. Matkailuala on monissa maissa kansallisen BKT:n keskeinen osatekijä, joka on kärsinyt rajuja tappioita. Tappioilla on vaikutusta EU-maihin, mutta niiden vaikutus on vielä suurempi kehitysmaissa, joissa alan osuus BKT:stä on merkittävä. Näissä maissa matkailutoiminnan loppuminen uhkaa kumota merkittäviä humanitaarisia edistysaskelia (Institut der deutschen Wirtschaft -tutkimusinstituutin elokuussa 2015 tekemän tutkimuksen Entwicklungsfaktor Tourismus mukaan pelkästään saksalaiset matkailijat käyttivät 13,5 miljardia euroa kehitysmaiden matkailukohteissa – se on viisi prosenttia kaikista näissä maissa matkailuun käytettävistä varoista ja luo niissä 78 000 työpaikkaa).
  ETSK kehottaa komissiota edistämään matkailua kehitysyhteistyönsä kulmakivenä. |
| --- | --- |

1.1

Ilmailulla on keskeinen asema kaupan ja matkailun aloilla sekä varmistettaessa yhteydet Euroopan sisällä ja EU:n ulkopuolisten maiden kanssa. Matkailuala on monissa maissa kansallisen BKT:n keskeinen osatekijä, joka on kärsinyt rajuja tappioita. Tappioilla on vaikutusta EU-maihin, mutta niiden vaikutus on vielä suurempi kehitysmaissa, joissa alan osuus BKT:stä on merkittävä. Näissä maissa matkailutoiminnan loppuminen uhkaa kumota merkittäviä humanitaarisia edistysaskelia (Institut der deutschen Wirtschaft -tutkimusinstituutin elokuussa 2015 tekemän tutkimuksen Entwicklungsfaktor Tourismus mukaan pelkästään saksalaiset matkailijat käyttivät 13,5 miljardia euroa kehitysmaiden matkailukohteissa – se on viisi prosenttia kaikista näissä maissa matkailuun käytettävistä varoista ja luo niissä 78 000 työpaikkaa).

ETSK kehottaa komissiota edistämään matkailua kehitysyhteistyönsä kulmakivenä.

| 1.2 | EU:n jäsenvaltiot ovat halukkaita auttamaan kaikkia talouden aloja elpymisessä. Ennennäkemättömän maailmanlaajuisen taantuman ja pandemian epävarman keston vuoksi on kuitenkin epätodennäköistä, että maailmanlaajuinen taloudellinen toiminta palautuu lähitulevaisuudessa koronaviruskriisiä edeltäneelle tasolle. Tämän vuoksi ETSK kehottaa komissiota laatimaan kattavan etenemissuunnitelman koko eurooppalaisen ilmailualan elpymistä varten. Tällaiseen toimintasuunnitelmaan olisi sisällyttävä erillisiä resursseja kaikkien alasektorien ja niiden työvoiman tukemiseksi. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Kaikki sidosryhmät ja työmarkkinaosapuolet tarvitsevat suunnitteluvarmuutta. Koronaviruskriisi edellyttää selkeän eron tekemistä ilmailualan lyhyen aikavälin elpymisvaiheen ja alan keskipitkän ja pitkän aikavälin kansainvälisen kilpailukyvyn ja tasapuolisten toimintaedellytysten turvaamisen välillä.
  Tässä yhteydessä laadukkaiden työpaikkojen säilyttäminen ja asianmukaiset työolot ja -ehdot ovat keskeisiä edellytyksiä, jotta voidaan turvata ammattitaitoinen työvoima, jota ilman ei voida taata kestäväpohjaista kilpailukykyä. Pätevän työvoiman jatkuva rekrytointi ja koulutus ilmailun arvoketjussa ovat näin ollen ennakkoedellytys, jotta voidaan varmistaa eurooppalaisen ilmailun elpyminen. |
| --- | --- |

1.3

Tässä yhteydessä laadukkaiden työpaikkojen säilyttäminen ja asianmukaiset työolot ja -ehdot ovat keskeisiä edellytyksiä, jotta voidaan turvata ammattitaitoinen työvoima, jota ilman ei voida taata kestäväpohjaista kilpailukykyä. Pätevän työvoiman jatkuva rekrytointi ja koulutus ilmailun arvoketjussa ovat näin ollen ennakkoedellytys, jotta voidaan varmistaa eurooppalaisen ilmailun elpyminen.

| 1.4 | Lyhyellä aikavälillä komission olisi asetettava etusijalle matkustajien ilmailuun kohdistaman luottamuksen palauttaminen. Koronakriisi on luonut markkinaolosuhteet, joita ei ole ennakoitu suurimmassa osassa asianomaista lainsäädäntöä. Matkustajien on saatava varmuus ehdoista, joiden mukaisesti ennakkoon maksetuista lentolipuista saadaan hyvitys peruutustapauksissa kriisin aikana. Komission tulisi myös tukea käsitystä lentoliikenteen turvallisuudesta edistämällä asianmukaisia hygieniavaatimuksia koskevien sitovien kansainvälisten sopimusten tekemistä.
  Tämän kriittisen elvytysvaiheen aikana komission olisi myös taattava suunnitteluvarmuus määräämällä moratorio sääntelykehykseen tehtäville muutoksille, jotka haittaisivat tehokasta elpymistä.
  ETSK kehottaa komissiota pyrkimään hyvän tasapainon säilyttämiseen koronakriisin voittamiseksi tarvittavien elpymistoimien ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta johtuvien, rahoitussäännösten toivottujen mukautusten välillä. ETSK kehottaa komissiota välttämään ylimääräisten taloudellisten ja/tai sääntelyyn liittyvien rasitteiden määräämistä alalle etenkään elpymisvaiheessa, kun koko ala on taloudellisesti äärimmäisen heikentynyt. Tähän sisältyy muun muassa lähtö- ja saapumisaikoja koskevan, ”käytä tai menetä” -sääntöön sovellettavan poikkeuksen jatkaminen talvikaudella 2020–2021. |
| --- | --- |

1.4

Tämän kriittisen elvytysvaiheen aikana komission olisi myös taattava suunnitteluvarmuus määräämällä moratorio sääntelykehykseen tehtäville muutoksille, jotka haittaisivat tehokasta elpymistä.

ETSK kehottaa komissiota pyrkimään hyvän tasapainon säilyttämiseen koronakriisin voittamiseksi tarvittavien elpymistoimien ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta johtuvien, rahoitussäännösten toivottujen mukautusten välillä. ETSK kehottaa komissiota välttämään ylimääräisten taloudellisten ja/tai sääntelyyn liittyvien rasitteiden määräämistä alalle etenkään elpymisvaiheessa, kun koko ala on taloudellisesti äärimmäisen heikentynyt. Tähän sisältyy muun muassa lähtö- ja saapumisaikoja koskevan, ”käytä tai menetä” -sääntöön sovellettavan poikkeuksen jatkaminen talvikaudella 2020–2021.

| 1.5 | Keskipitkällä aikavälillä komission olisi tarkasteltava uudelleen (vuonna 2015 hyväksyttyä) EU:n ilmailustrategiaa, jolla olisi varmistettava tasapuoliset toimintaedellytykset koronaviruskriisin jälkeen ilmailujärjestelmän poikkeuksellisen haurauden arvioinnin sekä muuttuneiden parametrien ja markkinadynamiikan perusteella. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK suosittelee, että komissio harkitsee kahdenvälisten lentoliikennesopimusten neuvottelemista uudelleen EU:n ulkopuolisten maiden kanssa, jotta voidaan ehkäistä valtiontuen ja ympäristöä koskevien järjestelmien, kuten päästökauppajärjestelmän, vääristävät vaikutukset ja sosiaalinen epätasapaino. Sopimusten pitäisi perustua tasapuolisiin toimintaedellytyksiin, jotta varmistetaan markkinoiden jatkuva ja kestävä kasvu. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Kun Euroopan ilmailuala on saanut vakautensa takaisin, ETSK odottaa komission sitoutuvan kestäväpohjaiseen ilmailupolitiikkaan, jossa hyödynnetään Euroopan ilmailualan potentiaali. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK kehottaa painokkaasti komissiota varmistamaan EU:n kilpailukyvyn nopeuttamalla tarvittavia sääntelytoimia yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan panemiseksi kaikilta osin täytäntöön jäsenvaltioiden ja EU:n vuosikymmeniä jatkuneiden tarpeettomien erimielisyyksien jälkeen ja vähentämään siten hiilidioksidipäästöjä jopa kymmenellä prosentilla koko EU:ssa. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Vihreän kehityksen ohjelma on keskeinen ETSK:n tukema ehdotuspaketti, jolla pyritään viime kädessä vähentämään kaikkien alojen, myös ilmailun, vaikutusta ilmastonmuutokseen. ETSK odottaa, että tutkimus- ja kehittämistoimintaan osoitetaan lisää EU-varoja, jotta voidaan Euroopan kilpailukykyä heikentämättä edistää ympäristöystävällisiä tuotteita, palveluja, menettelyjä ja teknologioita. ETSK kehottaakin komissiota ja jäsenvaltioita keskittämään politiikkatoimet jäsenvaltioiden käyttöön asettaman rahoitustuen yhteydessä maailmanlaajuisesti sovellettavien kestävyysnormien edistämiseen ja myös ympäristötoimien lisäämiseen. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK kehottaa varmistamaan, että sosiaalista vuoropuhelua käyvät työmarkkinaosapuolet osallistuvat edelleen tarvittavien sääntelytoimenpiteiden kehittämiseen ja täytäntöönpanoon, ja toistaa olevansa valmis tukemaan komissiota kaikilta osin sen pyrkimyksissä edistää Euroopan ilmailualan nopeaa elpymistä. |
| --- | --- |

1.10

2.   Tausta

| 2.1 | EU:n ilmailuala työllistää suoraan 1,4 (1)–2 (2) miljoonaa työntekijää, ja siihen liittyy kaiken kaikkiaan 4,8–5,8 miljoonaa työpaikkaa. Ilmailualan suora vaikutus EU:n BKT:hen on 110 miljardia euroa, kun taas sen kokonaisvaikutus, matkailu mukaan lukien, on kerrannaisvaikutusten ansiosta 510 miljardia euroa.
  Tätä lentoliikenteen ratkaisevan tärkeää roolia – ei pelkästään alana vaan taloudellisen vaurauden, työsuhdeturvan ja matkailun edistäjänä – on tähän mennessä aliarvioitu.
  Joissakin jäsenvaltioissa matkailun osuus kansallisesta BKT:stä on jopa 25 prosenttia. Lentoliikenteen nopea uudelleen käynnistäminen – edellyttäen, että asiaankuuluvia hygieniatoimenpiteitä noudatetaan – on näin ollen ensiarvoisen tärkeää matkailun säilyttämiseksi merkittävänä tulonlähteenä.
  EU:n ilmailuala edistää maailmanlaajuisesti myös kauppaa ja matkailua valtioihin, jotka tarvitsevat valtavaa taloudellista tukea ja poliittista yhdentymistä maailmanlaajuiseen yhteisöön. Kansainvälisen lentoliikenteen puuttuminen koronaviruskriisin aikana on pahentanut erityisesti kehitysmaiden taloudellista heikkoutta. |
| --- | --- |

2.1

Tätä lentoliikenteen ratkaisevan tärkeää roolia – ei pelkästään alana vaan taloudellisen vaurauden, työsuhdeturvan ja matkailun edistäjänä – on tähän mennessä aliarvioitu.

Joissakin jäsenvaltioissa matkailun osuus kansallisesta BKT:stä on jopa 25 prosenttia. Lentoliikenteen nopea uudelleen käynnistäminen – edellyttäen, että asiaankuuluvia hygieniatoimenpiteitä noudatetaan – on näin ollen ensiarvoisen tärkeää matkailun säilyttämiseksi merkittävänä tulonlähteenä.

EU:n ilmailuala edistää maailmanlaajuisesti myös kauppaa ja matkailua valtioihin, jotka tarvitsevat valtavaa taloudellista tukea ja poliittista yhdentymistä maailmanlaajuiseen yhteisöön. Kansainvälisen lentoliikenteen puuttuminen koronaviruskriisin aikana on pahentanut erityisesti kehitysmaiden taloudellista heikkoutta.

| 2.2 | Vaikka ilmailu on kohdannut kriisejä aiemminkin (esimerkiksi terrori-iskut ja ilmatilan sulkeminen vuonna 2001, SARS- ja Ebola-virusepidemiat, maailmanlaajuisen rahoitusjärjestelmän kriisi vuonna 2008, Euroopan ilmatilan sulkeminen tulivuorituhkan leviämisen aikana vuonna 2010), tämänhetkinen kriisi on ennennäkemätön. Tuoreimpien arvioiden mukaan ala elpyy vasta vuonna 2024. (3) Unionin toimielimet sen paremmin kuin kansainväliset elimetkään eivät ole pystyneet koordinoimaan sääntelytoimia kansainvälisten normien laatimiseksi. Kansainvälinen ilmailuala tarvitsee kuitenkin johdonmukaisia ja tieteeseen perustuvia maailmanlaajuisia normeja, jos sen halutaan pääsevän takaisin kriisiä edeltävälle kestäväpohjaiselle ja häiriönsietokykyiselle palvelutasolle.
  Kriisin aikana yleinen ja poliittinen huomio on kohdistunut lentoyhtiöihin, mutta ilmailun ekosysteemiin kuuluu muitakin tärkeitä toimijoita, kuten lentoasemat, lennonvarmistuspalvelun tarjoajat sekä maahuolinta- ja muiden palvelujen tarjoajat. On etsittävä ratkaisuja, joissa otetaan huomioon ilmailun koko arvoketju. |
| --- | --- |

2.2

Kriisin aikana yleinen ja poliittinen huomio on kohdistunut lentoyhtiöihin, mutta ilmailun ekosysteemiin kuuluu muitakin tärkeitä toimijoita, kuten lentoasemat, lennonvarmistuspalvelun tarjoajat sekä maahuolinta- ja muiden palvelujen tarjoajat. On etsittävä ratkaisuja, joissa otetaan huomioon ilmailun koko arvoketju.

3.   Yleisiä huomioita kriisin nykytilanteesta

3.1   Terveyteen liittyvä huolenaiheet

Koronaviruskriisin voimakkuus ja kesto riippuvat toimivaltaisten viranomaisten kyvystä pitää tähän asti tuntemattoman viruksen leviäminen kurissa. Useat tutkimukset osoittavat, että lentoliikenne on yksi turvallisimmista liikennemuodoista. Koordinoituja hygieniasääntöjä ja jäsenvaltioiden koordinoituja terveys- ja hygieniatoimia koskevia suuntaviivoja ovat laatineet Euroopan tasolla Euroopan lentoturvallisuusvirasto (EASA) ja Euroopan tautienehkäisy- ja valvontakeskus (ECDC) ja maailmanlaajuisesti Kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö (ICAO). Lentoyhtiöt ja lentoasemat ovat tehneet tiivistä yhteistyötä Euroopan komission ja ICAOn kanssa.

3.2   Maksukyvyn puute

Vuoden 2020 toisella neljänneksellä lentoyhtiöiden tulot laskivat keskimäärin 79 prosenttia. Vaikka joustavat kustannukset vähennetään, lentoyhtiöiltä kului tällä ajanjaksolla noin 60 miljardia Yhdysvaltain dollaria. Maksuvalmiusongelmaan vaikuttivat merkittävästi hyvitykset ennakkoon myydyistä lipuista (laskelmat ovat erilaisia halpalentoyhtiöiden liiketoimintamallin osalta: niiden toimintakustannukset ovat pienemmät mutta riippuvuus ennakkoon myydyistä lipuista suurempi).

Koronakriisi on kuitenkin vaikuttanut yhtä lailla kuluttajiin, ja nämä ovat useissa jäsenvaltioissa käynnistäneet riita-asioita hakiessaan korvausta ennakkoon maksetuista lentolipuista Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 261/2004 (4) mukaisesti. Nämä tapaukset ja muut vaatimukset on ratkaistava avoimesti ja realistisesti toteutettavissa olevassa aikataulussa.

Koronakriisin jälkeen lentoliikenneala tulee näin ollen olemaan voimakkaasti velkaantunut (vaikka hallitukset ovat tähän mennessä maailmanlaajuisesti myöntäneet noin 123 miljardin Yhdysvaltain dollarin edestä valtiontukea lentoyhtiöiden toiminnan ylläpitämiseen, vain 11 miljardia Yhdysvaltain dollaria on myönnetty omana pääomana; jäljelle jäävät summat ovat velkoja, jotka lentoyhtiöiden on maksettava takaisin). Lisäksi eurooppalaisille lentoyhtiöille myönnetyn valtiontuen muoto ja määrä vaihtelevat huomattavasti jäsenvaltioittain.

Useat kansainvälisesti toimivat lentoyhtiöt ovat hakeneet konkurssiin asettamista (esimerkkejä ovat Avianca, LATAM ja South-African Airways).

Joitakin lennonvarmistuspalvelun tarjoajille suoritettavia maksuja on lykätty, ja tämä keventää lentoyhtiöiden maksuvalmiusongelmia mutta aiheuttaa merkittävän tulovajeen lennonvarmistuspalvelujen tarjoajille. On löydettävä ratkaisu, jonka turvin lennonvarmistuspalvelujen tarjoajat voivat jatkaa keskeisten palvelujen tarjoamista kannattavasti ja joka ei johda lentoyhtiöiden maksujen nousuun myöhemmässä vaiheessa, kun ne ovat vasta elpymässä. Myös lentoasemat, rahtilentotoiminta, maahuolinta- ja ateriapalvelut sekä muut palveluntarjoajat ovat kärsineet huomattavasti kriisistä ja saattavat myös tarvita lisätukea.

3.3   Koordinoitu lähestymistapa lyhyen aikavälin elpymisen varmistamiseksi

Komissio on antanut liikennealaa koskevan tiedonannon, jossa suositellaan

| — | yleistä strategiaa alan elvyttämiseksi vuonna 2020 ja sen jälkeen |
| --- | --- |

—

yleistä strategiaa alan elvyttämiseksi vuonna 2020 ja sen jälkeen

| — | y hteistä lähestymistapaa vapaan liikkuvuuden palauttamiseksi ja rajoitusten poistamiseksi EU:n sisärajoilla asteittain ja koordinoidusti |
| --- | --- |

—

y hteistä lähestymistapaa vapaan liikkuvuuden palauttamiseksi ja rajoitusten poistamiseksi EU:n sisärajoilla asteittain ja koordinoidusti

| — | puitteita, joilla tuetaan liikenteen asteittaista käynnistämistä ja varmistetaan samalla matkustajien ja henkilöstön turvallisuus |
| --- | --- |

—

puitteita, joilla tuetaan liikenteen asteittaista käynnistämistä ja varmistetaan samalla matkustajien ja henkilöstön turvallisuus

| — | matkaseteleitä kuluttajille maksettavan käteiskorvauksen houkuttelevaksi vaihtoehdoksi |
| --- | --- |

—

matkaseteleitä kuluttajille maksettavan käteiskorvauksen houkuttelevaksi vaihtoehdoksi

| — | kriteerejä matkailutoiminnan turvalliselle ja asteittaiselle palauttamiselle ja hotellien kaltaisten majoitusliikkeiden terveyskäytäntöjen kehittämiselle. |
| --- | --- |

—

kriteerejä matkailutoiminnan turvalliselle ja asteittaiselle palauttamiselle ja hotellien kaltaisten majoitusliikkeiden terveyskäytäntöjen kehittämiselle.

Nämä suositukset eivät ole luonteeltaan sitovia, mutta niissä esitetään, missä määrin jäsenvaltiot hyötyisivät toimenpiteidensä yhdenmukaistamisesta.

Komissio antoi keväällä 2020 tiedonannon valtiontukea koskevista tilapäisistä puitteista. Puitteiden avulla jäsenvaltiot voivat korvata yrityksille poikkeuksellisia taloudellisia tappioita sekä säilyttää työpaikat ja työllisyystasot. Lisäksi komissio on myöntänyt lähtö- ja saapumisaikojen jakamista (5) ja maahuolintalupia koskevia väliaikaisia poikkeuksia. On tärkeää arvioida pikaisesti, edistääkö näiden toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen asianomaisten yritysten suunnitteluvakautta, ja jos edistää, on käynnistettävä mahdollisimman pian tarvittavat sääntelytoimet.

ETSK on hyvin huolissaan siitä, etteivät Euroopan unionin jäsenvaltiot ole soveltaneet johdonmukaisia ja tieteelliseen tietoon perustuvia toimintatapoja matkustusrajoituksiin. Vaikka toimiala on toistuvasti vaatinut tieteelliseen tietoon perustuvaa, yhdenmukaista ja koordinoitua toimintamallia uusiin rajoituksiin, kansalliset toimintatavat ovat olleet erilaisia. Eräät näistä yksipuolisista kansallisista toimenpiteistä ovat asiantuntijaohjeiden vastaisia ja heikentävät entisestään kuluttajien luottamusta. ETSK kehottaa komissiota varmistamaan, että lentoliikenne käynnistetään uudelleen turvallisesti ja avoimesti. Jäsenvaltioiden olisi pyrittävä yhdenmukaistamaan rajojen asteittaista avaamista komission suositusten mukaisesti.

4.   Erityishuomioita kestävän elpymisen edellytyksistä

4.1   Kriisi on tilaisuus arvioida uudelleen ilmailun strategista roolia Euroopassa (6).

Koronaviruskriisi on muuttanut ilmailun arvoketjun sidosryhmien välistä suhdetta. Kun otetaan huomioon markkinoiden uusi koko ja niiden rakenne, ilmailun sidosryhmien on osallistuttava sellaisten mekanismien kehittämiseen, jotka ovat tarkoituksenmukaisia koronaviruskriisin jälkeisillä lentomatkustusmarkkinoilla.

Lisäksi komission on arvioitava uudelleen yleinen valtiontukipolitiikkaansa geopoliittisten tosiasioiden muuttuessa. EU:n läheisyydessä sijaitsevat kansainväliset keskukset, kuten Istanbul, London-Heathrow ja Persianlahden kohteet, saattavat ohjata lentoliikennettä uusille reiteille ja heikentää EU:n yhteyksiä, jos EU:lla ei ole johdonmukaista ja vakuuttavaa ilmailupolitiikkaa, jonka tavoitteena on edistää EU:n kilpailukykyä ja tasapuolisia toimintaedellytyksiä ja säilyttää samalla laadukkaat työpaikat Euroopassa. On myös tarpeen arvioida johdonmukaisesti EU:n ulkopuolisissa maissa myönnetyn valtiontuen tasoa (kyseessä voivat olla lainat, palkkatuet, lainatakaukset, pääomarahoitus, yhtiöverot, reittien rahoitus tai käteissuoritukset). Tämä edellyttää lisäksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 (7) tiukkaa täytäntöönpanoa, jotta voidaan estää EU:n ulkopuolisten maiden toteuttamat lentoyhtiöiden vihamieliset valtaukset ja investoinnit EU:n lentoyhtiöihin ja varmistaa siten, että EU:n talous voi pysyä laadun ja hintojen perusteella kansainvälisesti kilpailukykyisenä ja tukeutua ilmailualansa tarjoamiin yhteyksiin (pieni kreikkalainen lentoyhtiö Astra neuvotteli kiinalaisten sijoittajien kanssa).

4.2   Kilpailukyvyn ylläpitäminen

| 4.2.1 | Lentoliikenneala ei voi palata koronaviruskriisiä edeltäneeseen normaalitilanteeseen (skenaariot vaihtelevat vuoteen 2022 ja vuoteen 2025 mennessä saavutettavan elpymisen välillä), koska kriisin laajuudella on rakenteellisia vaikutuksia markkinoihin. Sidosryhmien ja kuluttajien suunnitteluvarmuuden säilyttämiseksi EU:n ja sen ulkopuolisten maiden välillä tehtyjä lentopalvelusopimuksia olisi käytettävä foorumina, jossa seurataan yhdessä koronaviruskriisin aikana myönnetyn valtiontuen tasoa, jotta voidaan tunnistaa ja oikaista vääristäviä suuntauksia. Markkinoille pääsyn olisi oltava tärkeä tekijä määritettäessä valtiontuen tasoa tässä yhteydessä. Jos EU:n ulkopuolinen maa kieltäytyy käsittelemästä tukikysymystä, olisi sovellettava vastatoimenpiteitä. Näissä lentopalvelusopimuksissa on puututtava EU:n ja EU:n ulkopuolisten lentoliikenteen harjoittajien erilaisiin ympäristö- ja sosiaalinormeihin. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Ylikapasiteetti markkinoilla yhdistettynä ennakoitavissa olevaan ostovoiman laskuun tulevassa maailmanlaajuisessa taantumassa voi edellyttää jopa tilapäisiä tai rakenteellisia muutoksia lentopalvelusopimuksiin vastavuoroisuuden turvaamiseksi elpymisjakson aikana. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | Jos ratkaisuja ei saada aikaan neuvotteluilla, komissio voisi ja sen pitäisi käynnistää yksipuolisia menettelyjä EU:n ulkopuolisia maita ja niiden liikenteenharjoittajia vastaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2019/712 (8) annetaan mahdollisuus käynnistää menettely). |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4 | Yksi erityisen arkaluonteisista kysymyksistä on ennakkoon maksettujen lippujen hyvittämistä vaativien matkustajien ja lentoyhtiöiden maksuvalmiusrajoitteiden välinen jännite. Monen lentoyhtiön olisi haettava konkurssiin asettamista, jos kaikki hyvitykset todella toteutettaisiin. Asetuksen (EY) N:o 261/2004 tulevalla tarkistuksella olisi pyrittävä selventämään sääntöjä, jotta voidaan tarjota kaikkia hyödyttävä ratkaisu sekä matkustajien että lentoyhtiöiden etujen mukaisesti (voitaisiin harkita useita mahdollisuuksia, kuten esimerkiksi hallituksen takaamaa aikarajoitettua seteliä: jos lentoyhtiö hakee konkurssiin asettamista ennen setelin voimassaolon päättymistä tai jos lentoyhtiö ei pysty tarjoamaan lentoa, matkustaja saa korvauksen ja lentoyhtiö saa lisäaikaa käteisvarantojensa käyttämiseen). |
| --- | --- |

4.2.4

| 4.2.5 | ETSK katsoo, että alan nykytilanne on niin kriittinen, että sääntelyaloitteet, jotka häiritsevät maailmanlaajuisesti kilpailukykyisen EU:n ilmailualan vakauttamista, olisi keskeytettävä elpymisvaiheen ajaksi.
  Tässä yhteydessä ETSK vahvistaa painopisteet, joita komission olisi noudatettava EU:n kilpailukyvyn palauttamiseksi ja ylläpitämiseksi ja samalla sosiaalisen suojelun riittävän tason varmistamiseksi (9). |
| --- | --- |

4.2.5

Tässä yhteydessä ETSK vahvistaa painopisteet, joita komission olisi noudatettava EU:n kilpailukyvyn palauttamiseksi ja ylläpitämiseksi ja samalla sosiaalisen suojelun riittävän tason varmistamiseksi (9).

4.3   Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu on elpymisen keskeinen pilari

Tämänhetkinen kriisi on aiheuttanut koko ilmailualan ekosysteemille ja sen henkilöstölle eksistentiaalisia pelkoja tarjottujen palvelujen tehokkuudesta riippumatta. On ratkaisevan tärkeää löytää asianmukainen tasapaino liiketoiminnallisten ja sosiaalisten näkökohtien välillä, jotta voidaan varmistaa kestäväpohjainen laadukkaiden työpaikkojen luominen tulevaisuudessa.

Tässä ei ole kyse vain politiikasta ja periaatteista, vaan tilanne vaatii välitöntä harkintaa: sellaiset markkinakäytännöt kuin tilauslentoliikenne, näennäisyrittäjyys, sosiaalisen suojelun puuttuminen tarjouskilpailun ja/tai toiminnan osittaisen menettämisen yhteydessä tai työntekijöiden kanssa tehtyjen sopimusten irtisanominen vain, jotta sama henkilöstö saadaan palkattua huomattavasti alemmalla palkalla, eivät ole hyväksyttäviä (10).

Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua tarvitaan myös useimmissa yrityksissä väistämättömän mittakaavamuutoksen yhteydessä, ja sitä olisi siksi edistettävä unioni-, valtio- ja yritystasolla. Tämä ei estä EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita huolehtimasta vastuustaan sosiaalialalla.

4.4   Ilmailun ekosysteemin kestävyyden varmistaminen

| 4.4.1 | ETSK panee merkille koko maailmanlaajuisen ilmailualan sopimuksen toimenpiteistä hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi sekä globaalilla (11) että EU:n tasolla (12). Kaikki EU:n lisätoimenpiteet on siksi nähtävä kilpailukontekstissa; esimerkiksi lentoliikenteen ohjaaminen EU:n lentoyhtiöiltä EU:n ulkopuolisille kilpailijoille ei vaikuta myönteisesti kestävyyteen.
  ETSK katsoo, että kestävyyttä on arvioitava uudessa, koronaviruskriisin jälkeisessä kontekstissa. On arvioitava toimenpiteiden vaikutusta EU:n lentoyhtiöiden kykyyn toipua kestävästi koronaviruskriisistä ja pysyä kilpailukykyisinä.
  ETSK painottaa, että ilmailualalla tulisi muiden alojen tavoin noudattaa vihreän kehityksen ohjelman pitkän aikavälin tavoitteita. ETSK kehottaa komissiota koordinoimaan toimiaan maailmanlaajuisesti, erityisesti Kansainvälisessä siviili-ilmailujärjestössä. ETSK:n mielestä olisi laajennettava eurooppalaista suurnopeusrautatieverkkoa, jolla on suorat yhteydet keskuslentoasemille.
  ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että EU:n elpymissuunnitelmassa käsitellään investointeja tulevaisuuteen suuntautuviin aloihin. Niihin olisi ETSK:n näkemyksen mukaan sisällyttävä strategiset investoinnit huippuluokan yhteentoimivaan teknologiaan kaikkien ilmailun sidosryhmien osalta. Kestävien lentopolttoaineiden markkinoita, kestävää teknologiaa ja datamarkkinoita olisi edistettävä aktiivisesti. Fossiilittomilla nestemäisillä polttoaineilla voidaan antaa merkittävä panos vähähiilisen ilmailun toteuttamiseen. Tällaisten polttoaineiden tuottaminen kohtuullisin kustannuksin edellyttää vielä huomattavaa tutkimus- ja kehitystyötä.
  ETSK panee tyytyväisenä merkille tällaisten vaihtoehtoisten polttoaineiden (Power-to-X, synteettiset polttoaineet) erilaiset rahoitusaloitteet EU:n nykyisessä tutkimuksen rahoitusvälineessä (Horisontti 2020) ja kehottaa komissiota tehostamaan näitä toimia seuraavassa tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmassa (muun muassa muilla rahoitusvälineillä, kuten Horisontti Eurooppa -puiteohjelmalla). |
| --- | --- |

4.4.1

ETSK katsoo, että kestävyyttä on arvioitava uudessa, koronaviruskriisin jälkeisessä kontekstissa. On arvioitava toimenpiteiden vaikutusta EU:n lentoyhtiöiden kykyyn toipua kestävästi koronaviruskriisistä ja pysyä kilpailukykyisinä.

ETSK painottaa, että ilmailualalla tulisi muiden alojen tavoin noudattaa vihreän kehityksen ohjelman pitkän aikavälin tavoitteita. ETSK kehottaa komissiota koordinoimaan toimiaan maailmanlaajuisesti, erityisesti Kansainvälisessä siviili-ilmailujärjestössä. ETSK:n mielestä olisi laajennettava eurooppalaista suurnopeusrautatieverkkoa, jolla on suorat yhteydet keskuslentoasemille.

ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että EU:n elpymissuunnitelmassa käsitellään investointeja tulevaisuuteen suuntautuviin aloihin. Niihin olisi ETSK:n näkemyksen mukaan sisällyttävä strategiset investoinnit huippuluokan yhteentoimivaan teknologiaan kaikkien ilmailun sidosryhmien osalta. Kestävien lentopolttoaineiden markkinoita, kestävää teknologiaa ja datamarkkinoita olisi edistettävä aktiivisesti. Fossiilittomilla nestemäisillä polttoaineilla voidaan antaa merkittävä panos vähähiilisen ilmailun toteuttamiseen. Tällaisten polttoaineiden tuottaminen kohtuullisin kustannuksin edellyttää vielä huomattavaa tutkimus- ja kehitystyötä.

ETSK panee tyytyväisenä merkille tällaisten vaihtoehtoisten polttoaineiden (Power-to-X, synteettiset polttoaineet) erilaiset rahoitusaloitteet EU:n nykyisessä tutkimuksen rahoitusvälineessä (Horisontti 2020) ja kehottaa komissiota tehostamaan näitä toimia seuraavassa tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmassa (muun muassa muilla rahoitusvälineillä, kuten Horisontti Eurooppa -puiteohjelmalla).

| 4.4.2 | ETSK tähdentää kuitenkin, että uuden teknologian rahoitus ja ilmailun ekosysteemin kestävyyden, häiriönsietokyvyn ja skaalattavuuden vahvistamiseen tähtäävät toimet olisi nivottava kiinteästi kattavaan ilmailualan etenemissuunnitelmaan, joka olisi pantava täytäntöön, jotta voidaan tarjota eurooppalaisen ilmailun arvoketjun elpymisen edellyttämää välttämätöntä tukea. |
| --- | --- |

4.4.2

Bryssel 16. syyskuuta 2020.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  Steer Davies Gleave – Study on employment and working conditions in air transport and airports, Final report 2015

1

(2)  Oxford Economics for ATAG:n huhtikuussa 2014 laatima raportti Aviation: Benefits Beyond Borders.

2

(3)  Ks. https://staging.corporatetravelcommunity.com/european-capacity-may-have-grown-in-jun-2020-but-a-european-aviation-body-warns-that-the-recovery-in-passenger-traffic-is-proceeding-at-a-slower-pace-than-it-had-projected/.

3

(4)  EUVL L 46, 17.2.2004,s. 1.

4

(5)  Asiakokonaisuuteen TEN/711 kuuluva ETSK:n lausunto ”Lähtö- ja saapumisaikojen jakaminen yhteisön lentoasemilla”, ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

5

(6)  EUVL C 13, 15.1.2016, s.169.

6

(7)  EUVL L 293, 31.10.2008,s. 3.

7

(8)  EUVL L 123, 10.5.2019, s. 4.

8

(9)  EUVL C 13, 15.1.2016, s.110.

9

(10)  Ks. alaviite 8.

10

(11)  CORSIA (kansainvälisen lentoliikenteen päästöhyvitysjärjestelmä).

11

(12)  EUVL C 133, 9.5.2013, s.30.

12

---

| 11.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 429/105 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 429/105

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”EU ja Afrikka: kestävään kehitykseen ja yhteisiin arvoihin perustuvan tasavertaisen kehityskumppanuuden toteuttaminen”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2020/C 429/15)

| Esittelijät: | Dimitris DIMITRIADIS (EL–I)


  Dilyana SLAVOVA (BG–III)


  Thomas WAGNSONNER (AT–II) |
| --- | --- |

Esittelijät:

Dimitris DIMITRIADIS (EL–I)

Dilyana SLAVOVA (BG–III)

Thomas WAGNSONNER (AT–II)

| Komitean täysistunnon päätös | 20.2.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | ”ulkosuhteet” |
| Hyväksyminen jaostossa | 24.2.2020 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 16.9.2020 |
| Täysistunnon nro | 554 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 216/1/2 |

Komitean täysistunnon päätös

20.2.2020

Oikeusperusta

työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

”ulkosuhteet”

Hyväksyminen jaostossa

24.2.2020

Hyväksyminen täysistunnossa

16.9.2020

Täysistunnon nro

554

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

216/1/2

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Nopeasti muuttuvassa maailmassa, jossa on merkittäviä ongelmia mutta myös uusia mahdollisuuksia, Euroopalla on velvollisuus käyttää monikulttuurista, institutionaalista ja sosioekonomista perintöään maailmanlaajuisen kestävän kehityksen mahdollistamiseksi. Afrikan kehitysmaiden haasteet ovat hyvin monimutkaisia, ja niihin on puututtava hienovaraisesti ja moniulotteisesti. Emme voi ainoastaan antaa hyvää tarkoittavia neuvoja, vaan EU:n ja sen jäsenvaltioiden on myös tehtävä mittavia taloudellisia investointeja Afrikkaan kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi. Tämän on oltava EU:n kansainvälisten kumppanuuksien päätarkoitus, ja yleismaailmallisten ihmisoikeuksien muodostamien keskeisten yhteisten arvojen kunnioittamisen on oltava perustana kaikille poliittisille sitoumuksille, joita tehdään osana tasavertaista kehityskumppanuutta Afrikan kanssa. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Euroopan unionin uuden kehityspolitiikkaa koskevan konsensuksen mukaisesti ETSK kannattaa ihmisarvoisen elämän ja hyvien edellytysten edistämistä, keskiluokan luomista ja tasavertaisten kumppanuuksien tukemista vahvistamalla kestäviä sosiaaliliberaaleja demokraattisia rakenteita Afrikassa yleismaailmallisten ihmisoikeuksien mukaisesti (1), mukaan lukien työntekijöiden perusoikeudet (Kansainvälisen työjärjestön ILO:n työelämän perusperiaatteista ja -oikeuksista antama julistus, joka sisältää keskeiset työelämän normit, ja kolmikantainen periaatejulistus, joka koskee monikansallisia yrityksiä ja sosiaalipolitiikkaa), elinkeinovapaus ja oikeus terveelliseen ympäristöön sekä kestävän kehityksen tavoitteet. ETSK suhtautuu myönteisesti yhteiseen tiedonantoon ”Tavoitteena kokonaisvaltainen EU–Afrikka-strategia” (2) ja pyrkii edistämään EU:n uuden kattavan Afrikka-strategian parantamista. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Nykytilanne paljastaa kriittisiä haasteita, mutta myös lupaavia näkymiä EU:n ja Afrikan kehitysyhteistyölle. Useat maailman nopeimmin kasvavista 20 taloudesta sijaitsevat Afrikassa. Vuoteen 2035 mennessä Afrikassa on maailman suurin potentiaalinen työvoima. Yleismaailmallisiin ihmisoikeuksiin ja kestävään kehitykseen perustuva korkeatasoinen kauppa- ja investointikumppanuus on tarpeen molemmille osapuolille, ja painopisteen on oltava kehityksessä sen sijaan, että kehitysvaroja käytettäisiin rajojen turvaamiseen. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK suhtautuu myönteisesti Afrikan vapaakauppa-alueeseen (AfCFTA), koska sillä vahvistetaan maanosan sisäistä kauppaa, vähennetään riippuvuuksia ja siirrytään pois lähestymistavasta, joka perustuu yksinomaan muihin maanosiin suuntautuvaan vientiin. Se voisi olla tärkeä ensimmäinen askel kohti EU:n ja Afrikan välistä vapaakauppa-aluetta. ETSK painottaa jälleen järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan tärkeää roolia Cotonoun sopimuksen jälkeisessä sopimuksessa. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Pitkän aikavälin investoinnit Afrikan sisäiseen infrastruktuuriin alueellisten arvoketjujen ja kestävän paikallisen talouden edistämiseksi ovat taloudellisesti järkeviä ja ekologisesti kestäviä ja luovat tuotantokapasiteettia sekä paikallisia, laadukkaita työpaikkoja. Pelkästään muihin maanosiin suuntautuvaan vientiin tähtäävä lähestymistapa on kestämätön. Maanosien välisellä talousyhteistyöllä olisi ennen kaikkea edistettävä paikallista tuotantoa Afrikassa, missä tärkeimpien alojen olisi oltava kestävä maatalous, energia ja kiertotalous sekä perinteiset raaka-aineisiin ja rakentamiseen liittyvät alat, joita on vielä uudistettava kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti. Julkisia varoja ei välttämättä käytetä yksityisiin investointeihin Afrikassa, mikä on tavanomaisen kehitysyhteistyön kannalta epäedullista. Siksi seuranta-, tarkastus- ja arviointijärjestelmät, joissa järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta on keskeisesti mukana, ovat ehdottoman tärkeitä. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Kansalaisyhteiskunta, yhteiskunnalliset kumppanuudet, sosiaaliset markkinataloudet ja hyvinvointivaltiojärjestelmät tarjoavat onnistuneita malleja kestävän kehityksen tukemiseen Afrikassa, joskin ne on räätälöitävä paikalliseen kulttuuriin ja sosioekonomisiin olosuhteisiin. Afrikan maille annettavan tuen painopisteinä olisi oltava kaupan ja investointien lisäksi erityisesti veropolitiikka, muuttoliike, kehitys, ympäristö, koulutus, terveys sekä työ- ja elinolot. Tämä on vielä tärkeämpää, kun otetaan huomioon nykyinen koronaviruskriisi (covid-19), josta Afrikka kärsii valtavasti. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Olisi luotava laadunvarmistusinfrastruktuuri, jotta afrikkalaiset tavarat voisivat täyttää kohdemarkkinoidensa vaatimukset. Olisi varmistettava, että noudatetaan kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisia lakeja. Samoin ihmisoikeuksia koskevat due diligence -järjestelmät, EU:n säännöt mukaan luettuina, olisivat varsin hyödyllisiä (3). |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Erasmus+-ohjelmaa olisi laajennettava EU:n ja Afrikan välisen yhteistyön vahvistamiseksi. EU:n ja Afrikan kehityskumppanuuden on tuettava vahvemmin paikallisten julkisten koulutusjärjestelmien luomista varhaiskasvatuksesta korkeakoulutasoon ja ammatilliseen koulutukseen, oppisopimuskoulutus ja elinikäisen oppimisen järjestelmät mukaan luettuina. Olisi vältettävä ”aivovuotoa” Afrikasta EU:hun. Sukupuolinäkökulman valtavirtaistamisella ja naisten voimaannuttamisella on erityisen tärkeä asema kestävän kehityksen saavuttamisessa. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Naisten vaikutusmahdollisuuksien lisääminen Afrikassa on yksi ETSK:n painopisteistä. ETSK kehottaa toimielimiä ja kansalaisyhteiskuntaa työskentelemään aktiivisesti ja jatkuvasti sukupuolten täyden tasa-arvon edistämiseksi kaikilla sosiaalisilla ja taloudellisilla tasoilla. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Muuttoliikkeen pysäyttäminen on monilta osin ratkaiseva kysymys. Vain taloudellinen, ekologinen ja sosiaalinen kehitys voi vähentää pakkomuuttoliikkeen syitä. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Kansainvälinen Afrikan diasporan rahoitusyhtiö voisi olla ihanteellinen alusta afrikkalaisten instituutioiden hallinnoimien ja Afrikan tarpeisiin käytettävien investointien kanavoimiseen. Se voisi olla myös vaihtoehto EU:n sijoittajille. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Afrikan talouskasvu oli voimakasta viime vuosikymmenen aikana, minkä seurauksena maanosan energiankysynnän ennakoidaan kaksinkertaistuvan vuoteen 2050 mennessä, vaikka köyhyysaste pysyy edelleen korkeana. Tämä johtaisi siihen, että ympäristöön ja sosioekonomisiin näkökohtiin liittyvät kestävyysongelmat jatkuisivat tai jopa pahenisivat. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Mahdollisuuksia voi kuitenkin tarjoutua: i) Afrikan maat voivat nousta johtavaan asemaan aurinkoenergian muuntamisessa sähköksi aurinkosähköteknologian avulla; tämä voi johtaa myös synteettisten polttoaineiden laajamittaiseen tuotantoon; ii) erityiset yhteisiin hankkeisiin, liiketoimintaan ja toimintalinjauksiin liittyvät mahdollisuudet voisivat luoda uuden sosioekologisen markkinatalouslähestymistavan. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | Afrikan maatalous- ja elintarvikealaa olisi tuettava viljelyn parantamiseksi, satohävikin vähentämiseksi ja laatuvaatimusten nostamiseksi. Muita maatalouselintarvikealan tavoitteita ovat uusien markkinointi- ja tuotantomenetelmien kehittäminen, viljelijöiden osuuskuntapohjaisen järjestäytymisen edistäminen, elintarviketurva ja kaupan lisääminen koko arvoketjussa. ETSK vastustaa erityisesti ”maananastusta” Afrikassa. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | EU:n ja Afrikan sidosryhmien olisi tehtävä yhteistyötä, jotta vihreän kehityksen ohjelma toteutuisi niin, että maapallo pelastuisi ja kaikilla olisi ihmisarvoinen elämä. Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan institutionaalisen osallistumisen avulla olisi helppoa tarkastella omaa toimintaamme ja välttää menneet virheet uusin keinoin. Kestävä kehitys voidaan saavuttaa vain, jos kehitys on lähtöisin kyseisestä maasta ja sitä edistetään sen sisällä. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | Yleismaailmallisiin ihmisoikeuksiin perustuvan lähestymistavan omaksuminen, demokraattisten hallintorakenteiden kehittäminen, talous- ja rahoitushallinnon parantaminen julkisen talouden avoimella hallinnoinnilla ja uskottavan riippumattomaan oikeuslaitokseen perustuvan järjestelmän luominen korruption torjumiseksi edistävät vahvojen, itsenäisten ja vakaiden kumppaneiden saamista liiketoimintaan ja kehitykseen. |
| --- | --- |

1.16

2.   Lausunnon tausta ja pääkohdat

| 2.1 | EU27 on Afrikan suurin kauppa- ja investointikumppani. ETSK suhtautuu myönteisesti yhteiseen tiedonantoon ”Tavoitteena kokonaisvaltainen EU–Afrikka-strategia” (4), jossa ehdotetaan kumppanuuksia, jotka liittyvät vihreään siirtymään ja energian saatavuuteen, digitaaliseen muutokseen, kestävään kasvuun ja työpaikkoihin sekä rauhaan ja hallintoon. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Afrikan maista 52:lla on jonkinlainen kauppajärjestely EU:n kanssa. Assosiaatiosopimuksia on tehty neljän Pohjois-Afrikan maan kanssa, ja pitkälle menevästä ja laaja-alaisesta vapaakauppa-alueesta (DCFTA) neuvotellaan parhaillaan Marokon ja Tunisian kanssa. EU on neuvotellut viisi talouskumppanuussopimusta alueellisten afrikkalaisten järjestöjen kanssa. Ne perustuvat Cotonoun sopimukseen ja sen tavoitteeseen saattaa EU:n ja Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maiden (AKT-maat) kauppasuhteet WTO:n sääntöjen mukaisiksi. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | ETSK toistaa kantansa: se haluaa varmistaa ihmisarvoisen elämän ja hyvät edellytykset kaikille, luoda keskiluokan (ottaen huomioon muuttoliikkeen ja tulojen välisen korrelaation) ja tukea tasavertaisia kumppanuuksia vahvistamalla kestäviä sosiaalis-liberaaleja demokraattisia rakenteita. Olemassa olevia paikallisia perinteitä ja parhaita käytäntöjä olisi kuitenkin kunnioitettava. ETSK on vaatinut kehityspolitiikkaa, joka luo hyviä tulevaisuudennäkymiä, rakenteita ja taloudellisia mahdollisuuksia kaikille Afrikassa. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Investoinnit Afrikan ulkopuolelta ovat tasaisesti kasvussa. Esimerkiksi Kiina investoi osana Kiinan ja Afrikan välistä yhteistyöfoorumia (FOCAC) ja uusi silkkitie -aloitetta (Belt and Road). Muita, suppeampia aloitteita ovat Yhdysvaltojen Africa Partnership Station ja Venäjän ja Afrikan huippukokous 2019. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Yleismaailmalliset ihmisoikeudet ovat olennaisia yhteisiä arvoja, joihin kuuluvat muun muassa työntekijöiden perusoikeudet, elinkeinovapaus, oikeus terveelliseen ympäristöön ja oikeusvaltioperiaate. Ne muodostavat yhdessä kestävän kehityksen tavoitteiden kanssa kansainvälisesti sovitun vähimmäistason kehitysohjelmille ja ovat tasavertaisen kehityskumppanuuden perusta. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Nämä arvot ovat sopusoinnussa EU:n uuden kehityspolitiikkaa koskevan konsensuksen kanssa, jossa pyritään myös ottamaan huomioon muiden toimintapolitiikkojen vaikutukset kehitykseen kehitystä tukevan politiikkajohdonmukaisuuden mukaisesti. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Lausunnossa määritellään kunnollisen tasa-arvoisen kehityskumppanuuden kriittiset osatekijät ja analysoidaan EU:n ja Afrikan suhteiden nykyistä tilannetta ja haasteita. |
| --- | --- |

2.7

3.   Nykyiset haasteet

Ihmisarvoinen elämä, ekologinen vastuu ja hyvät edellytykset ovat elintärkeitä. On puututtava ilmastonmuutokseen ja ajateltava vastuullisemmin ja yhteistyökykyisemmin. Perinteinen lähestymistapa teollisuuspolitiikkaan ja kasvuun on vanhentunut kehitysmalli, joka tuhoaa maapallon ja aiheuttaa valtavia yhteiskunnallisia kustannuksia. Erityisesti Afrikassa on paitsi poistettava äärimmäinen köyhyys myös tarjottava ihmisille mahdollisuus osallistua aktiivisesti yhteiskuntaelämään (asuminen, ruoka, terveys ja koulutus). Maailman talousfoorumin Global Risks Report 2017 -raportissa korostettiin maailmanlaajuisen eriarvoisuuden ongelmaa viime aikojen poliittisiin haasteisiin liittyvien riskien suurimpana aiheuttajana. Naiset ja heikoimmassa asemassa olevat ryhmät kärsivät entistäkin enemmän ja jäävät yhteiskunnallisen osallistumisen ulkopuolelle, kun mahdollisuuksia ei ole.

3.1   Taloudelliset näkökohdat

| 3.1.1 | Useat maailman nopeimmin kasvavista 20 taloudesta sijaitsevat Afrikassa, ja vuoteen 2035 mennessä Afrikassa on maailman suurin potentiaalinen työvoima. Tulevaisuuden globaalit markkinat, asiakkaat ja työntekijät ovat siellä. Näin ollen suurin osa nykyisistä maailmanlaajuisista haasteista voidaan ratkaista vain yhdessä vahvojen afrikkalaisten kumppaneiden kanssa. Tarvitaan tasavertaista kauppa- ja investointikumppanuutta, joka perustuu yleismaailmallisiin ihmisoikeuksiin ja kestävään kehitykseen. Kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi Afrikassa tarvitaan vuosittain 600 miljardia euroa. (5) ETSK toteaakin, että yksityisille investoinneille on valtava tarve. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Kauppapolitiikassa olisi otettava huomioon kehitystä tukeva johdonmukaisuus erityisesti tullien, hankintojen ja verojen osalta, huomioitava nykyiset epäsymmetrisyydet erityisesti talouskumppanuussopimusten osalta (6), tuettava alueellista yhdentymistä, sovellettava kestävää kehitystä koskevia ehtoja, jotka ovat sitovia ja joista voidaan määrätä seuraamuksia, ja muutettava investointisuojaa siten, että yleismaailmallisia ihmisoikeuksia kunnioitetaan. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | ETSK suhtautuu myönteisesti Afrikan vapaakauppa-alueeseen (AfCFTA), koska sillä vahvistetaan maanosan sisäistä kauppaa, vähennetään riippuvuuksia ja siirrytään pois lähestymistavasta, joka perustuu yksinomaan muihin maanosiin suuntautuvaan vientiin. ETSK kannattaa yhteen sopimukseen perustuvaa EU:n ja Afrikan unionin (AU) välistä vapaakauppa-aluetta, jossa on otettava huomioon Afrikan eri valtioiden moninaisuus ja taloudelliset vahvuudet. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | Kehitysyhteistyöhön perinteisesti varattuja varoja käytetään yhä enemmän yksityisten investointien houkuttelemiseen, mikä ei saa haitata perinteistä kehitysyhteistyötä. Niin kutsutut vihreät joukkovelkakirjat, jotka on suunnattu erityisesti kestäviin hankkeisiin, voisivat olla hyvä tapa kanavoida yksityisiä investointeja Afrikkaan. Kaikkia julkisia tai yksityisiä investointeja on ehdottomasti seurattava, tarkastettava ja arvioitava kansalaisyhteiskunnan järjestöjen kanssa sen varmistamiseksi, että niitä käytetään kestävän kehityksen tavoitteiden ja kehitystavoitteiden saavuttamiseen ja että niiden yhteydessä noudatetaan yleismaailmallisia ihmisoikeuksia. ETSK on samaan aikaan pannut merkille, että Euroopan kehitysrahastoja on käytetty huonojen työolojen lieventämiseen Afrikassa (7). |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | Maatalous on merkittävä taloussektori Afrikassa (yli 60 prosenttia afrikkalaisista työskentelee maataloudessa, useimmiten pienillä perhetiloilla). Teollistuneissa ja kehittyvissä talouksissa on käynnissä kilpailu viljelymaan valtaamisesta Afrikassa (8). Virallisten tai tarkkojen rekisterien puute helpottaa maananastusta ja estää nuoria afrikkalaisia saamasta maatalousmaata. Suurin osa maailmanlaajuisista maa-alaan kohdistuvista investoinneista tehdään Afrikassa, ja näihin kuuluvat myös laajamittaiset EU:n investoinnit. Kehitysasiantuntijat varoittavat, että Guinean savannilla kansainväliset (myös eurooppalaiset) maatalouskonsernit havittelevat jopa neljää miljoonaa peltoneliökilometriä (9). Maailmanlaajuisen elintarviketuotannon on kasvettava 70 prosenttia vuoteen 2050 mennessä (10), mikä edellyttää 97 prosentin lisäystä kehitysmaissa, vaikka samalla peltoalaa käytetään yhä enemmän ekopolttoaineiden ja kemianteollisuuden raaka-aineiden tuotantoon. Elintarviketurva on entistäkin tärkeämpää covid-19-pandemian vaikutusten vuoksi. |
| --- | --- |

3.1.5

3.2   Sosiaaliset näkökohdat

| 3.2.1 | Kansalaisyhteiskunnan, työmarkkinaosapuolten ja sosiaalisen markkinatalouden mallit ovat toimineet Euroopassa erittäin hyvin. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Euroopan investointipankin (EIP) hankkeet näyttävät täyttävän laajemmat kestävän kehityksen tavoitteet ja soveltavan parempaa kehityslähestymistapaa. Euroopan parlamentti, Euroopan komissio ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ovat kuitenkin ilmaisseet huolensa EIP:n toimista. Ne ovat korostaneet tarvetta parantaa ihmisoikeuksia koskevaa due diligence -ajattelua pankin toiminnassa. Tämä on äärimmäisen tärkeää, jos halutaan antaa uskottavaa tukea (11). |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Säännökset, joiden nojalla eurooppalaiset voivat riitauttaa kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisia lakeja, vahingoittavat uskottavuuttamme:






  — | Ihmisarvoiseen työhön kuuluu elämisen mahdollistava palkka; tämän kiistäminen ei ole noudatettavan kehityslähestymistavan mukaista (esim. asia Veolia v. Egypti). |
| --- | --- | --- |

3.2.3

—

Ihmisarvoiseen työhön kuuluu elämisen mahdollistava palkka; tämän kiistäminen ei ole noudatettavan kehityslähestymistavan mukaista (esim. asia Veolia v. Egypti).

| — | EU:n investointeja on suojeltava, mutta meidän on turvattava työntekijöiden oikeudet, ympäristönsuojelu ja kuluttajansuoja. |
| --- | --- |

—

EU:n investointeja on suojeltava, mutta meidän on turvattava työntekijöiden oikeudet, ympäristönsuojelu ja kuluttajansuoja.

| 3.2.4 | Kehityskumppanuuden on tuettava vahvemmin paikallisten julkisten koulutusjärjestelmien luomista varhaiskasvatuksesta korkeakoulutasolle. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä ammatilliseen koulutukseen ja myös oppisopimuskoulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen. Euroopan kokemukset voivat olla hyödyllisiä koulutusjärjestelmien kehittämisessä Afrikassa. |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.2.5 | Afrikassa kaupan kustannukset ovat usein hyvin korkeat eivätkä monet maat vielä noudata kansainvälisiä laatu-, turvallisuus- ja ympäristövaatimuksia. Olisi rakennettava laadunvarmistusinfrastruktuuri tukemaan sitä, että afrikkalaiset tavarat täyttävät kohdemarkkinoidensa vaatimukset, myös Afrikassa. Afrikan maille annettava tuki olisi suunnattava erityisesti ympäristö-, terveys- ja työoloihin sekä suojarakenteisiin. |
| --- | --- |

3.2.5

| 3.2.6 | Euroopan hyvinvointivaltiojärjestelmiä on kehitetty menestyksekkäästi yhteisvastuullisuuden pohjalta ja käyttäen lähtökohtana perusarvoja, jotka kaikki suuret poliittiset liikkeet jakavat. Sosiaalivakuutusjärjestelmät, osuuskuntamallit ja julkiset palvelut ovat mahdollistaneet ihmisten vaurastumisen ja markkinavoimien kanavoimisen paitsi köyhyyden vähentämiseen ja talouskasvun edistämiseen myös osallistavien demokratioiden tukemiseen. |
| --- | --- |

3.2.6

| 3.2.7 | Tämä on vielä tärkeämpää, kun otetaan huomioon covid-19-kriisin haasteet, joista Afrikka kärsii valtavasti. YK:n tietojen mukaan Afrikka kantaa 24 prosenttia maailmanlaajuisesta tautitaakasta ja ongelmana on erityisesti malaria, mutta Afrikassa on vain 3 prosenttia maailman terveydenhuoltoalan työntekijöistä. On hyvin tiedossa, että terveydenhuoltoalan työntekijöitä kouluttavat maat kärsivät taloudellisia tappioita, kun nämä ammattilaiset muuttavat teollisuusmaihin (12). |
| --- | --- |

3.2.7

| 3.2.8 | Vain taloudellinen, ekologinen ja sosiaalinen kehitys voi vähentää pakkomuuttoliikkeen syitä. Yleismaailmalliset ihmisoikeudet on sisällytettävä EU:n toimintapolitiikkoihin, joilla edistetään sellaisten yhteiskuntien luomista Afrikkaan, jollaisia monet afrikkalaiset siirtolaiset etsivät EU:sta, koska heillä ei ole tulevaisuudennäkymiä kotimaassaan. |
| --- | --- |

3.2.8

| 3.2.9 | Muuttoliikkeen pysäyttäminen on ratkaiseva kysymys. ETSK mainitsee esimerkiksi raportit (13) aivovuodosta Tunisiasta, missä päätöksentekijöiden on kohdattava se tosiasia, että noin kolmasosa tietotekniikan asiantuntijoista – jotka on koulutettu osin EU:n varoin – muuttaa EU:hun töihin. |
| --- | --- |

3.2.9

3.3   Kestävyysnäkökohdat

| 3.3.1 | Afrikan talous on kasvanut voimakkaasti viime vuosikymmenen aikana, ja elinolot ovat parantuneet huomattavasti, mutta köyhyysaste on pysynyt edelleen korkeana. Talouden rajallisen monipuolistumisen, jatkuvan eriarvoisuuden, korkean työttömyyden ja ympäristön pilaantumisen vuoksi maanosalla on edelleen matkaa kohti kestävää kehitystä, jonka avulla voidaan tarjota ihmisarvoinen elämä kaikille. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Afrikan energiankysynnän odotetaan kaksinkertaistuvan vuoteen 2050 mennessä. Nämä kasvavat tarpeet olisi katettava laajentamalla uusiutuvien energialähteiden käyttöä. Energiakäänteen toteuttaminen eli siirtyminen fossiilisista polttoaineista uusiutuviin energialähteisiin on olennaisen tärkeää ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi. Afrikan mailla voi olla johtava asema aurinkoenergian muuntamisessa sähköksi aurinkosähköteknologian avulla. Sen lisäksi, että suuret aurinkosähköpuistot tuottavat sähköenergiaa paikalliseen käyttöön, ne voivat mahdollistaa myös sähkön avulla tuotettavien polttoaineiden tuotannon (14). Paikallisen väestön pitäisi saada osansa tästä hyödystä. Metanoli ja muut synteettiset polttoaineet saattavat tarjota vaihtoehtoja ilmailun fossiilisille polttoaineille, mutta ne voivat myös pidentää polttomoottoreiden käyttöä tieliikenteen ajoneuvoissa. |
| --- | --- |

3.3.2

4.   Poliittiset suositukset

4.1   Yleiset näkökohdat

| 4.1.1 | Afrikan valtioihin luotavan oikeudenmukaisen ja tasavertaisen kehityssuhteen avulla olisi edistettävä ihmisarvoista työtä ja ylläpidettävä julkisia palveluja. Kauppapolitiikalla on varmistettava erityisesti, että yleismaailmallisia ihmisoikeuksia, ympäristöä ja oikeutta ihmisarvoiseen elämään kunnioitetaan täysimääräisesti. Siinä on myös otettava huomioon vähemmän kehittyneiden maiden tarpeet. Sopimus Cotonoun sopimuksen jälkeisestä ajasta on suuri mahdollisuus vain, jos se luo laadukkaita työpaikkoja, edistää kestävää kasvua ja takaa järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallisuuden. Arvostetut kehityspolitiikan asiantuntijat katsovat, että demokraattisen aluepolitiikan olisi ohjattava EU:n kehityspolitiikkaa, mikä on erityisen tärkeää Afrikalle ja sen yhteiskunnille paikallisten erityisolosuhteiden vuoksi (15). |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | Nykyaikaisissa edistyksellisissä kumppanuuksissa olisi otettava huomioon teollisuusmaiden ja kehitysmaiden uudenlaisen yhteistyön tarve. Tällaisten uudistuskumppanuuksien perustaminen edellyttää ennen kaikkea parempaa yleistä ympäristöä yksityissektorin toiminnalle sekä laadukkaampien ja riittävän hyvin palkattujen työpaikkojen luomista, jotta Afrikan nuori väestö voi elää ihmisarvoista elämää. Tämä on välttämätöntä, jotta voidaan hillitä nuorten halukkuutta muuttaa pois Afrikan mantereelta paremman tulevaisuuden perässä (16). ETSK muistuttaa tässä yhteydessä yhteydenpidostaan Tunisiaan ja tuestaan sen demokratisoitumiselle. Pitkälle menevässä ja laaja-alaisessa vapaakauppasopimuksessa, josta neuvotellaan parhaillaan, on pohdittava saavutettujen tulosten turvaamista varmistamalla, että Tunisian talous pystyy tarjoamaan kansalaisille mahdollisuuksia ja tulevaisuudennäkymiä. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | Tarvittavien uudistusten lujittamiseksi ja tukemiseksi Afrikassa voitaisiin perustaa ajatushautomo, joka keskittyisi kansalaisyhteiskunnan osallistamiseen, sovittuihin taloudellisiin ja rakenteellisiin uudistuksiin ja kestävän kehityksen tavoitteisiin. Se voisi edistää tiedon ja osaamisen kehittämistä Afrikassa ja helpottaa Afrikan ja Euroopan kansalaisyhteiskunnan välistä vaihtoa. |
| --- | --- |

4.1.3

4.2   Taloudellinen kehitys

| 4.2.1 | Kun otetaan huomioon Euroopan vihreän kehityksen ohjelma, talouskehityksen moottoreiksi olisi otettava innovointi ja sosioekologinen muutos. Painopisteen tulee olla vaurauden oikeudenmukaisessa jakautumisessa ja hyvinvointivaltion rakenteiden luomisessa. Ensisijaisina tavoitteina olisi oltava kaupan ja investointien lisäksi myös kansainvälinen yhteistyö muissa asioissa, kuten veropolitiikassa, muuttoliikkeessä, kehityksessä, ympäristössä, koulutuksessa, työssä sekä elin- ja terveysoloissa (erityisesti covid-19-pandemian jälkeen). Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistumisella on tässä suhteessa ratkaiseva merkitys. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Tarvitaan pitkän aikavälin investointeja Afrikan sisäiseen infrastruktuuriin (eikä vain muihin maanosiin suuntautuvaa vientiä helpottavaan infrastruktuuriin) alueellisten arvoketjujen ja kestävän paikallisen talouden edistämiseksi. Tämä on taloudellisesti järkevää ja ekologisesti kestävää ja luo tuotantokapasiteettia sekä paikallisia laadukkaita työpaikkoja. Muihin maanosiin suuntautuvaan vientiin perustuva toimintamalli on edelleen merkittävä Afrikassa, koska raaka-aineilla on strateginen merkitys suurille talouksille (myös EU:lle ja sen jäsenvaltioille). EU:n investoinneissa on omaksuttava toisenlainen lähestymistapa, joka perustuu aidosti tasavertaiseen kumppanuuteen, jotta varmistetaan, että kaikki hyötyvät ja että erityisesti edistetään kestävää kehitystä Afrikassa. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | Kansainvälinen Afrikan diasporan rahoitusyhtiö voisi koordinoida afrikkalaisen diasporan varojen käyttöä osallistavaan kehittämiseen ja investointeihin yhteiskunnallisesti vastuullisiin hankkeisiin ja järjestelmiin (17) Afrikassa. Se voisi olla ihanteellinen afrikkalaisten toimielinten hallinnoima foorumi Afrikan tarpeisiin käytettävien investointien kanavoimiseen ja vaihtoehto EU:n sijoittajille. Investoinnit, joita tarvitaan kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi Afrikassa, ylittävät merkittävästi afrikkalaisten siirtolaisten arvioidut vuotuiset säästöt. Näin ollen olisi toteutettava enemmän (liike-elämän) yhteistyötä diasporajärjestöjen avulla. |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4 | Sen lisäksi, että Afrikan maista viedään raaka-aineita jalostettavaksi muualle, maita on kannustettava ja autettava vakiinnuttamaan kestävät kotimaiset teollisuudenalat, jotta raaka-aineiden jalostuksesta syntyviä voittoja jää maahan. Kaivannaisteollisuuden tulot olisi investoitava infrastruktuuriin ja sosiaalipalveluihin, jolloin ne hyödyttäisivät väestöä. |
| --- | --- |

4.2.4

| 4.2.5 | Yleisen turvallisuuden vahvistaminen terrorismin torjumiseksi on asetettava etusijalle. Rajaturvallisuuteen ja aseiden toimittamiseen on kuitenkin suhtauduttava erittäin varovaisesti. Kehityksen on oltava painopisteenä sen sijaan, että kehitysrahastoja käytettäisiin tahdonvastaisen muuttoliikkeen lopettamiseen ja turvallisuusjoukkojen aseistamiseen: lisääntyvä ”turvallistaminen” kehityspolitiikassa saattaa pahentaa muuttoliikkeen perimmäisiä syitä. |
| --- | --- |

4.2.5

| 4.2.6 | ETSK vaatii EU:n sääntöjä ihmisoikeuksia koskevalle due diligence -menettelylle (18). Se on aiemmin vaatinut EU:lta ihmisoikeuksia koskevan due diligence -menettelyn sitovaa täytäntöönpanoa erityisesti EU:n kansainvälisissä arvoketjuissa (19). Nykyisiin toimenpiteisiin ja ETSK:n ehdottamiin toimintamalleihin (esimerkiksi luokituslaitoksen perustaminen) pohjautuva sitova due diligence -järjestelmä olisi erittäin hyödyllinen kestävän kehityksen kannalta erityisesti Afrikassa ja vahvistaisi EU:n pyrkimyksiä luoda tasavertainen kehityskumppanuus. |
| --- | --- |

4.2.6

| 4.2.7 | Pk-yritysten kehittämisen ja Afrikan ja EU:n pk-yritysten välisen yhteistyön etuja tuskin voidaan yliarvioida. Monikansalliset yritykset pystyvät useimmiten hallitsemaan liiketoimintaan liittyviä riskejä Afrikassa. Pk-yritykset tarvitsevat luotettavia rakenteita ja institutionaalista tukea voidakseen hyödyntää mahdollisuuksiaan tasavertaisessa kehityskumppanuudessa. Suurin osa Afrikan työpaikoista on pk-yrityksissä. Rahoituspalveluja, erityisesti osuuskuntamalliin perustuvia palveluja, on parannettava ja (jos niitä ei ole) kehitettävä vastaamaan pk-yritysten tarpeita, esim. lainat, paikallisvaluuttalainat ja riskienhallinta. |
| --- | --- |

4.2.7

| 4.2.8 | Ammattitaitoisen henkilöstön puute on merkittävä este Afrikan maiden yrityksille. Ammatillisen koulutuksen edistäminen on siten erittäin tärkeää. |
| --- | --- |

4.2.8

| 4.2.9 | ”Koska verotuskysymykset liittyvät kestävän kehityksen tavoitteisiin, yritysten pitäisi maksaa veroja asianmukaisesti siellä, missä voittoja syntyy arvonlisäyksen (esimerkiksi tuotannon tai raaka-aineiden louhinnan) ansiosta.” (20) Tämä periaate on olennaisen tärkeä tasa-arvoisen kehityskumppanuuden kannalta. ETSK on myös esittänyt vaikutustenarviointeja EU:n kahdenvälisistä kaksinkertaista verotusta koskevista sopimuksista, jos on olemassa riski ristiriidasta EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan kanssa (21).
  Yksityisten investointien lisäksi myös verotuloilla on tärkeä rooli kestävän kehityksen rahoittamisessa. Afrikan mailta jää saamatta verotuloja kaksinkertaisesti niiden vuosittain saaman kehitysrahoituksen verran. Toimenpiteet veronkierron torjumiseksi ja korruption kitkemiseksi sekä kampanjat kotimaisten tulojen lisäämiseksi Afrikan maissa ovat välttämättömiä, ja lisäksi on annettava koulutusta veroviranomaisille, tilintarkastustuomioistuimille ja valtiovarainministeriöiden virkamiehille. Veroparatiisit joko Afrikan valtioissa tai EU:ssa haittaavat kestävää kehitystä. |
| --- | --- |

4.2.9

Yksityisten investointien lisäksi myös verotuloilla on tärkeä rooli kestävän kehityksen rahoittamisessa. Afrikan mailta jää saamatta verotuloja kaksinkertaisesti niiden vuosittain saaman kehitysrahoituksen verran. Toimenpiteet veronkierron torjumiseksi ja korruption kitkemiseksi sekä kampanjat kotimaisten tulojen lisäämiseksi Afrikan maissa ovat välttämättömiä, ja lisäksi on annettava koulutusta veroviranomaisille, tilintarkastustuomioistuimille ja valtiovarainministeriöiden virkamiehille. Veroparatiisit joko Afrikan valtioissa tai EU:ssa haittaavat kestävää kehitystä.

| 4.2.10 | Infrastruktuuri on tarpeen, jotta yritykset voivat löytää rahoitus- ja tukimekanismeja ja rakentaa yhteyksiä paikan päällä. Niiden on myös saatava neuvontaa hankesuunnitteluvaiheissa. |
| --- | --- |

4.2.10

| 4.2.11 | Afrikan maiden maatalous- ja elintarviketeollisuutta olisi tuettava, jotta voidaan kehittää menettelyjä viljelyn parantamiseksi, vähentää satohävikkiä, pysäyttää metsäkato ja parantaa laatuvaatimuksia. Lisäksi maatalouselintarvikealalla olisi kehitettävä uusia markkinointimenetelmiä ja nykyaikaisia viljely- ja jalostustapoja, edistettävä viljelijöiden järjestäytymistä erityisesti osuuskuntiin ja lisättävä kauppaa koko arvoketjussa. |
| --- | --- |

4.2.11

4.3   Sosiaalipolitiikka

| 4.3.1 | Kansalaisyhteiskunnan, kuten yritystason ja toimialakohtaisten työmarkkinaosapuolten kumppanuuksien, sisällyttäminen Euroopan valtioiden institutionaaliseen rakenteeseen on tuottanut EU:lle etua. Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan olisi oltava vahvasti mukana tasa-arvoisessa kehityskumppanuudessa, koska näin luodaan vakaat rakenteet kaikelle EU:n toiminnalle, erityisesti yrityksille. Siten ponnistelut eivät kohdistuisi ainoastaan voitontavoitteluun vaan myös kestävään kehitykseen Afrikassa ja voidaan luoda luottamukseen ja tasa-arvoon perustuvia pitkäaikaisia kumppanuuksia. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Erasmus+-ohjelmaa olisi laajennettava EU:n ja Afrikan valtioiden välisen yhteistyön vahvistamiseksi. Afrikkalaisten tutkinnon suorittaneiden ammatillisten valmiuksien ja osaamisen on tuettava heidän omien maidensa kestävää kehitystä. Olisi vältettävä ”aivovuotoa” Afrikasta EU:hun. Koulutus on tärkeä ponnistuslauta kohti erityisesti naisten ja haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien olojen parantamista, ja EU:n tuki olisi kohdennettava sen mukaisesti. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | Covid-19 lisää haasteita entisestään. Monet terveydenhuoltojärjestelmät ovat tällä hetkellä ylikuormittuneita. Euroopan on annettava vieläkin enemmän tukea Afrikan valtioille, jotta ne voivat perustaa vahvoja terveydenhuoltojärjestelmiä, jotka ovat valmiita bio- ja sosiaalilääketieteen tasolla muun muassa covid-19-kriisin kaltaisiin haasteisiin. Hyvää terveydenhuoltoa ei saa estää huonolla taloudella, hallinnon puutteella, huonolla saavutettavuudella tai koulutetun henkilöstön puutteella. Hyvin rakennetut hyvinvointivaltiot Euroopassa ovat suurelta osin osoittautuneet toimiviksi nykyisessä haastavassa tilanteessa, ja niitä voitaisiin käyttää esikuvana terveydenhuoltojärjestelmien parantamisessa erityisesti Afrikassa. |
| --- | --- |

4.3.3

| 4.3.4 | EU:n afrikkalaiset diasporajärjestöt on otettava mukaan luomaan tasavertaista kumppanuutta EU:n ja Afrikan valtioiden välille. Ne voivat tarjota rahoitusta ja osaamista ja tehdä selväksi, että yleismaailmallisiin ihmisoikeuksiin perustuva lähestymistapa vahvistaa Afrikan rakenteita, joita tarvitaan vakaaseen liiketoimintaan, sosiaaliseen osallistumiseen ja terveelliseen ympäristöön. Diasporajärjestöt tietävät, miten EU panee täytäntöön yleismaailmalliset ihmisoikeudet ja miten toimia EU:n kehyksissä, ja ne voisivat toimia siltana EU:n toimille lähtömaissaan. |
| --- | --- |

4.3.4

4.4   Kestävä kehitys

| 4.4.1 | Kestävä kehitys voidaan saavuttaa vain, jos kehitys on lähtöisin kyseisestä maasta ja sitä edistetään sen sisällä. Afrikan omia kehitysvalmiuksia on tuettava, jotta uudistuksia voidaan käynnistää, jokainen saa kunnolliset elämän edellytykset ja maanosan yksityiset ja julkiset investoinnit kannattavat. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | Afrikka tarvitsee uuden teollisuuspoliittisen lähestymistavan, joka on organisoitu toimialoittain ja koordinoitu kansainvälisesti, jotta voidaan luoda laajemmat markkinat ja vahvempia kannustimia kestäväpohjaiselle teollisuudelle ja erityisesti fossiilisista polttoaineista riippumattomille aloille (22). |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | Sähköstä aurinkosähköteknologian avulla tuotetun polttoaineen tuotannon näkökulmasta sijainnilla on merkitystä taloudellisuuden kannalta (23), ja päiväntasaajan ”aurinkovyöhyke” vaikuttaa olevan ihanteellinen alue (24). Tällä alalla voi myös olla myönteinen vaikutus Afrikan maiden taloudelliseen kehitykseen, ja se voi näin mahdollistaa niiden osallistumisen kansainvälisiin energiahankkeisiin. Kaikenlainen tämän alan kehitysapu voisi vaikuttaa myönteisesti paitsi vastaanottaviin maihin myös kehittyneiden maiden energiankuluttajiin (25). |
| --- | --- |

4.4.3

| 4.4.4 | Kestävän kehityksen tavoitteet tarjoavat EU:n ja sen afrikkalaisten kumppanien välille yleismaailmallisiin ihmisoikeuksiin perustuvan suhteen, jossa tehdään yhteistyötä vihreän kehityksen ohjelman suuntaisesti maapallon pelastamiseksi ja ihmisarvoisen elämän luomiseksi kaikille. Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan institutionaalisen osallistumisen avulla olisi helppoa tarkastella omaa toimintaamme ja välttää menneet virheet uusin keinoin. |
| --- | --- |

4.4.4

| 4.4.5 | Kaikkien sidosryhmien, myös työmarkkinaosapuolten ja muiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden, on edistettävä hankkeita, liiketoimintaa ja politiikkaa, jotka luovat uuden sosioekonomisen markkinatalouslähestymistavan. Taloudellisten näkökohtien lisäksi keskeisiä sosiaalisia ja biofysikaalisia kysymyksiä (kuten ilmastonmuutosta) on tarkasteltava painokkaammin. Näin ollen pelkästään taloudellisten indikaattoreiden lisäksi on otettava huomioon kaikkien hyvinvointiin liittyvät kokonaisvaltaiset näkökohdat suhteessa kestävään kehitykseen (26) tasa-arvoisessa kehityskumppanuudessa. |
| --- | --- |

4.4.5

| 4.4.6 | Monilla maatalousinvestoinneilla on kyseenalaisia vaikutuksia yhteisöihin. Säännöllisesti julkaistaan raportteja ihmisoikeusrikkomuksista ja sijoittajista, myös eurooppalaisista sijoittajista, jotka eivät pidä infrastruktuurin kehittämiseksi tai paikallisyhteisöjen työpaikkojen luomiseksi tehtyjä sopimuksia. ETSK vastustaa erityisesti ”maananastusta” Afrikassa. Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan kanssa toteutettavien vaikutustenarviointien on oltava tiukempia ja niistä on aiheuduttava seurauksia sijoittajille, jotka eivät noudata yleismaailmallisia ihmisoikeuksia ja kestävän kehityksen tavoitteita. Yhtenä vaihtoehtona on tukea maarekistereiden perustamista ja kotimaisten viljelijöiden järjestäytymistä sellaisten osuuskuntien luomiseksi, jotka ovat vahvempia kansainvälisillä markkinoilla. Tämä auttaa EU:ta ja Afrikkaa saavuttamaan yhteiset tavoitteet, sillä se luo rakenteita, jotka mahdollistavat yhtäläiset toimintaedellytykset afrikkalaisten kumppanien kanssa ja vahvistavat niitä verrattuna muihin merkittäviin talouden toimijoihin. |
| --- | --- |

4.4.6

4.5   Yhteistyö ja kansalaisyhteiskunnan vahvistaminen Afrikan valtioissa yleismaailmallisten ihmisoikeuksien ja kestävän kehityksen tavoitteiden pohjalta – EU:n tie kohti tasa-arvoista kehityskumppanuutta

| 4.5.1 | Yleismaailmallisiin ihmisoikeuksiin perustuvan lähestymistavan omaksuminen, demokraattisten hallintorakenteiden kehittäminen, talous- ja rahoitushallinnon parantaminen julkisen talouden avoimella hallinnoinnilla ja uskottavan riippumattomaan oikeuslaitokseen perustuvan järjestelmän luominen korruption torjumiseksi edistävät vahvojen, itsenäisten ja vakaiden kumppaneiden saamista liiketoimintaan ja kehitykseen. Järjestäytynyt kansalaisosallistuminen voisi auttaa varmistamaan tehokkaasti, että kaikki nämä toimenpiteet pannaan täytäntöön. |
| --- | --- |

4.5.1

| 4.5.2 | EU:n lupausten on tuotettava konkreettisia tuloksia. Vain noudattamalla yleismaailmallisia ihmisoikeuksia ja saavuttamalla kestävän kehityksen tavoitteet voidaan vapautua riippuvuuksista ja kehittyä tasavertaisiksi kehityskumppaneiksi. |
| --- | --- |

4.5.2

Bryssel 16. syyskuuta 2020.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  Vahvistettu YK:n yhdeksässä keskeisessä ihmisoikeussopimuksessa.

1

(2)  JOIN(2020) 4 final.

2

(3)  Euroopan parlamentin tutkimus Access to legal remedies for victims of corporate human rights abuses in third countries, Bryssel, 2019.

3

Access to legal remedies for victims of corporate human rights abuses in third countries,

(4)  JOIN(2020) 4 final.

4

(5)  Saksan kehitysministeriö, Afrika und Europa – Neue Partnerschaft für Entwicklung, Frieden und Zukunft, 2017.

5

(6)  Itävallan kehitystutkimussäätiön raportissa The Economic and social effects of the Economic Partnership Agreements on selected African Countries (2018) todetaan, että talouskumppanuussopimuksilla on haitallisia vaikutuksia ECOWAS-järjestelmään, tullien alentaminen voi maksaa miljardeja kumppanimaillemme ja kestävään kehitykseen käytettävät julkiset rahat vähentyvät (EUVL C 97, 24.3.2020, s. 18, kohta. 5.5).

6

(7)  Perustuu ETSK:n jäsenen Jarosław Mulewiczin suulliseen raporttiin tämän käytyä ETSK:n tutustumisvierailulla etiopialaisessa Bole Lemi -teollisuuspuistossa, jossa toimii aasialaisia tekstiiliyhtiöitä. EU:n Afrikka-hätärahastolla tulisi kuitenkin edistää kestäviä ja hyväksyttäviä työoloja (mitä sen avulla on tähän saakka tehty vaihtelevin tuloksin).

7

(8)  Saksan ympäristövirasto, Globale Landflächen und Biomasse, 2013.

8

(9)  Gebauer, Trojanow, Hilfe? Hilfe! – Wege aus der globalen Krise, 2018.

9

(10)  Ks. alaviite 8.

10

(11)  Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. tammikuuta 2019, 2018/2151(INI); komission työasiakirja SWD(2019) 333 final.

11

(12)  Kingsley Ighobor, julkaisussa Africa Renewal, joulukuu 2016 – maaliskuu 2017, Diagnosing Africa’s medical brain drain.

12

Diagnosing Africa’s medical brain drain.

(13)  Discovery Informatiquen toimitusjohtajan Kais Sellamin suullinen raportti Euromed-konferenssissa Barcelonassa lokakuussa 2019.

13

(14)  COM(2018) 773 final – Puhdas maapallo kaikille – Eurooppalainen visio kukoistavasta, nykyaikaisesta, kilpailukykyisestä ja ilmastoneutraalista taloudesta.

14

(15)  Esimerkiksi Itävallan kehitystutkimussäätiön johtaja Werner Raza A good life for all needs a different Globalisation -konferenssissa maaliskuussa 2020 Wienissä.

15

(16)  Tutkimukset osoittavat, että tietty vähimmäistulo johtaa muuttoliikepaineen vähenemiseen, esim. Clemens, Does Development Reduce Migration?, 2014.

16

(17)  GK Partners (2019), Strategic, Business and Operational Framework for an African Diaspora Finance Corporation.

17

(18)  EUVL C 47, 11.2.2020, s. 38; kohta 1.5.3.

18

(19)  EUVL C 47, 11.2.2020, s. 38; ja EUVL C 97, 24.3.2020, s. 9.

19

(20)  EUVL C 81, 2.3.2018, s. 29, kohta 1.9.

20

(21)  Ks. edellä, kohta 1.7.

21

(22)  Victor, Geels, Sharpe, Accelerating the Transitions, 2019.

22

(23)  Janina Scheelhaase et al., Transportation Research Procedia, 43, 2019, s. 21–30.

23

(24)  Importance of liquid energy sources for the energy transition, Prognos, 2018.

24

(25)  Radermacher F.-J., Die internationale Energie- und Klimakrise überwinden, 2019.

25

(26)  Stiglitz, Joseph; Sen, Amartya; Fitoussi, Jean, Report of the Commission on the Measurement of Economic Performance and Social Progress (CMEPSP), 2009.

26

---

| 11.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 429/114 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 429/114

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Kansalaisyhteiskunnan panos Länsi-Balkanin vihreään toimintaohjelmaan ja kestävään kehitykseen EU-jäsenyysprosessin yhteydessä”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2020/C 429/16)

| Esittelijä: | Dragica MARTINOVIĆ DŽAMONJA |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Pierre JEAN COULON |

Esittelijä:

Dragica MARTINOVIĆ DŽAMONJA

Toinen esittelijä:

Pierre JEAN COULON

| Komitean täysistunnon päätös | 20.2.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | Ulkosuhteet (REX) |
| Hyväksyminen erityisjaostossa | 24.7.2020 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 18.9.2020 |
| Täysistunnon numero | 554 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 215/1/3 |

Komitean täysistunnon päätös

20.2.2020

Oikeusperusta

Työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

Ulkosuhteet (REX)

Hyväksyminen erityisjaostossa

24.7.2020

Hyväksyminen täysistunnossa

18.9.2020

Täysistunnon numero

554

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

215/1/3

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) on tukenut ja kannattaa edelleen vahvasti Euroopan unionin (EU) laajentumista kuuteen Länsi-Balkanin maahan (1) edellyttäen, että ne täyttävät jäsenyyskriteerit. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK suhtautuukin myönteisesti Euroopan komission toimiin, jotka koskevat tarkistettua menetelmää liittymisneuvotteluiden käynnistämiseksi Pohjois-Makedonian ja Albanian kanssa, ja komission pyrkimyksiin lisätä prosessin dynaamisuutta ja ennakoitavuutta. ETSK vaatii kuitenkin suurempaa roolia työmarkkinaosapuolille ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioille. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK katsoo, että covid-19-kriisin jälkeisessä elpymisessä on tuettava vihreitä toimintapolitiikkoja ja että vihreän siirtymän on oltava erottamaton osa kattavaa ja tulevaisuuteen suuntautuvaa Länsi-Balkanin elpymissuunnitelmaa (2). Näin ollen ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan komission ilmoitukseen elvytysapupaketin myöntämisestä Länsi-Balkanille. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK katsoo, että Länsi-Balkanin pitäisi mukauttaa toimintaansa tärkeiden unionin toimintapolitiikkojen ja aloitteiden mukaiseksi ja että se pitäisi sisällyttää niihin; Länsi-Balkanin maantieteellisen sijainnin vuoksi tämä koskee erityisesti Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Koska tämä edellyttää huomattavia investointeja ja lainsäädännöllisiä muutoksia, ETSK on vahvasti sitä mieltä, että työmarkkinaosapuolilla ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla on erityisen tärkeä rooli siirryttäessä kohti vihreämpää ja kestävämpää yhteiskuntaa erityisesti Länsi-Balkanin valtioiden poliittisten tilanteiden vuoksi. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK toistaa, että on tärkeää taata yhdistymisvapaus ja turvata kansalaistoiminnalle suotuisa toimintaympäristö sekä lisätä tukea kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden valmiuksien kehittämiselle vahvaa ja toimivaa kansalaisvuoropuhelua varten. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK muistuttaa, että Länsi-Balkan on erittäin herkkä ilmastonmuutoksen vaikutuksille, jotka voivat aiheuttaa haittaa kansanterveydelle ja taloudelle, ja että väestön ja erityisesti lasten ja nuorten elämänlaatua on kohennettava nopeasti siirtymällä oikeudenmukaisella tavalla vihreämpään malliin noudattaen periaatetta, jonka mukaan ketään ei saa jättää jälkeen. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK vaatii, että tulevat toimet Länsi-Balkanin vihreän siirtymän edistämiseksi on sovitettava alueen erityishaasteisiin ja -tarpeisiin, joita ovat muun muassa asianmukainen sääntelykehys, rajatylittävät toimet, innovatiiviset teknologiset ratkaisut, paikallisesti tuotettu ja kulutettu energia sekä energiatehokkuus, kestävät kaupunkiliikenne-, tie- ja raideverkostot, julkiset ja yksityiset sitoumukset, tieto- ja viestintäteknologia ja nopean internetyhteyden käyttöönotto sekä maatalous- ja elintarvikealan toimenpiteet. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK katsoo, että Länsi-Balkanin haasteet, jotka liittyvät hiilestä irtautumiseen, ilman, vesistöjen ja maaperän puhdistamiseen, yhteyksiin ja ilmastonmuutokseen, voidaan kääntää mahdollisuuksiksi investoimalla tutkimukseen ja innovointiin, oppimalla vaihtoehtoisista toimintamalleista ja ottamalla niitä käyttöön sekä toteuttamalla ratkaisuja, jotka tukevat kiertotaloutta, jätehuoltoa, vihreämpää energiaa ja yhteyksiä, ja aktiivisia toimenpiteitä alueen rikkaan biodiversiteetin suojelemiseksi. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK painottaa, että vihreää osaamista on tärkeä kehittää aktiivisten kansallisten ja alueellisten koulutus- ja osaamisstrategioiden puitteissa kiinnittäen erityistä huomiota sukupuolten tasa-arvoon, tehden yhteistyötä alan toimijoiden kanssa ja käyden tehokasta työmarkkinaosapuolten välistä vuoropuhelua. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK korostaa, että hyvä hallinto ja demokraattiset instituutiot, oikeusvaltioperiaate, tehokkaat korruption vastaiset toimet, järjestäytyneen rikollisuuden torjunta, ihmisoikeuksien kunnioitus ja turvallisuus on toteutettava Länsi-Balkanilla asianmukaisesti. Koska talouden viherryttäminen vaatii merkittäviä investointeja, on ehdottoman tärkeää muistaa, että oikeusvaltioperiaate on keskeinen edellytys toimivan liiketoimintaympäristön muodostumiselle ja yksityisten ja ulkomaisten suorien investointien houkuttelemiselle. |
| --- | --- |

1.11

2.   Länsi-Balkanin maiden yhdentyminen EU:hun

| 2.1 | ETSK on kannattanut vahvasti Euroopan unionin laajentumista kuuteen Länsi-Balkanin maahan edellyttäen, että ne täyttävät vaaditut jäsenyyskriteerit. ETSK on luonut vahvan verkoston alueen työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa ja on sitoutunut varmistamaan, että niiden ääni tulee kuulluksi. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | ETSK suhtautuu myönteisesti solidaarisuuteen, jota eurooppalaiset johtajat osoittivat Länsi-Balkanin valtioille Zagrebin huippukokouksessa 6. toukokuuta 2020, mutta muistuttaa huippukokoukseen antamastaan panoksesta (3), jossa se painotti tarvetta sitoutua laajentumiseen tulevaisuudessa vahvemmin ja pahoitteli sitä, että kansalaisyhteiskunnan äänen merkitystä ei ole tunnustettu riittävästi. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | ETSK suhtautuu myönteisesti tiedonantoon ”Liittymisprosessin tehostaminen – Uskottavat jäsenyysnäkymät Länsi-Balkanin maille” (4), jossa ehdotetaan ehdokasmaille uutta menetelmää ja pyritään parantamaan prosessin uskottavuutta laajentumisen edistämiseksi, mutta pitää valitettavana, ettei työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden roolia tunnusteta riittävällä tavalla. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | ETSK kehottaa Euroopan komissiota vahvistamaan kansalaisyhteiskunnan roolia liittymiskriteerien täyttämiseen tähtäävien hallitusten toimien valvonnassa erityisesti aihekokonaisuuksien ”Perusasiat” ja ”Vihreä toimintaohjelma ja kestävät yhteydet” suhteen. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | ETSK tukee Euroopan komission tukipakettia, jolla tuetaan Länsi-Balkania sen pyrkimyksissä rajoittaa covid-19-pandemian vaikutuksia, kuten on eritelty EU:n maailmanlaajuisista koronavirustoimista annetussa tiedonannossa (5) ja Länsi-Balkanin tukemisesta covid-19:n torjunnassa ja pandemian jälkeisessä elpymisessä annetussa tiedonannossa (6). |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | ETSK lujittaa sitoumuksiaan Länsi-Balkania kohtaan sekä kriisitoimien että tulevan Länsi-Balkania koskevan talous- ja investointisuunnitelman osalta ja kehottaa samaan aikaan painottamaan nykyistä enemmän uudistusten tärkeyttä ja sitä, että Euroopan unioni edellyttää alueelta demokraattisia uudistuksia ja unionin arvojen, kuten oikeusvaltioperiaatteen ja perusoikeuksien, kunnioittamista. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | ETSK toistaa katsovansa, että työmarkkinaosapuolet ja muut kansalaisyhteiskunnan organisaatiot on osallistettava merkityksellisellä tavalla niin eurooppalaisella kuin kansallisellakin tasolla Länsi-Balkanin maiden EU:hun liittymisen prosessin kaikkiin vaiheisiin. Niiden valmiuksia on vahvistettava teknisellä ja rahoituksellisella tuella parantamalla mahdollisuuksia hyödyntää eurooppalaisia rahoituslähteitä ja ottamalla organisaatiot täysipainoisesti mukaan liittymisneuvotteluprosessiin (7). |
| --- | --- |

2.7

3.   Vihreän kehityksen ohjelma – tärkeä tekijä Länsi-Balkanin yhdentymisessä EU:hun

| 3.1 | ETSK katsoo, että Länsi-Balkanin pitäisi edelleen pyrkiä mukauttamaan toimintaansa EU:n suuntaviivoihin, tavoitteisiin ja arvoihin ja että EU:n pitäisi pyrkiä ottamaan Länsi-Balkan mukaan aloitteisiinsa. Tämä koskee erityisesti Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa, johon Länsi-Balkan on sisällytettävä, koska se sijaitsee maantieteellisesti keskellä Euroopan mannerta EU:n jäsenvaltioiden ympäröimänä. Näin ollen ei ole yllättävää, että 11. joulukuuta 2019 annetussa vihreän kehityksen ohjelmaa koskevassa tiedonannossa ilmoitettiin nimenomaisesti, että ”Länsi-Balkania koskeva vihreä toimintaohjelma” (8) esitellään Länsi-Balkanin talous- ja investointisuunnitelman puitteissa vuoden 2020 loppuun mennessä. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK katsoo, että Länsi-Balkanin vihreällä toimintaohjelmalla olisi tiivistettävä ja tuettava tehokkaasti alueellista yhteistyötä erityisesti energia- ja liikennealoilla. Työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden aktiivinen osallisuus ja osallistaminen nykyisiin yhteistyötä koskeviin alueellisiin yhteisöihin, sopimuksiin ja aloitteisiin on olennaisen tärkeää, jotta voidaan parantaa alueen kansalaisten hyvinvointia ja terveyttä vapauttaen samalla käyttöön Länsi-Balkanin vihreän, vähähiilisen kiertotalouden mahdollisuudet. Länsi-Balkanin vihreä toimintaohjelma tulisi näiden ongelmien käsittelemiseksi jakaa viiteen temaattiseen osa-alueeseen: 1. hiilestä irtautuminen, 2. kiertotalous, 3. biodiversiteetti, 4. ympäristön pilaantuminen ja 5. maatalouselintarvikkeita koskevat toimet. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK on yhtä mieltä siitä, että covid-19-kriisin vaikutus kansalaisiin ja yrityksiin on erittäin merkittävä ja että sen seurauksena poliittisia tavoitteita on syytä tarkastella uudelleen. ETSK katsoo kuitenkin, että vihreän siirtymän tulee olla erottamaton osa kattavaa elvytyssuunnitelmaa, jonka pitäisi olla tulevaisuuteen suuntautuva ja sisältää laajamittaisia julkisia ja yksityisiä investointeja liikenne- ja energiayhteyksiin, kysyntäpuolen energiansäästöihin sekä vihreisiin teknologioihin, kuten aurinko- ja tuulivoimaan, puhtaaseen vetyyn, akkuihin ja hiilidioksidin talteenottoon, jotka estävät tai minimoivat luonnonympäristölle tai väestölle aiheutuvat vaikutukset. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK pitää valitettavana eräitä alueesta tehtyjä huolestuttavia analyyseja ja alueella havaittuja suuntauksia, jotka vaativat nopeita toimia. Länsi-Balkanin maiden taloudet ovat edelleen hyvin riippuvaisia kiinteistä fossiilisista polttoaineista, ja niiden energiaintensiteetti on korkea. Ilmastonmuutos aiheuttaa alueella vakavia seurauksia (kuivuutta, tulvia), ja lämpötilan odotetaan nousevan jopa 4 celsiusastetta vuosisadan loppuun mennessä (9). Valtaosa tiekuljetuksista tehdään vanhoilla ajoneuvoilla, joiden polttoainetehokkuus ei ole kovin hyvä. Monissa alueen suurkaupungeissa (Sarajevo, Pristina, Skopje, Belgrad) ilman PM2,5- ja PM10-hiukkaspitoisuudet ovat Euroopan korkeimpia. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK muistuttaa kuitenkin, että alueella on runsaasti potentiaalia uusiutuvan energian alalla (vesi-, tuuli- ja aurinkovoima) sekä luonnonvarojen suhteen ja erittäin rikas biodiversiteetti. Länsi-Balkanin haasteet, jotka liittyvät hiilestä irtautumiseen, ilman, vesistöjen ja maaperän puhdistamiseen, yhteyksiin ja ilmastonmuutokseen, voidaan kääntää mahdollisuuksiksi tutkimuksen ja innovoinnin avulla ja ottamalla käyttöön vaihtoehtoisia toimintamalleja ja ratkaisuja, jotka tukevat kiertotaloutta, jätehuoltoa, vihreämpää energiaa, energiatehokkuutta ja yhteyksiä. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK muistuttaa, että EU vahvisti Länsi-Balkania koskevassa Poznańin huippukokouksessa (10) sitoumuksensa ympäristö- ja ilmastotoimiin ja kannatti 21. helmikuuta 2019 annettua puhtaaseen energiaan siirtymistä koskevaa yhteistä julkilausumaa. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Siirtymä fossiilisiin polttoaineisiin perustuvasta taloudesta vihreään talouteen koskee myös yhteyksiä, kuten energia-, liikenne- ja jakeluinfrastruktuuria ja digitaalistrategiaa. Siirtyminen vihreään talouteen edellyttää, että yritystoiminta katsotaan osaksi ratkaisua. Mikäli puitteet ja tuki ovat oikeanlaiset, siirtyminen hiilineutraaliuteen modernisoi teollisuutta ja luo uusia laadukkaita työpaikkoja ja lisää työmahdollisuuksia. On ehdottoman tärkeää, että Länsi-Balkanin työmarkkinaosapuolet, liike-elämän järjestöt ja muut kansalaisyhteiskunnan organisaatiot osallistuvat älykästä ja vähähiilistä kiertotaloutta edistävien toimenpiteiden suunnitteluun ja täytäntöönpanoon. Tässä prosessissa sosiaalipolitiikka ja työmarkkinaosapuolten välinen vuoropuhelu ovat elintärkeä tae yhteenkuuluvuutta edistävälle yhteiskunnalle, missä pyritään luomaan työpaikkoja kaikille ja vähentämään epätasa-arvoa ja syrjäytymistä. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ETSK korostaa, että työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden on tärkeää osallistua täysipainoisesti kestävän kehityksen määrittelemiseen ensisijaiseksi poliittiseksi tavoitteeksi, jotta alueelle voidaan houkutella vihreitä investointeja. Tiedemaailma, työnantajat ja työntekijät sekä yhteiskunnalliset vaikuttajat, kuten yrittäjät, media ja uskonnolliset tai muut johtajat yli valtiorajojen, ovat tärkeitä osallistavan ja kestävän kehityksen edistäjiä. Muun muassa tiedeyhteisöillä, kulttuurisilla ryhmillä, teollisilla klustereilla ja kuluttajajärjestöillä on runsaasti asiantuntemusta, jonka avulla ne voivat tukea tätä alueelle tärkeää valintaa ja tehdä siitä toimivan sekä talouden että yhteiskunnan kannalta. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Vihreää osaamista on kehitettävä aktiivisten kansallisten ja alueellisten koulutus- ja osaamisstrategioiden puitteissa, yhteistyössä alan toimijoiden kanssa, käyden tuloksellista yhteiskunnallista vuoropuhelua, johon osallistuvat myös opiskelijat, opettajat ja vanhemmat, jotta vähähiilinen, resurssitehokas ja vihreämpi talous voi kehittyä. Koska siirtymä kiertotalouteen on Länsi-Balkanille strateginen tavoite, vihreää osaamista on kehitettävä kansallisten kasvustrategioiden suuntaisesti, jotta koulutusaloitteet täyttävät kansalliset strategiset tavoitteet ja saavat riittävästi rahoitusta. ETSK kehottaa kiinnittämään erityistä huomiota naisten osallistumiseen laadittaessa ja toteutettaessa uutta yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen (jatko- ja täydennyskoulutuksen) politiikkaa, jotta voidaan varmistaa sukupuolten parempi tasa-arvo ja oikeudenmukaisempi siirtymä vihreämpään talouteen. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Työttömyyden ja osaamisen kohtaamattomuuden korjaamiseksi on kehitettävä taitotarpeiden ennustamista, jotta opiskelijoiden ja työvoiman osaaminen vastaa työmarkkinoilla tarvittavaa osaamista, ja vahvistettava ammatillista koulutusta ja erityisesti oppisopimuskoulutusta ja harjoittelu- ja opiskelujaksoja yhdisteleviä koulutusmalleja, joiden avulla nuorisotyöttömyyttä on onnistuttu vähentämään joissain EU:n jäsenvaltioissa. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi on pyrittävä edistämään yritysten ja liike-elämän järjestöjen, kuten kauppakamareiden, aktiivista osallistumista. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | ETSK kannattaa vähähiiliseen talouteen siirtymisessä periaatetta, jonka mukaan ketään ei jätetä jälkeen. Erityistä huomiota on kiinnitettävä kansalaisiin ja erityisesti haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin varmistamalla kohtuuhintaisen energian saanti ja tarjoamalla tukea energiatehokkuustoimenpiteisiin. Hiilestä riippuvaisia alueita on tuettava oikeudenmukaisessa siirtymässä auttamalla niitä kehittämään osallistavia uudelleenkehityssuunnitelmia ruohonjuuritasolta alkaen työpaikkojen menetysten lieventämiseksi. Kuluttajia on valistettava, opastettava ja osallistettava, jotta he omaksuisivat vastuullisen asenteen, joka edistää ilmastonmuutoksen vaikutusten lieventämistä. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | ETSK tiedostaa alueen geopoliittisen ja geotaloudellisen merkityksen EU:lle ja kehottaa tarkkaavaisuuteen kolmansista maista tulevien investointien suhteen, sillä kestävyystavoitteita ei niissä aina pidetä yhtä merkittävinä. ETSK kehottaa alueen viranomaisia ja kansalaisyhteiskuntaa lisäämään tietoisuutta EU:n myönteisestä sitoutumisesta ja taloudellisesta tuesta vihreämpien teknologioiden käyttöönottoon. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | ETSK kehottaa tekemään ennakkoarvioinnin kestävään kehitykseen liittyvien toimien rahoittamisesta Länsi-Balkanilla ja edellyttämään, että hankkeiden tulee edistää kestävää kehitystä. |
| --- | --- |

3.13

4.   Ilmastonmuutos ja Länsi-Balkan

| 4.1 | ETSK muistuttaa, että Länsi-Balkan on erittäin herkkä ilmastonmuutoksen vaikutuksille ja että alue on kärsinyt viime vuosina tuhoisista tulvista ja kuivuusjaksoista. Ilmastonmuutosta koskevassa alueellisen yhteistyöneuvoston RCC:n tutkimuksessa (11) on todettu lämpötilan nousseen 1,2 celsiusastetta ja arvioitu, että lämpötila tulee nousemaan vielä 1,7–4,0 celsiusastetta vuosisadan loppuun mennessä. Lisäksi alueella on dokumentoitu laajasti ilman pilaantumiseen liittyviä ongelmia, jotka aiheuttavat haittaa kansanterveydelle ja taloudelle.
  Ilmastonmuutos uhkaa elämän perustarpeita (suojaa, ruokaa ja vettä), joten lapset ja nuoret ovat haavoittuvimmassa asemassa ilmastonmuutoksen suorien ja välillisten vaikutusten suhteen, ja covid-19-pandemia on vielä korostanut tätä (12). |
| --- | --- |

4.1

Ilmastonmuutos uhkaa elämän perustarpeita (suojaa, ruokaa ja vettä), joten lapset ja nuoret ovat haavoittuvimmassa asemassa ilmastonmuutoksen suorien ja välillisten vaikutusten suhteen, ja covid-19-pandemia on vielä korostanut tätä (12).

| 4.2 | ETSK pitää merkittävinä niitä sitoumuksia, jotka Länsi-Balkanin maat ovat tehneet vuoden 2015 Pariisin ilmastosopimuksen (13) mukaisesti kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi ja kansallisesti määriteltyjen panosten nostamiseksi ajan mittaan uusimpien tutkimustietojen valossa. Hallitusten lisäksi myös muilla sidosryhmillä, kuten yrityksillä, kunnilla ja kansalaisjärjestöillä, on merkittävä rooli Pariisin sopimuksen täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | ETSK tunnustaa myös sitoumukset, jotka maat ovat tehneet YK:n vuoden 2030 kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti kestävän kehityksen haasteiden, kuten köyhyyden, eriarvoisuuden, ilmastonmuutoksen, ympäristön pilaantumisen, rauhan ja oikeudenmukaisuuden, ratkaisemiseksi. On myös ehdottoman tärkeää, että uusi kehitysmalli saa kansalaisten, yritysten ja rahoitusalan tuen jokaisessa maassa ja kansainvälisesti. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK on tietoinen siitä, että ympäristöön ja ilmastonmuutokseen liittyvät asiat ovat yksi neuvotteluiden haastavimmista luvuista erityisesti suuria investointeja vaativien direktiivien, kuten vesihuoltoa, jätehuoltoa, teollisuuden päästöjä ja päästökauppaa koskevien direktiivien, osalta. ETSK katsoo kuitenkin, että ilmastonmuutos vaatii rohkeita muutostoimia, jotka eivät edellytä vain poliittista ja lainsäädännöllistä yhtenäistämistä, vaan myös talousmallin muutosta ja siirtymistä kohti hiilineutraalia, ilmastonkestävää ja resurssitehokasta yhteiskuntaa. Tällöin ilmastoa tai hiilestä irtautumista koskevat paikalliset tai kansalliset strategiat ovat itse asiassa uusia kasvustrategioita. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | ETSK tiedostaa, että ilmastostrategian kehittäminen vaatii perusteellisia uudistuksia ja muutoksia kaikilla sektoreilla, ja kehottaa Länsi-Balkanin maita laatimaan strategiansa ja panemaan ne täytäntöön EU:n säännöstön mukaisesti ja koordinoimaan työtä, jonka tavoitteena on laatia vuoteen 2050 ulottuva pitkän aikavälin strategia vähäpäästöisen talouden kehittämiseksi YK:n ilmastosopimuksen osapuolina siten, että kaikki sidosryhmät, mukaan lukien kansalaisyhteiskunnan organisaatiot, osallistuvat työhön aktiivisesti ja otetaan siihen mukaan tiiviisti. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Kaikki maat Bosnia ja Hertsegovinaa lukuun ottamatta ovat perustaneet ilmastonmuutosta käsittelevän korkean tason koordinointielimen ilmastotoimien sisällyttämiseksi muihin alakohtaisiin politiikkoihin, erityisesti talouskehitystä, energiaa, liikennettä ja maataloutta koskeviin politiikkoihin, tavoitteenaan huomioida kaikkien asianomaisten sidosryhmien huolenaiheet ja huomiot strategisten ja poliittisten asiakirjojen ja lainsäädännön valmistelussa. ETSK suosittelee, että näissä kaikissa on mukana kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja työmarkkinaosapuolten edustajia lainsäädäntöä ja sääntelyä koskevien kuulemisten alusta lähtien. ETSK suosittelee kehittämään mekanismin, jonka avulla kaikki huolenaiheet voidaan käsitellä oikea-aikaisella, avoimella ja osallistavalla tavalla. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Koska teollisuus joutuu kantamaan valtaosan päästökauppadirektiiviin mukautumisen kustannuksista, ETSK suosittelee, että kansalaisyhteiskunta, teollisuus ja liike-elämän järjestöt otetaan erityisen tiiviisti mukaan direktiiviä koskevaan tiedottamiseen ja valmiuksien kehittämiseen. Direktiivi edellyttää suuria investointeja Länsi-Balkanin mailta ja erityisesti niiltä, joissa teollisuussektori on suuri, sillä niillä ei ole riittäviä valmiuksia vastata direktiivin vaatimuksiin, jotka eivät liity vain investointeihin, vaan edellyttävät myös muutoksia sääntely-ympäristössä, hallinnossa, seurannassa ja raportoinnissa sekä päästöjen todentamisessa ja akkreditoinnissa. |
| --- | --- |

4.7

5.   Energia Länsi-Balkanilla

| 5.1 | ETSK tukee energiaunionia ja vuoteen 2030 ulottuvien ilmasto- ja energiapolitiikan puitteiden politiikkoja, joilla pyritään saavuttamaan Pariisin sopimuksen tavoitteet. Länsi-Balkanin mailla on velvollisuus mukautua näihin politiikkoihin, mutta ne on sitoutettava aktiivisemmin ja osallistettava energiaunioniin jo alkuvaiheen keskusteluista lähtien. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | ETSK tukee Länsi-Balkanin energia- ja ympäristöministerien vuonna 2019 hyväksymää yhteistä julkilausumaa Länsi-Balkanin siirtymisestä puhtaaseen energiaan, jossa sovitaan vesivoimatuotannon kestävän kehittämisen periaatteista Länsi-Balkanilla (14), ja muistuttaa, että kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden panos ja tiivis osallistuminen oli periaatteiden hyväksymisessä ratkaisevan tärkeää. ETSK pitää näitä toimia hyvinä ensiaskelina mutta katsoo, että paljon on vielä tekemättä. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Tämän vuoksi ETSK suosittelee, että Länsi-Balkanin työmarkkinaosapuolille ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioille annetaan EU:n energiaköyhyyden seurantakeskuksen toiminnassa aktiivinen ja konkreettinen rooli, johon sisältyy myös mahdollisuus tehdä ehdotuksia. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | ETSK katsoo, että pyrkimyksiä Pariisin sopimuksen tavoitteiden ja yleisemmin kestävän kasvun saavuttamiseksi on tuettava nykyaikaisilla, tarkoitukseen sopivilla ja alueen kannalta asianmukaisilla toimilla. Tämä tarkoittaa muun muassa nykyaikaisen ja tulevaisuuteen suuntautuvan infrastruktuurin kehittämistä, asianmukaisen lainsäädäntö- ja sääntelykehyksen laatimista sekä uuden teknologian ja liiketoimintamallien käyttöönottoa alueen talouksien vihreän ja osallistavan kehityksen tukemiseksi. Käytännössä tämä tarkoittaa älykkäiden sähkön siirto- ja jakeluverkostojen rakentamista, sillä uusiutuviin energialähteisiin perustuvan vaihtelevan tuotannon osuus energiapaletista kasvaa jatkuvasti. Vastaavasti päivänsisäisten markkinoiden sekä tase- ja varastointimarkkinoiden kehittäminen hyödyttää sellaisten markkinavetoisten ratkaisujen luomista, joilla resurssit voidaan allokoida asianmukaisesti entuudestaan muuttuvassa energiapaletissa fossiilisista polttoaineista kohti puhtaampaa energiaa. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | ETSK katsoo, että vakaa, nykyaikainen ja avoin lainsäädäntö- ja sääntelykehys on tärkeä edellytys energiamarkkinoiden kehittämiselle ja uuden infrastruktuurin ja kapasiteetin rahoittamiseksi tarvittavien uusien investointien houkuttelemiselle. Energiayhteisön (15) rooli ja unionin säännöstön saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sen täytäntöönpano ovat ehdottomia edellytyksiä. Vastaavasti rajatylittävät toimet, kuten sähkökauppa, voivat lisätä tehokkuutta merkittävästi ja tuottaa energia- ja kustannussäästöjä, mikäli kaikki markkinatoimijat noudattavat samankaltaisia ympäristövaatimuksia ja hiilen hinnoittelua koskevia sääntöjä. Näin ollen energiayhteisön sääntelyneuvostolla on erittäin tärkeä rooli, jota on vahvistettava pitäen mielessä, että kestävät valinnat edellyttävät hyvin toimivia rajatylittäviä markkinoita. EU:n pitäisi tukea energiayhteisön sihteeristöä auttamalla aluehallintoja laatimaan vankkoja yhdennettyjä kansallisia energia- ja ilmastosuunnitelmia, jotka pohjautuvat vuodelle 2030 asetettuihin alueellisiin tavoitteisiin. Näiden kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien pitäisi olla riittävän kunnianhimoisia talouden hiilestä irtautumisen mahdollistamiseksi, ja niissä olisi huomioitava ympäristönäkökohdat. Suunnitelmien pitäisi sisältää politiikat ja toimenpiteet, jotka liittyvät kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen kaikilla keskeisillä päästöjä tuottavilla sektoreilla vuoden 2030 tavoitteiden ja Pariisin sopimuksen mukaisten sitoumusten saavuttamiseksi, sekä näköalat hiilineutraaliksi taloudeksi kehittymisestä vuoteen 2050 mennessä. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | ETSK kehottaa sisällyttämään liittymistä valmistelevaan tukivälineeseen riittävän prosenttiosuuden vihreää siirtymää koskevia talousarviomäärärahoja. Komitea pitää valitettavana, että tutkimus-, kehitys- ja innovointi-intensiteetti on Länsi-Balkanin maissa alhainen, ja vaatii niiden parempaa osallistumista saatavilla oleviin EU:n ohjelmiin, myös Horisontti Eurooppa -ohjelmaan, sillä tällaiset investoinnit ovat ratkaisevan tärkeitä tulokselliseen vihreään siirtymään tarvittavan uuden teknologian kehittämiseksi. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Koska innovoinnilla on keskeinen rooli muuttuvassa energiaympäristössä, ETSK katsoo, että Länsi-Balkanilla olisi suositeltavaa harkita vakavasti hajautetun energian käyttöä, toisin sanoen energiaa, joka tuotetaan ja kulutetaan paikallisesti. Koska alueella on laajoja vuoristoja, suur- ja keskijänniteverkkojen laajamittainen käyttöönotto ei olisi helppoa eikä kustannustehokasta. Käytössä olevat teknologiset ratkaisut ovat kypsempiä ja taloudellisesti vakaampia tukemaan hajautettua energiaa. EU:n viimeaikaiset kokemukset sekä tuottajakuluttajia ja energiayhteisöjä tukeva lainsäädäntö- ja sääntelykehys voivat tukea tätä uutta lähestymistapaa. Tällaiset liiketoimintamallit voivat tuottaa paikallisiin tarpeisiin ja erityispiirteisiin paremmin sopivia ratkaisuja, joissa paikalliset toimijat voivat osallistua suoraan kestävien ratkaisujen toteuttamiseen ja sitä kautta ottaa vastuuta siirtymästä kohti kestävää kehitystä. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | Lisäksi ETSK katsoo, että Länsi-Balkanilla on runsaasti potentiaalia energiatehokkuuden suhteen. Asuntokannan kunnostaminen, mukaan lukien julkiset ja yksityiset rakennukset, teollisuus ja muu toiminta, tulee tuottamaan merkittäviä energia- ja kustannussäästöjä ja auttaa samalla ratkaisemaan tärkeää energiaköyhyysongelmaa. Energian säästäminen on myös tärkeä osa paikalliseen energiaan liittyvää liiketoimintaa ja sosiaalista mallia, sillä lämmön talteenotto teollista ja/tai asumiskäyttöä varten on järkevää paikallisella tai alueellisella tasolla. Jakelun häviöt ovat myös suuria useimmissa alueen maissa ja edellyttävät merkittäviä investointeja. Näin ollen myös tässä suhteessa EU:n rahoitus ja kansainvälinen rahoitus voisivat edistää tehokkaan, paikallisen ja vaikutuksiltaan vähäisen energiantuotannon ja -kulutuksen kehittämistä. Ottaen huomioon, että alueen maiden taloudelliset resurssit ovat rajalliset, tällainen rahoitus tulee olemaan välttämätöntä, sillä alkuvaiheen pääomantarve on suuri ja kuoletusaika on suhteellisen pitkä. Eurooppalaiset teknologiat ovat teknisesti ja taloudellisesti kypsiä ja sopivat siksi käytettäviksi alueella. ETSK kehottaa EU:ta ja asianomaisia rahoituselimiä sitoutumaan nykyistä tiiviimmin paikallisiin ja alueellisiin energiatehokkuushankkeisiin. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | ETSK vaatii, että energiayhteisö, jonka tavoitteena on laajentaa EU:n energia-, ilmasto- ja ympäristösäännöstö koskemaan laajentumis- ja naapurimaita, on integroitava tiiviisti energiaunionia koskevaan hankkeeseen erityisesti edellä esitettyjen ensisijaisten toimien osalta. Kansalaisyhteiskunnan organisaatiot on osallistettava järjestelmällisesti ja otettava mukaan energiayhteisön tapaamisiin. |
| --- | --- |

5.9

6.   Yhteydet Länsi-Balkanilla

Liikenne

| 6.1 | ETSK tukee täysin nykyaikaisten ja tulevaisuuden vaatimukset huomioon ottavien liikenneverkostojen kehittämistä alueella rajatylittävän kaupan ja liikkuvuuden edistämiseksi. Koska Länsi-Balkanin olemassa olevia katu- ja tieverkostoja ja erityisesti vanhentuneita raideverkostoja on parannettava huomattavasti, uusien rakenteiden pitäisi alusta lähtien olla sellaisia, että ne tukevat sähköistä liikkuvuutta tai puhdasta vetyä mutta myös kaasuajoneuvoja, mikäli mahdollista. Tällä tavoin infrastruktuuri voisi pysyä toimintakuntoisena useiden vuosikymmenien ajan ja lisäksi ilmanlaatu paranisi ja polttoaineiden tuonti vähenisi. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | EU, eurooppalaiset yritykset ja eurooppalaiset asiantuntijat voivat helpottaa valittujen kestävien vaihtoehtojen (kuten sähköisen liikkuvuuden, biopolttoaineen tai puhtaan vedyn) sujuvaa käyttöönottoa alueella. ETSK kehottaa Länsi-Balkania tekemään aktiivista yhteistyötä EU:n alueella toimivien julkisten ja yksityisten tahojen kanssa ja ottamaan rohkeita askelia liikenneverkostojensa kehittämisessä. ETSK suosittelee myös ottamaan huomioon esimerkkejä EU:n parhaista käytännöistä, kuten kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmat. Näitä aloitteita voitaisiin toteuttaa liikenneyhteisö-organisaation kautta, joka ei ole vielä ollut kovin aktiivinen. |
| --- | --- |

6.2

Tieto- ja viestintätekniikka

| 6.3 | Tiedonsiirtoverkoista ja tieto- ja viestintätekniikasta on kehittymässä taloudellisen, teollisen ja yhteiskunnallisen toiminnan selkäranka. Lisäksi on olemassa suora ja tärkeä yhteys toisaalta tieto- ja viestintätekniikan ja nopeiden internetverkkojen ja toisaalta kestävän kehityksen välillä, sillä älykkäät verkot pystyvät tukemaan automaatiota, joka mahdollistaa tehokkaita ratkaisuja, kuten esineiden internet, älykkäät kaupungit ja kylät, älykkäät mittarit sekä yhteenliitetyt ajoneuvot. Tällaisten verkkojen ja teknologioiden rahoittaminen vaatii riittävää mittakaavaa. Tällä hetkellä ne ovat kalliita mutta ne voivat mahdollisesti mullistaa alueen taloudet. Tästä syystä ETSK pyytää, että EU:n rahoitus suunnattaisiin tähän tarkoitukseen, mutta kehottaa samalla Länsi-Balkanin maita laatimaan yhteistyössä alueellisen yleissuunnitelman internetverkon nopeaa käyttöönottoa varten. Näin toimien ne voivat neuvotella yhteisiä sopimuksia ja saada paremmat sopimusehdot kollektiivisten neuvottelujen ja suuremman mittakaavan ansiosta. |
| --- | --- |

6.3

7.   Luonnonvarat ja biodiversiteetti ja maatalous- ja elintarvikealan toimenpiteet Länsi-Balkanilla – kasvun mahdollisuuksia

| 7.1 | Länsi-Balkanilla on rikas biodiversiteetti ja koskemattomia elinympäristöjä ja merkittävä osuus maa-alasta on metsitetty. Uhkatekijöitä on ollut useita, esimerkiksi rakennettujen alueiden laajentuminen taajamissa ja rannikolla, kaivostoiminta, pienten vesivoimaloiden huonosti säädelty kehittäminen, jonka yhteydessä ei ole tehty kattavia analyyseja voimaloiden vaikutuksesta biodiversiteettiin, sekä sääntelemätön metsästys ja hakkuut. Hallitukset ovat toteuttaneet toimia lajien ja elinympäristöjen suojelemiseksi ja kasvattaneet suojelualueiden osuutta maa-alasta. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | ETSK suosittelee, että Länsi-Balkanin haavoittuvassa asemassa olevat taloudet tutkivat mahdollisuuksia parantaa resurssitehokkuuttaan ja siirtyä kohti kiertotaloutta, kehittää ja toteuttaa mekanismeja suuren suojeluarvon ja yhteiskunnallisen arvon omaavien uhattujen maisemien ja elinympäristöjen, mukaan lukien jokien, suojelemiseksi pysyvästi, sekä siirtyä kohti uusia vihreitä teknologioita. Alueen rikkaalla biodiversiteetillä ja koskemattomilla elinympäristöillä on merkittävää taloudellista potentiaalia eko- ja maaseutumatkailua ajatellen, mutta valmiudet ja vaatimustenmukaisuus vaativat parantamista. Resurssitehokkuus on keskimäärin hyvin heikkoa, resurssituottavuus on viisi kertaa EU:n keskiarvoa heikompaa ja kierrätyskäytännöt ja jätehuolto ovat puutteellisia. Tilanteen parantamiseksi alueella on siirryttävä kiertotalouteen sekä kehitettävä ja käytettävä uusia vihreitä teknologioita. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | ETSK suosittelee, että maat omaksuvat hiljattain laaditun EU:n biodiversiteettistrategian (16) periaatteet ja panostavat erityisesti suojelualueiden pinta-alan laajentamiseen, myös tiukan suojelun piiriin kuuluviin alueisiin ja rappeutuneiden elinympäristöjen ennallistamiseen. Lisäksi ETSK kannustaa painokkaasti tarkistamaan mahdollisimman pian kansalliset biodiversiteettistrategiat ja toimintasuunnitelmat ja/tai vähintäänkin ilmoittamaan kansalliset sitoumukset tärkeimpien tavoitteiden osalta. |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | Ilmastonmuutos vaikuttaa myös elintarviketuotantoon ja arvoketjuihin sekä aiheuttaa huomattavia vahinkoja ja tuotannonmenetyksiä maanviljelylle, karjankasvatukselle, kalastukselle ja metsätaloudelle. Hiljattain laaditussa EU:n Pellolta pöytään -strategiassa (17) asetetaan suuntaa-antavat periaatteet alueellisen ja kansallisen maatalousstrategian laatimiselle, myös torjunta-aineiden, lannoitteiden ja antibioottien vähentämiselle elintarvikkeiden tuottamiseksi kestävällä tavalla sekä viljelijöiden kohtuullisten tulojen ja kohtuullisten hintojen takaamiselle kuitenkin niin, että samalla lakkautetaan asteittain ympäristön kannalta haitallisia tukia. |
| --- | --- |

7.4

8.   Monialaiset edellytykset Länsi-Balkanin kestävän siirtymän onnistumiselle

| 8.1 | ETSK muistuttaa, että Länsi-Balkanin vihreä siirtymä ei voi onnistua, jos tietyt perusedellytykset eivät täyty ennen kaikkea vakaiden ja avointen kansallisten poliittisten kehysten ja poliittisen tahdon osalta. ”Perusasiat”-asiakokonaisuuteen kuuluva käsite ”oikeusvaltioperiaate” on määritelty liittymistä koskevassa uudessa menetelmässä arvoksi, jonka varaan EU on rakentunut ja joka perustellusti säätelee laajentumisprosessin etenemistä. Mikäli oikeusvaltioperiaatetta ei noudateta, olosuhteet eivät ole suotuisat muutokselle, investoinneille ja ehdottoman välttämättömälle siirtymälle kohti kestävämpää yhteiskuntaa. |
| --- | --- |

8.1

| 8.2 | Tästä syystä ETSK kehottaa alueen kansallisia viranomaisia toteuttamaan viipymättä perusteellisia ja merkityksellisiä toimenpiteitä, joilla voidaan varmistaa julkisen hallinnon tehokas ja avoin toiminta, torjua ja kitkeä korruptiota, taata oikeusjärjestelmän ehdoton riippumattomuus, luoda ennakoitavissa oleva ja houkutteleva liiketoimintaympäristö ja tasapuoliset toimintaedellytykset (toisin sanoen taata markkinoiden avoimuus, sääntelyn selkeys ja kaikkien sidosryhmien avoin kuuleminen), tukea innovointia ja kilpailukykyä sekä vahvistaa työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistumista, sillä se on ainoa tapa saada aikaan konkreettisia pitkän aikavälin tuloksia. |
| --- | --- |

8.2

| 8.3 | Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan kaikilla osa-alueilla, työmarkkinaosapuolilla ja muilla organisaatioilla on keskeinen ja aktiivinen rooli pyrittäessä kohti kestävää kehitystä Länsi-Balkanilla. Niillä on vahvat siteet yhteiskuntaan, minkä ansiosta ne voivat saada tälle politiikan tavoitteelle laajan tuen ja legitimiteetin. Järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta tulee olemaan ratkaisevassa asemassa edistettäessä kestävää kehitystä ”aktiivisena yhteiskunnallisena valintana” ja siten valintana, jota voidaan tukea ja kannattaa poliittisista tai yhteiskunnallisista rajalinjoista huolimatta. |
| --- | --- |

8.3

| 8.4 | ETSK muistuttaa Länsi-Balkanin viranomaisia siitä, että on tärkeää taata yhdistymisvapaus ja varmistaa kansalaistoiminnalle suotuisat olosuhteet, jotta voidaan käydä tiivistä ja tuloksellista kansalaisvuoropuhelua. Se kehottaa kaikkia Länsi-Balkanin hallituksia hyväksymään kansallisia strategioita ja niihin liittyviä toimintasuunnitelmia, joilla luodaan työmarkkinaosapuolille ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioille suotuisa toimintaympäristö ja kehitetään niiden valmiuksia. |
| --- | --- |

8.4

Bryssel 18. syyskuuta 2020.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  Albania, Bosnia ja Hertsegovina, Kosovo (tämä nimitys ei vaikuta Kosovon asemaa koskeviin kantoihin, ja se on YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1244/99 ja Kansainvälisen tuomioistuimen Kosovon itsenäisyysjulistuksesta antaman lausunnon mukainen), Montenegro, Pohjois-Makedonia ja Serbia.

1

(2)  Tiedonanto Länsi-Balkanin tukemisesta covid-19:n torjunnassa ja pandemian jälkeisessä elpymisessä, COM(2020) 315 final (29.4.2020).

2

(3)  ETSK:n panos 6. toukokuuta 2020 pidettyyn EU:n ja Länsi-Balkanin huippukokoukseen (28.4.2020),

3

https://www.eesc.europa.eu/en/news-media/presentations/eesc-contribution-eu-western-balkans-summit-6-may-2020

(4)  Liittymisprosessin tehostaminen – Uskottavat jäsenyysnäkymät Länsi-Balkanin maille, COM(2020) 57 final (5.2.2020).

4

(5)  Tiedonanto EU:n maailmanlaajuisista koronavirustoimista, JOIN(2020) 11 (8.4.2020).

5

(6)  Tiedonanto Länsi-Balkanin tukemisesta covid-19:n torjunnassa ja pandemian jälkeisessä elpymisessä, COM(2020) 315 final (29.4.2020).

6

(7)  EUVL C 262, 25.7.2018, s. 15.

7

(8)  Liite Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan, COM(2019) 640 final (11.12.2019).

8

(9)  https://www.rcc.int/pubs/62

9

(10)  Vuonna 2014 käynnistetty Länsi-Balkanin kuusikon aloite, joka tunnetaan myös Berliinin prosessina, pyrkii muun muassa tukemaan Kaakkois-Euroopan energiayhteisön kuutta sopimuspuolta – Albaniaa, Bosnia ja Hertsegovinaa, Kosovoa*, Pohjois-Makedoniaa, Montenegroa ja Serbiaa – alueellisen yhteistyön tiivistämisessä ja kestävän kasvun ja työllisyyden kehittämisessä.

10

(11)  https://www.rcc.int/pubs/62

11

(12)  Maailman terveysjärjestö arvioi, että yli 80 prosenttia ilmastonmuutoksen aiheuttamista sairauksista, loukkaantumisista ja kuolemista tulee kohdistumaan lapsiin.

12

(13)  Kosovo ei ole YK:n ilmastosopimuksen (UNFCCC) sopimuspuoli eikä sillä siten ole kansallisesti määriteltyjä panoksia. Kosovo on kuitenkin hyväksynyt ilmastonmuutosstrategian.

13

(14)  Vesivoima muiden uusiutuvien energialähteiden joukossa, olemassa olevien rakenteiden kunnostaminen ensisijaisesti, uusien suurien vesivoimalähteiden lukumäärän rajoittaminen, uusiutuvien energialähteiden integrointi verkkoon ja alueelliset sähkömarkkinat, integroitu vesivarojen hallinta, muutoksen vaikutusten huomioiminen, vesivoiman kehittämisen ympäristövaikutusten huomioiminen, rajatylittävät kysymykset sekä kestävyysperiaatteet vesivoiman suunnittelussa.

14

(15)  Energiayhteisö, joka on ollut toiminnassa vuodesta 2006 (toimikautta jatkettiin vuonna 2016), pyrkii laajentamaan EU:n energia-alan sisämarkkinoiden sääntöjen ja periaatteiden soveltamista kaikkien jäsentensä keskuudessa. Jäseniä ovat Euroopan unioni, Albania, Bosnia ja Hertsegovina, Pohjois-Makedonia, Kosovo, Montenegro, Serbia, Moldova, Ukraina ja assosiaatiojäseniä Armenia, Georgia, Norja ja Turkki. Sen päätoimipaikka on Wienissä. www.energy-community.org

15

(16)  Vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia, COM(2020) 380 final (20.5.2020).

16

(17)  Pellolta pöytään -strategia, COM(2020) 381 final.

17

---

| 11.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 429/122 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 429/122

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Hiilimarkkinoiden syntyminen, markkinoiden rakenteellinen organisointi ja Euroopan teollisuudelle aiheutuvat haasteet”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2020/C 429/17)

| Esittelijä: | Emmanuelle BUTAUD-STUBBS |
| --- | --- |

Esittelijä:

Emmanuelle BUTAUD-STUBBS

| Komitean täysistunnon päätös | 20.2.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | ”ulkosuhteet” |
| Hyväksyminen jaostossa | 24.7.2020 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 18.9.2020 |
| Täysistunnon numero | 554 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 220/0/1 |

Komitean täysistunnon päätös

20.2.2020

Oikeusperusta

työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

”ulkosuhteet”

Hyväksyminen jaostossa

24.7.2020

Hyväksyminen täysistunnossa

18.9.2020

Täysistunnon numero

554

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

220/0/1

1.   Päätelmät ja suositukset

1.1   Hiilimarkkinoiden uusi ohjelma

| 1.1.1 | Maailmassa on lukuisia hiilimarkkinoita, eikä EU:n päästökauppajärjestelmä toimi eristyksissä. Nämä hiilimarkkinat ovat erikokoisia, ja niillä noudatetaan erilaisia sääntöjä, mutta niillä on yhteisiä piirteitä, jotka liittyvät hiilidioksidin ja muiden kasvihuonekaasupäästöjen mittaamiseksi ja tonnikohtaisen hinnan vahvistamiseksi luotuihin markkinamekanismeihin. |
| --- | --- |

1.1.1

| 1.1.2 | Euroopan komission tulisi seurata näitä paikallisia hiilimarkkinoita sellaisten parhaiden käytäntöjen määrittämiseksi, jotka voivat olla hyödyksi päästökauppajärjestelmän ja energiadirektiivin tarkistamisessa. Tämä tietämys ja ymmärrys muista hiilimarkkinoista on myös avainasemassa, kun kalibroidaan hiilidioksidipäästöjen tullimekanismia, jota tulisi soveltaa eri tavoin maihin, joilla on hiilimarkkinat, ja maihin, joilla ei ole hiilimarkkinoita. |
| --- | --- |

1.1.2

| 1.1.3 | Meneillään oleva covid-19-pandemia ei saa hidastaa ilmastotoimien toteuttamista Euroopassa eikä kansainvälisellä tasolla. Tämä tarkoittaa sitä, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelma on toteutettava suunnitellun aikataulun mukaisesti. Vähäinenkin viivästyminen vie meidät kauemmaksi tavoitteesta saavuttaa hiilineutraalius vuoteen 2050 mennessä. Vielä tärkeämpää on, että elvytyspaketit ovat EU:n ilmastotavoitteiden mukaisia ja että niissä noudatetaan Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitetta. |
| --- | --- |

1.1.3

| 1.1.4 | ETSK katsoo, että Pariisin sopimuksen 6 artiklan hyväksyminen on merkittävä tilaisuus vahvistaa vuoden 2020 jälkeisiä ilmastotoimia. ETSK kehottaakin komissiota hankkimaan jäsenvaltioilta selkeän valtuutuksen päästä tarvittavaan kompromissiin 6 artiklaa koskevien ohjeiden hyväksymiseksi COP26-kokouksessa vuonna 2021. |
| --- | --- |

1.1.4

1.2   Hiilimarkkinoiden välisen kaupan sääntely

| 1.2.1 | Eri oikeudenkäyttöalueiden hiilimarkkinoilla on erilaisia hiilen hintatasoja, jotka ovat tällä hetkellä 1–30 Yhdysvaltain dollaria hiilidioksiditonnia kohden, minkä takia hiilimarkkinoiden kahdenvälisissä kauppavirroissa olisi otettava huomioon nämä erot energiavaltaisimpia ja kaupalle altistuvimpia aloja (esimerkiksi teräs ja sementti) koskevien erityismekanismien avulla (hyvitykset, mukautukset jne.). |
| --- | --- |

1.2.1

| 1.2.2 | EU:n tulisi asettaa etusijalle hiilen hintatasojen epäsymmetrisyyden ratkaisemisen. Tämän epäsymmetrisyyden lieventämiseen ja Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn suojelemiseen käytettäviä keinoja ovat muun muassa ilmaisjako, yhteyksien luominen päästökauppajärjestelmien välille ja hiilidioksidipäästöjen tullit. |
| --- | --- |

1.2.2

| 1.2.3 | ETSK tukee vihreän kehityksen ohjelmapolitiikkaa ja kehottaa Euroopan komissiota esittämään ehdotuksensa, myös hiilidioksidipäästöjen tullimekanismia koskevan ehdotuksen, suunnitelmien mukaan tulevina kuukausina. Vaikka tällaisella mekanismilla voitaisiin mahdollisesti luoda tasapuoliset toimintaedellytykset EU:n kaikkein hiili-intensiivisimmille aloille verrattuna niiden kilpailijoihin, jotka ovat lähtöisin sellaisista kolmansista maista, jotka eivät toteuta kunnianhimoista ilmastopolitiikkaa, suuri osa sen tehokkuudesta riippuu täytäntöönpanon yksityiskohdista, joista ETSK odottaa malttamattomana tietoa. |
| --- | --- |

1.2.3

| 1.2.4 | Ottaen huomioon, että hiilidioksidipäästöjen tullimekanismi on Euroopan komission nykyisen toimikauden lainsäädännöllinen painopiste, ETSK on jo osallistunut pohdintaan sellaisen välineen suunnittelemiseksi, joka on WTO:n sääntöjen mukainen, tehokas ilmastonmuutoksen torjunnassa ja hyödyllinen EU:n teollisuuden kilpailukyvyn kannalta (1). Tavoitteena on myös estää kolmansien maiden tasoitustullitoimenpiteet kuulemisprosessilla, johon sisältyy vuoropuhelu menetelmistä, joilla mitataan ja vertaillaan hiilidioksidipäästöjä, ja parhaasta käytettävissä olevasta tekniikasta. |
| --- | --- |

1.2.4

| 1.2.5 | Tällaisten ilmastopoliittisten toimenpiteiden olisi joka tapauksessa oltava osa kattavaa maailmanlaajuista politiikkaa, johon sisältyy muun muassa teollisuustoimenpiteitä, rahoituksen ja investointien saatavuus, standardointitoimet, tutkimus- ja kehittämisohjelmat ja koulutuspolitiikka, joilla helpotetaan EU:n siirtymistä puhtaaseen teknologiaan. |
| --- | --- |

1.2.5

| 1.2.6 | Fossiilisten polttoaineiden kaikkein vääristävimpien tukien asteittainen poistaminen EU:ssa olisi järjestettävä asianmukaisesti jäsenvaltioiden tasolla, ja siinä olisi otettava huomioon tarve käyttää osa päästökauppajärjestelmän päästöoikeuksien myynnistä saatavista tuloista hiiliriippuvaisten alueiden oikeudenmukaisen siirtymän varmistamiseen. Tämä politiikka auttaa EU:ta sitoutumaan entistä päättävämmin WTO:n uusiin useammankeskisiin neuvotteluihin fossiilisten polttoaineiden tukien vähentämisestä. |
| --- | --- |

1.2.6

2.   Lukuisten hiilimarkkinoiden syntyminen maailmanlaajuisesti ja niiden ominaispiirteet

2.1   Määritelmät

| 2.1.1 | Hiilen hinnoittelu on yksi niistä keskeisistä poliittisista välineistä, joilla vähennetään kasvihuonekaasupäästöjä. Maailmanpankin määritelmän mukaan hiilen hinnoittelu on väline, joka kattaa kasvihuonekaasupäästöjen ulkoiset kustannukset – päästökustannukset, joista kansalaiset maksavat, kuten satovahingot, lämpöaalloista ja kuivuudesta aiheutuvat terveydenhuoltokustannukset ja omaisuuden menettäminen tulvien ja merenpinnan nousun seurauksena – ja sitoo ne lähteisiinsä hinnan, yleensä hiilidioksidipäästöjen hinnan, avulla. |
| --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2 | Hiilen hinnoittelun käsite voi esiintyä eri muodoissa, kun se muutetaan politiikaksi eli hiiliveroksi tai hiilimarkkinoiksi. Yksi yleisimmistä muodoista on päästökauppajärjestelmä. OECD:n mukaan päästökauppajärjestelmät edistävät taloudellista tehokkuutta helpottamalla päästövähennysten tekemistä siellä, missä niiden saavuttaminen on halvinta. Saastuttajat, joille päästöjen vähentäminen olisi kallista, saavat ostaa päästöoikeuksia saastuttajilta, jotka voivat vähentää päästöjä pienemmin kustannuksin. ”Täydellisesti” toimivilla markkinoilla lisäpäästöyksikön vähentämisestä aiheutuvat kustannukset tasattaisiin, ja tietyn ympäristötavoitteen saavuttamisen kokonaiskustannukset olisivat mahdollisimman pienet. |
| --- | --- |

2.1.2

| 2.1.3 | Päästökauppajärjestelmiä on kahta päätyyppiä: cap-and-trade järjestelmä, jossa päästöille asetetaan yläraja ja päästöt joko huutokaupataan tai jaetaan ilmaiseksi tiettyjen kriteerien mukaan, ja baseline-and-credit järjestelmä, jossa päästöille ei aseteta kiinteää rajaa, mutta saastuttajat, jotka vähentävät päästöjään enemmän kuin ne ovat muutoin velvoitettuja, ansaitsevat ”hyvityksiä”, joita ne myyvät muille. |
| --- | --- |

2.1.3

2.2   Globaali yleiskatsaus

| 2.2.1 | Tällä hetkellä neljässä eri maanosassa on 21 päästökauppajärjestelmää, ja ne kattavat 29 oikeudenkäyttöaluetta. Nämä järjestelmät toimivat ylikansallisella, kansallisella ja valtiotasoa alemmalla tasolla (osavaltio, maakunta tai kaupunki). Päästökauppaa käyttävien oikeudenkäyttöalueiden osuus maailman BKT:stä on 42 prosenttia. Päästökauppajärjestelmät kattavat yhdeksän prosenttia maailman kasvihuonekaasupäästöistä, ja lähes kuudesosa maailman väestöstä elää voimassa olevan päästökauppajärjestelmän alaisella alueella. Parhaillaan kehitetään tai harkitaan vielä 24:ää muuta järjestelmää (2). |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Voimassa olevat päästökauppajärjestelmät ovat seuraavat:






  — | ylikansallisella tasolla: EU:n päästökauppajärjestelmä, johon kuuluvat EU:n jäsenvaltiot sekä Islanti, Liechtenstein ja Norja |
| --- | --- | --- |

2.2.2

—

ylikansallisella tasolla: EU:n päästökauppajärjestelmä, johon kuuluvat EU:n jäsenvaltiot sekä Islanti, Liechtenstein ja Norja

| — | kansallisella tasolla: Kazakstan, Meksiko, Uusi-Seelanti, Korean tasavalta ja Sveitsi |
| --- | --- |

—

kansallisella tasolla: Kazakstan, Meksiko, Uusi-Seelanti, Korean tasavalta ja Sveitsi

| — | maakunta- ja osavaltiotasolla: Kalifornia, Connecticut, Delaware, Fujian, Guangdong, Hubei, Maine, Maryland, Massachusetts, New Hampshire, New Jersey, New York, Nova Scotia, Quebec, Rhode Island ja Vermont |
| --- | --- |

—

maakunta- ja osavaltiotasolla: Kalifornia, Connecticut, Delaware, Fujian, Guangdong, Hubei, Maine, Maryland, Massachusetts, New Hampshire, New Jersey, New York, Nova Scotia, Quebec, Rhode Island ja Vermont

| — | kaupunkitasolla: Peking, Chongqing, Saitama, Shanghai, Shenzhen, Tianjin ja Tokio. |
| --- | --- |

—

kaupunkitasolla: Peking, Chongqing, Saitama, Shanghai, Shenzhen, Tianjin ja Tokio.

| 2.2.3 | EU:n päästökauppajärjestelmä on suurin ja vanhin päästökauppajärjestelmä. Järjestelmä käynnistettiin vuonna 2005, ja se kattaa noin 45 prosenttia EU:n päästöistä. Kalifornia ja Korea ovat sitä lähimpänä sekä kokonsa että aloitusajankohtansa osalta. |
| --- | --- |

2.2.3

2.3   Hiilimarkkinoiden yhteiset ja erityiset ominaispiirteet

2.3.1   Yhteiset ominaispiirteet

| 2.3.1.1 | Vaikka identtisiä päästökauppajärjestelmiä ei ole, jotkin ominaispiirteet ja rakenteeseen liittyvät valinnat ovat eri järjestelmille yhteisiä, tai ne ainakin toistuvat useimmissa tapauksissa:






  — | Alakohtainen kattavuus: useimpiin päästökauppajärjestelmiin kuuluvat energia- ja teollisuusalat, joiden osuus kansallisista kasvihuonekaasupäästöistä on useimmissa maissa merkittävä. |
| --- | --- | --- |

2.3.1.1

—

Alakohtainen kattavuus: useimpiin päästökauppajärjestelmiin kuuluvat energia- ja teollisuusalat, joiden osuus kansallisista kasvihuonekaasupäästöistä on useimmissa maissa merkittävä.

| — | Jakosäännöt: useimmissa järjestelmissä päästöoikeudet on jaettu maksutta jaettaviin ja huutokaupattaviin päästöoikeuksiin. |
| --- | --- |

—

Jakosäännöt: useimmissa järjestelmissä päästöoikeudet on jaettu maksutta jaettaviin ja huutokaupattaviin päästöoikeuksiin.

| — | Hiilivuotoa ja kilpailukykyä koskevat säännöt: kilpailukyvyn säilyttämiseksi useimmissa järjestelmissä päästöoikeudet jaetaan maksutta aloille, joilla katsotaan olevan hiilivuodon riski. |
| --- | --- |

—

Hiilivuotoa ja kilpailukykyä koskevat säännöt: kilpailukyvyn säilyttämiseksi useimmissa järjestelmissä päästöoikeudet jaetaan maksutta aloille, joilla katsotaan olevan hiilivuodon riski.

2.3.2   Erityiset ominaispiirteet

| 2.3.2.1 | Eri päästökauppajärjestelmien välillä on kuitenkin yleensä eroja erityisesti tiettyjen rakenteellisten ominaisuuksien osalta:






  — | Alakohtainen kattavuus: Täsmällinen alakohtainen kattavuus vaihtelee päästökauppajärjestelmästä riippuen. Joidenkin päästökauppajärjestelmien piiriin kuuluu esimerkiksi vain energia-ala, kun taas toiset ulottuvat energia- ja teollisuusalaa laajemmalle, kuten jätealalle, liikenteeseen, kotimaan ilmailuun, rakennusalalle ja metsätalouteen. |
| --- | --- | --- |

2.3.2.1

—

Alakohtainen kattavuus: Täsmällinen alakohtainen kattavuus vaihtelee päästökauppajärjestelmästä riippuen. Joidenkin päästökauppajärjestelmien piiriin kuuluu esimerkiksi vain energia-ala, kun taas toiset ulottuvat energia- ja teollisuusalaa laajemmalle, kuten jätealalle, liikenteeseen, kotimaan ilmailuun, rakennusalalle ja metsätalouteen.

| — | Markkinoiden vakautta koskevat säännökset: Useissa päästökauppajärjestelmissä on markkinoiden vakautta koskevia säännöksiä, jotka voidaan toteuttaa pohjahinnan, enimmäishinnan ja päästöoikeusreservin muodossa. |
| --- | --- |

—

Markkinoiden vakautta koskevat säännökset: Useissa päästökauppajärjestelmissä on markkinoiden vakautta koskevia säännöksiä, jotka voidaan toteuttaa pohjahinnan, enimmäishinnan ja päästöoikeusreservin muodossa.

| — | Joustavuussäännökset: Esimerkiksi pankkitoimintaan, lainanottoon ja kansainvälisten luottojen käyttöön liittyviä joustavuussäännöksiä on käytettävissä vaihtelevasti eri päästökauppajärjestelmissä ja niiden säännöt vaihtelevat. |
| --- | --- |

—

Joustavuussäännökset: Esimerkiksi pankkitoimintaan, lainanottoon ja kansainvälisten luottojen käyttöön liittyviä joustavuussäännöksiä on käytettävissä vaihtelevasti eri päästökauppajärjestelmissä ja niiden säännöt vaihtelevat.

| — | Hiilen hinta: Hiilen hintaa ei aseteta päästökauppajärjestelmässä (lukuun ottamatta erityisiä hintasäännöksiä, kuten pohjahintoja ja enimmäishintoja), vaan hinta määräytyy markkinoiden tasapainon ja dynamiikan mukaisesti. Eri päästökauppajärjestelmien hinnat vaihtelevat siten muutamasta eurosta yli 30 euroon tonnilta. |
| --- | --- |

—

Hiilen hinta: Hiilen hintaa ei aseteta päästökauppajärjestelmässä (lukuun ottamatta erityisiä hintasäännöksiä, kuten pohjahintoja ja enimmäishintoja), vaan hinta määräytyy markkinoiden tasapainon ja dynamiikan mukaisesti. Eri päästökauppajärjestelmien hinnat vaihtelevat siten muutamasta eurosta yli 30 euroon tonnilta.

| — | Päästökaton laskeminen: Se, kuinka paljon päästökattoa lasketaan vuosittain, vaihtelee eri järjestelmissä, ja se kuvastaa maan pitkän aikavälin päästövähennystavoitteen kunnianhimoisuutta. |
| --- | --- |

—

Päästökaton laskeminen: Se, kuinka paljon päästökattoa lasketaan vuosittain, vaihtelee eri järjestelmissä, ja se kuvastaa maan pitkän aikavälin päästövähennystavoitteen kunnianhimoisuutta.

| — | Hiilivuotoa ja kilpailukykyä koskevat säännöt: Hiilivuotoa koskevat erityiset säännöt ja ala, joihin näitä sääntöjä sovelletaan, vaihtelevat päästökauppajärjestelmästä riippuen. |
| --- | --- |

—

Hiilivuotoa ja kilpailukykyä koskevat säännöt: Hiilivuotoa koskevat erityiset säännöt ja ala, joihin näitä sääntöjä sovelletaan, vaihtelevat päästökauppajärjestelmästä riippuen.

| — | Tulojen käyttö: Päästöoikeuksien huutokaupasta saatuja tuloja voidaan käyttää eri tavoin. Joissakin järjestelmissä niitä käytetään erityisiin tarkoituksiin, kuten tutkimus- ja kehitystoiminnan tukemiseen ja soveltamisalaan kuuluvien yksikköjen korvauksiin, kun taas muissa järjestelmissä ne ohjataan yleiseen talousarvioon. EU:n jäsenvaltioiden olisi käytettävä vähintään 50 prosenttia huutokauppatuloista ilmastoon ja energiaan liittyviin tarkoituksiin. |
| --- | --- |

—

Tulojen käyttö: Päästöoikeuksien huutokaupasta saatuja tuloja voidaan käyttää eri tavoin. Joissakin järjestelmissä niitä käytetään erityisiin tarkoituksiin, kuten tutkimus- ja kehitystoiminnan tukemiseen ja soveltamisalaan kuuluvien yksikköjen korvauksiin, kun taas muissa järjestelmissä ne ohjataan yleiseen talousarvioon. EU:n jäsenvaltioiden olisi käytettävä vähintään 50 prosenttia huutokauppatuloista ilmastoon ja energiaan liittyviin tarkoituksiin.

2.4   Yleiskatsaus EU:n päästökauppajärjestelmään: ensimmäiset ja suurimmat hiilimarkkinat

| 2.4.1 | EU:n päästökauppajärjestelmä on ensimmäinen ja suurin kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi luotu päästökauppajärjestelmä (3). EU:n päästökauppajärjestelmällä on ollut perustamisestaan kolme eri vaihetta: ensimmäinen vaihe (2005–2007), Kioton pöytäkirjan ensimmäistä velvoitekautta vastaava toinen vaihe (2008–2012) ja Kioton pöytäkirjan toista velvoitekautta vastaava kolmas vaihe (2013–2020) (4). |
| --- | --- |

2.4.1

| 2.4.2 | Tuleva neljäs vaihe alkaa vuonna 2021 ja päättyy vuonna 2030. EU:n päästökauppajärjestelmän piiriin kuuluu noin 11 000 voimalaitosta, tuotantolaitosta ja muuta kiinteää laitosta sekä ilmailutoimintaa 30 maassa: EU:n 27 jäsenvaltiossa sekä Islannissa, Liechtensteinissa ja Norjassa. Päästökauppajärjestelmä kattaa yhteensä noin 45 prosenttia EU:n kasvihuonekaasupäästöistä (5). |
| --- | --- |

2.4.2

| 2.4.3 | Lokakuussa 2014 hyväksytyissä EU:n vuoteen 2030 ulottuvissa ilmasto- ja energiapolitiikan puitteissa vahvistetaan EU:n strategia hiilestä irtautumiseen ja jatketaan unionin hiilestä irtautumista koskevia tavoitteita vuoden 2020 jälkeen. Näihin kuuluu myös tavoite vähentää kasvihuonekaasupäästöjä vähintään 40 prosenttia (vuoden 1990 tasosta) vuoteen 2030 mennessä. |
| --- | --- |

2.4.3

| 2.4.4 | EU:n päästökauppajärjestelmän osuus edellä mainittujen kasvihuonekaasupäästövähennysten saavuttamiseen vuoteen 2030 mennessä on 43 prosentin päästövähennys (vuoteen 2005 verrattuna) EU:n päästökauppajärjestelmän kattamilla aloilla (6). EU:n päästökauppajärjestelmän neljäs vaihe alkaa vuonna 2021 ja päättyy vuonna 2030. Neljännen vaiheen tavoitteena on nopeuttaa päästöjen vähentämistä, luoda paremmin kohdennetut hiilivuotosäännöt ja rahoittaa vähähiilisyysinnovointia ja energia-alan nykyaikaistamista (7). Komissio on ottanut käyttöön uusia sääntöjä EU:n päästökauppajärjestelmän uudistamiseksi neljättä vaihetta varten ja erityisesti päästökaton laskemistavoitteen mukauttamiseksi vuoden 2030 päästövähennystavoitteen mukaisesti. |
| --- | --- |

2.4.4

2.5   Täydentävät toimenpiteet EU:n maailmanlaajuisen ilmastopolitiikan puitteissa

| 2.5.1 | EU:n päästökauppajärjestelmä ei ole ainoa EU:n laajuinen politiikka, jota on toteutettu unionin vuodeksi 2020 asettaman ilmasto- ja energiatavoitteen saavuttamiseksi. EU:n vuoden 2020 ilmasto- ja energiapaketissa asetettiin kolme eri tavoitetta, jotka on saavutettava vuoteen 2020 mennessä:






  — | kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen 20 prosentilla vuoden 1990 tasosta |
| --- | --- | --- |

2.5.1

—

kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen 20 prosentilla vuoden 1990 tasosta

| — | energiapaletin uusiutuvien energialähteiden osuuden nostaminen 20 prosenttiin |
| --- | --- |

—

energiapaletin uusiutuvien energialähteiden osuuden nostaminen 20 prosenttiin

| — | energiatehokkuuden parantaminen 20 prosentilla. |
| --- | --- |

—

energiatehokkuuden parantaminen 20 prosentilla.

| 2.5.2 | EU:n päästökauppajärjestelmän oli tarkoitus olla keskeinen politiikan väline Euroopan talouden hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi ja ensimmäisen tavoitteen saavuttamiseksi, ja uusiutuvia energialähteitä koskeva direktiivi ja energiatehokkuusdirektiivi pantiin puolestaan täytäntöön toisen ja kolmannen tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

2.5.2

| 2.5.3 | Lisäksi useat jäsenvaltiot ovat toteuttaneet kansallisen tason täydentävää ja päällekkäistä politiikkaa pääasiassa pohjahintojen ja asteittaisen hiilestä luopumisen muodossa. Tehokkaan sääntelyn varmistamiseksi on tärkeää välttää täydentävien ja päällekkäisten toimien kielteisiä vaikutuksia. |
| --- | --- |

2.5.3

| 2.5.4 | Täydentävien ja päällekkäisten toimien toteuttaminen saattaa vaikuttaa merkittävästi EU:n hiilimarkkinoiden toimintaan. Näiden toimintapolitiikkojen aiheuttama päästöjen jyrkkä väheneminen saattaa vähentää päästöoikeuksien kysyntää ja vääristää näin markkinoiden tasapainoa. |
| --- | --- |

2.5.4

| 2.5.5 | Tätä vaikutusta voidaan jossain määrin lieventää markkinavakausvarannolla, jonka toiminta alkoi tammikuussa 2019 ja jonka tavoitteena on poistaa markkinoille kertyvien päästöoikeuksien ylijäämä. Vuosina 2019–2023 markkinavakausvarannolla pidätetään 24 prosentin osuus ylijäämästä. Tämä luku pienenee 12 prosenttiin vuodesta 2024 alkaen, ja vuodesta 2023 alkaen markkinavakausvarannossa pidettävät päästöoikeudet, joiden määrä ylittää edellisenä vuonna huutokaupattujen päästöoikeuksien kokonaismäärän, eivät enää ole voimassa. On kuitenkin tärkeää varmistaa, että tällaiset päällekkäiset toimintapolitiikat ovat avoimempia ja vertailukelpoisempia EU:n päästökauppajärjestelmän kanssa ja että jos vaikutukset ovat merkittäviä, kielteiset vaikutukset minimoidaan. |
| --- | --- |

2.5.5

| 2.5.6 | Kansallisella ja alueellisella tasolla myönnettävien fossiilisten polttoaineiden tukien olisi oltava laajuutensa vuoksi EU:n asialistalla nykyistä tärkeämmällä sijalla: tukia jaetaan jopa 300 miljardia euroa vuodessa, mikä vastaa kolmasosaa vihreän kehityksen ohjelman kokonaisinvestoinneista ja edellyttää EU:lta aktiivisempaa sitoutumista uusiin WTO:ssa käytäviin neuvotteluihin fossiilisten polttoaineiden tukien asteittaisesta maailmanlaajuisesta poistamisesta. |
| --- | --- |

2.5.6

| 2.5.7 | ETSK on myös todennut, että uusiutuva energia on merkittävä aluekehityksen väline (esimerkiksi biomassa, tuuli, aurinko). Tärkein kysymys on se, miten nämä kaksi politiikkaa yhdistetään, miten luovutaan asteittain fossiilisille polttoaineille (hiili, öljy) myönnettävistä tuista ja miten otetaan asteittain käyttöön kannustimia uusiutuvia energialähteitä varten. |
| --- | --- |

2.5.7

3.   Hiilimarkkinoiden tulevaisuuden haasteet ja mahdollisuudet

| 3.1 | Covid-19 ja sen vaikutus ilmastopolitiikkaan |
| --- | --- |

3.1

| 3.1.1 | EU:ssa rajoittamistoimenpiteet johtivat hiilidioksidipäästöjen 58 prosentin päivittäiseen vähenemiseen (8). Jos nämä toimenpiteet kestävät valtaosassa jäsenmaita 45 päivää, vuonna 2020 voidaan välttää 45 megatonnia hiilidioksidipäästöjä, mikä vastaan viittä prosenttia EU:n vuotuisista päästöistä. Tie- ja lentoliikenteen päivittäiset päästöt ovat kymmenen kertaa tavanomaista pienemmät, kun taas energiantuotannon päästöt ovat 40 prosenttia pienemmät. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Päästöjen tämänhetkisen vähenemisen odotetaan olevan väliaikaista, ja EU:lla on pian edessään samat hiilestä irtautumiseen liittyvät haasteet (9). Tämä tarkoittaa sitä, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelma on toteutettava suunnitellun aikataulun mukaisesti. Vähäinenkin viivästyminen vie meidät kauemmaksi tavoitteesta olla hiilineutraali vuoteen 2050 mennessä. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen tarkoitetut markkinavälineet näyttävät kykenevän kestämään covid-19:n vaikutuksia. Päästöoikeuksien hinnat ovat odotettua alhaisemman kysynnän seurauksena laskeneet, mikä helpottaa lyhyellä aikavälillä niiden yritysten toimintaa, joihin hinnat vaikuttavat. Useimmissa nykyisissä päästökauppajärjestelmissä käytettävillä markkinoiden vakauttamistoimenpiteillä varmistetaan, että hiilen hinta ei laske tietyn tason alapuolelle ja että aleneminen ei pitkity keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä. On tärkeää varmistaa, että toimenpiteet ovat asianmukaisia niin, että pystytään selviytymään covid-19:n vaikutuksista. Tämä on olennaisen tärkeää hiilen hintojen pitkän aikavälin varmuuden takaamiseksi. Sääntelytahot ovat myös pystyneet varmistamaan, että sääntöjä ja määräaikoja noudatetaan vaikeissa häiriötilanteissa joustavasti. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.2 | Yhteisten sääntöjen hyväksyminen hiilimarkkinoiden potentiaalin vapauttamiseksi (Pariisin sopimuksen 6 artikla) |
| --- | --- |

3.2

| 3.2.1 | Joulukuussa 2015 hyväksytyssä Pariisin sopimuksessa asetettiin ilmastonmuutoksen torjunnan suuntaviivat vuosisadan toiselle puoliskolle asti, ellei vielä paljon pidemmäksikin ajaksi. Pariisin sopimuksen nojalla osallistujavaltioiden odotetaan esittävän kansallisesti määriteltyjä panoksia, joissa ne määrittävät, miten ne aikovat edistää sopimuksen yleistä tavoitetta. Kansallisesti määritellyt panokset ovat yleensä varsin erilaisia, mutta niihin sisältyy tavallisesti seuraavien kymmenen vuoden päästöjen vähentämistavoite. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Pariisin sopimuksen 6 artiklan tavoitteena on luoda maille puitteet tehdä yhteistyötä kansallisesti määriteltyjen panosten täytäntöönpanossa, myös markkinalähtöisten toimintatapojen avulla. Artikla mahdollistaa näin ollen puitteet kansainvälisten hiilimarkkinoiden luomiselle Pariisin sopimuksen nojalla. Mikä tärkeämpää, se voi olla keskeinen edistävä tekijä hiilen hinnoittelupolitiikan ja päästökauppajärjestelmien omaksumisessa ja laajentamisessa. 6 artiklan nojalla päästökauppajärjestelmää käyttävät maat voivat muodostaa yhteyden järjestelmänsä ja toisen päästökauppajärjestelmän kanssa ja käyttää tätä yhteyttä kansallisesti määritellyn panoksensa saavuttamiseksi. Maat voivat myös hankkia kansainvälisiä hyvityksiä, joita voidaan käyttää kansallisen politiikan noudattamiseen kansainvälisten markkinapuitteiden avulla. Ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen neuvotteluissa ei annettu ohjeita 6 artiklan käytännön täytäntöönpanosta vuoden 2018 COP24-kokouksessa tai vuoden 2019 COP25-kokouksessa eräiden osapuolten huomattavien näkemyserojen takia. 6 artiklan ohjeistuksen hyväksymistä käsitellään COP26-kokouksessa, ja on ratkaisevan tärkeää saattaa tämä prosessi päätökseen ilman lisäviivästyksiä. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.3 | EU27:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan neuvottelut kunnianhimoisesta ja tasapainoisesta kahdenvälisestä hiilimarkkinasopimuksesta |
| --- | --- |

3.3

| 3.3.1 | Komissiossa vallitsee yksimielisyys siitä, että Yhdistynyt kuningaskunta olisi erinomainen kumppani ilmastonmuutoskysymyksissä, mutta se on myös sitä mieltä, että sopimukseen on sisällytettävä selkeät ilmastomääräykset, jotta sopimus kestäisi aikaa ja jotta Yhdistyneen kuningaskunnan toimet voitaisiin rajata niin, että ne eivät poikkea EU:n säännöistä. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | EU:n lähestymistapa perustuu neljään osatekijään:






  — | Pariisin sopimuksen tulisi olla olennainen osa vapaakauppasopimusta. Tämä tarkoittaa sitä, että toinen osapuolista voisi keskeyttää sopimuksen määräysten soveltamisen, jos toinen osapuoli rikkoisi tällaista määräystä. |
| --- | --- | --- |

3.3.2

—

Pariisin sopimuksen tulisi olla olennainen osa vapaakauppasopimusta. Tämä tarkoittaa sitä, että toinen osapuolista voisi keskeyttää sopimuksen määräysten soveltamisen, jos toinen osapuoli rikkoisi tällaista määräystä.

| — | Molempien osapuolten tulisi vahvistaa sitoutumisensa ilmastoneutraaliuden saavuttamiseen vuoteen 2050 mennessä: Yhdistynyt kuningaskunta on jo säätänyt siitä sisäisesti, mutta EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan tulevan sopimuksen erillinen määräys vahvistaisi tätä sitoumusta. |
| --- | --- |

—

Molempien osapuolten tulisi vahvistaa sitoutumisensa ilmastoneutraaliuden saavuttamiseen vuoteen 2050 mennessä: Yhdistynyt kuningaskunta on jo säätänyt siitä sisäisesti, mutta EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan tulevan sopimuksen erillinen määräys vahvistaisi tätä sitoumusta.

| — | Tasapuoliset toimintaedellytykset ja heikentämiskieltoa koskeva lauseke: Tämä on EU:lle ratkaisevan tärkeä tekijä. Jos tämän kumppanuuden halutaan kestävän aikaa, on varmistettava, etteivät Yhdistyneen kuningaskunnan tulevat hallinnot höllennä ilmastonmuutoksen torjunnan nykyisiä tiukkoja normeja. |
| --- | --- |

—

Tasapuoliset toimintaedellytykset ja heikentämiskieltoa koskeva lauseke: Tämä on EU:lle ratkaisevan tärkeä tekijä. Jos tämän kumppanuuden halutaan kestävän aikaa, on varmistettava, etteivät Yhdistyneen kuningaskunnan tulevat hallinnot höllennä ilmastonmuutoksen torjunnan nykyisiä tiukkoja normeja.

| — | Yhdistyneen kuningaskunnan hiilen hintajärjestelmän luominen: Yhdistynyt kuningaskunta on päättänyt poistua EU:n päästökauppajärjestelmästä. Vuonna 2019 Yhdistyneen kuningaskunnan osuus päästökauppajärjestelmän päästöoikeuksien kokonaismäärästä oli seitsemän prosenttia, ja osuus tietyistä aloista, kuten ilmailualasta, oli jopa 19 prosenttia. Näin ollen on ratkaisevan tärkeää, että Yhdistynyt kuningaskunta rakentaa omat markkinansa niin, että niissä otetaan huomioon yhteensopivuus EU:n järjestelmän kanssa. Yhdistynyt kuningaskunta esitti 1. kesäkuuta ehdotuksen oman päästökauppajärjestelmänsä luomisesta. EU suhtautuu avoimesti mahdollisuuteen tehdä Yhdistyneen kuningaskunnan tulevan päästökauppajärjestelmän ja EU:n päästökauppajärjestelmän välinen yhteyssopimus, jos tällaisen yhteyden luominen ei vaikuta haitallisesti EU:n päästökauppajärjestelmän eheyteen. |
| --- | --- |

—

Yhdistyneen kuningaskunnan hiilen hintajärjestelmän luominen: Yhdistynyt kuningaskunta on päättänyt poistua EU:n päästökauppajärjestelmästä. Vuonna 2019 Yhdistyneen kuningaskunnan osuus päästökauppajärjestelmän päästöoikeuksien kokonaismäärästä oli seitsemän prosenttia, ja osuus tietyistä aloista, kuten ilmailualasta, oli jopa 19 prosenttia. Näin ollen on ratkaisevan tärkeää, että Yhdistynyt kuningaskunta rakentaa omat markkinansa niin, että niissä otetaan huomioon yhteensopivuus EU:n järjestelmän kanssa. Yhdistynyt kuningaskunta esitti 1. kesäkuuta ehdotuksen oman päästökauppajärjestelmänsä luomisesta. EU suhtautuu avoimesti mahdollisuuteen tehdä Yhdistyneen kuningaskunnan tulevan päästökauppajärjestelmän ja EU:n päästökauppajärjestelmän välinen yhteyssopimus, jos tällaisen yhteyden luominen ei vaikuta haitallisesti EU:n päästökauppajärjestelmän eheyteen.

| 3.4 | Laaja-alaisesta talous- ja kauppasopimuksesta (CETA) saadut kokemukset ja kahdenvälisen ilmastoyhteistyön mahdollisuudet |
| --- | --- |

3.4

| 3.4.1 | CETA-sopimuksen 24.4 artiklassa on määräys, jossa yhdistetään kauppa ja ympäristö ja jossa sekä Kanada että EU vahvistavat uudelleen sitoutumisensa niiden monenvälisten sopimusten täytäntöönpanoon, joiden osapuolia ne ovat. Tämä määräys voisi johtaa Kanadan ja EU:n välisiin keskusteluihin monenvälisten ympäristösopimusten täytäntöönpanosta silloin, kun huolenaiheet ovat yhteisiä, ja luoda myös pohjan sille, että Kanada ja EU voisivat kehittää tai johtaa uusia ilmastoyhteistyöaloitteita Pariisin sopimuksen puitteissa. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | CETA-sopimuksen 22.3 artiklassa edellytetään, että Kanada ja EU tekevät yhteistyötä kestävää kehitystä tukevan kaupan edistämiseksi. 24 artiklan mukaiseen työsuunnitelmaan sisältyy yhteistyö kaupan ja investointien ympäristöpoliittisten vaikutusten osa-alueella ja ilmastonmuutosta koskevan järjestelmän kauppaan liittyvien näkökohtien, kuten hiilimarkkinoiden ja puhtaan teknologian siirron ja kehittämisen, huomioiminen. Sopimuksen 24.12 artiklassa on havainnollistava luettelo kymmenestä alasta, joilla osapuolten on mahdollista tehdä ympäristöyhteistyötä, ja jotkut tahtoisivat nähdä CETA-sopimuksen foorumina kansallisen politiikan kehittämisen ”monenvälistämiseksi”. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | EU:n ja Kanadan yhteinen työ hiilidioksidipäästöjen tullien alalla on yksi mahdollinen ala yhteistyölle, ”jonka aiheena ovat nykyisen ja tulevan ilmastonmuutosta koskevan kansainvälisen järjestelmän kauppaan liittyvät näkökohdat”. Tämä yhteistyö voisi olla esimerkiksi tietojen vaihtamista ja parhaista käytännöistä sopimista kaupan kohteena olevien tuotteiden hiilijalanjäljen laskemiseksi tai menetelmien yhdenmukaistamiseksi niin, että kilpailukykyyn ja vuotoihin voidaan puuttua päästöintensiivisillä ja kaupalle altistuvilla (EITE) aloilla, jotka nykyisin kuuluvat kansallisten päästökauppajärjestelmien piiriin sekä Kanadassa että EU:ssa. |
| --- | --- |

3.4.3

| 3.4.4 | Asianomaisten teollisuudenalojen, kuten sementti- tai alumiiniteollisuuden, tuella voitaisiin myös luoda elinkelpoisia mahdollisuuksia EU:n ja Kanadan yhteisille alakohtaisille pilottihankkeille päästökauppajärjestelmän suunnittelun, kilpailukyvyn säilyttämisen ja vuotojen välttämisen alalla (esimerkiksi ilmaisten päästöoikeuksien laskemiseen käytettävät yhteiset vertailuarvot ja menetelmät sekä yhteiset hiilitullit). |
| --- | --- |

3.4.4

| 3.5 | Alakohtaisen soveltamisalan laajentamisesta saadut kokemukset: liikenne ja polttoaineet |
| --- | --- |

3.5

| 3.5.1 | Kun EU:ssa tarkastellaan EU:n päästökauppajärjestelmään tulevaisuudessa tehtäviä muutoksia, olisi kiinnitettävä tarkkaan huomiota Pohjois-Amerikan alueellisten päästökauppajärjestelmien markkinarakenteeseen ja toiminnasta saatuihin kokemuksiin. Yksi erityinen osa-alue, joka tarjoaa arvokasta tietoa EU:lle, liittyy siihen, miten Kalifornia ja Quebec ovat laajentaneet päästökauppajärjestelmää myös liikenne- ja polttoainealoille. Vuodesta 2015 lähtien liikennepolttoaineiden, maakaasun ja muiden polttoaineiden jakelijoilla on ollut Kaliforniassa ja Quebecissä yhteisen Western Climate Initiative -päästökauppajärjestelmän mukaisia velvoitteita. Järjestelmän piiriin kuuluvat, alalla toimivat yksiköt eivät saa ilmaisia päästöoikeuksia, vaan niiden on ostettava päästöoikeuksia neljännesvuosittain valtion hallinnoimista huutokaupoista tai yksityisiltä jälkimarkkinoilta. |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | Toinen seuraamisen arvoinen esimerkki on Yhdysvaltojen Transportation Climate Initiative -aloite (10), joka on 12 koillisten ja Keski-Atlantin osavaltioiden sekä District of Columbian alueellinen yhteistyöhanke, jonka tavoitteena on parantaa liikennettä, kehittää puhdasta energiataloutta ja vähentää liikennealan hiilidioksidipäästöjä. Aloite perustuu energia-alan kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisen alueelliseen johtoasemaan, joka on saavutettu vuonna 2009 käyttöön otetun alueellisen Regional Greenhouse Gas Initiative -päästökauppaohjelman avulla. Koska Transportation Climate Initiative -aloitteen oikeudenkäyttöalueilla kolmannes kaikista kasvihuonekaasupäästöistä on peräisin liikenteestä, osallistuvat osavaltiot pyrkivät kehittämään vuoden 2020 loppuun mennessä yhteistyöpohjaisen ”mallisäännön” (model rule) ja päästökauppajärjestelmää koskevia suosituksia, jotta voidaan puuttua näihin tällä hetkellä kattamattomiin (ja kasvaviin) alakohtaisiin päästöihin. Tarkoituksena on, että uuden tai laajennetun päästökauppajärjestelmän (tai -järjestelmien) ensimmäiset velvoitekaudet käynnistettäisiin jo vuonna 2022. |
| --- | --- |

3.5.2

| 3.5.3 | Ympäristö- ja talousedut, joita saadaan päästökauppajärjestelmän laajentamisesta uusille aloille, ovat selkeitä: mitä suuremmat ja laajemmat markkinat ovat, sitä suurempia ovat markkinaosapuolten kirjo, päästövähennysmahdollisuudet, teknologiset innovaatiot ja tehokkuuden parantuminen, mikä johtaa ohjelma- ja tonnikohtaisten päästövähennyskustannusten pienenemiseen ja päästöjen vähenemiseen, puhtaaseen rahoitukseen ja investointeihin. |
| --- | --- |

3.5.3

4.   EU:n ilmasto- ja teollisuuspolitiikan haasteet

4.1   Päästökauppajärjestelmän onnistunut uudistaminen

| 4.1.1 | Lokakuussa 2014 hyväksytyissä EU:n vuoteen 2030 ulottuvissa ilmasto- ja energiapolitiikan puitteissa asetettiin seuraavat tavoitteet:






  — | kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen vähintään 40 prosentilla (verrattuna vuoden 1990 tasoihin) |
| --- | --- | --- |

4.1.1

—

kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen vähintään 40 prosentilla (verrattuna vuoden 1990 tasoihin)

| — | vähintään 27 prosentin uusiutuvan energian osuuden saavuttaminen |
| --- | --- |

—

vähintään 27 prosentin uusiutuvan energian osuuden saavuttaminen

| — | energiatehokkuuden parantaminen vähintään 27 prosentilla. |
| --- | --- |

—

energiatehokkuuden parantaminen vähintään 27 prosentilla.

| 4.1.2 | Komissio aikoo osana joulukuussa 2019 esitettyä Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa nostaa vuodeksi 2030 asetettua EU:n tavoitetta. Tämä koskee myös EU:n päästökauppajärjestelmää. Tarkoituksena on nostaa yleinen 40 prosentin vähennystavoite 50 tai 55 prosenttiin, jotta EU:n päästöt saadaan vähenemään niin, että hiilineutraalius saavutetaan vuoteen 2050 mennessä. Vuoden 2030 tavoitteiden nostamista koskeva kattava ja yksityiskohtainen suunnitelma on tarkoitus esittää lokakuussa 2020, ja asiaa koskevien lainsäädäntötoimenpiteiden tarkistamista koskevat ehdotukset esitetään kesäkuussa 2021. Näihin ehdotuksiin sisältyy EU:n päästökauppadirektiivin uudelleentarkastelu, johon mahdollisesti yhdistetään markkinavakausvarannon uudelleentarkastelu. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | Tämä tarkoittaa sitä, että EU:n päästökauppajärjestelmän vuoden 2030 tavoitetta ja järjestelmän sääntöjä tarkastellaan uudelleen perusteellisesti tulevina vuosina. Uudelleentarkastelun käynnistyessä on ratkaisevan tärkeää kiinnittää erityistä huomiota EU:n päästökauppajärjestelmän keskeisiin piirteisiin ja siihen, miten ne vaikuttavat Euroopan teollisuuteen. |
| --- | --- |

4.1.3

4.2   EU:n hiilidioksidipäästöjen tullimekanismin suunnittelu ja täytäntöönpano

| 4.2.1 | Ajatus hiiliverosta EU:n rajoilla oli mukana Ursula von der Leyenin asialistalla jo hänen ollessaan ehdokkaana. Hänen komission puheenjohtajaksi nimittämisensä jälkeen komissio on asettanut yhdeksi painopisteekseen eri tavoin toteutettavien EU:n hiilidioksidipäästömekanismien – verojen, peilipäästökauppajärjestelmien tai normien – tarkastelun. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Verotuksen ja tulliliiton pääosasto käynnisti maaliskuussa 2020 verkkokuulemisen kerätäkseen kaikkien sidosryhmien näkemykset. Kuulemisen tulokset ja jäsenvaltioiden asiantuntijoiden kanssa käytävät keskustelut ovat hyödyllisiä laadittaessa lainsäädäntöehdotusta keväällä 2021. Tulevien hiilitoimenpiteiden olisi oltava WTO:n sääntöjen ja EU:n muiden kansainvälisten velvoitteiden mukaisia. Tämä tarkoittaa ennen kaikkea sitä, että toimenpiteet on toteutettava syrjimättömästi ja että niiden on oltava oikeuskäytännön mukaisesti oikeasuhtaisia. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.3 | ETSK kehottaa komissiota pohtimaan syvällisemmin moninaisia toimintavaihtoehtoja, kuten uudistettua päästökauppajärjestelmää, hiilidioksidipäästöjen tullimekanismia, hiili-intensiteettiin mukautettua arvonlisäverokantaa, ja vertaamaan niitä seuraavien seikkojen suhteen:






  — | vaikutus hiili- ja investointivuotoon tulevaisuudessa, kun hinnat ovat korkeammat ja kun päästöoikeuksia on EU:ssa saatavilla vähemmän |
| --- | --- | --- |

4.3

—

vaikutus hiili- ja investointivuotoon tulevaisuudessa, kun hinnat ovat korkeammat ja kun päästöoikeuksia on EU:ssa saatavilla vähemmän

| — | oikeusvarmuus WTO:n sääntöjen noudattamisesta |
| --- | --- |

—

oikeusvarmuus WTO:n sääntöjen noudattamisesta

| — | hyväksyttävyys kauppakumppanien keskuudessa |
| --- | --- |

—

hyväksyttävyys kauppakumppanien keskuudessa

| — | tekninen toteutettavuus erityisesti yleisesti hyväksyttyjen kirjanpito- ja mittausstandardien sekä luotettavien ja tunnustettujen tietokantojen osalta (11). |
| --- | --- |

—

tekninen toteutettavuus erityisesti yleisesti hyväksyttyjen kirjanpito- ja mittausstandardien sekä luotettavien ja tunnustettujen tietokantojen osalta (11).

4.4   EU:n hiilidioksidipäästöjen tullimekanismin edut

| 4.4.1 | Tällainen mekanismi suojaa EU:n energiavaltaisia yrityksiä (esimerkiksi teräs- ja sementtiteollisuuden alalla) halvemmalta tuonnilta, joka on lähtöisin sellaisista kolmansista maista, joilla ei ole ilmastopolitiikkaa tai joissa se on heikompaa (ei hiilimarkkinoita, ei hiilen hinnoittelua). Tämä mukautus, joka voisi koostua esimerkiksi EU:n päästökauppajärjestelmän keskihintoihin perustuvista tuontitavaroista perittävistä maksuista, palauttaisi EU:n yritysten ja kolmansien maiden yritysten tasapuoliset toimintaedellytykset. Tällaiset mekanismit auttavat ehkäisemään hiilivuotoja ja välttämään energiavaltaisten teollisuudenalojen kilpailemisen alhaisimmalla sääntelytasolla, samalla kun ne suojelevat EU:n teollisuuden kilpailukykyä ja vähentävät halvan, hiili-intensiivisen tuonnin kilpailukykyä. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | Koska EU:n osuus maailmanlaajuisista kasvihuonekaasuista on kymmenen prosenttia, tällainen mekanismi voisi myös antaa myönteisen signaalin EU:n kanssa kauppaa käyville samanmielisille maille (Kanada, Yhdistynyt kuningaskunta, Sveitsi), jotka hyötyvät oman päästökauppajärjestelmänsä vastavuoroisesta tunnustamisesta ja joiden yritykset vapautuisivat EU27-jäsenvaltioihin suuntautuvan viennin maksuista. |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | Näin EU varmistaa sisäisten ja ulkoisten sitoumustensa johdonmukaisuuden ja parantaa ilmastopolitiikkaansa energiadirektiivin uudelleentarkastelun avulla niin, että voidaan vastata haasteeseen vähentää kasvihuonekaasuja 50–55 prosentilla vuoden 1990 tasosta vuoteen 2030 mennessä ja saavuttaa hiilineutraalius vuoteen 2050 mennessä. |
| --- | --- |

4.4.3

| 4.4.4 | Nämä mahdolliset hiilitullitoimenpiteet voisivat olla vaihtoehto nykyisille toimenpiteille, joilla puututaan EU:n päästökauppajärjestelmän hiilivuodon riskiin (esimerkiksi päästöprofiilin perusteellisen analyysin jälkeen myönnettyjen hiilidioksidipäästöoikeuksien ilmaisjako ja paras käytettävissä oleva tekniikka). Parhaillaan käydään keskustelua siitä, korvattaisiinko hiilitullitoimenpiteellä eri aloilla ja/tai samalla alalla olemassa olevat kilpailukykyyn liittyvät toimenpiteet vai toimisiko se niiden rinnalla. On myös tärkeää ymmärtää, mitkä olisivat vaikutukset sähkön tuontiin ja vientiin yhteenliitetyissä verkoissa. |
| --- | --- |

4.4.4

4.5   EU:n hiilidioksidipäästöjen tullimekanismin haitat

| 4.5.1 | Hiilitullitoimenpiteiden käyttö voisi aiheuttaa EU:hun raaka-aineita toimittavien kolmansien maiden, kuten Yhdysvaltojen, Kiinan tai Intian, vastatoimia, jotka loisivat uusia kaupan esteitä tilanteessa, jossa covid-19-kriisin aiheuttama maailmankaupan supistuminen on valtava (WTO:n tuoreen julkaisun mukaan 18–32 prosenttia). |
| --- | --- |

4.5.1

| 4.5.2 | Hiilitullien käyttö voisi myös heikentää ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen monenvälistä toimintatapaa, ja tulleja voitaisiin pitää kansainvälisen yhteistyön torjumisena ja yksipuolisten lähestymistapojen suosimisena. |
| --- | --- |

4.5.2

| 4.5.3 | Joidenkin raaka-aineiden tuonti kolmansista maista, joiden ilmastopolitiikka on heikkoa, tulisi kalliimmaksi ostajille EU:ssa. Tämä tarkoittaa sitä, että joidenkin suurten näitä raaka-aineita jalostavien eurooppalaisten yritysten (auto- ja rakennusala) hintakilpailukyky voisi huonontua, ja EU:n valmiiden tuotteiden vienti voisi muuttua. |
| --- | --- |

4.5.3

| 4.5.4 | Hiilitullien alakohtainen kattavuus saattaa erota nykyisten kilpailukykyä suojaavien toimenpiteiden kattavuudesta. Hiilitullitoimenpiteiden kattavuutta saataisiin mahdollisesti rajoittaa, niin että ne koskisivat vain sementti- ja teräsalan kaltaisia aloja, joilla hiilivuodon riski on suurin, kun taas hiilivuototoimenpiteiden alakohtainen kattavuus on laajempi (esimerkiksi kemikaalit, tekstiilien värjäys ja viimeistely). |
| --- | --- |

4.5.4

4.6   Alakohtaiset näkemykset

| 4.6.1 | EU:n teräsalaan kohdistuu kova maailmanlaajuinen kilpailu Kiinan, Turkin, Algerian ja Iranin teräksenvalmistajien taholta, sillä nämä teräksenvalmistajat eivät ole päästökauppajärjestelmien piirissä, ja ne vievät EU:hun jo 30 miljoonaa tonnia terästä. Eurooppalaisten terästuottajien järjestö (Eurofer) tukee hiilidioksidipäästöjen tullimekanismin käyttöönottoa ympäristöön liittyvistä, taloudellisista ja oikeudellisista syistä ja katsoo, että käyttöönotto on edellytys hiilivuodon riskin välttämiselle. Tähän mekanismiin olisi sisällytettävä teräksestä valmistetut lopputuotteet ja puolivalmisteet, ja sen olisi perustuttava asianmukaiseen kirjanpitojärjestelmään, jolla mitataan tuotteiden hiilijalanjälkeä kolmansien maiden kanssa tehtyjen vastaavuussopimusten avulla, ja sitä tulisi soveltaa siirtymäkauden ajan yhdessä EU:n päästökauppajärjestelmän päästöoikeuksien ilmaisjaon kanssa. |
| --- | --- |

4.6.1

| 4.6.2 | Euroopan sementtiala (CEMbureau) suhtautuu myönteisesti hiilidioksidipäästöjen tullimekanismiin, sillä hiilivuodon riski on suuri EU:n teollisuudessa, jossa voittomarginaalit ovat pienet. Tämä ala on sitoutunut pitkän aikavälin sijoitussykliin saavuttaakseen ilmastoneutraaliuden tavoitteen vuoteen 2050 mennessä, ja se asettaa useita ehtoja, kuten menetelmän avoimuuden, WTO:n sääntöjen noudattamisen, kaikkia päästökauppajärjestelmään kuuluvia alojen koskevan laajan alakohtaisen kattavuuden ja päästöoikeuksien maksutta tapahtuvan jakamisen jatkamisen vuoteen 2030 asti. |
| --- | --- |

4.6.2

4.7   Vuoropuhelu kolmansien maiden kanssa

| 4.7.1 | ETSK kannattaa vuoropuhelun aloittamista kolmansien maiden kanssa, jotta voitaisiin keskustella hiilitullitoimenpiteiden sisällöstä ja niiden vaikutuksista EU:hun suuntautuvaan vientiin. Vuoropuhelun tulisi olla erilaista niiden maiden kanssa, joiden ilmastopolitiikka on kunnianhimoista (kuten Kanada), ja niiden maiden kanssa, jotka eivät harjoita yhtä kunnianhimoista ilmastopolitiikkaa (Yhdysvallat, Kiina ja Venäjä). |
| --- | --- |

4.7.1

| 4.7.2 | Tiedämme esimerkiksi, että Yhdysvaltojen hallinto seuraa EU:n hiilidioksidipäästöjen tullimekanismia koskevien pohdintojen kehitystä erittäin tiiviisti. WTO:ssa EU:n kauppapolitiikan arviointiprosessin aikana eräät Yhdysvaltojen viranomaiset ovat jo osoittaneet olevansa huolissaan EU:n hiilitullitoimenpiteistä. |
| --- | --- |

4.7.2

4.8   Perimmäisenä tavoitteena hiilen maailmanlaajuinen hinnoittelu

| 4.8.1 | ETSK korostaa, että ilmastokriisin torjumiseksi on tarpeen yhdistää ja yhdenmukaistaa erilaisia käytettävissä olevia välineitä. Koska asiaankuuluvat kansainväliset järjestöt ja yritykset katsovat, että hiilen hintasignaali on keskeinen tekijä, jotta voidaan edetä tehokkaasti ilmastonmuutoksen torjunnassa ja luoda houkutteleva ympäristö investoinneille pitkällä aikavälillä niin, että julkisten ja yksityisten toimijoiden ekologista siirtymää voidaan nopeuttaa (teollisuus, liikenne, asuminen, maatalous jne.), ETSK kannattaa eri oikeudenkäyttöalueiden lähestymistapojen yhdenmukaistamista, mikä johtaisi lopulta eri oikeudenkäyttöalueiden vertailukelpoiseen hintasignaaliin. |
| --- | --- |

4.8.1

| 4.8.2 | Vertailukelpoisen hintasignaalin ja hiilijalanjäljen mittaamiseen käytettävän yhteisesti sovitun menetelmän käyttöönottoa edeltävällä siirtymäkaudella samanmielisten maiden (muun muassa EU27, Yhdistynyt kuningaskunta, Sveitsi, Latinalainen Amerikka, Yhdysvaltojen Keskilänsi ja Kaakkois-Aasia) alueellista hiilen hinnoittelua olisi asteittain yhdenmukaistettava. Tällaisten alueellisten hiilimarkkinoiden luominen edellyttää yhteistä hiilimarkkinainfrastruktuuria (eräänlaisia hiilen sisämarkkinoita), kun taas joitakin hiilidioksidimekanismeja voitaisiin ottaa käyttöön suhteessa kolmansiin maihin. |
| --- | --- |

4.8.2

| 4.8.3 | Jotta voitaisiin kuitenkin välttää maiden ja alueellisten tulliliittojen välisen hiilikauppasodan syntyminen, tarvitaan kahteen WTO:n pääperiaatteeseen, suhteellisuuteen ja syrjimättömyyteen, perustuva WTO:n poikkeuslupa, jossa vahvistetaan säännöt, joiden mukaisesti nämä hiilidioksidipäästöjen tullimekanismit (hiilivero, peilipäästökauppajärjestelmä, normit) luodaan ja joiden mukaisesti niitä käytetään. |
| --- | --- |

4.8.3

Bryssel 18. syyskuuta 2020.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  EUVL C 353, 18.10.2019, s. 59.

1

(2)  https://icapcarbonaction.com/en/?option=com_attach&task=download&id=677

2

(3)  IETA: 10 years of Emissions Trading in Europe: towards a new beginning?, toukokuu 2015, http://www.ieta.org/resources/EU/EUETS%20Paper%20May_FINAL.pdf

3

(4)  Ks. alaviite 3.

4

(5)  Ks. alaviite 3.

5

(6)  Ks. alaviite 3.

6

(7)  Euroopan komissio (Ilmastotoimet): Revision for phase 4 (2021–2030), sivustolla käyty viimeksi maaliskuussa 2018, https://ec.europa.eu/clima/policies/ets/revision_en

7

(8)  Sia Partners: COVID-19 and CO2 Emissions in the EU, 1.4.2020.

8

2

(9)  Carbon Brief: https://www.carbonbrief.org/analysis-what-impact-will-the-coronavirus-pandemic-have-on-atmospheric-CO2,, 7. toukokuuta 2020.

9

2

(10)  https://www.transportationandclimate.org/content/about-us

10

(11)  Ks. alaviite 1.

11

---

| 11.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 429/131 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 429/131

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Entistä vahvemmat voittoa tavoittelemattomat yhteiskunnalliset yritykset sosiaalisesti oikeudenmukaisen Euroopan peruspilarina”

(valmisteleva lausunto)

(2020/C 429/18)

| Esittelijä: | Krzysztof BALON |
| --- | --- |

Esittelijä:

Krzysztof BALON

| Lausuntopyyntö | neuvoston puheenjohtajavaltio Saksa, 18.2.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 4.9.2020 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 18.9.2020 |
| Täysistunnon nro | 554 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 211/3/5 |

Lausuntopyyntö

neuvoston puheenjohtajavaltio Saksa, 18.2.2020

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus”

Hyväksyminen jaostossa

4.9.2020

Hyväksyminen täysistunnossa

18.9.2020

Täysistunnon nro

554

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

211/3/5

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Koska voittoa tavoittelemattomat yhteiskunnalliset yritykset edistävät myös ja erityisesti kriisitilanteissa Euroopan unionin (EU) sosiaalisen ulottuvuuden toteutumista ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa, Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) kehottaa vahvistamaan ja tukemaan kohdennetusti etenkin sellaisia yhteiskunnallisia yrityksiä ja muita yhteisötalouden organisaatioita, jotka sijoittavat mahdolliset voittonsa kokonaisuudessaan takaisin julkisen palvelun tehtävän hoitamiseen tai yleishyödyllisiin tarkoituksiin. Lisäksi niiden näkyvyyttä olisi parannettava Euroopan laajuisesti. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Monien jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmissä on jo nykyisellään sääntöjä, joilla vahvistetaan voittoa tavoittelemattomien yhteisöjen asema, ja niitä voidaan soveltaa myös yhteiskunnallisiin yrityksiin. ETSK kannustaakin kaikkia muita jäsenvaltioita sisällyttämään vastaavat säännöt kansalliseen lainsäädäntöönsä. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Lisäksi Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen (SEUT) olisi liitettävä yleistä taloudellista etua koskevia palveluja käsittelevän pöytäkirjan N:o 26 tapainen pöytäkirja yritysmuotojen moninaisuudesta. Siinä voitaisiin määritellä erikseen, mitä voittoa tavoittelemattomalla yhteiskunnallisella yrityksellä tarkoitetaan. ETSK kehottaakin jäsenvaltioita ottamaan tämän muutoksen huomioon, kun perussopimuksia mahdollisesti tarkistetaan tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Voittoa tavoittelemattomien yhteiskunnallisten yritysten ja vastaavien yleishyödyllisten organisaatioiden asemaa olisi vahvistettava asettamalla ne julkisia hankintoja koskevassa lainsäädännössä erityisasemaan julkisten tai kaupallisten palveluntarjoajien edelle, kun on kyse yleishyödyllisten sosiaalipalvelujen tarjoamisesta. Julkisissa tarjouskilpailuissa pitäisi tähän liittyen ottaa huomioon etenkin se, että voittoa tavoittelemattomat yhteiskunnalliset yritykset hoitavat erityisiä tehtäviä esim. hoivaan ja terveydenhuoltoon liittyvien sosiaalipalvelujen alalla. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK kannattaa lisäksi mahdollisuutta kohdentaa rahoitusta ainoastaan voittoa tavoittelemattomille organisaatioille ilman, että tämä katsotaan EU:n valtiontukisääntöjen rikkomiseksi. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Yleishyödyllisiin taloudellisiin palveluihin myönnettävää vähämerkitystä tukea koskevan asetuksen mukaista kynnysarvoa olisi korotettava nykyisestä 500 000 eurosta kolmen verovuoden aikana tuntuvasti, noin 800 000 euroon verovuotta kohden. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK katsoo, että käyttöön olisi otettava yleinen poikkeus, jota sovellettaisiin, kun unionin varoja käytettäessä osa rahoituksesta saadaan jäsenvaltiotasolta. Kuten puhtaasti EU:n hallinnoimien ohjelmien tapauksessa, kansallista osarahoitusta ei pitäisi tällöin katsoa valtiontukikysymyksen kannalta merkitykselliseksi. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Voittoa tavoittelemattomien yhteisötalouden organisaatioiden tukemista olisi tarkasteltava myös talouspolitiikan EU-ohjausjaksoon liittyvässä sosiaali-indikaattoreiden tulostaulussa. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Voittoa tavoittelematon yhteisötalousyrittäminen ei ole ainoastaan kestäväpohjainen liiketoimintamalli, vaan tällaiset yritykset myös luovat ja ylläpitävät laadukkaita työpaikkoja, edistävät mm. vammaisten henkilöiden ja muiden sosiaalisesti heikommassa asemassa olevien väestöryhmien yhtäläisiä mahdollisuuksia, takaavat sosiaalisen osallisuuden ja oikeudenmukaisuuden korkean tason ja edesauttavat vihreää siirtymää ja digitaalista muutosta. Yhteisötalouden yritykset ovat siten strategisen tärkeitä kumppaneita pyrittäessä vahvistamaan Euroopan sosiaalista ulottuvuutta. Yhteisötaloudellista toimintaa olisi siksi tuettava erityisellä tavalla EU:n rahastoista, ja siitä olisi tehtävä erillinen ESR+:sta tuettava erityistavoite. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK on valmis omaksumaan aloitteellisen ja koordinoivan roolin keskustelussa voittoa tavoittelemattomien yhteiskunnallisten yritysten paikasta koronakriisin jälkeisen elpymisrahaston käytännön toteutuksessa ja vuonna 2021 esitettävän yhteisötalouden toimintasuunnitelman yhteydessä sekä tätä varten tarvittavasta oikeudellisen ja finanssipoliittisen kehyksen uudistamisesta. |
| --- | --- |

1.10

2.   Johdanto

| 2.1 | Saksan liittotasavallan liittohallitus esitti 18.2.2020 osana Saksan EU-puheenjohtajuuskauden (vuoden 2020 jälkipuolisko) valmisteluja ETSK:lle lausuntopyynnön aiheesta ”Entistä vahvemmat voittoa tavoittelemattomat yhteiskunnalliset yritykset sosiaalisesti oikeudenmukaisen Euroopan peruspilarina”. Saksan hallitus korosti tässä yhteydessä yhteisen edun merkitystä Eurooppaa yhdistävänä perusarvona, myös taloudellisen toiminnan alalla, sekä yleishyödyllisiä tehtäviä hoitavien, nimenomaan sosiaalipalveluja tuottavien yhteisötalouden yritysten vahvaa innovointikykyä. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Yhteisötalouden kenttä koostuu erilaisista yrityksistä ja organisaatioista, esimerkiksi osuuskunnista, keskinäisistä yhtiöistä, yhdistyksistä, säätiöistä ja yhteiskunnallisista yrityksistä, sekä muista jäsenvaltiokohtaisista oikeudellisista taloudellisen toiminnan muodoista, joita yhdistävät yhteiset arvot ja periaatteet (1). Eurooppalainen yhteisötalous on osoittautunut erittäin tärkeäksi ja järjestelmän kannalta merkitykselliseksi talous- ja sosiaalikriisien aikana. Se edistää sosiaalisen yhteenkuuluvuuden saavuttamista, vahvistumista ja pysyvää turvaamista. Etenkin voittoa tavoittelematon sosiaalipalvelujen tarjoaminen siten, että sosiaaliset tavoitteet ovat ehdottomasti etusijalla, on osoittautunut erittäin joustavaksi, kansalaisläheiseksi, innovatiiviseksi, kestäväpohjaiseksi, demokraattisesti oikeutetuksi ja tehokkaaksi toimintamalliksi. Voittoa tavoittelemattomat yhteiskunnalliset yritykset edistävät lisäksi ratkaisevalla tavalla yhtäläisten mahdollisuuksien tarjoamista kaikille iästä, sukupuolesta ja alkuperästä riippumatta. Ne vastaavat sellaisiin yhteiskunnassa esiintyviin sosiaalisiin tarpeisiin, joita julkiset sosiaalipalvelut eivät vielä kata. ETSK on todennut jo aiemmassa lausunnossaan, että yhteisötalouden yritysten työn tulisi palvella yhteistä etua eikä sen tarkoituksena saa olla voiton maksimointi. Yhteisötalous luo näin laadukkaita työpaikkoja yhteiskunnallisesti vastuullisiin yrityksiin (2) esimerkiksi terveydenhuollon, hoivan ja lastenhoidon aloilla. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Yhteisötalous on Euroopassa monimuotoista, eikä yhteiskunnalliselle yritykselle ole olemassa oikeudellisesti sitovaa, EU:n laajuisesti sovellettavaa määritelmää. ETSK:n mukaan yhteiskunnallisilla yrityksillä on mm. seuraavia ominaispiirteitä:






  — | Niillä on voiton tavoittelun sijasta ensisijaisesti sosiaalisia tavoitteita, ja niiden tavoitteena on tuottaa suurta yleisöä tai jäseniään hyödyttäviä etuja. |
| --- | --- | --- |

2.3

—

Niillä on voiton tavoittelun sijasta ensisijaisesti sosiaalisia tavoitteita, ja niiden tavoitteena on tuottaa suurta yleisöä tai jäseniään hyödyttäviä etuja.

| — | Ne ovat etupäässä voittoa tavoittelemattomia yrityksiä, ja syntyvä ylijäämä sijoitetaan pääasiassa uudelleen eikä sitä jaeta yksityisille osakkeenomistajille tai omistajille. |
| --- | --- |

—

Ne ovat etupäässä voittoa tavoittelemattomia yrityksiä, ja syntyvä ylijäämä sijoitetaan pääasiassa uudelleen eikä sitä jaeta yksityisille osakkeenomistajille tai omistajille.

| — | Niillä on useita eri oikeudellisia muotoja ja liiketoimintamalleja: ne voivat olla esimerkiksi osuuskuntia, keskinäisiä yhtiöitä, vapaaehtoisorganisaatioita, säätiöitä taikka voittoa tavoittelevia tai tavoittelemattomia yrityksiä. Eri oikeudellisia muotoja yhdistellään usein ja toisinaan muotoa muutetaan tarpeen mukaan. |
| --- | --- |

—

Niillä on useita eri oikeudellisia muotoja ja liiketoimintamalleja: ne voivat olla esimerkiksi osuuskuntia, keskinäisiä yhtiöitä, vapaaehtoisorganisaatioita, säätiöitä taikka voittoa tavoittelevia tai tavoittelemattomia yrityksiä. Eri oikeudellisia muotoja yhdistellään usein ja toisinaan muotoa muutetaan tarpeen mukaan.

| — | Ne ovat taloudellisia toimijoita, jotka tuottavat (usein yleishyödyllisiä) tavaroita ja palveluita ja joiden toiminnalle on usein ominaista vahva sosiaalinen innovointi. |
| --- | --- |

—

Ne ovat taloudellisia toimijoita, jotka tuottavat (usein yleishyödyllisiä) tavaroita ja palveluita ja joiden toiminnalle on usein ominaista vahva sosiaalinen innovointi.

| — | Ne toimivat itsenäisinä yksikköinä, ja niiden toiminnassa korostuvat osallistuminen ja yhteinen päätöksenteko (henkilöstö, käyttäjät, jäsenet), hallinto ja demokratia (joko edustuksellinen tai avoin). |
| --- | --- |

—

Ne toimivat itsenäisinä yksikköinä, ja niiden toiminnassa korostuvat osallistuminen ja yhteinen päätöksenteko (henkilöstö, käyttäjät, jäsenet), hallinto ja demokratia (joko edustuksellinen tai avoin).

| — | Ne ovat usein lähtöisin kansalaisyhteiskunnan organisaatioista tai yhteydessä niihin (3). |
| --- | --- |

—

Ne ovat usein lähtöisin kansalaisyhteiskunnan organisaatioista tai yhteydessä niihin (3).

| 2.4 | Myöskään yleishyödyllisyydelle ei ole oikeudellisesti sitovaa, EU:n laajuisesti sovellettavaa määritelmää. Kuten ETSK on aiemmassa lausunnossaan huomauttanut, EU:n oikeudessa ei ole otettu juurikaan huomioon yhteisötalouden luontaisia ominaispiirteitä eikä varsinkaan sen erilaista suhdetta liikevoittoon. SEUT-sopimuksen 54 artiklan on tähän mennessä tulkittu asettavan vastakkain ei-kaupalliset (voittoa tavoittelemattomat) yhteisöt ja yhtiöt, jotka harjoittavat taloudellista toimintaa korvausta vastaan. Jälkimmäiseen ryhmään luokitellaan siis erottelematta ja oikeudelliseen muotoon katsomatta kaikki voittoa tavoittelevat yritykset riippumatta siitä, jakavatko ne voittonsa vai eivät (4). Monien jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmissä on kuitenkin jo nykyisellään sääntöjä, joilla vahvistetaan voittoa tavoittelemattomien yhteisöjen asema, ja niitä voidaan soveltaa myös yhteiskunnallisiin yrityksiin. Taloudelliset toimijat olisikin jaoteltava kolmeen ryhmään: puhtaasti voittoa tavoittelevat yritykset, rajoitetusti voittoa tavoittelevat yhteisötalouden yritykset, joista on jo ollut puhetta asiakokonaisuuteen INT/871 kuuluvassa ETSK:n lausunnossa (5), ja puhtaasti voittoa tavoittelemattomat yhteisötalouden yritykset. Tässä lausunnossa käsitellään nimenomaan viimeksi mainittuja. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Näiden kansallisten sääntöjen perusteella yhteiskunnallisia yrityksiä voidaan pitää voittoa tavoittelemattomina, jos niillä on kohdassa 2.4 lueteltuja ominaisuuksia ja ne ovat lisäksi kansallisen lainsäädännön nojalla velvollisia sijoittamaan mahdolliset voitot kokonaisuudessaan takaisin julkisen palvelun tehtävän hoitamiseen tai yleishyödyllisiin tarkoituksiin. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | ETSK on valittanut jo aiemmassa lausunnossaan sitä, ettei Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä eikä Euroopan komission päätöskäytännössä kiinnitetä riittävästi huomiota yrityksiin, jotka ovat kotimaansa lainsäädännön mukaisesti voittoa tavoittelemattomia yrityksiä tai jotka luokituksesta riippumatta täyttävät edellä mainitut kriteerit. Komitea katsookin, että SEUT-sopimukseen olisi liitettävä yleistä taloudellista etua koskevia palveluja käsittelevän pöytäkirjan N:o 26 tapainen pöytäkirja yritysmuotojen moninaisuudesta. Siinä voitaisiin määritellä erikseen, mitä voittoa tavoittelemattomalla yhteiskunnallisella yrityksellä ja rajoitetusti voittoa tavoittelevalla yhteisötalouden yrityksellä tarkoitetaan. ETSK kehottaa jäsenvaltioita ottamaan tämän muutoksen huomioon, kun perussopimuksia mahdollisesti tarkistetaan tulevaisuudessa (6). |
| --- | --- |

2.6

3.   Voittoa tavoittelemattomat yhteiskunnalliset yritykset yleishyödyllisten sosiaali- ja terveyspalvelujen tarjoajina Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanon yhteydessä

| 3.1 | ETSK on korostanut aiemmassakin lausunnossaan, että Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari ei voi toteutua tehokkaasti ilman yhteisötalouden yritysten panosta ja että tällaisilla yrityksillä on luontaiset edellytykset täyttää esimerkiksi ne pilarin tavoitteet, jotka koskevat varman ja sopeutuvan työllisyyden edistämistä, työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja työntekijöiden osallistumista sekä turvallista, terveellistä ja asianmukaista työympäristöä, tai tarjota innovatiivisia vastauksia tiettyihin sosiaalisiin perustarpeisiin (7). Tällaisten voittoa tavoittelemattomien organisaatioiden näkyvyyttä olisi parannettava Euroopan laajuisesti. On tarpeen tukea innovointia ja helpottaa tukirahoituksen saantia, jotta nämä organisaatiot pystyvät jatkamaan toimintaansa sekä arjessaan että kriisitilanteissa. Jäsenvaltioiden olisi vaihdettava keskenään parhaita käytäntöjä. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EU:n jäsenvaltioissa valtio vastaa käytössä olevan sosiaalisen mallin mukaisesti siitä, että kaikille kansalaisille on tarjolla kattavat, tehokkaat, kohtuuhintaiset ja korkealaatuiset yleishyödylliset sosiaali- ja terveyspalvelut. ETSK on huomauttanut jo aiemmin, että yleishyödylliset palvelut ovat sosiaalisesti oikeudenmukaisten rakenteiden välttämätön osatekijä ja että ihmisillä on oikeus Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa kuvaillun mukaisiin laadukkaisiin peruspalveluihin, myös sosiaali- ja terveyspalveluihin (8). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Joissakin maissa näitä palveluja tarjoavat – etusijaisesti valtion tarjoamiin palveluihin nähden – lähinnä voittoa tavoittelemattomat tahot, instituutiot ja palveluyksiköt siten, että valtio vahvistaa palvelujen tarjoamisen puitteet, käyttäjät valitsevat palvelun tuottajan ja sosiaalivakuutusjärjestelmä rahoittaa palvelut. Palveluja tulee tällöin tarjota niihin oikeutettujen ihmisten etujen mukaisesti ja käyttäjiä osallistaen. Tämä samanaikaisesti käyttäjälähtöinen ja kilpailuun perustuva tapa tarjota palveluja voittoa tavoittelemattomien yhteiskunnallisten yritysten kautta kävisi pohjaksi Euroopan laajuisesta mallista käytävälle keskustelulle ja voisi saada lisäpontta, kun sitä verrataan hankintamenettelyihin, jotka vievät käyttäjiltä valinnanvapauden. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK kannattaa mahdollisuutta kohdentaa rahoitusta nimenomaan tai ainoastaan voittoa tavoittelemattomille organisaatioille ilman, että vaarana on EU:n valtiontukisääntöjen rikkominen. Tämä on kriisitilanteissa tärkeämpää kuin koskaan, koska voittoa tavoittelemattomilla organisaatioilla ei ole käytettävissään reservivaroja. Sosiaali- ja terveyspalvelut ovat kuitenkin olennaisen tärkeitä nimenomaan kriisitilanteissa, minkä vuoksi on tarpeen varmistaa, että ne pysyvät korkealaatuisina. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Jotta tähän tavoitteeseen päästäisiin ja yleisemmin jotta voittoa tavoittelemattoman yhteisötalouden asema yleishyödyllisten sosiaali- ja terveyspalvelujen tarjonnassa vahvistuisi, tarvitaan perustavanlaatuisia muutoksia EU-tason oikeudelliseen kehykseen. Etenkin seuraavat muutokset ovat tarpeen: |
| --- | --- |

3.5

| 3.5.1 | Annetaan julkisia hankintoja koskevassa lainsäädännössä voittoa tavoittelemattomille toimijoille etusija julkisiin tai kaupallisiin palveluntarjoajiin nähden. |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | Korotetaan yleishyödyllisiin taloudellisiin palveluihin myönnettävää vähämerkityksistä tukea koskevan asetuksen mukaista kynnysarvoa nykyisestä 500 000 eurosta kolmen verovuoden aikana tuntuvasti, noin 800 000 euroon verovuotta kohden. Tällainen korotus parantaisi osaltaan kyseisen asetuksen soveltamiskelpoisuutta ja näin ollen sen tehoa, mutta rajatylittävän kilpailun todellisen vääristymisen riski pysyisi edelleen vähäisenä. |
| --- | --- |

3.5.2

| 3.5.3 | Otetaan käyttöön yleinen poikkeus, jota sovellettaisiin, kun unionin varoja käytettäessä osa rahoituksesta saadaan jäsenvaltiotasolta. Kuten puhtaasti EU:n hallinnoimien ohjelmien tapauksessa, kansallista osarahoitusta ei pitäisi tällöin katsoa valtiontukikysymyksen kannalta merkitykselliseksi. Jäsenvaltioiden viranomaisten olisi voitava tietyissä tapauksissa tehdä oikeudellisesti sitova ja julkista tukea saavan tahon luottamuksensuojan takaava päätös siitä, että kyseessä ei ole valtiontuki. Komissiolla tai Euroopan unionin tuomioistuimella olisi oltava valvontavaltuudet väärinkäytösten ehkäisemiseksi. |
| --- | --- |

3.5.3

4.   Voittoa tavoittelemattomien yhteiskunnallisten yritysten toiminnan finanssipoliittinen kehys

| 4.1 | ETSK on kehottanut Euroopan komissiota useaan otteeseen kehittämään yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa yhteisötaloutta tukevan kestävän ekosysteemin (9). Voittoa tavoittelemattomien yhteiskunnallisten yritysten toiminnan rahoituskehystä tulee parantaa muun muassa varmistamalla riittävät yhteisrahoitusosuudet ja yksinkertaistamalla hallinnointia esimerkiksi siten, että sovelletaan tarveperusteisia indikaattoreita ja otetaan käyttöön ja hyväksytään kiinteät korvaukset. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Tuen saaminen EU:n rahastoista, esimerkiksi Euroopan sosiaalirahasto plussasta (ESR+), on sosiaali- ja terveyspalveluja tuottaville voittoa tavoittelemattomille yhteiskunnallisille yrityksille erityisen tärkeää. |
| --- | --- |

4.2

| 4.2.1 | Komitea on todennut jo lausunnossaan ehdotuksesta ESR+-asetukseksi (10), että yhteisötaloudellisen toiminnan tukemisesta olisi tehtävä erillinen ESR+:n erityistavoite, kun otetaan huomioon yhteisötalouden kasvava merkitys EU:n sosiaalisen ulottuvuuden kannalta (11). |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | ETSK on myös kiinnittänyt huomiota voittoa tavoittelemattomien yhteiskunnallisten yritysten usein riittämättömiin taloudellisiin resursseihin ja vaatinut tähän liittyen luontoissuoritusten ja rahoitusosuuksien rinnastamista, kun on kyse omien varojen hankinnasta ESR+:sta rahoitettavia toimia varten (12). |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | Voittoa tavoittelemattomiin yhteiskunnallisiin yrityksiin kuuluu myös pienehköjä paikallisia, esimerkiksi oma-apuryhminä toimintansa aloittaneita organisaatioita. ETSK on kehottanut aiemminkin varaamaan tällaisille organisaatioille riittävän osuuden ESR+-rahoituksesta (13). Vapaaehtoistoimijoiden osallistumista sosiaali- ja terveyspalvelujen tarjoamiseen olisi niin ikään voitava tukea kohdennetusti. |
| --- | --- |

4.2.3

5.   Yhteisötalouden toimintasuunnitelma: voittoa tavoittelemattomat yhteiskunnalliset yritykset tärkeinä toimijoina koronakriisin jälkeisen elpymisrahaston yhteydessä

| 5.1 | Koronakriisi osoittaa, että jäsenvaltiokohtaisilla toimenpiteillä voidaan päästä tuloksiin vain, jos ne toteutetaan koordinoidusti. Kuten ETSK toteaa asiakokonaisuuteen ECO/515 kuuluvassa kannanotossaan, jonka aiheena on asetus koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskevasta investointialoitteesta, julkisten terveydenhuoltojärjestelmien ja pk-yritysten ohella myöskään voittoa tavoittelemattomia yhteiskunnallisia yrityksiä ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioita ei saa unohtaa ja niitä tulee tukea nykyistä enemmän. Voittoa tavoittelemattomilla yhteiskunnallisilla yrityksillä ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla on hyvin vähän reservivaroja käytettäväksi kriisitilanteissa. Ne ovat kuitenkin juuri kriisiaikana olennaisen tärkeitä (terveydenhuolto)järjestelmien pitämiseksi toiminnassa. ETSK katsookin, että näiden toimialojen ja organisaatioiden olisi saatava enemmän tukea paitsi nykyiseen kriisiin vastaamiseksi myös Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin, yhteisen sosiaali- ja terveyspolitiikan, Euroopan sosiaalirahaston ja sosiaali-indikaattoreiden tulostaulun täytäntöönpanoon talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kuluessa (14). |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | ETSK yhtyy työllisyysasioista ja sosiaalisista oikeuksista vastaavan komission jäsenen Nicolas Schmitin 24.4.2020 jäsenvaltioiden hallituksille lähettämässä kirjeessä (15) esitettyyn Euroopan komission kantaan, jonka mukaan yhteisötaloutta olisi tuettava nimenomaan näinä kriisiaikoina. Komission mukaan yhteisötalouden organisaatiot osallistuvat jo nyt käytännössä monin tavoin kriisin vaikutusten lieventämiseen: Tällaiset organisaatiot tarjoavat yhteistyössä viranomaisten kanssa ja niiden toimenpiteitä täydentäen monenlaisia sosiaalipalveluja, erityisesti yhteiskunnan vähäosaisimmille. Ne ovat myös merkittäviä työpaikkojen tarjoajia heikossa asemassa oleville väestöryhmille ja ratkaisevan tärkeitä työmarkkinoille integroitumisen ja pätevyyksien hankkimisen kannalta. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Voittoa tavoittelemattomien yhteisötalouden organisaatioiden ja muiden yleishyödyllisten organisaatioiden olisi verkotuttava entistä paremmin viestintään, toimintapolitiikkaan ja operatiiviseen toimintaan liittyvissä tarkoituksissa. EU:n ja jäsenvaltioiden olisi tuettava tätä edistämällä pitkäjänteisesti säännöllistä rajatylittävää yhteistyötä ja linkittämällä pelastustoiminta, pelastuspalvelut sekä sosiaali- ja terveyspalvelut paremmin toisiinsa. Paluu rajojen sulkemiseen ja puhtaasti kansallisiin toimintamalleihin koronakriisin aikana on haitallista ja EU:n tavoitteiden ja arvojen vastaista. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Koska eurooppalaiset yhteisötalouden organisaatiot ja etenkin voittoa tavoittelemattomat yhteiskunnalliset yritykset ovat osallistavia ja pyrkivät tukemaan kaikkein heikoimmassa asemassa olevia, ne edistävät aivan erityisesti avun tarjoamista maahanmuuttajille. Kuten asiakokonaisuuteen INT/785 kuuluvassa ETSK:n lausunnossa vaaditaan, myös yhteisötalouden organisaatioille on annettava tästä enemmän tunnustusta (16). |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | ETSK toistaa yhteisötalouden ulkoista ulottuvuutta käsittelevään lausuntoonsa (17) viitaten, ettei komissio ole sisällyttänyt yhteisötaloutta ehdotukseensa uudesta kehityspolitiikkaa koskevasta eurooppalaisesta konsensuksesta. Varsinkin voittoa tavoittelematon yhteisötalous tarjoaa erityisiä mahdollisuuksia kehittää itsensä auttamisen ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan pohjalta alhaalta ylöspäin pitkävaikutteisia ratkaisuja sosiaalisiin ja ympäristöongelmiin. Euroopassa on vahva voittoa tavoittelematon yhteisötalous, jolla on jaettavana kokemusta parhaista käytännöistä. Vakiintuneella voittoa tavoittelemattomalla toimintamallilla, jossa voitot investoidaan kokonaan takaisin yhteiskunnalliseen yritystoimintaan, voidaan ehkäistä julkisten varojen yksityistämistä ja pidäkkeetöntä voiton maksimointia myös Euroopan ulkopuolella, kun käytössä on asianmukaiset valtiolliset tai demokraattisen oikeutuksen nojalla toimivat valvontamekanismit. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Työnantajien, työntekijöiden ja muiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden välillä on saavutettava laaja yhteiskunnallinen konsensus voittoa tavoittelemattomien yhteiskunnallisten yritysten ja niitä tukevien kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden paikasta koronakriisin jälkeisen elpymisrahaston käytännön toteutuksessa ja vuonna 2021 esitettävän yhteisötalouden toimintasuunnitelman yhteydessä sekä tätä varten tarvittavasta oikeudellisen ja finanssipoliittisen kehyksen uudistamisesta. ETSK on valmis omaksumaan tässä keskustelussa aloitteellisen ja koordinoivan roolin. |
| --- | --- |

5.6

Bryssel 18. syyskuuta 2020.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  EUVL C 282, 20.8.2019, s. 1

1

(2)  EUVL C 240, 16.7.2019, s. 20

2

(3)  EUVL C 24, 28.1.2012, s. 1

3

(4)  Ks. alaviite 1

4

(5)  Ks. alaviite 1.

5

(6)  EUVL C 282, 20.8.2019, s. 1

6

(7)  Ks. alaviite 1.

7

(8)  EUVL C 282, 20.8.2019, s. 7.

8

(9)  EUVL C 13, 15.1.2016, s. 152, EUVL C 62, 15.2.2019, s. 165

9

(10)  COM(2018) 382 final.

10

(11)  EUVL C 62, 15.2.2019, s. 165

11

(12)  Ks. alaviite 11.

12

(13)  Ks. alaviite 11.

13

(14)  Asiakokonaisuuteen ECO/515 kuuluva ETSK:n kannanotto, kohta 1.11.

14

(15)  https://twitter.com/NicolasSchmitEU/status/1254685369070530560

15

(16)  EUVL C 283, 10.8.2018, s. 1

16

(17)  EUVL C 345, 13.10.2017, s. 58

17

---

| 11.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 429/136 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 429/136

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Pakollinen huolellisuusvelvoite”

(valmisteleva lausunto)

(2020/C 429/19)

| Esittelijä: | Thomas WAGNSONNER |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Emmanuelle BUTAUD-STUBBS |

Esittelijä:

Thomas WAGNSONNER

Toinen esittelijä:

Emmanuelle BUTAUD-STUBBS

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentin kirje, 15.9.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 4.9.2020 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 18.9.2020 |
| Täysistunnon nro | 554 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 215/1/3 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentin kirje, 15.9.2020

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus”

Hyväksyminen jaostossa

4.9.2020

Hyväksyminen täysistunnossa

18.9.2020

Täysistunnon nro

554

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

215/1/3

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) vahvistaa, että Euroopan komission on aika tehdä jäsenvaltioille ja Euroopan parlamentille pakollista huolellisuusvelvoitetta koskeva lainsäädäntöehdotus, jossa tunnustetaan nykyisiin normeihin perustuva vastuu ja tarjotaan eurooppalaisille yrityksille selkeä ja varma oikeudellinen kehys. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Ihmisoikeuksia koskevasta huolellisuusvelvoitteesta on tullut sisämarkkina-asia, ja koska eri jäsenvaltiot määräävät yritysten toimintatapojen perusteella erilaisia seuraamuksia, ei riitä, että EU:n tasolla tehdään hajanainen ja osittain toimialakohtainen lainsäädäntöaloite. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Lainsäädäntöaloitteen – joko direktiivin tai asetuksen etuineen ja haittoineen – aineellisen soveltamisalan olisi taattava ihmisoikeuksien ja ympäristöoikeuksien määritelmän laaja kattavuus siten, että mukana ovat myös työntekijöiden oikeudet ja ammattiyhdistysoikeudet, ja tässä yhteydessä on varmistettava ihmisoikeusasioissa tapahtuvan uuden kehityksen huomioon ottaminen. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Erityisesti globaaleja arvoketjuja koskevan huolellisuusvelvoitteen on ohjattava hallinnointipäätöksiä, joilla tähdätään siihen, että yritykset ovat taloudellisesti, ekologisesti ja sosiaalisesti kestäviä. Ympäristövaikutuksia olisi joka tapauksessa pidettävä kestävän yritystoiminnan kannalta erittäin merkittävänä asiana, jonka olisi oltava tärkeä painopiste globaaleissa arvoketjuissa. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Lainsäädäntöaloitteen olisi katettava monialaisesti kaikki yritykset, ja EU:hun sijoittautuneille tai sen alueella toimiville pk-yrityksille tulee asettaa oikeasuhteiset vaatimukset, jotta vältetään epäreilu kilpailu ja epätasapuoliset toimintaedellytykset. Myös julkisen sektorin tulee kuulua aloitteen piiriin. Aloitteessa olisi edellytettävä yrityksiltä suurta vastuullisuutta liiketoiminnan harjoittamisessa mutta säädettävä lisäksi riittävistä toimenpiteistä, jotka ovat linjassa kulloisenkin ihmisoikeusrikkomusriskin kanssa. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Ihmisoikeuksia koskevaan pakolliseen huolellisuusvelvoitteeseen olisi sisällytettävä seuraavat asiat:






  — | johdonmukaiset huolellisuusvelvoitepuitteet, jotka pohjautuvat nykyisiin välineisiin, joita sovelletaan sisämarkkinoilla toimiviin yrityksiin, mukaan lukien kolmansien maiden yritykset, jotka myyvät markkinoilla merkittäviä määriä tavaroita ja palveluita |
| --- | --- | --- |

1.6

—

johdonmukaiset huolellisuusvelvoitepuitteet, jotka pohjautuvat nykyisiin välineisiin, joita sovelletaan sisämarkkinoilla toimiviin yrityksiin, mukaan lukien kolmansien maiden yritykset, jotka myyvät markkinoilla merkittäviä määriä tavaroita ja palveluita

| — | vastuuvelvollisuus, jonka ansiosta väärinkäytösten uhreilla on käytettävissään tehokkaat oikeussuojakeinot; sellaisia tapauksia varten, joissa yritysten toiminta, myös toimitus- ja alihankintaketjut huomioon ottaen, rikkoo ihmisoikeus-, sosiaali- tai ympäristönormeja tai aiheuttaa haittavaikutuksia, on otettava käyttöön erityiset vastuuvelvollisuuspuitteet, joihin sisältyy niin ikään rikosvastuu. |
| --- | --- |

—

vastuuvelvollisuus, jonka ansiosta väärinkäytösten uhreilla on käytettävissään tehokkaat oikeussuojakeinot; sellaisia tapauksia varten, joissa yritysten toiminta, myös toimitus- ja alihankintaketjut huomioon ottaen, rikkoo ihmisoikeus-, sosiaali- tai ympäristönormeja tai aiheuttaa haittavaikutuksia, on otettava käyttöön erityiset vastuuvelvollisuuspuitteet, joihin sisältyy niin ikään rikosvastuu.

| 1.7 | Oikeudellisen epävarmuuden välttämiseksi lainsäädäntöaloitteessa on säädettävä hyvin selkeästi, mitä yksittäisiä toimia yritysten on toteutettava huolellisuusvelvoiteprosessin eri vaiheissa arvioidakseen ihmisoikeusriskejä EU:n muun sitovan lainsäädännön mukaisesti, mukaan lukien mahdollisesti tarkistettava muiden kuin taloudellisten tietojen julkistamista koskeva direktiivi:






  — | selkeästi määritelty riskianalyysi (yrityksen toiminnan [mahdollisten] ihmisoikeuksiin ja ympäristöön kohdistuvien haittavaikutusten havaitseminen ja arviointi, joka esitetään virallisessa, saatavilla olevassa, avoimessa, seikkaperäisessä ja rehellisessä asiakirjassa, jossa kartoitetaan riskit selkeän ja avoimen arviointimenettelyn pohjalta ja asetetaan ne tärkeysjärjestykseen), johon sisältyy neuvoteltu varhaisvaroitusmekanismi ja menettely väärinkäytösten paljastajien suojelemiseksi |
| --- | --- | --- |

1.7

—

selkeästi määritelty riskianalyysi (yrityksen toiminnan [mahdollisten] ihmisoikeuksiin ja ympäristöön kohdistuvien haittavaikutusten havaitseminen ja arviointi, joka esitetään virallisessa, saatavilla olevassa, avoimessa, seikkaperäisessä ja rehellisessä asiakirjassa, jossa kartoitetaan riskit selkeän ja avoimen arviointimenettelyn pohjalta ja asetetaan ne tärkeysjärjestykseen), johon sisältyy neuvoteltu varhaisvaroitusmekanismi ja menettely väärinkäytösten paljastajien suojelemiseksi

| — | jatkotoimenpiteet (yrityksen sisäisten vastuiden määritteleminen, haittavaikutusten lopettaminen ja ehkäisy) |
| --- | --- |

—

jatkotoimenpiteet (yrityksen sisäisten vastuiden määritteleminen, haittavaikutusten lopettaminen ja ehkäisy)

| — | toteutettujen toimenpiteiden tehokkuuden seuranta, joka perustuu OECD:n monikansallisille yrityksille antamiin toimintaohjeisiin sekä yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskeviin YK:n ohjaaviin periaatteisiin |
| --- | --- |

—

toteutettujen toimenpiteiden tehokkuuden seuranta, joka perustuu OECD:n monikansallisille yrityksille antamiin toimintaohjeisiin sekä yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskeviin YK:n ohjaaviin periaatteisiin

| — | oikeutetun liikesalaisuuden ja avoimuusperiaatteen mukainen viestintä (riittävä raportointi yrityksen toiminnan [mahdollisten] haittavaikutusten käsittelystä) |
| --- | --- |

—

oikeutetun liikesalaisuuden ja avoimuusperiaatteen mukainen viestintä (riittävä raportointi yrityksen toiminnan [mahdollisten] haittavaikutusten käsittelystä)

| — | yrityksessä edustettuina olevien ammattijärjestöjen osallistuminen työmarkkinavuoropuheluun sovellettavien kansallisten puitteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

—

yrityksessä edustettuina olevien ammattijärjestöjen osallistuminen työmarkkinavuoropuheluun sovellettavien kansallisten puitteiden mukaisesti.

| 1.8 | Oikeusrikkomusten uhreilla ja heidän edustajillaan, kuten ammattiliitoilla ja ihmisoikeuksien puolustajilla, on oltava mahdollisuus käyttää tehokkaita oikeussuojakeinoja kärsimiensä haittavaikutusten korjaamiseksi. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Liiketoimintaan liittyvien ihmisoikeusrikkomusten uhreille ja heidän edustajilleen, kuten ammattiliitoille ja ihmisoikeuksien puolustajille, on taattava ihmisoikeutena mahdollisuus oikeudenmukaisiin oikeudenkäynteihin ja mahdollisuus kääntyä tuomioistuinten ja viranomaisten puoleen. Kun on epäselvää, onko vastuu mahdollisesti emoyhtiöllä, jollain sen tytäryhtiöistä vai tavarantoimittajalla, joka on yhtiön kanssa liikesuhteessa, tuomiovallan tulisi olla yhdellä oikeuspaikalla, joka vastaa oikeudenmukaisesta oikeuskäsittelystä. Tätä varten Bryssel I -asetusta olisi muutettava siten, että sallitaan oikeuden käyminen Euroopassa silloin, kun kyse on ihmisoikeusrikkomuksista. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Pakollista huolellisuusvelvoitetta koskevat puitteet toteutettaisiin yhdessä sovitulla normilla, jonka noudattamista valvottaisiin oikeasuhteisilla, tehokkailla ja varoittavilla seuraamuksilla, kun taas vastuuvelvollisuuden olisi perustuttava selkeästi määriteltyjen ihmisoikeuksien rikkomiseen. Kuten kaikissa vastuujärjestelyissä, on osoitettava selvä syy-yhteys virheen tai estämättä jättämisen ja tietyn vahingon välillä. Epätyypillisten syiden tapauksessa riskiyhteyttä ei siten ole. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Ranskan huolellisuusvelvoitelainsäädännöstä opitun pohjalta sitovan lainsäädäntöaloitteen on täytettävä seuraavat laatuvaatimukset, jotta eurooppalaiset yritykset voivat täyttää tämän roolin:






  — | selkeät määritelmät ja ymmärrettävä kieli |
| --- | --- | --- |

1.11

—

selkeät määritelmät ja ymmärrettävä kieli

| — | oikeusvarmuuden ja käyttökelpoisuuden varmistaminen erityisesti sovellettavan lain osalta, ja oikeutetun liikesalaisuuden mukaiset oikeasuhteiset raportointivaatimukset. |
| --- | --- |

—

oikeusvarmuuden ja käyttökelpoisuuden varmistaminen erityisesti sovellettavan lain osalta, ja oikeutetun liikesalaisuuden mukaiset oikeasuhteiset raportointivaatimukset.

| 1.12 | Innovatiivisten, kaikkien tietojen jäljittämisen mahdollistavien tietoteknologioiden (esim. lohkoketjun) kehittämistä globaalien toimitusketjujen hallintaa varten olisi kannustettava, jotta minimoidaan hallinnolliset rasitteet ja kustannukset ja vältetään päällekkäisyyksiä. Tällaiset teknologiat tuovat turvallisuutta ja varmistavat jäljitettävyyden. |
| --- | --- |

1.12

2.   Pääelementit ja taustaa

| 2.1 | Euroopan parlamentti on pyytänyt ETSK:lta lausuntoa tulossa olevasta yritysten huolellisuusvelvoitetta ja vastuuvelvollisuutta koskevasta EU-tason lainsäädäntöaloitteesta. ETSK käsittelee näin ollen kyseisen säädöksen mahdollista sisältöä ja määritelmiä koskevia ehdotuksia huolellisuusvelvoitetta (due diligence) sekä yrityksiä ja ihmisoikeuksia koskevan työnsä pohjalta ja hyödyntäen jäsentensä tietämystä ja kokemusta erityisesti kunnianhimoisen lainsäädännön maista. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | ETSK on osallistunut aktiivisesti globaalien arvoketjujen huolellisuusvelvoitteeseen liittyvien kysymysten pohdintaan (1). Ihmisoikeuksien (2), mukaan lukien työntekijöiden oikeudet (3) ja ympäristöoikeudet, loukkauksia ja rikkomuksia tapahtuu globaalissa arvoketjussa edelleen, vaikka monissa tapauksissa kyseiset haitat voitaisiin ehkäistä huolellisuusvelvoitteella ja sillä, että valtiot ja niiden hallinnot noudattaisivat kansainvälisiä sitoumuksiaan, erityisesti työelämä- ja ihmisoikeuksien alalla. Tällaisten rikkomusten uhreilla ei usein ole oikeussuojakeinoja asiansa ajamiseksi. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Ihmisoikeuksia koskevan huolellisuusvelvoitteen täytäntöönpanolle yritysten liiketoiminnassa on laadittu erilaisia vapaaehtoisia puitteita. Se tapahtuu yleensä yritysvastuustrategioiden muodossa. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Näistä välineistä tehokkaimpia ovat yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat YK:n ohjaavat periaatteet, YK:n Global Compact -aloite, yhteiskuntavastuuta koskeva ISO 26000 -standardi ja Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön laatimat suuntaviivat (OECD:n monikansallisille yrityksille antamat toimintaohjeet). Niissä ehdotetaan muun muassa, että liikekumppanien kanssa tehdään globaalissa arvoketjussa sopimuksia, jotka turvaavat ihmisoikeudet liikesuhteissa. Tällaiset vapaaehtoiset välineet osoittavat, että globaalissa arvoketjussa on mahdollista hallita riskejä ja panna täytäntöön ihmisoikeusrikkomuksia koskevia vaatimuksia. Niiden pohjalta voidaan kehittää edelleen mahdollisesti pakollisia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Vapaaehtoisilla toimenpiteillä ei ole aina kyetty estämään perusoikeuksien törkeitä loukkauksia, eivätkä ne tarjoa yrityksille oikeudellista varmuutta ulkomaisissa liikesuhteissa. Tämä johtaa sekalaiseen kokoelmaan toimenpiteitä, jotka eivät takaa oikeusvarmuutta ja lainsäädännön ennustettavuutta. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Tietyt EU:n jäsenvaltiot ovat säätäneet tilanteen korjaamiseksi lakeja, jotka parantavat yritysvastuuta ja luovat lujemmat puitteet ihmisoikeuksia koskevalle huolellisuusvelvoitteelle, mikä voi tarjota arvokasta kokemusta. Samankaltaista lainsäädäntöä harkitaan tällä hetkellä eri Euroopan maissa. Yhdistynyt kuningaskunta otti käyttöön toimitusketjujen läpinäkyvyyttä koskevan lausekkeen nykyajan orjuutta torjuvassa Modern Slavery Act -laissaan. Alankomaat on säätänyt lapsityövoimaa koskevan due diligence -lain torjuakseen lapsityövoiman käyttöä Alankomaihin sijoittautuneissa tai tavaroita ja palveluita Alankomaiden markkinoille toimittavissa yrityksissä. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | EU:n tasolla on lainsäädäntöä ihmisoikeuksia koskevasta huolellisuusvelvoitteesta. Konfliktialueiden mineraaleja koskeva EU:n asetus, muiden kuin taloudellisten tietojen julkistamista koskeva direktiivi ja puutavara-asetus ovat esimerkkejä tapauksista, joissa ihmisoikeuksia koskevaa huolellisuusvelvoitetta on vahvistettu. Globaalissa arvoketjussa tapahtuvat ihmisoikeusrikkomukset käsitellään välillisesti hallinto-, siviili- tai rikosoikeuden pohjalta. Nämä menettelyt herättävät kansainväliseen yksityis-, prosessi- ja (yrityksiin sovellettavaan) rikosoikeuteen liittyviä kysymyksiä; kyseisiä aloja on yhdenmukaistettu EU:ssa jossain määrin (Bryssel I ja Rooma II -asetukset). |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Kansainvälisellä tasolla on toteutettu toimia. Genevessä toimivan YK:n ihmisoikeusneuvoston työryhmä on neuvotellut laillisesti sitovasta yrityksiä ja ihmisoikeuksia koskevasta välineestä (YK:n sopimus), ja ETSK on antanut aiheesta lausunnon (4), jossa se yhtyy Euroopan parlamentin näkemykseen (5) sopimuksen tarpeellisesta sisällöstä:






  — | perustana yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n ohjaavien periaatteiden kehys |
| --- | --- | --- |

2.8

—

perustana yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n ohjaavien periaatteiden kehys

| — | monikansallisten yhtiöiden ja muiden liikeyritysten, myös niiden tytäryritysten, pakollisten huolellisuusvelvoitteiden määritelmä |
| --- | --- |

—

monikansallisten yhtiöiden ja muiden liikeyritysten, myös niiden tytäryritysten, pakollisten huolellisuusvelvoitteiden määritelmä

| — | valtioiden ekstraterritoriaalisten ihmisoikeusvelvoitteiden tunnustaminen ja sääntelytoimenpiteiden hyväksyminen tätä varten |
| --- | --- |

—

valtioiden ekstraterritoriaalisten ihmisoikeusvelvoitteiden tunnustaminen ja sääntelytoimenpiteiden hyväksyminen tätä varten

| — | yritysten rikosoikeudellisen vastuun tunnustaminen |
| --- | --- |

—

yritysten rikosoikeudellisen vastuun tunnustaminen

| — | valtioiden väliset koordinointi- ja yhteistyömekanismit rajatylittävien tapausten tutkinta-, syyte- ja täytäntöönpanotoimia varten |
| --- | --- |

—

valtioiden väliset koordinointi- ja yhteistyömekanismit rajatylittävien tapausten tutkinta-, syyte- ja täytäntöönpanotoimia varten

| — | kansainvälisten oikeudellisten ja muiden valvonta- ja täytäntöönpanomekanismien luominen. |
| --- | --- |

—

kansainvälisten oikeudellisten ja muiden valvonta- ja täytäntöönpanomekanismien luominen.

| 2.9 | EU:n toimielimet ja virastot, mm. perusoikeusvirasto (6) ja Euroopan parlamentti, ovat julkaisseet useita tutkimuksia erilaisista ihmisoikeuksia koskevaan huolellisuusvelvoitteeseen liittyvistä näkökohdista. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Oikeusasioiden pääosaston vastikään teettämässä tutkimuksessa (7) esitetään analyysi huolellisuusvelvoitevaatimuksista toimitusketjujen eri kohdissa. Tutkimuksen yhteydessä tehtiin sidosryhmille suunnattu kysely, kuvattiin sääntelykehystä, arvioitiin eri politiikkavaihtoehtoja ja havainnollistettiin välttämätöntä tarvetta kehittää laajoja ja sitovia ihmisoikeuksia koskevaan huolellisuusvelvoitteeseen liittyviä toimenpiteitä. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Suurin osa yli 600:sta kyselyyn vastanneesta totesi, että oikeudellisena huolellisuusnormina säädetty pakollinen huolellisuusvelvoite voi tuoda yrityksille mahdollisia etuja, mitä tulee yhdenmukaisuuteen, oikeusvarmuuteen, tasapuolisiin toimintaedellytyksiin ja vipuvaikutuksen kasvuun liikesuhteissa läpi toimitusketjun sellaisen normin ansiosta, josta ei tingitä. Vastaajat pitivät parhaana vaihtoehtona yleistä monialaista asetusta, joka kattaisi mahdollisesti kaikki yritykset, koska monet yritykset toimivat useammilla aloilla, ja pohjautuisi yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskeviin YK:n ohjaaviin periaatteisiin, sekä huolellisuusnormin asettamista menettelyvaatimuksen sijasta. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Tutkimuksessa korostetaan myös, että ”tällä hetkellä vain hiukan yli kolmasosa yritysvastaajista ilmoitti yritystensä noudattavan kaikki ihmisoikeus- ja ympäristövaikutukset huomioon ottavaa huolellisuusvelvoitetta”. Lisäksi ”suurin osa huolellisuusvelvoitetta noudattavista yritysvastaajista ottaa huomioon vain ensisijaiset toimittajat” (8). Tutkimuksen tuloksia esitellessään oikeuskomissaari Didier Reynders totesi tämän osoittavan, ”että vapaaehtoiset toimet ihmisoikeusloukkauksiin ja yhtiöiden ilmasto- ja ympäristöhaittoihin puuttumiseksi eivät ole raportoinnin kannustamanakaan johtaneet tarvittavaan käyttäytymisen muutokseen” (9). |
| --- | --- |

2.12

3.   Yleistä

| 3.1 | Vapaaehtoisilla toimenpiteillä ei voida estää kaikkia oikeuksien loukkauksia. Sitovilla toimenpiteillä, joihin liittyy asianmukaisia seuraamuksia, pystytään varmistamaan, että oikeudellisia vähimmäisvaatimuksia noudattavat myös ne yritykset, jotka eivät ota moraalista vastuutaan yhtä vakavasti kuin yritykset, jotka kiinnittävät ihmisoikeusasioihin paljon huomiota. Sitovat säännöt olisi laadittava niin, että ne ovat johdonmukaiset olemassa olevien huolellisuusvelvoitejärjestelmien, kuten yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n ohjaavien periaatteiden kanssa, jotta täytäntöönpano olisi helpompaa ja vältytään päällekkäisyyksiltä. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Ihmisoikeus-, sosiaali- ja ympäristönormien loukkaukset sekä haittavaikutukset voivat olla seurausta yrityksen omista toimista, sen tytäryhtiöiden tai sen määräysvallassa olevien yritysten toimista tai sen liikesuhteista eli toimitus- ja alihankintaketjusta. Tämän huomioiden yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevissa YK:n ohjaavissa periaatteissa, OECD:n monikansallisille yrityksille antamissa toimintaohjeissa ja ILO:n kolmikantaisessa julistuksessa todetaan, että huolellisuusvelvoitteen olisi katettava myös yritysten liikesuhteet, mukaan lukien toimitus- ja alihankintaketjut. Näiden puitteiden pohjalta huolellisuusvelvoitevaatimusten olisi siten ihanteellisesti katettava yrityksen kaikki toiminta sen koosta riippumatta, toisin sanoen yrityksen oma toiminta, sen tytäryhtiöiden ja sen määräysvallassa olevien yritysten toiminta sekä sen liikekumppanien toiminta kaikki toimitus- ja alihankintaketjut, franchise ja sopimusten hallinnointi mukaan luettuina. Niiden olisi katettava toiminta, tosiasialliset ja mahdolliset vaikutukset ja oikeuksien loukkaukset sekä EU:n sisällä että ulkopuolella. Huolellisuusvelvoitteen soveltamisalan määritteleminen on kuitenkin käytännössä vaikeaa: esimerkiksi yksi 27. maaliskuuta 2017 annettuun Ranskan lakiin nro 2017-399 valituista vaatimuksista oli vakiintunut liikesuhde toimitusketjun osapuoleen, mikä sisältää oletuksen tietynasteisesta määräysvallasta. Ranskan perustuslakituomioistuin on määritellyt vakiintuneen liikesuhteen toisessa tuomiossaan: se tarkoittaa säännöllistä, vakaata ja jatkuvaa suhdetta, yleensä ensisijaisten toimittajien ja alihankkijoiden kanssa. Olisi tietenkin kunnianhimoisempaa sisällyttää vaatimusten piiriin poikkeuksetta kaikki tahot, mutta huomioon on otettava toimittajien suuri määrä (jopa 100 000 yhtä monikansallista yritystä kohti) ja samalla on kannustettava yrityksiä panemaan huolellisuusvelvoite tehokkaasti täytäntöön koko arvo- ja toimitusketjussa. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Innovatiivisten, kaikkien tietojen jäljittämisen mahdollistavien tietoteknologioiden (esim. lohkoketjun) kehittämistä globaalien toimitusketjujen hallintaa varten olisi kannustettava, jotta minimoidaan hallinnolliset rasitteet ja kustannukset ja vältetään päällekkäisyyksiä. Tällaiset teknologiat tuovat turvallisuutta ja varmistavat jäljitettävyyden. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK toistaa seuraavan näkemyksensä (10): ”Kun EU:n jäsenvaltiot alkavat soveltaa erikseen tiukempia pakollisia huolellisuusvelvoitejärjestelyjä, tämä johtaa eroihin näissä vaatimuksissa EU:n sisällä. EU:n ulkopuolisten yritysten ei tule ohittaa kilpailussa yrityksiä, jotka sijaitsevat EU:n jäsenvaltioissa, joissa huolellisuusvelvoitteet ovat tiukempia. ETSK toteaa, että yrityksillä tulee olla tasapuoliset toimintaedellytykset, oikeusvarmuus ja selkeät vastuut.” |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Vapaaehtoisten järjestelmien epätasainen ja hajanainen käyttöönotto luo epäreilua kilpailua Euroopan tasolla, koska yhden yhtenäisen järjestelmän sijaan on olemassa kirjava joukko kansallisia lakeja, joilla on kyllä sama yleistavoite mutta jotka eroavat toisistaan. EU:n ulkopuolella on hyvin vähän huolellisuusvelvoitelainsäädäntöä, mikä on valitettavaa Yhdysvaltojen ja Kiinan kaltaisten avainkauppakumppanien kannalta. Kun pakollinen EU:n aloite pannaan täytäntöön, muiden markkinoiden yritysten on noudatettava asetettuja vaatimuksia voidakseen jatkaa toimintaansa unionin sisämarkkinoilla sikäli kuin EU:n lainsäädäntöaloite kattaa kolmansien maiden yritykset, jotka tarjoavat tavaroita ja palveluita EU:ssa. Tämä tekee lisäksi reilun kilpailun vuoksi YK:n sopimuksesta erittäin tärkeän toimintaedellytysten tasavertaisuuden varmistamiseksi EU:n oikeudenkäyttöalueen ulkopuolella. Nykyiset EU:n puitteet jättävät tilaa erilaisille käytännöille ja vaatimuksille, jotka ovat epätasaisia ihmisoikeus-, ympäristö- ja sosiaalinormien osalta. EU:n lainsäädäntöaloitteen olisi oltava kunnianhimoinen, käytännöllinen ja valmis YK:n puitteissa hyväksyttävän (11) kansainvälisiä toimintaedellytyksiä tasavertaistavan kansainvälisen normin täytäntöönpanoa varten. Kun otetaan huomioon EU:n rooli ihmisoikeuksien suojelussa, monien eurooppalaisten yritysten, erityisesti suuryritysten, ansioituneisuus ihmisoikeuksia koskevan huolellisuusvelvoitteen noudattajina voi tehdä niistä edelläkävijöitä, mitä tulee vastuuseen ihmisoikeuksien turvaamisesta globaalissa arvoketjussa. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Jotta eurooppalaiset yritykset voivat täyttää tämän roolin, EU:n sitovan säädöksen on täytettävä seuraavat laatuvaatimukset:






  — | selkeät määritelmät ja ymmärrettävä kieli |
| --- | --- | --- |

3.6

—

selkeät määritelmät ja ymmärrettävä kieli

| — | oikeusvarmuuden ja käyttökelpoisuuden varmistaminen. |
| --- | --- |

—

oikeusvarmuuden ja käyttökelpoisuuden varmistaminen.

| 3.7 | Euroopan sisämarkkinoiden maailmankauppaan kohdistuvan vaikutuksen kautta eurooppalainen lainsäädäntöaloite olisi omiaan tasapuolistamaan toimintaedellytyksiä edelleen, koska se edellyttäisi ihmisoikeuksia koskevan huolellisuusvelvoitteen noudattamista paitsi eurooppalaisilta yrityksiltä myös kolmansien maiden yrityksiltä, jotka tarjoavat tavaroita ja palveluita sisämarkkinoilla. EU:hun sijoittautuneiden yritysten ja sisämarkkinoilla tavaroita ja palveluita myyvien ja investointeja tekevien kolmansien maiden yritysten toimintaedellytyksien tasapuolisuutta koskevan vaatimuksen olisi oltava EU:n uuden lainsäädäntöaloitteen ytimessä, sillä muuten EU:n yritykset joutuvat epäedulliseen kilpailuasemaan. Edellä mainittuja puutavaraa ja konfliktialueiden mineraaleja koskevia asetuksia tarkasteltaessa nähdään, että sisämarkkinoiden kautta on mahdollista luoda myös kansainvälisiin toimittajiin kohdistuvaa vipuvaikutusta. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Ihmisoikeuksia koskevasta huolellisuusvelvoitteesta on tullut sisämarkkina-asia, ja koska eri jäsenvaltiot määräävät yritysten toimintatapojen perusteella erilaisia seuraamuksia, ei riitä, että EU:n tasolla tehdään hajanainen ja osittain toimialakohtainen lainsäädäntöaloite. Huolellisuusvelvoitteella voi olla erilaisia oikeudellisia vaikutuksia riippuen kansallisesta ja oikeudellisesta kontekstista. Tässä lausunnossa huolellisuusvelvoitteella tarkoitetaan niitä velvollisuuksia, jotka yrityksen on täytettävä ehkäistäkseen ja lieventääkseen ihmisoikeusvaikutuksia (huom. myös ILO:n keskeiset yleissopimukset) ja ympäristövaikutuksia toiminnassaan ja globaalissa toimitusketjussaan ja tehdäkseen niistä selkoa. Lisäksi on taattava tasapuoliset toimintaedellytykset kaikille asianomaisille yrityksille. Kansainvälisellä tasolla, erityisesti yrityksiä ja ihmisoikeuksia koskevan YK:n sitovan sopimuksen kannalta, ETSK pitää valitettavana ponnen puuttumista huolellisuusvelvoitelainsäädännön edistämiseltä ja katsoo, että EU:ssa investoivien ja myyvien kolmansien maiden yritysten sisällyttäminen tulevan EU:n lainsäädäntöaloitteen soveltamisalaan on hyvä lähtöpiste vaatimustason kohottamiseksi. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | ETSK vahvistaa, että Euroopan komission on aika tehdä jäsenvaltioille ja Euroopan parlamentille ehdotus pakollista huolellisuusvelvoitetta koskevaksi lainsäädäntöaloitteeksi, jossa tunnustetaan nykyisiin normeihin perustuva vastuu ja tarjotaan eurooppalaisille yrityksille selkeä oikeudellinen kehys. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Lainsäädäntöaloitteen olisi pohjauduttava kokonaisvaltaiseen mutta myös oikeudellisesti vankkaan ja yksitulkintaiseen käsitykseen yrityksen sidosryhmistä (12). Osakkeenomistajat ovat sidosryhmien ytimessä ja kärsivät usein taloudellisia tappioita, kun yritys yhdistetään ihmisoikeusrikkomuksiin ja tästä koituu mainehaittaa. Vastuullisella liiketoiminnan harjoittamisella siten, että ihmisoikeuksia koskevaa huolellisuusvelvoitetta noudatetaan, on kuitenkin osakkeenomistajien lisäksi merkitystä myös työntekijöille, heidän edustajilleen yritys- ja toimialatasolla sekä – usein kansalaisyhteiskunnan organisaatioihin kuuluville – henkilöille, joihin yritystason toimet vaikuttavat joko siksi, että he asuvat lähellä, tai siksi, että he altistuvat vaikutuksille muuten. Kaikki sidosryhmät on otettava huolellisuusvelvoitetta koskevassa lainsäädäntöaloitteessa asianmukaisesti huomioon etujensa mukaisesti. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Tästä seuraa, että oikeusrikkomusten uhreilla ja heidän edustajillaan, kuten ammattiliitoilla ja ihmisoikeuksien puolustajilla, on oltava mahdollisuus käyttää tehokkaita oikeussuojakeinoja kärsimiensä haittavaikutusten korjaamiseksi. Tehokkailla oikeussuojakeinoilla tarkoitetaan, että heidän on voitava saada täysimääräinen korvaus kärsitystä vahingosta. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Olisi myös huomioitava, että YK:n sopimusneuvotteluissa on sovittu mahdollisuudesta antaa määräyksiä rikosvastuusta siltä osin kuin on kyse kaikkein vakavimmista teoista, kuten sotarikoksista tai lainvastaisista teloituksista. Vastaavat rikoslakikysymykset onkin voitava sisällyttää eurooppalaiseen huolellisuusvelvoitetta koskevaan lainsäädäntöaloitteeseen. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Ihmisoikeuksia koskevaa pakollista huolellisuusvelvoitetta harkittaessa olisi näin ollen otettava huomioon seuraavat seikat:






  — | johdonmukaiset huolellisuusvelvoitepuitteet, jotka pohjautuvat nykyisiin välineisiin, joita sovelletaan sisämarkkinoilla toimiviin yrityksiin |
| --- | --- | --- |

3.13

—

johdonmukaiset huolellisuusvelvoitepuitteet, jotka pohjautuvat nykyisiin välineisiin, joita sovelletaan sisämarkkinoilla toimiviin yrityksiin

| — | vastuuvelvollisuus, jonka ansiosta väärinkäytösten uhreilla on käytettävissään tehokkaat oikeussuojakeinot |
| --- | --- |

—

vastuuvelvollisuus, jonka ansiosta väärinkäytösten uhreilla on käytettävissään tehokkaat oikeussuojakeinot

| — | erityiset vastuuvelvollisuuspuitteet, joihin sisältyy tarvittaessa oikeusjärjestelmästä ja rikkomuksesta riippuen myös rikosvastuu. |
| --- | --- |

—

erityiset vastuuvelvollisuuspuitteet, joihin sisältyy tarvittaessa oikeusjärjestelmästä ja rikkomuksesta riippuen myös rikosvastuu.

| 3.14 | Yhteys huolellisuusvelvoitepuitteiden ja siviilioikeudelliseen (ja mahdollisesti rikosoikeudelliseen) vastuuseen liittyvien kysymyksien välillä on ilmiselvä. Tiukat huolellisuusvelvoitemenettelyt ja niitä koskevat tiedot antavat yrityksille mahdollisuuden osoittaa, että ne eivät ole vastuussa tietystä ihmisoikeusrikkomuksesta. Huolellisuusvelvoitetta noudattavien yritysten on hyödyttävä sen noudattamisesta. Velvoitteen noudattamista ei saa tulkita yleiseksi vastuusta vapautumiseksi. Yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevissa YK:n ohjaavissa periaatteissa todetaan tästä aiheesta seuraavasti periaatteen 17 selityksissä: ”Asianmukaisten ihmisoikeuksiin liittyvien huolellisten ennakkoarviointien suorittamisen olisi autettava yrityksiä arvioimaan niihin kohdistuvien oikeudellisten vaateiden vaara osoittamalla, että yritykset ovat ryhtyneet kohtuullisiin toimenpiteisiin väitettyihin ihmisoikeusloukkauksiin osallistumisen välttämiseksi. Tällaisia ihmisoikeuksiin liittyviä huolellisia ennakkoarviointeja suorittavien yritysten ei pidä kuitenkaan olettaa, että näiden ennakkoarviointien suorittaminen vapauttaisi ne automaattisesti ja kokonaan ihmisoikeusloukkausten aiheuttamiseen tai niihin osallistumiseen liittyvästä vastuusta.” |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Lainsäädäntöaloitteen on katettava huolellisuusvelvoite, mutta lisäksi on varmistettava, että velvoite otetaan riittävällä ja johdonmukaisella tavalla huomioon vastuukysymysten yhteydessä sellaisen YK:n ohjaaviin periaatteisiin perustuvan soveltamisalan puitteissa, jonka piiriin kuuluvat erityisesti tahot, joihin yrityksellä on suora yhteys toimintaansa, tuotteisiinsa tai palveluihinsa liittyvän vakiintuneen liikesuhteen kautta. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Tämä voi olla myös ihanteellinen lähestymistapa oikeasuhteisen vastuuvelvollisuuden määrittämiseen ilman, että pk-yrityksille asetetaan mielivaltaisia kynnysarvoja. Olemassa olevia huolellisuusvelvoitepuitteita, kuten yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevia YK:n ohjaavia periaatteita ja OECD:n monikansallisille yrityksille antamia toimintaohjeita, sovelletaan kaikkiin yrityksiin hyvästä syystä: ihmisoikeudet ovat yleismaailmalliset ja jakamattomat, ihmisoikeuksiin liittyvät riskit voivat vaihdella arvoketjussa rajusti koon, liikevaihdon ja toimialojen erityispiirteiden mukaan ja vastuuvelvollisuuden rajaaminen tietyn koon perusteella ja tietynlaisten toimittajien ja alihankkijoiden kohdalla voi johtaa ongelmiin globaalin arvoketjun muokkautuessa kynnysten mukaan. On tosiasia, että kyseisillä yrityksillä, joita covid-19-kriisi on jo koetellut ankarasti, on puutteellisemmat voimavarat vaaditun tehtävän suorittamiseksi. Kohtuullisella huolellisuusvelvoitteella varmistetaan ihmisoikeuksien kunnioittaminen ja korvausten maksaminen ihmisille, jotka ovat kärsineet vaikutuksista suoraan, mutta ei sälytetä pk-yrityksille äärimmäisen vakavan talouskriisin oloissa suhteetonta logistista, taloudellista ja inhimillistä taakkaa. Huolellisuusvelvoitteeseen liittyvien vaatimuksien ja mahdollisen vastuuvelvollisuuden välisen vuorovaikutuksen selventäminen voisi olla käytännöllinen tapa ottaa huomioon Euroopan pk-yritysten erityispiirteet. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | Lainsäädäntöaloitteen olisi katettava monialaisesti kaikki EU:hun sijoittautuneet tai sen alueella toimivat yritykset – kuten yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevissa YK:n ohjaavissa periaatteissa on määrätty – epäreilun kilpailun ja epätasapuolisten toimintaedellytyksien välttämiseksi, sekä myös julkinen sektori. Siinä olisi edellytettävä yrityksiltä suurta vastuullisuutta liiketoiminnan harjoittamisessa mutta säädettävä lisäksi riittävistä toimenpiteistä, jotka ovat linjassa kulloisenkin ihmisoikeusrikkomusriskin kanssa. Yritysten on otettava ihmisoikeusloukkausten ja sosiaalisten ja ympäristöä koskevien haittavaikutusten havaitsemiseksi, estämiseksi ja lieventämiseksi käyttöön tehokkaat huolellisuusvelvoitemekanismit, jotka kattavat niiden toiminnan ja liikesuhteet, mukaan lukien toimitus- ja alihankintaketjut, jotka liittyvät selkeästi liikesuhteeseen tarkasti määritellyissä globaaleissa arvoketjuissa. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | Lainsäädäntöaloitteen aineellisen soveltamisalan olisi taattava ihmisoikeuksien ja ympäristöoikeuksien määritelmän laaja kattavuus siten, että mukana ovat myös työntekijöiden oikeudet ja ammattiyhdistysoikeudet, ja tässä yhteydessä on varmistettava ihmisoikeusasioissa tapahtuvan uuden kehityksen (esim. syrjimättömyysperiaate) huomioon ottaminen. Sen olisi pohjauduttava kansainvälisen ihmisoikeusasiakirjan ja ILO:n sopimusten kaltaisiin välineisiin, kuten myös Euroopan ihmisoikeussopimukseen ja Euroopan sosiaaliseen peruskirjaan. Lisäksi ILO:n kolmikantaisessa periaatejulistuksessa, joka koskee monikansallisia yrityksiä ja sosiaalipolitiikkaa, on kattava luettelo monikansallisia yrityksiä ja työelämää koskevista oikeuksista, ja siinä mainitaan erikseen työterveyttä ja -turvallisuutta koskevat yleissopimukset ja suositukset. Periaatejulistus olisikin otettava huomioon. Ympäristöoikeuksien osalta on otettava huomioon Pariisin sopimus sillä rajoituksella, että sopimuksen ovat solmineet valtiot eivätkä yritykset, joten edellisten on kunnioitettava sitoumuksiaan ja jälkimmäisten edistettävä niiden toteuttamista. Perustana olisi käytettävä lisäksi EU:n perussopimuksia ja EU:n perusoikeuskirjaa sekä kansallisia ihmisoikeusvälineitä. Missään tapauksessa ihmisoikeuksien suojan taso ei saisi olla millään muotoa heikompi kuin se, minkä voimassa oleva lainsäädäntö kansainvälisellä, Euroopan tai valtiotasolla tarjoaa. |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | Huolellisuusvelvoitteen olisi katettava tosiasialliset ja mahdolliset vaikutukset. Myös sosiaalisten ja ympäristövaikutusten, mm. kestävän kehityksen tavoitteiden pohjalta, sekä korruption torjunnan, hyvän hallintotavan ja verotuksen oikeudenmukaisuuden pitäisi kuulua sen piiriin. Ympäristövaikutuksia olisi pidettävä kestävän liiketoiminnan harjoittamisen kannalta erittäin merkittävänä asiana. YK:n ohjaavien periaatteiden, OECD:n toimintaohjeiden ja ILO:n kolmikantaisessa julistuksessa esitettyjen määritelmien mukaisesti yritysten tulisi suorittaa huolellisuusvelvoitemenettely havaitakseen, ehkäistäkseen ja lieventääkseen tosiasiallisia ja mahdollisia haitallisia vaikutuksiaan ja tehdäkseen selkoa siitä, miten ne puuttuvat näihin vaikutuksiin. Näiden välineiden pohjalta asetettavaan pakolliseen huolellisuusvelvoitteeseen olisi sisällyttävä tosiasiallisten ja mahdollisten haittavaikutusten arviointi ja havaitseminen, toimiin ryhtyminen löydösten pohjalta haittavaikutusten lopettamiseksi ja ehkäisemiseksi, täytäntöönpanon ja tulosten seuranta sekä viestintä siitä, miten vaikutuksiin on puututtu. Tässä yhteydessä tulee kuitenkin varjella oikeutettuja liikesalaisuuteen liittyviä intressejä. Lainsäädäntöaloite olisi laadittava pohjaten johdonmukaisesti olemassa oleviin huolellisuusvelvoitejärjestelmiin, erityisesti yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskeviin YK:n ohjaaviin periaatteisiin, jotta täytäntöönpano olisi helpompaa ja jotta vältytään päällekkäisyyksiltä. |
| --- | --- |

3.19

| 3.20 | Lainsäädäntöaloitteessa on säädettävä hyvin selkeästi, mitä yksittäisiä toimia yritysten on toteutettava huolellisuusvelvoiteprosessin eri vaiheissa arvioidakseen ihmisoikeusriskejä EU:n muun sitovan lainsäädännön mukaisesti, mukaan lukien mahdollisesti tarkistettava muiden kuin taloudellisten tietojen julkistamista koskeva direktiivi (13), jota on tulevaisuudessa mahdollisesti mukautettava vastaavasti. Aloitteen olisi sisällettävä seuraavat toimenpiteet:






  — | selkeästi määritelty riskianalyysi (yrityksen toiminnan [mahdollisten] ihmisoikeuksiin ja ympäristöön kohdistuvien haittavaikutusten havaitseminen ja arviointi), johon sisältyy varhaisvaroitusmekanismi |
| --- | --- | --- |

3.20

—

selkeästi määritelty riskianalyysi (yrityksen toiminnan [mahdollisten] ihmisoikeuksiin ja ympäristöön kohdistuvien haittavaikutusten havaitseminen ja arviointi), johon sisältyy varhaisvaroitusmekanismi

| — | jatkotoimenpiteet (yrityksen sisäisten vastuiden määritteleminen, haittavaikutusten lopettaminen ja ehkäisy) |
| --- | --- |

—

jatkotoimenpiteet (yrityksen sisäisten vastuiden määritteleminen, haittavaikutusten lopettaminen ja ehkäisy)

| — | toteutettujen toimenpiteiden tehokkuuden seuranta, joka perustuu OECD:n monikansallisille yrityksille antamiin toimintaohjeisiin sekä yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskeviin YK:n ohjaaviin periaatteisiin |
| --- | --- |

—

toteutettujen toimenpiteiden tehokkuuden seuranta, joka perustuu OECD:n monikansallisille yrityksille antamiin toimintaohjeisiin sekä yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskeviin YK:n ohjaaviin periaatteisiin

| — | oikeutetun liikesalaisuuden mukainen viestintä (riittävä raportointi yrityksen toiminnan [mahdollisten] haittavaikutusten käsittelystä) |
| --- | --- |

—

oikeutetun liikesalaisuuden mukainen viestintä (riittävä raportointi yrityksen toiminnan [mahdollisten] haittavaikutusten käsittelystä)

| — | yrityksessä edustettuina olevien ammattijärjestöjen osallistuminen työmarkkinavuoropuheluun sovellettavien kansallisten puitteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

—

yrityksessä edustettuina olevien ammattijärjestöjen osallistuminen työmarkkinavuoropuheluun sovellettavien kansallisten puitteiden mukaisesti.

| 3.21 | Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että yhdellä tai useammalla kansallisella viranomaisella (esim. työsuojeluviranomainen tai työterveys- ja -turvallisuusviranomainen) on vastuu seurata, että yritykset noudattavat velvollisuuksiaan. Viranomaisella olisi oltava tarvittavat voimavarat ja asiantuntemus valvonnan suorittamiseen, myös oma-aloitteisiin toimiin sekä tarkastuksiin riskien arvioinnin, väärinkäytösten paljastajilta saadun tiedon ja valitusten pohjalta. Sen olisi tehtävä läheistä yhteistyötä työmarkkinaosapuolten kanssa ja varmistettava niiden aktiivinen osallistuminen. Myös asianmukaisesti varustettuja OECD:n yhteyspisteitä olisi hyödynnettävä. |
| --- | --- |

3.21

| 3.22 | Kansainvälisissä ohjeistoissa todetaan, että yritysten huolellisuusvelvoitetta koskevien aloitteiden määrittelyn ja täytäntöönpanon yhteydessä on tarpeellista konsultoida merkityksellisesti kansalaisyhteiskunnan edustajia, ammattiliittoja, työntekijöitä ja heidän laillisia edustajiaan asianmukaisilla työmarkkinavuoropuhelun tasoilla (yritys-, toimiala-, valtio-, EU- tai kansainvälinen taso). Tällainen osallistuminen olisikin varmistettava lainsäädäntöaloitteen vastaavissa huolellisuusvelvoitetta koskevissa säännöksissä. |
| --- | --- |

3.22

| 3.23 | Olemassa olevissa järjestelmissä, joihin lainsäädäntöaloite voisi perustua, huolellisuusvelvoitejärjestelmän täytäntöönpano ja käyttö eivät itsessään sulje pois vastuuvelvollisuutta, sillä vahingot ovat seurausta ihmisoikeusrikkomuksista, eivät huolellisuuden laiminlyönnistä. Ennaltaehkäisyn epäonnistuessa ihmisoikeusrikkomusten uhrit tarvitsevat silti vähintään tehokkaat oikeussuojakeinot, joilla taataan täysimääräisen korvauksen saaminen aiheutuneesta vahingosta. Huolellisuusvelvoitejärjestelmän avulla kuvataan sitä, mitä vahinkojen estämiseksi on tehty. |
| --- | --- |

3.23

4.   Erityistä

| 4.1 | Yrityksiä, jotka harjoittavat rajatylittävää toimintaa EU:ssa ja sen ulkopuolella, on hallinnoitava kestävyysperiaatteita noudattaen. Tämä pätee taloudellisessa, sosiaalisessa ja ekologisessa mielessä ja myös, kun ajatellaan sijaintipaikkojen, tavaratuotannon ja palvelutarjonnan tulevaisuuden näkymiä Euroopassa. Lainsäädäntöaloitteessa olisi myös vaadittava yrityksiä ottamaan vastuullisen ja kestäväpohjaisen liiketoiminnan periaatteet ja näkökohdat huomioon liikesuhteissaan globaaleissa arvoketjuissa. Aloitteen avulla olisi pyrittävä luomaan kehys, johon sisältyy toimiva ja sitova vuoropuhelu yritysten keskeisten sidosryhmien kanssa, mieluiten niiden valvonnasta vastaavien ja neuvoa-antavien elinten tasolla. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Ottaen huomioon, että uhrit kohtaavat usein haasteita ja esteitä oikeussuojan saatavuudessa kolmansissa maissa, joissa eurooppalaiset yritykset harjoittavat liiketoimintaa, olisi taattava mahdollisuus saattaa asia tuomioistuimen käsiteltäväksi siinä jäsenvaltiossa, johon yritys on sijoittautunut (tai jossa se harjoittaa liiketoimintaa). Jäsenvaltion lainkäyttöalueella olisi näin ollen voitava esittää vaatimuksia sellaisia yrityksiä vastaan, jotka ovat sijoittautuneet jäsenvaltioon, jotka harjoittavat toimintaa jäsenvaltiossa tai joilla on muu yhteys jäsenvaltioon. Tämä mahdollisuus sisältyy jo yritysten tarkkaavaisuusvelvoitteesta 27. maaliskuuta 2017 annettuun Ranskan lakiin, mutta vireillä olevat oikeusjutut osoittavat, että kansallisten tuomioistuinten toimivalta ei ole vielä varma ulkomaisia tytäryhtiöitä koskevien valitusten osalta. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Eurooppalaisten tuomioistuinten toimivalta rajoittuu yleensä eurooppalaisiin vastaajiin. Tämä tarkoittaa, että Eurooppaan sijoittautunut yritys voidaan haastaa oikeuteen eurooppalaisessa tuomioistuimessa, mutta sen tytäryhtiöitä maasta, jossa vahinko on tapahtunut, ei puolestaan yleensä voida. Toimitusketjun hankkijat ja välittäjät ovat vielä kauempana kyseessä olevasta eurooppalaisesta yrityksestä. Liiketoimintaan liittyvien ihmisoikeusrikkomusten uhreille ja heidän edustajilleen, kuten ammattiliitoille ja ihmisoikeuksien puolustajille, on taattava ihmisoikeutena mahdollisuus oikeudenmukaisiin oikeudenkäynteihin ja mahdollisuus kääntyä tuomioistuinten ja viranomaisten puoleen. Kun on epäselvää, onko vastuu mahdollisesti emoyhtiöllä, jollain sen tytäryhtiöistä vai tavarantoimittajalla, tuomiovallan tulisi olla yhdellä oikeuspaikalla, joka vastaa oikeudenmukaisesta oikeuskäsittelystä. Tätä varten Bryssel I -asetusta olisi muutettava siten, että sallitaan oikeuden käyminen Euroopassa silloin, kun kyse on ihmisoikeusrikkomuksista. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Toinen YK:n tasolla keskustelun aiheena ollut asia on sovellettava lainsäädäntö. Rooma II -asetuksen 7 artiklan mukaan ympäristövahinkojen tapauksissa on mahdollista valita sovellettava laki. Mahdollistetaanko tämä myös ihmisoikeusrikkomusten kohdalla, jotta oikeuksien taso on sama, olipa kyse ympäristövahingoista tai ihmisoikeusloukkauksista? Juristit keskustelevat asiasta parhaillaan, ja ETSK kannattaa lähtökohtaisesti tällaista yhdenmukaistamista ennakoimatta kuitenkaan tyhjentävästi sen oikeudellisia seurauksia. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Sellaisia tapauksia varten, joissa yritysten toiminta, myös toimitus- ja alihankintaketjut huomioon ottaen, rikkoo ihmisoikeus-, sosiaali- tai ympäristönormeja tai aiheuttaa haittavaikutuksia, on otettava käyttöön erityiset vastuuvelvollisuuspuitteet, joihin sisältyy tarvittaessa oikeusjärjestelmästä ja rikkomuksesta riippuen niin ikään rikosvastuu. YK:n sopimusluonnokseen on sisällytetty rikosvastuu törkeimmistä kansainvälisistä rikoksista. ETSK on jo todennut YK:n sopimusta koskevassa lausunnossaan, että kyseisen vastuun olisi ulotuttava myös vakaviin laiminlyöntitapauksiin (14). |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | ETSK on myös jo esittänyt näkemyksensä todistustaakasta ja siihen liittyvästä näyttövaatimuksesta. ETSK ehdottaa lausunnossaan (15) seuraavaa: ”Tämä tarkoittaisi ainakin sitä, että ihmisoikeusrikkomustapauksissa kantajia vaaditaan vain näyttämään toteen, että rikkojan (kuten tavarantoimittajan tai tytäryhtiön) ja yrityksen (vastaanottaja- tai emoyhtiön) välillä on varma yhteys, ja tämä velvoitetaan puolestaan selittämään uskottavasti, että rikkomukset eivät olleet sen hallittavissa.” |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Yritysten ei pitäisi altistua perusteettomille oikeudenkäynneille tai ankaralle vastuulle, koska ne voivat kuvata huolellisuusvelvoiteprosessiensa avulla osallistumistaan ja toimiaan haittavaikutusten lieventämiseksi ja ehkäisemiseksi. Kun yritys ei ole aiheuttanut vahinkoa, osallistunut vahingon tuottamiseen tai voinut tietää siitä merkityksellisestä huolellisuusvelvoiteprosessista huolimatta, sitä ei voida pitää vastuuvelvollisena. Huolellisuusvelvoiteprosessissa olisi puututtava usein mainittuun ”corporate veil” -ongelmaan (yritys itsenäisenä oikeushenkilönä), jonka johdosta uhreilla ei usein ole voimavaroja tai mahdollisuutta osoittaa toteen tiettyä vastuuketjua globaalissa arvoketjussa. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Uhrien oikeussuojaa helpottaviin toimenpiteisiin olisi kuuluttava asianmukaiset tukijärjestelmät. Ihmisoikeus-, sosiaali- ja ympäristönormeja loukkaava toiminta olisi voitava keskeyttää välitoimimenettelyillä. ETSK on jo aiemmin kiinnittänyt huomiota todistajien tärkeyteen ja väärinkäytösten paljastajien merkitykseen sekä tarpeeseen tukea sellaisia tällä alalla toimivia kansalaisjärjestöjä, joilla on vakiintuneiden oikeudellisten periaatteiden mukaisesti oikeutettu intressi toteuttaa toimia ja kerätä todisteita. Kansalaisjärjestöjen Ranskassa ranskalaisten huolellisuusvelvoitteiden pohjalta yrityksiä vastaan tekemät muutamat viralliset huomautukset ovat tuoneet esille lainvalvonnan ongelmakohtia (esim. sovellettava lainsäädäntö). |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Pakollista huolellisuusvelvoitetta koskevat puitteet toteutettaisiin yhdessä sovitulla normilla, jonka noudattamista valvottaisiin oikeasuhteisilla, tehokkailla ja varoittavilla seuraamuksilla, kun taas vastuuvelvollisuuden olisi perustuttava selkeästi määriteltyjen ihmisoikeuksien rikkomiseen. Kuten kaikissa vastuujärjestelyissä, on osoitettava selvä syy-yhteys virheen tai estämättä jättämisen ja tietyn vahingon välillä. Muiden kuin välittömien syiden tapauksessa riskiyhteyttä ei siten ole. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Seuraamuksiin olisi kuuluttava julkisten hankintojen ja julkisen rahoituksen ulkopuolelle jättäminen, samoin rahalliset seuraamukset suhteessa yritysten liikevaihtoon sekä vahinkojen korjaaminen. Tämän olisi kannustettava yrityksiä noudattamaan velvoitteita ja estämään toimintansa haittavaikutukset sekä edistettävä ylöspäin tapahtuvaa lähentymistä suhtautumisessa ihmisoikeuksiin, työntekijöiden oikeudet ja ammattiyhdistysoikeudet mukaan luettuina. Jäsenvaltioiden olisi otettava käyttöön positiivisia kannustimia edistääkseen yritysten kunnianhimoista lähestymistapaa kestävään taloudelliseen toimintaan myös toimitus- ja alihankintaketjuissa. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Lainsäädäntöaloitteeseen olisi sisällytettävä heikentämiskieltoa koskeva lauseke, suosituimmuuslauseke sekä uudelleentarkastelulauseke asiantuntijapalautteen pohjalta, mistä tietosuojalainsäädäntö voisi toimia esimerkkinä. EU:n uuden lainsäädäntöaloitteen vaatimuksia olisi sovellettava myös olemassa oleviin huolellisuusvelvoitevälineisiin, joita olisi tarvittaessa mukautettava. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Euroopan komission olisi ajettava aktiivisesti huolellisuusvelvoitepolitiikkaansa kansainvälisellä tasolla, toisin sanoen YK:n sopimusprosessissa, kaikissa asiaankuuluvissa kansainvälisissä järjestöissä saadakseen muut oikeudenkäyttöalueet seuraamaan samaa polkua. |
| --- | --- |

4.12

Bryssel 18. syyskuuta 2020.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  EUVL C 303, 19.8.2016, s. 17, EUVL C 97, 24.3.2020, s. 9 ja ETSK:n lausunto aiheesta ”Kestävyysperiaatteiden mukaiset toimitusketjut ja ihmisarvoinen työ kansainvälisessä kaupassa” (ks. tämän virallisen lehden s 197).

1

(2)  Sellaisina kuin ne esitetään kansainvälisessä ihmisoikeusasiakirjassa, yhdeksässä keskeisessä ihmisoikeussopimuksessa ja Euroopan ja EU:n osalta Euroopan ihmisoikeussopimuksessa, Euroopan sosiaalisessa peruskirjassa ja EU:n perusoikeuskirjassa.

2

(3)  Sellaisina kuin ne esitetään työelämän perusnormeissa ja erityisesti Kansainvälisen työjärjestön ILO:n kolmikantaisessa periaatejulistuksessa, joka koskee monikansallisia yrityksiä ja sosiaalipolitiikkaa.

3

(4)  EUVL C 97, 24.3.2020, s. 9

4

(5)  Euroopan parlamentin päätöslauselma 2018/2763(RSP).

5

(6)  Euroopan unionin perusoikeusviraston tutkimus Improving access to remedy in the area of business and human rights at the EU level, Wien, 2017.

6

Improving access to remedy in the area of business and human rights at the EU level

(7)  https://op.europa.eu/fi/publication-detail/-/publication/8ba0a8fd-4c83-11ea-b8b7-01aa75ed71a1/language-fi

7

(8)  Study on due diligence requirements through the supply chain, Euroopan komissio, tammikuu 2020, s. 16.

8

Study on due diligence requirements through the supply chain

(9)  Komission jäsenen Didier Reyndersin huolellisuusvelvoitetta koskeva puhe vastuullisen liiketoiminnan työryhmän (RBC) verkkoseminaarissa, 30. huhtikuuta 2020.

9

(10)  Ks. alaviite 4.

10

(11)  YK:n sopimus aiheesta ”Yritystoiminta ja ihmisoikeudet”.

11

(12)  https://s3.amazonaws.com/brt.org/BRT-StatementonthePurposeofaCorporationOctober2020.pdf

12

(13)  EUVL L 330, 15.11.2014, s. 1

13

(14)  Ks. alaviite 4.

14

(15)  Ks. alaviite 4.

15

---

| 11.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 429/145 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 429/145

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”EU:n alueellisen toimintasuunnitelman, Leipzigin peruskirjan ja EU:n kaupunkiagendan tarkistaminen”

(puheenjohtajavaltio Saksan pyytämä valmisteleva lausunto)

(2020/C 429/20)

| Esittelijä: | Petr ZAHRADNÍK |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Roman HAKEN |

Esittelijä:

Petr ZAHRADNÍK

Toinen esittelijä:

Roman HAKEN

| Lausuntopyyntö | 18.2.2020 päivätty Saksan liittovaltion talous- ja energiaministerin Peter ALTMAIERIN kirje |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 20.7.2020 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 18.9.2020 |
| Täysistunnon nro | 554 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 216/0/4 |

Lausuntopyyntö

18.2.2020 päivätty Saksan liittovaltion talous- ja energiaministerin Peter ALTMAIERIN kirje

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus”

Hyväksyminen jaostossa

20.7.2020

Hyväksyminen täysistunnossa

18.9.2020

Täysistunnon nro

554

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

216/0/4

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK suosittaa, että uuden Leipzigin peruskirjan sisällössä huomioidaan kaikki nykyisen peruskirjan soveltamisen aikana esiin tulleet uudet seikat ja muuttujat (ks. jäljempänä kohta 2.2), jotta peruskirja olisi toiminnallisesti yhteensopiva EU:n tulevan monivuotisen rahoituskehyksen ja sen EU-ohjausjaksoprosessiin nivomisen kanssa. Siinä olisi myös otettava huomioon jäsenvaltioiden ja koko EU:n taloudelliseen, sosiaaliseen, ympäristö- ja alueelliseen kehitykseen liittyvät covid-19-pandemian vaikutukset ja seuraukset. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK kiinnittää huomiota siihen, että (talouteen, terveyteen, ympäristöön, kyberturvallisuuteen jne. liittyvät) häiriöt ja riskit tulevat todennäköisesti lisääntymään, ja ehdottaa, että uudessa EU:n kestävää kaupunkikehitystä käsittelevässä Leipzigin peruskirjassa korostettaisiin erikseen tarvetta ottaa häiriönsieto- ja palautumiskyky järjestelmällisesti huomioon. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK suhtautuu myönteisesti vuoteen 2030 ulottuvan alueellisen toimintasuunnitelman tekstiin ja sen peruspilareihin, joiden lähtökohtina ovat oikeudenmukaisuus, ympäristönäkökohtien painottaminen ja tarve ottaa alueellinen ulottuvuus huomioon kaikilla asiaankuuluvilla julkishallinnon aloilla. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK on lisäksi iloinen vuoteen 2030 ulottuvassa alueellisessa toimintasuunnitelmassa komitealle kaavaillusta mahdollisuudesta osallistua sen täytäntöönpanoprosessiin. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK tiedostaa mittavat mahdollisuudet toteuttaa alue- ja kaupunkikehitystä yhdennetysti sekä hyödyt, joita tällä tavoin voidaan saavuttaa tuettavien hankkeiden synergiavaikutusten, kustannussäästöjen ja keskinäisten toiminnallisten yhteyksien muodossa. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK muistuttaa, että yhdennettyä lähestymistapaa voidaan soveltaa myös yhdistämällä julkista ja yksityistä rahoitusta kapasiteetin lisäämiseksi ja riskien jakamiseksi niin alueellisen kuin kaupunkikehityksenkin hyväksi. Tämä edellyttää demokraattista valvontaa, avointa hallintotapaa ja vastuuvelvollisuutta. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK kannattaa varauksetta sitä, että alue- ja kaupunkikehitysvälineitä käytettäessä pyritään erityyppisten alueiden väliseen tasapainoon. Komitea kehottaa hyödyntämään toissijaisuusperiaatteen mukaisesti kulloisellekin aluetyypille parhaiten soveltuvia tukivälineitä, sillä näin voidaan lievittää riskialueiden huono-osaisuutta, kehityspuutteita ja eristyneisyyttä. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK korostaa kaupunkitaajamien ja suurkaupunkialueiden uusien kehittämismallien ja kehittämiseen liittyvien näkökohtien merkitystä avaintekijöinä EU:n maailmanlaajuisen kilpailukyvyn parantamiseksi siten, että hyödynnetään tällaisten taajamien ja alueiden avoimuutta. Komitea painottaa niin ikään, että globalisaation tiettyjä heijastusvaikutuksia on syytä pyrkiä torjumaan. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK on kuitenkin myös hyvin tietoinen siitä, miten tärkeää on suojella ja tukea pääasiassa maaseudulla sijaitsevia syrjäisiä ja eristyneitä alueita, jotta ne saataisiin mukaan nykyaikaiseen ja kestävään aluekehitykseen. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Kun otetaan huomioon sekä sisä- että ulkosyntyiset tekijät, kaupunkien kestävyyttä ja sieto- ja palautumiskykyä ei voida käsitellä irrallaan toisistaan. ETSK suosittaakin, että kaupunkiagendaa koordinoidaan mahdollisimman tehokkaasti alueellisen yhteenkuuluvuuspolitiikan kanssa. Tämä voidaan saavuttaa kaupunki- ja maaseutualueiden toiminnallisilla kumppanuuksilla ja integroiduilla hankkeilla, joilla parannetaan kaupunkien, niiden toiminnallisten alueiden ja kaupunkeja ympäröivien maaseutualueiden paikallisten taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristöjärjestelmien kestävyyttä ja sieto- ja palautumiskykyä. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK kehottaa Euroopan komissiota edistämään kokemusten vaihtoa, jonka perusteella voidaan vähitellen alkaa antaa menetelmäsuosituksia siitä, miten uudet riskit ja sieto- ja palautumiskyky voidaan ottaa huomioon, kun laaditaan ja arvioidaan kaupunki- ja aluetason kehittämissuunnitelmia. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK toteaa yhtäältä, että suurkaupunkialueille ja kaupunkitaajamiin on muodostunut resurssien keskittymisen ja taloudellisen toiminnan monipuolistumisen ansiosta olosuhteet, jotka suosivat niiden kehittymistä koko kansantalouden kasvukeskuksiksi ja yhteyspisteiksi talouden avoimuuden lisääntyessä ja globalisaation edetessä, mutta on toisaalta täysin tietoinen tarpeesta kehittää entistä tasapainoisemmin koko kansantaloutta, maaseutualueet ja syrjäiset alueet mukaan luettuina. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | ETSK vaatii tasapainottamaan eri tahojen edustusta kaupunkien ja alueiden kehittämisessä kumppanuusperiaatteen puitteissa. Hyvän esimerkin oikeudenmukaisesta edustuksesta tarjoaa paikallisyhteisöjen omiin kehittämishankkeisiin (community-led local development) pohjautuva Leader-/CLLD-toiminta, jossa enintään 50 prosenttia kumppanuuteen osallistuvista voi olla julkishallintotahoja. Komitea suosittaa kohderyhmien (kaupunkien ja maaseutualueiden asukkaiden, paikallisten valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden ja työmarkkinaosapuolten) nykyistä paljon laajempaa osallistamista julkisen ja yksityisen sektorin aitoon yhteistyöhön. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | ETSK toteaa, että yhdennettyä alueellista lähestymistapaa sovelletaan käytännössä lähinnä maaseutualueilla (Leader-/CLLD-toiminta) sekä toiminnallisilla kaupunki- ja suurkaupunkialueilla. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | Vaikka ITI-hankkeisiin (integrated territorial investment, yhdennetyt alueelliset investoinnit) liittyvien hallinto- ja neuvonantoelinten kokoonpanossa toteutuu (monialainen) kumppanuus, yksityisillä tahoilla (paikallisilla yrityksillä ja valtiovallasta riippumattomilla organisaatioilla tai paikallisilla toimintaryhmillä ja yhdistyksillä) on tällaisissa hankkeissa huomattavasti heikompi asema. Tämä puute on korjattava tulevaisuudessa, sillä muuten ei voida saada tasapainoista käsitystä yhteisön kehitystarpeista. |
| --- | --- |

1.15

2.   Taustaa

| 2.1 | Leipzigin peruskirja on EU:n jäsenvaltioiden hallitustenvälinen asiakirja, jonka tavoitteena on, että kestävän kaupunkikehityksen alalla noudatettaisiin yhteisiä periaatteita ja strategioita. Tähän pyritään peruskirjan kolmen pilarin puitteissa, jotka ovat






  — | kestävän kaupunkikehityksen käsitteen sisällyttäminen valtakunnallisiin, alueellisiin ja paikallisiin kehittämispolitiikkoihin |
| --- | --- | --- |

2.1

—

kestävän kaupunkikehityksen käsitteen sisällyttäminen valtakunnallisiin, alueellisiin ja paikallisiin kehittämispolitiikkoihin

| — | yhdennetyn kaupunkipolitiikan välineiden (esim. CLLD-U) käyttäminen, tällaisen politiikan edellyttämien hallinnollisten toimenpiteiden toteuttaminen sekä monitasoisen hallinnon periaatteen mukainen hallinto |
| --- | --- |

—

yhdennetyn kaupunkipolitiikan välineiden (esim. CLLD-U) käyttäminen, tällaisen politiikan edellyttämien hallinnollisten toimenpiteiden toteuttaminen sekä monitasoisen hallinnon periaatteen mukainen hallinto

| — | tasapaino muiden alueellisten rakenteiden kanssa monikeskuksisen kaupunkijärjestelmän pohjalta. |
| --- | --- |

—

tasapaino muiden alueellisten rakenteiden kanssa monikeskuksisen kaupunkijärjestelmän pohjalta.

| 2.2 | ETSK kannattaa Leipzigin peruskirjan henkeä ja sisältöä mutta katsoo, että peruskirjaa tulee mukauttaa sisällöllisesti sen perusteella, miten olosuhteet ovat muuttuneet sen hyväksymisajankohdan eli toukokuun 2007 jälkeen. Tärkeimmät muutokset ovat seuraavat:






  — | teknologian valtava edistyminen ja innovointipotentiaalin kasvu digitalisaation, älykkään liikkumisen ja muiden sellaisten älykkäiden ratkaisujen myötä, jotka tarjoavat lukuisia kehitysmahdollisuuksia (esim. resurssien käytön optimointi) mutta joihin liittyy myös strategisia riskejä (mm. työllisyysvaikutukset ja tietoteknisten järjestelmien haavoittuvuus) |
| --- | --- | --- |

2.2

—

teknologian valtava edistyminen ja innovointipotentiaalin kasvu digitalisaation, älykkään liikkumisen ja muiden sellaisten älykkäiden ratkaisujen myötä, jotka tarjoavat lukuisia kehitysmahdollisuuksia (esim. resurssien käytön optimointi) mutta joihin liittyy myös strategisia riskejä (mm. työllisyysvaikutukset ja tietoteknisten järjestelmien haavoittuvuus)

| — | talous ja yhteiskunta 4.0 -kehityksen vaikutus sellaisen taloudellisen toiminnan näkökulmasta, joka on organisoitu kierto- ja jakamistalouden periaatteiden mukaisesti, ottaen huomioon, että tällaisen kehityksen käynnistävät tekijät ja vaikutukset keskittyvät erityisesti kaupunkitaajamiin |
| --- | --- |

—

talous ja yhteiskunta 4.0 -kehityksen vaikutus sellaisen taloudellisen toiminnan näkökulmasta, joka on organisoitu kierto- ja jakamistalouden periaatteiden mukaisesti, ottaen huomioon, että tällaisen kehityksen käynnistävät tekijät ja vaikutukset keskittyvät erityisesti kaupunkitaajamiin

| — | yhteiskunnan rakenteen muuttuminen muuttoliikkeen, demografisten vaikutusten ja elämäntavan muutosten johdosta |
| --- | --- |

—

yhteiskunnan rakenteen muuttuminen muuttoliikkeen, demografisten vaikutusten ja elämäntavan muutosten johdosta

| — | Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan sisältyvistä tavoitteista ja toimenpiteistä juontuvat mahdollisuudet ja haasteet |
| --- | --- |

—

Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan sisältyvistä tavoitteista ja toimenpiteistä juontuvat mahdollisuudet ja haasteet

| — | yksityisten ja julkisten rahoitusvarojen ja intressien jakamiseen perustuvat kaupunkikehityksen uudet rahoitustavat ja -mallit |
| --- | --- |

—

yksityisten ja julkisten rahoitusvarojen ja intressien jakamiseen perustuvat kaupunkikehityksen uudet rahoitustavat ja -mallit

| — | uudet näkökohdat, jotka liittyvät taajamien ja suurkaupunkialueiden avautumiseen ulospäin, kun otetaan huomioon niiden rooli maailmanlaajuisen kilpailukyvyn kannalta ja tarve torjua globalisaation heijastusvaikutuksia |
| --- | --- |

—

uudet näkökohdat, jotka liittyvät taajamien ja suurkaupunkialueiden avautumiseen ulospäin, kun otetaan huomioon niiden rooli maailmanlaajuisen kilpailukyvyn kannalta ja tarve torjua globalisaation heijastusvaikutuksia

| — | jatkuva tarve lisätä väestön osallistumista kehittämishankkeiden suunnitteluun ja toteuttamiseen sekä kaupungeissa että niitä ympäröivillä maaseutualueilla. |
| --- | --- |

—

jatkuva tarve lisätä väestön osallistumista kehittämishankkeiden suunnitteluun ja toteuttamiseen sekä kaupungeissa että niitä ympäröivillä maaseutualueilla.

| 2.3 | Alueellinen toimintasuunnitelma 2030 on EU:n jäsenvaltioiden hallitusten välinen asiakirja, joka perustuu yhteistyöhön ulkomaisten kumppanien, EU:n toimielinten ja organisaatioiden sekä eurooppalaisten etujärjestöjen kanssa. Sen tavoitteena on varmistaa, että pyrittäessä takaamaan kestävä tulevaisuus ei kiinnitetä huomiota ainoastaan alueellisen yhteenkuuluvuuden lujittamiseen, joka on Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklassa vahvistettu tavoite, vaan kaikkiin alueisiin ja niiden asukkaisiin. |
| --- | --- |

2.3

| 2.3.1 | Vuoteen 2030 ulottuvassa alueellisessa toimintasuunnitelmassa kehotetaan näin ollen vahvistamaan kaikkien politiikkojen alueellista ulottuvuutta kaikilla hallinnon tasoilla. Tähän pyritään seuraavassa kuvailtujen suunnitelman kolmen pilarin puitteissa:






  — | Ensimmäinen keskeinen tavoite on oikeudenmukainen Eurooppa, joka tarjoaa tulevaisuudennäkymiä kaikentyyppisille alueille ja niiden asukkaille. Tässä yhteydessä korostetaan alueellisen ulottuvuuden ja alueidenkäytön suunnittelun merkitystä toimintapolitiikan painopisteiden integroinnin ja toisiinsa yhdistämisen kannalta. Kyse on sellaisista toimintapolitiikan aloista kuin taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus, Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari, lähempänä kansalaisia oleva Eurooppa, osallistavampi, kestävämpi ja yhdennetympi kaupunkien ja alueiden kehittäminen, oikeudenmukainen siirtymä ja Euroopan alueellinen yhdentyminen. |
| --- | --- | --- |

2.3.1

—

Ensimmäinen keskeinen tavoite on oikeudenmukainen Eurooppa, joka tarjoaa tulevaisuudennäkymiä kaikentyyppisille alueille ja niiden asukkaille. Tässä yhteydessä korostetaan alueellisen ulottuvuuden ja alueidenkäytön suunnittelun merkitystä toimintapolitiikan painopisteiden integroinnin ja toisiinsa yhdistämisen kannalta. Kyse on sellaisista toimintapolitiikan aloista kuin taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus, Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari, lähempänä kansalaisia oleva Eurooppa, osallistavampi, kestävämpi ja yhdennetympi kaupunkien ja alueiden kehittäminen, oikeudenmukainen siirtymä ja Euroopan alueellinen yhdentyminen.

| — | Toinen keskeinen tavoite on vihreä Eurooppa, joka suojelee yhteistä elinympäristöämme ja ohjaa yhteiskunnallista muutosta. Tässä yhteydessä korostetaan alueellisen ulottuvuuden ja alueidenkäytön suunnittelun merkitystä mm. sellaisten ensisijaisten toimintapoliittisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta kuin YK:n kestävän kehityksen tavoitteet, EU:n vihreän kehityksen ohjelma, Pariisin sopimus ja Euroopan siirtyminen kiertotalouteen. |
| --- | --- |

—

Toinen keskeinen tavoite on vihreä Eurooppa, joka suojelee yhteistä elinympäristöämme ja ohjaa yhteiskunnallista muutosta. Tässä yhteydessä korostetaan alueellisen ulottuvuuden ja alueidenkäytön suunnittelun merkitystä mm. sellaisten ensisijaisten toimintapoliittisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta kuin YK:n kestävän kehityksen tavoitteet, EU:n vihreän kehityksen ohjelma, Pariisin sopimus ja Euroopan siirtyminen kiertotalouteen.

| — | Kolmanneksi vuoden 2030 alueellisessa toimintasuunnitelmassa esitetään alueidenkäytön suunnittelun strategiset suuntaviivat ja kehotetaan vahvistamaan kaikkien politiikkojen alueellista ulottuvuutta kaikilla hallintotasoilla. Tältä osin toimintasuunnitelma koskee myös ETSK:ta, sillä sitä kehotetaan tiedottamaan jäsenilleen suunnitelmassa vahvistetuista painopisteistä ja kannustamaan näitä tekemään yhteistyötä sen täytäntöönpanossa. Tähän liittyen korostetaan kansalaisyhteiskunnan kumppaneiden merkitystä kestävän tulevaisuuden varmistamisessa kaikille alueille ja kehotetaan tehostamaan CLLD-toimintaa sekä muita yhdennettyä aluekehitystä ja -yhteistyötä edistäviä välineitä. Lisäksi ETSK:n jäseniä pyydetään puolustamaan alueellisen toimintasuunnitelman painopisteitä EU:n tasolla käytävissä toimintapolitiikkaa koskevissa keskusteluissa. |
| --- | --- |

—

Kolmanneksi vuoden 2030 alueellisessa toimintasuunnitelmassa esitetään alueidenkäytön suunnittelun strategiset suuntaviivat ja kehotetaan vahvistamaan kaikkien politiikkojen alueellista ulottuvuutta kaikilla hallintotasoilla. Tältä osin toimintasuunnitelma koskee myös ETSK:ta, sillä sitä kehotetaan tiedottamaan jäsenilleen suunnitelmassa vahvistetuista painopisteistä ja kannustamaan näitä tekemään yhteistyötä sen täytäntöönpanossa. Tähän liittyen korostetaan kansalaisyhteiskunnan kumppaneiden merkitystä kestävän tulevaisuuden varmistamisessa kaikille alueille ja kehotetaan tehostamaan CLLD-toimintaa sekä muita yhdennettyä aluekehitystä ja -yhteistyötä edistäviä välineitä. Lisäksi ETSK:n jäseniä pyydetään puolustamaan alueellisen toimintasuunnitelman painopisteitä EU:n tasolla käytävissä toimintapolitiikkaa koskevissa keskusteluissa.

| 2.4 | ETSK on samaa mieltä vuoteen 2030 ulottuvan alueellisen toimintasuunnitelman merkityksellisyydestä ja sisällöstä ja arvostaa vuodesta 2011 lähtien toteutettuja toimia, joiden tavoitteena on ollut päivittää ja kehitellä teemaa edelleen. Tähän liittyen komitea






  — | kannattaa erityisesti alueellisen toimintasuunnitelman yleistavoitetta eli kestävän tulevaisuuden takaamista kaikentyyppisille Euroopan alueille ja kaikille eurooppalaisille |
| --- | --- | --- |

2.4

—

kannattaa erityisesti alueellisen toimintasuunnitelman yleistavoitetta eli kestävän tulevaisuuden takaamista kaikentyyppisille Euroopan alueille ja kaikille eurooppalaisille

| — | on samaa mieltä vuoteen 2030 ulottuvan alueellisen toimintasuunnitelman tavoitteista ja painopisteistä ja arvostaa alueiden ja ihmisten hyväksi toteutettuja toimia |
| --- | --- |

—

on samaa mieltä vuoteen 2030 ulottuvan alueellisen toimintasuunnitelman tavoitteista ja painopisteistä ja arvostaa alueiden ja ihmisten hyväksi toteutettuja toimia

| — | kannattaa seuraavien ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen painottamista: a) tasapainoinen Eurooppa, jossa ei unohdeta yhtäkään paikkaa tai ihmistä, b) kaupunki- ja maaseutualueita yhdistävät toiminnalliset alueet, c) yhdentyminen, joka mahdollistaa elämisen ja työnteon maiden rajoista välittämättä, d) terveellinen ympäristö ja hyvät elinolot, e) kiertotalous tai f) kestävällä pohjalla olevat digitaaliset ja liikenneyhteydet |
| --- | --- |

—

kannattaa seuraavien ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen painottamista: a) tasapainoinen Eurooppa, jossa ei unohdeta yhtäkään paikkaa tai ihmistä, b) kaupunki- ja maaseutualueita yhdistävät toiminnalliset alueet, c) yhdentyminen, joka mahdollistaa elämisen ja työnteon maiden rajoista välittämättä, d) terveellinen ympäristö ja hyvät elinolot, e) kiertotalous tai f) kestävällä pohjalla olevat digitaaliset ja liikenneyhteydet

| — | pitää välttämättömänä, että kansalaisyhteiskunta pääsee mukaan oikeudenmukaisen ja vihreän Euroopan kaltaisten alueellisten tavoitteiden toteuttamiseen, ja on samaa mieltä siitä, että ETSK tulee nivoa tähän prosessiin yhtenä keskeisenä toimijana |
| --- | --- |

—

pitää välttämättömänä, että kansalaisyhteiskunta pääsee mukaan oikeudenmukaisen ja vihreän Euroopan kaltaisten alueellisten tavoitteiden toteuttamiseen, ja on samaa mieltä siitä, että ETSK tulee nivoa tähän prosessiin yhtenä keskeisenä toimijana

| — | arvostaa sitä, että kaikilla ETSK:n jäsenillä on mahdollisuus osallistua vuoteen 2030 ulottuvan alueellisen toimintasuunnitelman laadintaan ja täytäntöönpanoon www.territorialagenda.eu-sivuston kautta. |
| --- | --- |

—

arvostaa sitä, että kaikilla ETSK:n jäsenillä on mahdollisuus osallistua vuoteen 2030 ulottuvan alueellisen toimintasuunnitelman laadintaan ja täytäntöönpanoon www.territorialagenda.eu-sivuston kautta.

| 2.5 | ETSK on ilahtunut siitä, miten EU:n uuden kaupunkiagendan laadintaa on tuettu Amsterdamin julkilausuman allekirjoittamisesta lähtien. Kaupunkiagendalla on looginen yhteys Urbact- ja Urban-ohjelmaan, ja sen puitteissa on erittäin hyvät mahdollisuudet määrittää kaupunkikehityksen tulevia painopisteitä ja tuoda esille hyviä käytäntöjä, joita voidaan soveltaa muuallakin EU:ssa. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Vaikka kaikki kaupunkiagendan ensisijaiset aihealueet ovat kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kannalta merkityksellisiä, ne ylittävät kansalaisyhteiskuntaan perinteisesti yhdistetyt tehtävät. Valtiovallasta riippumattomat organisaatiot, yhteiskunnalliset yritykset ja osuuskunnat kehittävät yhä laajemmin valmiuksiaan tai luovat uudenlaisia taloudellisia tai organisatorisia malleja yleishyödyllisten palvelujen tarjoamiseksi. Viranomaisten on kyettävä näkemään itsensä kaupunkialueilla toimivien ryhmittymien ja organisaatioiden näkökulmasta. ETSK toteaa, että valtakunnallisten tai alueellisten verkostojen tai paljon kokemusta tietystä aiheesta omaavien paikallisten organisaatioiden osallistuminen olisi yhtä hyödyllistä kuin se, että luodaan eurooppalaisia verkostoja. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | EU:n kaupunkiagendan tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi on joka tapauksessa välttämätöntä






  a) | ottaa huomioon osallistuvien kumppanien perustarpeet ja kiinnittää huomiota valmiuksien kehittämiseen (lähinnä horisontaalisissa kaupunkitason kumppanuuksissa). ETSK suosittaa, että tähän tarkoitukseen käytetään teknistä apua varten varattuja EU:n varoja. |
| --- | --- | --- |

2.7

a)

ottaa huomioon osallistuvien kumppanien perustarpeet ja kiinnittää huomiota valmiuksien kehittämiseen (lähinnä horisontaalisissa kaupunkitason kumppanuuksissa). ETSK suosittaa, että tähän tarkoitukseen käytetään teknistä apua varten varattuja EU:n varoja.

| b) | laatia metodologisia suosituksia vastuullisten kaupunkitason kumppanuuksien periaatteista. On tärkeää, että käytettävissä on menetelmä kaupunkiagendan seuraamiseksi ja arvioimiseksi sekä indikaattoreita, joiden avulla voidaan mitata aikaansaatuja muutoksia. Kumppanit, kansalaisyhteiskunnan organisaatiot mukaan luettuina, on otettava mukaan arviointiin ja seurantaan. |
| --- | --- |

b)

laatia metodologisia suosituksia vastuullisten kaupunkitason kumppanuuksien periaatteista. On tärkeää, että käytettävissä on menetelmä kaupunkiagendan seuraamiseksi ja arvioimiseksi sekä indikaattoreita, joiden avulla voidaan mitata aikaansaatuja muutoksia. Kumppanit, kansalaisyhteiskunnan organisaatiot mukaan luettuina, on otettava mukaan arviointiin ja seurantaan.

| 2.8 | ETSK näkee tietynlaisen kahtiajaon alueellisen toimintasuunnitelman ja kaupunkiagendan ja toisaalta alueellisen yhteenkuuluvuuden välillä. Komitea ymmärtää, että ajatus alueellisesta yhteenkuuluvuudesta on kuulunut vuodesta 2009 perussopimusten (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen) ja siten myös yhteisen lainsäädännön piiriin, kun taas kaupunkiagenda ja alueellinen toimintasuunnitelma sinänsä eivät ole perussopimusten alaisia ja niiden suvereenit osat kuuluvat yhä jäsenvaltioiden toimivaltaan ja niitä säännellään edelleen hallitustenvälisellä sopimuksella. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | ETSK kannattaa myös tärkeänä osana EU:ssa toteutettavaa aluekehitystä sellaisten osallistavien strategioiden laatimista ja täytäntöönpanoa makroalueiden kehittämiseksi, joihin osallistuu jäsenvaltioita ja niiden alueita sekä EU:n ulkopuolisia maita ja alueita. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Vaikka EU:n alueellinen toimintasuunnitelma ja kaupunkiagenda ovat kestoltaan pidempiä kuin monivuotinen rahoituskehys, on olennaisen tärkeää, että ne otetaan asianmukaisesti huomioon myös rahoituskehyksen tulevissa painopisteissä ja että niitä tuetaan riittävästi tämän kehyksen puitteissa. Näyttää kuitenkin todennäköiseltä, että EU:n tulevaan monivuotiseen rahoituskehykseen tulevat vaikuttamaan olennaisesti nykyisen covid-19-pandemian jälkiseuraukset. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Pandemian vaikutusten vuoksi alueellisessa toimintasuunnitelmassa ja kaupunkiagendassa tulee sitä paitsi kiinnittää kehitysulottuvuuden lisäksi huomiota myös kykyyn sietää vaikeasti ennustettavia epäsymmetrisiä ulkoisia häiriöitä, jotka vaikuttavat merkittävästi kehityspolun kestävyyteen. |
| --- | --- |

2.11

3.   Yleistä

3.1   Kestävyys ja sieto- ja palautumiskyky

| 3.1.1 | ETSK painottaa, että Euroopalla on edessään pitkäaikaisia haasteita, jotka liittyvät ilmastonmuutoksen vaikutuksiin, luonnonvarojen käyttöön sekä tarpeeseen vähentää ympäristöriskejä väestön terveyden ja hyvinvoinnin turvaamiseksi. Yhä useammissa kunnissa ja paikallisyhteisöissä kokeillaan erilaisia kestävän liikkumisen, rakentamisen, tuotannon ja kulutuksen muotoja, mutta niiden laajempi soveltaminen käytännössä edellyttää koko yhteiskunnan, myös yritysten, valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden ja kansalaisten, huomattavasti laajempaa osallistumista koko siirtymäprosessiin. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | ETSK katsoo, että paikallisviranomaiset pystyvät kehittämään yhdennettyjä paikallisia ratkaisuja ja siten hyödyntämään tehokkaasti rahoitusvaroja, joiden avulla on tarkoitus lievittää vallitsevan covid-19-pandemian terveydellisiä ja taloudellisia seurauksia, paitsi vahvistaakseen terveys- ja sosiaalialan infrastruktuuria ja polkaistakseen talouden käyntiin myös tukeakseen siirtymistä kestävämpiin ja sieto- ja palautumiskykyisempiin talouskehitysmalleihin. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | ETSK toteaa, että Euroopan kaupungit ovat perinteisesti pitäneet tavaroiden ja palvelujen saantia ulkopuolisilta alueilta itsestään selvänä ja olettaneet, että täysin yhdentyneet talousjärjestelmät kykenevät selviytymään mahdollisista häiriöistä. Kuten meneillään oleva covid-19-pandemia osoittaa, vahvaan keskinäiseen riippuvuuteen liittyy kuitenkin dominovaikutuksen riski. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | ETSK tähdentääkin tarvetta luoda kaupunkien ja maaseutualueiden välille molempia osapuolia hyödyttäviä kumppanuuksia, jotta voidaan vahvistaa paikallisten talous-, sosiaali- ja ympäristöjärjestelmien kestävyyttä ja sieto- ja palautumiskykyä. Tällaisista kumppanuuksista voi tulla alueellisen yhteenkuuluvuuden tukipilareita. |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | ETSK suosittaa näin ollen, että uudessa Leipzigin peruskirjassa kehotetaan kaupunkeja






  a) | kehittämään valmiuksia ennakoida ilmastonmuutoksen mukanaan tuomia riskejä ja muutosmahdollisuuksia, neljännen teollisen vallankumouksen vaikutuksia sekä uusien terveysuhkien ja muiden merkityksellisten riskien seurauksia katastrofiriskien vähentämistä koskevan Sendain kehyksen mukaisesti |
| --- | --- | --- |

3.1.5

a)

kehittämään valmiuksia ennakoida ilmastonmuutoksen mukanaan tuomia riskejä ja muutosmahdollisuuksia, neljännen teollisen vallankumouksen vaikutuksia sekä uusien terveysuhkien ja muiden merkityksellisten riskien seurauksia katastrofiriskien vähentämistä koskevan Sendain kehyksen mukaisesti

| b) | kehittämään ja tukemaan aktiivisesti kaupunki- ja maaseutualueiden paikallisten toimijoiden (mm. paikallishallinto ja paikalliset toimintaryhmät) välisiä kumppanuuksia strategisten riskien ehkäisemiseksi ja muutosmahdollisuuksien hyödyntämiseksi yhteisen edun mukaisilla avainaloilla (terveydenhuolto, vesihuolto ja elintarviketoimitukset, liikenne, kiertotalous jne.) toteuttavien yhdennettyjen hankkeiden kautta |
| --- | --- |

b)

kehittämään ja tukemaan aktiivisesti kaupunki- ja maaseutualueiden paikallisten toimijoiden (mm. paikallishallinto ja paikalliset toimintaryhmät) välisiä kumppanuuksia strategisten riskien ehkäisemiseksi ja muutosmahdollisuuksien hyödyntämiseksi yhteisen edun mukaisilla avainaloilla (terveydenhuolto, vesihuolto ja elintarviketoimitukset, liikenne, kiertotalous jne.) toteuttavien yhdennettyjen hankkeiden kautta

| c) | arvioimaan tulevien kehittämissuunnitelmien, -ohjelmien ja -hankkeiden vaikutuksia paikallisten ympäristö-, talous- ja sosiaalijärjestelmien kestävyyteen ja sieto- ja palautumiskykyyn (mukaan lukien vaikutukset vähäosaisiin väestöryhmiin ja työmarkkinoihin) ja optimoimaan tällaiset suunnitelmat, ohjelmat ja hankkeet saatujen kokemusten perusteella |
| --- | --- |

c)

arvioimaan tulevien kehittämissuunnitelmien, -ohjelmien ja -hankkeiden vaikutuksia paikallisten ympäristö-, talous- ja sosiaalijärjestelmien kestävyyteen ja sieto- ja palautumiskykyyn (mukaan lukien vaikutukset vähäosaisiin väestöryhmiin ja työmarkkinoihin) ja optimoimaan tällaiset suunnitelmat, ohjelmat ja hankkeet saatujen kokemusten perusteella

| d) | jakamaan kestävyyden ja sieto- ja palautumiskyvyn kehittämiseen liittyviä kokemuksia ja innovatiivisia ratkaisuja eurooppalaisten verkostojen ja Euroopan alueellisen yhteistyön ohjelmien kautta. |
| --- | --- |

d)

jakamaan kestävyyden ja sieto- ja palautumiskyvyn kehittämiseen liittyviä kokemuksia ja innovatiivisia ratkaisuja eurooppalaisten verkostojen ja Euroopan alueellisen yhteistyön ohjelmien kautta.

| 3.1.6 | Samaan aikaan ETSK toteaa, että sieto- ja palautumiskyvyn vahvistaminen on suhteellisen uusi kiinnostuksen kohde, ja kehottaa näin ollen käynnistämään Euroopan laajuisen kokemustenvaihdon myös tutkijoiden ja käytännön asiantuntijoiden kanssa sekä aloitteita alan hyvien käytäntöjen levittämiseksi. |
| --- | --- |

3.1.6

3.2   Integrointi

| 3.2.1 | ETSK korostaa, että yhdennettyjen hankkeiden toteuttamiseen koheesiopolitiikan puitteissa on EU:ssa edelleen valtavasti mahdollisuuksia. Kun EU:n varoja käytetään yhdennetysti, tärkeintä on monialaisuus ja keskittyminen laaja-alaisiin teemoihin (eli hyvin laajalle levinneen siiloajattelun ja alojen välisten keinotekoisten raja-aitojen murtaminen, sillä ne itse asiassa estävät aidosti yhdennettyjen ratkaisujen toteuttamisen). |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | ETSK on tietoinen siitä, että yhdennetty toimintatapa edellyttää tuettavien hankkeiden hallinnointiin täysin uudenlaista otetta. Tällainen toimintatapa perustuu hankkeiden keskinäisiin yhteyksiin sekä niiden loogiseen ja toiminnalliseen riippuvuuteen toinen toisistaan, kun tukea saadaan paitsi EU:n talousarvion eri ohjelmista myös eri muodoissa (avustukset, rahoitusvälineet). Parhaassa tapauksessa hankkeisiin saadaan lisäksi rahoitusta yksityisistä lähteistä. On siis oleellista pitää huoli sisällön temaattisesta johdonmukaisuudesta ja äärimmäisen tärkeää arvioida, millaisia todellisia vaikutuksia on saatu aikaan. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | ETSK kehottaa ottamaan yhdennetyn alueellisen lähestymistavan asianmukaisesti huomioon koko kumppanuussopimuksessa. Lähestymistavan on myös oltava täysin integroitu ja kaikilta osin temaattisen keskittämisen periaatteen mukainen, eikä liioin saa hyväksyä tulkintaa, jonka mukaan kyse olisi temaattisen keskittämisen ”jakojäännöksestä”. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | ETSK toteaa lisäksi, että erään hypoteettisen testin mukaan yhdennetyllä lähestymistavalla päästään nelisenkymmentä prosenttia parempiin tulosindikaattoriarvoihin kuin erillisiin hankkeisiin perustuvassa skenaariossa. Tällaiset muutokset ovat makrotaloudelliselta kannalta melko vähäisiä yksityisen sektorin investointien tukemisen kyseessä ollessa (koska tällä tavoin tehtyjen investointien osuus yksityisten investointien kokonaismäärästä on hyvin pieni). Julkisten investointien kohdalla muutosten vaikutus on etenkin niiden täytäntöönpanon ja käytön koordinoinnin ansiosta merkittävä. |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.2.5 | ETSK toteaa, että integroinnin ei tarvitse rajoittua ainoastaan hankkeen sisältöön ja aihealueisiin. Yhdennettyjä hankkeita on monenlaisia, ja niihin soveltuvat alueet ja aluetyypit ovat myös erilaisia. Siksi on ensiarvoisen tärkeää soveltaa toissijaisuusperiaatetta ja sovittaa aiheet ja tarpeet hyvin yhteen. Tässä yhteydessä mainitaan useimmiten seuraavat aluetyypit: suurkaupunkialueet, alueet (tai niiden osat), köyhät kaupunkialueet ja kaupunkitaajamat. |
| --- | --- |

3.2.5

| 3.2.6 | ETSK toteaa, että kilpailukyvyn ja huippuosaamisen edistämiseen liittyvät hankkeet soveltuvat toteutettaviksi lähinnä suurkaupunkialueilla ja taajamissa, kun kyse on kehityskeskuksina toimivista alueista. Lähentymispainopisteiden edistämiseen tähtäävät hankkeet taas sopivat erittäin hyvin alueille (tai niiden osille) ja köyhille kaupunkialueille. Yhdentämisen päämääränä voi olla myös resurssien yhdistäminen, joka voidaan toteuttaa tietyssä koheesiopolitiikan toimenpideohjelmassa tai toimenpideohjelmien, rahastojen ja monivuotisen rahoituskehyksen ohjelmien välisesti. ETSK pitää yhtenä mahdollisena yhdennetyn toiminnan muotona myös yksityisten rahoitusvarojen hyödyntämistä käytettävissä olevan julkisen rahoituksen lisäämiseksi ja siten kapasiteetin ja riskinjaon laajentamiseksi. |
| --- | --- |

3.2.6

| 3.2.7 | ETSK pitää yhdennetyn alueellisen lähestymistavan tärkeimpinä hyötyinä mittakaavaetujen saavuttamista, koska hankkeiden toteuttamiskustannukset pienenevät huomattavasti, sekä kehityshyötyjen synergiaa, jota voidaan pitää kaikkein myönteisimpänä hyötynä. Suurimpia esteitä ovat jatkuva epäluottamus, hallinnoinnin ja täytäntöönpanon monimutkaisuus ja ennen muuta kyvyttömyys siirtää vastuuta alaspäin hallintorakenteessa. |
| --- | --- |

3.2.7

3.3   Tasapaino

| 3.3.1 | Mitä enemmän suurkaupunkialueet ja kaupunkitaajamat kehittyvät maan muiden alueiden kustannuksella, sitä todennäköisemmin tuloksena on rakenteellisia epäkohtia, joiden korjaaminen on kallista. Tämä pätee myös EU:n eri jäsenvaltioiden tasapainoiseen kehitykseen ja antaa oikeutuksen jatkaa vahvaa EU:n koheesiopolitiikkaa tulevaisuudessakin. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Tätä periaatetta olisi noudatettava keskeisissä aluekehityksen tukivälineissä ja kyseinen laajempi asiayhteys olisi otettava huomioon konkreettisissa ITI- ja CLLD-U-hankkeissa, sillä muutoin kasvaa riski, että syntyy unohdettuja syrjäseutuja (”ei kenenkään maita”), joita ei tueta riittävästi aluekehityspolitiikoilla ja joiden tuleva kehitys jää siksi hyvin vaisuksi. ITI-hankkeet ovat loogisesti useimmiten suuria investointihankkeita, kun taas CLLD-U-hankkeet ovat taloudellisesti pienimuotoisia eikä niihin useimmiten liity investointeja, mutta niistä saadaan silti suurta lisäarvoa. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Näin avautuu myös mahdollisuuksia sovittaa ITI- ja CLLD-hankkeet yhteen toissijaisuusperiaatteen noudattamisen pohjalta. Yhdennetyissä alueellisissa investoinneissa olisikin otettava asianomaisen suurkaupunki- tai kaupunkitaajama-alueen lisäksi huomioon myös siihen liittyvät maaseutualueet tai pienempien kaupunkien alueet. Toisaalta yhteisölähtöinen paikallinen kehittäminen on väline, jota voidaan järkevästi soveltaa paitsi paikallisten aloitteiden tukemiseen maaseutualueilla myös ongelmien ratkaisuun kaupunkitaajamien yhteisöissä ja suurkaupunkien kaupunginosissa. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | CLLD-U-toimintamallin (1) keskeiset piirteet:






  — | maaseutualueiden paikallisia toimintaryhmiä vastaavat paikalliset monialaiset kumppanuudet ja eri toimijaryhmien osallistuminen (yritykset, voittoa tavoittelemattomat yhteisöt, julkishallinto ja mahdollisesti eri alojen yhteisöt, kuten koulut, instituutit, hallintovirastot, pankit) |
| --- | --- | --- |

3.3.4

—

maaseutualueiden paikallisia toimintaryhmiä vastaavat paikalliset monialaiset kumppanuudet ja eri toimijaryhmien osallistuminen (yritykset, voittoa tavoittelemattomat yhteisöt, julkishallinto ja mahdollisesti eri alojen yhteisöt, kuten koulut, instituutit, hallintovirastot, pankit)

| — | yhteinen kehittämisstrategia (alueellisesti yhdennetty, monialainen, yhteen tai useampaan teemaan keskittyvä, taajama-alueen nimenomaisiin tarpeisiin ja mahdollisuuksiin perustuva, laadittu voimassa olevan kaupunkikehitysstrategian mukaisesti ja erilaisista julkisista ja yksityisistä lähteistä rahoitettu) |
| --- | --- |

—

yhteinen kehittämisstrategia (alueellisesti yhdennetty, monialainen, yhteen tai useampaan teemaan keskittyvä, taajama-alueen nimenomaisiin tarpeisiin ja mahdollisuuksiin perustuva, laadittu voimassa olevan kaupunkikehitysstrategian mukaisesti ja erilaisista julkisista ja yksityisistä lähteistä rahoitettu)

| — | alhaalta ylöspäin suuntautuva toimintatapa: aloite toteutetaan paikallistasolta käsin niin, että kumppanit ja suuri yleisö ovat todistetusti mukana |
| --- | --- |

—

alhaalta ylöspäin suuntautuva toimintatapa: aloite toteutetaan paikallistasolta käsin niin, että kumppanit ja suuri yleisö ovat todistetusti mukana

| — | toimien koordinointi (julkisen ja yksityisen rahoituksen suunnittelu ja käyttö, yhteiset hankkeet), mahdollisuus monentyyppiseen integrointiin (alueellinen, ajallinen, materiaalinen, rahoituksellinen ja institutionaalinen) |
| --- | --- |

—

toimien koordinointi (julkisen ja yksityisen rahoituksen suunnittelu ja käyttö, yhteiset hankkeet), mahdollisuus monentyyppiseen integrointiin (alueellinen, ajallinen, materiaalinen, rahoituksellinen ja institutionaalinen)

| — | kumppanuuteen perustuva ja hajautettu päätöksenteko yksittäisten paikallisten hankkeiden rahoituksesta paikalliseen monialaiseen kumppanuuteen liittyvien elinten kautta |
| --- | --- |

—

kumppanuuteen perustuva ja hajautettu päätöksenteko yksittäisten paikallisten hankkeiden rahoituksesta paikalliseen monialaiseen kumppanuuteen liittyvien elinten kautta

| — | paino ratkaisujen innovatiivisuudessa eli toimissa, jotka ovat kyseisellä alueella uusia ja jotka vievät kehitystä eteenpäin (tarkoituksena ei ole vain toistaa totuttuja toimintamalleja) |
| --- | --- |

—

paino ratkaisujen innovatiivisuudessa eli toimissa, jotka ovat kyseisellä alueella uusia ja jotka vievät kehitystä eteenpäin (tarkoituksena ei ole vain toistaa totuttuja toimintamalleja)

| — | jäsenvaltio- ja mahdollisesti EU-tason verkostoyhteistyö erityisesti paikallisten monialaisten kumppanuuksien välillä. |
| --- | --- |

—

jäsenvaltio- ja mahdollisesti EU-tason verkostoyhteistyö erityisesti paikallisten monialaisten kumppanuuksien välillä.

| 3.3.5 | ETSK on tietoinen siitä, että tietyntyyppiset EU:n alueet ovat meneillään olevien teknologisten ja rakennemuutosten vuoksi tilanteessa, josta ne eivät pysty ainakaan lyhyellä aikavälillä pääsemään eteenpäin omin voimin (esimerkiksi alueet, joilla on tähän mennessä harjoitettu laajamittaista hiilikaivostoimintaa ja joilla on taantuvaa raskasta teollisuutta), ja että markkinoilla on merkkejä toimintapuutteista. Aluekehitysvälineiden avulla olisi autettava näitä alueita löytämään toteuttamiskelpoinen strateginen ulospääsy, joka pohjautuu taloudellisen toiminnan monipuolistamiseen, ja tarjottava tällaisen kehityksen edellyttämät taloudelliset resurssit. |
| --- | --- |

3.3.5

4.   Erityistä

4.1   Institutionaaliset näkökohdat

| 4.1.1 | ETSK tiedostaa tietynlaisen kahtiajaon siinä, millainen institutionaalinen asema alueellisella toimintasuunnitelmalla ja kaupunkikehitysagendalla ja toisaalta alueellisella yhteenkuuluvuudella on Euroopan unionissa. Vaikka kaupunkien kehittämistä voidaan yleisesti ottaen pitää osana laajempaa aluekehityksen kenttää, se on toimivallan suhteen tietyllä tavalla autonominen ala, sillä se kuuluu jäsenvaltioiden yksinomaiseen toimivaltaan ja sitä hallinnoidaan näin ollen hallitustenvälisesti. Alueellinen yhteenkuuluvuus on sen sijaan kuulunut vuodesta 2009 EU:n lainsäädännön piiriin. Kuten voidaan nähdä, nämä kaksi aihepiiriä ovat sisällöllisesti hyvin päällekkäisiä. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | Mainittu kahtiajako, johon viitataan esimerkiksi Bukarestin julistuksessa vuodelta 2019, ei ole vielä merkittävä ongelma, koska kaupunkiagenda on nivottu kaikilta osin koheesiopolitiikkaan. Pulman ratkaisemista edistää lisäksi monitasoinen hallintojärjestelmä (ks. jäljempänä). Uuden Leipzigin peruskirjan avulla olisi kuitenkin poistettava tämä kaksijakoisuus mahdollisimman tarkoin ja kytkettävä alueellinen toimintasuunnitelma ja kaupunkiagenda mahdollisimman tuloksekkaasti toisiinsa. |
| --- | --- |

4.1.2

4.2   Sisältönäkökohdat

| 4.2.1 | ETSK odottaa, että uuden Leipzigin peruskirjan tärkeimpänä merkityksenä ja lisäarvona ovat alue- ja kaupunkikehityksen kannalta ratkaisevien uusien tekijöiden ja olosuhteiden (ks. edellä kohta 2.2) kokonaisvaltainen huomioon ottaminen, sieto- ja palautumiskyvyn periaatteen sisällyttäminen uuden asiakirjan koko tekstiin ja vakuuttava reagointi covid-19-pandemian seurauksiin, jotka ovat todennäköisesti pitkäaikaisia ja rakenteellisia. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Sisällöllisesti tärkeätä on myös riittävä ennaltaehkäisy-, tuki- ja kehitysinfrastruktuuri, jossa hyödynnetään nykytekniikan tarjoamia mahdollisuuksia ja jonka avulla varmistetaan alueen tasapainoinen kehitys. Näin voidaan tasoittaa tiettyjä suurkaupunkialueiden ja syrjäisten maaseutualueiden välisiä elintasoeroja. |
| --- | --- |

4.2.2

4.3   Rahoitus

| 4.3.1 | Optimaalisen alue- ja kaupunkikehityksen varmistamista varten on tarpeen muodostaa riittävä ja todellisia tarpeita vastaava vankka rahoitusvaranto EU:n tulevan monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa. Tasapainoisen mutta dynaamisen, kestävän ja yhdennetyn aluekehityksen olisi oltava yksi rahoituskehyksen keskeisistä painopisteistä. Toisaalta myös aluekehityksen yhteydessä on suositeltavaa hyödyntää yhä enemmän nykyaikaisia rahoitusvälineitä eli sellaisia välineitä, joiden yhteydessä kiinnitetään huomiota mitattavissa oleviin tuloksiin ja tehokkuuteen ja joista osa perustuu voitontavoitteluun. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Yksityisen aloitteellisuuden hyödyntämiseksi ja omien työskentely- ja asuinalueiden kehittämisvastuun nimissä on toivottavaa parantaa mahdollisuuksia hyödyntää hankkeissa lisäksi yksityistä rahoitusta, koska julkiset resurssit ovat rajalliset. Tämä edellyttää tiukkaa demokraattista valvontaa ja hallintotapaa. |
| --- | --- |

4.3.2

4.4   Monitasoinen hallinto

| 4.4.1 | Monitasoinen hallinto, jonka yhteydessä noudatetaan tinkimättömästi toissijaisuusperiaatetta, on nykyaikaisen alue- ja kaupunkikehityksen välttämätön ennakkoedellytys. Sen tehokkuuden varmistamiseksi on vain luotava asianmukaiset institutionaaliset edellytykset. Tällä viitataan ensisijaisesti reaalisiin toimivaltuuksiin, hallinnollisiin ja menettelyllisiin edellytyksiin sekä riittävään rahoituspohjaan. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | Nykyaikaisten julkisten palvelujen kulmakivenä on kumppanuus, jonka tulee olla luonteeltaan sekä vertikaalista että horisontaalista. ETSK kehottaa tarkastelemaan esimerkkeinä tämänkaltaisesta yhteistyöstä erilaisia julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyöhön perustuvia kaupunkihankkeiden hallinnointimalleja, joissa noudatetaan parhaita demokraattisen vastuuvelvollisuuden ja valvonnan käytäntöjä, sekä erilaisia yhteiskunnallisia yrityksiä ja esim. taannoisen Equal-aloitteen (2) kaltaisia kumppanuuteen perustuvia EU:n ohjelmia. Julkishallinnon tehtävänä on eri tasoilla, erityisesti kaupungeissa, saattaa asiaankuuluvat kumppanit yhteen yhteisiin hankkeisiin ja käyttää rahoitusta tehokkaasti. |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | Monitasoista hallintoa voidaan kehittää ja toteuttaa tehokkaasti kaupunkitaajamien ja niiden maaseutualueille ulottuvien toiminnallisten alueiden yhdennettyjen hankkeiden avulla. Tällaisiin hankkeisiin voidaan nivoa menestyksekkäästi myös maaseutualueilla toimivat paikalliset toimintaryhmät sekä uudet monialaiset kaupunkikumppanuudet. |
| --- | --- |

4.4.3

| 4.4.4 | Nykyaikainen alue- ja kaupunkikehitys edellyttää lisäksi kaikkien julkisen sektorin toimijoiden (valtion, alueiden ja kuntien edustajat) keskinäistä koordinointia ja myös työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan (yksittäiset kansalaiset, ammattiala- ja yrittäjäjärjestöt, ammattiliitot, paikallinen voittoa tavoittelematon sektori jne.) tosiasiallista osallistumista. |
| --- | --- |

4.4.4

| 4.4.5 | Peruskirjassa olisi ETSK:n mielestä pitänyt käsitellä perusteellisemmin kaupunkiyhteisöjä ja kansalaisten osallistumista. Kaupungit tarvitsevat toimivan mekanismin kansalaisten ja kansalaisryhmien voimaannuttamiseksi, jotta nämä voivat olla aitoja ja luotettavia kumppaneita keskusteltaessa asianomaisten kaupunkien kehittämisen painopisteistä ja pantaessa niitä täytäntöön sekä kaupunkiagendaa toteutettaessa. Vain itseensä luottava ja vahva yhteisö, jolla on merkittävää sosiaalista pääomaa, kykenee vastaamaan esille nouseviin haasteisiin. Julkishallinnon tulee kehittää tätä varten koulutusmoduuleja, joissa käsitellään yhteistyökumppanuuksien muodostamista ja vahvistamista omassa kunnassa. ETSK on valmis jatkamaan työskentelyä tämän ajatuksen kehittämiseksi edelleen. |
| --- | --- |

4.4.5

Bryssel 18. syyskuuta 2020.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  CLLD-U:lla tarkoitetaan tässä lausunnossa kaupunkialueilla toteutettavia paikallisyhteisöjen omia kehittämishankkeita. Tavoitteena on tuoda tällä tavoin paremmin esille maaseudun ja kaupunkien paikallisen kehittämisen erilaisia resursseja ja olosuhteita. Tällä hetkellä CLLD-toimintamallia käytetään yleensä maaseutualueilla Leader-ohjelman jatkona mutta ei niinkään kaupunkien kehittämisessä.

1

(2)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=uriserv:c10237

2

---

| 11.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 429/153 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 429/153

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”EU:n rakenne- ja koheesiopolitiikan rooli talouden siirtymän innovatiivisessa ja älykkäässä edistämisessä”

(valmisteleva lausunto)

(2020/C 429/21)

| Esittelijä: | Gonçalo LOBO XAVIER |
| --- | --- |

Esittelijä:

Gonçalo LOBO XAVIER

| Lausuntopyyntö | 18. helmikuuta 2020 – Saksan liittovaltion talous- ja energiaministerin Peter ALTMAIERin kirje |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 20.7.2020 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 18.9.2020 |
| Täysistunnon nro | 554 |
| Äänestystulos
  (puolesta/vastaan/pidättyi äänestämästä) | 217/0/3 |

Lausuntopyyntö

18. helmikuuta 2020 – Saksan liittovaltion talous- ja energiaministerin Peter ALTMAIERin kirje

Oikeusperusta

EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus”

Hyväksyminen jaostossa

20.7.2020

Hyväksyminen täysistunnossa

18.9.2020

Täysistunnon nro

554

Äänestystulos

(puolesta/vastaan/pidättyi äänestämästä)

217/0/3

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK kehottaa Euroopan komissiota käsittelemään koheesiopolitiikkaa olennaisena välineenä koronaviruspandemian aiheuttamien valtavien haasteiden ratkaisemisessa. Tilanteeseen on vastattava nopeasti, ja varat jäsenvaltioiden auttamiseksi ja tukemiseksi on jaettava asiaankuuluvien kriteerien mukaisesti, mutta myös rohkeasti. Eurooppa tarvitsee nyt enemmän kuin koskaan eriytettyä tapaa ratkaista yhtenäinen haaste. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Koronaviruskriisin vaikutusten vuoksi Euroopan talouden jälleenrakentamiseksi tarvitaan vahvoja, selkeitä toimenpiteitä. Seurauksia kansanterveyteen ja taloudelliseen, yhteiskunnalliseen ja poliittiseen toimintaan on vaikea mitata, ja vaikutukset eroavat jäsenvaltiosta toiseen. ETSK on yhtä mieltä siitä, että Saksan puheenjohtajakauden painopisteiden on keskityttävä tähän uuteen tilanteeseen, ja vaatii toimia työllisyyden ja sosiaalisten oikeuksien suojelemiseksi kaikkialla unionissa. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK katsoo, että Euroopan elpymissuunnitelmassa täytyy pitää mielessä tämän kriisin seuraukset ja eritoten Euroopan riippuvuus muista talousalueista tiettyjen tuotteiden ja palvelujen osalta. On selvää, että Euroopan täytyy tarkastella kauppapolitiikkaansa, tehostaa innovointia ja hyödyntää älykkään erikoistumisen strategiaansa, joka perustuu alueisiin ja alakohtaiseen teolliseen lähestymistapaan. Koheesiopolitiikka on ollut olennaisen tärkeää luotaessa suotuisia olosuhteita ratkaisujen kehittämiseksi teollisuutta, tutkimusta ja kehittämistä sekä infrastruktuuria varten. ETSK katsoo, että nykyiset tarpeet vaativat entistä vahvempaa politiikkaa, jolla tuetaan teollisuustuotannon siirtämistä takaisin Eurooppaan. Uudelleenteollistumista tarvitaan, ja sen toteuttamisen aika on nyt. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK katsoo, että palvelujen digitalisaation on oltava yhä yksi kaikkien jäsenvaltioiden ensisijaisista tavoitteista. Kriisi on osoittanut, että tarvitaan yksinkertaisempia ja kattavampia palveluita kaikkien eurooppalaisten tukemiseksi, ja erityisesti niiden, jotka tarvitsevat lisätukea. ETSK tiedostaa, että jäsenvaltioilla on digitalisaatioon liittyen erilaisia näkökulmia ja haasteita. Olemassa oleva infrastruktuuri on riittämätöntä, ja tälle alalle kohdistuvien lisäinvestointien on oltava yksi ensisijaisista tavoitteista. Jäsenvaltioita olisi kannustettava investoimaan parempaan infrastruktuuriin, jotta voidaan luoda suotuisat olosuhteet uusille yrityksille ja uusille palveluille. Rahoitusvälineiden on oltava luovia ja yksinkertaisia, jotta tämä mahdollistetaan. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK on yhtä mieltä tarpeesta investoida edelleen laajakaistajärjestelmiin, jotta maaseutualueilla voidaan kehittää nykyaikaista maataloutta ja matkailutoimintaa. Koheesiopolitiikan välineissä tämä tarve on laiminlyöty, tai ainakin jäsenvaltioiden huomio on kääntynyt pois rahoitusohjelmien olemassa olevista mahdollisuuksista. Jotta mahdollistetaan ”uudenlaisen maatalouden”, uusien matkailutoimintojen ja uusien ”teollisuudenalojen” kehittyminen, jäsenvaltioiden hallituksia olisi rohkaistava investoimaan laajakaistainfrastruktuuriin. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK on vahvasti sitä mieltä, että sähköinen liiketoiminta on perustavan tärkeää covid-19:n yhteiskunnallisten ja talousvaikutusten luomassa ”uudessa normaalitilanteessa”. Sekä yrityksille että kuluttajille on tarjottava erilaisia vaihtoehtoja. Pk-yritykset voivat myös hyötyä tästä uudesta lähestymistavasta, joten rakennerahastojen varoja on kohdennettava siten, että yritykset voivat löytää uusia markkinoita ja uusia mahdollisuuksia. ETSK kehottaa Euroopan komissiota joustavuuteen sen käsitellessä näitä haasteita, jotka voivat tarjota yrityksille mahdollisuuksia mennä verkkoon, solmia kumppanuuksia ja tehdä älykkäitä investointeja, jotta ne voivat kilpailla paitsi sisämarkkinoilla myös maailmanlaajuisesti. Tarvitaan ehdottomasti kestävämpiä toimitusketjuverkostoja, jotta yritykset ja kuluttajat voivat olla paremmassa vuorovaikutuksessa keskenään. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK katsoo, että pk-yritykset ja niiden kestävyys on turvattava kiireellisesti. Siksi tavanomaisia, olemassa olevia eurooppalaisia välineitä, kuten Euroopan sosiaalirahastoa, on sovellettava erittäin luovalla mutta yksinkertaisella tavalla. Ei ole epäilystäkään, etteikö tämä kriisi vaikuttaisi työllisyysasteeseen, ja Euroopan on vaikea elpyä ilman asianmukaista strategiaa, jonka avulla edistetään koulutusta ja ihmisten pääsyä takaisin työmarkkinoille. Rahoitusvälineiden käyttöön liittyvissä päätöksentekoprosesseissa on muun muassa tästä syystä puututtava siihen, että kyseisten järjestelyjen hyödyntäminen on pk-yrityksille edelleen hyvin byrokraattista. ETSK pyytää ryhtymään toimiin hallinnollisen rasituksen keventämiseksi, jotta pk-yritykset voivat edetä tässä asiassa. |
| --- | --- |

1.7

| 1.7.1 | On ehdottoman tärkeää varmistaa pk-yrityksille suotuisat pitkän aikavälin luottoehdot, jotta niille voidaan tarjota apua näinä vaikeina aikoina, ja koheesiorahaston pohjalta olisikin luotava nopeasti reagoiva ja tehokas rahoitusväline. |
| --- | --- |

1.7.1

| 1.7.2 | Vastaavasti ETSK haluaa kiinnittää huomion tarpeeseen lisätä julkisia investointeja elinikäisen koulutuksen järjestelmiin ja luoda niiden kehittämiselle suotuisat olosuhteet sekä niitä tukevia mekanismeja, jotta ihmiset voisivat mukauttaa osaamistaan nykymarkkinoiden tarpeisiin ja jotta voidaan lisäksi valmistautua tarjoamaan tuleville sukupolville uusia taitoja. |
| --- | --- |

1.7.2

| 1.8 | ETSK on myös yhtä mieltä siitä, että vihreän kehityksen ohjelmaa tulee tukea, ja kehottaa Euroopan komissiota toimittamaan jäsenvaltioille lisätietoa esimerkiksi siitä, millä tavoin oikeudenmukaisen siirtymän rahaston 40 miljardia euroa voidaan käyttää vähähiilisen talouden edistämiseen. Tämä on yksi esimerkki hyvästä ideasta ja konseptista, jota pitäisi edistää jäsenvaltioiden keskuudessa, mutta vielä ei ole aivan selvää, kuinka se tulisi toteuttaa käytännössä. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK suhtautuu myönteisesti REACT-ohjelmaan, jonka puitteissa tullaan investoimaan 55 miljardia euroa koheesiopolitiikan tukemiseen, mutta se pyytää Euroopan komissiota tiedottamaan nopeasti jäsenvaltioille ja antamaan lisävalaistusta varojen jakamisen ehdoista ja perusteista pitäen mielessä, että nämä varat on kohdennettava vuoden 2022 loppuun mennessä. REACT-EU-välineen varat jaetaan jäsenvaltioiden kesken ottaen huomioon niiden suhteellinen vauraus ja nykyisen kriisin vaikutukset niiden talouteen ja yhteiskuntaan, myös nuorisotyöttömyyteen. Tulosten saavuttamiseksi tarvitaan kuitenkin tarkempaa tietoa. Tällä hetkellä on tarpeen varmistaa toimeenpano, ei niinkään tietty rahoituksen määrä. Eurooppa tarvitsee joustavan, nopean ja yksinkertaisen ohjelman, joka tuo mukanaan helpompia prosesseja, jotka voivat yksinkertaistaa rahoituksen saatavuutta yrityksen koosta, alkuperästä tai toimialasta riippumatta, jos työllisyys ja lisäarvo ovat tärkeimmät kysymykset. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK katsoo, että kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kuuleminen ja laaja osallistuminen alueellisten politiikkojen määrittämiseen on varmistettava, jotta voidaan hyödyntää sidosryhmillä olevaa aitoa ja merkityksellistä tietämystä ja edistää siten strategian täytäntöönpanoa. Nyt on aika ottaa työmarkkinaosapuolet mukaan politiikan määrittämiseen ja täytäntöönpanoon, jotta varmistetaan kumppanuuteen perustuva lähestymistapa, jonka avulla voidaan saada aikaan todellisia vaikutuksia. |
| --- | --- |

1.10

2.   Yleistä

| 2.1 | Saksan EU-puheenjohtajakauden olosuhteet tulevat olemaan hyvin poikkeukselliset, ja se on valtava haaste Eurooppa-hankkeelle. Monia puheenjohtajakauden tavoitteista saatetaan joutua tarkastelemaan uudelleen koronavirustilanteen vuoksi, mikä vaikuttaa ihmisten, yritysten ja teollisuudenalojen kehitykseen ja koettelee Euroopan sieto- ja palautumiskykyä pandemian jälkeen. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Vaikka painopisteitä voidaan aina muuttaa, jotkin keskeiset ideat voidaan säilyttää tilanteesta huolimatta. Digitalisaatio, budjettiriskit, älykäs talous ja kasvutalous ovat haasteita, jotka ovat olleet jo esillä. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Digitalisaation lisäksi valokeilassa ovat datapolitiikka, tekoäly ja digitaaliset sisämarkkinat. Sisämarkkinoiden avoimuus tulee taata vastaisuudessakin, ja tämä tavoite voidaan ymmärtää Euroopan elpymissuunnitelmaa koskevan keskustelun kontekstissa. Digitaalisia sisämarkkinoita kehitetään edelleen Euroopan kilpailukyvyn parantamiseksi. EU on sitoutunut yhteentoimivuuteen, standardointiin ja avoimen lähdekoodin teknologiaan. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Nykytilanteessa riskinä on myös taloudellisten ja sosiaalisten erojen kasvaminen, mukaan lukien alueelliset erot jäsenvaltioiden välillä ja niiden sisällä. Kysynnän muutokset ja yrityssektorin elpymiskyky vaikuttavat jäsenvaltioiden eri alueisiin epäsymmetrisesti niiden erilaisen alakohtaisen erikoistumisen vuoksi. Lähikontaktia kuluttajiin edellyttävien palvelujen odotetaan kuitenkin kärsivän erityisesti pk-yritysten liikevaihdon ja työpaikkojen vähenemisen takia. |
| --- | --- |

2.4

2.5   Maaseutualueiden uudelleenteollistuminen

| 2.5.1 | Jäsenvaltioilla, joilla on julkisessa taloudessa merkittävästi liikkumavaraa, on varaa tarjota runsaampaa ja pitkäkestoisempaa tukea yrityksille ja kotitalouksille. Niillä on myös paremmat edellytykset selviytyä julkisen talouden alijäämien kasvusta ja suuremmista veloista tilanteessa, jossa on entistäkin tärkeämpää huolehtia laadukkaasta terveydenhuollosta ja tarjota pitkäaikaista sosiaalitukea niille, jotka joutuvat kärsimään kriisin seurauksista. Jäsenvaltioiden kyvyssä rahoittaa taloutensa uudelleenkäynnistämiseen, vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen tarvittavia investointeja on kaiken kaikkiaan eroja. Nämä erot voivat johtaa sisämarkkinoiden tasapuolisten toimintaedellytysten vääristymiseen ja kasvaviin elintasoeroihin. |
| --- | --- |

2.5.1

| 2.6 | Jean-Claude Junckerin kuuluisin sanoin: ”Tässä unionissa ei ole tarpeeksi Eurooppaa, eikä tässä unionissa ole tarpeeksi unionia.” Nykyinen kriisi on jälleen kerran tehnyt selväksi, että kun olot käyvät tukaliksi, jokainen huolehtii vain itsestään. Eräiden jäsenvaltioiden soveltamat suojeltujen hyödykkeiden väliaikaiset vientikiellot ja rajojen sulkemiset, joita nyt koemme, ovat varsin kansallisia vastauksia maailmanlaajuiseen kriisiin. Tästä on kannettava huolta. Koheesiopolitiikan avulla voitaisiin oikaista tällaisia vaikutuksia. |
| --- | --- |

2.6

3.   Koheesiopolitiikka Euroopan vahvuutena sisämarkkinoiden edistämisessä

| 3.1 | Sisämarkkinat ovat Eurooppa-hankkeen ytimessä. Tehokkaiden sisämarkkinoiden ansiosta EU:n kansalaisilla pitäisi olla saatavillaan laajempi palvelu- ja tuotevalikoima ja paremmat työmahdollisuudet. Sisämarkkinoiden pitäisi edistää kauppaa ja kilpailua, mikä on olennaisen tärkeää EU:n vihreän ja digitaalisen muutoksen toteuttamiseksi. Asianmukainen ja tasapainoinen koheesiopolitiikka on olennaista sisämarkkinoiden toteuttamisen kannalta. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Jäsenvaltioiden välisistä monista eroista huolimatta koheesiopolitiikka on yhä keskeinen mekanismi kehityksen tasapainottamiseksi, mahdollisuuksien luomiseksi ja olojen parantamiseksi. On tärkeää muistaa, että koheesiopolitiikka perustuu eurooppalaiseen yhteisvastuuseen ja sillä on vaikutuksia kaikkiin jäsenvaltioihin: sekä niihin, jotka ovat rahoituksen saajia, että niihin, jotka ovat ”nettomaksajia”. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | On myös tärkeää toteuttaa erityisiä toimia vastauksena haasteeseen, jolla on erilaisia vaikutuksia eri jäsenvaltioihin. Eurooppa tarvitsee nyt enemmän kuin koskaan eriytettyä tapaa yhtenäisen haasteen ratkaisemiseen. Jäsenvaltiot tarvitsevat siis erisuuruista tukea, ja tehokkaan koheesiopolitiikan suurimpana etuna onkin, että se mahdollistaa älykkäät ja tehokkaat toimet erilaisiin, esimerkiksi covid-19-kriisin yhteydessä koettuihin, vaikutuksiin vastaamiseksi. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK pitää perustavan tärkeänä, että unionilla on hyvin koordinoitu teollisuuspolitiikka, jossa otetaan huomioon sekä nykyiset covid-19:stä johtuvat ja sen jälkeisen ajan haasteet että digitalisaatioon ja kestävyyteen liittyvät näkökohdat. |
| --- | --- |

3.4

| 3.4.1 | Keskeiset teollisuudenalat ja toimialat on yksilöitävä ja niitä on tuettava henkilöresursseista aina tutkimukseen saakka. Tällöin Euroopan unionilla olisi teollisuuspolitiikka, joka suojelee näitä strategisia aloja markkinoilta ja takaa sellaisten keskeisten tarvikkeiden kuin esimerkiksi hengityskoneiden ja maskien toimitusvarmuuden pandemiatilanteessa. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | Unionin on rahoitettava toimia, jotka täyttävät kaksi kriteeriä: laadukkaita työpaikkoja tarjoavan strategisen tuotannon palauttaminen, jotta Euroopasta voisi tulla riippumaton erityisesti terveydensuojelun ja terveydenhuollon vastatoimien alalla, ja keskittyminen kestäviin investointeihin, jotka ovat sosiaalisesti vastuullisia ja ympäristöä säästäviä. Pienillä ja keskisuurilla yrityksillä (pk-yrityksillä), niin kuin suurilla ja yhteiskunnallisilla yrityksilläkin, voisi olla ratkaiseva rooli Euroopan tuotantojärjestelmän rakenteen uudistamisessa. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.5 | Pk-yritysten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden tulisi olla sieto- ja palautumiskykyyn ja elpymiseen tähtäävän huomion keskipisteessä. Koheesio-ohjelmien rakennetta olisi muokattava paljon yksinkertaisemmaksi ja tehokkaammaksi, jotta keskisuuret ja pienet edunsaajat saisivat niistä todella hyötyä. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Matkailu ja kulttuuri ovat kaksi keskeistä toimialaa, joihin pandemia on vaikuttanut voimakkaasti. EU:n rahastoissa olisi keskityttävä määrittämään välineitä matkailu- ja kulttuurialan yritysten tukemiseksi innovoinnin, digitalisaation ja monialaisen yhteistyön avulla. |
| --- | --- |

3.6

4.   Koheesiopolitiikka ja covid-19:n jälkeinen tilanne

| 4.1 | Covid-19-kriisin tavanomaisesta poikkeavat olosuhteet ovat valtava koetus koheesiopolitiikalle. Nyt on tärkeämpää kuin koskaan, että jäsenvaltioiden elpymissuunnitelmat kuvastavat alueellisen yhteenkuuluvuuden arvoja, jotka liittyvät esimerkiksi digitalisaatioon, ilmastonmuutoksen vastaiseen taisteluun ja sosiaaliseen osallisuuteen. Euroopan ja kaikkien EU:n jäsenvaltioiden järjestelmällinen ja vahva elpymissuunnitelma riippuu ratkaisevasti tästä politiikasta maan koosta tai muista erityispiirteistä riippumatta. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Yksi elpymisstrategian kriittisimmistä näkökohdista on koheesiopolitiikan rahoituskehys. Pandemia on paljastanut selvemmin kuin koskaan kansalaisten ja jäsenvaltioiden eriarvoisuuden ja jopa lisännyt sitä. Jokainen on samalla tavoin alttiina virukselle, mutta ne erityiset tavat, joilla kansalaiset, yhteiskunnat ja jäsenvaltiot koettavat selvitä siitä, vaihtelevat. Tämän kriisin aiheuttamalla heikolla taloudellisella tilanteella tulee olemaan dramaattisia vaikutuksia tiettyihin maihin ja yhteiskunnan osiin, ja kriisin johdosta toteutettavissa EU:n toimissa on otettava tämä huomioon. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Yhteistyö on keskeistä tulosten saavuttamiseksi. Nyt ei ole aika kritisoida aiempia toimia vaan katsoa nykyhetkeen ja tähdätä tulevaisuuteen yhdessä sovituin päätavoittein, jotka voidaan säilyttää myös näissä kriittisissä olosuhteissa. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Covid-19-kriisin Eurooppa-hankkeelle ja maailmalle aiheuttamat vahingot lisäävät Yhdistyneen kuningaskunnan EU-eron aiheuttamia vahinkoja. Tämä voi tarkoittaa sitä, että kun pandemia on ohi, EU-maiden väliset talouskehitys-, sosiaaliturva- ja vaurauserot kasvavat. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Kriisiin ei ole yhtä yksittäistä ratkaisua, mutta asianmukaisen ja tasapainoisen koheesiopolitiikan avulla on aikojen saatossa pystytty pienentämään eroja ja varmistamaan yhteisvastuu kaikkien jäsenvaltioiden välillä. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Euroopan elpymisen pitäisi perustua yhteisvastuun periaatteeseen, mutta aiemmat virheet on silti korjattava. Jäsenvaltioita, joilla on liikaa julkista velkaa, on autettava nopeuttamaan kestävää elpymistä, mutta tähän tukeen on yhdistyttävä vahva politiikka ja tasapainoiset toimet, jotka perustuvat eurooppalaisen ohjausjakson maakohtaisiin suosituksiin. Nyt on aika toimia rohkeasti eikä keskittyä kansallisen tason poliittisiin voittoihin. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Vihreän kehityksen ohjelma on yhä merkityksellinen, ja ETSK katsoo, että sen päätavoitteet ovat olennaisia Euroopan johtajuuden saavuttamiseksi monessa kansainvälisessä haasteessa. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Tässä yhteydessä ETSK suhtautuu erittäin myönteisesti Euroopan komission ehdottamaan Next Generation EU -suunnitelmaan, mukaan lukien REACT-EU-väline, ja komission ehdotukseen EU:n vuosien 2021–2027 kokonaistalousarviosta ja antaa niille täyden tukensa. Koska REACT-EU jatkaa ja laajentaa uuden koheesiopolitiikan kriisi- ja korjaustoimia, ETSK suosittelee painokkaasti kaikkien mahdollisten hallinnollisten esteiden ja rasitteiden poistamista sekä kansallisen että EU-tason julkishallinnosta, jotta toimet voidaan kohdistaa epidemiasta johtuvien ongelmien ratkaisemiseen. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | ETSK onkin vahvasti sitä mieltä, että REACT-EU-väline vauhdittaa investointeja ja siirtää taloudellista tukea elpymisen ensimmäisille ratkaiseville vuosille suuntaamalla lisää varoja reaalitalouteen. Työpaikkojen säilyttäminen, työpaikkojen luominen – erityisesti nuorille – ja investointituki pk-yrityksille ovat keskeisiä aloja, jotka edellyttävät tuekseen lisävaroja REACT-EU-välineestä. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Covid-19:n jälkeisissä investointiprioriteeteissa on otettava huomioon, että pandemialla on ollut suhteettoman suuri vaikutus tiettyihin väestönosiin, erityisesti ikäihmisiin, vammaisiin henkilöihin, maahanmuuttajiin ja pakolaisiin sekä romaniyhteisöön. On ensiarvoisen tärkeää auttaa näitä yhteisöjä pääsemään takaisin vakaalle pohjalle ja varmistaa, että niitä ei jätetä toipumaan kriisistä yksin, kuten kävi Euroopan viimeisimmän finanssikriisin jälkeen. |
| --- | --- |

4.10

5.   Eurooppalainen ohjausjakso ja maakohtaiset suositukset

| 5.1 | Eurooppalaiseen ohjausjaksoon liittyy yhä paljon haasteita, joiden ratkaisemisesta on tullut nykyisen kriisin myötä entistä tärkeämpää. Ratkaistaviin haasteisiin kuuluvat mm. puutteellinen sitoutuminen ehdotettuihin uudistuksiin ja maakohtaisten suositusten hidas täytäntöönpano. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistuminen eurooppalaiseen ohjausjaksoon on siksi olennaisen tärkeää, koska sidosryhmien osallistuminen uudistuksiin parantaa niiden totuttamista ja auttaa saavuttamaan myönteisiä tuloksia. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Eurooppalaisella ohjausjaksolla tuleekin olemaan kasvava merkitys Next Generation EU -kehyksessä määritettyjen toimien seurannassa ja arvioinnissa, ja ETSK katsoo siksi, että talouselämän osapuolet, työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot olisi nähtävä tärkeinä toimijoina tässä prosessissa. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Kansalaisyhteiskunnan kumppanit, paikalliset toimijat ja yhdistykset sekä Euroopan parlamentti on otettava mukaan kaikkiin elpymisrahastoja koskeviin menopäätöksiin ja jälkikäteistarkistukseen siitä, että rahat on käytetty asianmukaisesti EU:n kansalaisten etujen mukaisesti. Pakollinen osallistuminen on keskeistä sen varmistamiseksi, että varat päätyvät hankkeisiin, jotka vahvistavat Euroopan taloutta ja auttavat sitä elpymään. |
| --- | --- |

5.4

6.   Tehokkaat koheesiopolitiikan välineet

| 6.1 | Koheesiopolitiikka on nykyaikainen, tehokas ja joustava EU:n investointipolitiikka. Se tarjoaa yhtäältä vastauksen pitkän aikavälin haasteisiin monivuotisen ohjelmasuunnittelunsa kautta. Toisaalta se voi olla erittäin joustava kriisinhallintatilanteissa, kuten nykyisessä covid-19:n aiheuttamassa kriisissä, jonka yhteydessä tämän politiikan täytäntöönpanojärjestelmään tehdyt nopeat muutokset tarkoittavat sitä, että jäsenvaltioille voidaan kanavoida (alkuvaiheessa) tukea 8 miljardin euron arvosta. |
| --- | --- |

6.1

| 6.1.1 | Koheesiopolitiikalla on merkittävä vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin. EU13:n BKT:n odotetaan olevan noin 3 prosenttia korkeampi toimeenpanokauden lopussa, mistä on kiittäminen vuosien 2014–2020 koheesiopoliittisia toimia. Myös vaikutukset EU:n vähemmän kehittyneisiin alueisiin ovat huomattavat. Esimerkiksi Unkarin eräiden vähemmän kehittyneiden alueiden BKT:n odotetaan olevan ohjelmakauden loppuun mennessä yli 8 prosenttia korkeampi kuin mitä se olisi ilman koheesiopolitiikkaa. |
| --- | --- |

6.1.1

| 6.1.2 | EU:n rahastoilla on ollut jo talous- ja finanssikriisin jälkeen vakauttava rooli, jonka johdosta monilla politiikanaloilla aina suurista infrastruktuurihankkeista pk-yritysten rahoitukseen ja työntekijöiden ja työttömien koulutukseen on tehty enemmän julkisia investointeja. |
| --- | --- |

6.1.2

| 6.1.3 | Vuosina 2021–2027 koheesiopolitiikka jatkaa kaikkien jäsenvaltioiden kaikkien alueiden tukemista rahoittamalla monia erilaisia investointeja, jotka auttavat EU:n alueita selviytymään tehokkaasti teknologiseen muutokseen ja ilmastotavoitteisiin liittyvistä siirtymistä, muun muassa oikeudenmukaisen siirtymän rahaston kaltaisten aivan uusien aloitteiden avulla. |
| --- | --- |

6.1.3

| 6.2 | Ehdotus tulevaksi koheesiopolitiikaksi perustuu seuraavaan kolmeen avainperiaatteeseen: |
| --- | --- |

6.2

| 6.2.1 | Politiikka kaikkien alueiden hyväksi: Kolme neljäsosaa koheesiopolitiikan investoinneista kohdistuu vähiten kehittyneisiin alueisiin, mutta myös teollisuuden muutosprosessissa olevia alueita ja syrjäisimpiä alueita varten varataan rahoitusta. Tämän lisäksi rajatylittävää yhteistyötä tehostetaan ja kaupunkien, metropolialueiden ja paikallisten aloitteiden asemaa vahvistetaan uuden painopisteen ”Lähempänä kansalaisia oleva Eurooppa” puitteissa. EU:n kokonaistalousarvion pienentymisestä huolimatta resursseja tulisi jatkossakin kohdentaa erityisesti köyhimmille jäsenvaltioille ja alueille. Komission ehdotuksessa tämä painotus on vieläkin korostuneempi kuin nykyisellä kaudella ja köyhimmät jäsenvaltiot saavat yhä paljon enemmän tukea kuin kehittyneemmät jäsenvaltiot. Tuki todella menee sinne, missä sitä tarvitaan eniten: 62 prosenttia Investoinnit työpaikkoihin ja kasvuun -tavoitteen resursseista on varattu vähemmän kehittyneille alueille (vuosina 2014–2020 tämä osuus oli 52 prosenttia). Budjettirajoitteista huolimatta on ollut mahdollista varmistaa reaalimääräisesti suuremmat määrärahat vähemmän kehittyneille alueille (lisäystä 8 prosenttia) ja siirtymäalueille (lisäystä 17 prosenttia) vuoden 2018 hintoina mitattuna. Tämä on koheesiopolitiikan ydinolemus: yhteisvastuuperiaatteen toteuttaminen käytännössä. |
| --- | --- |

6.2.1

| 6.2.2 | Nykyaikaisempi politiikka: Kolme neljäsosaa investoinneista on varattu alueiden valmistautumiseen siirtymään kohti digitaalista, nykyaikaista taloutta ja ilmastoneutraalia kiertotaloutta – jotka ovat yhteiskuntamme suurimmat haasteet tulevalla vuosikymmenellä. Tämä välttämätön painopiste välittyy useiden investointien laadun ja vaikutuksen parantamiseen tähtäävien toimenpiteiden kautta: tavoitteena on esimerkiksi luoda investoinneille varta varten sovitetut ”mahdollistavat edellytykset” ja varmistaa siten, että menestyksen ennakkoedellytykset ovat olemassa. |
| --- | --- |

6.2.2

| 6.2.3 | Yksinkertaisempi ja dynaamisempi politiikka: On esitetty 80 hallinnollista yksinkertaistamistoimea, joilla virtaviivaistetaan sääntöjä ohjelmien laadinnasta aina tarkastus- ja korvausmenettelyihin ja vahvistetaan seitsemälle yhteistyössä hallinnoitavalle EU:n rahastolle selkeät ja yksinkertaiset yhteiset säännöt. Yhteiset säännöt helpottavat sekä ohjelmien hallinnoijien että edunsaajien elämää ja edistävät synergioita kaikkien seitsemän rahaston kesken ja myös muiden EU:n talousarvion keinovalikoimaan kuuluvien välineiden, kuten yhteisen maatalouspolitiikan, Horisontti Eurooppa -innovointiohjelman, opiskelijoiden liikkuvuutta edistävän EU:n välineen (Erasmus+) sekä ympäristön ja ilmastotoimien Life-ohjelman kanssa. |
| --- | --- |

6.2.3

| 6.3 | Kaikki tämä yhdessä hallinnollisten valmiuksien jatkuvan kehittämisen kanssa mahdollistaa uusien ohjelmien nopeamman ja paremman käynnistämisen. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Lyhyesti sanottuna uusi koheesiopolitiikka on kohdennetumpaa ja tuottaa enemmän EU:n tason lisäarvoa, joten kyse ei ole ainoastaan koosta vaan myös tuloksista. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Samalla paikallisviranomaisten taholta tarvitaan lisää toimia sitoutuneisuuden parantamiseksi EU-rahoitteisia hankkeita toteutettaessa. Tämä tarkoittaa kansallisen yhteisrahoituksen palauttamista kriisiä edeltäneelle tasolle. Supistuvan yhteisrahoitusosuuden voidaan nähdä aiheuttavan mahdollisesti jännitteitä julkisiin talousarvioihin, mutta se tulisi myös nähdä mahdollisuutena toteuttaa parempia hankkeita siten, että omavastuullisuus ja vastuuvelvollisuus ovat vahvempia. Sama koskee jo mainittua vahvempaa temaattista keskittymistä EU:n painopisteitä ja haasteita, esim. älykäs ja vihreä Eurooppa, vastaaviin tärkeimpiin poliittisiin tavoitteisiin. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | Yksi tärkeä ehto edellä mainitun toteutumiselle on, että Eurooppa korjaa koheesiopolitiikkaa koskevan tehokkaan viestinnän puutteen, joka vaivaa aivan liian usein tämän politiikan puitteissa rahoitettuja hankkeita. ETSK toteaa, että komissio on kyllä antanut erilaisia viestintäohjeita, mutta ne eivät ilmiselvästi ole läheskään riittäviä. Tietoisuus siitä, että tietyt hankkeet on toteutettu ja että ne ovat itse asiassa EU:n rahoittamia, on usein vähäistä tai puuttuu kokonaan. Tämän johdosta koheesiopolitiikkaa arvostetaan vain vähän tai ollenkaan. |
| --- | --- |

6.6

| 6.7 | ETSK kehottaa komissiota jatkamaan voimassa olevien julkistamisvelvoitteiden uudelleentarkasteluun liittyviä toimiaan ja vahvistamaan velvoitteita huomattavasti ottaen huomioon nykyaikaiset digitaalisen viestinnän välineet, jotka on kokonaisuudessaan sisällytetty digitaalistrategiaan. Parhaita käytäntöjä tarjoavia hankkeita pitäisi hyödyntää nykyistä ahkerammin käytännön esimerkkeinä kannustettaessa yhä laajempaan ja tehokkaampaan varojen käyttöön. |
| --- | --- |

6.7

| 6.8 | ETSK pyytää komissiota laatimaan strategisen viestintäsuunnitelman yhteistyössä kaikkien asiaankuuluvien kumppanitahojen kanssa, kansalaisyhteiskunnan organisaatiot, paikalliset toimijat ja suuri yleisö mukaan luettuina. Jäsenvaltioiden ja edunsaajien on nyt tarpeellisempaa kuin koskaan varmistaa, että parhaista käytännöistä viestitään entistä tehokkaammin ja että niiden käyttöönotto on helpompaa. |
| --- | --- |

6.8

Bryssel 18. syyskuuta 2020.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

| 11.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 429/159 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 429/159

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Kohtuulliset vähimmäispalkat kaikkialle Eurooppaan”

(Euroopan parlamentin / neuvoston pyytämä valmisteleva lausunto)

(2020/C 429/22)

| Esittelijät: | Stefano MALLIA ja Oliver RÖPKE |
| --- | --- |

Esittelijät:

Stefano MALLIA ja Oliver RÖPKE

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 30.1.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artiklan ensimmäinen kohta |
| Vastaava jaosto | Työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus |
| Hyväksyminen jaostossa | 9.7.2020 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 18.9.2020 |
| Täysistunnon nro | 554 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 209/0/8 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 30.1.2020

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artiklan ensimmäinen kohta

Vastaava jaosto

Työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus

Hyväksyminen jaostossa

9.7.2020

Hyväksyminen täysistunnossa

18.9.2020

Täysistunnon nro

554

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

209/0/8

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Covid-19-pandemia on kurittanut Eurooppaa ankaralla kädellä. Euroopan unionia ja sen jäsenvaltioita koettelee historiallinen talouden taantuma, jolla on dramaattisia seurauksia ihmisille ja yrityksille. Tarvitaan koordinoitua ja päättäväistä lyhyen ja keskipitkän aikavälin toimintapolitiikkaa työllisyyden ja tulojen turvaamiseksi sekä taloudellisen toiminnan, kilpailukyvyn ja toimivan sosiaalisen ja taloudellisen mallin nopean ja kestävän elpymisen varmistamiseksi. Osana ratkaisua tarvitaan laadukkaita työpaikkoja ja oikeudenmukaista palkkaa – myös kohtuullisia vähimmäispalkkoja kaikkialle Eurooppaan. Myös taloudelliset tekijät, kuten tuottavuus ja yritysten kestävyys, on otettava huomioon. Toimiva kansalaisvuoropuhelu on avainasemassa, jotta voidaan varmistaa onnistunut lopputulos ja säilyttää kansalaisten luottamus. Vahva ja tehokas työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ja työehtosopimusneuvottelut ovat myös olennaisen tärkeitä, jotta pystytään vastaamaan talouden ja työmarkkinoiden haasteisiin ja varmistamaan elpyminen. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Euroopan parlamentti on pyytänyt käsillä olevan valmistelevan lausunnon laatimista ennakoiden komission tulossa olevaa aloitetta oikeudenmukaisista vähimmäispalkoista. ETSK:n työntekijät-ryhmä ja moninainen Eurooppa -ryhmä kannattavat näkemystä, jonka mukaan kaikkia työntekijöitä olisi suojeltava EU:ssa varmistamalla oikeudenmukaiset vähimmäispalkat, jotka takaavat kohtuullisen elintason riippumatta siitä, missä he työskentelevät. Tämä on perusoikeus. Työnantajat-ryhmä katsoo, että vähimmäispalkkojen asettaminen kuuluu kansalliselle tasolle ja se tulee tehdä kunkin valtion oman järjestelmän erityispiirteiden mukaan. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Jäsenvaltioiden lakisääteisissä vähimmäispalkkatasoissa on edelleen merkittäviä eroja, jotka heijastavat taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen eroja, ja joissakin jäsenvaltioissa taso on huomattavasti alle ”köyhyysriskiksi” luokiteltavan palkan kynnysarvon. ETSK on jo aiemmin ilmaissut pitävänsä tarpeellisina lisätoimia palkkojen lähentämiseksi ja vähimmäispalkkojen asettamiseksi jäsenvaltioissa ja korostanut myös, että kansallisten työmarkkinaosapuolten toimivaltuuksia ja riippumattomuutta palkanmääritysprosesseissa tulee kunnioittaa kaikilta osin kansallisten käytäntöjen mukaisesti (1). Näillä toimilla olisi myös pyrittävä vahvistamaan työehtosopimusneuvotteluja, mikä edistäisi osaltaan yleistä kehitystä kohti oikeudenmukaisempia palkkoja. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Palkat, myös vähimmäispalkat, ovat tärkeä osa Euroopan unionin sosiaalista markkinatalousmallia. Kohtuullisten vähimmäispalkkojen turvaaminen kaikissa jäsenvaltioissa auttaisi saavuttamaan useita EU:n tavoitteita: muun muassa palkkojen lähentäminen ylöspäin, sosiaalisen ja taloudellisen yhteenkuuluvuuden parantaminen, sukupuolten välisten palkkaerojen poistaminen, elin- ja työolojen yleinen parantaminen ja tasapuolisten toimintaedellytysten varmistaminen sisämarkkinoilla. Palkka on korvaus tehdystä työstä ja yksi niistä tekijöistä, jotka varmistavat yritysten ja työntekijöiden keskinäisen hyödyn. Palkat ovat yhteydessä kunkin maan, alueen tai sektorin taloudelliseen tilanteeseen. Muutoksilla voi olla vaikutusta työllisyyteen, kilpailukykyyn ja makrotaloudelliseen kysyntään. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Vähimmäispalkan olisi oltava oikeudenmukainen suhteessa asianomaisen maan palkkajakaumaan, ja sen olisi oltava reaaliarvoltaan riittävän suuri, jotta se mahdollistaa kohtuullisen elintason, samalla kun varmistetaan niiden yritysten toimintakyky, jotka tarjoavat laadukkaita työpaikkoja. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK on edelleen huolissaan siitä, että köyhyys yleensä ja työssäkäyvien köyhyys ovat vieläkin merkittävä ongelma monissa jäsenvaltioissa. EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla tarvitaan kokonaisvaltaista toimintamallia näiden huolestuttavien seikkojen ratkaisemiseksi, myös tukea aktiivisen osallisuuden järjestelmille ja niiden yhteydessä keskeisiä ja mahdollistavia sosiaalipalveluja. Lisäksi tarvitaan hyvin toimivia työmarkkinoita, julkisia työvoimapalveluja ja aktiivista työmarkkinapolitiikkaa. Komitea on myös ehdottanut asteittaista etenemistä jäsenvaltioiden yhteisissä työttömyysvakuutusta koskevissa vähimmäisvaatimuksissa (2). ETSK on kehottanut jo aiemmin asettamaan sitovan eurooppalaisen kehyksen riittävän vähimmäistulon ottamiseksi käyttöön (3). Työntekijät-ryhmä ja moninainen Eurooppa -ryhmä kannattivat lausuntoa, mutta työnantajat-ryhmä ei yhtynyt lausunnossa esitettyyn näkemykseen Euroopan tason vähimmäistuloa koskevasta sitovasta välineestä. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Euroopan komissio on ilmoittanut aikovansa ehdottaa oikeudellista välinettä sen varmistamiseksi, että jokaisella työntekijällä Euroopan unionissa on kohtuullinen vähimmäispalkka. Työntekijät-ryhmälle ja moninainen Eurooppa -ryhmälle tämä komission aloite on keskeinen osa Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteen 6 täytäntöönpanoa. Euroopan komissio on selventänyt, että tarkoituksena ei ole ottaa käyttöön yhtä ”eurooppalaista vähimmäispalkkaa”, yhdenmukaistaa suoraan vähimmäispalkkatasoa kaikkialla EU:ssa eikä ottaa käyttöön lakisääteistä vähimmäispalkkaa jäsenvaltioissa, joissa kollektiivisen neuvottelumenettelyn kattavuus on suuri ja joissa palkat vahvistetaan yksinomaan työehtosopimuksilla. Se on myös korostanut, että se kunnioittaa täysin kunkin maan kansallista toimivaltaa, kansallisia perinteitä ja erityispiirteitä sekä työmarkkinaosapuolten sopimusvapautta ja itsenäisyyttä ja että millään toimilla ei ole tarkoitus heikentää hyvin toimivia työehtosopimusneuvottelujärjestelmiä. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Eurooppalaisille työmarkkinaosapuolille osoitetussa toisen vaiheen kuulemisasiakirjassaan, jossa käsitellään mahdollisia toimia kohtuulliseen vähimmäispalkkaan liittyvien haasteiden ratkaisemiseksi, komissio toteaa näkemyksensä olevan, että EU:n tasolla on mahdollista toteuttaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimuksen) 153 artiklan 1 kohdan b alakohdan nojalla lainsäädäntö- ja muita toimia toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita kunnioittaen ja SEUT-sopimuksen 153 artiklan 5 kohdan asettamissa rajoissa. Harkittavina oikeudellisina välineinä ovat direktiivi ja suositus. ETSK:ssa on kuitenkin eriäviä näkemyksiä siitä, olisiko EU:n lainsäädäntöaloite, erityisesti direktiivi, oikeutettu 153 artiklan nojalla. ETSK huomauttaa myös, että eurooppalaisilla työmarkkinaosapuolilla on mahdollisuus neuvotella ja tehdä sopimuksia SEUT-sopimuksen 155 artiklan nojalla. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK toteaakin, että EU:n mahdolliset toimet tällä alalla herättävät tiettyä huolta. Keskeisiä huolenaiheita ovat muun muassa se, että EU:lla ei ole toimivaltaa puuttua palkka-asioihin, ei myöskään palkkatasoon, ja että tällaiset toimet voisivat heikentää työmarkkinaosapuolten itsemääräämisoikeutta ja haitata työehtosopimusneuvottelujärjestelmiä erityisesti jäsenvaltioissa, joissa vähimmäispalkkatasot määritetään työehtosopimusneuvotteluissa. Lisäksi EU:n toimien lisäarvosta on eriäviä näkemyksiä, myös komitean sisällä: vaikka suurin osa ETSK:n jäsenistä on sitä mieltä, että tällaiset toimet voisivat tuoda lisäarvoa, kaikki eivät ole tällä kannalla. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Työntekijät-ryhmä ja moninainen Eurooppa -ryhmä katsovat, että toimia tarvitaan, koska EU:ssa on työntekijöitä, erityisesti heikossa asemassa olevia työntekijöitä, jotka jäävät lakisääteisen vähimmäispalkan ulkopuolelle, ja tilanteita, joissa vähimmäispalkan taso ei ole riittävä varmistamaan kohtuullista elintasoa. Sen vuoksi olisi hyödyllistä sopia EU:n yhteisistä kynnysarvoista sen määrittämiseksi, mikä on ”kohtuullinen elintaso”. Työnantajat-ryhmä katsoo, että tähän kynnysarvoja koskevaan kysymykseen ei pidä puuttua EU:n toimilla, koska EU:lla ei ole toimivaltaa palkkatason osalta. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK ei väheksy asiaan liittyvien kysymysten mutkikkuutta. On tärkeää, että kaikki EU:n toimet perustuvat jäsenvaltioiden tilanteen ja niille tärkeiden asioiden täsmälliseen analysointiin ja ymmärtämiseen ja että niissä kunnioitetaan täysin työmarkkinaosapuolten roolia ja itsenäisyyttä sekä erilaisia työmarkkinasuhteiden malleja. On myös olennaisen tärkeää, että kaikissa EU:n aloitteissa suojellaan sellaisten jäsenvaltioiden malleja, joissa työmarkkinaosapuolet eivät pidä lakisääteisiä vähimmäispalkkoja välttämättöminä. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Valtakunnallisella tasolla tehdyn valinnan mukaan työmarkkinaosapuolilla on itsemääräämisoikeutensa mukaisesti ja valitsemallaan tasolla parhaimmat edellytykset palkkojen määrittämiseen. Lakisääteisten vähimmäispalkanmuodostusjärjestelmien yhteydessä on tärkeää kuulla työmarkkinaosapuolia hyvissä ajoin ja asianmukaisesti sen varmistamiseksi, että molempien osapuolten tarpeet otetaan huomioon. ETSK pitää valitettavana, että eräissä jäsenvaltioissa työmarkkinaosapuolet eivät pääse osallistumaan asianmukaisesti lakisääteisiin palkanmuodostusjärjestelmiin tai sopeutusmekanismeihin tai niitä ei kuulla tässä yhteydessä riittävästi. ETSK on tyytyväinen komission toteamukseen, että EU:n toimin on mahdollista edistää kollektiivisen neuvottelumenettelyn roolia vähimmäispalkan riittävyyden ja kattavuuden tukemisessa. Vähimmäispalkkoja koskeviin EU:n toimiin voitaisiin sisällyttää työehtosopimusneuvotteluja tukevia toimenpiteitä noudattaen kuitenkin erilaisia maakohtaisia työmarkkinasuhteiden järjestelmiä. Tämä on linjassa niiden ETSK:n aiempien suositusten kanssa, joissa kehotetaan vahvistamaan kollektiivista neuvottelumenettelyä ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja tukemaan työmarkkinaosapuolten valmiuksien kehittämistä. Julkisia hankintoja koskevia sopimuksia voitaisiin myös käyttää täydentävänä keinona tukea työehtosopimusneuvotteluja kaikkialla EU:ssa. |
| --- | --- |

1.12

2.   Tausta ja asiayhteys

| 2.1 | Euroopan parlamentti on pyytänyt tämän valmistelevan lausunnon laatimista ennakoiden komission tulossa olevaa säädösaloitetta oikeudenmukaisista vähimmäispalkoista. Saksa, joka toimii neuvoston puheenjohtajavaltiona heinäkuusta 2020 alkaen, on myös ilmoittanut, että vähimmäispalkat ovat yksi sen painopisteistä. ETSK suhtautuu myönteisesti tähän tilaisuuteen osallistua jatkuvasti keskusteluun siitä, mihin toimiin voitaisiin ryhtyä Euroopan tasolla ottaen huomioon jäsenvaltioiden erilaiset tilanteet ja toimivallan jako EU:n ja kansallisen tason välillä. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Covid-19-pandemia on suurin terveys-, sosiaali- ja talouskriisi kokonaisen sukupolven elinaikana. Kiireellisten toimien lisäksi lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä tarvitaan laajamittaisia, koordinoituja ja päättäväisiä poliittisia toimia, jotta vältetään pitkäaikaiset kielteiset vaikutukset yhteiskuntaan, talouteen ja työelämään. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EU:ta ja sen jäsenvaltioita koettelee historiallinen talouden taantuma. Euroopan komission kevään talousennusteen mukaan EU:n yhteenlaskettu BKT voi supistua 7,5 % vuonna 2020 ja kasvaa noin 6 % vuonna 2021. Jäsenvaltioiden välillä on tosin suuria eroja (4). Yritykset, erityisesti pk-yritykset ja mikroyritykset, kärsivät ennennäkemättömistä taloudellisista seurauksista, ja selviytyäkseen niiden on tehtävä vaikeita päätöksiä, jotka koskevat muun muassa henkilöstön säilyttämistä tai sen irtisanomista. Sulkutoimet ovat vaikuttaneet voimakkaasti moniin talouden aloihin, ja lukuisat yritykset esimerkiksi palvelu-, hotelli-, ravintola- ja ateriapalvelualalla sekä kulttuurialalla pelkäävät ajautuvansa vararikkoon. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Julkiset palvelut ovat kärsineet huomattavasti, erityisesti terveydenhuolto- ja sosiaaliturvajärjestelmät, joihin kohdistuu paineita niiden pyrkiessä huolehtimaan apua tarvitsevista ihmisistä. Ilman vahvoja julkisia toimia ja tukea covid-19-kriisi saattaa myös lisätä työttömyyttä, alityöllisyyttä ja köyhyyttä. Yli neljännes Eurofoundin covid-19-kyselytutkimukseen vastanneista ilmoitti menettäneensä työpaikkansa joko tilapäisesti (23 %) tai pysyvästi (5 %) (5). Komissio ennustaa (6), että EU:n työttömyysaste voi nousta 6,7 prosentista 9 prosenttiin vuonna 2020 ja laskea sitten noin 8 prosenttiin vuonna 2021 ja että jäsenvaltioiden välillä on tässäkin tapauksessa eroja. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Covid-19-kriisi on myös tuonut selvästi esiin itsenäisten ammatinharjoittajien sekä epätyypillisissä ja epävarmoissa työsuhteissa olevien työntekijöiden erityisen haavoittuvuuden, sillä he jäävät liian usein sellaisten sosiaalisen suojelun turvaverkkojen ulkopuolelle, jotka pehmentäisivät iskua, jos he menettävät tulonsa tai työnsä. Keskeisten palvelujen työntekijät ovat saaneet julkista kiitosta yhteiskunnan hyväksi – usein suuren henkilökohtaisen vaaran alaisena – tekemästään työstä. Heidän työnsä esimerkiksi terveydenhuollossa ja sosiaalipalveluissa, vähittäiskaupassa ja jakelupalveluissa sekä siivousalalla on ollut tärkeää koko yhteiskunnalle, mutta se on usein aliarvostettua ja ansaitsee parempaa arvonantoa. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Naisiin, siirtotyöläisiin ja etnisiin vähemmistöihin kuuluviin, jotka ovat suhteettoman runsaasti edustettuina tietyillä keskeisillä aloilla, on kiinnitettävä enemmän huomiota, jotta heille voidaan taata kaikki työntekijöiden oikeudet, ja he saattavat myös tarvita parempaa sosiaalisten turvaverkkojen antamaa suojaa. Erityisesti alle 25-vuotiaat nuoret ovat joutuneet kärsimään työpaikkojen menetyksistä (oppisopimusjärjestelmät mukaan luettuina) ja koulutuksen keskeytymisestä. Heidän on nyt entistä vaikeampaa päästä työmarkkinoille. Sama koskee muita heikossa asemassa olevia ryhmiä, kuten vammaisia henkilöitä ja muita syrjinnästä kärsiviä henkilöitä, jotka olivat jo entuudestaan epäedullisessa asemassa työmarkkinoille pääsyssä. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Euroopalla ei ole varaa menettää toista vuosikymmentä. Lyhyellä aikavälillä on keskityttävä yritysten suojaamiseen ja työpaikkojen turvaamiseen. Vuoden 2008 talous- ja finanssikriisin ratkaisemisesta on otettava opiksi, sillä kriisillä oli merkittäviä ja pitkäaikaisia seurauksia EU:lle ja sen kansalaisille. On toteutettava toimenpiteitä työllisyyden ja tulojen turvaamiseksi sekä taloudellisen toiminnan turvallisen ja nopean uudelleenkäynnistämisen mahdollistamiseksi, jotta pystytään varmistamaan kestävä kasvu, vakaampi elpyminen, kilpailukyky sekä oikeudenmukaisempi, tuottavampi ja toimiva sosiaalinen ja taloudellinen malli. Kansalaisvuoropuhelu ja kaikkien sidosryhmien tehokas osallistuminen on olennaisen tärkeää, jotta covid-19-kriisiin pystytään vastaamaan tehokkaasti ja jotta kansalaisten luottamus kyetään säilyttämään. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Ratkaisuun on kuuluttava laadukkaiden työpaikkojen luominen ja oikeudenmukaiset palkat – myös vähimmäispalkat –, jotka antavat jokaiselle työntekijälle mahdollisuuden kohtuulliseen elintasoon ja joissa otetaan huomioon taloudelliset tekijät, kuten tuottavuus. Kollektiivisilla neuvotteluilla ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelulla on olennainen rooli näissä pyrkimyksissä. Niitä onkin vahvistettava ja/tai tuettava maakohtaisten työmarkkinasuhdejärjestelmien mukaisesti. |
| --- | --- |

2.8

Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari ja uudistettu sitoutuminen oikeudenmukaisiin palkkoihin ja kollektiiviseen neuvottelumenettelyyn EU:ssa

| 2.9 | Julistuksessaan Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio vahvistivat Göteborgin huippukokouksessa marraskuussa 2017 sitoumuksensa pyrkiä kohti oikeudenmukaisempaa ja tasa-arvoisempaa Eurooppaa. Pilarin oli määrä viitoittaa uutta ylöspäin tapahtuvaa lähentymistä kohti parempia työoloja ja -ehtoja ja elinoloja ja ohjata uudistuksia työmarkkinoiden ja sosiaalipolitiikan aloilla. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | ETSK on korostanut säännöllisesti, että sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden toteuttamiseksi tarvitaan konkreettisia toimia. Kilpailukyvyn ja tuottavuuden kasvattamisen lisäksi sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteen nro 6 mukaisesti painotettavan lähentymisen keskeisenä painopisteenä olisi oltava sellaisen riittävän vähimmäispalkan edistäminen, joka tarjoaa työntekijöille ja heidän perheilleen kohtuullisen elintason kansallisissa taloudellisissa ja sosiaalisissa olosuhteissa ja joka on vahvistettu avoimella ja ennustettavalla tavalla kansallisia käytäntöjä noudattaen ja työmarkkinaosapuolten itsenäisyyttä kunnioittaen (7). |
| --- | --- |

2.10

3.   Yleishuomioita

3.1   Yleiset näkökohdat

| 3.1.1 | Puheenjohtaja Ursula von der Leyen kertoo poliittisissa suuntaviivoissa Euroopan komissiolle 2019–2024 (8) aikovansa ”ehdottaa – – oikeudellista välinettä, jolla varmistetaan, että jokaisella unionissa olevalla työntekijällä on kohtuullinen vähimmäispalkka.” Euroopan komissio käynnisti SEUT-sopimuksen 154 artiklan mukaisesti 14. tammikuuta 2020 työmarkkinaosapuolten ensimmäisen vaiheen kuulemisen mahdollisista toimista, joilla voitaisiin ratkaista oikeudenmukaisiin vähimmäispalkkoihin liittyvät haasteet. Toisen vaiheen kuulemisessa, joka julkaistiin 3. kesäkuuta, Euroopan komissio toteaa EU:n toimien tarpeen ja selventää, että sen tavoitteena on jatkaa mahdollisen oikeudellisen välineen eli direktiivin tai suosituksen valmistelua. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea on jo aiemmin ilmaissut pitävänsä tarpeellisina lisätoimia palkkojen lähentämiseksi ja vähimmäispalkkojen asettamiseksi jäsenvaltioissa ja korostanut myös, että kansallisten työmarkkinaosapuolten toimivaltuuksia ja riippumattomuutta palkanmääritysprosesseissa tulee kunnioittaa kaikilta osin kansallisten käytäntöjen mukaisesti (9). Tavoitteena olisi oltava varmistaa, että vähimmäispalkat kaikissa EU:n jäsenvaltioissa takaavat kaikille työntekijöille kohtuullisen elintason ottaen samalla huomioon taloudelliset tekijät. Tämä edistäisi EU:n tavoitetta parantaa kansalaisten elin- ja työoloja ja -ehtoja ja komission ajamaa ajatusta ”kunnianhimoisemmasta unionista”. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | ETSK on myös ilmaissut huolensa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun tosiasiallisen kattavuuden puutteellisuudesta eräissä jäsenvaltioissa ja todennut näin ollen, että työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja kollektiivisia neuvotteluja on edistettävä kaikilla asianmukaisilla tasoilla kansallisten työmarkkinasuhdejärjestelmien mukaisesti. |
| --- | --- |

3.1.3

3.2   Laajempi konteksti

| 3.2.1 | Laajemmat tärkeät näkökohdat, jotka liittyvät esimerkiksi työmarkkinoiden toimivuuteen, julkisten työvoimapalvelujen ja aktiivisen työmarkkinapolitiikan toimintaan sekä verotuksen, sosiaaliturvan (työttömyysetuudet mukaan luettuina), sosiaalihuollon sekä yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen järjestelmien ja sisämarkkinoiden toimintaan, vaikuttavat ylöspäin suuntautuvaan taloudelliseen ja sosiaaliseen lähentymiseen ja köyhyyden torjuntaan. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Palkat ovat yhteydessä kunkin maan, alueen tai sektorin taloudelliseen tilanteeseen. Muutoksilla voi olla vaikutusta työllisyyteen, kilpailukykyyn ja makrotaloudelliseen kysyntään. Tuottavuus on tärkeä tekijä työmarkkinoiden toiminnan ja – erityisesti matalan osaamistason omaavien työntekijöiden ja työmarkkinoille tulijoiden – työllisyysnäkymien kannalta sekä vähimmäispalkkaa saavien urakehitysmahdollisuuksien suhteen. Kaikkien, myös matalapalkkaisimpien, työntekijöiden olisi voitava hyötyä tuottavuuskehityksestä ja kasvusta. Kun työntekijöiden palkkaamisen kokonaiskustannukset nousevat, tuottavuuden lisääminen on erittäin tärkeää myös EU:n talouden kilpailukyvyn varmistamiseksi. Verot ja välilliset työvoimakustannukset, kuten työnantajien ja työntekijöiden sosiaaliturvamaksut, voivat joissain tapauksissa johtaa suuriin eroihin brutto- ja nettopalkkojen välillä ja vaikuttaa myös työntekijöiden nettotuloihin ja työnantajien kustannuksiin. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Vähimmäispalkkojen vaikutus heijastuu myös koko palkkarakenteeseen. Huomioon otettavia tärkeitä lisätekijöitä ovat vähimmäistasoista palkkaa saavien työntekijöiden prosentuaalinen osuus, palkkakehityksen suuntaukset, hintatasot ja ostovoima sekä vähimmäispalkan taso suhteessa maan yleiseen palkkajakaumaan. Vähimmäispalkan olisi oltava oikeudenmukainen suhteessa asianomaisen maan palkkajakaumaan, ja sen olisi oltava reaaliarvoltaan riittävän suuri, jotta se mahdollistaa kohtuullisen elintason, samalla kun varmistetaan niiden yritysten toimintakyky, jotka tarjoavat laadukkaita työpaikkoja. Ostovoimakorjatut kansalliset bruttomääräiset vähimmäispalkat ovat lähentyneet EU:ssa noususuuntaisesti vuodesta 2010 alkaen, kun erityisesti Keski- ja Itä-Euroopan maissa kehitys on kulkenut kohti EU:n keskiarvoa (10). Erot ovat kuitenkin edelleen hyvin merkittäviä, ja lähentyminen on hidastunut viime vuosina (11). |
| --- | --- |

3.2.3

3.3   Kohtuullisten vähimmäispalkkojen tarve Euroopassa

| 3.3.1 | Oikeus oikeudenmukaisiin ja kohtuullisiin työoloihin ja työehtoihin ja palkkaukseen ovat kansainvälisiin ja eurooppalaisiin ihmisoikeusasiakirjoihin kirjattuja perusoikeuksia. Palkat, myös vähimmäispalkat, ovat tärkeä osa Euroopan unionin sosiaalista markkinatalousmallia. Ne ovat maksu tehdystä työstä, yksi niistä tekijöistä, jotka varmistavat yritysten ja työntekijöiden keskinäisen hyödyn osana toimivia työmarkkinoita ja usein keskeinen osa työehtosopimusneuvotteluja. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Vähimmäispalkoilla on myös muita tehtäviä, kuten työntekijöiden suojeleminen suhteettoman alhaisilta ansioilta ja työssäkäyvien köyhyydeltä (12). Vaikka laadukkaat työpaikat ovat edelleen paras keino päästä köyhyydestä, työpaikka ei suojaa nykyisin automaattisesti köyhyydeltä varsinkaan silloin, kun työ ei ole kokoaikaista. EU:ssa noin joka kymmenes työntekijä ansaitsee ”suunnilleen” kansallisen lakisääteisen vähimmäispalkan verran tai vähemmän (13). Vuonna 2018 joka kymmenennen 18 vuotta täyttäneen työntekijän katsottiin olevan köyhyyden vaarassa, ja kahdeksassa jäsenvaltiossa työntekijät ansaitsivat reaalimääräisesti vähemmän kuin kriisin alkaessa vuonna 2008. Lisäksi köyhyysuhan alla elävien työssäkäyvien osuus on kymmenen viime vuoden aikana kasvanut suurimmassa osassa jäsenvaltioita, joskin eräissä jäsenvaltioissa se on pysynyt ennallaan tai laskenut. Eräissä maissa nykyiset vähimmäispalkkatasot eivät tällä hetkellä riitä siihen, että työntekijät pääsisivät pois köyhyydestä pelkästään työtä tekemällä (14). |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Yksimielisyys vallitsee siitä, että Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden on tehtävä enemmän köyhyyden, myös työssäkäyvien köyhyyden, torjumiseksi. Komissio myöntää oikeudenmukaista vähimmäispalkkaa koskevissa kuulemisasiakirjoissa, että kohtuullisella vähimmäispalkalla voi olla merkittävä rooli työssäkäyvien köyhien köyhyyden vähentämisessä. ETSK katsoo, että tehokkain tapa vähentää työssäkäyvien köyhyyttä on kohtuullinen vähimmäispalkka sekä ihmiskeskeinen, yhdennetty ja aktiivinen osallistamispolitiikka, jolla edistetään mahdollisuutta riittävään vähimmäistuloon, työvoimapalveluihin ja laadukkaisiin työpaikkoihin sekä välttämättömien perussosiaalipalvelujen saamiseen vuonna 2008 annetun komission suosituksen mukaisesti. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | Työssäkäyvien köyhyyteen on useita syitä, ja Eurofound (15) on todennut, että vaikka riittävä vähimmäispalkka on keskeinen osa kaikkia työssäkäyviä köyhiä koskevia sosiaaliturvamalleja, vähimmäispalkkojen ja työssäkäyvien köyhyyden välinen yhteys on monimutkainen asia. Tärkeä huomioon otettava seikka on kotitalouksien koostumus: vaikka joissain maissa vähimmäispalkka voi riittää suojaamaan yhtä aikuista köyhyysriskiltä, ei se usein riitä ylläpitämään useampaa kuin yhtä henkilöä, jos taloudessa ei ole toista palkansaajaa. |
| --- | --- |

3.3.4

| 3.3.5 | Elinkustannusten taso voi myös olla keskeinen kotitalouksia köyhyyteen ajava tekijä. Jos tämä tekijä on merkityksellinen kansallisella tasolla, se olisi otettava huomioon vähimmäispalkkojen riittävyyttä arvioitaessa. Työssäoloaikaisilla etuuksilla, sosiaalietuuksilla, sosiaalisilla tulonsiirroilla ja perheavustuksilla voi myös olla merkittävä rooli työssäkäyvien köyhyyden lieventämisessä tai ehkäisemisessä kotitalouden kokoonpanosta riippuen. |
| --- | --- |

3.3.5

| 3.3.6 | Monet valtiot ovat myös päättäneet supistaa tuloveroja ja sosiaaliturvamaksuja, jotta lakisääteistä vähimmäispalkkaa nauttivien ja muiden matalapalkkaisten henkilöiden nettotuloja voitaisiin lisätä. Tällä voi kuitenkin olla laajempia poliittisia seurauksia, kuten kansanterveys- ja hyvinvointijärjestelmien ja yleisesti ottaen kaikenlaisten julkisten palvelujen heikentyminen. Näiden suorien toimenpiteiden lisäksi Eurofoundin raportissa tarkastellaan myös välillisten toimenpiteiden käyttöönottoa työssäkäyvien köyhyyden torjumiseksi (16), mutta niiden vaikutusten arviointi on ollut kuitenkin vaikeaa, ja tarvitaan täsmällisempiä analyysejä. |
| --- | --- |

3.3.6

| 3.3.7 | Laajemmin köyhyyden torjumiseen liittyen ETSK on kehottanut jo aiemmin asettamaan sitovan eurooppalaisen kehyksen riittävän vähimmäistulon ottamiseksi käyttöön ja siten tasoltaan ”kohtuullisten” (riittävien) vähimmäistulojärjestelmien yleistämiseksi ja tukemiseksi kaikissa jäsenvaltioissa, mikä olisi EU:n ensimmäinen merkittävä vastaus Euroopan vakavaan ja jatkuvaan köyhyysongelmaan (17). Työntekijät-ryhmä ja moninainen Eurooppa -ryhmä kannattivat lausuntoa, mutta työnantajat-ryhmä ei yhtynyt lausunnossa esitettyyn näkemykseen Euroopan tason vähimmäistuloa koskevasta sitovasta välineestä vaan piti parempana avoimen koordinointimenetelmän soveltamista (18). Komitea on myös ehdottanut asteittaista etenemistä jäsenvaltioiden yhteisissä työttömyysvakuutusta koskevissa vähimmäisvaatimuksissa, jotta voitaisiin tarjota riittävän lujat turvaverkot työpaikkansa menettäneille työntekijöille ja suojella heitä köyhyydeltä (19). Tämä toimisi myös automaattisena vakauttavana tekijänä ja edistäisi ylöspäin suuntautuvaa lähentymistä EU:ssa. |
| --- | --- |

3.3.7

| 3.3.8 | Tarvitaan myös kattavaa lähestymistapaa, johon kuuluvat muun muassa tehokkaat vähimmäistulojärjestelmät, sosiaaliturvan asianmukaiset uudistukset ja suuremmat investoinnit julkisiin palveluihin. Jotta ihmiset pääsisivät pois köyhyydestä, on syytä jatkaa keskustelua siitä, miten voidaan saavuttaa EU-tason köyhyysriskiraja (köyhyysriskiä kuvaava EU-tason indikaattori (20)) yhdistettynä kansallisiin viitebudjetteihin, joissa lasketaan tarvittavien tavaroiden ja palvelujen kustannukset (käytetyt eri menetelmät huomioon ottaen). Niissä olisi otettava huomioon sosiaalinen tulonjako, verotus ja elintaso tekijöinä kussakin EU:n jäsenvaltiossa (21) ja autettava ankkuroimaan köyhyysriskiraja köyhyyden moniulotteiseen todellisuuteen. |
| --- | --- |

3.3.8

| 3.3.9 | Naiset ovat yliedustettuina vähimmäispalkan saajien keskuudessa lähes kaikissa jäsenvaltioissa (22). On saatu näyttöä siitä, että kohtuullinen vähimmäispalkka voi vaikuttaa myönteisesti sukupuolten palkkaeroihin myös palkkajakauman alemmassa päässä, jos siihen liittyy politiikkatoimia, joilla puututaan rakenteelliseen sukupuolten väliseen eriarvoisuuteen työmarkkinoilla ja yhteiskunnassa. Myös muut epäedullisessa asemassa olevat ryhmät, kuten siirtotyöläiset, vammaiset henkilöt ja etniset vähemmistöt, hyötyisivät merkittävästi kohtuullisesta vähimmäispalkasta. Lisäksi vammaisten työntekijöiden työllisyysasteen parantamiseksi toimivaltaisten viranomaisten olisi myönnettävä työnantajille palkkatukia tai verohelpotuksia mainitun ryhmän työllistämiseen liittyvien lisäkustannusten kattamiseksi. |
| --- | --- |

3.3.9

| 3.3.10 | Liittyen kysymykseen kohtuullisista vähimmäispalkoista Euroopassa ETSK korostaa lisäksi, että toimivilla kollektiivisilla neuvottelumenettelyillä, erityisesti alakohtaisilla työehtosopimusneuvotteluilla, on ratkaiseva rooli oikeudenmukaisen ja riittävän palkan takaamisessa läpi koko palkkarakenteen, myös mahdollisten lakisääteisten vähimmäispalkkojen osalta Niitä tarvitaan myös, jotta voidaan edistää palkkojen lähentymistä maiden välillä ja niiden sisällä sekä varmistaa tasapainoinen lähestymistapa sosiaalisten ja taloudellisten näkökohtien välillä. |
| --- | --- |

3.3.10

3.4   EU:n tasolla toteutettavien toimien tarve ja toteutettavuus

| 3.4.1 | Komissio esittää työmarkkinaosapuolten ensimmäisen vaiheen kuulemisessa useita tapoja, joilla EU:n toimet voisivat tuoda lisäarvoa: ne voisivat edistää oikeudenmukaisten vähimmäispalkkojen varmistamista, auttaa jäsenvaltioita lähentämään työoloja ja -ehtoja noususuuntaisesti, varmistaa tasapuoliset toimintaedellytykset sisämarkkinoilla ja parantaa pienipalkkaisten työntekijöiden ostovoimaa. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | Työmarkkinaosapuolten toisen vaiheen kuulemisessa Euroopan komissio selventää EU:n toiminnan tavoitteita ja mahdollisen aloitteen toimintapoliittisia päämääriä (23). Komission mukaan tällaisen aloitteen yleisenä tavoitteena olisi varmistaa, että EU:ssa suojellaan kaikkia työntekijöitä oikeudenmukaisella vähimmäispalkalla, joka takaa kohtuullisen elintason riippumatta siitä, missä he työskentelevät, ja että vähimmäispalkat vahvistetaan riittävälle tasolle samalla kun turvataan mahdollisuus työhön ja otetaan huomioon vaikutukset työpaikkojen luomiseen ja kilpailukykyyn. Enemmistö ETSK:ssa pitää komission määrittämiä tavoitteita myönteisinä ja katsoo, että ne olisi pyrittävä saavuttamaan oikeudenmukaisia vähimmäispalkkoja koskevilla EU:n toimilla. Vähemmistö on puolestaan sitä mieltä, että joidenkin tavoitteiden kohdalla EU:n toimet eivät olisi suotavia. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | Komissio on korostanut, että sen tarkoituksena ei ole ottaa käyttöön yhtä ja ainoaa ”eurooppalaista vähimmäispalkkaa” tai yhdenmukaistaa suoraan vähimmäispalkkatasoa koko EU:ssa, ja painottanut, että se kunnioittaa täysin kunkin maan kansallista toimivaltaa, kansallisia perinteitä ja erityispiirteitä sekä työmarkkinaosapuolten sopimusvapautta. |
| --- | --- |

3.4.3

| 3.4.4 | Vaikka suurimmassa osassa jäsenvaltioita on lakisääteinen tai valtakunnallinen vähimmäispalkka, lakisääteisten tai valtakunnallisten vähimmäispalkkatasojen välillä on merkittäviä eroja, jotka heijastavat taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen eri tasoja. Tammikuussa 2020 jäsenvaltioiden lakisääteiset vähimmäispalkat vaihtelivat 312 eurosta 2 142 euroon kuukaudessa. Kuukausittainen vähimmäispalkka on yleensä alle 600 euroa EU:n itäisessä osassa ja yli 1 500 euroa EU:n luoteisessa osassa (24). Toisen vaiheen kuulemisasiakirjassa komissio toteaa, että vähimmäispalkan riittävyys on parantunut useimmissa jäsenvaltioissa (25). Eroja on silti edelleen, ja monissa jäsenvaltioissa lakisääteinen vähimmäispalkka on enintään 50 % kokoaikaisesta bruttomääräisestä mediaanipalkasta (26) ja huomattavasti alle ”köyhyysriskiksi” luokiteltavan palkan kynnysarvon, joka on 60 % mediaanipalkasta, minkä vuoksi vähimmäispalkka ei yksin riitä nostamaan työntekijöitä köyhyydestä. |
| --- | --- |

3.4.4

| 3.4.5 | Vähimmäispalkkojen olisi taattava kohtuullinen elintaso. Työntekijät-ryhmä ja moninainen Eurooppa -ryhmä katsovat, että monissa jäsenvaltioissa vähimmäispalkat eivät edelleenkään ole riittäviä ja että ”viitenettopalkan” lakisääteinen vähimmäistaso on asetettava huomattavasti köyhyysrajan yläpuolelle – joka on määritetty EU:ssa käyttämällä köyhyysriskin indikaattoria, joka on 60 % kansallisesta ekvivalentista kotitalouksien käytettävissä olevasta mediaanitulosta sosiaalisten tulonsiirtojen jälkeen – ja sen on oltava kohtuullinen suhteessa työmarkkinoiden yleiseen palkkatasoon. Tällaisella vertailuarvolla varmistettaisiin riittävä etuuksien taso ja estettäisiin työntekijöiden joutuminen epävarmoihin työsuhteisiin vähimmäistulojärjestelmiin liittyvien epäsuotuisten ehtojen myötä. Matalapalkkasegmentin korottaminen siten, että siirrytään kohti köyhyydeltä suojaavia vähimmäispalkkoja, laajentaisi myös valtioiden veropohjaa ja auttaisi rahoittamaan asianmukaisia sosiaalisen suojelun järjestelmiä. Työnantajat-ryhmä katsoo kuitenkin, että tähän ei pidä puuttua EU:n toimilla, koska EU:lla ei ole toimivaltaa palkkojen alalla eikä unionin tuomioistuimen ratkaisujen mukaan etenkään palkkatasoon liittyvissä asioissa. Edellä mainitun näkemyksen kannattajien mukaan voitaisiin korkeintaan keskustella ja vaihtaa näkemyksiä avoimen koordinointimenetelmän tai eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa siitä, miten voidaan varmistaa riittävä etuustaso ja riittävä vähimmäistulo ja miten näillä keinoin pystytään työllisyyden ohella tukemaan asianmukaisten sosiaalisen suojelun järjestelmien rahoitusta. |
| --- | --- |

3.4.5

| 3.4.6 | ETSK panee merkille erilaiset esille tulleet huolet, jotka liittyvät mahdollisiin EU:n toimiin tällä alalla. Näkemykset eroavat vahvasti erityisesti EU:n toimivallan osalta. Eräät katsovat, että koska Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 153 artiklan 5 kohta sulkee ”palkat” EU:n lainsäädäntävallan ulkopuolelle, EU:n tason toimet eivät ole mahdollisia. Eräät toiset, komissio mukaan luettuna, taas katsovat, että EU:n tason toimet ovat mahdollisia ja että 153 artiklan 5 kohta ei estä niitä. |
| --- | --- |

3.4.6

| 3.4.7 | Lisäksi erityisesti jäsenvaltioissa, joissa vähimmäispalkat määritellään yksinomaan tai pääasiassa työehtosopimusneuvotteluissa, pelätään tällaisten toimien heikentävän työmarkkinaosapuolten itsemääräämisoikeutta. Siksi on olennaisen tärkeää, että kaikilla EU:n aloitteilla suojellaan sellaisten jäsenvaltioiden malleja, joissa työmarkkinaosapuolet eivät pidä lakisääteisiä vähimmäispalkkoja välttämättöminä. Vastaavasti kollektiivista neuvottelumenettelyä edistävien toimenpiteiden ja erityisesti alakohtaisten neuvottelujen olisi kunnioitettava kaikilta osin erilaisia kansallisia työmarkkinasuhdejärjestelmiä, ja niillä ei saisi ajaa läpi yleispäteväksi ajateltua lähestymistapaa. |
| --- | --- |

3.4.7

| 3.4.8 | Toinen huolenaihe on se, että eurooppalaisella lakisääteisellä vähimmäispalkkapolitiikalla voisi olla kielteisiä vaikutuksia työllisyyteen erityisesti nuorten ja alhaisen osaamistason omaavien työntekijöiden kohdalla, ja se voisi lisätä sääntöjen noudattamatta jättämistä, mikä voisi puolestaan sysätä useat matalapalkkaiset työntekijät epäviralliseen työntekoon (27). Tämä voidaan kuitenkin torjua, jos vähimmäispalkkataso määritellään asianmukaisesti siten, että se tukee työntekijöiden tuloja heikentämättä työllisyyttä, ja jos se riippuu maakohtaisista tekijöistä, kuten työnantajien reagoinnista, kilpailun asteesta tuote- ja työmarkkinoilla ja sen vuorovaikutuksesta muiden politiikkojen, erityisesti verojen ja etuuksien, kanssa (28). On olemassa konkreettisia esimerkkejä jäsenvaltioista, joissa vähimmäispalkkojen käyttöönotto ei ole vaikuttanut kielteisesti työpaikkojen luomiseen ja joissa jopa huomattavalla vähimmäispalkan korotuksella on ollut myönteisiä makrotaloudellisia vaikutuksia, kuten työllisyyden kasvu (29). |
| --- | --- |

3.4.8

| 3.4.9 | ETSK ymmärtää täysin tähän keskusteluun liittyvien kysymysten monimutkaisuuden ja toteaa, että vähimmäispalkat eivät ole ihmelääke, joka ratkaisee kaikki ongelmat. EU:n yhteisellä lähestymistavalla ja selkeillä poliittisilla tavoitteilla, jotka jäsenvaltiot saavuttavat eri keinoin ja joilla varmistetaan työmarkkinaosapuolten osallistuminen osana toimivia kollektiivisten neuvottelujen järjestelmiä, voitaisiin kuitenkin turvata niin työntekijöiden oikeudet kohtuulliseen palkkaan ja näiden järjestäytymisvapaus kuin työnantajien tarpeet tuottavuuden ja kilpailukyvyn osalta. Yhdessä laajempien toimenpiteiden kanssa se voisi myös edistää ylöspäin tapahtuvaa lähentymistä ja sosiaalista edistystä kaikkialla EU:ssa kaventamalla tulo- ja palkkaeroja jäsenvaltioiden välillä, vähentämällä työssäkäyvien köyhyyttä ja luomalla tasapuoliset toimintaedellytykset sisämarkkinoilla. |
| --- | --- |

3.4.9

| 3.4.10 | Kaikki kohtuullista vähimmäispalkkaa koskevat Euroopan tason aloitteet, myös seikat, joilla edistetään ja tuetaan toimivia kollektiivisia neuvotteluja palkanmuodostuksen alalla, on muotoiltava jäsenvaltioiden tilanteen tarkan analysoinnin ja ymmärtämisen pohjalta, ja niissä on kunnioitettava täysin työmarkkinaosapuolten roolia ja itsenäisyyttä sekä erilaisia työmarkkinasuhteiden malleja. |
| --- | --- |

3.4.10

4.   Kohti lakisääteistä vähimmäispalkkaa koskevaa EU:n säädösaloitetta, johon sisältyy työmarkkinaosapuolten osallistumisen tukeminen ja edistäminen

4.1   Vähimmäispalkan käsite

| 4.1.1 | Palkkoihin vaikuttavat monet eri tekijät, kuten sektori ja toimiala ja maailmanlaajuisen kilpailun vaikutukset niihin, elinkustannukset, markkinoiden tarjonta ja kysyntä, tuottavuus, palkkajakauma, työehtosopimusten mukainen palkkataso, yksilöllinen osaaminen ja suorituskyky. Lisäksi on otettava huomioon toteutumis- ja arvottamistapa. Palkat ovat korvaus sovellettavien lakien, työehtosopimusten ja käytäntöjen mukaisesti tehdystä työstä. Kokonaispalkan voidaan katsoa kattavan eri osatekijöitä riippuen siitä, miten se on määritetty jäsenvaltioissa, alueilla tai erilaisten työehtosopimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | ILO määrittelee vähimmäispalkan sellaisen korvauksen vähimmäismääräksi, joka työnantajan on maksettava palkansaajille heidän tietyn ajanjakson aikana tekemästään työstä ja jota ei voida pienentää työehtosopimuksella tai henkilökohtaisella sopimuksella (30). Vähimmäispalkan määrittämistä koskevan ILO:n yleissopimuksen nro 131 (31) mukaan kohtuullisen vähimmäispalkan määrittämisessä on otettava huomioon työntekijöiden ja heidän perheidensä tarpeet, mukaan lukien maan yleinen palkkataso ja elinkustannukset, sekä taloudelliset tekijät, kuten tuottavuus ja työllisyys. Yleissopimuksessa määrätään myös, että vähimmäispalkkaa vahvistettaessa on varmistettava työmarkkinaosapuolten täysipainoinen kuuleminen. Kaikilla yleissopimuksen ratifioineilla kymmenellä EU:n jäsenvaltiolla (32) on lakisääteinen vähimmäispalkkajärjestelmä. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | Lakisääteisten vähimmäispalkkojen tuloksekkuus riippuu monista tekijöistä, jotka vaikuttavat eri tavoin maakohtaisesta tilanteesta riippuen. Tällaisia tekijöitä ovat esimerkiksi se, mitkä työntekijät kuuluvat vähimmäispalkan piiriin, onko vähimmäispalkat asetettu ja mukautettu tuottavuuden kaltaiset taloudelliset tekijät huomioon ottaen riittävälle tasolle, jotta ne kattavat työntekijöiden ja heidän perheenjäsentensä tarpeet, ja se, noudattavatko työnantajat vähimmäispalkkoja koskevia sääntöjä (33). Lisäksi tämä riippuu myös siitä, tuetaanko työmarkkinaosapuolten osallistumista ja onko käytössä lakisääteisen vähimmäispalkan vahvistamista täydentävä tehokas kollektiivisten neuvottelujen järjestelmä. EU:n toimin olisi tuettava muun muassa näillä aloilla tarvittavia parannuksia. |
| --- | --- |

4.1.3

| 4.1.4 | Jäsenvaltioissa, joissa työmarkkinaosapuolet ovat vastuussa vähimmäispalkkojen määrittämisestä, tällaisten sopimusten ulkopuolelle virallisesti jäävien työntekijöiden osuus vaihtelee 2 prosentista Itävallassa noin 10 prosenttiin Ruotsissa, Suomessa ja Italiassa ja noin 20 prosenttiin Tanskassa. Ruotsin ja Tanskan tapauksessa olisi pidettävä mielessä, että suurin osa työntekijöistä, jotka eivät kuulu virallisesti vähimmäispalkan piiriin, on joko hyväpalkkaisia toimihenkilöitä, jotka ansaitsevat huomattavasti työehtosopimuksissa sovittuja vähimmäispalkkoja enemmän, tai työssäkäyviä opiskelijoita tai muita työmarkkinoille tulevia nuoria työntekijöitä. Käytännössä työnantajat soveltavat myös usein alakohtaisia vähimmäispalkkoja työntekijöihin, jotka eivät kuulu virallisesti vähimmäispalkan piiriin, vaikka heillä ole velvollisuutta siihen. Italiassa puolestaan ne, jotka eivät kuulu vähimmäispalkan piiriin, ovat joko epävirallisia työntekijöitä tai itsenäisiä ammatinharjoittajia, jotka työskentelevät satunnaista työtä varten erikseen sovituin ehdoin, erityisesti nuoria työntekijöitä. |
| --- | --- |

4.1.4

| 4.1.5 | Euroopan komissio, neuvosto ja eurooppalaiset työmarkkinaosapuolet ovat kaikki korostaneet, että on tärkeää edistää työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja kunnioittaa työmarkkinaosapuolten itsenäisyyttä, ja ne ovat myös kehottaneet jäsenvaltioita tukemaan työmarkkinaosapuolten kansallisen vuoropuhelun parantamista ja toimintaa (34). On tärkeää, että mahdollinen vähimmäispalkkaa koskeva aloite ei heikennä kollektiivisen neuvottelun järjestelmiä missään jäsenvaltiossa esimerkiksi kaventamalla työmarkkinaosapuolten sananvaltaa palkkoihin. |
| --- | --- |

4.1.5

4.2   Kansalliset palkanmuodostusjärjestelmät tai palkanmuodostuksesta vastaavat instituutiot Euroopan unionissa

| 4.2.1 | Vähimmäispalkanmuodostusjärjestelmät ja työmarkkinaosapuolten rooli ja valmiudet eroavat huomattavasti toisistaan jäsenvaltiosta toiseen kansallisiin perinteisiin liittyvien erojen sekä erilaisten taloudellisten ja sosiaalisten tekijöiden sekä maiden poliittisen ja perustuslaillisen kehyksen vuoksi. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Eräät jäsenvaltiot ovat valinneet lakisääteisen vähimmäispalkan, jolloin palkan on vastattava vähintään laissa säädettyä vähimmäistasoa. Näissä maissa työmarkkinaosapuolet voivat myös asettaa (korkeampia) alakohtaisia ja useita aloja koskevia vähimmäispalkkoja. Muissa maissa, missä ei ole käytössä lakisääteisiä vähimmäispalkkoja, työmarkkinaosapuolet määrittävät palkat yksinomaan tai pääasiassa osana työehtosopimuksia valtakunnallisella, alakohtaisella ja/tai yritysten tasolla. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | Jäsenvaltioissa, missä on lakisääteinen vähimmäispalkka, useimmat työntekijät ovat yleensä sen piirissä. Eräissä tapauksissa saatetaan kuitenkin sallia tiettyjen kategorioiden poissulkeminen, mikä tarkoittaa sitä, että näiden työntekijöiden palkkatulo jää alle lakisääteisen vähimmäismäärän. Lisäksi 11 jäsenvaltiossa tiettyihin työntekijäryhmiin sovelletaan erityistä palkkatasoa (35). Näitä palkkoja sovelletaan pääasiassa nuoriin tai kokemattomampiin henkilöihin ja/tai oppisopimuskoulutettaviin, mutta niitä voidaan soveltaa myös muun muassa ammattitaidottomiin työntekijöihin ja vammaisiin henkilöihin. Eräissä maissa on vahvistettu myös korkeampia palkkatasoja työntekijöiden osaamisen perusteella (36). Kuten komissio on todennut, puutteellisella kattavuudella voi olla kielteisiä vaikutuksia asianomaisiin työntekijöihin ja koko talouteen. Näiden poikkeusten ja myös laajemman työntekijäjoukon kattavuuden vaikutuksia on arvioitava, jotta saadaan käsitys erilaisista kansallisista lähestymistavoista ja poissulkemisen mahdollisista syistä sekä sen seurauksista. |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4 | Maissa, joissa ei ole lakisääteistä vähimmäispalkkaa, vähimmäispalkat koskevat vain työehtosopimusten piirissä olevia työntekijöitä. Vaikka useimmissa näistä maista kollektiivisen neuvottelumenettelyn kattavuus on erittäin suuri (yli 80 %), tietyissä tapauksissa osa työntekijöistä jää sen ulkopuolelle (37). |
| --- | --- |

4.2.4

| 4.2.5 | Riittävyys on ratkaiseva tekijä harkittaessa, ovatko lakisääteiset vähimmäispalkat ”oikeudenmukaisia” ja onko niillä mahdollista taata työntekijöille ja heidän perheilleen kohtuullinen elintaso. Myös vähimmäispalkkojen taso suhteessa maan yleiseen palkkajakaumaan olisi otettava huomioon. Työntekijät-ryhmä ja moninainen Eurooppa -ryhmä katsovat, että EU:n yhteiset kriteerit ”kohtuullisen elintason” edellyttämille kynnysarvoille olisivat hyödyllisiä. Tällaisia kynnysarvoja voidaan asettaa eri tavoin, esimerkiksi käyttämällä viitekoria, joka mahdollistaa pelkkää hädin tuskin toimeen tulemista paremman tason, ja/tai määrittämällä ne suhteessa tiettyyn prosenttiosuuteen kokoaikaisten työntekijöiden mediaanipalkasta tai kokoaikaisten työntekijöiden keskimääräisestä bruttopalkasta. On aiheellista keskustella lisää siitä, mitä nämä kynnysarvot voisivat olla ja miten ne voitaisiin saavuttaa asteittain. Työnantajat-ryhmä katsoo, että kynnysarvoja koskevaan kysymykseen ei pidä puuttua EU:n toimilla, koska EU:lla ei ole unionin tuomioistuimen ratkaisujen mukaan (38) toimivaltaa palkkatason osalta. On tärkeää varmistaa, että lakisääteisiä vähimmäispalkkoja tarkasteltaessa otetaan huomioon niiden riittävyys ja säännölliset tarkistukset ja että on olemassa selkeä menettely, jossa työmarkkinaosapuolet ovat täysipainoisesti mukana. |
| --- | --- |

4.2.5

| 4.2.6 | Euroopan neuvoston Euroopan sosiaalisten oikeuksien komitean (ECSR) mukaan ”kohtuullisen elintason” käsite ulottuu pelkkiä materiaalisia perustarpeita, kuten ruokaa, vaatteita ja asumista, pidemmälle ja käsittää kulttuuriin, koulutukseen ja yhteiskunnalliseen toimintaan osallistumista varten tarvittavat resurssit. Sosiaalisten oikeuksien komitea totesi äskettäin antamissaan päätelmissä (39), että eri jäsenvaltioissa sovelletut vähimmäispalkkatasot eivät varmistaneet työntekijöille ja heidän perheenjäsenilleen kohtuullista elintasoa. |
| --- | --- |

4.2.6

| 4.2.7 | Useat jäsenvaltiot sallivat tällä hetkellä työnantajien tehdä lakisääteisistä vähimmäispalkoista vähennyksiä (esim. rikkoutumisten tai laitteiden hankinnan vuoksi) tai sisällyttää palkkalaskelmaan ylimääräisiä maksuja (esim. ylityökorvaukset, bonukset). Euroopan neuvoston Euroopan sosiaalisten oikeuksien komitea sekä YK:n ja ILO:n tason valvontaelimet ovat todenneet, että eräissä jäsenvaltioissa kyseiset vähennykset estävät sen, että työntekijöiden oikeus oikeudenmukaiseen korvaukseen toteutuisi. |
| --- | --- |

4.2.7

4.3   Työmarkkinaosapuolten rooli lakisääteisen vähimmäispalkan muodostusjärjestelmissä

| 4.3.1 | Työmarkkinaosapuolten osallistumisessa lakisääteisen vähimmäispalkan muodostusjärjestelmiin on suuria eroja. Eräissä maissa hallitukset ovat valitettavasti tehneet yksipuolisia päätöksiä vähimmäispalkoista ilman työmarkkinaosapuolten asianmukaista osallistumista tai niiden kuulemista. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Mekanismit, jotka mahdollistavat työmarkkinaosapuolten oikea-aikaisen ja asianmukaisen kuulemisen, auttavat varmistamaan, että erilaiset taloudelliset ja työmarkkinoihin liittyvät tilanteet otetaan huomioon. Ne voivat myös auttaa asiaankuuluvia kansallisia viranomaisia ja työmarkkinaosapuolia pääsemään sopuun ja saavuttamaan tasapainoisen tuloksen, jossa otetaan huomioon työnantajien ja työntekijöiden tarpeet. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | Avoimet, selkeät ja vakaat perusteet lakisääteisten vähimmäispalkkojen mukauttamiseen niiden riittävyyden varmistamiseksi ja taloudellisten tekijöiden huomioon ottamiseksi lisäävät ymmärrettävyyttä ja ennustettavuutta työnantajien, työntekijöiden ja heidän edustajiensa näkökulmasta. Valitettavasti eräissä jäsenvaltioissa ei sovelleta tällaisia perusteita. |
| --- | --- |

4.3.3

| 4.3.4 | Työmarkkinaosapuolten olisi oltava työnantajien ja työntekijöiden tarpeiden mukaisesti asiaankuuluvalla tavalla mukana lakisääteisiä vähimmäispalkkoja koskevissa neuvotteluissa, myös määritettäessä asianmukaisia perusteita riittävän tason määrittelemiseksi ja arvioitaessa mahdollisia mukautuksia. Lisäksi EU:n ja jäsenvaltioiden tuki kansallisten työmarkkinaosapuolten valmiuksien kehittämiselle voi auttaa niitä osallistumaan kollektiiviseen neuvottelumenettelyyn ja tarvittaessa myös palkkojen määrittämiseen sekä keskusteluihin lakisääteisistä vähimmäispalkoista. |
| --- | --- |

4.3.4

4.4   Kollektiivisen sopimisen rooli vähimmäispalkkojen määrittämisessä

| 4.4.1 | Työmarkkinaosapuolten neuvottelemien palkkojen perustana on niiden välinen tasapainoinen sopimus, mikä on tärkeä seikka sen varmistamiseksi, että palkat ovat oikeudenmukaisia niin työnantajille kuin työntekijöille. Niistä kuudesta maasta, joissa vähimmäispalkat määritellään alakohtaisissa työehtosopimusneuvotteluissa, viisi kuuluu maihin, missä kollektiivisen neuvottelumenettelyn kattavuus on suurin. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että komission aloitteissa ei pyritä säätämään lakisääteisiä vähimmäispalkkoja sellaisissa maissa, missä kollektiivinen neuvottelumenettely on hyvin kattava ja missä palkanmuodostus on järjestetty yksinomaan sen kautta (40). Tämä kuvastaa sitä seikkaa, että valtakunnallisella tasolla tehdyn valinnan mukaan työmarkkinaosapuolet voivat parhaiten muotoilla ja soveltaa palkanmuodostuspolitiikkoja ja -mekanismeja itsemääräämisoikeutensa mukaisesti ja valitsemallaan tasolla. |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | Kollektiivinen neuvottelumenettely on myös erittäin tärkeä määriteltäessä palkkatasoa monissa maissa, missä on lakisääteinen vähimmäispalkka, ja näissä neuvotteluissa saavutetaan usein valtiovallan vahvistamaa tasoa parempi palkkataso. |
| --- | --- |

4.4.3

4.5   Tarve tukea ja edistää kollektiivista neuvottelumenettelyä jäsenvaltioissa

| 4.5.1 | Lakisääteisten vähimmäispalkkojen vaikutukset ja suuruus riippuvat siitä, millä tavoin ne ovat vuorovaikutuksessa muiden politiikkojen ja työmarkkinainstituutioiden kanssa. Yksi tällainen vuorovaikutussuhde on vähimmäispalkkojen ja työehtosopimusneuvottelujen välillä. Kollektiivisen neuvottelumenettelyn suhteellinen vahvuus eri maissa on yksi merkittävimmistä tekijöistä, jotka määrittävät heijastusvaikutusten esiintymistä ja laajuutta (41). |
| --- | --- |

4.5.1

| 4.5.2 | Toimivat kollektiivisen sopimisen järjestelmät ovat yhteydessä korkeampaan työllisyyteen ja pienempään työttömyyteen kaikkien työntekijöiden osalta. Neuvotteluyksiköiden välinen koordinointi auttaa työmarkkinaosapuolia ottamaan huomioon suhdannetilanteen ja palkkasopimusten makrotaloudelliset vaikutukset kilpailukykyyn (42). |
| --- | --- |

4.5.2

| 4.5.3 | Oikeus yhdistymisvapauteen, järjestäytymisvapauteen ja kollektiivisiin neuvotteluihin ovat kansainvälisissä ja eurooppalaisissa ihmisoikeusasiakirjoissa vahvistettuja perusoikeuksia. Kaikki jäsenvaltiot ovat ratifioineet ILO:n yleissopimuksen ammatillisesta järjestäytymisvapaudesta ja ammatillisen järjestäytymisoikeuden suojelusta (ILO C087) ja yleissopimuksen järjestäytymisoikeuden ja kollektiivisen neuvotteluoikeuden periaatteiden soveltamisesta (ILO C098). Kollektiivisen neuvottelumenettelyn taso ja kattavuus vaihtelevat huomattavasti jäsenvaltioiden välillä, Liettuan 7 prosentista Itävallan 98 prosenttiin. Kollektiivisen neuvottelumenettelyn kattavuus on laskenut vuodesta 2000 alkaen 22 jäsenvaltiossa. Arvioiden mukaan työehtosopimusten piirissä on nyt vähintään 3,3 miljoonaa työntekijää vähemmän. |
| --- | --- |

4.5.3

| 4.5.4 | OECD:n julkaiseman raportin mukaan kollektiiviseen neuvottelumenettelyyn liittyy vanhastaan haasteita (kuten työehtosopimusneuvottelujen kattavuuden heikkeneminen ja ammattiliittojen jäsenmäärän supistuminen) ja sille on muodostunut uusia haasteita, kuten sellaisten epätyypillisissä työsuhteissa olevien työntekijöiden (eli tilapäisten osa-aikaisten työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien) määrän kasvu, joilla ei ehkä ole mahdollisuutta päästä kollektiivisen neuvottelumenettelyn piiriin (43). Lähes kaikissa jäsenvaltioissa kollektiivisen neuvottelumenettelyn kattavuus on pienentynyt talous- ja sosiaalikriisin alkamisen jälkeen (44), sillä se on saanut aikaan muutoksia palkkaneuvottelujärjestelmissä useissa maissa ja vienyt entistä laajemmalle nykyistä kehityskulkua kohti desentralisaatiota toisissa jäsenvaltioissa. Tämä johtui erilaisista kansallisista olosuhteista ja tietyissä tapauksissa EU:n toimista edellytyksenä taloudellisille pelastustoimille. |
| --- | --- |

4.5.4

| 4.5.5 | ETSK on useissa yhteyksissä korostanut uusien ja joustavien työn muotojen aiheuttavan haasteita ja erityisesti sitä, että monet työntekijät voivat jäädä kollektiivisen neuvottelun rakenteiden ja ammattiliittojen edustuksen ulkopuolelle. Komitea on lisäksi painottanut, että työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja kollektiivista neuvottelumenettelyä on vahvistettava muun muassa myöntämällä EU:n tukea valmiuksien kehittämiseen ja suotuisat edellytykset tarjoavia ja tukea antavia kansallisia kehyksiä varten sekä varmistamalla työmarkkinaosapuolten organisatorinen vahvuus ja turvaamalla kollektiivisen sopimisen järjestelmien toiminta (45). |
| --- | --- |

4.5.5

| 4.5.6 | Lisäksi on kunnioitettava ja edistettävä yhdistymisvapautta ja järjestäytymisoikeutta. On tärkeää, että jäsenvaltioiden ja EU:n tasolla käydään keskusteluja siitä, miten varmistetaan, että työntekijöillä on mahdollisuus tulla ammattiliittojen edustamiksi ja käyttää oikeuksia järjestäytyä kollektiivisesti ja ryhtyä työtaistelutoimiin. |
| --- | --- |

4.5.6

| 4.5.7 | ETSK on tyytyväinen komission toteamukseen, että EU:n toimin on mahdollista edistää kollektiivisen neuvottelumenettelyn roolia vähimmäispalkan riittävyyden ja kattavuuden tukemisessa. Vähimmäispalkkoja koskeviin EU:n toimiin voitaisiin sisällyttää työehtosopimusneuvotteluja tukevia toimenpiteitä noudattaen kuitenkin erilaisia maakohtaisia työmarkkinasuhteiden järjestelmiä. Tämä on linjassa niiden ETSK:n aiempien suositusten kanssa, joissa kehotetaan vahvistamaan kollektiivista neuvottelumenettelyä ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua. |
| --- | --- |

4.5.7

5.   Sidosryhmien näkemykset: maakohtaiset virtuaalivierailut ja julkinen kuuleminen

5.1   Yleiskatsaus ja taustaa

| 5.1.1 | ETSK:lle oli lausuntoa valmisteltaessa tärkeää kuulla asianomaisten sidosryhmien näkemyksiä jäsenvaltio- ja unionitasolla. Tätä varten suunniteltiin useita maakohtaisia vierailuja sekä julkinen kuulemistilaisuus EU-tason toimijoiden kanssa. Maakohtaisia vierailuja varten valittiin viisi jäsenvaltiota (Espanja, Puola, Romania, Ruotsi ja Saksa). Valinta perustui EU:n jäsenvaltioissa vähimmäispalkanmuodostuksesta vastaavia instituutioita koskeviin kriteereihin, jotka Euroopan komissio määritteli työmarkkinaosapuolten kuulemisen ensimmäisessä vaiheessa. Keskusteluja oli tarkoitus käydä valtiovallan, kansallisten palkanmuodostuselinten, kulloisenkin maan työmarkkinaosapuolten ja köyhyyden torjuntaan osallistuvien järjestöjen edustajien kanssa. Covid-19-pandemian puhkeamisen vuoksi maakohtaiset vierailut korvattiin osittain strukturoiduilla kyselylomakkeilla ja asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa seurantatoimena järjestetyillä videokonferensseilla. |
| --- | --- |

5.1.1

5.2   Yhteenveto videokonferensseista

| 5.2.1 | Vähimmäispalkkoja koskeva EU:n lainsäädäntöaloite herätti eniten huolta ja vastustusta Ruotsin edustajien joukossa. He olivat yleisesti yhtä mieltä siitä, että EU:lla ei ole toimivaltaa toteuttaa toimia palkkojen alalla. Ruotsin työmarkkinaosapuolten yhteisenä pelkona on, että EU:n aloitteella puututtaisiin muun muassa kansallisiin palkkaneuvotteluperinteisiin ja loukattaisiin työmarkkinaosapuolten itsemääräämisoikeutta. He ehdottivat sen sijaan ei-sitovia aloitteita työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja työehtosopimusneuvottelujen edistämiseksi ja korostivat, että kansalliset järjestelmät ovat tulosta vuosikymmenien kehityksestä eikä niitä voida siirtää maasta toiseen. Ruotsissa työehtosopimusneuvottelujen kattavuus on 90 % ja alle 1 % työntekijöistä ansaitsee alle 60 % mediaanipalkasta (46). Ruotsin valtiovallan edustaja tuki työmarkkinaosapuolten näkemyksiä ja totesi, että EU:lla on tärkeä rooli työllisyyden lisäämisessä ja sosiaalisen kehityksen parantamisessa. Sosiaalisiin haasteisiin vastaaminen on tärkeää unionin yhteenkuuluvuuden ja sisämarkkinoiden kannalta. Edustajat eivät kuitenkaan pitäneet oikeudellisesti sitovaa aloitetta, esimerkiksi direktiiviä, oikeana tapana edetä asiassa ja totesivat, että EU:n aloite ei saa johtaa siihen, että jäsenvaltioita vaadittaisiin ottamaan käyttöön yleisesti sovellettavat työehtosopimukset tai lakisääteiset vähimmäispalkat. |
| --- | --- |

5.2.1

| 5.2.2 | Neljän muun maan ammattijärjestöt ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot kannattivat EU-tason toimia, ja osa niistä jopa katsoi, että voitaisiin antaa puitedirektiivi. Tällaista aloitetta perusteltiin muun muassa mahdollisuudella koordinoida kansainvälistä palkkapolitiikkaa, torjua sosiaalista polkumyyntiä, edistää palkkojen lähentymistä, vähentää työssäkäyvien köyhyyttä, suojella työntekijöitä, jotka eivät kuulu työehtosopimusten piiriin, ehkäistä haavoittuvassa asemassa olevien työntekijäryhmien, kuten muuttajien, hyväksikäyttöä ja auttaa kaventamaan sukupuolten välisiä palkkaeroja. Osa edustajista viittasi myös mahdollisuuteen ottaa käyttöön EU:n yhteiset kriteerit vähimmäispalkkojen riittävyyden vähimmäistasolle esimerkiksi käyttämällä kaikkien tarvitsemien tavaroiden ja keskeisten palvelujen viitekoria. Useat edustajat mainitsivat myös, että vähimmäispalkkoja koskevaan EU:n aloitteeseen olisi liitettävä muita toimenpiteitä, kuten direktiivi riittävästä vähimmäistulosta sekä aloite työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja ammattijärjestöjen edustuksen vahvistamisesta. |
| --- | --- |

5.2.2

| 5.2.3 | Kolmen maan työnantajajärjestöt (47) ilmaisivat huolensa sitovista toimenpiteistä tai vastustivat niitä. Osa totesi nimenomaisesti, että SEUT-sopimuksen 153 artiklan mukaan EU:lla ei ole toimivaltaa palkka-asioissa ja että keskustelussa olisi keskityttävä siihen, miten eurooppalaista ohjausjaksoa voitaisiin tehostaa. Työnantajajärjestöt vastustivat lainsäädäntöaloitetta sillä perusteella, että se häiritsisi kansallisia palkanmuodostusjärjestelmiä ja vaikuttaisi kielteisesti jäsenvaltioiden kilpailukykyyn ja työllisyyteen sekä työttömien integroitumiseen työmarkkinoille. Ne huomauttivat myös, että vähimmäispalkkaa koskevia keskusteluja ei voida käydä erillään laajemmista kysymyksistä, jotka vaikuttavat työmarkkinoihin, kuten sosiaaliturvajärjestelmistä. Eräiden maiden työnantajien edustajat ilmaisivat huolensa lakisääteisen vähimmäispalkan korotuksista, jotka perustuvat hallituksen poliittisiin päätöksiin korottaa vähimmäispalkkoja ottamatta huomioon taloudellisia tekijöitä. Yhdessä maassa mainittiin myös, että maakohtaisissa suosituksissa oli tuotu esiin vähimmäispalkan korottamisen kielteinen vaikutus kilpailukykyyn. Yhdessä maassa mainittiin mahdollisena välineenä suositus, joka ei ole sitova, ja todettiin, että kollektiivisen neuvottelumenettelyn vahvistaminen on kansallisen tason asia ja että tätä varten tarvitaan EU:n tukea erityisesti työmarkkinaosapuolten valmiuksien kehittämiseksi. |
| --- | --- |

5.2.3

| 5.2.4 | Valtiovallan edustajat eivät ilmaisseet kantaansa yhtä suorasti kuin työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot. Osa suhtautui myönteisesti puitealoitteeseen määrittelemättä sitä (Saksa), toiset taas kannattivat puitedirektiiviä (Espanja). Seuraaviin vaiheisiin liittyen Saksan edustajat vahvistivat, että puheenjohtajavaltio Saksa on halukas tukemaan käynnissä olevaa prosessia vuoden 2020 jälkipuoliskolla. |
| --- | --- |

5.2.4

5.3   Julkinen kuuleminen

| 5.3.1 | Julkinen verkkokuulemistilaisuus järjestettiin 25. kesäkuuta. Siihen osallistuivat työllisyysasioista ja sosiaalisista oikeuksista vastaava komission jäsen Nicolas Schmit, aihetta ”Eriarvoisuuden vähentäminen keskittyen etenkin työssäkäyvien köyhyyteen” käsittelevä Euroopan parlamentin esittelijä, EPP- ja S&D-ryhmien työllisyys- ja sosiaaliasioiden koordinaattorit sekä EAY:n ja BusinessEuropen ja sosiaalifoorumin edustajat. Komissio toisti aikomuksensa ehdottaa oikeudellista välinettä, joka koskee kohtuullista vähimmäispalkkaa Euroopassa, kunnioittaen työmarkkinaosapuolten itsenäisyyttä ja kansallisia työehtosopimusneuvottelujärjestelmiä ja puuttumatta hyvin toimiviin työehtosopimusneuvottelujärjestelmiin. Komission edustaja myönsi myös, että kohtuullinen vähimmäispalkka on vaikea ja kiistanalainen aihe. Kolmen Euroopan parlamentin jäsenen kesken vallitsi poliittinen yksimielisyys siitä, että tarvitaan EU:n toimia, jotta voidaan turvata eurooppalaisten työntekijöiden kohtuullinen elintaso ja puuttua työssäkäyvien köyhyyteen. Eurooppalaiset työmarkkinaosapuolet olivat vastaamassa komission toisen vaiheen kuulemiseen, mutta on ilmeistä, että niillä on eriäviä näkemyksiä EU:n toimien tarpeesta, toteutettavuudesta ja oikeusperustasta. Sosiaalifoorumi korosti sekä riittävän vähimmäistulon että vähimmäispalkan merkitystä ja sitä, että vähimmäispalkan on oltava vähimmäistuloa korkeampi. |
| --- | --- |

5.3.1

6.   Mahdollisuudet EU:n tason toimiin

6.1   EU:n säännöstö

| 6.1.1 | ETSK toteaa, että on olemassa laaja joukko EU:n ja kansainvälisen tason asiakirjoja, joissa vahvistetaan käsite ”oikeudenmukainen” palkka ja tuetaan sitä. Oikeudenmukainen palkka tarjoaa työntekijöille ja heidän perheilleen ”kohtuullisen elintason” (48). ETSK huomauttaa, että tarkoituksena olisi ehdottaa ”oikeudenmukaisia vähimmäispalkkoja” koskevaa EU:n lainsäädäntöaloitetta sosiaalipolitiikkaa koskevan SEUT-sopimuksen osaston puitteissa. Tämä olisi yhdistettävä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklassa tunnustettuihin unionin tavoitteisiin eli erittäin kilpailukykyisen sosiaalisen markkinatalouden edistämiseen, jonka tavoitteena on täystyöllisyys, sosiaalinen edistys, kansalaisten hyvinvointi ja Euroopan kestävä kehitys. |
| --- | --- |

6.1.1

| 6.1.2 | Komitea toteaa lisäksi, että vähimmäispalkkoja koskevaan EU:n aloitteeseen liittyvä oikeudellinen tilanne on erittäin monimutkainen. EU voi antaa työoloja ja -ehtoja koskevia säädöksiä SEUT-sopimuksen 151 artiklan ja 153 artiklan 1 kohdan b alakohdan perusteella. Perussopimuksessa määrätään, että 153 artiklan määräyksiä ei sovelleta ”palkkoihin”. Toisaalta EU:n oikeuskäytännössä ja voimassa olevissa direktiiveissä palkkausta on pidetty keskeisenä työehtona. Asiasta on selvästi toisistaan eriäviä mielipiteitä. ETSK toteaa, että komission on omaksuttava tasapainoinen ja varovainen lähestymistapa. |
| --- | --- |

6.1.2

| 6.1.3 | Eurooppalaisilla työmarkkinaosapuolilla on myös valtuudet tehdä sopimuksia sosiaalipolitiikkaa koskevan SEUT-sopimuksen osaston 155 artiklan nojalla. |
| --- | --- |

6.1.3

6.2   Mahdollinen vähimmäispalkkaa koskeva EU:n säädösaloite: direktiivi tai neuvoston suositus

| 6.2.1 | Vähimmäispalkkojen osalta vastuu Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin sitoumusten täyttämisestä on ensisijaisesti yksittäisillä jäsenvaltioilla. Komissio on havainnut, että oikeudenmukaisia vähimmäispalkkoja koskevat EU:n toimet ovat tarpeen ja yksilöinyt mahdollisia keinoja niiden toteuttamiseksi. Suurin osa ETSK:n jäsenistä on sitä mieltä, että tällaiset toimet voisivat tuoda lisäarvoa, kun taas toiset ovat eri mieltä. Kaikissa EU:n tason toimissa on kunnioitettava täysin työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta ja toimivallan jakoa EU:n ja kansallisen tason välillä. |
| --- | --- |

6.2.1

| 6.2.2 | Työmarkkinaosapuolten toisen vaiheen kuulemisessa komissio toteaa, että tarkasteltavina olevat EU:n välineet ovat direktiivi ja neuvoston suositus. ETSK:ssa on eriäviä näkemyksiä siitä, olisiko jokin 153 artiklan mukainen EU:n säädösaloite, erityisesti direktiivi, oikeutettu, sillä SEUT-sopimuksen 153 artiklan 5 kohdan mukaan kyseisen artiklan määräyksiä ei sovelleta palkkoihin. Työmarkkinaosapuolten kuulemisen pohjalta ja työmarkkinaosapuolten välisten neuvottelujen puuttuessa, riippumatta siitä, mitä välinettä komissio harkitsee käyttävänsä oikeudenmukaista vähimmäispalkkaa koskevassa aloitteessa, olisi pyrittävä varmistamaan, että mahdolliset lakisääteiset vähimmäispalkat ovat oikeudenmukaisia suhteessa kunkin maan palkkajakaumaan ja että työntekijöiden oikeutta oikeudenmukaiseen korvaukseen kunnioitetaan ja taataan siten vähintään kohtuullinen elintaso työntekijöille ja heidän perheilleen. Siinä olisi myös otettava huomioon tärkeät taloudelliset näkökohdat, kuten tuottavuus. |
| --- | --- |

6.2.2

| 6.2.3 | Komission mukaan sekä lainsäädännölliset että muut välineet ovat mahdollisia. Se toteaa, että työoloja ja -ehtoja koskeva direktiivi antaisi jäsenvaltiolle mahdollisuuden päättää, miten ne panisivat täytäntöön noudatettavat vähimmäisvaatimukset ja menettelylliset velvoitteet. Komissio toteaa myös, että jos ehdotetaan neuvoston suositusta, sen täytäntöönpanoa voitaisiin seurata eurooppalaiseen ohjausjaksoon sisällytetyssä erityisessä vertailuanalyysikehyksessä. Tässä yhteydessä voitaisiin keskustella periaatteista, jotka koskevat muun muassa tehokkaiden lakisääteisten palkanmuodostusjärjestelmien mekanismeja, työmarkkinaosapuolten osallistumista sekä kysymyksiä riittävyydestä, ja tarkkailla niiden toteutumista. |
| --- | --- |

6.2.3

6.3   Julkisten hankintojen käyttö

| 6.3.1 | Julkiset hankinnat ovat keino, jonka avulla EU:n ja jäsenvaltioiden julkiset laitokset voivat edistää kohtuullisia palkkoja, oikeudenmukaisia työoloja ja -ehtoja ja kollektiivista neuvottelumenettelyä samalla kun ne pyrkivät taloudellisiin, laadukkaiden palvelujen toimittamista koskeviin ja yleisen edun mukaisiin tavoitteisiin. Tämä on mahdollista työlausekkeita välikirjoissa, joissa julkinen viranomainen on sopimuspuolena, koskevan ILO:n yleissopimuksen (ILO C094) mukaisesti niin, että hyödynnetään paremmin julkisista hankinnoista annetussa EU:n voimassa olevassa lainsäädännössä säädettyjä sosiaalisia kriteerejä. |
| --- | --- |

6.3.1

| 6.3.2 | Kollektiivista neuvottelumenettelyä voitaisiin tukea tehokkaasti koko EU:ssa myös sisällyttämällä julkisia hankintoja koskeviin EU:n sääntöihin asiaankuuluvia lausekkeita, joissa säädetään, että kollektiivisen neuvotteluoikeuden ja työehtosopimusten kunnioittaminen on edellytys kaikkien julkisia hankintoja koskevien sopimusten tekemiselle. |
| --- | --- |

6.3.2

6.4   Tiedonkeruun parantaminen

| 6.4.1 | EU voisi avustaa jäsenvaltioita useilla aihealueilla keräämällä tietoa ja laatimalla työmarkkinaosapuolia kuullen indikaattoreita ja valvontavälineitä lakisääteisten vähimmäispalkkojen alalla tapahtuvan kehityksen seurantaa varten. |
| --- | --- |

6.4.1

Bryssel 18. syyskuuta 2020.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  EUVL C 125, 21.4.2017, s. 10.

1

(2)  EUVL C 97, 24.3.2020, s. 32.

2

(3)  EUVL C 190, 5.6.2019, s. 1.

3

(4)  Spring 2020 Economic Forecast: A deep and uneven recession, an uncertain recovery.

4

(5)  Eurofound (2020), Living, working and COVID-19: First findings – April 2020, Dublin.

5

(6)  Ks. alaviite 5.

6

(7)  Periaate nro 6 – Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari.

7

(8)  ”Kunnianhimoisempi unioni” – Poliittiset suuntaviivat seuraavalle Euroopan komissiolle 2019–2024.

8

(9)  Ks. alaviite 1.

9

(10)  Eurofound, Minimum wages in 2019: Annual review.

10

(11)  B. Galgóczi & J. Drahokoupil, Condemned to be left behind? Can Central and Eastern Europe emerge from its low-wage model?, ETUI, 2017.

11

(12)  Vähimmäispalkkaa saavat työntekijät voivat kuitenkin esimerkiksi kotitalouden kokoonpanosta riippuen edelleen tarvita etuuksia muista sosiaaliturvajärjestelmistä, työssäoloaikaisia etuuksia ja/tai veroetuuksia tai -hyvityksiä saavuttaakseen hyväksyttävän elintason.

12

(13)  Eurofound (2019), Minimum wage in 2019 – Annual review.

13

(14)  Statutory Minimum Wages in the EU: Institutional Settings and Macroeconomic Implications, IZA Policy Paper No. 124, helmikuu 2017.

14

(15)  Eurofound (2017), In work poverty in the EU.

15

(16)  Raportissa määritellään viisi välillisten toimenpiteiden luokkaa, jotka voivat auttaa torjumaan työssäkäyvien köyhyyttä: kohtuuhintaisen lastenhoidon tarjoaminen; joustavat työaikajärjestelyt; toimenpiteet, joilla edistetään uralla etenemistä tai kohennetaan ihmisten taitoja; toimenpiteet, jotka auttavat kohottamaan pienituloisten elintasoa; toimenpiteet, joilla luodaan osallistavia työympäristöjä maahanmuuttajien, vammaisten henkilöiden tai muiden heikommassa asemassa olevien työntekijöiden mahdollisuuksien lisäämiseksi (ks. s. 41).

16

(17)  EUVL C 190, 5.6.2019, s. 1 (työnantajat-ryhmä ei tukenut lausuntoa, ks. ETSK:n lausuntoon liitetty vastalausunto).

17

(18)  Ks. ETSK:n lausuntoon liitetty vastalausunto (EUVL C 190, 5.6.2019, s. 1).

18

(19)  Ks. alaviite 2.

19

(20)  60 % kansallisesta ekvivalentista käytettävissä olevasta mediaanitulosta sosiaalisten tulonsiirtojen jälkeen.

20

(21)  Tämä on linjassa ETSK:n vuonna 2019 aiheesta ”Eurooppalainen puitedirektiivi vähimmäistulosta” antaman lausunnon kanssa. (EUVL C 190, 5.6.2019, s.1) ks. alaviite 13.

21

(22)  Eurofound (2019), Minimum wages in 2019: Annual review.

22

(23)  Second phase consultation of Social Partners under Article 154 TFEU on a possible action addressing the challenges related to fair minimum wages.

23

(24)  Disparities in minimum wages across Europe, Eurostat, 3. helmikuuta 2020, https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/DDN-20200203-2.

24

(25)  Euroopan komission toisen vaiheen työmarkkinaosapuolten kuulemisasiakirja.

25

(26)  Työmarkkinaosapuolten ensimmäisen vaiheen kuulemisesta saadut tiedot – s. 2, missä viitataan Eurostatin ansiorakennetutkimukseen ja EU-SILC-tutkimukseen (alaviitteet 6 ja 7).

26

(27)  Eurofound (2019), Upward convergence in employment and socioeconomic factors.

27

(28)  Good Jobs for All in a Changing World of Work, The OECD Jobs Strategy.

28

(29)  Dube, Impacts of minimum wages: review of the international evidence, 2019, HM Treasury, Lontoo: https://www.gov.uk/government/publications/impacts-of-minimum-wages-review-of-the-international-evidence; A. Godøy, M. Reich, Minimum Wage Effects in Low-Wage Areas, IRLE Working Paper 106-19, kesäkuu 2019.

29

(30)  ILO Committee of Experts on the Application of Conventions and Recommendations (2014): General Survey on Minimum Wage Systems, kohta 68.

30

(31)  Yleissopimus vähimmäispalkkojen määrittämisestä (nro 131), 1970 https://www.ilo.org/dyn/normlex/en/f?p=NORMLEXPUB:12100:0::NO::P12100_ILO_CODE:C131.

31

(32)  Alankomaat, Bulgaria, Espanja, Latvia, Liettua, Malta, Portugali, Ranska, Romania ja Slovenia.

32

(33)  ILO Minimum Wage Policy Guide.

33

(34)  Ks. neuvoston päätelmät: Vahvan sosiaalisen vuoropuhelun elvyttäminen http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10449-2016-INIT/fi/pdf sekä eurooppalaisten työmarkkinaosapuolten, Euroopan komission ja Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajavaltion lausuma: https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=89&newsId=2562.

34

(35)  Alankomaat, Belgia, Espanja, Irlanti, Liettua, Luxemburg, Malta, Portugali, Ranska, Romania ja Unkari.

35

(36)  Ks. alaviite 22.

36

(37)  Ks. alaviite 22.

37

(38)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio asiassa C-268/06, Impact.

38

(39)  https://www.coe.int/en/web/european-social-charter/-/protection-of-workers-rights-in-europe-shortcomings-found-but-also-positive-developments-in-certain-areas.

39

(40)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/fi/fs_20_51

40

(41)  Grimshaw, D., Bosch, G. & Rubery, J. (2013), ”Minimum wages and collective bargaining: what types of pay bargaining can foster positive pay equity outcomes?”, British Journal of Industrial Relations, D OI 10.1111 / bji r.12021.

41

(42)  OECD: Negotiating our way up: Collective bargaining in a changing world of work.

42

(43)  Ks. alaviite 42.

43

(44)  Eurofound: Developments in collectively agreed pay 2000–2017 – liite 1 https://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_publication/field_ef_document/ef18049en.pdf

44

(45)  EUVL C 303, 19.8.2016, s. 54, EUVL C 434, 15.12.2017, s. 30; EUVL C 13, 15.1.2016, s. 161; EUVL C 125, 21.4.2017, s. 10.

45

(46)  Köyhyyden vastaista työtä tekevän kansalaisyhteiskunnan organisaation EAPN Sverigen kirjallisen kommentin mukaan EU:n olisi tärkeää pyrkiä luomaan järjestelmä vähimmäispalkkojen sääntelemiseksi kaikissa jäsenvaltioissa, mutta olisi myös yhtä tärkeää kunnioittaa niitä maita, joilla on työehtosopimusneuvottelujärjestelmä vähimmäispalkkojen sääntelemiseksi.

46

(47)  Espanjalainen työnantajajärjestö CEOE ei voinut osallistua videokonferenssiin, mutta esitti samat näkemykset kirjallisessa lausunnossaan.

47

(48)  Työntekijöiden sosiaalisia perusoikeuksia koskeva yhteisön peruskirja vuodelta 1989 http://aei.pitt.edu/4629/1/4629.pdf; ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 23 artiklan 3 kohta https://www.ohchr.org/EN/UDHR/Documents/UDHR_Translations/eng.pdf; taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen 7 artikla, https://www.ohchr.org/en/professionalinterest/pages/cescr.aspx; vuonna 1961 tehdyn Euroopan neuvoston Euroopan sosiaalisen peruskirjan 4 artiklan 1 kohta; YK:n vahvistamat kestävän kehityksen tavoitteet, erityisesti tavoitteet nro 1, 8 ja 10; ILO:n yleissopimus nro 95 palkkasuojasta, 1949; Euroopan sosiaalisen peruskirjan 4 artiklan 5 kohta; ILO:n yleissopimus nro 173, joka koskee työntekijöiden saatavien turvaamista (työnantajan maksukyvyttömyys), 1992; tarkistetun Euroopan sosiaalisen peruskirjan 25 artikla (1996) https://www.coe.int/en/web/conventions/full-list/-/conventions/rms/090000168007cf93.

48

---

| 11.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 429/173 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 429/173

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Oikeudenmukainen työ alustataloudessa”

(puheenjohtajavaltio Saksan pyytämä valmisteleva lausunto)

(2020/C 429/23)

| Esittelijä: | Carlos Manuel TRINDADE |
| --- | --- |

Esittelijä:

Carlos Manuel TRINDADE

| Neuvoston puheenjohtajavaltion Saksan lausuntopyyntö | 18.2.2020 päivätty kirje |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| | |
| Vastaava jaosto | työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 9.7.2020 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 18.9.2020 |
| Täysistunnon nro | 554 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 182/23/8 |

Neuvoston puheenjohtajavaltion Saksan lausuntopyyntö

18.2.2020 päivätty kirje

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus”

Hyväksyminen jaostossa

9.7.2020

Hyväksyminen täysistunnossa

18.9.2020

Täysistunnon nro

554

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

182/23/8

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) toteaa, että tässä puheenjohtajavaltio Saksan pyytämässä lausunnossa on tarkoitus käsitellä kokonaisvaltaisesti puitteita, jotka mahdollistaisivat oikeudenmukaisen työn alustataloudessa. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK toteaa, että alustatyöhön liittyviä kysymyksiä on käsiteltävä ja ratkottava erityisesti kestävän kehityksen tavoitteiden, digitaalistrategian ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin pohjalta. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK huomauttaa, että alustatalouden painoarvo on vielä vähäinen, mutta sillä on kasvupotentiaalia. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK huomauttaa, että verkkoalustojen vaikutukset talouteen ovat yleensä myönteisiä (1), sillä ne edistävät työllisyyttä ja innovointia, tarjoavat joustavuutta ja itsenäisyyttä työntekijöille ja turvaavat työntekijöiden tulot (usein täydentävästi) sekä mahdollistavat haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden osallistumisen työelämään. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK toteaa, että on olemassa riskejä, joita ei saa vähätellä: i) työntekijän kannalta perusoikeuksien, muun muassa järjestäytymisoikeuden ja kollektiivisen neuvotteluoikeuden, epääminen; epävarmat työsuhteet; alhaiset tulot; työtahdin tiivistyminen; työn liiallinen pirstaloituminen maailmanlaajuisella tasolla; työntekijöiden jääminen sosiaaliturvan ulkopuolelle; ii) yhteiskunnan kannalta kasvanut riski kilpailusta, joka perustuu sosiaalisten normien heikkenemiseen, millä on haitallisia vaikutuksia myös työnantajille, joihin kohdistuu kestämättömiä kilpailupaineita, sekä jäsenvaltioille, jotka menettävät verotuloja ja sosiaaliturvamaksuja. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK on tietoinen erimielisyydestä alustatalouden käsitteiden suhteen. Tämä koskee erityisesti alustoja ”työnantajina” eikä ”tarjonnan ja kysynnän välittäjinä” sekä ”palkattuja työntekijöitä” ja ”itsenäisiä ammatinharjoittajia”, sillä käsitteillä on vaikutuksia näiden oikeuksiin. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita pyrkimään selkeyttämään edellä mainittuja käsitteitä, kun otetaan huomioon, että niillä on vaikutusta työlainsäädännön soveltamiseen ja työsuojeluun liittyviin oikeuksiin. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK suosittaa, että EU:ssa ja jäsenvaltioissa asetetaan tavoitteeksi käsitteiden yhdenmukaistaminen, jotta alustatalouden työstä tulisi oikeudenmukaista. Tätä varten komission ja jäsenvaltioiden on otettava suuntaviivoikseen seuraavat seikat: i) taloudellinen riippuvuus ja työnantajan alaisuudessa tehty työ, sillä työntekijät, joiden toimeentulo riippuu ensisijaisesti heidän saamastaan palkasta, ovat palkattuja työntekijöitä eivätkä itsenäisiä ammatinharjoittajia; ii) periaatetta, jonka mukaan alustatyöntekijän katsotaan olevan palkansaaja, kunnes toisin osoitetaan, on tarkasteltava asianmukaisesti joka kannalta; iii) alustoissa käytetyt algoritmit on rinnastettava tavanomaisen työn suullisiin tai kirjallisiin ohjeisiin. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK suosittaa jäsenvaltioiden itsemääräämisoikeus sosiaaliasioissa huomioon ottaen laatimaan suuntaviivat, jotta voidaan auttaa selkiyttämään ammattiasemaa alustatyössä. ETSK katsoo, että alustataloudessa on taattava, että kaikilla työntekijöillä on tietyt oikeudet ja suoja riippumatta ammattiasemasta tai sopimustyypistä. Näin varmistetaan, että osa toimijoista ei voi saada kilpailuetua laiminlyömällä velvoitteita ja vastuita. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK suosittaa selkiyttämään kaikkien osapuolten vastuualueita terveyden ja turvallisuuden, tietosuojan, vakuutusten ja oikeudellisen vastuun aloilla, jotta voidaan arvioida, mukauttaa ja yhdenmukaistaa voimassa olevia säännöksiä. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK korostaa, että laadukkaan työn varmistamiseksi alustataloudessa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelulla ja työehtosopimusneuvotteluilla tulee olla keskeinen rooli kaikilla asiaankuuluvilla tasoilla ja työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta tulee kunnioittaa kaikilta osin. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK ehdottaa, että laaditaan yhdessä alustojen, työntekijöiden ja kuluttajien kanssa käytännesääntöjä, joihin kootaan palkkoja, työoloja ja -ehtoja ja palvelun laatua koskevia parhaita periaatteita ja ohjeita. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | ETSK kehottaa komissiota ottamaan huomioon pimeän työn vastaisen eurooppalaisen foorumin suositukset verotuksesta alustataloudessa. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | ETSK toistaa aiemman suosituksensa siitä, että ”Euroopan komissio, OECD ja ILO tekisivät yhteistyötä työmarkkinaosapuolten kanssa kaikilla tarkoituksenmukaisilla tasoilla sekä laajemmin kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa kunnollisia työoloja koskevien säännösten ja [– –] suojan kehittelemiseksi” (2). ETSK toivoo, että tämä yhteinen työ voisi johtaa alustoja koskevaan ILO:n yleissopimukseen. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | ETSK:n mukaan olisi varmistettava, että alustat tarjoavat tietoa, joka mahdollistaa avoimuuden ja ennakoitavuuden kaikkien osapuolten kannalta. Alustat olisikin rekisteröitävä jäsenvaltioissa, ja EU:hun olisi perustettava tietokanta alustatalouden kehityksen seuraamiseksi. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | ETSK kannattaa komission toteuttamia toimia alustataloutta koskevan tutkimuksen alalla. Yksittäisissä maissa ja EU:ssa on kuitenkin edelleen huomattava puute johdonmukaisista ja systemaattisista tiedoista. ETSK kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä tällaisten tilastotietojen parantamiseksi. |
| --- | --- |

1.16

2.   Taustaa

| 2.1 | Käsillä olevassa lausunnossa pyritään vastaamaan Saksan työministeriön esittämiin kysymyksiin alustatyöstä, kartoittamaan keskeisiä haasteita ja mahdollisuuksia sekä tarkastelemaan alustatyöntekijöiden asemaa, toimintapoliittisia välineitä työntekijöiden työolojen ja -ehtojen parantamiseksi sekä parhaita käytäntöjä sääntelyn alalla. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Kehityskulku, josta digitaaliset alustat juontavat juurensa, liittyy viimeaikaisiin innovaatioihin: internet – ratkaiseva innovaatio, suuret tietokannat (massadata), jotka mahdollistavat suurten tietomassojen hallinnan, ja mobiililaitteet, joiden avulla kuluttajat, työntekijät ja palveluntarjoajat voivat käyttää mobiili-internetiä milloin tahansa ja missä tahansa (3). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Alustatyöhön liittyviä kysymyksiä on käsiteltävä ja ratkottava erityisesti kestävän kehityksen tavoitteiden, digitaalistrategian ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin pohjalta. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | ETSK viittaa tässä yhteydessä lukuisiin lausuntoihinsa (4) talouden digitalisoitumisesta ja työn uusien muotojen ilmaantumisesta. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Alustojen monimutkaisuus, vakiintuneen käsitteistön puuttuminen sekä se, ettei tilastotietoja ole saatavilla, vaikeuttavat alan laajuuden ja kasvun arvioimista. OECD:n mukaan (5) useimmat tutkimukset osoittavat, että alustatyön osuus kokonaistyövoimasta on 0,5–3 prosenttia. Tarkastelluissa 16:ssa Euroopan maassa vain 1,4 prosenttia aikuisväestöstä (16–74-vuotiaat) tekee alustatyötä pääasiallisena työnään (osuus vaihtelee Suomen 0,6 prosentista Alankomaiden 2,7 prosenttiin) (6). Noin 11 prosenttia aikuisväestöstä on jo tarjonnut jotain palvelua alustoilla (7). |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Alustatyön tulevasta kasvusta on epävarmuutta (8), sillä kasvu riippuu teknologian kehityksestä, uusista liiketoimintamalleista, tietosuojasta ja kuluttajapolitiikasta. Eräät tutkijat arvioivat verkkoalustojen liiketoimien tai tulojen arvon lähes kolminkertaistuneen Euroopassa vuosina 2013–2015 (9). ETSK katsoo, että olisi perustettava alustojen rekisteri, jossa keskityttäisiin etenkin talous-, työ- ja sosiaalinäkökohtiin, sillä tämä helpottaisi tilanteen ymmärtämistä. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Alustatyölle on ominaista verkkoalustan, työntekijän ja käyttäjän välinen suhde. Välitystoiminnassa käytetään laajasti teknologiaa ja algoritmeja, jotka ovat usein läpinäkymättömiä ja vaikuttavat työoloihin ja -ehtoihin siitä syystä, että niillä on vaikutusta työn jakautumiseen ja organisointiin sekä työntekijöiden arviointiin. Tämä ”välitystoiminnan musta laatikko” on alustatyölle tunnusomainen piirre (10). |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Eurofoundin (11) mukaan alustatyö on työn muoto, jossa käytetään verkkoalustaa, jonka avulla organisaatiot tai yksityishenkilöt ovat yhteydessä muihin organisaatioihin tai yksityishenkilöihin ongelmien ratkaisemiseksi tai palvelujen tarjoamiseksi maksua vastaan. Alustatyön keskeiset ominaispiirteet ovat seuraavat:






  — | Palkallinen työ järjestetään verkkoalustan kautta. |
| --- | --- | --- |

2.8

—

Palkallinen työ järjestetään verkkoalustan kautta.

| — | Osapuolia on kolme: verkkoalusta, asiakas ja työntekijä. |
| --- | --- |

—

Osapuolia on kolme: verkkoalusta, asiakas ja työntekijä.

| — | Tavoitteena on suorittaa tiettyjä tehtäviä tai ratkaista tiettyjä ongelmia. |
| --- | --- |

—

Tavoitteena on suorittaa tiettyjä tehtäviä tai ratkaista tiettyjä ongelmia.

| — | Työ on ulkoistettu tai teetetään alihankintana. |
| --- | --- |

—

Työ on ulkoistettu tai teetetään alihankintana.

| — | Työ on jaettu tehtäviin. |
| --- | --- |

—

Työ on jaettu tehtäviin.

| — | Palvelut toimitetaan pyynnöstä (on demand). |
| --- | --- |

—

Palvelut toimitetaan pyynnöstä (on demand).

| 2.9 | Yksi alustatyön keskeisistä näkökohdista on työntekijän asema. Yleensä alustat pitävät itseään tarjonnan ja kysynnän välisinä välittäjinä, jotka eivät siis ole työnantajia, sillä niihin nähden ei olla alisteisessa työsuhteessa. Tässä tilanteessa työntekijöiden katsotaan olevan ”itsenäisiä ammatinharjoittajia” eikä palkattuja työntekijöitä, jolloin ei sovelleta työlainsäädäntöä (mm. työturvallisuus- ja työterveyslainsäädäntöä) eikä sosiaalista suojelua ja verotusta koskevaa lainsäädäntöä. Vaikka aitoja itsenäisiä ammatinharjoittajia onkin olemassa, ETSK katsoo, että EU:n ja jäsenvaltioiden on tarkasteltava asianmukaisesti joka kannalta sen periaatteen soveltamista, että alustatyöntekijän katsotaan olevan palkansaaja, kunnes toisin osoitetaan. Näin varmistetaan niiden työntekijöiden etujen turvaaminen, joiden pääasialliset tulot ovat peräisin alustoilta. ETSK on kuitenkin sitä mieltä, että aidosti itsenäisille ammatinharjoittajille on annettava heidän näin halutessaan mahdollisuus säilyttää tämä asema. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | ETSK panee merkille, että alustoja on monia ja monenlaisia. Erityyppisten alustojen ryhmittelyperusteita ovat tehtävän edellyttämä pätevyys (korkeampaa tai alempaa osaamistasoa edellyttävät tehtävät), tila tai fyysinen paikka, missä palvelua tarjotaan (verkossa tai verkon ulkopuolella), ja se, kuka tekee päätöksen valintaprosessissa (alusta, alustatyöntekijä vai asiakas). Toisinaan otetaan huomioon myös muita kriteereitä, kuten erot työnjaossa ja työntekijöiden itsenäisyydessä (12). |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | ILO (13) katsoo, että verkkoalustoihin liittyy erityisiä sääntelyongelmia, ja tuo esiin useita ongelma-alueita, joista mainittakoon esimerkiksi seuraavat: matala palkka (merkittävä osuus alle vähimmäispalkkatason), työntekijöiden jääminen sosiaaliturvan ulkopuolelle (tilanne, joka koskee 91:tä prosenttia Amazon Mechanical Turk -alustan työntekijöistä), työsuoritusten hylkääminen (työsuorituksia on hylätty yhdeksällä työntekijällä kymmenestä), velvollisuus maksaa provisioita voidakseen työskennellä, mikä on vastoin useita palkkaturvaa koskevia ILO:n yleissopimuksia, järjestäytymättömyys ja työehtosopimusneuvottelujen puuttuminen. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Alustatyössä tulevat esille sukupuoli- ja ikäulottuvuus. Miehet ovat yleensä enemmistönä ohjelmistojen kehittämiseen ja kuljetuspalvelujen tarjoamiseen liittyvissä palveluissa, ja naisia on enemmän kääntämiseen liittyvissä tehtävissä ja paikan päällä tarjottavissa palveluissa. Nuoret ovat suhteellisesti yliedustettuina verkkoalustoilla, erityisesti kun kyse on niistä, joiden tuloista yli 50 prosenttia on peräisin alustatyöstä tai jotka tekevät alustatyötä yli 20 tuntia viikossa. Ikääntyvät ihmiset ovat eräissä tilanteissa alkaneet osallistua alustatyöhön. ETSK katsoo, että on tehtävä lisää tutkimusta, jotta todellisesta tilanteesta saadaan parempi käsitys ja voidaan määritellä asianmukaiset julkiset toimintapolitiikat. |
| --- | --- |

2.12

3.   Alustatalouden haasteet, mahdollisuudet ja riskit

| 3.1 | Verkkoalustojen vaikutukset talouteen ovat yleensä myönteisiä (14), sillä ne edistävät työllisyyttä ja innovointia, tarjoavat joustavuutta ja itsenäisyyttä työntekijöille, turvaavat työntekijöiden tulot (usein täydentävästi), alentavat kynnystä päästä työmarkkinoille ja mahdollistavat haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden osallistumisen työelämään (15). Komissio toteaa, että ”[y]hteistyötalous luo uusia työtilaisuuksia, synnyttää tuloja perinteisten suoraviivaisten työsuhteiden ulkopuolella ja tarjoaa ihmisille mahdollisuuden työskennellä joustavin järjestelyin. Näin he voivat olla taloudellisesti aktiivisia silloinkin kuin perinteisemmät työntekomuodot eivät sovi heille tai eivät ole heidän käytettävissään.” (16) Näistä uusista mahdollisuuksista huolimatta ETSK katsoo, että alustatalouden makrotaloudellisia vaikutuksia on tutkittava lisää. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Tämäntyyppisestä taloudesta aiheutuu kuitenkin muille kuin korkean osaamistason työntekijöille riskejä, joita ei saa vähätellä. Näitä ovat esimerkiksi perusoikeuksien, muun muassa järjestäytymisoikeuden ja kollektiivisen neuvotteluoikeuden, epääminen, epävarmat työsuhteet, tulojen alhaisuus, jota ylipätevyys pahentaa, työtahdin tiivistyminen, työn liiallinen pirstaloituminen maailmanlaajuisella tasolla sekä työntekijöiden jääminen sosiaaliturvan ulkopuolelle. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston (EU-OSHA) tutkimuksesta (17) käy ilmi, että alustatyöhön liittyy lisääntyneitä riskejä sekä fyysisellä että sosiaalisella tasolla, kuten työn epävarmuus, altistuminen erilaisille vaaroille (liikenneonnettomuudet, kemikaalit jne.) ja verkkotyöskentelyn erityiset riskit (verkkokiusaaminen, vääriin työasentoihin liittyvät ongelmat, silmien väsyminen ja eri tekijöistä aiheutuva stressi). ETSK suosittaa selkiyttämään kaikkien osapuolten vastuualueita terveyden ja turvallisuuden, tietosuojan, vakuutusten ja oikeudellisen vastuun aloilla, jotta voidaan arvioida, mukauttaa ja yhdenmukaistaa voimassa olevia säännöksiä. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Myös yhteiskunta on vaarassa, kuten ETSK on jo todennut: ”Komissio toteaa, että [– –] tämä lisää sosiaalinormien alittamiseen perustustuvan kilpailun riskiä, millä on haitallisia seurauksia myös työnantajille, joihin kohdistuu sietämätön kilpailupaine, ja jäsenvaltioille, jotka menettävät verotuloja ja sosiaaliturvamaksuja.” (18) |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Lisäksi kuluttajilla on riski heille tarjottavien palvelujen laadusta, sillä palvelua koskevissa onnettomuus- tai ongelmatapauksissa on vaikea osoittaa, kenelle vastuu kuuluu. ETSK katsoo, että työntekijöiden parempi oikeussuoja parantaa laatua kuluttajien kannalta. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK pitää viimeaikaista pohdintaa alustatyöntekijöiden kohtaamista haasteista (19) tärkeänä ja innovatiivisena. Tämä koskee erityisesti sellaisen analyyttisen mallin kehittämistä, jossa otetaan huomioon kolme keskeistä ulottuvuutta: työtehtävä, työsuhde ja sosiaaliset suhteet. Verkkoalustoilla merkittävimmät haasteet ovat seuraavat: |
| --- | --- |

3.6

| 3.6.1 | ”Työtehtävää” koskeva ulottuvuus: ohjaus, valvonta, arviointi (algoritmien avulla), itsenäisyys työnjaossa ja fyysinen ympäristö, erityisesti verkkoalustoilla, joilla tehtävä työ on alhaisen osaamistason, paikkasidonnaista tai asiakaslähtöistä työtä (low-skilled work, on location, or client determined). |
| --- | --- |

3.6.1

| 3.6.2 | ”Työsuhdetta” koskeva ulottuvuus: asema ja ehkä merkittävimpänä haasteena työnantajan ja työsopimuksen määräytyminen erityisesti verkkoalustoilla, joilla tehtävä työ on alhaisen osaamistason työtä eikä erityisen itsenäistä. Muita haasteita ovat sosiaaliturva, työterveys ja -turvallisuus, tulotaso ja työaika, jotka ovat tosin yhteisiä kaikenlaisille epätyypillisille työsuhteille. |
| --- | --- |

3.6.2

| 3.6.3 | ”Sosiaalisia suhteita” koskeva ulottuvuus: edunvalvonta, vaikka se on haaste myös muiden epätyypillisten työsuhteiden yhteydessä. Joustavuuden ja hajanaisuuden vuoksi on erittäin vaikeaa tunnistaa, organisoida ja edustaa epätyypillisellä tavalla työskenteleviä työntekijöitä. Lisäksi alustatyölle on luonteenomaista se, että sitä tehdään yksin, maantieteellisesti hajallaan ja lähes anonyymisti ja että keskenään kilpailevien ja muilla verkkoalustoilla toimivien työntekijöiden vaihtuvuus on suuri. Yleensä verkkoalustat eivät ota työnantajan roolia eivätkä ole työnantajajärjestöjen jäseniä, joten niiden työntekijät sekä ammattijärjestöt ja poliittiset päättäjät jäävät vaille neuvottelukumppania. |
| --- | --- |

3.6.3

| 3.6.4 | Epäasianmukainen käytös ja syrjivä kohtelu ovat myös merkittäviä haasteita verkkoalustoilla, joilla tehtävä työ on alhaisen osaamistason työtä, sillä työntekijät ovat yleensä nuoria ja epäedullisessa asemassa oleviin vähemmistöihin kuuluvia. Algoritmien käyttö sekä se, että asiakkaalla on vaikutusta työtehtävien osoittamiseen ja suorittamiseen, ruokkivat epäasianmukaista käytöstä ja syrjintää. |
| --- | --- |

3.6.4

| 3.6.5 | Myös kysymys tietosuojasta on tietojen omistamisen ja käyttämisen suhteen suuri haaste, ja sillä on erityistä merkitystä alustatyöntekijöiden ja kuluttajien kannalta. |
| --- | --- |

3.6.5

4.   Työntekijöiden asema alustataloudessa

| 4.1 | ETSK katsoo, että alustatalouden asianmukaisen toiminnan edistämiseksi EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla olisi pyrittävä selkiyttämään alustatyöntekijöiden asemaa ja vähitellen sääntelemään sitä ja että verkkoalustojen olisi annettava tietoja, joilla varmistetaan avoimuus, ennakoitavuus ja oikeudenmukainen kohtelu kaikille osapuolille. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ETSK ottaa huomioon jäsenvaltioiden itsemääräämisoikeuden sosiaaliasioissa, mutta haluaa kuitenkin turvata edistyksen hengessä tapahtuvan yhtenäistämisen periaatteen ja suosittaa näin ollen, että laaditaan suuntaviivat verkkoalustoilla työskentelevien ammattiaseman määrittelemiseksi, jotta työntekijät voivat käyttää oikeuksiaan ja saada suojelua. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Eurooppalaisesta kyselytutkimuksesta (20) käy ilmi, että kysyttäessä alan työntekijöiltä heidän työsuhteestaan 68,1 prosenttia vastaa olevansa palkattuja työntekijöitä ja 7,6 prosenttia vastaa olevansa itsenäisiä ammatinharjoittajia. Valtaosa tutkimuksessa haastatelluista pitää näin ollen itseään palkansaajina riippumatta siitä, miten verkkoalustat luokittelevat heidät. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Komissio käsittelee kysymystä ammattiasemasta (21) ja katsoo, että itsenäisen ammatinharjoittajan ja palkatun työntekijän välillä voidaan tehdä ero kolmen kriteerin perusteella: alisteisuussuhteen olemassaolo, työn luonne ja palkka. Nämä kriteerit on asetettu työntekijän käsitteen soveltamiseksi EU:ssa, mutta tiedonannossa todetaan lisäksi, että jäsenvaltioiden tuomioistuimet soveltavat yleensä samoja perusteita kansallisen toimivaltansa puitteissa. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | ETSK:n antamassa lausunnossa todetaan, että ”[k]onkreettisemmin on jäsenvaltioiden toimivaltaa kunnioittaen laadittava työntekijöitä varten lainsäädäntökehys, jossa määritellään tarkkaan vastaavat säännöt: kohtuullinen palkka, oikeus osallistua työehtosopimusneuvotteluihin, suoja mielivaltaisuutta vastaan, oikeus kirjautua ulos digitaalisen työn työajan pitämiseksi kohtuullisuuden rajoissa jne.” (22) |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Työntekijän käsitteen määrittelyä koskevassa unionin oikeuskäytännössä korostetaan alisteisen työsuhteen olemassaoloa, palvelun taloudellista ja aitoa luonnetta sekä palkan maksamista (23). |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | ETSK korostaa Euroopan unionin tuomioistuimen kahden tuomion merkitystä. Ensimmäisessä niistä poiketaan merkittävästi EU:n kilpailuoikeuden soveltamisesta (C-67/96, Albany) ja todetaan, että jos kilpailuperiaate on ristiriidassa sosiaalipolitiikan kanssa, työehtosopimus ei kuulu kilpailuoikeuden soveltamisalan piiriin. Toisessa (C-413/13, FNV Kunsten Informatie) todetaan, että EU:n kilpailulainsäädäntö on yhteensopiva työehtosopimusneuvottelujen kanssa, ja vahvistetaan, että itsenäiset ammatinharjoittajat ovat kyseisessä tapauksessa ”näennäisesti itsenäisiä ammatinharjoittajia”. Tämä on erityisen merkityksellistä alustatyön kannalta, sillä tämä mahdollistaa sen, että verkkoalustojen näennäisesti itsenäisiä ammatinharjoittajia voidaan kohdella kuin he olisivat palkattuja työntekijöitä (24). |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Myös eräissä jäsenvaltioissa, kuten Italiassa ja Ranskassa, on jo oikeuskäytäntöä, joka noudattaa tätä unionin tuomioistuimen linjaa (25). |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Monet alustatyöntekijät eivät kuulu sosiaaliturvan piiriin eikä heillä ole asianmukaisia työterveys- ja -turvallisuusolosuhteita, vaikka näitä oikeuksia pidetään perustavanlaatuisina ja ne on vahvistettu maakohtaisessa lainsäädännössä, perussopimuksissa, EU:n lainsäädännössä ja ILO:n kansainvälisissä työelämän perusnormeissa (26). Nykyinen pandemiakriisi osoittaa selvästi sosiaaliturvan merkityksen demokraattisissa yhteiskunnissa, sillä sosiaaliturvajärjestelmät ovat turvanneet tulot suurelle osalle väestöstä ja samaan aikaan ne, jotka eivät kuulu näiden järjestelmien piiriin, ovat joutuneet yhä haavoittuvampaan asemaan sosiaalisen suojelun ja terveydensuojelun suhteen. |
| --- | --- |

4.9

5.   Toimintapoliittiset välineet työolojen ja -ehtojen parantamiseksi digitaalisilla alustoilla

| 5.1 | ETSK panee merkille viimeaikaiset pohdinnat alustojen asettamien haasteiden ratkaisemiseen tarkoitettujen kansallisten välineiden moninaisuudesta (27). Yhden ryhmän muodostavat luonteeltaan pikemminkin hallinnolliset ja ”kovat” välineet (lainsäädäntö, tuomioistuimet ja työsuojelutarkastukset) ja toisen ryhmän ”pehmeämmät” välineet (työehtosopimusneuvottelut (28), alustojen toimet ja työntekijöiden toimet). |
| --- | --- |

5.1

| 5.1.1 | Lainsäädäntö on harvinaista ja tarkoitettu työolojen ja -ehtojen ja sosiaalisen suojelun parantamisen sijasta ennemminkin kilpailuongelmien ratkaisemiseen, tosin itsenäisten ammatinharjoittajien sosiaaliturvaa on monissa maissa laajennettu. Tuomioistuimissa on puolestaan epävarmuutta siitä, miten ratkaista ammattiasemaa koskevat riidat. Valtiot ovat pyrkineet tehostamaan tarkastustoimintaansa, mutta monien (verkko)alustojen kohdalla on ollut ongelmia ilmoittamisen suhteen. ETSK katsoo, että alustoja koskevassa lainsäädännössä olisi keskityttävä tärkeimpiin taloudellisen, työhön liittyvän ja sosiaalisen sääntelyn ongelmiin. |
| --- | --- |

5.1.1

| 5.1.2 | Keskitetty sopiminen on hyvin rajallista (kilpailulainsäädäntö vaikeuttaa keskitettyä sopimista ”itsenäisten ammatinharjoittajien” ja alustojen välillä), sillä työehtosopimusneuvotteluja käydään vain muutamissa maissa (liikenne- ja jakelualalla). Alustojen omiin toimiin kuuluvat erityisesti niiden käytäntöihin kohdistuvaan kritiikkiin vastaaminen, työnantajajärjestöihin liittyminen, itsesääntely ja käytännesääntöjen noudattaminen, toiminnan mukauttaminen ja toiminnan lopettaminen. Työntekijöiden toimet ovat luonteeltaan erilaisia, ja niihin kuuluvat muun muassa protestit ja lakot. Niitä on esiintynyt osaamista edellyttävien paikkasidonnaisten alustojen (on-location skilled platforms) lisäksi myös muun tyyppisillä alustoilla: esimerkkinä tästä on IG Metallin vuonna 2016 käynnistämä hanke, joka johti yhteistyössä ruotsalaisten ja itävaltalaisten ammattijärjestöjen kanssa Frankfurtin julistukseen (Fair Crowd Work, 2016). |
| --- | --- |

5.1.2

| 5.1.3 | ETSK pitää tärkeänä, että alustataloudessa edistetään käytännesääntöjä, jotka laaditaan yhdessä alustojen, työntekijöiden ja kuluttajien kanssa. |
| --- | --- |

5.1.3

| 5.2 | ETSK toteaa, että tämä alustatyön oikeudenmukaisten työolojen ja -ehtojen turvaamiseen ja puolustamiseen käytettyjen keinojen moninaisuus ei ole vielä johtanut asianmukaiseen ratkaisuun. Aloitteita on tehty enimmäkseen kansallisella tasolla. On muun muassa tehty muutoksia erityislainsäädännön ja työlainsäädännön puitteissa. Eräissä tapauksissa on otettu käyttöön väliluokka alisteisen työsuhteen (palkattu työntekijä) ja itsenäisen ammatinharjoittamisen välillä. (29) ETSK ei pidä tätä ratkaisua tyydyttävänä. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Se, miten usein työsuojelutarkastuksiin ja tuomioistuimiin turvaudutaan, vaihtelee jäsenvaltiosta toiseen. Tuomioistuimet ovat tehneet päätöksiä, jotka eivät ole yhdenmukaisia. Joissakin tapauksissa ne ovat päättäneet, että työsuhde on luonteeltaan alisteinen, ja toisissa tapauksissa, että alustatyöntekijät ovat itsenäisiä ammatinharjoittajia. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | EU:n ja sen jäsenvaltioiden olisi otettava lähtökohdaksi taloudellisen riippuvuuden ja alaisuuden käsite. Alustatyöntekijä, jonka toimeentulo on pääasiassa riippuvainen kyseisestä työstä saamastaan palkasta ja joka työskentelee työnantajan alaisuudessa, on palkansaaja eikä itsenäinen ammatinharjoittaja. Samoin alustojen käyttämät algoritmit olisi rinnastettava tavanomaisen työn suullisiin tai kirjallisiin ohjeisiin. ETSK on jo esittänyt myönteisen näkemyksen näistä käsitteistä (30). |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Työsuojelutarkastuksia olisi tehostettava, jotta voitaisiin kiinnittää erityistä huomiota alustatyöntekijöihin ja välttää se, he jäävät edelleen vaille suojaa ja että alustat kilpailevat epäreilulla tavalla muiden yritysten kanssa (31). |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | ETSK kehottaa huolehtimaan työntekijöiden sosiaaliturvasta ja asianmukaisesta työterveydestä ja -turvallisuudesta. EU:n toimielimet katsovat, että kaikilla työntekijöillä on oltava oikeus sosiaaliturvaan sopimuksen luonteesta riippumatta. Useissa maissa on perustettu itsenäisille ammatinharjoittajille erityisjärjestelmiä, joissa otetaan huomioon niiden erityiset työolot ja -ehdot. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Työn tulevaisuutta käsittelevän maailmanlaajuisen komission raportissa (32) ehdotetaan alustojen kansainvälisen hallintojärjestelmän kehittämistä (33). ETSK on jo suosittanut, että ”Euroopan komissio, OECD ja ILO tekisivät yhteistyötä työmarkkinaosapuolten kanssa kaikilla tarkoituksenmukaisilla tasoilla sekä laajemmin kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa kunnollisia työoloja koskevien säännösten ja [– –] suojan kehittelemiseksi” (34). |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | Verotukseen liittyen ETSK katsoo, että kaikkien digitaalitalouden toimijoiden olisi maksettava veroa. ETSK kannattaa tältä osin pimeän työn vastaisen eurooppalaisen foorumin suosituksia (35), joiden mukaan EU:n olisi otettava käyttöön sitova oikeudellinen väline, jolla alustat velvoitettaisiin ilmoittamaan kaikista liiketoimistaan niiden maiden veroviranomaisille, joissa ne toimivat, antamaan asianomaisille veroviranomaisille tarvittavat tiedot verolainsäädännön noudattamisen varmistamiseksi, tiedottamaan työntekijöille heidän veroeduistaan ja -velvoitteistaan ja suojelemaan työntekijöitä siltä, että heidät luokiteltaisiin väärin itsenäisiksi ammatinharjoittajiksi. |
| --- | --- |

5.8

6.   Parhaat käytännöt alustatyön sääntelemiseksi

| 6.1 | ETSK katsoo kansainvälisten tutkimusten (36) mukaisesti, että komission ja jäsenvaltioiden on varmistettava asianmukaiset toimintalinjat, jotka koskevat työmarkkinoiden sääntelyä, työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua, työehtosopimusneuvotteluja ja osaamista. |
| --- | --- |

6.1

| 6.1.1 | Työmarkkinoiden sääntelyssä on taattava, että kaikilla työntekijöillä on kansallisten järjestelmien ja käytäntöjen mukaisesti tietyt oikeudet ja suoja riippumatta ammattiasemasta tai sopimustyypistä. Näin varmistetaan, että osa toimijoista ei voi saada kilpailuetua laiminlyömällä velvoitteita ja vastuita. |
| --- | --- |

6.1.1

| 6.1.1.1 | Itsenäisen ammatinharjoittamisen ja palkkatyön välinen harmaa alue on pidettävä niin pienenä kuin suinkin yhdenmukaistamalla ja selkeyttämällä määritelmiä mahdollisimman pitkälti, mikä vähentäisi epävarmuutta työntekijöiden ja työnantajien kannalta. |
| --- | --- |

6.1.1.1

| 6.1.1.2 | Näennäisesti itsenäiseen ammatinharjoittamiseen on puututtava vahvistamalla tarkastusvalmiuksia, vähentämällä yritysten kannustimia luokitella työsuhteita ”väärin” ja määräämällä huomattavia seuraamuksia tästä virheellisestä luokittelusta. |
| --- | --- |

6.1.1.2

| 6.1.1.3 | Kansainvälisellä tasolla olisi käynnistettävä komission, OECD:n ja ILO:n yhteinen työ, joka voisi johtaa alustoja koskevaan ILO:n yleissopimukseen. |
| --- | --- |

6.1.1.3

| 6.1.2 | Alustojen ja työntekijöiden väliseen valtasuhteiden epätasapainoon on puututtava työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja työehtosopimusneuvottelujen avulla. Väärinkäytöksiin markkinoilla on puututtava lisäämällä palkkojen, tietojen, oikeuksien, velvollisuuksien ja vastuiden läpinäkyvyyttä. |
| --- | --- |

6.1.2

| 6.1.2.1 | Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua on edistettävä EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla ja keskitettyä sopimista jäsenvaltioissa, jotta työoloja ja -ehtoja voitaisiin parantaa, tarvittaessa myös lainsäädännön avulla. |
| --- | --- |

6.1.2.1

| 6.1.2.2 | Työntekijä- ja työnantajajärjestöjen rooli on olennaisen tärkeä, jotta edunvalvonta voidaan toteuttaa käytännössä eurooppalaisen sosiaalisen mallin puitteissa. |
| --- | --- |

6.1.2.2

| 6.1.3 | On laadittava yhdessä alustojen, työntekijöiden ja kuluttajien kanssa käytännesääntöjä, joihin kootaan palkkoja, työoloja ja -ehtoja ja palvelun laatua koskevia parhaita periaatteita ja ohjeita. |
| --- | --- |

6.1.3

| 6.1.4 | Jäsenvaltioiden on varmistettava alustatyöntekijöiden koulutus- ja uramahdollisuudet, sillä he kuuluvat usein muita heikommassa asemassa oleviin ryhmiin, maahanmuuttajiin ja muihin, joilla on ongelmia koulutuksen suhteen. |
| --- | --- |

6.1.4

Bryssel 18. syyskuuta 2020.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  EUVL C 303, 19.8.2016, s. 54

1

(2)  EUVL C 125, 21.4.2017, s. 10, kohta 3.9.

2

(3)  C. Degryse, Digitalisation of the economy and its impact on labour markets, valmisteluasiakirja, 2016.02, s. 7.

3

(4)  EUVL C 303, 19.8.2016, s. 54, EUVL C 283, 10.8.2018, s. 39, EUVL C 81, 2.3.2018, s. 145, EUVL C 125, 21.4.2017, s. 10, EUVL C 237, 6.7.2018, s. 1, EUVL C 75, 10.3.2017, s. 33

4

(5)  OECD, Employment Outlook 2019, s. 55.

5

(6)  Z. Kilhoffer et al., Study to gather evidence on the working conditions of platform workers, joulukuu 2019, s. 45.

6

(7)  Sama kuin edellä, s. 47.

7

(8)  Z. Kilhoffer et al., mainittu edellä, s. 48.

8

(9)  Vastaavat arvot vuonna 2015 olivat 28,1 ja 3,6 miljardia euroa. Edellä mainittu Z. Kilhoffer et al., s. 48.

9

(10)  Z. Kilhoffer et al., mainittu edellä, s. 15.

10

(11)  Eurofound 2018, Employment and working conditions of selected types of platform work, s. 9.

11

(12)  Sama kuin edellä, s. 15.

12

(13)  ILO, Policy responses to new forms of work. International governance of digital labour platforms, huhtikuu 2019.

13

(14)  Ks alaviite 1.

14

(15)  Ks alaviite 1.

15

(16)  Komission tiedonanto ”Yhteistyötaloutta koskeva eurooppalainen toimintasuunnitelma”, COM(2016) 356 final

16

(17)  EU-OSHA, 2017, Protecting Workers in the Online Platform Economy. An overview of regulatory and policy developments in the EU.

17

(18)  EUVL C 283, 10.8.2018, s. 39, kohta 3.4.

18

(19)  Z. Kilhoffer et al., mainittu edellä, s. 48–98.

19

(20)  COLLEEM (Collaborative Economy and Employment). Ks. Euroopan komissio, Platform Workers in Europe, 2018, s. 4.

20

(21)  Euroopan komissio, ”Yhteistyötaloutta koskeva eurooppalainen toimintasuunnitelma”, 2016, s. 11–13.

21

(22)  EUVL C 75, 10.3.2017, s. 33, kohta 4.4.2.

22

(23)  Z. Kilhoffer et al., mainittu edellä, s. 227.

23

(24)  Z. Kilhoffer et al., mainittu edellä, s. 85.

24

(25)  Korkeimman oikeuden tuomio nro 1663/2020 (Italia) ja nro 17-20.079, 28. marraskuuta 2018 (Ranska).

25

(26)  Muun muassa vuoden 1952 yleissopimus nro 102 ja sen myöhemmät mukautukset.

26

(27)  Z. Kilhoffer et al., mainittu edellä, s. 125–176.

27

(28)  Vaikka tutkimuksen tekijät luokittelevat työehtosopimusneuvottelut ”pehmeäksi” välineeksi, monissa jäsenvaltioissa työehtosopimusneuvottelut ovat itse asiassa lakisääteisiä ja siten ”kova” väline.

28

(29)  Z. Kilhoffer et al., mainittu edellä, s. 107.

29

(30)  EUVL C 75, 10.3.2017, s. 34, kohta 1.4, ja EUVL C 283, 10.8.2018, s. 39, kohta 5.1.2.

30

(31)  Z. Kilhoffer et al., mainittu edellä, s. 227.

31

(32)  ILO, mainittu edellä.

32

(33)  ILO, Global Commission on the Future of Work, Work for a Brighter Future, Geneve, 2019.

33

(34)  EUVL C 125, 21.4.2017, s. 10, kohta 3.9.

34

(35)  EUVL C 458, 19.12.2014, s. 43

35

(36)  OECD, Employment Outlook 2019, s. 32–36.

36

---

LIITE I

DIGITAALIALUSTAT: KÄYTÄNTÖJÄ

Tämän lyhyen katsauksen tarkoituksena on auttaa tunnistamaan ”hyvät käytännöt” digitaalisilla alustoilla. Pääasiallisena lähteenä on ETUIn julkaisu: Isabelle Daugareilh et al.,
  The platform economy and social law: Key issues in comparative perspective
  , ETUI, 2019 (1).

| | MAA | KÄYTÄNTÖ |
| --- | --- | --- |
| 1 | Saksa | Vuonna 2017 IG Metall, saksalainen joukkoistamisjärjestö Deutscher Crowdsourcing Verband ja kahdeksan digitaalialustaa perustivat yhdessä oikeusasiamiehen toimiston valvomaan joukkoistetun työn käytännesääntöjen noudattamista (2). |
| 2 | Itävalta | Tammikuussa 2020 tuli voimaan vuonna 2019 tehty työehtosopimus, jonka piiriin kuuluu ruokalähetysyritys ja sen työntekijät (lähetit). Ammattiasema ei ole selvä (3). |
| 3 | Belgia | Toimikunta (Commission administrative de règlement de la relation de travail), joka päättää työsuhteiden luokittelusta (4). |
| 4 | Tanska | Hilfr-siivoustyöalustan ja ammattijärjestön välinen työehtosopimus, joka tehtiin heinäkuussa 2018. Työntekijät aloittavat itsenäisinä ammatinharjoittajina, mutta tekevät työsopimuksen 100 työtunnin jälkeen (5). |
| 5 | Espanja | Deliveroon työntekijät perustivat vuonna 2017 internetalustan Ridersxderechos etujensa ajamiseksi. UGT avasi vuonna 2017 portaalin Turespuestasindical
   (6). |
| 6 | Espanja | Vuonna 2018 allekirjoitettiin Katalonian toimialakohtainen sopimus 2018–2020 työnantajajärjestöjen (Fomento del Trabajo, PIMEC ja Fepime) ja ammattijärjestöjen (CCOO ja UGT) välillä. Sopimukseen sisältyy alustatyötä koskeva osio (7). |
| 7 | Ranska | Ruokalähettialustan työntekijät ovat perustaneet ammattijärjestöjä (esim. Bordeaux’ssa) (8). |
| 8 | Italia | Lazion alueella hyväksyttiin vuonna 2019 alustatyötä koskeva säädös. Siinä määritellään digitaaliset työntekijät ja vahvistetaan sovellettavat oikeudet (9). |
| 9 | Italia | Kansallinen työehtosopimus logistiikka-alalla vuodelta 2018: siinä otetaan käyttöön lähettien kategoria, johon kuuluva työ luokitellaan työnantajan alaisuudessa tehdyksi työksi. Sama koskee Laconsegnan (ruokalähettialusta) kanssa tehtyä työehtosopimusta. Ammattijärjestöt ovat allekirjoittaneet nämä sopimukset (10). |
| 10 | Italia | Digitaalityöntekijöiden perusoikeuskirja (Carta di Bologna), jonka Bolognan kaupunki (?) ja kaksi alustaa (Sgnam ja MyMenu) allekirjoittivat vuonna 2018. Siinä ei säännellä työntekijän asemaa (11). |
| 11 | Portugali | Työlainsäädännössä vahvistetaan kriteerit, jotka koskevat oletusta työsopimuksen olemassaolosta. Kyytipalvelualustoja koskevassa säädöksessä (ns. Uber-laki) viitataan nimenomaisesti työlainsäädäntöön kuljettajan ja alustan välisen oikeudellisen siteen kohdalla (12). |
| 12 | Sveitsi | Ammattijärjestön ja työnantajajärjestön helmikuussa 2019 tekemä työehtosopimus, jonka piiriin kuuluvat lähetit (13). |
| 13 | Euroopan tason työmarkkinaosapuolet | Eurooppalaisten työmarkkinaosapuolten itsenäinen puitesopimus digitalisaatiosta – kesäkuu 2020 (14). |

MAA

KÄYTÄNTÖ

1

Saksa

Vuonna 2017 IG Metall, saksalainen joukkoistamisjärjestö Deutscher Crowdsourcing Verband ja kahdeksan digitaalialustaa perustivat yhdessä oikeusasiamiehen toimiston valvomaan joukkoistetun työn käytännesääntöjen noudattamista (2).

2

Itävalta

Tammikuussa 2020 tuli voimaan vuonna 2019 tehty työehtosopimus, jonka piiriin kuuluu ruokalähetysyritys ja sen työntekijät (lähetit). Ammattiasema ei ole selvä (3).

3

Belgia

Toimikunta (Commission administrative de règlement de la relation de travail), joka päättää työsuhteiden luokittelusta (4).

4

Tanska

Hilfr-siivoustyöalustan ja ammattijärjestön välinen työehtosopimus, joka tehtiin heinäkuussa 2018. Työntekijät aloittavat itsenäisinä ammatinharjoittajina, mutta tekevät työsopimuksen 100 työtunnin jälkeen (5).

5

Espanja

Deliveroon työntekijät perustivat vuonna 2017 internetalustan Ridersxderechos etujensa ajamiseksi. UGT avasi vuonna 2017 portaalin Turespuestasindical
   (6).

6

Espanja

Vuonna 2018 allekirjoitettiin Katalonian toimialakohtainen sopimus 2018–2020 työnantajajärjestöjen (Fomento del Trabajo, PIMEC ja Fepime) ja ammattijärjestöjen (CCOO ja UGT) välillä. Sopimukseen sisältyy alustatyötä koskeva osio (7).

7

Ranska

Ruokalähettialustan työntekijät ovat perustaneet ammattijärjestöjä (esim. Bordeaux’ssa) (8).

8

Italia

Lazion alueella hyväksyttiin vuonna 2019 alustatyötä koskeva säädös. Siinä määritellään digitaaliset työntekijät ja vahvistetaan sovellettavat oikeudet (9).

9

Italia

Kansallinen työehtosopimus logistiikka-alalla vuodelta 2018: siinä otetaan käyttöön lähettien kategoria, johon kuuluva työ luokitellaan työnantajan alaisuudessa tehdyksi työksi. Sama koskee Laconsegnan (ruokalähettialusta) kanssa tehtyä työehtosopimusta. Ammattijärjestöt ovat allekirjoittaneet nämä sopimukset (10).

10

Italia

Digitaalityöntekijöiden perusoikeuskirja (Carta di Bologna), jonka Bolognan kaupunki (?) ja kaksi alustaa (Sgnam ja MyMenu) allekirjoittivat vuonna 2018. Siinä ei säännellä työntekijän asemaa (11).

11

Portugali

Työlainsäädännössä vahvistetaan kriteerit, jotka koskevat oletusta työsopimuksen olemassaolosta. Kyytipalvelualustoja koskevassa säädöksessä (ns. Uber-laki) viitataan nimenomaisesti työlainsäädäntöön kuljettajan ja alustan välisen oikeudellisen siteen kohdalla (12).

12

Sveitsi

Ammattijärjestön ja työnantajajärjestön helmikuussa 2019 tekemä työehtosopimus, jonka piiriin kuuluvat lähetit (13).

13

Euroopan tason työmarkkinaosapuolet

Eurooppalaisten työmarkkinaosapuolten itsenäinen puitesopimus digitalisaatiosta – kesäkuu 2020 (14).

---

(1)  ETUI, 2019, Working paper 2019.10, toim. Isabelle Daugareilh, Christophe Degryse ja Philippe Pochet, The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective

(2)  ILO, Policy responses to new forms of work. International governance of digital labour platforms, huhtikuu 2019.

(3)  Eurofound, ks. Platform economy initiatives: https://www.eurofound.europa.eu/fi/data/platform-economy/initiatives

(4)  ETUI, 2019, Working paper 2019.10, The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective, s. 46. Ks. toimikunnan verkkosivusto https://commissionrelationstravail.belgium.be/fr/

(5)  ETUI, 2019, Working paper 2019.10, The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective, s. 42. Ks. myös https://www.equaltimes.org/in-denmark-a-historic-collective?lang=en#.XsjN8DpKhPa

(6)  ETUI, 2019, Working paper 2019.10, The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective, s. 102–103. Ks. https://twitter.com/ridersxderechos ja https://www.ugt.es/turespuestasindicales

(7)  ETUI, 2019, Working paper 2019.10, The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective, s. 104–105.

(8)  ETUI, 2019, Working paper 2019.10, The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective, s. 57.

(9)  ETUI, 2019, Working paper 2019.10, The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective, s. 68. Vaikuttaa siltä, että siinä ei säädetä työntekijän asemasta (palkansaaja / itsenäinen ammatinharjoittaja).

(10)  ETUI, 2019, Working paper 2019.10, The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective, s. 71–72.

(11)  ETUI, 2019, Working paper 2019.10, The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective, s. 72.

(12)  Portugali: 10. elokuuta annettu laki 45/2018.

(13)  ETUI, 2019, Working paper 2019.10, The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective, s. 111–112.

(14)  Työmarkkinaosapuolten itsenäinen sopimus digitalisaatiosta.

---

LIITE 2

Lausuntoa käsiteltäessä hylättiin seuraavat muutosehdotukset, joka saivat tuekseen vähintään neljänneksen annetuista äänistä:

Kohta 2.9

Muutetaan kuulumaan seuraavasti:

| 2.9 | Yksi alustatyön keskeisistä näkökohdista on työntekijän asema. Yleensä alustat pitävät itseään tarjonnan ja kysynnän välisinä välittäjinä, jotka eivät siis ole työnantajia, sillä niihin nähden ei olla alisteisessa työsuhteessa. Tässä tilanteessa työntekijöiden katsotaan olevan ”itsenäisiä ammatinharjoittajia” eikä palkattuja työntekijöitä, jolloin ei sovelleta työlainsäädäntöä (mm. työturvallisuus- ja työterveyslainsäädäntöä) eikä sosiaalista suojelua ja verotusta koskevaa lainsäädäntöä. Vaikka aitoja itsenäisiä ammatinharjoittajia onkin olemassa, ETSK katsoo, että EU:n ja jäsenvaltioiden on tarkasteltava asianmukaisesti joka kannalta sen periaatteen soveltamista, että alustatyöntekijän katsotaan olevan palkansaaja, kunnes toisin osoitetaan, ottaen huomioon työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien välillä olevat perustavat erot (työn luonne, riippuvuuskytköksen olemassaolo ja palkka). Näin varmistetaan niiden työntekijöiden etujen turvaaminen, joiden pääasialliset tulot ovat peräisin alustoilta. ETSK on kuitenkin sitä mieltä, että aidosti itsenäisille ammatinharjoittajille on annettava heidän näin halutessaan mahdollisuus säilyttää tämä asema. |
| --- | --- |

2.9

Yksi alustatyön keskeisistä näkökohdista on työntekijän asema. Yleensä alustat pitävät itseään tarjonnan ja kysynnän välisinä välittäjinä, jotka eivät siis ole työnantajia, sillä niihin nähden ei olla alisteisessa työsuhteessa. Tässä tilanteessa työntekijöiden katsotaan olevan ”itsenäisiä ammatinharjoittajia” eikä palkattuja työntekijöitä, jolloin ei sovelleta työlainsäädäntöä (mm. työturvallisuus- ja työterveyslainsäädäntöä) eikä sosiaalista suojelua ja verotusta koskevaa lainsäädäntöä. Vaikka aitoja itsenäisiä ammatinharjoittajia onkin olemassa, ETSK katsoo, että EU:n ja jäsenvaltioiden on tarkasteltava asianmukaisesti joka kannalta sen periaatteen soveltamista, että alustatyöntekijän katsotaan olevan palkansaaja, kunnes toisin osoitetaan, ottaen huomioon työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien välillä olevat perustavat erot (työn luonne, riippuvuuskytköksen olemassaolo ja palkka). Näin varmistetaan niiden työntekijöiden etujen turvaaminen, joiden pääasialliset tulot ovat peräisin alustoilta. ETSK on kuitenkin sitä mieltä, että aidosti itsenäisille ammatinharjoittajille on annettava heidän näin halutessaan mahdollisuus säilyttää tämä asema.

Perustelu

Euroopan komission mukaan työntekijän asema on kiistanalainen kysymys ja yksi politiikan kannalta merkityksellisimmistä kysymyksistä, kun tärkein alustan kautta kaupattava hyödyke on työvoima. Komissio käsittelee kysymystä ammattiasemasta ja katsoo, että itsenäisen ammatinharjoittajan ja palkatun työntekijän välillä voidaan tehdä ero kolmen kriteerin perusteella: alisteisuussuhteen olemassaolo, työn luonne ja palkka. Nämä kriteerit on asetettu työntekijän käsitteen soveltamiseksi EU:ssa, mutta komission tiedonannossa ”Yhteistyötaloutta koskeva eurooppalainen toimintasuunnitelma” todetaan lisäksi, että jäsenvaltioiden tuomioistuimet soveltavat yleensä samoja perusteita kansallisen toimivaltansa puitteissa. Näiden kriteerien lisäksi ei tarvita lisäsääntelyä työntekijöiden asemasta Euroopan tasolla. Kansallisella tasolla on toteutettu erilaisia aloitteita, joissa eräissä tapauksissa on otettu käyttöön luokka alistussuhteisen työn ja itsenäisen ammatinharjoittamisen väliin.

Työntekijöiden aseman osalta on myös tärkeää panna merkille, että Euroopan työmarkkinaosapuolten äskettäin tekemässä itsenäisessä digitalisointia koskevassa puitesopimuksessa todetaan, että se kattaa kaikki työntekijät ja työnantajat julkisella ja yksityisellä sektorilla, mukaan luettuina toiminnot, joissa käytetään verkkoalustoja ja joissa kansallisen määritelmän mukaan työsuhde on olemassa.

Äänestystulos

| Puolesta: | 65 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 99 |
| Pidättyi äänestämästä: | 13 |

Puolesta:

65

Vastaan:

99

Pidättyi äänestämästä:

13

Kohta 5.4

Muutetaan kuulumaan seuraavasti:

| 5.4 | Soveltaessaan työntekijä-aseman yleisiä kriteerejä (alisteisuus, työn luonne ja palkka) EU:n ja sen jäsenvaltioiden olisi otettava
  tulisi ottaa yhdeksi keskeiseksi lähtökohdaksi taloudellisen riippuvuuden ja alaisuuden käsite. Alustatyöntekijä, jotta varmistetaan oikeudenmukaiset ja kohtuulliset työolot ja työehdot alustatyöntekijöille, joiden
  nka toimeentulo on pääasiassa riippuvainen heidän kyseisestä työstä saamastaan palkasta ja jotka työskentele työnantajan alaisuudessa, on työntekijä eikä itsenäinen ammatinharjoittaja. Samoin alustojen käyttämät algoritmit olisi rinnastettava
  voidaan rinnastaa sitovuudessaan tavanomaisen työn suullisiin tai kirjallisiin ohjeisiin. ETSK on jo esittänyt myönteisen näkemyksen näistä käsitteistä. |
| --- | --- |

5.4

Soveltaessaan työntekijä-aseman yleisiä kriteerejä (alisteisuus, työn luonne ja palkka) EU:n ja sen jäsenvaltioiden olisi otettava
  tulisi ottaa yhdeksi keskeiseksi lähtökohdaksi taloudellisen riippuvuuden ja alaisuuden käsite. Alustatyöntekijä, jotta varmistetaan oikeudenmukaiset ja kohtuulliset työolot ja työehdot alustatyöntekijöille, joiden
  nka toimeentulo on pääasiassa riippuvainen heidän kyseisestä työstä saamastaan palkasta ja jotka työskentele työnantajan alaisuudessa, on työntekijä eikä itsenäinen ammatinharjoittaja. Samoin alustojen käyttämät algoritmit olisi rinnastettava
  voidaan rinnastaa sitovuudessaan tavanomaisen työn suullisiin tai kirjallisiin ohjeisiin. ETSK on jo esittänyt myönteisen näkemyksen näistä käsitteistä.

Perustelu

Euroopan komission mukaan työntekijän asema on kiistanalainen kysymys ja yksi politiikan kannalta merkityksellisimmistä kysymyksistä, kun tärkein alustan kautta kaupattava hyödyke on työvoima. Komissio käsittelee kysymystä ammattiasemasta ja katsoo, että itsenäisen ammatinharjoittajan ja palkatun työntekijän välillä voidaan tehdä ero kolmen kriteerin perusteella: alisteisuussuhteen olemassaolo, työn luonne ja palkka. Nämä kriteerit on asetettu työntekijän käsitteen soveltamiseksi EU:ssa, mutta komission tiedonannossa ”Yhteistyötaloutta koskeva eurooppalainen toimintasuunnitelma” todetaan lisäksi, että jäsenvaltioiden tuomioistuimet soveltavat yleensä samoja perusteita kansallisen toimivaltansa puitteissa. Näiden kriteerien lisäksi ei tarvita lisäsääntelyä työntekijöiden asemasta Euroopan tasolla. Kansallisella tasolla on toteutettu erilaisia aloitteita, joissa eräissä tapauksissa on otettu käyttöön luokka alistussuhteisen työn ja itsenäisen ammatinharjoittamisen väliin.

Työntekijöiden aseman osalta on myös tärkeää panna merkille, että Euroopan työmarkkinaosapuolten äskettäin tekemässä itsenäisessä digitalisointia koskevassa puitesopimuksessa todetaan, että se kattaa kaikki työntekijät ja työnantajat julkisella ja yksityisellä sektorilla, mukaan luettuina toiminnot, joissa käytetään verkkoalustoja ja joissa kansallisen määritelmän mukaan työsuhde on olemassa.

Äänestystulos

| Puolesta: | 64 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 98 |
| Pidättyi äänestämästä: | 14 |

Puolesta:

64

Vastaan:

98

Pidättyi äänestämästä:

14

Kohta 5.8

Muutetaan kuulumaan seuraavasti:

| 5.8 | ETSK kehottaa ottamaan yhteistyötalouden ja digitaaliset alustat huomioon kansallisissa verojärjestelmissä ja noudattamaan alalla oikeudenmukaiselle verotusjärjestelmälle ominaisia periaatteita eli johdonmukaisuutta, ennustettavuutta ja neutraaliutta varmistaen samalla, että verovelvoitteiden täyttämistä koskeva yleinen etu toteutuu kaikkien asianomaisten toimijoiden osalta
   (1)
  .

  Verotukseen liittyen ETSK katsoo, että kaikkien digitaalitalouden toimijoiden olisi maksettava veroa. ETSK kannattaa tältä osin pimeän työn vastaisen eurooppalaisen foorumin suosituksia
   (2)

  , joiden mukaan EU:n olisi otettava käyttöön sitova oikeudellinen väline, jolla alustat velvoitettaisiin ilmoittamaan kaikista liiketoimistaan niiden maiden veroviranomaisille, joissa ne toimivat, antamaan asianomaisille veroviranomaisille tarvittavat tiedot verolainsäädännön noudattamisen varmistamiseksi, tiedottamaan työntekijöille heidän veroeduistaan ja -velvoitteistaan ja suojelemaan työntekijöitä siltä, että heidät luokiteltaisiin väärin itsenäisiksi ammatinharjoittajiksi. |
| --- | --- |

5.8

ETSK kehottaa ottamaan yhteistyötalouden ja digitaaliset alustat huomioon kansallisissa verojärjestelmissä ja noudattamaan alalla oikeudenmukaiselle verotusjärjestelmälle ominaisia periaatteita eli johdonmukaisuutta, ennustettavuutta ja neutraaliutta varmistaen samalla, että verovelvoitteiden täyttämistä koskeva yleinen etu toteutuu kaikkien asianomaisten toimijoiden osalta
   (1)
  .

  Verotukseen liittyen ETSK katsoo, että kaikkien digitaalitalouden toimijoiden olisi maksettava veroa. ETSK kannattaa tältä osin pimeän työn vastaisen eurooppalaisen foorumin suosituksia
   (2)

  , joiden mukaan EU:n olisi otettava käyttöön sitova oikeudellinen väline, jolla alustat velvoitettaisiin ilmoittamaan kaikista liiketoimistaan niiden maiden veroviranomaisille, joissa ne toimivat, antamaan asianomaisille veroviranomaisille tarvittavat tiedot verolainsäädännön noudattamisen varmistamiseksi, tiedottamaan työntekijöille heidän veroeduistaan ja -velvoitteistaan ja suojelemaan työntekijöitä siltä, että heidät luokiteltaisiin väärin itsenäisiksi ammatinharjoittajiksi.

Perustelu

ETSK on äskettäin antanut lausunnon yhteistyötalouden verotuksesta (asiakokonaisuuteen ECO/500 kuuluva lausunto aiheesta ”Yhteistyötalouden verotus – raportointivaatimukset”), ja olisi asianmukaisempaa viitata tähän hyväksyttyyn tekstiin.

Äänestystulos

| Puolesta: | 64 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 97 |
| Pidättyi äänestämästä: | 14 |

Puolesta:

64

Vastaan:

97

Pidättyi äänestämästä:

14

Kohta 1.8

Muutetaan kuulumaan seuraavasti:

| 1.8 | ETSK suosittaa, että EU:ssa ja jäsenvaltioissa asetetaan tavoitteeksi käsitteiden yhdenmukaistaminen, jotta alustatalouden työstä tulisi oikeudenmukaista. Tätä varten, ja jotta varmistetaan oikeudenmukaiset ja kohtuulliset työolot ja työehdot erityisesti työntekijöille, joiden toimeentulo on pääasiassa riippuvainen heidän kyseisestä työstä saamastaan palkasta, komission ja jäsenvaltioiden on soveltaessaan työntekijä-aseman yleisiä kriteerejä (alisteisuus, työn luonne ja palkka) otettava suuntaviivoikseen seuraavat seikat: i) taloudellinen riippuvuus ja työnantajan alaisuudessa tehty työ, sillä työntekijät, joiden toimeentulo riippuu ensisijaisesti heidän saamastaan palkasta, ovat palkattuja työntekijöitä eivätkä itsenäisiä ammatinharjoittajia; ii) periaatetta, jonka mukaan alustatyöntekijän katsotaan olevan palkansaaja, kunnes toisin osoitetaan, on
  olisi tarkasteltava asianmukaisesti joka kannalta työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien välillä olevien perustavien erojen (työn luonne, riippuvuuskytköksen olemassaolo ja palkka) suhteen; iii) alustoissa käytetyt algoritmit on rinnastettava
  voidaan rinnastaa sitovuudessaan tavanomaisen työn suullisiin tai kirjallisiin ohjeisiin. |
| --- | --- |

1.8

ETSK suosittaa, että EU:ssa ja jäsenvaltioissa asetetaan tavoitteeksi käsitteiden yhdenmukaistaminen, jotta alustatalouden työstä tulisi oikeudenmukaista. Tätä varten, ja jotta varmistetaan oikeudenmukaiset ja kohtuulliset työolot ja työehdot erityisesti työntekijöille, joiden toimeentulo on pääasiassa riippuvainen heidän kyseisestä työstä saamastaan palkasta, komission ja jäsenvaltioiden on soveltaessaan työntekijä-aseman yleisiä kriteerejä (alisteisuus, työn luonne ja palkka) otettava suuntaviivoikseen seuraavat seikat: i) taloudellinen riippuvuus ja työnantajan alaisuudessa tehty työ, sillä työntekijät, joiden toimeentulo riippuu ensisijaisesti heidän saamastaan palkasta, ovat palkattuja työntekijöitä eivätkä itsenäisiä ammatinharjoittajia; ii) periaatetta, jonka mukaan alustatyöntekijän katsotaan olevan palkansaaja, kunnes toisin osoitetaan, on
  olisi tarkasteltava asianmukaisesti joka kannalta työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien välillä olevien perustavien erojen (työn luonne, riippuvuuskytköksen olemassaolo ja palkka) suhteen; iii) alustoissa käytetyt algoritmit on rinnastettava
  voidaan rinnastaa sitovuudessaan tavanomaisen työn suullisiin tai kirjallisiin ohjeisiin.

Perustelu

Euroopan komission mukaan työntekijän asema on kiistanalainen kysymys ja yksi politiikan kannalta merkityksellisimmistä kysymyksistä, kun tärkein alustan kautta kaupattava hyödyke on työvoima. Komissio käsittelee kysymystä ammattiasemasta ja katsoo, että itsenäisen ammatinharjoittajan ja palkatun työntekijän välillä voidaan tehdä ero kolmen kriteerin perusteella: alisteisuussuhteen olemassaolo, työn luonne ja palkka. Nämä kriteerit on asetettu työntekijän käsitteen soveltamiseksi EU:ssa, mutta komission tiedonannossa ”Yhteistyötaloutta koskeva eurooppalainen toimintasuunnitelma” todetaan lisäksi, että jäsenvaltioiden tuomioistuimet soveltavat yleensä samoja perusteita kansallisen toimivaltansa puitteissa. Näiden kriteerien lisäksi ei tarvita lisäsääntelyä työntekijöiden asemasta Euroopan tasolla. Kansallisella tasolla on toteutettu erilaisia aloitteita, joissa eräissä tapauksissa on otettu käyttöön luokka alistussuhteisen työn ja itsenäisen ammatinharjoittamisen väliin.

Työntekijöiden aseman osalta on myös tärkeää panna merkille, että Euroopan työmarkkinaosapuolten äskettäin tekemässä itsenäisessä digitalisointia koskevassa puitesopimuksessa todetaan, että se kattaa kaikki työntekijät ja työnantajat julkisella ja yksityisellä sektorilla, mukaan luettuina toiminnot, joissa käytetään verkkoalustoja ja joissa kansallisen määritelmän mukaan työsuhde on olemassa.

Äänestystulos

| Puolesta: | 63 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 99 |
| Pidättyi äänestämästä: | 15 |

Puolesta:

63

Vastaan:

99

Pidättyi äänestämästä:

15

Kohta 1.13

Muutetaan kuulumaan seuraavasti:

| 1.13 | ETSK kehottaa ottamaan yhteistyötalouden ja digitaaliset alustat huomioon kansallisissa verojärjestelmissä ja noudattamaan alalla oikeudenmukaiselle verotusjärjestelmälle ominaisia periaatteita eli johdonmukaisuutta, ennustettavuutta ja neutraaliutta varmistaen samalla, että verovelvoitteiden täyttämistä koskeva yleinen etu toteutuu kaikkien asianomaisten toimijoiden osalta
   (3)

  .


  ETSK kehottaa komissiota ottamaan huomioon pimeän työn vastaisen eurooppalaisen foorumin suositukset verotuksesta alustataloudessa. |
| --- | --- |

1.13

ETSK kehottaa ottamaan yhteistyötalouden ja digitaaliset alustat huomioon kansallisissa verojärjestelmissä ja noudattamaan alalla oikeudenmukaiselle verotusjärjestelmälle ominaisia periaatteita eli johdonmukaisuutta, ennustettavuutta ja neutraaliutta varmistaen samalla, että verovelvoitteiden täyttämistä koskeva yleinen etu toteutuu kaikkien asianomaisten toimijoiden osalta
   (3)

  .


  ETSK kehottaa komissiota ottamaan huomioon pimeän työn vastaisen eurooppalaisen foorumin suositukset verotuksesta alustataloudessa.

Perustelu

ETSK on äskettäin antanut lausunnon yhteistyötalouden verotuksesta (asiakokonaisuuteen ECO/500 kuuluva lausunto aiheesta ”Yhteistyötalouden verotus – raportointivaatimukset”), ja olisi asianmukaisempaa viitata tähän hyväksyttyyn tekstiin.

Äänestystulos

| Puolesta: | 62 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 99 |
| Pidättyi äänestämästä: | 15 |

Puolesta:

62

Vastaan:

99

Pidättyi äänestämästä:

15

---

(1)  Ks. asiakokonaisuuteen ECO/500 kuuluva lausunto aiheesta ”Yhteistyötalouden verotus – raportointivaatimukset”, annettu heinäkuussa 2020 (EUVL C 364, 28.10.2020, s. 62 ).

(2)  EUVL C 458, 19.12.2014, s. 43

(3)  Ks. asiakokonaisuuteen ECO/500 kuuluva lausunto aiheesta ”Yhteistyötalouden verotus – raportointivaatimukset”, annettu heinäkuussa 2020, ei vielä julkaistu EU:n virallisessa lehdessä.

---

| 11.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 429/187 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 429/187

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Digitalisaatio ja kestävyys – nykytilanne ja toimien tarve kansalaisyhteiskunnan näkökulmasta”

(valmisteleva lausunto)

(2020/C 429/24)

| Esittelijä: | Peter SCHMIDT (DE–II) |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | István KOMORÓCZKI (HU–I) |

Esittelijä:

Peter SCHMIDT (DE–II)

Toinen esittelijä:

István KOMORÓCZKI (HU–I)

| Lausuntopyyntö | EU:n puheenjohtajavaltio Saksa, 7.4.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” |
| Hyväksyminen jaostossa | 31.8.2020 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 17.9.2020 |
| Täysistunnon numero | 554 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 216/2/3 |

Lausuntopyyntö

EU:n puheenjohtajavaltio Saksa, 7.4.2020

Oikeusperusta

EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö”

Hyväksyminen jaostossa

31.8.2020

Hyväksyminen täysistunnossa

17.9.2020

Täysistunnon numero

554

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

216/2/3

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK peräänkuuluttaa politiikkoja, joilla edistetään yhteiskunnallisia arvojamme vastaavaa digitaalitaloutta ja varmistetaan siten, että digitaalinen hyvinvointitalous on mahdollisimman osallistava ja että työntekijät, kuluttajat, pk-yritykset, suuret yritykset ja voittoa tavoittelemattomat talouden toimijat voivat kaikki hyötyä siitä erityisesti myös maaseutualueilla. Tällaisia politiikkoja ovat muun muassa seuraavat:






  — | veropolitiikan kehittäminen sen varmistamiseksi, että digitaalialan yritykset maksavat oman osuutensa veroista |
| --- | --- | --- |

1.1

—

veropolitiikan kehittäminen sen varmistamiseksi, että digitaalialan yritykset maksavat oman osuutensa veroista

| — | yleiseen tietosuoja-asetukseen pohjautuvan, erillisen lain laatiminen tietosuojasta työpaikalla, sosiaalisessa mediassa ja sähköisessä kaupankäynnissä |
| --- | --- |

—

yleiseen tietosuoja-asetukseen pohjautuvan, erillisen lain laatiminen tietosuojasta työpaikalla, sosiaalisessa mediassa ja sähköisessä kaupankäynnissä

| — | nykyisen kilpailu- ja monopolilainsäädännön mukauttaminen digitaalisten alustojen markkinoiden sääntelemiseksi |
| --- | --- |

—

nykyisen kilpailu- ja monopolilainsäädännön mukauttaminen digitaalisten alustojen markkinoiden sääntelemiseksi

| — | avoimen lähdekoodin ohjelmistojen ja sovellusten edistäminen |
| --- | --- |

—

avoimen lähdekoodin ohjelmistojen ja sovellusten edistäminen

| — | ”julkista rahaa – julkista dataa” koskevan lähestymistavan soveltaminen siten, että julkisin varoin rahoitetut tutkimustiedot ovat julkisesti saatavilla |
| --- | --- |

—

”julkista rahaa – julkista dataa” koskevan lähestymistavan soveltaminen siten, että julkisin varoin rahoitetut tutkimustiedot ovat julkisesti saatavilla

| — | sellaisen EU:n strategisen tietojen hallintapolitiikan kehittäminen, johon sisältyy uusi lainsäädäntö ”julkisia tietovarantoja” varten. |
| --- | --- |

—

sellaisen EU:n strategisen tietojen hallintapolitiikan kehittäminen, johon sisältyy uusi lainsäädäntö ”julkisia tietovarantoja” varten.

| 1.2 | ETSK kehottaa keskus- ja paikallishallintoa tukemaan yhteistoiminnallisia jakamisalustoja. Komitea kehottaa myös luomaan avoimia, oikeudenmukaisia ja ympäristömyötäisiä tieto- ja viestintätekniikan tuotantoketjuja ja kunnianhimoisia energiastandardeja sekä laajentamaan ekologista suunnittelua koskevaa EU:n direktiiviä, ja pyytää Euroopan komissiota






  — | mukauttamaan EU:n lainsäädäntöä siten, että verkko-ostoksista tehdään kestävyysperiaatteiden mukaisempia, ja kehittämään pakkauksia, toimituksia ja pakettien palauttamista koskevia vastuullisia toimintapolitiikkoja |
| --- | --- | --- |

1.2

—

mukauttamaan EU:n lainsäädäntöä siten, että verkko-ostoksista tehdään kestävyysperiaatteiden mukaisempia, ja kehittämään pakkauksia, toimituksia ja pakettien palauttamista koskevia vastuullisia toimintapolitiikkoja

| — | suojelemaan markkinoiden pieniä toimijoita monopolistisia alustoja vastaan |
| --- | --- |

—

suojelemaan markkinoiden pieniä toimijoita monopolistisia alustoja vastaan

| — | kehittämään kattavan joukon kriteerejä ja indikaattoreita kestävyysajattelua noudattavia ohjelmistotuotteita varten sekä digitaalisen tuotepassin |
| --- | --- |

—

kehittämään kattavan joukon kriteerejä ja indikaattoreita kestävyysajattelua noudattavia ohjelmistotuotteita varten sekä digitaalisen tuotepassin

| — | parantamaan yleistä tietosuoja-asetusta tietojen riittävyyden ja tietojen yhdistämisen osalta |
| --- | --- |

—

parantamaan yleistä tietosuoja-asetusta tietojen riittävyyden ja tietojen yhdistämisen osalta

| — | asettamaan rajoituksia verkkomainonnalle mainoksista vapaiden tilojen luomiseksi. |
| --- | --- |

—

asettamaan rajoituksia verkkomainonnalle mainoksista vapaiden tilojen luomiseksi.

| 1.3 | Covid-19-pandemia johti kuljetusten, tuotannon ja kulutuksen äkilliseen ja merkittävään vähenemiseen. Tieto- ja viestintätekniikan käytön lisääntyminen syrjäytti energiaintensiivisiä työ- ja elämäntapoja. ETSK kehottaa toteuttamaan asianmukaisia poliittisia toimenpiteitä näiden myönteisten seikkojen vakiinnuttamiseksi pandemian jälkeen. Tämä herättää luonnollisesti laajempia kysymyksiä pilvipalvelujen ja niitä ylläpitävien datakeskusten energiatehokkuudesta. Esimerkiksi tulisi






  — | laatia (energiatehokkuuden, elinkaaren, rakennusmateriaalit jne. kattava) EU:n inventaario datakeskuksista ja top runner -järjestelmä sen varmistamiseksi, että energiatehokkaimmista datakeskuksista tulee normi |
| --- | --- | --- |

1.3

—

laatia (energiatehokkuuden, elinkaaren, rakennusmateriaalit jne. kattava) EU:n inventaario datakeskuksista ja top runner -järjestelmä sen varmistamiseksi, että energiatehokkaimmista datakeskuksista tulee normi

| — | vaatia, että uusien datakeskusten on käytettävä sataprosenttisesti uusiutuvaa energiaa |
| --- | --- |

—

vaatia, että uusien datakeskusten on käytettävä sataprosenttisesti uusiutuvaa energiaa

| — | käyttää tekoälyä ilmasto- ja energiasiirtymän tukemiseen |
| --- | --- |

—

käyttää tekoälyä ilmasto- ja energiasiirtymän tukemiseen

| — | ehdottaa toimenpiteitä kestäväpohjaisten tekoälyratkaisujen hyväksi. |
| --- | --- |

—

ehdottaa toimenpiteitä kestäväpohjaisten tekoälyratkaisujen hyväksi.

| 1.4 | ETSK toteaa älykkäiden kaupunkien kestävän kehityksen keskeisen merkityksen, mukaan luettuina integroitua liikkuvuutta, energiaa ja matkailua koskevat innovatiiviset lähestymistavat. |
| --- | --- |

1.4

2.   Tausta ja lähtökohdat

| 2.1 | Neuvoston puheenjohtajavaltio Saksa pyysi komitealta käsillä olevaa lausuntoa, jonka tarkoituksena on tarkastella digitalisaation ja kestävyyden kahta maailmanlaajuista megatrendiä Euroopan järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan näkökulmasta. ETSK suhtautuu myönteisesti lähestymistapaan, jolla pyritään sovittamaan yhteen vihreä siirtymä ja digitalisaatio, sillä niiden yhteensovittaminen on ratkaisevan tärkeää Euroopan tulevan vaurauden sekä selviytymis- ja palautumiskyvyn kannalta. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EU on täysin sitoutunut YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelmaan (1)
  ja sen 17 kestävän kehityksen tavoitteeseen ja toimii kansainvälisten ilmastosopimusten, kuten Pariisin sopimuksen (2), puitteissa. Niiden asianmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi EU:n on kehitettävä ja viimeisteltävä kestävää kehitystä koskeva kokonaisvaltainen strategia. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan vihreän – ja sosiaalisen – kehityksen ohjelmaan (3) ja siihen liittyvään oikeudenmukaisen siirtymän rahastoon, sillä niiden odotetaan tuovan mittavat investoinnit, joita oikeudenmukainen siirtyminen ilmastoneutraaliin talouteen edellyttää. ETSK katsoo, että Euroopan kiertotalouden sidosryhmäfoorumi (4) on avainasemassa uuden kiertotaloutta koskevan toimintasuunnitelman (5) tavoitteiden saavuttamisen kannalta, ja odottaa mielenkiinnolla tämän yhteistyön jatkumista. ETSK korostaa, että EU:n on varmistettava, että digitalisaatio auttaa Euroopan vihreän kehityksen ohjelman toteuttamisessa. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | ETSK suhtautuu myönteisesti Next Generation EU -elpymis- ja jälleenrakennuspakettiin (6), jolla pyritään tukemaan niitä, jotka ovat kärsineet suurimpia taloudellisia iskuja covid-19-kriisistä. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Covid-19-pandemia tarjoaa tilaisuuden pohtia, miten voimme muokata ja innovoida talouttamme ympäristön ja yhteiskunnan kannalta kestävämmäksi. Kriisi ei saa harhauttaa EU:ta sen vihreistä ja kestävyyteen liittyvistä tavoitteista. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | ETSK on jo aiemmin vaatinut ihmisten ja maapallon hyväksi toimivaa kestävää ja osallistavaa hyvinvointitaloutta (7). Tähän liittyy myös digitalisaation asianmukainen käyttö tämän tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | ETSK katsoo, että EU:n systemaattinen lähestymistapa kestävään kulutukseen (8) on yksi keskeisistä elementeistä komitean strategisessa visiossa kestävästä ja hyvinvoivasta taloudesta, jossa ketään ei unohdeta. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | ETSK on kannattanut eurooppalaista tietä digitaaliseen tulevaisuuteen (9), joka perustuu eurooppalaisiin sosiaalisiin arvoihin ja eettisiin normeihin, jotta voimme tarttua talouden digitaalisiin mahdollisuuksiin ja suojella samalla yksityisyyttä ja itsemääräämisoikeutta sekä kunnioittaa planeettamme sietokyvyn rajoja. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Komission hiljattain julkaisemassa tekoälyä koskevassa valkoisessa kirjassa (10) ehdotetaan strategiaa, jolla varmistetaan tekoälyn käyttöönotto EU:ssa, ja ETSK kannattaa komission pyrkimyksiä tehdä EU:sta kansainvälinen edelläkävijä tekoälyn tutkimuksen ja kehittämisen alalla ja siten parantaa Euroopan maailmanlaajuista kilpailukykyä (11). Samalla ETSK pitäisi tervetulleena sitä, että tekoälystrategia sisällytettäisiin paremmin EU:n nykyisiin kestävyysstrategioihin. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | ETSK kehottaa kaikkia sidosryhmiä tarkastelemaan digitalisaation vaikutuksia eri aloilla ja kestävän kehityksen tavoitteiden eri osa-alueilla perusinfrastruktuurin, voimaannuttamisen ja muutoksen kannalta. |
| --- | --- |

2.10

3.   Kohti sosiaalisesti, ekologisesti ja taloudellisesti järkevää digitalisaatiota

| 3.1 | Kuten covid-19-kriisin aikana todettiin, on selvää, että kestävyysperiaatteita noudattava digitaalinen vallankumous edellyttää mukautumista inhimillisiin tekijöihin ja ei-digitaalisten ratkaisujen säilyttämistä, asiaan liittyviä riskejä huolellisesti arvioiden ja erityisesti kestokykyä painottaen. Erityisen tärkeää on puuttua maailmanlaajuisesti maiden väliseen ja niiden sisäiseen digitaaliseen kuiluun kiinnittäen erityistä huomiota jäsenvaltioihin ja unionin laajentumista silmällä pitäen. Digitaalisen kuilun kaventaminen jäsenvaltioissa edellyttää julkisia ja yksityisiä investointeja. Pandemia on tuonut näkyviin sekä digitaalisen viestinnän mahdollisuuksia että sen haittoja, erityisesti maaseudulla asuvien kannalta. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Lausunnossa keskitytään kestävän kehityksen tavoitteisiin 8 (ihmisarvoinen työ), 12 (kulutus ja tuotanto) ja 13 (ilmastotoimet) (12), minkä vuoksi siinä linkitetään vahvasti ympäristöön ja yhteiskuntaan liittyviä kestävyystekijöitä. Näiden huolenaiheiden kytkeminen toisiinsa on avaintekijä sellaisen digitalisaation saavuttamisessa, joka hyödyttää meitä kaikkia. Muita painopistealoja ovat digitaalinen koulutus (kestävän kehityksen tavoite 4), älykkäät kaupungit (tavoite 11) ja sähköinen terveydenhuolto (tavoite 3), ja on suositeltavaa ryhtyä näiden alojen yksityiskohtaisempaan analysointiin kansalaisyhteiskunnan näkökulmasta ETSK:n tulevissa lausunnoissa. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Pandemia on muuttanut monet päivittäiset rutiinimme laajaksi digitaalisen toteutuksen kenttäkokeeksi: hallitusvalta sulki väliaikaisesti koulut ja pyysi oppilaita, opiskelijoita ja opettajia työskentelemään verkossa, ja työnantajien oli nopeasti harkittava uudelleen suhtautumistaan etätyöhön. Vapautuessamme vähitellen eristyksestä meidän on pohdittava, missä määrin digitalisaatio on toivottavaa ja asianmukaista ja miten prosessin aikana voidaan säilyttää sukupolvien sisäinen ja niiden välinen oikeudenmukaisuus kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti.
  ETSK kehottaa kaikkia sidosryhmiä pohtimaan tämän odottamattoman ”digitaalisen edistysaskeleen” vaikutuksia digitalisaation seuraavien kolmen ulottuvuuden yhteydessä: perusinfrastruktuuri, voimaannuttaminen ja muutos. Asian havainnollistamiseksi annamme esimerkin koulutus- ja työympäristöistämme, mutta suosittelemme sen käyttämistä heuristisena mallina muilla aloilla, jotta nämä ulottuvuudet voidaan ottaa huomioon hyötyineen ja riskeineen. |
| --- | --- |

3.3

ETSK kehottaa kaikkia sidosryhmiä pohtimaan tämän odottamattoman ”digitaalisen edistysaskeleen” vaikutuksia digitalisaation seuraavien kolmen ulottuvuuden yhteydessä: perusinfrastruktuuri, voimaannuttaminen ja muutos. Asian havainnollistamiseksi annamme esimerkin koulutus- ja työympäristöistämme, mutta suosittelemme sen käyttämistä heuristisena mallina muilla aloilla, jotta nämä ulottuvuudet voidaan ottaa huomioon hyötyineen ja riskeineen.

3.3.1   Digitaalinen perusinfrastruktuuri

Vaikka pidämme itsestäänselvyytenä, että internet asettaa monille meistä Euroopassa lähes kaiken tiedon ulottuville, meidän on jatkettava työtä verkkopalvelujen laadun, turvallisuuden, luotettavuuden, osallistavuuden ja saatavuuden parantamiseksi. Siirtyessämme tekoälyn yhä laajemmin hallitsemaan aikakauteen, on ratkaisevan tärkeää analysoida tämän odottamattoman tilanteen tuomia tieteellisiä, yhteiskunnallisia ja pedagogisia kokemuksia ja tuloksia Unescon hiljattain tekoälystä antama raportti huomioon ottaen (13). Olemme jo tietoisia tässä yhteydessä esiintyvästä merkittävästä sosiaalisesta eriarvoisuudesta, kuten sähköisten laitteiden, koulutuksen ja yhteyksien puutteesta.

Ennalta varautumisen periaatteen mukaisesti mahdollisia kielteisiä tekijöitä voisivat olla ruutuajan piteneminen, altistuminen laitteille yleensä, ergonomia, säteily, huoli 5G:n vaikutuksesta terveyteen, valeuutiset, internetpetokset, verkkokiusaaminen ja valvontaan liittyvät kysymykset, jotka kaikki edellyttävät perusteellista lisätutkimusta.

3.3.2   Digitalisaatio voimaannuttamisen välineenä

Myönteistä on se, että me kaikki olemme havainneet selvästi digitalisaation potentiaalin päivittäisen elämän voimaannuttamisen välineenä. Tietoa on esimerkiksi helposti saatavilla, mikä mahdollistaa itsenäisen, elinikäisen oppimisen ja joustavan työskentelyn. Monipuoliseen ja rikkaaseen ympäristöön sisältyvät ääni, videot, tekstit, animaatiot, virtuaaliset koulutusympäristöt, verkkojuttelu sekä täydennetyt ja virtuaaliset todellisuudet, jotka koskevat monenlaisia asioita ja jotka on räätälöity aikataulujemme ja tarpeidemme mukaan, riippumatta siitä, olemmeko oppilaita, opiskelijoita, työntekijöitä tai yksinkertaisesti kiinnostuneita hankkimaan uusia tietoja tai taitoja.

Internet toimii myös kansalaisyhteiskunnan liikehdinnän alkuvoimana, ja se on erityisesti mobilisoinut ihmisiä toteuttamaan poliittisia tai ympäristöön liittyviä toimia, kuten perjantaiset koululakot tai erityisen vaikuttavasti Hongkongin viime vuosien mielenosoitukset ovat osoittaneet.

Samaan aikaan on selvää, että huipputeknologiaa hyödyntävä digitalisaatio ei lisää välttämättä kestäväpohjaisuutta – esimerkiksi matalan teknologian toimintatapoja soveltavilla alkuperäisyhteisöillä tai ikääntyneillä on yleensä kestävämpiä, muita kuin digitaalisia ratkaisuja.

3.3.3   Digitalisaatio muutoksen välineenä

Tästä ”globaalista laboratoriosta” saadut kokemukset tarjoavat erinomaisen tilaisuuden tehdä johtopäätöksiä siitä, miten tämä vaikuttaa tulevaan kehitykseen, kuten räätälöidyn etäopiskelun ja paikan päällä annettavan koulutuksen ihanteelliseen yhdistelmään. Maailman huippuluokan oppilaitokset tarjoavat jo nyt verkossa avoimia massakursseja (MOOC) Courseran kaltaisten yhteistyöhankkeiden kautta ja asettavat tiettyjä huippuyliopistojen etuja kaikkien saataville.

Ympäristövaikutukset ja sosiaaliset vaikutukset ovat huomattavia. Liikematkat ovat vähentyneet merkittävästi, mikä on vähentänyt ilman ja ympäristön saastumista yleensä, melua ja ihmisten stressiä, ja on todennäköistä, että osa näistä uusista käyttäytymismalleista jää ennalleen myös elpymisen jälkeen. Monilla ihmisillä on ollut enemmän aikaa kotona ja perheen kanssa, paikalliset tavarantoimittajat, kuten maatilakaupat, ovat saaneet lisääntyvästi huomiota, kun taas joillekin on aiheutunut suuria vaikeuksia.

Infrastruktuurin osalta tämä on erinomainen tilaisuus tuoda esiin ja analysoida yhteisöinvestointeja ja kustannustehokkuutta koskevia kysymyksiä.

3.4   Kestävän kehityksen tavoite 8: ihmisarvoinen työ ja hyvinvointitalous

Digitalisaatio tarjoaa suuria mahdollisuuksia hyvinvointitaloudelle. Hyödyt jakautuvat kuitenkin epätasaisesti, ja vaarana on, että yhä suurempi osa pääomasta ja omaisuudesta päätyy muutaman harvan toimijan käsiin. Useimmat digitaaliset alustat ja ohjelmistoyritykset sijaitsevat Yhdysvalloissa ja Aasiassa (14). Eurooppalaiset pk-yritykset ovat riippuvaisia niiden palveluista, ja esimerkiksi käyttämällä Fulfilment By Amazon -palvelua ne menettävät osan myyntituloistaan rojaltimaksujen vuoksi. Tämän oligopolisaation torjumiseksi Eurooppaan on rakennettava osallistava hyvinvointitalous. ETSK kannattaa veropolitiikan kehittämistä sen varmistamiseksi, että digitaalialan yritykset maksavat oman osuutensa veroista (15).

3.4.1   Digitalisaatio ja sen vaikutukset työllisyyteen

Työympäristön digitalisaatio tarjoaa monia mahdollisuuksia työn toivottavaan järkeistämiseen (16) esimerkiksi käyttämällä yhteistyötä tekevää robotiikkaa eli ”kobotteja” (17), mutta siihen liittyy myös tiettyjä riskejä, ellei sitä sidota tiukasti eurooppalaisiin sosiaalisiin arvoihin ja eettisiin normeihin soveltamalla ”ihminen määrää” -periaatetta. Erityisiä haasteita tässä yhteydessä ovat seuraavat:

| — | Työpaikkojen määrän suhde tuloihin muuttuu uusilla liiketoimintasegmenteillä siten, että digitaalialan yritykset tuottavat enemmän myyntiä vähemmillä työpaikoilla. Useimmissa tieteellisissä tutkimuksissa oletetaan, että digitalisaation nettovaikutukset työmarkkinoihin lisäävät työttömyyttä (18) (19) (20) (21) (22) (23). |
| --- | --- |

—

Työpaikkojen määrän suhde tuloihin muuttuu uusilla liiketoimintasegmenteillä siten, että digitaalialan yritykset tuottavat enemmän myyntiä vähemmillä työpaikoilla. Useimmissa tieteellisissä tutkimuksissa oletetaan, että digitalisaation nettovaikutukset työmarkkinoihin lisäävät työttömyyttä (18) (19) (20) (21) (22) (23).

| — | Työsuhteiden muuttuminen epävarmoiksi, jolloin todennäköisesti yhä harvemmilla on tyydyttävä ja hyvin palkattu työ, kun taas yhä useammat saattavat joutua epävakaisiin työolosuhteisiin niin sanotussa keikkataloudessa, jolle ovat ominaisia osa-aikatyö, lyhytkestoiset tai nollatuntisopimukset (24) (25) (26) (27) (28). |
| --- | --- |

—

Työsuhteiden muuttuminen epävarmoiksi, jolloin todennäköisesti yhä harvemmilla on tyydyttävä ja hyvin palkattu työ, kun taas yhä useammat saattavat joutua epävakaisiin työolosuhteisiin niin sanotussa keikkataloudessa, jolle ovat ominaisia osa-aikatyö, lyhytkestoiset tai nollatuntisopimukset (24) (25) (26) (27) (28).

| — | Tulojen polarisoituminen, kun palkkoihin liittyvä osuus bruttokansantuotteesta (BKT) pienenee, kun taas investointitulojen (29) osuus kasvaa (30) (31) (32). Tulojen polarisoituminen voi heikentää ostovoimaa (33) (34) (35). |
| --- | --- |

—

Tulojen polarisoituminen, kun palkkoihin liittyvä osuus bruttokansantuotteesta (BKT) pienenee, kun taas investointitulojen (29) osuus kasvaa (30) (31) (32). Tulojen polarisoituminen voi heikentää ostovoimaa (33) (34) (35).

| — | Suuntaus työvoiman ulkoistamiseen ja työvoiman valvontaan. Kotona työskenneltäessä koetun itsemääräämisoikeuden lisääntymisen ei pitäisi tapahtua työntekijöiden etujen kustannuksella (esim. turvallinen työpaikka, vakaat työolot, oikeus olla tavoittamattomissa ja tietosuoja työpaikalla). ETSK kehottaakin tulkitsemaan tiukasti EU:n yleistä tietosuoja-asetusta ja ehdottaa, että laaditaan erillinen laki tietosuojasta työpaikoilla. |
| --- | --- |

—

Suuntaus työvoiman ulkoistamiseen ja työvoiman valvontaan. Kotona työskenneltäessä koetun itsemääräämisoikeuden lisääntymisen ei pitäisi tapahtua työntekijöiden etujen kustannuksella (esim. turvallinen työpaikka, vakaat työolot, oikeus olla tavoittamattomissa ja tietosuoja työpaikalla). ETSK kehottaakin tulkitsemaan tiukasti EU:n yleistä tietosuoja-asetusta ja ehdottaa, että laaditaan erillinen laki tietosuojasta työpaikoilla.

| — | Tekoälyn kohdennettu käyttö työmarkkinoiden toiminnan parantamiseksi esimerkiksi ennakoimalla osaamistarpeita tai vaikutuksia työaikoihin, -oloihin ja -ehtoihin hyvinvointitalouden saavuttamiseksi. (Tähän voi sisältyä pohdintoja perustulon käyttöönotosta, kokoaikaisten työpaikkojen tuntien vähentämisestä tai pienipalkkaisista työpaikoista perittävistä maksuista.) |
| --- | --- |

—

Tekoälyn kohdennettu käyttö työmarkkinoiden toiminnan parantamiseksi esimerkiksi ennakoimalla osaamistarpeita tai vaikutuksia työaikoihin, -oloihin ja -ehtoihin hyvinvointitalouden saavuttamiseksi. (Tähän voi sisältyä pohdintoja perustulon käyttöönotosta, kokoaikaisten työpaikkojen tuntien vähentämisestä tai pienipalkkaisista työpaikoista perittävistä maksuista.)

3.4.2   Datan keruusta saatava valta

”Digitaalisten jättien” esille nouseminen ja siihen liittyvä monopolisoituminen ja oligopolisoituminen ovat vääristäneet kilpailua. Lisäksi tiedon ja tietämyksen keskittyminen vaikuttaa poliittiseen suvereniteettiin ja henkilökohtaiseen itsemääräämisoikeuteen, sillä suuri osa internetliikenteestä (esim. henkilöihin ja markkinoihin liittyvä tieto, uutiset ja julkinen keskustelu) on muutaman maailmanlaajuisen (EU:n ulkopuolisen) tietotekniikkayrityksen käsissä. ETSK kehottaa komissiota mukauttamaan nykyistä kilpailu- ja monopolilainsäädäntöä digitaalisten alustojen markkinoiden sääntelemiseksi. (36) ETSK toteaa myös, että on tärkeää suojella kansalaisten oikeuksia yleisen tietosuoja-asetuksen yhteydessä ja että on keskusteltava avoimesti valvontakapitalismin hyväksikäyttävästä ulottuvuudesta.

Lisäksi Amazonin kaltaiset alustat operoivat yhä enemmän markkinatoimijoina, joilla on omat markkinat, ja hallitsevat samalla taloudellista infrastruktuuria (eli ostosalustaa, jakelukanavia ja mainoksia), jossa tuhannet kilpailevat myyjät tarjoavat tuotteitaan. Amazon käyttää näitä kolmansilta myyjiltä keräämiään tietoja markkinoidakseen omia tuotteitaan, mikä asettaa sen kilpailijat epäedulliseen asemaan. (37) Jos EU:n kilpailulainsäädäntöä tarkistettaisiin Intian ulkomaisia suoria sijoituksia koskevan asetuksen (38) mukaisesti, tällaiset väärinkäytökset voitaisiin havaita ja niistä voitaisiin määrätä seuraamuksia.

Uusien digitaalisten alustojen markkinoiden neutraaliuden varmistaminen (39) on olennaisen tärkeää kaikkien markkinaosapuolten tasapuolisten toimintamahdollisuuksien varmistamiseksi. ETSK ehdottaa ”luonnollisten monopolien” sääntelyä digitaalitaloudessa, jotta varmistetaan, että ne ovat kansalaisyhteiskunnan tai viranomaisten valvonnassa (40). Tähän sisältyy kilpailevien alustojen yhteentoimivuus kilpailun varmistamiseksi digitaalisilla markkinoilla esimerkiksi antamalla lainsäädäntöä pakollisista ennalta määritellyistä rajapinnoista tietojenvaihtoa varten.

3.4.3   Tietojen hallinta: kohti EU:n strategista tietojen hallintapolitiikkaa

ETSK kehottaa komissiota ja EU:n jäsenvaltioita edistämään avoimen lähdekoodin ohjelmistoja ja sovelluksia välineinä edistää liiketoimintamalleja ja sovelluksia, jotka mahdollistavat avoimen saatavuuden ja hyötyjen oikeudenmukaisen jakamisen.

Lisäksi ETSK kannattaa ”julkinen raha – julkinen data” -periaatetta, joka edellyttää, että julkisesti rahoitetut tutkimus- ja kehittämishankkeet asettavat tiedot saataville esimerkiksi Creative Commons -tekijänoikeuslisenssien tai julkisten tekijänoikeuslisenssien mukaisesti.

Lisäksi ETSK ehdottaa, että kehitetään EU:n strateginen tietojen hallintapolitiikka, jotta voidaan löytää tasapaino sen välillä, että datasta tehdään mahdollisimman avointa ja että samalla varmistetaan, että julkiset talouden toimijat ja pk-yritykset eivät menetä ydinliiketoimintaansa suurille internet- ja datayrityksille. Aiemmin pelkkä ”avoin data” hyödytti yksipuolisesti suuria internetyrityksiä. ETSK kehottaa perustamaan ”julkisia tietovarantoja”, jotka toimisivat välittäjinä sellaisten toimijoiden välillä, jotka tuottavat dataa ja/tai aikovat käyttää dataa. Erilaisia tietovarantoja voitaisiin perustaa esimerkiksi liikkuvuutta ja kaupunkeja koskevien tietojen osalta. Tarvitaan uutta lainsäädäntöä, jotta voidaan luoda julkisia toimeksiantoja viranomaisille tai kansalaisyhteiskunnan organisaatioille tällaisten tietovarantojen hallinnoimiseksi, mukaan lukien päätökset tuotteiden ja palvelujen saatavuudesta ja niiden hyötyjen jakamisesta. Pohdittaessa julkisten palvelujen kannalta merkityksellisiä tietoja olisi tasapainotettava keskenään yritysinnovaatioita, valtion suvereniteettia, oikeutta yleiseen saatavuuteen ja kansalaisten hyvinvointia koskevia kysymyksiä. Tulevaisuudessa on ratkaisevan tärkeää kehittää edelleen lohkoketjuteknologioita ja varmistaa algoritmien avoimuus.

3.5   Kestävän kehityksen tavoite 12 – Kestävä kulutus ja tuotanto

Digitaalisilla sovelluksilla on hyvät mahdollisuudet edistää kestävää kulutusta (41), joten ETSK kehottaa kansallista ja paikallista hallitusvaltaa tukemaan yhteistyöpohjaisia jakamisalustoja sekä kestävyysperiaatteiden mukaisia tuotteita tarjoavia verkkokauppa-alustoja (42). ETSK:n äskettäin ehdottama kestäväpohjaisten elintarvikkeiden merkintöjä koskeva uusi älykäs ja kestävyysajattelua noudattava järjestelmä tarjoaisi kattavaa tietoa tuotteista (43) kestävyysvaatimukset täyttävien kuluttajavalintojen edistämiseksi, mikä johtaisi terveellisempiin ruokavalioihin (44).

Verkko-ostosten kestävyyden parantamiseksi ETSK ehdottaa, että EU:n lainsäädännöllä edistetään hyviä käytäntöjä, joilla vähennetään palautettujen pakettien määrää (esimerkiksi rajoittamalla ilmaisia palautuksia) (45), kielletään palautettujen tuotteiden tuhoaminen, yhdistetään toimitukset ja lisätään jakeluautojen käyttöastetta.

Suoratoistovideoiden osuus kaikesta dataliikenteestä on 60 prosenttia. Kuten covid-19:n aikaiset vapaaehtoiset rajoitukset ovat osoittaneet, matalan resoluution vaihtoehdot ovat laajalti hyväksyttyjä ja kestävämmällä pohjalla, joten niitä olisi kannustettava.

3.5.1   Kestävä tieto- ja viestintätekniikka

Tieto- ja viestintätekniikan laitteistojen tuotannossa olisi sovellettava kiertotalouden standardeja. Ongelmia ovat muun muassa harvinaisten maametallien ja muiden materiaalien louhinta sekä laitteiden tuotantotavat, joihin liittyy usein huonoja työ- ja ympäristöoloja (esim. Kiinassa ja muissa globaalin etelän maissa).

ETSK kehottaa lisäämään tieto- ja viestintätekniikan tuotantoketjujen avoimuutta. EU:n ekosuunnitteludirektiiviä (46) on laajennettava siten, että siihen sisällytetään kattavat tuotantostandardit, joihin kuuluvat i) kestävyysperiaatteiden mukaiset materiaalit (kierrätetyt ja uusiutuvat luonnonvarat), ii) laitteiston suunnittelu (käyttöiän maksimointi – modulaariset ja korjattavissa olevat laitteet), iii) ohjelmistopäivitykset tuotteen fyysisen käyttöiän loppuun asti, iv) pidennetyt takuuajat, v) toimivien laitteiden uudelleenkäyttö ja materiaalien kierrätyksen lisääminen, vi) kunnianhimoiset energiastandardit, mukaan lukien dynaaminen top runner -säännös, jossa energiatehokkaimmasta tuotteesta tulee vähimmäisnormi, vii) ohjelmistojen ja sovellusten kehittämistä koskevat kestävyysstandardit, joilla kannustetaan kehittäjiä suunnittelemaan ohjelmistoja siten, että tietoliikenne ja laitteistojen käyttö sovelluksen aikana on mahdollisimman vähäistä. ETSK suhtautuu myönteisesti Karlskrona Manifesto for Sustainability Design -julkilausumaan ja kehottaa komissiota laatimaan kattavat kriteerit kestäväpohjaisille ohjelmistotuotteille (47) (48).

3.5.2   Avoimet tuoteketjut

Digitalisoinnin on edistettävä avoimuutta ja vastuullisuutta pitkin tuoteketjuja. ETSK pitää tervetulleena Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan sisältyvää ja Saksan hallituksen äskettäisessä ympäristömyönteisessä digitaalistrategiassaan toistamaa ehdotusta laatia ”digitaalinen tuotepassi”, jossa on tietoa tuotteen materiaaleista ja tuotantostandardeista, jotta voidaan havaita tuotannon puutteet kestävyysnäkökulmasta yritysten yhteiskuntavastuuta koskevan eurooppalaisen strategian mukaisesti (49), työelämän normit mukaan luettuina.

3.5.3   Yhteistyöalustojen vahvistaminen

ETSK kehottaa komissiota ja EU:n jäsenvaltioita edistämään sellaisten yhteistyöalustojen kehittämistä, jotka toimivat neutraaleina välittäjinä ja jakavat hyödyt paremmin tuottajien/palveluntarjoajien kesken ja ottavat kansalaiset/kuluttajat mukaan hallinnointiin, päätöksentekoon ja hyötyjen jakamiseen.

Esimerkiksi yhteistyöpohjainen CoopCycle-liitto tarjoaa alustaohjelmiston pyöräjakeluosuuskunnille yhdeksässä Euroopan kaupungissa. Fairbnb:n vuokra-alustalla kunnat ja alueet ovat mukana osapuolina. Lahjoittamalla 50 prosenttia tuloistaan paikallisyhteisöjen hankkeisiin se edistää uutta käsitystä Euroopan matkailusta, mikä hyödyttää sekä matkailijoita että heidän majoittajiaan.

ETSK kehottaa antamaan poliittista tukea tällaisten alustojen laajentamiseksi kaikkialle Eurooppaan. Julkisia hankintoja koskevia säännöksiä olisi mukautettava sen varmistamiseksi, että paikallisviranomaiset voivat suosia niitä.

3.5.4   Verkkomainonta ja -kulutus

ETSK on huolissaan kestämättömällä pohjalla olevia kulutusmuotoja edistävien verkkokauppa-alustojen kasvavasta suuntauksesta. Verkossa tehtyjen ostopäätösten jäljittäminen ja mainosten yksilöllistäminen lisäävät kestävän kehityksen vastaista massakulutusta. ETSK katsoo, että tietojen käytöstä kolmansien osapuolten tarkoituksiin ei ole säädetty riittävästi yleisessä tietosuoja-asetuksessa, ja komitea kehottaa komissiota parantamaan tätä lainsäädäntöä tietojen riittävyyden (tietojen minimointi) ja tietojen yhdistämisen periaatteiden osalta.

ETSK kehottaa myös rajoittamaan verkkomainontaa. Monissa jäsenvaltioissa mainonta on kielletty julkisissa tiloissa, kuten kouluissa. ETSK kannattaa mainonnasta vapaita tiloja internetissä, erityisesti hakukoneissa ja sosiaalisessa mediassa. ETSK toteaa, että noin puolet kaikista maailmanlaajuisista verkkomainontatuloista (yli 300 miljardia Yhdysvaltain dollaria vuodessa (50)) virtaa kahdelle yhdysvaltalaiselle yritykselle: Google ja Facebook.

ETSK suhtautuu myönteisesti tekoälypohjaisen Green Consumption Assistant -hankkeen kaltaisiin aloitteisiin: Einstein Centre Digital Future ja Ecosia.org kehittävät parhaillaan tätä järjestelmää, jonka tarkoituksena on ohjata hakukoneita auttamaan kuluttajia kestävämpien tuotteiden ja palvelujen hankkimisessa.

3.6   Kestävän kehityksen tavoite 13 – Ilmastotoimet

3.6.1   Digitalisaatio ympäristönsuojelun ja ilmastonmuutoksen kannalta

ETSK suhtautuu myönteisesti digitaalisiin ratkaisuihin, jotka mahdollistavat ympäristönsuojelun ja kestävän kehityksen mukaisen muutoksen liikenteessä, energiajärjestelmissä, rakennuksissa, maataloudessa ja muilla aloilla. Esimerkiksi sveitsiläisessä tutkimuksessa todettiin, että tieto- ja viestintätekniikalla – jonka oma hiilijalanjälki olisi 2,69 miljoonaa tonnia hiilidioksidiekvivalenttia vuodessa – voitaisiin säästää jopa 6,99 miljoonaa tonnia hiilidioksidiekvivalenttia vuodessa. (51) Muissa tutkimuksissa havaittiin vielä suurempaa potentiaalia. (52) ETSK huomauttaa kuitenkin, että talouden ja yhteiskunnan yleinen digitalisaatio ei ole tähän mennessä edistänyt energian kysynnän ja hiilidioksidipäästöjen vähentämistä. (53) Tarvitaankin tukitoimia, esimerkiksi vasta- ja induktiovaikutusten lieventämiseksi, jotta voidaan hyödyntää tieto-ja viestintätekniikan tarjoamia mahdollisuuksia ilmaston ja ympäristön suojelun edistämisessä.

3.6.2   Palvelinfarmien energiankulutus

Pilvipalvelut koostuvat fyysisistä datakeskuksista, joiden rakentaminen vaatii paljon resursseja ja joiden toiminta on energiaintensiivistä. ETSK kehottaa komissiota tekemään yhteistyötä EU:n jäsenvaltioiden kanssa laatiakseen datakeskuksia koskevan EU:n inventaarion, joka kattaa energiatehokkuuden, elinkaaren ja rakennusmateriaalit. Lisäksi ETSK toivoo komissiolta lainsäädäntöä, joka koskee datakeskusten integroimista kaupunkiasuntoihin tai liikealueille hukkalämmön hyödyntämiseksi parhaalla mahdollisella tavalla.

ETSK suosittaa, että perustetaan top runner -järjestelmä, jossa energiatehokkaimmista datakeskuksista tulee normi. ETSK toivoisi jäsenvaltioiden yhteistä sopimusta, jonka mukaan ne suostuisivat vain sellaisten uusien datakeskusten rakentamiseen, joissa käytetään yksinomaan uusiutuvaa energiaa.

ETSK suosittaa, että tekoälyä hyödynnetään julkisen vallan harjoittaman ilmastonsuojelun ja energiasiirtymän tukemiseksi.

| — | Kuten tekoälyä koskevassa valkoisessa kirjassa todetaan, komission olisi ehdotettava toimenpiteitä, joilla jäsenvaltiot voivat edistää kestävyysperiaatteita noudattavia tekoälyratkaisuja. |
| --- | --- |

—

Kuten tekoälyä koskevassa valkoisessa kirjassa todetaan, komission olisi ehdotettava toimenpiteitä, joilla jäsenvaltiot voivat edistää kestävyysperiaatteita noudattavia tekoälyratkaisuja.

| — | Tekoälyn ohjaamat autonomiset ajoneuvot voisivat vähentää kaupunkiliikenteen kasvihuonekaasupäästöjä liikenteen optimoinnin tai ympäristöystävällisten ajoalgoritmien tai sellaisten autojen yhteiskäyttöpalvelujen hyödyntämisen ansiosta, joiden ajoneuvokannat ovat täysin sähkökäyttöisiä ja autonomisia. |
| --- | --- |

—

Tekoälyn ohjaamat autonomiset ajoneuvot voisivat vähentää kaupunkiliikenteen kasvihuonekaasupäästöjä liikenteen optimoinnin tai ympäristöystävällisten ajoalgoritmien tai sellaisten autojen yhteiskäyttöpalvelujen hyödyntämisen ansiosta, joiden ajoneuvokannat ovat täysin sähkökäyttöisiä ja autonomisia.

| — | Tekoäly voi lisätä uusiutuvien energialähteiden kysynnän ja tarjonnan ennustettavuutta hajautetussa verkossa tai parantaa energian varastointia, tehokkuutta ja kuormituksen hallintaa. |
| --- | --- |

—

Tekoäly voi lisätä uusiutuvien energialähteiden kysynnän ja tarjonnan ennustettavuutta hajautetussa verkossa tai parantaa energian varastointia, tehokkuutta ja kuormituksen hallintaa.

3.7   Älykkäät kaupungit ja muita esimerkkejä

ETSK suhtautuu myönteisesti älykkäiden kaupunkien teknologian pilvipohjaisiin sovelluksiin, jotka hallinnoivat dataa reaaliaikaisesti päätöksenteon parantamiseksi. Niillä on mahdollista tehostaa jätteiden keräämistä, vähentää liikenneruuhkia, parantaa ilmanlaatua ja energian jakelua (jonka järjestelmät perustuvat yksinomaan uusiutuvaan energiaan sekä verkon hallintaan ja vaihtelevaan sähköntarjontaan ja -kysyntään).

| 3.7.1 | Yksi keskeisistä aloista on liikkuvuus, mukaan lukien liikkuminen palveluna (Mobility-as-a-Service, MaaS), joka yhdistäessään julkisen ja yksityisen liikenteen edistää julkisen tilan, datan ja infrastruktuurin parempaa käyttöä hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi. Multimodaaliliikenne, mukaan lukien polkupyörien ja autojen yhteiskäyttö, julkinen liikenne, taksipalvelut ja muut liikennemuodot, voi tehdä julkisesta ja yhteisliikenteestä paljon houkuttelevampaa ja vähentää riippuvuutta autoista. Kolme eturivin esimerkkiä jäsenvaltioista ovat seuraavat:






  — | Amsterdam jakaa liikennetietoja asianomaisten osapuolten kanssa, jotta voidaan kehittää joukkoliikenteeseen integroituja kartoitussovelluksia. |
| --- | --- | --- |

3.7.1

—

Amsterdam jakaa liikennetietoja asianomaisten osapuolten kanssa, jotta voidaan kehittää joukkoliikenteeseen integroituja kartoitussovelluksia.

| — | Barcelonan kuuluisa metrolinja 9 on 47,8 km pitkä, ja lentokentälle ja rautatieasemille kulkee itseohjautuvia junia. |
| --- | --- |

—

Barcelonan kuuluisa metrolinja 9 on 47,8 km pitkä, ja lentokentälle ja rautatieasemille kulkee itseohjautuvia junia.

| — | Kööpenhaminan innovatiivista älykästä pyöräilyjärjestelmää käytetään ilmanlaadun ja liikenneruuhkien seurantaan ja hallintaan. |
| --- | --- |

—

Kööpenhaminan innovatiivista älykästä pyöräilyjärjestelmää käytetään ilmanlaadun ja liikenneruuhkien seurantaan ja hallintaan.

| 3.7.2 | ETSK suhtautuu myönteisesti Barcelonan älykkäisiin ja kestäviin toimintapolitiikkoihin ja älykkäitä kaupunkeja koskeviin EU:n hankkeisiin, esimerkiksi seuraaviin:






  — | REMOURBAN-hankkeessa (54) testataan useita kaupunkien kunnostamiseen liittyviä teknisiä innovaatioita ja liiketoimintamalleja, joihin osallistuvat Valladolid (Espanja) ja mahdollisesti Serain (Belgia) ja Miskolc (Unkari). |
| --- | --- | --- |

3.7.2

—

REMOURBAN-hankkeessa (54) testataan useita kaupunkien kunnostamiseen liittyviä teknisiä innovaatioita ja liiketoimintamalleja, joihin osallistuvat Valladolid (Espanja) ja mahdollisesti Serain (Belgia) ja Miskolc (Unkari).

| — | Matkailukaupungit, kuten Valencia (Espanja), Dresden (Saksa) ja Antalya (Turkki), ovat EU:n älykkäitä kaupunkeja koskevan MatchUP-hankkeen (55) lippulaivoja. |
| --- | --- |

—

Matkailukaupungit, kuten Valencia (Espanja), Dresden (Saksa) ja Antalya (Turkki), ovat EU:n älykkäitä kaupunkeja koskevan MatchUP-hankkeen (55) lippulaivoja.

| 3.7.3 | Kestävä matkailu on avainasemassa covid-pandemian jälkeisessä elpymisessä. Tässä kysymyksessä tulisi tukeutua ETSK:n aiheesta äskettäin antamiin lausuntoihin (56). Erityisesti olisi kannustettava käyttämään saastuttamattomia liikennevälineitä, kuten polkupyöriä ja joukkoliikennettä, kehitettävä polttoainetaloudeltaan entistä tehokkaampia lentokonemoottoreita ja edistettävä ympäristömerkin saaneiden majoitustilojen kunnostamista. |
| --- | --- |

3.7.3

| 3.7.4 | ETSK suhtautuu myönteisesti kestävyysajattelun mukaisiin toimintatapoihin maatalouden digitalisaatiossa ja viittaa ajankohtaiseen lausuntoonsa komission Pellolta pöytään -strategiasta (57). Komitea pyrkii varmistamaan, että halutessaan myös pienet ja keskisuuret maatilat hyötyvät digitaalisista ratkaisuista tarpeellista agroekologista siirtymää ajatellen, kunhan ne ovat taloudellisesti kestävällä pohjalla ja säilyvät maataloustuottajien itsensä hallinnassa. On olemassa lukuisia innovatiivisia teknologisia sovelluksia, joista monet ovat selvästi hyödyllisiä yhteiskunnan siirtyessä kestäväpohjaisempaan elintarviketuotantoon (esim. miehittämättömät ilma-alukset viljelykasvien ja eläinten seurantaa varten, robotit kylvöä, rikkakasvien poistoa, sadonkorjuuta tai lypsämistä varten sekä mahdollisuus perustaa kaupungeissa ”vertikaalisia maatiloja”, joissa käytetään paljon vähemmän vettä ja mahdollistetaan paikallinen tarjonta). Tässä yhteydessä komitea kannustaa soveltamaan yhteisomistajuutta, yhteisiä datajärjestelmiä (58) ja muita innovatiivisia malleja.
  Maatalouden digitaalisen vallankumouksen hallintaan liittyy monimutkaisia haasteita, ja komitea panee merkille FAIRshare:n (59) kaltaisten hankkeiden merkityksen digitaalisten välineiden käytön edistämisessä maatalouskäytäntöjen optimoimiseksi. Osaamisen ja luottamuksen kehittäminen samalla kun puututaan maaseudun erityiseen digitaaliseen kuiluun on tässä yhteydessä erityisen tärkeää. |
| --- | --- |

3.7.4

Maatalouden digitaalisen vallankumouksen hallintaan liittyy monimutkaisia haasteita, ja komitea panee merkille FAIRshare:n (59) kaltaisten hankkeiden merkityksen digitaalisten välineiden käytön edistämisessä maatalouskäytäntöjen optimoimiseksi. Osaamisen ja luottamuksen kehittäminen samalla kun puututaan maaseudun erityiseen digitaaliseen kuiluun on tässä yhteydessä erityisen tärkeää.

| 3.7.5 | Sähköinen terveydenhuolto on keskeisessä asemassa tietoon ja näyttöön perustuvassa päätöksenteossa, hoitoprosessien avoimuudessa, virheiden vähentämisessä, diagnostisen tarkkuuden ja kustannustehokkuuden parantamisessa sekä odotusaikojen ja tuhlauksen vähentämisessä. Lähikontaktien välttäminen ja karanteenitoimet pandemian aikana ovat luoneet aiempaa paljon laajempaa tietoisuutta sähköisen terveydenhuollon mahdollisuuksista. |
| --- | --- |

3.7.5

Bryssel 17. syyskuuta 2020.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  https://www.un.org/sustainabledevelopment/development-agenda/

1

(2)  https://unfccc.int/process-and-meetings/the-paris-agreement/the-paris-agreement

2

(3)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/HTML/?uri=CELEX:52019DC0640&qid=1596532543933&from=FI

3

(4)  ECESP, https://circulareconomy.europa.eu/platform/en

4

(5)  CEAP, https://ec.europa.eu/environment/circular-economy/

5

(6)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/factsheet_1_en.pdf

6

(7)  ETSK:n lausunto Tarvitsemamme kestävä talous, (EUVL C 106, 31.3.2020, s. 1).

7

Tarvitsemamme kestävä talous

(8)  ETSK:n lausunto Kestävä tuotanto ja kulutus ((ks. tämän virallisen lehden sivu 51).

8

Kestävä tuotanto ja kulutus

(9)  ETSK:n lausunto Euroopan digitaalinen tulevaisuus (EUVL C 364, 28.10.2020, s. 101).

9

Euroopan digitaalinen tulevaisuus

(10)  Valkoinen kirja tekoälystä – Eurooppalainen lähestymistapa huippuosaamiseen ja luottamukseen, https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/commission-white-paper-artificial-intelligence-feb2020_fi.pdf

10

(11)  Tässä yhteydessä kilpailukykyä ei pidä määritellä pelkästään määrän vaan myös laadun perusteella, jotta voidaan tasapainottaa taloudellinen hyvinvointi, ympäristönäkökohdat ja sosiaalinen osallisuus.

11

(12)  Näihin kestävän kehityksen tavoitteisiin viitataan eniten, kuten todetaan Maailman elinkeinoelämän kestävän kehityksen neuvoston 7. vuosikatsauksessa yritysten ympäristökysymyksiä, yhteiskuntaa ja hyvää hallintotapaa koskevasta raportoinnista ja julkistamisesta (2019).

12

(13)  UNESCO: Steering AI and advanced ICTs for knowledge societies: a Rights, Openness, Access, and Multi-stakeholder Perspective.

13

(14)  Esimerkiksi Google/Alphabet, Apple, Facebook, Amazon tai Microsoft Yhdysvalloissa ja Alibaba tai Tencent Kiinassa.

14

(15)  Esimerkiksi Ranskassa on otettu käyttöön digitaalisten palvelujen verotus. Tämän katsottiin kuitenkin syrjivän EU:n ulkopuolisia yrityksiä.

15

(16)  Robotisaatiosta, automaatiosta, tekoälystä, työn tehokkuuden parantamisesta ja alakohtaisista muutoksista johtuva rationalisointi.

16

(17)  Kobotti on yhteistyötä tekevä robotti, joka voi työskennellä yhdessä ihmisten kanssa suorittamalla toistuvia, epämiellyttäviä tai vaarallisia tehtäviä, jolloin syntyy uusia, palkitsevampia työtehtäviä.

17

(18)  Muro, Maxim & Whiton, Automation and Artificial Intelligence: How machines are affecting people and places, 2019.

18

(19)  Frey & Osborne, The future of employment: How susceptible are Jobs to Computerisation?, 2013. Tutkimuksen tekijät eivät esitä tarkkoja arvioita tämän prosessin toteutumisvauhdista, vaan puhuvat suhteellisen epämääräisesti yhdestä tai kahdesta vuosikymmenestä.

19

(20)  Ziehran, Gregory & Arntz, The risk of automation for jobs in OECD countries: a comparative analysis, OECD Social, Employment and Migration Working Papers, 2016.

20

(21)  International Federation of Robotics: The Impact of Robots on Productivity, Employment and Jobs, 2017.

21

(22)  Ziehran, Gregory & Arntz: Racing With or Against the Machine?, 2016.

22

(23)  Maailman talousfoorumi: Future of Jobs Report, 2018.

23

(24)  Muntaner, Digital Platforms, Gig Economy, Precarious Employment, and the Invisible Hand of Social Class, 2018.

24

(25)  Joukkoistamisalustojen typologiasta ks.: Howcroft & Bergvall-Kåreborn, A Typology of Crowdwork Platforms, 2019.

25

(26)  Uws ym., Crowd work in Europe: Preliminary results from a survey in the UK, Sweden, Germany, Austria and the Netherlands, 2016.

26

(27)  Berg, Income security in the on-demand economy: Findings and policy lessons from a survey of crowdworkers, 2015.

27

(28)  Bartmann, The Return of the Servant, 2016.

28

(29)  Mukaan lukien omistaja-arvot ja digitaalisilta alustoilta saatavat osingot, tekoälyn robotiikan jne. alojen johtavat yritykset.

29

(30)  Stockhammer, Determinants of the Wage Share, 2017.

30

(31)  Hudson, The Road to Debt Deflation, Debt Peonage, and Neofeudalism, 2017.

31

(32)  Lange & Santarius, Smart Green World? Making Digitalisation Work for Sustainability, 2020.

32

(33)  Ks. Staab, The consumption dilemma of digital capitalism, 2017.

33

(34)  Summers, Larry Summers kansainvälisen valuuttarahaston talousfoorumissa, 2013.

34

(35)  Teulings & Baldwin, Secular Stagnation: Facts, Causes and Cures, 2014.

35

(36)  Esim. hakukoneet tai esineiden internet, sähköinen kaupankäynti ja sosiaalisen median alustat.

36

(37)  Feiner, Amazon admits to Congress that it uses ”aggregated” data from third-party sellers to come up with its own products, 2019.

37

(38)  Ulkomaisista suoria sijoituksia koskevan intialaisen asetuksen kohdan 5.2.15.2.4. alakohdan v mukaan yhteisö, jolla on omistusosuus verkkokauppamarkkinoista ei saa myydä omia tuotteitaan ylläpitämillään markkinoilla.

38

(39)  Tämä koskee erityisesti julkishyödykkeiden alalla toimivia alustoja (terveys, liikkuvuus, kaupunki).

39

(40)  Esimerkiksi julkinen hakukone, GAIA X -pilvipalvelin tai kansalaisyhteiskunnan hallinnoimat sosiaalisen median alustat.

40

(41)  Esimerkiksi ostojen (ja kokemusten) jakaminen kuluttajien välillä, käytettyjen tuotteiden vaihtokaupat, tuottajakuluttamisen digitaaliset muodot, paikalliset digitaaliset alustat paikallisten yritysten edistämiseksi ja tapauskohtaisesti lyhyet toimitusketjut.

41

(42)  Esimerkiksi ”La ruche qui dit oui”, joka on luonnonmukaisia ja kausituotteita välittävä belgialainen alusta.

42

(43)  Esimerkiksi tiedot kaikenlaisten tuotteiden tuotannosta, ympäristövaikutuksista, koostumuksesta, käytöstä, korjattavuudesta ja käytettävyydestä.

43

(44)  ETSK:n lausunto Terveellisten ja kestäväpohjaisten ruokavalioiden edistäminen EU:ssa, EUVL C 190, 5.6.2019, s. 9

44

Terveellisten ja kestäväpohjaisten ruokavalioiden edistäminen EU:ssa

(45)  Merkille pantavaa on, että keskimäärin joka kahdeksas verkossa ostettu tuote palautetaan. https://www.salecycle.com/blog/featured/ecommerce-returns-2018-stats-trends/

45

(46)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/125/EY (EUVL L 285, 31.10.2009, s. 10).

46

(47)  C. Becker ym. (2015), Sustainability Design and Software: The Karlskrona Manifesto, IEEE/ACM 37th IEEE International Conference on Software Engineering, s. 467–476, doi: 10.1109/ICSE.2015.179.

47

(48)  Ks. myös Kern ym. (2018), Sustainable software products – Towards assessment criteria for resource and energy efficiency, Future Generation Computer Systems, Bd. 86, s. 199–210, doi: 10.1016/j.future.2018.02.044.

48

(49)  Yritysten yhteiskuntavastuuta koskeva uudistettu EU:n strategia vuosiksi 2011–2014, COM(2011) 681 final.

49

(50)  Emarketer.com

50

(51)  Hilty & Bieser (2017): Opportunities and risks of digitalisation for climate protection in Switzerland.

51

(52)  Esim. GESI & Accenture (2015): SMARTer2030. ICT Solutions for 21st Century Challenges.

52

st

(53)  Lange & Santarius (2020): Smart Green World. Making Digitalization Work for Sustainability. Lange, Pohl & Santarius (2020): Digitalization and Energy Consumption. Does ICT Reduce Energy Demand?

53

(54)  http://www.remourban.eu/

54

(55)  https://www.matchup-project.eu/

55

(56)  ETSK:n lausunnot: Kansainvälinen kauppa ja matkailu – Maailmanlaajuinen kestävän kehityksen toimintaohjelma (EUVL C 14, 15.1.2020, s. 40), Matkailu ja liikenne vuonna 2020 ja sen jälkeen ((ks. tämän virallisen lehden sivu 219).

56

Kansainvälinen kauppa ja matkailu – Maailmanlaajuinen kestävän kehityksen toimintaohjelma

Matkailu ja liikenne vuonna 2020 ja sen jälkeen

(57)  ETSK:n lausunto Pellolta pöytään: kestäväpohjainen elintarvikestrategia, 2020 ((ks. tämän virallisen lehden sivu 268).

57

Pellolta pöytään: kestäväpohjainen elintarvikestrategia

(58)  Esim. JoinData, maataloustuottajille tarkoitettu riippumaton datafoorumi (joint-data.nl).

58

(59)  https://www.h2020fairshare.eu/

59

---

| 11.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 429/197 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 429/197

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Kestävyysperiaatteiden mukaiset toimitusketjut ja ihmisarvoinen työ kansainvälisessä kaupassa”

(valmisteleva lausunto)

(2020/C 429/25)

| Esittelijä: | Tanja BUZEK (DE–II) |
| --- | --- |

Esittelijä:

Tanja BUZEK (DE–II)

| Lausuntopyyntö | EU:n puheenjohtajavaltio Saksa, 18.2.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Työjärjestyksen 32 artiklan 1 kohta |
| | valmisteleva lausunto |
| Vastaava jaosto | Ulkosuhteet |
| Hyväksyminen jaostossa | 24.7.2020 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 18.9.2020 |
| Täysistunnon numero | 554 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 216/2/3 |

Lausuntopyyntö

EU:n puheenjohtajavaltio Saksa, 18.2.2020

Oikeusperusta

Työjärjestyksen 32 artiklan 1 kohta

valmisteleva lausunto

Vastaava jaosto

Ulkosuhteet

Hyväksyminen jaostossa

24.7.2020

Hyväksyminen täysistunnossa

18.9.2020

Täysistunnon numero

554

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

216/2/3

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Maailmanlaajuiset toimitusketjut ovat keskeisiä tekijöitä taloudellisessa toiminnassa kaikkialla maailmassa ja globaalissa kaupassa yritysten harjoittaessa toimintaansa yhä enemmän rajojen yli. Monikansalliset yritykset ovat niiden pääasiallisia toimijoita, ja pienet ja keskisuuret yritykset muodostavat niiden tärkeän osan. Ne ovat monimutkaisia, moninaisia ja hajanaisia, ja niihin sisältyy monenlaisia mahdollisuuksia ja riskejä. Talouskasvuun, työpaikkojen luomiseen ja yrittäjyyteen liittyy myös eräissä toimitusketjuissa kiistanalaisia piirteitä työoloihin ja -ehtoihin ja kestävään kehitykseen kohdistuvien kielteisten vaikutusten vuoksi (1). |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Covid-19-kriisi on paljastanut pilkkoutuneiden ja yksipuolisten toimitusketjujen huolestuttavan vahingoittuvuuden ja riskit. Se on paljastanut työntekijöiden haavoittuvuuden, ihmisoikeusrikkomuksia ja yritystoiminnan aiheuttamia kielteisiä sosiaalisia, terveydellisiä ja turvallisuuteen liittyviä vaikutuksia nykyisissä toimitusketjuissa kaikkialla maailmassa. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Covid-19-pandemia on opettanut meille, että maailmanlaajuisista toimitusketjuista on tehtävä entistä kestokykyisempiä, monipuolisempia ja vastuullisempia. Kaupalla on oltava keskeinen asema kestävän talouden elpymisen edistämisessä niin, että yrityksillä on mahdollisuus rakentaa ja organisoida uudelleen rikkoutuneet arvoketjunsa. Entistä vahvemmilla välineillä on kuitenkin saatava aikaan yhteiskunnan ja ympäristön kannalta vastuullinen yritystoiminta-, kauppa- ja investointiohjelma. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK ehdottaa, että haavoittuvia toimitusketjuja koskevia tietoja kerätään nykyistä enemmän sekä taloudellisen toiminnan häiriöiden riskien että ihmisoikeusrikkomusten osalta. Komitea korostaa myös kiireistä tarvetta arvioida maailmanlaajuisesti, miten kansainvälisissä työelämän normeissa on pureuduttu kansainvälisten toimitusketjujen ihmisarvoista työtä koskeviin epäkohtiin, ja korjata kaikki havaitut puutteet ohjauksessa. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Toinen opetus koskee toimintapolitiikkaa ja aitoja investointeja kestävään kehitykseen. Kunnianhimoisilla toimilla on varmistettava, että maailmanlaajuisilla toimitusketjuilla edistetään entistä oikeudenmukaisempaa talous- ja yhteiskuntamallia, joka perustuu kestävyyteen ja ihmisarvoiseen työhön. Toimien on oltava yhdenmukaisia kansainvälisten ja eurooppalaisten periaatteiden, erityisesti Parisiin sopimuksen, kestävän kehityksen tavoitteiden, Kansainvälisen työjärjestön ILO:n keskeisten yleissopimusten, Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin, kanssa. Niiden on muodostettava covid-19-kriisin maailmanlaajuisten, eurooppalaisten ja kansallisten torjuntatoimien keskeiset elementit. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelmassa kaupan tunnustetaan olevan sekä osallistavan talouskasvun ja köyhyyden vähentämisen moottori että kestävän kehityksen edistäjä. Kun kuitenkin otetaan huomioon covid-kriisin globaaliin kauppaan ja globaaleihin toimitusketjuihin tehtäviin investointeihin aiheuttamat rajoitukset sekä köyhyyden vähentämisen hidastuminen jo ennen kriisiä, osallistavan ja kestävän kasvun varmistamiseksi on kiireellisesti tehostettava uudistuksia, lisättävä investointeja, edistettävä kestävää kauppaa ja globaaleja toimitusketjuja ja integroitava kehitysmaat entistä tiiviimmin avoimeen globaaliin talouteen. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Ihmisoikeuksista, kestävästä kehityksestä ja yritysten yhteiskuntavastuusta on tullut entistä tärkeämpiä kysymyksiä elinkeinoelämälle. Monet yritykset noudattavat aktiivisesti YK:n liike-elämän ja ihmisoikeuksien perusperiaatteita ja muita asiaankuuluvia valtioiden tukemia välineitä, erityisesti Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) suuntaviivoja monikansallisille yrityksille ja ILO:n julistusta monikansallisista yrityksistä. Nämä vapaaehtoiset toimenpiteet ovat johtaneet myönteiseen muutokseen toimintatavoissa, jotka liittyvät ihmisoikeuksien kunnioittamiseen niiden yritystoiminnassa, mutta parempaa tarvitaan. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | On tärkeää, että EU ja sen jäsenvaltiot toimivat johdonmukaisesti kansallisissa, unionin laajuisissa ja kansainvälisissä yhteyksissä koordinoimalla aloitteita ja korjaamalla havaittuja puutteita. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) kehottaa Euroopan komissiota laatimaan yhteisymmärryksessä Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa ihmisoikeuksia, ihmisarvoista työtä ja kestävyyttä maailmanlaajuisissa toimitusketjuissa koskevan eurooppalaisen toimintasuunnitelman, joka perustuu työmarkkinaosapuolten väliseen vuoropuheluun ja useiden sidosryhmien väliseen lähestymistapaan. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Sen on oltava kunnianhimoinen, kattava ja laaja-alainen, jotta sillä voidaan vastata tehokkaasti maailmanlaajuisiin toimitusketjuihin liittyviin todellisiin tilanteisiin. Sen tärkeimpinä tavoitteina olisi oltava vastuullisen yritystoiminnan edistäminen, ihmisoikeuksien sekä EU:n sosiaalisten ja ympäristötavoitteiden kunnioittaminen yritystoiminnassa ja sen toimitusketjuissa, yritysten ja pk-yritysten tukeminen vastuullista yritystoimintaa koskevan lähestymistavan omaksumisessa ja tasapuolisten toimintaedellytysten varmistaminen yrityksille. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Kyseisen toimintasuunnitelman olisi toimittava yleisenä kehyksenä sekä poliittisille että lainsäädäntöaloitteille ja sellaisena siinä olisi tunnustettava alan eri toimijoiden, erityisesti EU:n toimielinten, jäsenvaltioiden, kansainvälisten elinten, yritysten, työmarkkinaosapuolten ja sidosryhmien, olennaiset, erilaiset ja toisiaan täydentävät roolit. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Eurooppalaisen toimintasuunnitelman tavoitteita olisi toteutettava kansallisilla toimintasuunnitelmilla, ja näiden olisi noudatettava yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n ohjaavien periaatteiden vähimmäistäytäntöönpanonormeja. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Monenvälisen kehityksen prosessi alkaa joskus kunnianhimoisista yksipuolisista toimista. ETSK katsoo, että EU:lla on ainutlaatuiset edellytykset ottaa johtava rooli huolellisuusvelvoitteen suhteen varsinkin eurooppalaisten yritysten maailmanlaajuista johtajuutta silmällä pitäen. ETSK kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita varmistamaan tehokkaammat ja sitovammat kansainväliset välineet ja vahvistaa tukevansa Yhdistyneiden kansakuntien sitovaa sopimusta yrityksistä ja ihmisoikeuksista (2) sekä kannattaa ILO:n yleissopimuksen laatimista ihmisarvoisesta työstä globaaleissa toimitusketjuissa (3). |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | ETSK kiittää komissiota siitä, että se on noudattanut kehotusta, jonka mukaan huolellisuusvelvoitetta (4) koskevan EU:n lainsäädännön olisi oltava toimintasuunnitelman kärjessä. Jotta eurooppalaisilla yrityksillä olisi tasaveroiset toimintaedellytykset, ihmisoikeuksien huolellisuusvelvoitteeseen ja vastuulliseen yritystoimintaan liittyvän sitovan monialaisen lainsäädäntöaloitteen olisi katettava kaikki EU:n alueelle sijoittuneet ja siellä toimivat yritykset sekä julkinen sektori, ja sen olisi vastattava pk-yritysten erityistarpeisiin ja otettava huomioon niiden rajoitteet. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | On olennaisen tärkeää vaatia yrityksiä ottamaan käyttöön huolellisuusvelvoitetta koskevia tehokkaita mekanismeja ennaltaehkäisevänä lähestymistapana, mutta myös varmistamaan tehokkaat oikeussuojakeinot ja oikeussuojan saatavuus sekä takaamaan tehokas täytäntöönpano muun muassa julkisen valvonnan, tarkastusten ja seuraamusten avulla. Huolellisuusvelvoitteen erityispiirteitä, myös yritysten vastuuta, käsitellään erillisessä ETSK:n lausunnossa (5). |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | Työntekijöiden ja ammattiliittojen on oltava osa ratkaisua. Huolellisuusvelvoitteen olisi katettava nimenomaisesti ammattiliittojen ja työntekijöiden oikeudet, erityisesti oikeus työehtosopimusneuvotteluihin ja työtaistelutoimiin, oikeudenmukaiset työolot ja korvaus työstä, tiedottaminen ja kuuleminen sekä työterveys ja työturvallisuus. Nämä keskeiset ihmisoikeudet muodostavat olennaisen osan ihmisarvoista työtä. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | Eurooppalaisen monialaisen ja alakohtaisen työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja kansallisen työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun olisi autettava tämän pyrkimyksen täytäntöönpanossa, esimerkkinä yhteiset aloitteet ja hankkeet, suuntaviivat, valmiuksien kehittäminen, sopimukset, yritysten tukeminen asianmukaista huolellisuutta koskevien velvoitteiden täyttämisessä ja ammattiliittojen tukeminen keskusteluissa ja neuvotteluissa yritysjohdon kanssa. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | Toimintasuunnitelmaa koskevan kattavan ja johdonmukaisen lähestymistavan saavuttamiseksi siinä olisi myös laadittava muiden kuin taloudellisten tietojen julkistamisesta annetun direktiivin kunnianhimoinen tarkistus siten, että siihen sisällytetään kaikki yritykset ja vastataan pk-yritysten erityistarpeisiin ja -rajoitteisiin sekä erityisiin keskeisiin tulosindikaattoreihin ja tavoitteisiin. Tarvitaan lainsäädännöllisiä toimenpiteitä, jotka koskevat yrityksen hallituksen EU:n laajuisia tehtäviä, jotta toimitaan kaikkien sidosryhmien edun mukaisesti ja jotta yrityksen toiminta edistää sosiaalisten ja ympäristötavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | ETSK ehdottaa, että Next Generation EU -ohjelman ja muun EU:n rahoituksen puitteissa ihmisoikeuksia, ihmisarvoista työtä ja kestävää kehitystä koskevien tavoitteiden kunnioittaminen yritysten toiminnassa ja toimitusketjuissa liitetään mukaan erityisinä ehtoina ja kannustimina. |
| --- | --- |

1.18

| 1.19 | Jäsenvaltioiden olisi varmistettava sosiaalisen lausekkeen täysimääräinen täytäntöönpano ja noudattamisen valvonta julkisia hankintoja koskevissa direktiiveissä. Komission uusilla ehdotuksilla olisi varmistettava, että julkisia hankintoja koskevilla menettelyillä tuetaan ja edistetään ihmisoikeuksia koskevaa huolellisuusvelvoitetta ja yritysten vastuullista menettelyä liiketoiminnassaan ja niiden toimitusketjuissa, ihmisarvoinen työ mukaan luettuna. |
| --- | --- |

1.19

| 1.20 | Toimintasuunnitelmaan olisi sisällyttävä myös muita kuin lainsäädännöllisiä toimenpiteitä, kuten aloitteita, joilla lisätään kuluttajien, sijoittajien ja muiden sidosryhmien tietoisuutta, sekä kannustimia vastuullisille yrityksille, joiden toimet ulottuvat oikeudellisia velvoitteita pidemmälle, sekä pk-yrityksille annettavaa erityistä tukea huolellisuusvelvollisuutta koskevien toimintamallien käyttöönottamiseksi. |
| --- | --- |

1.20

| 1.21 | Toimintasuunnitelman tavoitteiden kaupalliset osatekijät olisi otettava huomioon uudessa EU:n kauppastrategian arvioinnissa. Kauppa- ja kansainvälisillä investointisopimuksilla voidaan tehostaa sitä, että sekä sijoittajat että julkinen valta panevat normit entistä tasapuolisemmin täytäntöön, ja varmistaa tämä. Ulkomaisten sijoittajien olisi noudatettava huolellisuusvelvoitetta, ennen kuin ne voivat hyötyä kansainvälisestä investointisopimuksesta. Vapaakauppasopimuksilla on edistettävä parhaita käytäntöjä siitä, miten ympäristökriteerit ja sosiaaliset kriteerit sisällytetään julkisiin hankintoihin, eikä niillä pidä millään tavoin rajoittaa kriteerien soveltamista. |
| --- | --- |

1.21

| 1.22 | Uudella kauppasopimusten noudattamisen ja täytäntöönpanon valvojalla on oltava vahvemmat välineet kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien sitoumusten täytäntöönpanemiseksi. Uudistetun asiantuntijapaneelin olisi voitava käynnistää sopimusvaltion välinen riitojenratkaisumekanismi, joka tarjoaa mahdollisuuden määrätä taloudellisia seuraamuksia tai sanktioita sekä tarjota oikeussuojakeinoja vahinkoa kärsineelle osapuolelle (6). Riippumattoman työoikeussihteeristön ja kollektiivisen valitusmekanismin olisi täydennettävä kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevien lukujen täytäntöönpanoa (7). Sisäisen neuvoa-antavan ryhmän suositusten vaikutusta kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevien lukujen rikkomusten tutkintaan on vahvistettava huomattavasti. Työriitoja koskevissa uusissa lähestymistavoissa olisi tarkasteltava muutoksenhakukeinoja vaatimustenvastaisesti toimivia yrityksiä vastaan sekä järjestelmää, joka perustuu EU:n polkumyynninvastaisiin toimenpiteisiin sosiaalisen polkumyynnin torjumiseksi. |
| --- | --- |

1.22

| 1.23 | Vaikutusvalta ILO:n sopimusten ratifioinnin varmistamiseksi on edelleen suurimmillaan sopimusneuvottelujen aikana ja ennen niiden loppuun saattamista. Asian pitäisi näin ollen ilmetä allekirjoitetussa sopimuksessa. Keskeisiä osia koskeva lauseke olisi ulotettava koskemaan myös ILO:n tärkeimpien tähänastisten, kaikkien EU:n jäsenvaltioiden ratifioimien yleissopimusten noudattamista ja täytäntöönpanoa, ja ILO olisi liitettävä mukaan vapaakauppasopimusten täytäntöönpanon seurantaan (8). ETSK ehdottaa tariffinalennusten yhdistämistä kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien määräysten tehokkaaseen täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

1.23

2.   Tausta

| 2.1 | Tässä valmistelevassa lausunnossa puheenjohtajavaltio Saksa pyysi ETSK:ta esittämään useita aloitteita, joilla parannetaan kestävyysperiaatteiden noudattamista ja varmistetaan ihmisoikeuksien ja ihmisarvoisen työn kunnioittaminen maailmanlaajuisissa toimitusketjuissa. Puheenjohtajavaltio toimitti yksityiskohtaisen luettelon seuraavista kysymyksistä:






  — | Miten laaditaan ja pannaan täytäntöön eurooppalainen toimintasuunnitelma ihmisarvoista työtä koskevan kattavan ja kunnianhimoisen strategian laatimiseksi maailmanlaajuisissa toimitusketjuissa, erityisesti tarkastelemalla työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja kansalaisyhteiskunnan roolia ja niiden saamaa tukea? |
| --- | --- | --- |

2.1

—

Miten laaditaan ja pannaan täytäntöön eurooppalainen toimintasuunnitelma ihmisarvoista työtä koskevan kattavan ja kunnianhimoisen strategian laatimiseksi maailmanlaajuisissa toimitusketjuissa, erityisesti tarkastelemalla työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja kansalaisyhteiskunnan roolia ja niiden saamaa tukea?

| — | Mitkä ovat eurooppalaisen huolellisuusvelvoitetta koskevan asetuksen keskeiset piirteet ja miten voidaan vahvistaa tehokkaiden oikeussuojakeinojen saatavuutta maailmanlaajuisissa toimitusketjuissa tapahtuvien ihmisoikeusloukkauksien varalta? |
| --- | --- |

—

Mitkä ovat eurooppalaisen huolellisuusvelvoitetta koskevan asetuksen keskeiset piirteet ja miten voidaan vahvistaa tehokkaiden oikeussuojakeinojen saatavuutta maailmanlaajuisissa toimitusketjuissa tapahtuvien ihmisoikeusloukkauksien varalta?

| — | Miten luodaan tasapuoliset toimintaedellytykset eurooppalaisille yrityksille ottaen huomioon niiden haasteet ja edut, ja miten edistetään maailmanlaajuisten toimitusketjujen kykyä selviytyä covid-19-pandemian kaltaisista kriiseistä? |
| --- | --- |

—

Miten luodaan tasapuoliset toimintaedellytykset eurooppalaisille yrityksille ottaen huomioon niiden haasteet ja edut, ja miten edistetään maailmanlaajuisten toimitusketjujen kykyä selviytyä covid-19-pandemian kaltaisista kriiseistä?

| — | Miten edistetään kestävän kehityksen tavoitteiden ja yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n ohjaavien periaatteiden yhteistä täytäntöönpanoa, esimerkiksi jäsenvaltioiden kansallisten toimintasuunnitelmien vähimmäisvaatimusten avulla? |
| --- | --- |

—

Miten edistetään kestävän kehityksen tavoitteiden ja yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n ohjaavien periaatteiden yhteistä täytäntöönpanoa, esimerkiksi jäsenvaltioiden kansallisten toimintasuunnitelmien vähimmäisvaatimusten avulla?

| — | Miten lujitetaan ihmisarvoista työtä kestävien periaatteiden mukaisissa toimitusketjuissa kauppapolitiikassa tutkimalla erityisesti vapaakauppasopimusten kestävyyttä koskevien lukujen parempaa täytäntöönpanoa? |
| --- | --- |

—

Miten lujitetaan ihmisarvoista työtä kestävien periaatteiden mukaisissa toimitusketjuissa kauppapolitiikassa tutkimalla erityisesti vapaakauppasopimusten kestävyyttä koskevien lukujen parempaa täytäntöönpanoa?

| 2.2 | ETSK on jo toteuttanut omasta puolestaan useita asiaankuuluvia toimenpiteitä. Vuonna 2016 komitea kehotti komissiota laatimaan ”kattavan ja kunnianhimoisen strategian ihmisarvoisen työn edistämiseksi globaaleissa toimitusketjuissa kaikissa sisäisissä (osallistuminen EU:n julkisiin hankintoihin, tuotemerkinnät jne.) ja ulkoisissa (kauppa, kehitysapu, naapuruuspolitiikka jne.) toimintapolitiikoissaan”. Komitea suositteli, että mukaan sisällytetään ”sekä lainsäädännöllisiä että muita toimenpiteitä, parhaita käytänteitä, taloudellisia kannustimia, koulutusmahdollisuuksia ja valmiuksien kehittämistä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja ammattiyhdistystoimintaa varten” (9). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Vuonna 2018 ETSK kehotti Euroopan komissiota ”soveltamaan kunnianhimoisempaa lähestymistapaa erityisesti kauppaa ja kestävää kehitystä koskevissa luvuissa tehtyjen sitoumusten tosiasiallisen täytäntöönpanon tiukemman valvonnan suhteen” (10) ja painotti, että ILO:n perusyleissopimukset on kiireellisesti ratifioitava ennen kauppasopimuksen tekemistä. Työsäännösten vahvistamisen yhteydessä komitea suositteli, että tarkastellaan erityisesti riippumattoman työoikeussihteeristön perustamista ja kollektiivista valitusmekanismia. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Vuonna 2019 ETSK kehotti EU:n toimielimiä tukemaan YK:n sitovan sopimuksen prosessia ja osallistumaan neuvotteluihin, joissa sovittiin sitovan sopimuksen välttämättömästä sisällöstä (11). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Euroopan parlamentin oikeudellinen valiokunta on hiljattain pyytänyt ETSK:lta yritysten huolellisuusvelvoitetta ja vastuuvelvollisuutta käsittelevää lausuntoa (12). Useissa Euroopan parlamentin päätöslauselmissa oli vaadittu huolellisuusvelvoitetta sitovaa lainsäädäntöä ja muita aloitteita, joilla varmistetaan ihmisoikeuksien kunnioittaminen yritystoiminnassa ja maailmanlaajuisissa toimitusketjuissa. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Euroopan unionin neuvosto on korostanut ihmisoikeusrikkomusten uhreille tarkoitetun tehokkaan oikeussuojan saatavuuden merkitystä huolellisuusvelvoitetta koskevan periaatteen täytäntöönpanossa ja tunnustanut yrityksissä toteutettavan ihmisoikeuksien kunnioittamisen välttämättömäksi ”kestävän kehityksen kannalta ja kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi” (13). Neuvosto totesi, että vastuullinen yritystoiminnan harjoittaminen voi viime kädessä saada aikaan kilpailuedun (14). |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Oikeus- ja kuluttaja-asioiden pääosaston (DG JUST) esittämän tutkimuksen jälkeen Euroopan komission jäsen Didier Reynders sitoutui huhtikuussa 2020 esittämään ihmisoikeuksien huolellisuusvelvoitetta ja vastuullista yritystoimintaa koskevan sitovan oikeudellisen aloitteen, joka kattaa yritysten toimitusketjut, myös vastuun ja seuraamukset, ja joka perustuu ihmisoikeuksien kattavaan määrittelyyn, myös työntekijöiden ja ammattiliittojen oikeuksien osalta (15). |
| --- | --- |

2.7

3.   Maailmanlaajuiset toimitusketjut: nykytilanne ja covid-19-kriisin vaikutukset

| 3.1 | Maailmanlaajuisten toimitusketjujen toiminnoilla on keskeinen merkitys taloudelliselle toiminnalle kaikkialla maailmassa ja globaalissa kaupassa. Monikansalliset yritykset ja niiden toimitusketjut työllistävät satoja miljoonia työntekijöitä, ja näiden verkostojen osuus maailmankaupasta on 80 prosenttia (16). ILO:n vuoden 2013 tietojen mukaan 453 miljoonaa työpaikkaa, eli yli viidennes työpaikoista, liittyi maailmanlaajuisiin toimitusketjuihin, mikä on 53 prosenttia enemmän kuin edellisellä vuosikymmenellä (17). Digitaaliteknologialla, ympäristö- ja sosiaalihallinnolla sekä kestävän kehityksen suuntauksilla on monitahoisia vaikutuksia kansainvälisen tuotannon tulevan ”muutosvuosikymmenen” aikana (18). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ”Kauppa on sekä osallistavan talouskasvun ja köyhyyden vähentämisen moottori että kestävän kehityksen edistäjä” (19). Kun otetaan huomioon covid-kriisin globaaliin kauppaan ja globaaleihin toimitusketjuihin tehtäviin investointeihin aiheuttamat rajoitukset sekä köyhyyden vähentämisen hidastuminen jo ennen kriisiä, kestävän kasvun varmistamiseksi on kiireellisesti tehostettava uudistuksia, lisättävä investointeja ja edistettävä kestävää kauppaa ja globaaleja toimitusketjuja. Kansainväliset järjestöt ja virastot ovat vahvistaneet tiedot avainrooleista köyhyyden vähentämisessä. Kehityspankit ovat korostaneet kaupan ratkaisevaa roolia ja että kehitysmaiden tiiviimpi integroiminen avoimeen maailmantalouteen on olennaisen tärkeää äärimmäisen köyhyyden poistamista vuoteen 2030 mennessä koskevan tavoitteen saavuttamiseksi. Esimerkiksi maaseudun markkinoiden kehittäminen ja niiden oikeudenmukainen integroiminen globaaleihin markkinoihin voi tarjota yhä tärkeämmän tulonlähteen maaseudun köyhille. Lisäksi on näyttöä ihmisarvoisten ja tuottavien työpaikkojen, kestäväpohjaisten yritysten ja taloudellisen muutoksen merkityksestä köyhyyden vähentämisessä. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Maailmanlaajuiset toimitusketjut ovat monimutkaisia, moninaisia ja hajanaisia, ja eräillä monikansallisilla yrityksillä on yli 100 000 suoraa toimittajaa. Toimitusketjuihin liittyy mahdollisuuksia ja riskejä. Ne ovat edistäneet talouskasvua, työpaikkojen luomista ja yrittäjyyttä ja voivat edistää siirtymistä epävirallisesta taloudesta viralliseen talouteen (20), mikä on kehitysmaille suotuisa asia. Maailmanlaajuisten toimitusketjujen kautta harjoitettavan globaalin kaupan ja investointien lisääntymisen sekä johtavien yritysten maailmanlaajuisen tuotannon ulkoistamisen ja rajat ylittävän koordinoinnin myötä yritystoiminnalla on merkittäviä sosiaalisia vaikutuksia (21). |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Toimitusketjujen pituus ja toimitussuhteiden kesto tavarantoimittajien kanssa ovat monitahoisia yritystoimintavalintoja, jotka perustuvat kiinnostavimpiin liikesuhteisiin, kuluttajamarkkinoiden läheisyyteen, logistiikkaan, osaamiseen jne. Järjestelmällinen hankinta on kuitenkin myös kilpailun ja sellaisen yritystoimintamallin taloudellisten vaikuttimien sivutuote, jossa maailmanlaajuiset toimitusketjut järjestävät toimintansa liian useissa tapauksissa halvimpien kustannusten mukaan. Lisäksi yritysten pyrkimys tehokkuuteen työvoimakustannuksissa ei välttämättä tuo etuja talouksille, työntekijöille, sidosryhmille ja yhteiskunnalle laajemmin. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Nykyinen yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskeva kehys muodostuu enimmäkseen ei-sitovista välineistä. Ihmisoikeusloukkauksia, jotka voivat kohdistua myös työntekijöiden ja ammattiliittojen oikeuksiin, tapahtuu edelleen yritysten toiminnassa, myös monikansallisissa yrityksissä sekä niiden toimitus- ja alihankintaketjuissa. Lisäksi kielteisten vaikutusten jäljittäminen on vaikeaa. Alihankintaketjujen erityiset vastuukehykset ovat jo olemassa EU:n lainsäädännössä, ja niitä on otettu käyttöön esimerkiksi julkisissa hankinnoissa, työntekijöiden lähettämisessä työhön toiseen jäsenvaltioon ja muuttoliikettä koskevassa lainsäädännössä. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Covid-19-kriisi on paljastanut pilkkoutuneiden ja yksipuolisten toimitusketjujen huolestuttavan vahingoittuvuuden ja riskit sekä ne toimintakykyisinä pitävien työntekijöiden haavoittuvuuden. Laajamittaiset häiriöt osoittivat, että maailmanlaajuisten toimintaketjujen luotettavuutta ja sietokykyä on tarpeen vahvistaa erityisesti keskeisillä alueilla ja aloilla sekä EU:n sisämarkkinoilla että kolmansien maiden hallitusten kanssa. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ETSK ehdottaa, että haavoittuvia toimitusketjuja koskevia tietoja kerätään tai käsitellään nykyistä enemmän sekä taloudellisen toiminnan häiriöiden riskien että ihmisoikeusrikkomusten havaitsemiseksi. Vuotuinen vapaakauppasopimuksen täytäntöönpanokertomus voisi toimia säännöllisen tiedotuksen foorumina. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | YK:n pääsihteeri António Guterres viittasi covid-19-pandemiaan kansanterveydellisenä hätätilana, josta tuli taloudellinen ja sosiaalinen kriisi ja inhimillinen kriisi, josta tulee pian ihmisoikeuskriisi (22). Hänen mukaansa kansalaisyhteiskuntajärjestöt ovat paljastaneet, että monet valtiot ovat epäonnistuneet kansalaistensa suojelemisessa ja monet yritykset ovat puolestaan epäonnistuneet ihmisoikeuksien kunnioittamisessa yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n ohjaavien periaatteiden mukaisesti. Työntekijät pakotetaan rutiininomaisesti työskentelemään ilman asianmukaisia välineitä, jotka suojelevat heitä tautiin sairastumiselta, heiltä evätään palkallinen sairausloma, kun he sairastuvat tai joutuvat eristäytymään omaehtoisesti, ja heidät irtisanotaan ilman erillistä ilmoitusta tai korvausta, Guterres totesi (23). On muun muassa havaittu riskejä, jotka liittyvät Euroopassa ja Yhdysvalloissa hankittujen käsineiden ja muiden henkilönsuojainten valmistuksen toimitusketjuissa toimivien yritysten käyttämään pakkotyövoimaan (24). |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Yrityksiä ja ihmisoikeuksia käsittelevä YK:n työryhmä on todennut merkittävässä lausunnossaan tarpeen valita covid-19-pandemian torjunnassa kestäväpohjainen ihmiskeskeinen tie. Lausunnon mukaan pandemia ei saa johtaa alhaisempiin normeihin, eikä sitä saa käyttää valtiollisten ja liike-elämän toimijoiden tekosyynä kiertää kansainvälisiä ihmisoikeussitoumuksia. Todellinen edistyminen yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n ohjaavien periaatteiden täytäntöönpanossa auttaa valmistautumaan paremmin seuraavaan kriisiin, etenkin kun kiinnitetään kollektiivisesti huomiota ilmastokriisiin ja muihin ihmisoikeushaasteisiin, jotka johtuvat epäoikeudenmukaisuudesta ja kasvavasta eriarvoisuudesta (25). |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | ETSK on kehottanut elvyttämään kauppavirtoja siten, että sitoudutaan vahvasti sosiaali- ja työnormeihin sekä niiden noudattamisen tehokkaaseen valvontaan. Toimitus- ja tuotantoprosessien häiriintyminen on osoittanut, miten tärkeää tavaroiden ja palvelujen maailmalle toimittamisen kannalta on huolehtia työterveyttä ja -turvallisuutta koskevien toimenpiteiden olemassaolosta ja toteuttaa niitä käytännössä sekä varmistaa työntekijöiden turvallisuus ja terveenä pysyminen. Järjestäytymisvapautta ja kollektiivisia neuvotteluja koskevien ILO:n keskeisten yleissopimusten ratifiointi, täytäntöönpano ja noudattamisen valvonta on yhdessä ILO:n kaikkien tärkeimpien tähänastisten yleissopimusten kanssa tärkein keino taata turvalliset ja kunnolliset työolot ja -ehdot (26). |
| --- | --- |

3.10

4.   Lähtötilanne: tärkeimmät olemassa olevat kansainväliset välineet ja määritelmät

| 4.1 | On olemassa lukuisia kansainvälisiä välineitä, jotka koskevat kansainvälisiä toimitusketjuja. Niissä määritellään vastuullinen yritystoiminta, huolellisuusvelvoitetta koskevat mekanismit ja yritysten toimitusketjuihin liittyvät velvoitteet sekä valtioiden tehtävät, velvoitteet ja sitoumukset, joilla varmistetaan ihmisoikeuksien kunnioittaminen, mukaan lukien tehokas ennaltaehkäisy, valvonta, oikeussuojakeinot ja seuraamukset. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | YK:n vahvistaman kestävän kehityksen agenda 2030 -toimintaohjelman ytimen muodostavat 17 kestävän kehityksen tavoitetta. Maailmanlaajuisten toimitusketjujen organisointi ja yksityisen sektorin rooli ovat avainasemassa agendan tavoitteiden ja pyrkimysten saavuttamisessa, kuten kestävä talouskasvu ja tuottava työllisyys (tavoite 8), osallistavan ja kestävän teollisuuden rakentaminen (tavoite 9), eriarvoisuuden vähentäminen (tavoite 10), kulutus- ja tuotantotapojen kestävyyden varmistaminen (tavoite 12) ja kestävän kehityksen kumppanuuksien vahvistaminen (tavoite 17). Kestävän kehityksen tavoitteet 9 ja 12 keskittyvät erityisesti toimitusketjuihin, ja kestävän kehityksen tavoite 17 keskittyy yritysten käyttäytymiseen. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Vuonna 2011 hyväksytyissä yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevissa YK:n ohjaavissa periaatteissa korostetaan valtioiden velvollisuutta suojella alueellaan ja/tai lainkäyttöalueellaan ihmisiä ihmisoikeusloukkauksilta ja että ”valtioiden on osoitettava selvästi, että kaikkien niiden alueelle ja/tai lainkäyttöalueelle sijoittautuneiden yritysten odotetaan kunnioittavan kaikessa toiminnassaan ihmisoikeuksia”. Yritysten velvoite kunnioittaa ihmisoikeuksia edellyttää, että ne ”välttävät aiheuttamasta kielteisiä ihmisoikeusvaikutuksia toimintansa seurauksena tai osallistumasta tällaisten vaikutusten aiheuttamiseen” ja ”pyrkivät estämään tai lieventämään kielteisiä ihmisoikeusvaikutuksia, jotka liittyvät suoraan yritysten toimintaan, tuotteisiin tai palveluihin liiketoimintasuhteiden perusteella, vaikka yritykset eivät olisi itse olleet osallisina näiden vaikutusten aiheuttamiseen”. ”Yrityksillä on oltava käytössä käytännöt ja prosessit”, mukaan lukien ”ihmisoikeuksiin liittyvä huolellisia ennakkoarviointeja koskeva prosessi, jonka avulla määritellään, ehkäistään ja lievennetään yrityksen ihmisoikeusvaikutuksia”, ja yritysten on pyrittävä aktiivisesti korjaamaan ”kaikki kielteiset ihmisoikeusvaikutukset, jotka yritys on aiheuttanut tai joiden aiheuttamisessa se on ollut osallisena”. Ohjaavien periaatteiden selityksissä todetaan, että ”jos on aiheutunut kielteisiä vaikutuksia, joita yritys ei ole aiheuttanut tai joihin yritys ei ole ollut osallisena, mutta jotka liittyvät suoraan yrityksen toimintaan, tuotteisiin tai palveluihin sen liiketoimintasuhteiden vuoksi, ihmisoikeuksien kunnioittamista koskeva vastuu ei edellytä, että yritys itse ryhtyisi korjaaviin toimenpiteisiin, vaikka se voi päättää itse tehdä niin” (27). Selityksissä todetaan myös, että ”ihmisoikeuksiin liittyviä huolellisia ennakkoarviointeja suorittavien yritysten ei pidä kuitenkaan olettaa, että näiden ennakkoarviointien suorittaminen vapauttaisi ne automaattisesti ja kokonaan ihmisoikeusloukkausten aiheuttamiseen tai niihin osallistumiseen liittyvästä vastuusta” (28). Ohjaavissa periaatteissa korostetaan julkisten hankintojen roolia ihmisoikeuksien kunnioittamisen edistämisessä ja liiketoimintasuhteen päättämisen mahdollisuutta viimeisenä vaihtoehtona toimitusketjun hallinnassa. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Useat ILO:n välineet ja aloitteet kohdistuvat toimitusketjuihin ja ihmisarvoiseen työhön, myös jäsenvaltioiden ja yritysten vastuuseen. ILO:n määrittämä ihmisarvoisen työn käsite kattaa neljä strategista tavoitetta:






  — | työpaikkojen luominen, osaamisen kehittäminen ja kestäväpohjaisen toimeentulon edistäminen |
| --- | --- | --- |

4.4

—

työpaikkojen luominen, osaamisen kehittäminen ja kestäväpohjaisen toimeentulon edistäminen

| — | työelämän oikeuksien takaaminen erityisesti muita heikommassa asemassa oleville ja köyhille työntekijöille |
| --- | --- |

—

työelämän oikeuksien takaaminen erityisesti muita heikommassa asemassa oleville ja köyhille työntekijöille

| — | miehille ja naisille kuuluvan sosiaalisen suojelun laajentaminen, jotta turvataan riittävä korvaus tulonmenetyksestä tai -alennuksesta ja pääsy soveltuvaan terveydenhoitoon |
| --- | --- |

—

miehille ja naisille kuuluvan sosiaalisen suojelun laajentaminen, jotta turvataan riittävä korvaus tulonmenetyksestä tai -alennuksesta ja pääsy soveltuvaan terveydenhoitoon

| — | työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun edistäminen ottamalla mukaan vahvoja, riippumattomia työntekijä- ja työnantajaorganisaatioita. |
| --- | --- |

—

työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun edistäminen ottamalla mukaan vahvoja, riippumattomia työntekijä- ja työnantajaorganisaatioita.

| 4.5 | Vuonna 2016 annetussa ILO:n päätöslauselmassa ihmisarvoisesta työstä maailmanlaajuisissa toimitusketjuissa käsitellään valtioiden roolia, kun ne vaativat yrityksiä panemaan täytäntöön huolellisuusvelvoitetta koskevat menettelyt toimitusketjuissaan, varmistavat ihmisoikeuksien kunnioittamisen ja edistävät vastuullista yritystoimintaa muun muassa julkisia hankintoja koskevien käytäntöjen kautta. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia liittyviin YK:n ohjaaviin periaatteisiin ja huolellisuusvelvoitetta koskevaan prosessiin perustuen kolmikantaisessa periaatejulistuksessa selvennetään, että tässä prosessissa olisi otettava huomioon järjestäytymisvapauden ja työehtosopimusneuvottelujen sekä työmarkkinasuhteiden ja työmarkkinaosapuolten välisen vuoropuhelun keskeinen rooli jatkuvana prosessina. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | OECD:n monikansallisia yrityksiä koskevissa suuntaviivoissa, joiden soveltaminen on pakollista sen jäsenvaltioille, annetaan yksityiskohtaiset suuntaviivat vastuullisesta yritystoiminnasta ja suositellaan riskiperusteista huolellisuusvelvoitetta sekä vaaditaan valtioita perustamaan kansallisia yhteyspisteitä, joiden tavoitteena on edistää suuntaviivojen noudattamista, mukaan lukien tietoisuuden lisääminen ja valitusten vastaanottaminen, jos suuntaviivoja rikotaan. ETSK oli aiemmin kehottanut jäsenvaltioita varmistamaan, että kansalliset yhteyspisteet ovat riippumattomia ja rakenteeltaan sellaisia, että mukaan otetaan työmarkkinaosapuolet kansallisten yhteyspisteiden jäseninä tai kansallisen yhteyspisteen valvontakomitean jäseninä. Niissä olisi varmistettava riittävä koulutus, henkilöstö ja rahoitus (29). Yritysten tulisi toimitusketjujensa yhteydessä ”pyrkiä ehkäisemään tai lieventämään haitallisia vaikutuksia tilanteessa, jossa yritys ei ole itse myötävaikuttanut niiden syntymiseen, mutta jossa vaikutus on kuitenkin suoraan yhteydessä yrityksen toimintoihin, tuotteisiin tai palveluihin liikesuhteiden kautta. Tarkoituksena ei ole siirtää vastuuta haitallisen vaikutuksen aiheuttaneelta taholta yritykselle, jonka kanssa sillä on liikesuhde.” (30)”Jos yritys havaitsee toimitusketjuunsa liittyvän haitallisen vaikutuksen riskin, sen olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet kyseisen vaikutuksen lopettamiseksi tai estämiseksi. Jos yritys tunnistaa riskin myötävaikuttaa haitallisen vaikutuksen syntymiseen, sen tulisi ryhtyä tarvittaviin toimiin myötävaikutuksen ehkäisemiseksi tai pysäyttämiseksi ja käyttää vaikutusvaltaansa lieventääkseen jäljellejääviä vaikutuksia mahdollisimman laajasti.” (31) Tämä ei kuitenkaan vaikuta missään tapauksessa EU:n tai valtioiden yrityksille mahdollisesti asettamaan vastuuseen ihmisoikeusloukkauksista ja muista niiden toiminnan ja toimitus- ja alihankintaketjujen aiheuttamista haitallisista vaikutuksista, mukaan lukien asianmukaista huolellisuutta koskevien velvoitteiden rikkomiset. |
| --- | --- |

4.7

5.   Eurooppalaisten yritysten toimintaedellytysten tasapuolistaminen

| 5.1 | Monet yritykset ovat sitoutuneet yksittäisiin aloitteisiin, jotka ovat johtaneet toimintatapojen muutokseen ihmisoikeuksien kunnioittamisessa niiden omassa yritystoiminnassa, ja osallistuvat niihin. Alakohtaisia aloitteita ovat muun muassa Amfori, Together for Sustainability, Chemie3 ja Bettercoal. Eurooppalaisilla yrityksillä on Euroopan ulkopuolella hyvä maine siinä, että ne ovat sitoutuneet ja panostaneet kestävään kehitykseen paikallisen edustuksensa kautta. Nämä vapaaehtoiset toimenpiteet eivät ole kuitenkaan saaneet aikaan tarvittavaa täydellistä muutosta toimintatavoissa (32). |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Komission oikeusasioiden pääosaston hiljattain tekemässä tutkimuksessa (33) esitetään tehokas ja kattava analyysi nykytilanteesta, ja siinä vain hieman yli kolmasosa yritysten vastaajista ilmoitti huolellisuusvelvoitteeseen liittyvistä sitoumuksista ihmisoikeuksiin ja ympäristövaikutuksiin, ja niistä suurin osa koskee vain ensimmäisen tason toimittajia. Siinä korostetaan, että tarvitaan EU:n monialainen sitova ihmisoikeuksien huolellisuusvelvoitetta ja vastuullista yritystoimintaa koskeva lainsäädäntö. Nykyinen kriisi on jopa vahvistanut tukea tällaiselle toiminnalle. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Kun otetaan huomioon eurooppalaisten yritysten tärkeät kokemukset tehokkaiden ja huolellisuusvelvoitetta koskevien kunnianhimoisten politiikkojen täytäntöönpanosta usein ammattiliittojen kanssa tehtyjen sopimusten perusteella, eurooppalaiset yritykset todella hyötyisivät toimintaedellytysten tasapuolistamisesta ja reilusta kilpailusta perustuen yhteisiin vähimmäisvaatimuksiin, joita sovelletaan myös kolmansiin maihin sijoittuneisiin ja EU:ssa toimiviin yrityksiin. Yritystoiminnan harjoittamisen EU-brändin hyvä maine perustuu myös sen korkeatasoiseen sääntely-ympäristöön. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Toimitusketjujen hallinnointiin sekä ihmisoikeuksien ja ihmisarvoisen työn kunnioittamiseen liittyy erilaisia EU:n säädöksiä, erityisesti muiden kuin taloudellisten tietojen julkistamista koskeva Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/95/EU (34), jossa säädetään yleisen edun kannalta merkittävien suurten yritysten selvityksistä niiden toiminnan vaikutuksista ja riskeistä sekä niiden mahdollisista toimintalinjoista näiden vähentämiseksi, myös asianmukaista huolellisuutta koskevista prosesseista. Erityisalojen osalta voidaan mainita, että puutavara-Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa 995/2010/EU (35) ja konfliktialueilta tuotuja mineraaleja koskevassa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa 2017/821/EU (36) vahvistettiin yritysten toimitusketjujen asianmukaista huolellisuutta koskevat vaatimukset. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Useassa kansallisessa säädöksessä on myös hiljattain otettu käyttöön huolellisuusvelvoite, erityisenä esimerkkinä yritysten huolellisuusvelvoitteesta annettu Ranskan laki (37). Sillä säädetään kunnianhimoisesta kansallisesta oikeudellisesta kehyksestä, jolla suuria yrityksiä vaaditaan määrittelemään, julkaisemaan ja panemaan täytäntöön huolellisuussuunnitelma ihmisoikeusloukkausten ja kielteisten ympäristövaikutusten havaitsemiseksi ja ehkäisemiseksi niiden omassa toiminnassa, sellaisten yritysten toiminnassa, joita ne valvovat suoraan tai välillisesti, sekä sellaisten alihankkijoiden ja toimittajien toiminnassa, joiden kanssa ne ylläpitävät vakiintunutta liikesuhdetta. Se sisältää vastuukehyksen, jossa yritykset velvoitetaan ilmoittamaan, milloin huolellisuusvelvoitetta koskevien velvoitteiden rikkomukset aiheuttavat vahinkoa tai ihmisoikeusrikkomuksia. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Nykyinen hajanainen oikeudellinen kehys vaikuttaa kielteisesti yrityksiin, joiden on noudatettava useita erilaisia säännöstöjä. Ne kärsivät epäoikeudenmukaisesta kilpailusta, oikeudellisesta epävarmuudesta ja hallinnollisista kustannuksista, mitä olisi vältettävä. Yhä useammat yritykset ja sijoittajat vaativat näin ollen pakollisia huolellisuusvelvollisuutta koskevia välineitä (38). |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Lisäksi nykytilanne ei palkitse vastuullisia yrityksiä vähimmäisvaatimusten, vertailukelpoisten prosessien, viranomaisten asianmukaisten kannustimien, nykyisten sääntöjen tehokkaan täytäntöönpanon sekä sijoittajien, sidosryhmien ja kuluttajien keskuudessa ilmenevän tietoisuuden puutteen vuoksi. |
| --- | --- |

5.7

6.   Eurooppalainen toimintasuunnitelma ihmisoikeuksista ja ihmisarvoisesta työstä maailmanlaajuisissa toimitusketjuissa

6.1   Tehokkaan sääntelykehyksen luominen

| 6.1.1 | Ihmisarvoinen työ, ihmisoikeuksien kunnioittaminen ja globaalien arvo- ja toimitusketjujen kestävyysajattelu ovat keskeisellä sijalla maailmanlaajuisten, eurooppalaisten ja kansallisten instituutioiden poliittisessa agendassa, ja niillä on yhä suurempi merkitys elinkeinoelämälle. Tämä edellyttää kuitenkin pikaisesti tehokkaampaa ja johdonmukaisempaa sääntelykehystä näiden tavoitteiden saavuttamiseksi ja maailmanlaajuisten ja EU:n sosiaalisten ja ympäristötavoitteiden sekä talouden toimijoiden välisen reilun kilpailun edistämiseksi ja Euroopan taloudellisen toiminnan tukemiseksi. |
| --- | --- |

6.1.1

| 6.1.2 | Monien eurooppalaisten yritysten jo toteuttamien aloitteiden pohjalta ja niiden maailmanlaajuisen johtoaseman vahvistamiseksi tällä alalla on ensiarvoisen tärkeää kehittää kunnianhimoinen, kattava ja laaja-alainen strategia, joka yhdistää tehokkaasti aloitteet ja korjaa havaitut puutteet. Vapaaehtoiset ja sitovat toimenpiteet eivät ole toisiaan poissulkevia, vaan niiden on täydennettävä toisiaan (39). |
| --- | --- |

6.1.2

| 6.1.3 | Eurooppalainen toimintasuunnitelma olisi suunniteltava yleiseksi kehykseksi säädöksille ja muille kuin säädöksille, jotka koskevat ihmisoikeuksia, ihmisarvoista työtä ja kestävyysperiaatteiden noudattamista yritysten toiminnassa ja toimitusketjuissa. Siinä on tunnustettava alan eri toimijoiden, erityisesti EU:n toimielinten, jäsenvaltioiden, kansainvälisten elinten, yritysten, työmarkkinaosapuolten ja sidosryhmien, olennaiset, erilaiset ja toisiaan täydentävät roolit. Sen menestyksen varmistamiseksi kaikkien toimijoiden on osallistuttava täysimääräisesti sosiaalisen vuoropuhelun ja sidosryhmien välisen lähestymistavan pohjalta kehitettävän toimintasuunnitelman tavoitteiden saavuttamiseen. |
| --- | --- |

6.1.3

| 6.1.4 | Keskeisinä tavoitteina olisi oltava vastuullisen yritystoiminnan edistäminen, ihmisoikeuksien sekä EU:n sosiaalisten ja ympäristötavoitteiden kunnioittaminen yritystoiminnassa ja toimitusketjuissa, yritysten ja pk-yritysten tukeminen vastuullista yritystoimintaa koskevan lähestymistavan omaksumisessa ja tasapuolisten toimintaedellytysten varmistaminen yrityksille. Pakollista huolellisuusvelvoitetta koskevan ennaltaehkäisevän lähestymistavan pitäisi johtaa siihen, että ihmisoikeusloukkauksia tapahtuu nykyistä vähemmän. Kun kaikkien yritysten on noudatettava samoja perussääntöjä, tämä mahdollistaisi myös kuluttajien kannalta vertailukelpoiset prosessit. |
| --- | --- |

6.1.4

| 6.1.5 | Laajan määritelmän olisi katettava ihmisoikeudet, myös työntekijöiden ja ammattiliittojen oikeudet, ja sen olisi perustuttava useisiin kansainvälisiin välineisiin (40), erityisesti ILO:n yleissopimuksiin. Oikeuksia ovat muun muassa järjestäytymisvapaus ja oikeus työehtosopimusneuvotteluihin ja työtaisteluihin, tiedottamista, kuulemista ja osallistumista koskevat oikeudet, ihmisarvoiset työolot ja työehdot, työterveys ja -turvallisuus, oikeudenmukaiset palkat ja sosiaaliturva. Lapsityövoiman ja pakkotyön torjunnassa Euroopan komission lapsityövoiman nollatoleranssia koskevaan lähestymistapaan on liitettävä tehokkaita ja kunnianhimoisia toimia. Toimintasuunnitelmassa olisi katettava myös laajempi vastuullinen yritystoiminta, erityisesti sosiaaliset ja ympäristövaikutukset, yrityksen hallinnointi- ja ohjausjärjestelmä, korruption torjunta, oikeudenmukainen veropolitiikka ja verotuksen avoimuus. Jotta voidaan ottaa konkreettisia edistysaskeleita kohti kestävyysperiaatteiden mukaisia toimitusketjuja, on tärkeää toteuttaa konkreettisia toimenpiteitä paikallisella tasolla, kun yritysten on arvioitava paikallista lainsäädäntöä ja sopimuksia toimiessaan EU:n ulkopuolella. Samalla, kun korostetaan, että valtiovallan on tärkeää valvoa työmarkkinasääntöjen noudattamista muun muassa tarkastusten avulla, valtioiden on hoidettava täysimääräisesti tehtävänsä kansallisella ja paikallisella tasolla (41). |
| --- | --- |

6.1.5

| 6.1.6 | EU:n ja kansallisen tason välinen koordinointi on ratkaisevan tärkeää. Kansallisten toimintasuunnitelmien, jotka laaditaan yhteistyössä kansallisten työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan kanssa, olisi oltava tiiviissä yhteydessä yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n ohjaavien periaatteiden täytäntöönpanemista koskeviin kansallisiin toimintasuunnitelmiin, ja niissä olisi tunnustettava OECD:n suuntaviivojen sekä sellaisten kansallisten yhteyspisteiden merkitys, joiden olisi oltava riippumattomia ja järjestettyjä niin, että otetaan mukaan työmarkkinaosapuolet kansallisten yhteyspisteiden jäseninä, tai kansallisten yhteyspisteiden valvontakomitean jäseninä. Niissä olisi varmistettava riittävä koulutus, henkilöstö ja rahoitus (42). EU:n toimintasuunnitelmaan voisi myös sisältyä vähimmäisvaatimuksia eri aloilla, jotta voidaan varmistaa asiaankuuluvien kansainvälisten välineiden tinkimätön ja tehokas kansallinen täytäntöönpano. Euroopan komission piirissä tarvitaan johdonmukaisuutta ja koordinointia eri politiikanalojen ja pääosastojen, erityisesti oikeudellisten asioiden, rahoitus-, kauppa- tai työllisyysasioiden sekä Euroopan ulkosuhdehallinnon, välillä. |
| --- | --- |

6.1.6

6.2   Huolellisuusvelvoitetta koskevan sitovan eurooppalaisen lainsäädännön laatiminen

| 6.2.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että Euroopan komissio noudattaa sen suositusta (43) ehdottaa EU:n lainsäädäntöä tällä alalla, ja kehottaa laatimaan Euroopan toimintasuunnitelman, joka on etupäässä sitova monialainen lainsäädäntöaloite ihmisoikeuksien huolellisuusvelvoitteesta ja vastuullisesta yritystoiminnasta, ottaen huomioon oikeus- ja sisäasioiden pääosaston teettämän tutkimuksen tulokset ja EU:n komission jäsenen Reyndersin sitoumuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

6.2.1

| 6.2.2 | Epäreilun kilpailun ja epätasapuolisten toimintaedellytysten välttämiseksi toimintasuunnitelman olisi katettava kaikki EU:ssa sijoittautuneet tai toimivat yritykset ja niiden toiminta, mukaan lukien niiden toimitus- ja alihankintaketjut kauttaaltaan, sekä julkinen sektori, ja sen olisi vastattava pk-yritysten erityistarpeisiin ja rajoitteisiin. Tämä noudattaa yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n ohjaavien periaatteiden mukaista lähestymistapaa, jota sovelletaan kaikkiin yrityksiin niiden koosta, toimialasta, toimintaympäristöstä, omistuspohjasta ja rakenteesta riippumatta (44). Yritysten olisi noudatettava vastuullista yritystoimintaa koskevia tiukkoja vaatimuksia, jotka kattavat ihmisoikeudet, ympäristö- ja sosiaaliset vaikutukset, hallinnointi- ja ohjausjärjestelmän, korruption torjunnan ja oikeudenmukaisen verotuksen. |
| --- | --- |

6.2.2

| 6.2.3 | Asiaankuuluvien YK:n, ILO:n ja OECD:n välineiden määrittämien huolellisuusvelvoitetta koskevien prosessien tärkeimpien vaiheiden perusteella yrityksiä olisi vaadittava kartoittamaan ja arvioimaan todellisia ja mahdollisia haitallisia vaikutuksia, reagoimaan tuloksiin (haittavaikutuksia aiheuttavien toimien lopettaminen), kehittämään ja panemaan täytäntöön huolellisuusvelvoitetta koskeva suunnitelma mahdollisten riskien ja kielteisten vaikutusten toteutumisen ehkäisemiseksi, luomaan varhaisvaroitusmekanismi sekä tarkistamaan ja seuraamaan tehokkaasti ja avoimesti asianmukaista huolellisuutta koskevien suunnitelmien täytäntöönpanoa. Huolellisuusvelvoitetta koskevan prosessin, jossa ne täyttävät velvollisuutensa, olisi oltava oikeassa suhteessa mahdollisten vaikutusten vakavuuteen ja niiden operatiiviseen kontekstiin. |
| --- | --- |

6.2.3

| 6.2.4 | Oikeudellisen välineen olisi perustuttava ennaltaehkäisevään lähestymistapaan, mutta samalla olisi varmistettava oikeussuojakeinot ja oikeussuojan saatavuus uhreille ja heidän edustajilleen, mukaan lukien ammattiliitot ja ihmisoikeuksien puolustajat. Yrityksen velvoitteiden julkinen valvonta ja oikeudellisten seurausten toteutuminen, jos velvoitteita ei noudateta, on ratkaisevan tärkeää. Oikeudellisen välineen erityispiirteitä, myös yritysvastuuta, käsitellään ETSK:n erillisessä lausunnossa (45). Mikään EU:n aloite tällä alalla ei kuitenkaan saisi haitata tai rajoittaa yhteisiä ja useita vastuumekanismeja tai muita vastuukehyksiä kansainvälisisissä, eurooppalaisissa tai kansallisissa yhteyksissä. |
| --- | --- |

6.2.4

6.3   Työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan rooli

| 6.3.1 | Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun olisi oltava keskeisessä asemassa huolellisuusvelvoitteen ja vastuullisen yritystoiminnan yhteydessä siten, että varmistetaan ihmisoikeuksien kunnioittaminen yritysten toiminnassa sekä toimitus- ja alihankintaketjuissa. Kaikkien toimintasuunnitelmien ja lainsäädäntöaloitteiden olisi oltava hyötypohjaisia ja niiden tulisi tukeutua työehtosopimusneuvotteluihin ja varmistaa työntekijöiden tiedonsaanti- ja kuulemisoikeuksien kunnioittaminen. Näitä seikkoja ei valitettavasti käsitellä komission oikeusasioiden pääosaston tutkimuksessa. |
| --- | --- |

6.3.1

| 6.3.2 | Yritykset ja ammattiliitot voivat neuvotella asiaankuuluvalla tasolla sopimuksista, joissa määritellään direktiiviin sisältyvien velvoitteiden konkreettinen soveltaminen. Näin korostetaan useiden huolellisuusvelvoiteprosesseja koskevien sopimusten hyviä käytäntöjä ja myönteistä vaikutusta. Lisäksi työntekijöiden edustajille olisi tiedotettava ja heitä olisi kuultava asianmukaista huolellisuutta koskevan suunnitelman määrittelystä ja sen täytäntöönpanosta. |
| --- | --- |

6.3.2

| 6.3.3 | Euroopan monialaisen ja alakohtaisen työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun olisi autettava näitä aloja tekemään parannuksia sisällyttämällä siihen yhteisiä aloitteita ja hankkeita, suuntaviivoja, valmiuksien kehittämistä ja sopimuksia. |
| --- | --- |

6.3.3

| 6.3.4 | Aiemmat kokemukset ovat osoittaneet, miten työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun perustuvilla aloitteilla voidaan saada aikaan merkittäviä edistysaskeleita ihmisarvoisen työn alalla maailmanlaajuisissa toimitusketjuissa. Accord on Fire and Building Safety in Bangladesh -sopimus allekirjoitettiin toukokuussa 2013 oikeudellisesti sitovana sopimuksena, jonka osapuolina on yli 200 suurimmaksi osaksi eurooppalaista vaatevalmistajaa ja vaatteiden jälleenmyyjää sekä kaksi maailmanlaajuista liittoa (IndustriALL ja UNI Global Union) sekä useita paikallisia ammattiliittoja ja sopimuksen tekoa todistaneita tahoja. |
| --- | --- |

6.3.4

| 6.3.5 | Toimintasuunnitelmaan olisi sisällyttävä myös toimenpiteitä, joilla lisätään kuluttajien ja sijoittajien tietoisuutta yritysten sosiaalisten ja ympäristövaikutusten merkityksestä, edistetään välineitä, joilla mahdollistetaan yritysten suorituskyvyn vertailtavuus ja tunnistetaan paremmin ne, jotka esittävät tehokkaita vastuullista yritystoimintaa koskevia strategioita. Kaikkien aloitteiden olisi perustuttava sidosryhmien, myös työmarkkinaosapuolten ja kansalaisjärjestöjen, osallistumiseen, sillä nämä voivat toimia tiedon moninkertaistajina ja lisätä tietoisuutta myönteisistä ja kielteisistä käytänteistä. |
| --- | --- |

6.3.5

6.4   Toimenpiteet eurooppalaisen toimintasuunnitelman täydentämiseksi

| 6.4.1 | Muiden kuin taloudellisten tietojen antamista koskevan direktiivin tarkistaminen. Tuetaan kunnianhimoista tarkistusta, jolla saadaan mukaan kaikki yritykset henkilölliseen soveltamisalaan ja siten myös vastataan pk-yritysten erityistarpeisiin ja -rajoitteisiin. Aineellinen soveltamisala olisi määriteltävä paremmin, jotta muiden kuin taloudellisten tietojen julkistaminen olisi kattavaa, vertailukelpoista ja tehokasta. Kun otetaan huomioon, että tietojen ilmoittaminen on keskeinen osa huolellisuusvelvoitteen mekanismeja, direktiivin olisi oltava yhdenmukainen asiaa koskevan oikeudellisen aloitteen kanssa, siihen olisi sisällyttävä erityisiä keskeisiä tulosindikaattoreita ja tavoitteita (esimeriksi Pariisin sopimuksen ja kestävän kehityksen tavoitteiden perusteella), ja sen olisi perustuttava yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskeviin Yhdistyneen kansakunnan ohjaaviin periaatteisiin ja muihin asiaankuuluviin kansainvälisiin välineisiin. |
| --- | --- |

6.4.1

| 6.4.2 | Yrityksen hallituksen tehtävät, kestäväpohjainen hallinnointi- ja ohjausjärjestelmä sekä yhtiöoikeus. Tuetaan lainsäädännöllisiä toimenpiteitä, jotka koskevat yrityksen hallituksen EU:n laajuisia tehtäviä, jotta toimitaan kaikkien sidosryhmien edun mukaisesti ja jotta yrityksen toiminta edistää sosiaalisten ja ympäristötavoitteiden saavuttamista. Lisäksi määritellään muita säädöksiä ja muita kuin säädöksiä, joilla edistetään kestävyysperiaatteiden mukaisempaa, tulevaisuuteen suuntautuvaa ja pitkäjänteisempää hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää ja yhtiöoikeutta. |
| --- | --- |

6.4.2

| 6.4.3 | Julkinen rahoitus ja julkinen tuki. Ehdotetaan erityisiä ehtoja ja myönteisiä kannustimia, jotka liittyvät ihmisoikeuksien, ihmisarvoisen työn ja kestävän kehityksen tavoitteiden kunnioittamiseen yritysten toiminnassa ja toimitusketjuissa julkisen ja EU:n rahoituksen ja tuen saamiseksi erityisesti covid-19:ään liittyvien EU:n ja kansallisten talouden elpymissuunnitelmien yhteydessä. |
| --- | --- |

6.4.3

| 6.4.4 | Julkiset hankinnat. Varmistetaan, että jäsenvaltiot panevat julkisia hankintoja koskevissa direktiiveissä olevan sosiaalisen lausekkeen tinkimättä täytäntöön ja valvovat sen noudattamista, ja esitetään julkisia hankintamenettelyjä koskevia ehdotuksia, joilla tuetaan ja edistetään ihmisoikeuksia, huolellisuusvelvoitetta ja yritysten vastuullista menettelyä niiden liiketoiminnassa ja toimitusketjuissa, ihmisarvoinen työ mukaan luettuna. Tämä voitaisiin saada aikaan muun muassa tarkistamalla julkisia hankintoja koskevia direktiivejä, kehittämällä hankintaviranomaisten valmiuksia ja vaihtamalla parhaita käytäntöjä sekä edistämällä niitä vapaakauppasopimusten avulla. |
| --- | --- |

6.4.4

| 6.4.5 | Kannustimet. Ehdotetaan aloitteita sellaisten yritysten tukemiseksi, jotka tekevät enemmän kuin noudattavat vastuullista yritystoimintaa ja myönteisiä ympäristö- ja sosiaalisia vaikutuksia koskevia oikeudellisia velvoitteita. Näitä voivat olla esimerkiksi erityisten politiikkojen ja välineiden kehittämisen tukeminen, kestävyysperiaatteita noudattavien yritysten verkostojen edistäminen ja työmarkkinaosapuolten aloitteita koskevien valmiuksien kehittäminen. |
| --- | --- |

6.4.5

| 6.4.6 | Synergiaetu kansainvälisten kauppa- ja investointiohjelmien kanssa. Ulkomaisia sijoittajia olisi vaadittava noudattamaan huolellisuusvelvoitetta, ennen kuin nämä voivat hyötyä kansainvälisen investointisopimuksen kattavuudesta. Vastaavasti vapaakauppasopimuksen osapuolten olisi myös taattava, että niiden alueelle sijoittautuneet yritykset noudattavat huolellisuusvelvoitetta koskevia vaatimuksia. Esimerkiksi Kanada paransi yritysten yhteiskuntavastuustrategiaansa keskittymällä kanadalaisten yritysten käyttäytymiseen ulkomailla ja perustamalla useista sidosryhmistä koostuvan neuvoa-antavan elimen. Huhtikuussa 2019 nimitettiin Kanadan ensimmäinen yritysvastuuvaltuutettu, jonka tehtävänä on tarkastella mahdollisia ihmisoikeusloukkauksia, joihin kanadalaisten kaivos-, öljy-, kaasu- ja vaatealan yritysten toiminnan väitetään johtaneen ulkomailla, ja laatia aiheesta julkinen raportti sekä esittää yrityksille suosituksia kauppaan liittyvistä toimenpiteistä (46). |
| --- | --- |

6.4.6

| 6.4.7 | Toimintasuunnitelmassa olisi kiinnitettävä huomiota laajempiin osatekijöihin, erityisesti verotuksen avoimuuteen, mukaan lukien maakohtainen raportointi ja oikeudenmukainen verotuskäyttäytyminen, kestäväpohjainen rahoitus ja sijoittajien velvoitteet. Voitaisiin arvioida onko konfliktialueilta tuotuja mineraaleja koskevaa asetusta ja puutavara-asetusta tarpeen tarkistaa tai vahvistaa. |
| --- | --- |

6.4.7

7.   Ihmisarvoista työtä ja tehokasta täytäntöönpanoa edistävä kauppa

| 7.1 | Kauppa on tärkeä monialainen tekijä eurooppalaisen toimintasuunnitelman tavoitteiden täytäntöönpanossa, sillä se yhdistää tämän kolmansiin maihin ja monenväliseen näkökulmaan. EU:n uuden kauppastrategian uudelleentarkastelussa on otettava tämä välttämättä huomioon. EU:lla on maailman suurin kauppaverkosto, mikä antaa kahdenvälisille kauppasopimuksille erityisen merkittävän vipuvaikutuksen, jota on käytettävä tehokkaasti ennen niiden tekemistä sekä niiden täytäntöönpanon ja noudattamisen valvonnan aikana. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | EU:n ja Vietnamin välisissä neuvotteluissa nähtiin, miten EU voi edistyä työolojen parantamisessa kumppanimaan kanssa. Vuosien kuluttua vapaakauppasopimusten tekemisestä voidaan kuitenkin edelleen havaita, että joissakin kumppanimaissa ei ole saavutettu edistystä kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien sitoumusten noudattamisessa. Tämä koskee erityisesti EU:n ja Korean pitkäaikaisia työoikeuksia koskevia kiistoja, jotka liittyvät ILO:n perussopimusten ja ajantasaisten yleissopimusten ratifioimatta jättämiseen. Tämä osoittaa, että suurin vaikutusvalta ILO:n keskeisten sopimusten ratifioimisen turvaamiseksi on neuvottelujen aikana ja ennen niiden loppuun saattamista. Asian pitäisi näin ollen ilmetä allekirjoitetussa sopimuksessa. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Kauppa ei ole ilmastopolitiikan liikkeellepaneva voima, mutta siitä voi tulla sen keskeinen mahdollistava tekijä. Pariisin sopimuksen asettaminen olennaiseksi tekijäksi kaikissa tulevissa kattavissa kauppasopimuksissa, mikä tarkoittaa sopimusten keskeyttämistä, mikäli niitä ei noudateta, on myönteinen askel, jota olisi laajennettava kattamaan ILO:n perustavat ja ajantasaiset yleissopimukset, jotka kaikki EU:n jäsenvaltiot ovat ratifioineet. Kansainvälisen tason tunnustettuna elimenä ILO:n olisi osallistuttava ILO:n yleissopimusten täytäntöönpanon seurantaan vapaakauppasopimuksissa (47). |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | ETSK on jo aiemmin suositellut, että olisi laadittava erityislauseke, jolla edistetään kestävän kehityksen tavoitteita kaikissa kauppaa ja kestävää kehitystä koskevissa tulevissa valtuutuksissa, ja että Maailman kauppajärjestöä WTO:ta uudistetaan siten, että sen säännöt varmistavat, että maat noudattavat kestävän kehityksen tavoitteita ja panevat ne täytäntöön. EU:n ja sen jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä tässä vaikutusvaltaansa ja mahdollisuuksiaan ajaa asioita WTO:n eri komiteoissa, erityisesti kun on kyse kaupan ja ihmisarvoisen työn kaltaisista uusista aiheista. |
| --- | --- |

7.4

| 7.5 | Kauppaa ja kestävää kehitystä koskevat luvut ovat yhä tärkeämpi osa kaikkia uuden sukupolven EU:n vapaakauppasopimuksia, mutta tehokkaan täytäntöönpanon ja täytäntöönpanokelpoisuuden on nyt oltava avainasemassa näiden sitoumusten toteuttamisessa, erityisesti tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi EU:n yrityksille ulkomailla. Sisäisten neuvoa-antavien ryhmien suositusten vaikutusta kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien rikkomusten tutkintaan on vahvistettava huomattavasti. |
| --- | --- |

7.5

| 7.6 | ETSK kannustaa lisäksi komissiota tutkimaan työriitojen ratkaisuun liittyviä uusia lähestymistapoja, joiden avulla tilapäinen kansainvälinen riitojenratkaisupaneeli voisi määrätä seuraamuksia sääntöjä rikkovalle taholle. EU:n polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä varten on jo käytössä nopea prosessi, jota voitaisiin laajentaa sosiaaliseen polkumyyntiin. Ranskan ja Alankomaiden epävirallista asiakirjaa mukaillen (48) ETSK ehdottaa yleisesti, että kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien säännösten tehokas täytäntöönpano yhdistetään tariffinalennusten vaiheittaiseen täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

7.6

| 7.7 | ETSK kehottaa uudistamaan kauppaa ja kestävää kehitystä koskevaa asiantuntijapaneelimekanismia, jossa kauppaan erikoistuneet asianajajat, mutta myös työ-, ilmasto- ja ihmisoikeusasiantuntijat, voisivat käsitellä kauppaa ja kestävää kehitystä koskevan luvun mukaisia valituksia. Jos kyseiset komiteat havaitsevat rikkomuksia, olisi käynnistettävä sopimuksen mukainen, valtioiden välinen riitojenratkaisumekanismi, joka tarjoaa mahdollisuuden taloudellisiin seuraamuksiin tai sanktioihin sekä oikeussuojakeinoja vahinkoa kärsineelle osapuolelle (49). ETSK oli myös ehdottanut riippumatonta työsihteeristöä ja kollektiivista valitusmekanismia (50). |
| --- | --- |

7.7

| 7.8 | Uuden kauppasopimusten noudattamisen ja täytäntöönpanon valvojan on johdettava sellaisten sitoumusten täytäntöönpanoa, jotka ”liittyvät kauppaa ja kestävää kehitystä koskeviin lukuihin sekä kauppa- ja investointisopimusten muiden lukujen yhteydessä esiin tuleviin sosiaalisiin ja ympäristöä koskeviin huolenaiheisiin”, ja aloitettava oikea-aikaiset ja tehokkaasti käynnistetyt tutkimukset, joilla ”on tukenaan riittävät resurssit ja jossa tunnustetuilla sidosryhmillä on selkeä rooli sekä valitusten tekemisessä että mahdollisiin julkisiin kuulemisiin osallistumisessa” (51). |
| --- | --- |

7.8

| 7.9 | Yrityksillä on tärkeä tehtävä, kun ne varmistavat työ- ja sosiaalisten oikeuksien noudattamisen, tukevat ja panevat täytäntöön työntekijöiden oikeuksia suojaavia lakeja ja soveltavat ammattiliittojen kanssa sovittuja asianmukaisia normeja sekä suorissa toimissaan että toimitusketjuissaan. ETSK kehotti komissiota laatimaan yritysten yhteiskuntavastuuta koskevia lausekkeita, jotka sisältävät YK:n ja OECD:n välineiden mukaisia tiukkoja sitoumuksia (52). Näin varmistettaisiin, että kauppasopimuksilla tuetaan hyvää yritystoimintaa sekä ehkäistään sosiaalista polkumyyntiä ja sosiaalisten normien heikentämistä. |
| --- | --- |

7.9

| 7.10 | Kauppa- ja kansainvälisillä investointisopimuksilla on keskeinen vipuvaikutus näiden normien tasaisessa täytäntöönpanossa sekä sijoittajien että hallitusten keskuudessa. OECD:n tuoreessa raportissa (53) luetellaan useita olemassa olevia tai uusia kansallisia ja alueellisia aloitteita. Tämä sääntelyn moninaisuus on haaste, koska osa lähestymistavoista on horisontaalisia ja osa aihekohtaisia. Ne vaikuttavat yrityksiin eri tavoin erilaisten raja-arvojen ja soveltamisalojen vuoksi. Jopa OECD-mailla on toisistaan eroavia ilmoittamisnormeja. Tasapuoliset toimintaedellytykset ovat selkeästi perusteltuja: kaikkien sovellettavien normien lähentäminen ylöspäin takaisi oikeusvarmuuden ja oikeudenmukaisen kilpailun kaikille. |
| --- | --- |

7.10

8.   Hallinnollisten puutteiden korjaaminen: EU:n maailmanlaajuisen johtajuuden merkitys

| 8.1 | Eurooppalainen huolellisuusvelvoitetta koskeva normi on välttämätön askel varmistettaessa ihmisoikeuksien kunnioittaminen ja niiden noudattamisen valvonta sekä ihmisarvoinen työ toimitusketjuissa. Se edistäisi yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n ohjeellisten periaatteiden, ILO:n kolmikantajulistuksen ja OECD:n suuntaviivojen täytäntöönpanoa. Se täydentäisi myös kansallisia aloitteita kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi erityisesti lapsityövoiman ja pakkotyön hävittämisen osalta. |
| --- | --- |

8.1

| 8.2 | Normi edistäisi myös luotettavampien, kestävyysperiaatteiden mukaisempien ja paremmin hallinnoitujen toimitusketjujen luomista, mikä lisäisi selviytymiskykyä ja hallinnan tehokkuutta kriisiaikoina. Tämä olisi erityisen tärkeää esimerkiksi työterveyden ja -turvallisuuden kannalta. |
| --- | --- |

8.2

| 8.3 | EU:n toimet edellyttävät täydentäviä parannuksia kansainväliseen lainsäädäntökehykseen maailmanlaajuisen politiikan johdonmukaisuuden saavuttamiseksi. Monenvälisen kehityksen prosessi alkaa joskus kunnianhimoisista yksipuolisista toimista. ETSK katsoo, että EU:lla on ainutlaatuiset edellytykset ottaa edelläkävijärooli asianmukaisen huolellisuuden suhteen varsinkin eurooppalaisten yritysten maailmanlaajuista johtajuutta silmällä pitäen. |
| --- | --- |

8.3

| 8.4 | ETSK kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita etenemään toden teolla kohti tehokkaampia ja sitovampia välineitä kansainvälisellä tasolla sekä tekemään uusia aloitteita nykyisten välineiden ja kehysten tehokkaan täytäntöönpanon edistämiseksi. Niihin on sisällyttävä tuki YK:n sitovalle sopimukselle yrityksistä ja ihmisoikeuksista (54) ja kehotus laatia ILO:n yleissopimus ihmisarvoisesta työssä toimitusketjuissa (55), vuonna 2016 pidetyssä kansainvälisessä työkonferenssissa käydyn keskustelun mukaisesti, ja niiden olisi perustuttava ILO:n keskeisiin ja ajantasaisiin yleissopimuksiin ja ILO:n julistukseen työhön liittyvistä perusperiaatteista ja oikeuksista. ETSK pitää erittäin kiireisenä tarpeena laatia maailmanlaajuinen tutkimus, jossa analysoidaan, miten kansainvälisissä työelämän normeissa on pureuduttu ihmisarvoista työtä koskeviin epäkohtiin, ja korjata kaikki havaitut puutteet. |
| --- | --- |

8.4

Bryssel 18. syyskuuta 2020.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  ILO, Decent Work in Global Supply Chains, raportti IV, 2016.

1

(2)  EUVL C 97, 24.3.2020, s. 9.

2

(3)  EUVL C 303, 19.8.2016, s. 17.

3

(4)  EUVL C 47, 11.2.2020.

4

(5)  ETSK:n lausunto aiheesta Pakollinen huolellisuusvelvoite (valmisteleva lausunto, neuvosto/EP) (asiakokonaisuus INT/911, syyskuu 2020) (ks. tämän virallisen lehden sivu 136).

5

(6)  Katso alaviite 3.

6

(7)  EUVL C 227, 28.6.2018, s. 27.

7

(8)  ETSK:n lausunto aiheesta Vapaakauppasopimusten täytäntöönpano 1. tammikuuta 2018 – 31. joulukuuta 2018 (asiakokonaisuus REX/525, heinäkuu 2020) (EUVL C 364, 28.10.2020, s. 160).

8

(9)  Ks. alaviite 3.

9

(10)  Ks. alaviite 7.

10

(11)  Ks. alaviite 2.

11

(12)  Ks. alaviite 5.

12

(13)  Neuvoston päätelmät (10254/16), annettu 20 päivänä kesäkuuta 2016, yritystoiminnasta ja ihmisoikeuksista.

13

(14)  Neuvoston päätelmät (8833/16), annettu 12 päivänä toukokuuta 2016, aiheesta EU ja vastuulliset globaalit arvoketjut.

14

(15)  Komission jäsenen Reyndersin puhe Euroopan parlamentin vastuullista yritystoimintaa käsittelevän työryhmän 29. huhtikuuta 2020 järjestämässä huolellisuusvelvoitetta koskevassa verkkoseminaarissa.

15

(16)  UNCTAD, World Investment Report (2013).

16

(17)  ILO World Employment and Social Outlook (WESO) -raportti vuodelta 2015.

17

(18)  UNCTAD, World Investment Report (2020).

18

(19)  The 2030 Agenda for Sustainable Development, kohta 68.

19

(20)  Ks. alaviite 1.

20

(21)  Ks. alaviite 3.

21

(22)  António Guterres, COVID-19 and Human Rights – We are all in this together, huhtikuu 2020.

22

(23)  What are the avenues for corporate liability for COVID-19-related human rights abuses?, Business & Human Rights Resource Centre, 16. kesäkuuta 2020.

23

(24)  Malaysia medical glove manufacturers see surge in orders due to covid-19 amid forced labour concerns, Business & Human Rights Resource Centre.

24

(25)  Yrityksiä ja ihmisoikeuksia käsittelevän YK:n työryhmän lausunto, Ensuring that business respects human rights during the COVID-19 crisis and beyond: The relevance of the UN Guiding Principles on Business and Human Rights

25

(26)  Ks. alaviite 8.

26

(27)  Yrityksiä ja ihmisoikeuksia koskevien ohjaavien periaatteiden perusperiaatteen 22 selitykset.

27

(28)  Yrityksiä ja ihmisoikeuksia koskevien ohjaavien periaatteiden perusperiaatteen 17 selitykset.

28

(29)  Ks. alaviite 7.

29

(30)  OECD:n toimintaohjeet monikansallisille yrityksille, osa I, kohta II.A.12.

30

(31)  OECD:n toimintaohjeet monikansallisille yrityksille, yleisiä periaatteita koskevan selitysosan kohdat 18 ja 19.

31

(32)  Ks. alaviite 15.

32

(33)  Study on due diligence requirements through the supply chain, 2020.

33

(34)  EUVL L 330, 15.11.2014, s. 1.

34

(35)  EUVL L 295, 12.11.2010, s. 23.

35

(36)  EUVL L 130, 19.5.2017, s. 1.

36

(37)  Ranskan laki 2017-399, annettu 27 päivänä maaliskuuta 2017 tytäryhtiöiden ja sopimusyritysten asianmukaisesta huolellisuudesta.

37

(38)  1,3 biljoonaa Yhdysvaltain dollaria edustavien sijoittajien esittämä vetoomus ja Luettelo julkisten yritysten lausunnoista & tuen ilmaisuista, Business & Human Rights Resource Centre, 2019.

38

(39)  Ks. alaviite 4.

39

(40)  Mukaan lukien Ihmisoikeuksien yleismaailmallinen julistus sekä Euroopan ihmisoikeussopimus ja Euroopan sosiaalinen peruskirja. Määritelmän olisi lisäksi perustuttava EU:n perussopimuksiin ja EU:n perusoikeuskirjaan sekä kansallisiin välineisiin ja lainsäädäntöön ihmisoikeuksien alalla.

40

(41)  Ks. alaviite 7.

41

(42)  Ks. alaviite 7.

42

(43)  Ks. alaviite 4.

43

(44)  Yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n ohjaavien periaatteiden perusperiaate 14.

44

(45)  Ks. alaviite 5.

45

(46)  Ks. alaviite 4.

46

(47)  Ks. alaviite 8.

47

(48)  Alankomaiden ja Ranskan epävirallinen asiakirja kaupan sosioekonomisista vaikutuksista ja kestävästä kehityksestä, [englanniksi] toukokuu 2020.

48

(49)  ETSK:n lausunto aiheesta Covid-19-kriisin jälkeinen polttava kysymys: suunniteltu uusi monenvälinen toimintamalli (oma-aloitteinen lausunto) (asiakokonaisuus REX/529, heinäkuu 2020) (EUVL C 364, 28.10.2020, s. 53).

49

(50)  Ks. alaviite 7.

50

(51)  Ks. alaviite 7.

51

(52)  Ks. alaviite 7.

52

(53)  OECD:n raportti, [englanniksi] 2020.

53

(54)  Ks. alaviite 2.

54

(55)  Ks. alaviite 3.

55

---

III Valmistelevat säädökset

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 554. täysistunto, 16.9.2020–18.9.2020

| 11.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 429/210 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 429/210

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Pk-yritysstrategia kestävää ja digitaalista Eurooppaa varten”

(COM(2020) 103 final)

(2020/C 429/26)

| Esittelijä: | Milena ANGELOVA |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Panagiotis GKOFAS |

Esittelijä:

Milena ANGELOVA

Toinen esittelijä:

Panagiotis GKOFAS

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 22.4.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 22.7.2020 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 18.9.2020 |
| Täysistunnon nro | 554 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 219/0/0 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 22.4.2020

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus”

Hyväksyminen jaostossa

22.7.2020

Hyväksyminen täysistunnossa

18.9.2020

Täysistunnon nro

554

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

219/0/0

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti pk-yritysstrategiaan, jota on odotettu innokkaasti ja joka on tarpeellinen. Komitea arvostaa strategian kokonaisvaltaista ja järjestelmällistä otetta ja antaa arvoa sille, että siinä tarkastellaan ja hiotaan olemassa olevia ja hyödyllisiksi osoittautuneita työkaluja, välineitä ja toimenpiteitä sekä asemoidaan ne osaksi hyvin koordinoitua yhteistä kehystä. ETSK kehottaa Euroopan komissiota panemaan strategian täytäntöön johdonmukaisesti, yhdennetysti ja monialaisesti niin, että pk-yrityksille annetaan keskeinen sija kaikissa tärkeimmissä poliittisissa päätöksissä, kuten vihreän kehityksen ohjelmassa ja teollisuusstrategiassa, sekä laadittaessa EU:n talousarviota ja annettaessa käyttövoimaa Euroopan elpymissuunnitelmalle. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK on sitoutunut edistämään strategian ripeää toteuttamista pk-yritysten hyväksi ja kannattaa monitasoisen hallinnon soveltamista. Eri pääosastojen edustajia käsittävän sisämarkkinasääntöjen täytäntöönpanon valvontaa käsittelevän työryhmän tulee huolehtia EU-tasolla siitä, että






  — | pienet ensin -periaatetta sovelletaan kaikilla pk-yrityksiin vaikuttavilla politiikanaloilla ja erityisesti Euroopan elpymissuunnitelman, InvestEU-ohjelman, vakavaraisuustukivälineen ja Euroopan vihreän kehityksen investointiohjelman yhteydessä |
| --- | --- | --- |

1.2

—

pienet ensin -periaatetta sovelletaan kaikilla pk-yrityksiin vaikuttavilla politiikanaloilla ja erityisesti Euroopan elpymissuunnitelman, InvestEU-ohjelman, vakavaraisuustukivälineen ja Euroopan vihreän kehityksen investointiohjelman yhteydessä

| — | ”seuraavan sukupolven pk-yritysstrategia” ja eurooppalaisia pk-yrityksiä tukeva Small Business Act -aloite pannaan asianmukaisesti täytäntöön ja täytäntöönpanoa arvioidaan EU-ohjausjakson yhteydessä ja jo käytössä olevassa pk-yritysten tulostaulussa |
| --- | --- |

—

”seuraavan sukupolven pk-yritysstrategia” ja eurooppalaisia pk-yrityksiä tukeva Small Business Act -aloite pannaan asianmukaisesti täytäntöön ja täytäntöönpanoa arvioidaan EU-ohjausjakson yhteydessä ja jo käytössä olevassa pk-yritysten tulostaulussa

| — | jäsenvaltiot sitoutuvat vahvasti pk-yritysstrategian täytäntöönpanoon, sillä monet EU:n toimintapolitiikat ovat epäonnistuneet jäsenvaltiotason kielteisten reaktioiden, toimimattomuuden, kiertelyn tai ylisääntelyn vuoksi. Tässä yhteydessä erityistä huomiota on kiinnitettävä naisten asemaan kyseisessä liiketoimintaympäristössä. |
| --- | --- |

—

jäsenvaltiot sitoutuvat vahvasti pk-yritysstrategian täytäntöönpanoon, sillä monet EU:n toimintapolitiikat ovat epäonnistuneet jäsenvaltiotason kielteisten reaktioiden, toimimattomuuden, kiertelyn tai ylisääntelyn vuoksi. Tässä yhteydessä erityistä huomiota on kiinnitettävä naisten asemaan kyseisessä liiketoimintaympäristössä.

| — | pk-yrityksiä ja työmarkkinaosapuolia edustavilla järjestöillä on keskeinen ja entistä merkittävämpi rooli ja ne voivat antaa rakentavan panoksen, sillä tähän ei juuri kiinnitetä huomiota komission nykyisessä ehdotuksessa |
| --- | --- |

—

pk-yrityksiä ja työmarkkinaosapuolia edustavilla järjestöillä on keskeinen ja entistä merkittävämpi rooli ja ne voivat antaa rakentavan panoksen, sillä tähän ei juuri kiinnitetä huomiota komission nykyisessä ehdotuksessa

| — | ekosysteemit rahoituksen painopistealueena otetaan käyttöön vasta Euroopan tason, valtakunnallisten ja alueellisten pk-yritysjärjestöjen perusteellisen kuulemisen jälkeen, jotta voidaan olla varmoja siitä, että kyseinen käsite kuvastaa asianmukaisesti pk-yritysten todellista tilannetta, sillä ekosysteemien painottaminen vaikuttaa liian rohkealta askeleelta. |
| --- | --- |

—

ekosysteemit rahoituksen painopistealueena otetaan käyttöön vasta Euroopan tason, valtakunnallisten ja alueellisten pk-yritysjärjestöjen perusteellisen kuulemisen jälkeen, jotta voidaan olla varmoja siitä, että kyseinen käsite kuvastaa asianmukaisesti pk-yritysten todellista tilannetta, sillä ekosysteemien painottaminen vaikuttaa liian rohkealta askeleelta.

| 1.3 | Ottaen huomioon, että ehdotus julkaistiin ennen covid-19-pandemian puhkeamista, ETSK kehottaa komissiota laatimaan ”seuraavan sukupolven pk-yritysstrategian”. Siinä tulee arvioida Euroopan elpymissuunnitelmaan sisältyviä tukitoimenpiteitä, joiden avulla pk-yrityksiä autetaan hillitsemään sulkutoimien sekä sosiaalisen kanssakäymisen vähentämiseen ja terveysturvallisuuteen liittyvien toimien kielteisiä vaikutuksia liiketoimintaansa ja pääsemään nopeasti takaisin jaloilleen. Komitea pitää tervetulleena EU:n talousarvioon liittyvän elpymis- ja palautumistukivälineen perustamista, mutta toivoo pitäviä takeita siitä, että se tarjoaa räätälöityjä tukitoimenpiteitä ja tavoittaa siten kaikki tukea tarvitsevat pk-yritykset. Tämä edellyttää kattavampaa toimintapolitiikan uudelleentarkastelua sekä täsmällisempiä ja yksityiskohtaisempia ehdotuksia siitä, miten pk-yritysten digitalisaatiota, innovointia ja kestävyyttä on tarkoitus edistää. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ”Seuraavan sukupolven pk-yritysstrategiaa” varten tarvitaan vahva täytäntöönpanokehys ja johdonmukaista politiikkaa. ETSK ehdottaa, että Euroopan komissio, neuvosto, Euroopan parlamentti, neuvoa-antavat elimet ja EU:n virastot hyväksyvät monivuotisen täytäntöönpanosuunnitelman, johon sisältyy erityisiä välitavoiteindikaattoreita ja aikataulu lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin toimintatavoitteille. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK kehottaa antamaan pk-yritysjärjestöille enemmän vastuuta pk-yritysstrategian täytäntöönpanosta muun muassa perustamalla EU:n ohjelman, jonka puitteissa kehitetään pk-yritysjärjestöjen ja työmarkkinaosapuolten valmiuksia ja annetaan niille tukea valmistautumiseen yhteisin toimin siihen, että ne toimivat keskitettynä asiointipisteenä, sekä osallistamalla ne tiiviisti pk-yritysedustajien nimeämiseen ja arviointiin sekä ottamalla käyttöön seurantajärjestelmä näiden tahojen tehokkuuden mittaamiseksi. Jotta Yritys-Eurooppa-verkosto voi toimia entistä tehokkaammin pk-yritysten neuvojana, kuten komissio on kaavaillut etenkin kestävän siirtymän osalta, verkostoa on uudistettava perusteellisesti, sillä useimmissa jäsenvaltioissa se ei tavoita pk-yrityksiä eikä varsinkaan käsiteollisuusyrityksiä. Komitea katsoo, että nimenomaan pk-yrityksiä varten perustettavan riippumattoman EU-seurantakeskuksen tulee seurata, arvioida ja valvoa säännöllisesti strategian täytäntöönpanon edistymistä ja strategian vaikuttavuutta, jotta tarvittaessa voidaan nopeasti kehittää ja ehdottaa korjaavia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

1.5

2.   Yleisiä huomioita ja tulevat tarpeet huomioiva lähestymistapa

| 2.1 | ETSK kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita harkitsemaan vakavasti pk-yritysten kilpailukyvyn ja innovointivalmiuksien edistämiseen, kokonaistuottavuuden parantamiseen ja tavanomaisen liiketoiminnan tukemiseen liittyvien toimenpiteiden laajempaa soveltamista sekä varmistamaan toimenpiteiden tehokkaan täytäntöönpanon. Komitea tunnustaa innovoinnin ja digitalisaation merkityksen mutta huomauttaa, että suurin osa EU:n pk-yrityksistä tarvitsee kipeästi tukea teknisen työympäristön nykyaikaistamiseen, henkilöstöhallintoon liittyvien asioiden hoitoon ja suorituskykynsä parantamiseen. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | ETSK arvostaa suuresti komission aikomusta toteuttaa toimenpiteitä, joilla pyritään vastaamaan kaikkien erilaisten pk-yritysten – kuten lisäarvoa tuottavien yritysten, mikro- ja pienyritysten, osittain julkisomisteisten yritysten, perhe- ja perinteisten yritysten, syrjäisillä alueilla toimivien yritysten, itsenäisten ammatinharjoittajien ja käsiteollisuusyritysten sekä yhteisötalouden pk-yritysten – erityistarpeisiin, sillä toimenpiteiden tarkka sovittaminen yritysten nimenomaisten tarpeiden mukaan on keskeinen menestystekijä. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Kaikkia pk-yrityksiin keskittyviä Euroopan elpymisrahaston osia, kuten uutta vakavaraisuustukivälinettä, tulee seurata järjestelmällisesti, jotta voidaan taata niiden kyky tarjota tarvittavaa tukea pk-yrityksille. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | ETSK kehottaa komissiota laatimaan realistisen monivuotisen täytäntöönpanosuunnitelman, jossa määritellään selkeästi tarvittavat resurssit ja toimenpiteet, kuulemiset ja yhteiset toimet työmarkkinaosapuolten kanssa, riippumattoman edistymiskertomuksen laatiminen sekä seuranta- ja vaikutustenarviointimekanismit. Jotta digitaalinen siirtymä onnistuisi, on olennaisen tärkeää kohdentaa seuraavaan monivuotiseen rahoituskehykseen liittyvät kunnianhimoiset Digitaalinen Eurooppa- ja Horisontti Eurooppa -ohjelmia koskevat ehdotukset paremmin pk-yrityksille ja huolehtia niiden yhteydessä oikeudenmukaisemmasta maantieteellisestä jakaumasta. Komitea korostaa, että pk-yrityksille suunnattua rahoitusta ja tukea on tärkeää kanavoida tehokkaasti mikroyrityksille, myös perinteisille yrityksille. |
| --- | --- |

2.4

3.   Ensimmäinen pilari

| 3.1 | ETSK on erittäin tyytyväinen huomion kiinnittämiseen tarpeeseen räätälöidä tukitoimenpiteet nimenomaan pk-yrityksiä varten, jotta näitä yrityksiä voidaan auttaa menestymään niin, että ne toimivat ilmastoneutraalisti ja resurssitehokkaasti, osaavat hyödyntää digitaalisuutta ja pystyvät reagoimaan muutoksiin nopeasti. Kestävyysneuvonantajat ja digitaalialan vapaaehtoiset voivat auttaa pk-yrityksiä kehittymään sujuviksi digitaalisiksi toimijoiksi, ajantasaistamaan käyttämäänsä teknologiaa, valmistautumaan siirtymään onnistuneesti kohti kestävyystavoitteita ja löytämään resurssitehokkaita ja ilmastoneutraaleja ratkaisuja. Euroopan tason, valtakunnallisten ja alueellisten pk-yritysjärjestöjen tulee edistää ja vahvistaa tällaisten neuvonantajien ja vapaaehtoisten asemaa ja vastuuta. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK arvostaa työmarkkinaosapuolille kaavailtua erityistä roolia ja toivoo, että kumppanuusperiaatetta vahvistetaan entisestään ja jäsenvaltiot soveltavat sitä yhä tehokkaammin. Euroopan tason, valtakunnallisten ja paikallisten pk-yritysjärjestöjen keskeisenä tehtävänä on auttaa pk-yrityksiä tiedostamaan ja ymmärtämään, millaisia tukitoimenpiteitä pk-yrityspolitiikan puitteissa toteutetaan. Tämä koskee erityisesti pk-yrityksiä, jotka ovat perinteisiä ja/tai mikroyrityksiä (valtaosa pk-yrityksistä on tällaisia) ja/tai toimivat syrjäisillä ja maaseutualueilla ja joilla on kirittävää, jotta ne pysyisivät mukana digitaalisen vallankumouksen nopeassa tahdissa. Komitea on valmis tukemaan sitä, että pk-yritysjärjestöt ja työmarkkinaosapuolet liitetään osaksi verkostoa, jonka välityksellä kootaan ja vaihdetaan tukitoimenpiteisiin ja erityistilanteiden työmarkkinasovitteluun liittyviä parhaita käytäntöjä ja ideoita sosiaalisen vuoropuhelun puitteissa. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK on tyytyväinen laajaan valikoimaan mekanismeja, joilla helpotetaan pk-yritysten siirtymistä kohti kestävyystavoitteita ja kiertotaloutta sekä tähän liittyvän lainsäädännön noudattamista pk-yrityksissä. Komitea korostaa sen merkitystä, että kiertotalouden toimintasuunnitelma pannaan viipymättä täytäntöön ja käyttöön otetaan tasoltaan kunnianhimoinen hiilen pohjahinta sekä hiilidioksidipäästöjen tullimekanismi. ETSK painottaa oikeudenmukaisen siirtymän mekanismin kykyä tukea uuden talouden nousua ja kehottaa toteuttamaan tarvittaessa sosiaalisia ja tukitoimia sen ehkäisemiseksi, että kriisi ja siirtyminen vähähiiliseen kiertotalouteen vahingoittaisivat kaikkein heikoimmassa asemassa olevia, mukaan lukien yksityisen sektorin ja erityisesti pk-yritysten tukeminen silloin kun kielteisiä vaikutuksia ilmenee. Jotta pk-yrityksiä kannustettaisiin viherryttämään toimintaansa ja edistettäisiin vihreää siirtymää, on edistettävä pk-yritysten mahdollisuuksia tehdä radikaaleja ja murroksellisia innovaatioita. Kun pk-yritykset saavat oikeanlaista apua luontoissuorituksina ja oikeanlaista tukea lainsäädännöstä, ne pystyvät ottamaan innovatiivisia ja kestäviä käytäntöjä hyötykäyttöön nopeammin kuin suuremmat yritykset. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Toimiva teollis- ja tekijänoikeuspolitiikka on ratkaisevan tärkeää innovatiivisten yritysten ja etenkin pk- ja startup-yritysten menestyksen kannalta. Immateriaalioikeuksista, kuten patenteista, tavaramerkeistä, tekijänoikeuksista ja muusta osaamispääomasta, olisi tultava kiinteä osa monien pk-yritysten liiketoimintastrategiaa. Yritykset tarvitsevat vakaata ja luotettavaa teollis- ja tekijänoikeuksien kehystä, joka soveltuu digitaaliselle aikakaudelle. Yhtenäinen EU-patenttijärjestelmä olisi otettava nopeasti käyttöön, sillä se takaisi oikeusvarmuuden ja antaisi pk-yrityksille mahdollisuuden tehdä keksintöjä ja suojata ne kohtuullisin kustannuksin ja pienemmin hallinnollisin rasittein. Pk-yritysten taitotiedon kehittämisen ja suojelun tehostamiseksi olisi olennaisen tärkeää, että komissio, jäsenvaltiot ja Euroopan patenttivirasto pyrkisivät yhteistyössä laajentamaan patenttihakemusten tekoa varten saatavilla olevia palveluja, mukaan lukien taloudellinen tuki, parantamaan pk-yritysten mahdollisuuksia saada oikeussuojaa patenttirikkomustapauksissa erityisesti ennakkovakuutusjärjestelmän avulla ja uudistamaan Euroopan patenttiviraston muutoksenhakumenettely. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Yrittäjyys on pk-yritysten liikkeellepaneva voima. ETSK kehottaa komissiota panostamaan enemmän yrittäjyyden, yrittäjähengen ja tietopohjaisen riskinoton edistämiseen, vahvistamiseen ja kehittämiseen sekä siihen, että taloudellisissa vaikeuksissa olevista yrittäjistä muodostuisi myönteisempi kuva. Niin tärkeää kuin se onkin, ei riitä, että keskitytään vain yrittäjyyskoulutukseen kaikilla oppimistasoilla, vaan lisäksi tulee pyrkiä parantamaan yrittäjien roolin yhteiskunnallista arvostusta muun muassa tekemällä tunnetuksi hyviä esimerkkejä ja nostamalla esille roolimalleja. Yrittäjien jatko- ja täydennyskoulutusta olisi edistettävä. Strategiassa voitaisiin esittää toimenpiteitä EU:n sisäisen ja ulkopuolisen työvoiman liikkuvuuden lisäämiseksi ja kartoittaa muitakin keinoja EU:n yksinkertaistetun viisumijärjestelmän lisäksi. Komission tulee varmistaa yhdessä jäsenvaltioiden kanssa, että pk-yrityksille on tarjolla innovoinnin edellyttämiä perusrakenteita eli laboratorioita, tieto- ja viestintäinfrastruktuuria ja toimistotiloja sekä oikeudellista ja teollis- ja tekijänoikeuksiin liittyvää tukea. Riittäväntasoisena se madaltaisi merkittävästi kynnystä perustaa startup-yritys ja avaisi mahdollisuuksia osa-aikayrittäjille. Komissio voisi myös kannustaa valtion virastoja tarjoamaan pk-yrityksille prototyyppien testausympäristöjä. Tämä helpottaisi innovatiivisten pk-yritysten rahoituksensaantia vähentämällä sijoittajille aiheutuvia teknisiä riskejä. On myös olennaisen tärkeää kehittää osaamista koskevan tiedon tehokasta hankintaa vaikuttamalla koulujen opetussuunnitelmiin. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Henkilöresurssit ovat keskeinen kilpailukykytekijä varsinkin pk-yrityksille, joilla on yleensä käytettävissään vähemmän organisaatioon ja johtamiseen liittyviä ja taloudellisia keinoja pätevän työvoiman palvelukseen saamiseksi, motivoimiseksi ja palveluksessa pitämiseksi. ETSK korostaakin, että pk-yrityksiä on tärkeää auttaa rekrytoimaan kokeneita ja ammattitaitoisia työntekijöitä, myös taloudellisin keinoin, ja komitea odottaa tämän olevan keskeisellä sijalla pk-yrityksille kohdennetussa tulevan osaamissopimuksen osiossa. ETSK kannattaa työvoiman osaamisen parantamista ja päivittämistä koskevan vastuun jakamista hallitusvallan, työnantajien, alueiden ja työntekijöiden kanssa. Ammatillisesta koulutuksesta on tultava otollinen vaihtoehto, ja samalla tulee edistää korkea-asteen koulutusta työmarkkinasiirtymän tukemiseksi. On tärkeää, että opetussuunnitelmissa keskitytään oppimistuloksiin, sillä tämä auttaa edistämään oikea-aikaisia ja tehokkaita siirtymiä. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Pk-yritysten digitaalisten valmiuksien parantaminen on ensiarvoisen tärkeää. Se on aloitettava heikoimmin valmistautuneista pk-yritysten ryhmistä, kuten mikroyrityksistä ja hyvin perinteisistä yrityksistä, joilla on vain vähän tai ei lainkaan digitalisaatiokokemusta. Sekä pk-yrittäjille että pk-yritysten työntekijöille tarkoitetut digitaalialan intensiivikurssit tulee kohdentaa tällaisille yrityksille ja niiden tarpeisiin on kiinnitettävä enemmän huomiota muodostettaessa digitaali-innovointikeskittymiä, jotta yrittäjät ja työntekijät saavat mahdollisuuksia päivittää ja parantaa ammattitaitoaan ja kehittyä taitaviksi teknologian hyödyntäjiksi. Digitaali-innovointikeskittymillä olisi oltava asianmukaiset valmiudet auttaa pk-yrityksiä arvioimaan riskejä, ja niiden olisi suojattava käsiteltävät tiedot tehokkaasti. ETSK kannattaa esitettyä Euroopan datastrategiaa, jolla pyritään parantamaan datan saatavuutta ja mahdollistamaan yritysten ja hallinnon väliset datavirrat. Tietojen vapaa liikkuvuus on varmistettava. Yrityksiä olisi kannustettava jakamaan dataa toistensa kanssa, jotta arvoketjuissa tehtävä yhteistyö paranisi ja luotaisiin mahdollisuuksia kasvattaa taloutemme taloudellista vaikutusvaltaa parantamalla (hallinnolta tai arvoketjusta peräisin olevan) datan jakamista ja siirrettävyyttä koskevan tiedon saatavuutta ja käyttömahdollisuuksia. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EU:n laajakaistaverkkoa, joka on digitalisaation oleellinen ennakkoedellytys, tulee laajentaa kattavasti, jotta yritykset voivat edetä digitalisaatiossa eikä yksikään niistä jää kehityksessä jälkeen. Koska EU on edistynyt tässä vielä heikosti eritoten maaseutualueilla monine pk-yrityksineen, tämä tarve olisi otettava huomioon kaikissa muissa EU:n laajuisissa aloitteissa siten, että lähdetään ruohonjuuritasolta ja toteutetaan toimia siellä. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | ETSK kehottaa ryhtymään kohdennettuihin tukitoimenpiteisiin, joissa keskitytään digitalisaatioon ja yhteenliitettävyyden parantamiseen sellaisilla aloilla kuin terveydenhuolto, koulutus, julkishallinto, elintarvikehuolto ja maatalous, valmistusteollisuus ja liikenne. Uusien liiketoimintamallien, prosessien, ohjelmistojen ja järjestelmien kehittämiseen liittyvän digitaalisen siirtymän olisi perustuttava avoimuuteen (ja siten riippumattomuuteen), yksinkertaisuuteen, älykkyyteen, automaatioon, luottamukseen ja turvallisuuteen. Digitalisaatio on keskeistä EU:n ilmastojohtajuuden ja talouden elpymisen kannalta. EU:n pitäisi vauhdittaa investointeja energiatehokkuuteen, liikenteeseen, vähähiilisiin rakennuksiin ja teollisuusprosesseihin, joissa digitalisaatiolla on avainrooli. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | ETSK kehottaa nopeuttamaan kaikkialle ulottuvien suurikapasiteettisten ja turvallisten verkkojen käyttöönottoa, edistämään yksityisiä investointeja ja lisäämään maaseutualueille ja harvaan asutuille alueille suunnattua rahoitusta. Suunniteltua taajuuksien jakamista, joka on mahdollisesti viivästynyt covid-19-kriisin takia, olisi niin ikään nopeutettava, kun palataan jälleen normaaliin toimintaan. Maiden hallitusten pitäisi tuolloin edistää tehokkaasti myös uusien – sekä toimiluvista vapaiden että toimiluvan alaisten – taajuuksien jakamista, jotta langattomista yhteyksistä saataisiin parempia. |
| --- | --- |

3.10

4.   Toinen pilari

| 4.1 | ETSK on tyytyväinen siihen, että pk-yrityksiin sekä yhden kerran periaatteen ja oletusarvoisen digitaalisuuden periaatteen aukottomaan soveltamiseen kiinnitetään erityistä huomiota. Komitea kehottaa Euroopan komissiota myös panemaan uuden strategian täytäntöön pk-yritysten auttamisen periaatteen pohjalta ja varoittaa, että pk-yrityksille suunnattujen tukitoimenpiteiden täytäntöönpanon minkäänlainen viivästyminen olisi haitallista, sillä pk-yritysten tilanne on tällä hetkellä haasteellisempi kuin koskaan aikaisemmin. Haasteina ovat covid-19-pandemian kielteiset vaikutukset, kova kilpailu, osaavan työvoiman puute, uudet työ- ja kuluttamismuodot, tietovirtojen monimutkaistuminen ja kasvu, vähäiset innovointiresurssit, yrittäjien aseman jatkuva heikkeneminen, epävakaat rahoitusmarkkinat, rahoituksensaantivaikeudet, vahva riippuvuus ulkoisesta toimintaympäristöstä ja heikko neuvotteluvoima. Pk-yrityksiin kohdistuvien ylisääntelyn vaikutusten arvioinnin osalta ETSK toistaa, että sääntelytaakan vähentämistavoitteiden tulisi perustua perinpohjaiseen pk-yritystestiin, asianmukaisiin vaikutustenarviointeihin ja kokonaisvaltaiseen arvioon, johon osallistuvat myös kansalaisyhteiskunta ja sidosryhmät vuoropuhelun kautta. Jäsenvaltioissa käytössä olevaa kansalaisten, kuluttajien, työntekijöiden, sijoittajien ja ympäristön suojelun tasoa ei saa kyseenalaistaa pantaessa täytäntöön EU:n lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Kysymys maksuviivästyksistä edellyttää vieläkin huolellista pohdintaa, ja kaavailtu maksuviivästysdirektiivin tarkistus on tärkeä askel, jonka yhteydessä on erittäin tärkeää kuulla pk-yrityssektorin sidosryhmiä. Voisi olla hyödyllistä toteuttaa toimintakulttuuriin keskittyviä toimia hyvien toimintatapojen edistämiseksi. Yhtenä nimenomaisena tämän prosessin tukitoimenpiteenä voitaisiin esimerkiksi perustaa verkkosivusto, jossa yrityksiä pyydetään sitoutumaan tiettyihin ajoissa maksamiseen liittyviin periaatteisiin. Pk-yritysten suojelemiseksi suurempien yritysten vahvemmalta neuvotteluvoimalta ETSK ehdottaa, että komissio laajentaisi ja tehostaisi säännöksiään yritysten välisen sekä alustojen ja yritysten välisen kaupan epäterveistä käytännöistä ja ulottaisi ne mahdollisesti EU:n kilpailulainsäädännön puitteissa koskemaan kaikkia aloja, niin että pk-yritykset voivat tehdä luottamuksellisia valituksia keskusviranomaiselle, joka EU:n tapauksessa voisi olla kilpailun pääosasto. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Kuten aiemmissakin lausunnoissaan, ETSK suhtautuu epäilevästi siihen, onko pk-yritysedustajien verkostosta, joka ei ole kaikissa jäsenvaltioissa täysin toimintakykyinen, todellista hyötyä ja kykeneekö se tuottamaan aitoa lisäarvoa. Komitea suosittaa pk-yritysjärjestöjen roolin vahvistamista sen sijaan, että perustettaisiin uusi EU:n pk-yritysedustajan tehtävä, sillä se ei anna mitään takeita pk-yritysten kannalta suotuisasta sääntelystä. ETSK ehdottaa, että kansalliset pk-yritysedustajat nimetään yhteisymmärryksessä kansallisten pk-yritysjärjestöjen kanssa. Näiden järjestöjen on oltava jatkuvasti yhteydessä pk-yritysedustajiin ja vaadittava säännöllistä raportointia. ”Seuraavan sukupolven pk-yritysstrategian” ja eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevan Small Business Act -aloitteen täytäntöönpano tulee ottaa huomioon EU-ohjausjakson yhteydessä ja jo käytössä olevassa pk-yritysten tulostaulussa. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Sääntelyn testiympäristöt ovat osoittautuneet hyödylliseksi välineeksi, ja ETSK kehottaa käyttämään niitä yhä laajemmin, kun pk-yrityksiä koskevaa sääntelyä otetaan käyttöön, ja valveuttamaan kansallisia lainsäätäjiä niiden olemassaolosta. Komission olisi kerrottava tarkemmin, miten, milloin ja miksi näitä testiympäristöjä käytetään. Vaikutustenarviointiin liittyvää pk-yritystestiä on edelleen selvästikin parannettava, jotta voidaan varmistaa, että kaikki esitetty lainsäädäntö on pk-yritysmyönteistä. Komission uudella Fit for Future -foorumilla olisi keskityttävä voimakkaasti etsimään sellaisia mahdollisia rasitteita, jotka saattavat hankaloittaa talouden ja yhteiskunnan saamista takaisin jaloilleen. EU:n olisi perustettava sääntelyn testiympäristöjä myös unionin tasolle. Näin voitaisiin tehostaa sisämarkkinoita ja varmistaa, että ne edistävät yhdenmukaistamista, ja myös taata innovoijille nopeasti oikeusvarmuus innovatiivisten ratkaisujen kehittämiseksi kaikkialla Euroopassa. EU:ssa on enemmän startup-yrityksiä ja innovatiivisia pk-yrityksiä kuin Yhdysvalloissa tai Kiinassa, mutta useat tutkimukset osoittavat, että nämä yritykset toteuttavat innovatiivisia ratkaisujaan mieluummin Euroopan ulkopuolella. Tähän on monia syitä, kuten taloudellisten kannustimien puute Euroopassa ja sisämarkkinoiden hajanaisuus. Sääntelyn testiympäristöt ovat tärkeitä juuri tämä vuoksi, sillä ne kannustaisivat yrityksiä pysymään Euroopassa ja toivottavasti olemaan mukana kehittämässä pidemmällä aikavälillä eurooppalaisia menestyjiä. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Julkisten hankintamenettelyjen yksinkertaistaminen ja tekeminen pk-yritysten kannalta suotuisiksi ehkäisee valtioiden rajat ylittävää rikollisuutta ja markkinoiden väärinkäyttöä. Pk-yritysten kannustaminen osallistumaan nykyistä aktiivisemmin yhteisvastuuta edellyttävien, strategisten ja keskeisten alojen, kuten terveyteen ja turvallisuuteen liittyvien tavaroiden ja palvelujen alan sekä avaruus-, ilmailu- ja puolustusalojen, toimintaan on tehokas tapa integroida ne paremmin arvoketjuihin ja varmasti tervetullutta avoimessa kauppajärjestelmässä, jossa torjutaan kasvavaa protektionismia. Covid-19-pandemia on sitä paitsi osoittanut, kuinka tärkeitä monipuoliset toimitusketjut ovat ja miten tärkeää ne on lisäksi pitää Euroopan maaperällä tai lähellä Eurooppaa. Pk-yrityksiä on olennaisen tärkeää auttaa löytämään oma paikkansa tässä prosessissa. Kriisi on myös paljastanut monin tavoin, miten hauraat sisämarkkinat vieläkin ovat. Tarvitaan toimintasuunnitelma, jonka avulla varmistetaan, että jokainen ala toimii moitteettomasti, mikä on pk-yrityksille erityisen tärkeää, ja kannustetaan pk-yrityksiä laajentamaan toimintaansa aktiivisesti unionin ulkopuolisille markkinoille. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Komission on nostettava julkisten hankintojen pk-yrityksille avaamiseen liittyvien toimiensa tavoitetasoa ja pyrittävä yhteistyössä julkisten palvelujen tarjoajien kanssa tekemään julkisista hankintamenettelyistä avoimempia ja varmistamaan, että julkiset hankinnat tehdään EU:n sisämarkkinasääntöjen mukaisesti. ETSK ehdottaa, että tähän liittyen pyritään erityisesti






  — | nostamaan pk-yritysten osallistumisastetta ja seurataan sitä jatkuvasti |
| --- | --- | --- |

4.6

—

nostamaan pk-yritysten osallistumisastetta ja seurataan sitä jatkuvasti

| — | yksinkertaistamaan hallinnollisia menettelyjä ja takaamaan paremmat julkiset ja sähköiset palvelut |
| --- | --- |

—

yksinkertaistamaan hallinnollisia menettelyjä ja takaamaan paremmat julkiset ja sähköiset palvelut

| — | luomaan kaikkiin jäsenvaltioihin keskitetty asiointipiste, jonka kautta voi esittää ja seurata julkisiin hankintoihin liittyviä valituksia tai kysymyksiä |
| --- | --- |

—

luomaan kaikkiin jäsenvaltioihin keskitetty asiointipiste, jonka kautta voi esittää ja seurata julkisiin hankintoihin liittyviä valituksia tai kysymyksiä

| — | helpottamaan muutoksen hakemista tarjouskilpailumenettelyjen tuloksiin. |
| --- | --- |

—

helpottamaan muutoksen hakemista tarjouskilpailumenettelyjen tuloksiin.

| 4.7 | EU:n tulee myös jatkaa toimiaan, joiden tavoitteena on lisätä avoimuutta ja tiivistää yhteistyötä EU:n teollisuuden koko kentän kanssa kaupan suojatoimia koskevien tutkimusten aikana, ja sen on edelleen helpotettava pk-yritysten pääsyä tällaisten toimien piiriin. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | ETSK on huolissaan ongelmista, joita vähittäiskauppasektorilla on ollut erityisesti covid-19-sulkutoimien aikana, ja perää nimenomaan tähän liittyviä tuki- ja edistämistoimia. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Tarkoituksena on, että jäsenvaltioiden keskitettyihin palvelupisteisiin yhteydessä olevan sisämarkkinoiden digitaalisen palveluväylän kautta tarjotaan pk-yrityksille tietoa ja tukea ja että valtakunnalliset ja alueelliset pk-yritysjärjestöt auttavat pk-yrityksiä löytämään ja tunnistamaan niille parhaiten sopivat ratkaisut. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Yritysten luovuttamisia on äärimmäisen tärkeää helpottaa, sillä se antaa kokonaiselle sukupolvelle lisämotivaatiota pitää perheyritykset toiminnassa ja sujuvoittaa omistajanvaihdoksia, jos on niin, että omistajalla tai omistajilla ei ole yrityksen toiminnan jatkamiseen tarvittavia taitoja, resursseja ja ideoita. Tällaisissa tapauksissa voidaan myös tutkia sitä mahdollisuutta, että työntekijät perustavat osuuskunnan ja ostavat yrityksen sen kautta, sekä muita työntekijäomistuksen muotoja. On myös ensiarvoisen tärkeää yksilöidä yrityksen luovuttamisen kaksi eri lajia, jotta ymmärrettäisiin, miten kulloinenkin lainsäädäntö vaikuttaa niihin. On erotettava toisistaan ”perheen sisäinen yrityksen luovutus” ja ”ulkopuolinen yrityksen luovutus” ja määriteltävä molemmat erikseen. Lainsäädäntökehystä tulee joustavoittaa, jotta olemassa olevan yrityksen ostaminen helpottuu, sillä siihen liittyy tätä nykyä suuria riskejä, huomattavia kustannuksia ja monimutkaisia menettelyjä. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä pk-yritysten rajatylittäviin luovutuksiin, jotta voidaan puuttua niiden korkeisiin kustannuksiin ja jäsenvaltioiden lainsäädäntöjen merkittäviin eroihin. Mitä tulee muihin kuin luovutusta koskeviin näkökohtiin, ETSK suosittaa seuraavan sukupolven eurooppayhtiömallin laatimista pk-yrityksiä varten uudistetun yksityisen eurooppayhtiön (Societas Privata Europaea, SPE) muodossa, jotta pk-yritysten olisi helpompi laajentaa toimintaansa rajojen yli ja kasvaa. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Jotta pk-yritykset voisivat saada täyden hyödyn kauppasopimuksista, ETSK kehottaa käsittelemään tulevissa EU:n ja sen ulkopuolisten maiden välisissä kahdenvälisissä kauppaneuvotteluissa säännönmukaisesti kysymystä pk-yrityksiä koskevasta luvusta, perustamaan pk-yrityskomiteoita, jotka voivat käynnistää aloitteita tiedon jakamiseksi pk-yrityksille vapaakauppasopimuksista ja teknisistä normeista, ja seuraamaan, miten pk-yritykset hyödyntävät vapaakauppasopimuksia sekä EU:ssa että muissa sopimuksen osapuolina olevissa maissa. Yritys-Eurooppa-verkostoa, joka on pk-yritysten kansainvälistymistä tukeva väline, olisi kehitettävä samoin kuin yhteistyötä ja synergioita kansallisten palveluntarjoajien sekä alakohtaisten ja kansallisten pk-yritysjärjestöjen kanssa. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Komission pitäisi jatkaa yksityistä eurooppayhtiötä koskevan ehdotuksen yhteydessä tehdyn työn pohjalta sen tarkastelemista, voitaisiinko pk-yrityksiä varten kehittää eurooppalainen yhtiömuoto. Komissio kaavailee pk-yritysstrategiassaan sen arvioimista, onko tarpeen toteuttaa yhtiöoikeudellisia lisätoimenpiteitä, joilla helpotetaan pk-yritysten kansainvälistä laajentumista ja toiminnan laajentamista. Nimenomaisena ehdotuksena näiden tavoitteiden saavuttamiseksi on luoda pk-yrityksille tarkoitettu eurooppalainen yhtiömuoto, kuten edellä esitetään. Jäsenvaltioiden väliset kielelliset, hallinnolliset ja oikeudelliset erot hankaloittavat tytäryhtiöiden perustamista ulkomaille. Koska tämän vuoksi vain kaksi prosenttia eurooppalaisista pk-yrityksistä investoi ulkomaille perustamalla sinne sivuliikkeitä, olisi punnittava sellaisen oikeudellisen mekanismin tarvetta, jonka avulla yritysten olisi helpompi laajentaa toimintaansa EU:ssa. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | Koska kaupan edistäminen kuuluu pääasiassa jäsenvaltioiden toimivaltaan, vapaakauppasopimusten täytäntöönpanon onnistuminen riippuu viime kädessä eri jäsenvaltioiden valmiuksista, kyvystä ja halukkuudesta tehdä tiettyä EU:n kauppasopimusta tunnetuksi omassa yritysyhteisössään. ETSK kehottaa 27:ää jäsenvaltiota ja komissiota sitoutumaan vapaaehtoisesti ja toimivaltuuksiensa mukaisesti eurooppalaisten täytäntöönpanosuunnitelmien kautta konkreettisten toimenpiteiden ja toimien toteuttamiseen omilla alueillaan. Tällaisten EU:n sisäisten suunnitelmien on tarkoitus täydentää unionin vapaakauppasopimusten yhteydessä laadittuja ”ulkoisia” täytäntöönpanosuunnitelmia. Ne myös oletettavasti edistäisivät sen tehokasta seurantaa, miten vapaakauppasopimuksen yhteydessä neuvotellut sitoumukset on tosiasiallisesti pantu täytäntöön asianomaisessa EU:n ulkopuolisessa maassa, ja mahdollistaisivat samalla hallitusvallan ja yritysten kansallisella ja alueellisella tasolla toteuttamien konkreettisten toimenpiteiden seurannan ja vertailuanalyysin. |
| --- | --- |

4.13

5.   Kolmas pilari

| 5.1 | ETSK toistaa ehdotuksensa jäsenvaltioiden kannustamisesta muodostamaan EU:n koordinoima ”rahoitusasiavaltuutettujen” verkosto ja kehittämään sitä. Verkoston olisi ehdotetun pk-yritysten maksuvalmiutta käsittelevän työryhmän tuella seurattava asianmukaisin menetelmin niiden komission ehdottamien uusien EU- ja jäsenvaltiotason toimenpiteiden täytäntöönpanoa, jotka liittyvät mikrokokoisten pk-yritysten lyhyen aikavälin maksuvalmiuden edistämiseen. Verkosto voi pk-yritysten päivittäisrahoituksen saannin helpottamisen lisäksi myös auttaa komissiota keräämään ja analysoimaan pankkien antamaa palautetta koskevien periaatteiden mukaisesti laadullisia tietoja, joiden perusteella voidaan saada selville, miten välittäjäpankit hyödyntävät rahoitusvälineitä tavoittaakseen rahoitusvaroja eniten tarvitsevat pk-yritykset ja miksi niille ei myönnetä luottoa. Verkoston olisi myös ratkaistava pk-yritysten sekä pankkien, muiden rahoituspalvelujen tarjoajien ja likviditeetintarjoajien välisiä laajempia kiistoja. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | ETSK on tyytyväinen vakaisiin pyrkimyksiin monipuolistaa pk-yritysten rahoituslähteitä edistämällä oman pääoman ehtoisen rahoituksen hankintaa ja pk-yritysten kasvumarkkinoiden käyttöä sekä etsimällä vaihtoehtoisia listautumisvaihtoehtoja, joita pk-yritykset voisivat käyttää. Komitea kehottaa Euroopan komissiota harkitsemaan sitä, että pk-yritysjärjestöjen aktiivisella tuella ryhdyttäisiin toteuttamaan erityistoimenpiteitä johtajien valveuttamiseksi erilaisten rahoitusvaihtoehtojen tarjoamista eduista ja mahdollisuuksista ja heidän auttamisekseen valitsemaan yrityksen tarpeita parhaiten vastaava vaihtoehto sekä asiantuntijoiden esittämien muiden räätälöityjen ratkaisujen tunnetuksi tekemiseksi. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Aiemmin antamiensa, naisten yrittäjyyden edistämiseen ja kannustamiseen tähtäävien lausuntojensa tavoin ETSK suhtautuu erityisen myönteisesti komission ehdotukseen käynnistää sukupuolitietoista rahoitusta koskeva aloite, jotta helpotetaan naisten johtamien yritysten ja rahastojen rahoitusta ja vahvistetaan naisten yrittäjyyttä. Naisten laajempi ja vahvempi edustus myös yritysympäristössä on ehdottaman tärkeää tulevaisuuteen suuntautuvan Euroopan toteutumisen kannalta. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | ETSK suhtautuu myönteisesti listautumisanteihin keskittyvän yksityis-julkisen rahaston kehittämiseen ja tukee varauksetta sellaisten uusien rahoitusvälineiden luomista, joiden kautta pk-yritykset voivat saada oman pääoman ehtoista tai luonteista rahoitusta, riskipääomarahoitusta ja riskien jakoon pohjautuvaa rahoitusta. Komitea katsoo, että tällaisen rahoituksen edistäminen ja sen saatavuuden varmistaminen on erityisen tärkeää innovatiivisille pienille ja midcap-yrityksille. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | ETSK tiedostaa, että listautuminen tarjoaa pk-yrityksille mahdollisuuksia, mutta huomauttaa, että prosessiin liittyvien hallinnollisten rasitteiden ja kustannusten vuoksi se ei kuitenkaan sovellu kaikille yrityksille. Äänioikeudettomien osakkeiden käyttö voisi olla hyvä tapa kannustaa pk-yrityksiä, erityisesti perheyrityksiä, hankkimaan pääomaa menettämättä liiketoimintaansa koskevaa määräysvaltaa. Haasteena on myös oman pääoman ehtoisen rahoituksen kohteleminen velkarahoituksen tavoin. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | EU:n seuraavassa talousarviossa on loogista keskittyä investointirahoituksen vivuttamiseen, mutta pk-yritysten valmiuksien kehittämistä koskevien EU:n laajuisten toimien ja yhteisten toimien rahoittamisen arvoa ei pitäisi aliarvioida ja tällaiset toimet ovat nykytilanteessa erityisen merkityksellisiä. EU:n talousarvio on hyvin tärkeä osaamisen kehittämiseen liittyvien toimenpiteiden, kansainvälistymisen, kiertotalouden edistämisen, yrittäjyyden, vaikeuksissa olevien yritysten tukemisen ja julkisten palvelujen saatavuuden kannalta. Tällaisista aloitteista voidaan saada valtavat investointituotot EU:n veronmaksajien ja suoraa hyötyä saavien yksittäisten pk-yritysten eduksi, joten niillekin olisi annettava vankka asema tarkistetussa monivuotisessa rahoituskehyksessä. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Kun kyseessä on kryptovarojen ja digitaalisten rahakkeiden käyttö pk-yrityksissä, ETSK kehottaa komissiota seuraamaan niiden käyttöä tiiviisti yhteistyössä pk-yritysjärjestöjen kanssa, sillä niillä on perinteisistä rahoitusvaroista poikkeavia ainutlaatuisia ominaisuuksia ja niistä aiheutuu siten yrityksille (myös pk-yrityksille) etenkin turvallisuuteen ja sisäiseen valvontaan liittyviä uusia haasteita. Pk-yritysten olisikin ensin ymmärrettävä kryptovarojen mukanaan tuomat riskit ja hyödyt ja suunniteltava tehokas valvontaympäristö, jonka avulla voidaan varmistaa turvallisuus. Koska kryptovarojen sääntely on hyvin kevyttä, pk-yritykset voivat lisäksi joutua petostutkimusten kohteeksi, jos sijoittajat tekevät yrityksistä valituksia. |
| --- | --- |

5.7

6.   Täytäntöönpano ja jäsenvaltioiden sitoutuminen

| 6.1 | Jäsenvaltioiden varaukseton tuki ja sitoutuminen on keskeistä strategian sisältämien toimenpiteiden ripeän täytäntöönpanon takaamiseksi. ETSK uskoo, että kumppanuusperiaatteen tinkimätön soveltaminen tiiviissä yhteistyössä – toiminnallaan oletettavasti lisäarvoa tuottavien – strategista yrittäjyyttä edistävien lähettiläiden kanssa tuottaa konkreettisia tuloksia. Komitea korostaa jälleen, että prosessiin on tärkeää osallistaa tiiviisti myös Euroopan tason sekä valtakunnalliset ja alueelliset pk-yritysjärjestöt, sillä niillä on suora yhteys yritysmaailmaan. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | ETSK ymmärtää komission perustelut pk-yrityksen määritelmän jättämiselle ennalleen, vaikka määritelmän tarkoituksenmukaisuudesta on erilaisia näkemyksiä. Komitea on tyytyväinen sitoumukseen arvioida kuulemisprosessissa esille otettuja erityiskysymyksiä ja raportoida niistä. ETSK kehottaa aiempien lausuntojensa mukaisesti komissiota auttamaan jäsenvaltioita toimimaan joustavasti, kun ne valitsevat täytäntöönpanotapaa. |
| --- | --- |

6.2

7.   Pk-yritysten toiminta ja menestyminen covid-19-aikana

| 7.1 | Covid-19-pandemian järisyttävät ja yhä voimistuvat vaikutukset talousjärjestelmiin ovat iskeneet kovimmin pk-yrityksiin ja erityisesti mikroyrityksiin. Pandemian mittavat haittavaikutukset uhkaavat horjuttaa pk-yritysten systeemistä roolia taloudessa, ja ne ovat osoittaneet, että työmarkkinaosapuolet ja asiaankuuluvat kansalaisyhteiskunnan organisaatiot on tärkeää osallistaa kaikilta osin ja järjestelmällisesti kaikkiin päätöksentekovaiheisiin ja rescEU:n osaamis- ja koulutusverkoston perustamiseen EU:n nykyisen pelastuspalvelumekanismin puitteissa, kuten ETSK esittänyt on jo aiemmin. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | ETSK on valmis jatkamaan keskustelua komission ehdottamasta uudesta lähestymistavasta, jossa suositaan ekosysteemien tukemista sen sijaan, että tuettaisiin yrityksiä niiden koon perusteella. Komitea panee merkille, että komissio tunnustaa tällä hetkellä 14 ekosysteemiä, ja korostaa tarvetta huolehtia tehokkaasta viestinnästä ja hallinnosta, jotta kaikki näissä ekosysteemeissä toimivat sidosryhmät saavat äänensä kuuluviin ja jotta varmistetaan Euroopan tason, valtakunnallisten ja alueellisten pk-yritysjärjestöjen aktiivinen osallistuminen. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Pk-yrityksille ja erityisesti mikroyrityksille oleellisen tärkeiden ensisijaisten lyhyen aikavälin hätätilatoimenpiteiden avulla olisi pyrittävä tarjoamaan likviditeettiä avoimesti ja hyvissä ajoin oikeudenmukaisella korolla rahoituksen välittäjien kautta. Tämän tulee tapahtua ilman perusteettomia esteitä ja kohtuuttomia pankkitoimintaan kohdistuvia hallinnollisia rasitteita. Samaan aikaan pk-yritykset, jotka toteavat liiketoimintamallinsa vanhentuneen, ansaitsevat saada apua yrityksen hallittuun alasajoon ja uuden yrityksen perustamiseen. |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | EU-tason tukitoimenpiteiden on saavutettava pk-yritykset käytännössä mahdollisimman nopeasti, ja niiden täytäntöönpanoa on arvioitava ja seurattava tiiviisti EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla sellaisen tarkoituksenmukaisen yhteisen palautemekanismin avulla, jossa pk-yritysjärjestöt, rahoituksen välittäjät sekä pankki- ja luottotakausalan toimijat voivat jakaa tietoja. Tavoitteena on estää aiheettomat viivytykset ja mielivaltaiset harkinnanvaraiset päätökset, joihin käsiteollisuuden ja pk-yritysten kiireellisiin likviditeettitarpeisiin vastattaessa saatetaan päätyä, koska kansalliset luottojärjestelmät ja rahoituksen välittäjät toteuttavat tällaisia toimenpiteitä eri tavoin. |
| --- | --- |

7.4

| 7.5 | On ensiarvoisen tärkeää kehittää yhtenäinen ja nopeasti toimiva mikro- ja pienyrityksiin keskittyvä EU:n likviditeetinhallintajärjestelmä ja tehdä siitä täysin toimintakykyinen. ETSK kehottaa komissiota perustamaan EU:n tasolle mikro- ja pk-yritysten maksuvalmiutta käsittelevän pysyvän korkean tason asiantuntijaryhmän, jonka tehtävänä on edistää pk-yritysten likviditeettivirtoja säännöllisesti toimitettavien riippumattomien tietojen analysoinnin perusteella ja parantaa ymmärrystä siitä, miten pk-yritysten nykyiset likviditeettiongelmat pystyttäisiin ratkaisemaan. Riippumaton pk-yritysten seurantakeskus voisi säännöllisesti arvioida talous- ja rahoitustietoja ja -käytäntöjä. |
| --- | --- |

7.5

| 7.6 | ETSK kehottaa komissiota harkitsemaan alv-direktiivin liitteen III muuttamista siten, että jäsenvaltioille annetaan mahdollisuus alentaa tilapäisesti alv-kantoja tietyillä aloilla (mm. matkailu ja siihen liittyvät majoitus-, ravitsemis- ja elämystoimialat sekä itsenäiset ammatinharjoittajat ja käsiteollisuus), joilla vaikutukset ovat vakavimmat. Komitea kannattaa tällaisia toimia sillä ehdolla, että ne eivät luo epäreilua kilpailutilannetta, ja katsoo, että toimenpiteen tilapäisyyden vuoksi tämä ehto täyttyy. |
| --- | --- |

7.6

| 7.7 | Etenkin pk-yritysten työntekijöiden auttamiseksi palaamaan takaisin töihin tarvitaan erityisiä tukitoimenpiteitä. Näihin kuuluvat ”keltainen passi”, tuki pienten paikallisten julkisten urakoiden aloittamiseksi välittömästi, tiedottaminen ja ohjeiden antaminen ihmisille siitä, miten käyttäytyä ja noudattaa covid-19-tartuntariskin entistä tehokkaampaan pienentämiseen tähtääviä hygienia-, terveys- ja turvallisuustoimenpiteitä, sekä kansallisten ja ulkopuolisten työterveys- ja työturvallisuuselinten suorittama covid-19-riskinarviointi, jonka tavoitteena on varmistaa kyseisten toimenpiteiden asianmukainen täytäntöönpano ja vähentää niistä koituvia rasitteita ja kustannuksia. On olennaisen tärkeää tarjota käyttöön tarvittavat henkilönsuojaimet, jotta työntekijät voivat palata töihin, ja edistää suojaimia valmistavien pk-yritysten tuotantokapasiteettia tekemällä suoria investointeja ja antamalla teknistä apua sekä hyväksymällä tarvittavia yhdenmukaistettuja standardeja. Pk-yritysjärjestöillä on keskeinen tukitehtävä, joka liittyy toimintamalleja ja käytäntöjä koskevaan tietojenvaihtoon järjestöjen jäsenten välillä. Ne voivat edistää tällä tavoin kriisistä toipumista ja jouduttaa töihin palaamista. |
| --- | --- |

7.7

| 7.8 | Äskettäin vastattiin jälleen yhteen EU:n työmarkkinaosapuolten pyyntöön, kun valtiontukitoimenpiteiden tilapäisiä puitteita muutettiin pk-yritysten osalta. Tässä yhteydessä otettiin huomioon yrityksille covid-19-kriisin aikana myönnettävät erityisedut, kuten verolykkäykset ja lainat, mutta jätettiin vähämerkityksistä tukea koskeva yleissääntö ennalleen. Syrjäiset alueet, maaseutualueet ja saaret saavat perinteisesti kuljetustukia, joista voi helposti kertyä suurin osa vähämerkityksisen tuen määrästä. Tällaisilla alueilla on covid-19-kriisin takia vain vähän tai ei ollenkaan matkailijoita, ja pystyäkseen nousemaan kriisistä niiden on käytettävä hyödykseen tavarakaupan vilkastumista. |
| --- | --- |

7.8

| 7.9 | Tosiasiallisen elpymisen varmistamiseksi on tehtävä valtavia julkisia ja yksityisiä investointeja, joiden avulla rahoitetaan molempia siirtymiä sekä mahdollistetaan yritysten kilpailukyvyn ylläpitäminen ja uusien yritysten perustaminen. Pk-yrityksillä on kuitenkin vaikeuksia sopeutua muutoksiin ja monimutkaisiin siirtymäsäännöksiin. Jotta tällaiset poikkeukselliset investoinnit olisivat mahdollisia, EU:n on vahvistettava nykyisiä rahoitusvälineitään (esim. monivuotinen rahoituskehys, InvestEU-ohjelma, koheesio- ja rakennerahastot, Horisontti Eurooppa -puiteohjelma ja Digitaalinen Eurooppa -ohjelma sekä Euroopan investointipankkiryhmältä saatava rahoitustuki ja aktivoitu Euroopan vakausmekanismi), taattava rahoitusvälineiden joustavuus pitkällä aikavälillä ja perustettava pysyvä elvytysrahasto, joka voi auttaa jäsenvaltioita vastaamaan tuleviin haasteisiin. Jotta rahoitusvaikeuksissa olevat pk-yritykset saisivat tukea kaikkialla Euroopassa, jäsenvaltioiden on erittäin tärkeää panna maksukyvyttömyysdirektiivi aukottomasti täytäntöön ennaltaehkäisevien uudelleenjärjestelyjen puitteiden osalta ja tarjota pk-yrityksille asiantuntijatukea, jotta ne pystyisivät järjestämään toimintansa järkevästi uudelleen tai saisivat uuden mahdollisuuden. |
| --- | --- |

7.9

| 7.10 | ETSK kehottaa perustamaan EU:n ohjelman, jonka puitteissa kehitetään pk-yritysjärjestöjen valmiuksia ja annetaan niille tukea valmistautumiseen yhteisin toimin siihen, että ne toimivat keskitettynä asiointipisteenä, josta saa rajoitusten purkamisvaiheen jälkeen kipeästi tarvittavaa tietoa ja teknistä apua. Yhtä tärkeää on, että EU rahoittaa vapaasti käytettävissä olevia monikielisiä tietokantoja, joihin kootaan tuoteryhmäkohtaisia elinkaarianalyyseja, jotta pk-yritykset, jotka eivät pysty tuottamaan näitä tietoja suoraan, voivat tehdä valmistustoiminnastaan ympäristöystävällisempää. |
| --- | --- |

7.10

| 7.11 | Pk-yritysjärjestöt olivat jo ennen kriisiä mukana kehittämässä ja tarjoamassa erilaisia palveluja taloudellisissa vaikeuksissa olevien pk-yritysten auttamiseksi, mukaan lukien Early Warning Europe -hanke. Tällaisen tuen tarve kasvanee kasvamistaan tulevina kuukausina ja vuosina. Jotta vaikeuksissa oleville yrityksille voidaan tarjota tehokasta tukea, maksukyvyttömyysdirektiivissä määriteltyjen varhaisvaroitusvälineiden täytäntöönpanoa on vauhditettava. |
| --- | --- |

7.11

Bryssel 18. syyskuuta 2020.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

| 11.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 429/219 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 429/219

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Matkailu ja liikenne vuonna 2020 ja sen jälkeen”

(COM(2020) 550 final)

(2020/C 429/27)

| Esittelijä: | Panagiotis GKOFAS |
| --- | --- |

Esittelijä:

Panagiotis GKOFAS

| Lausuntopyyntö | komissio, 17.6.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 4.9.2020 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 18.9.20 |
| Täysistunnon nro | 554 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 217/2/0 |

Lausuntopyyntö

komissio, 17.6.2020

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus”

Hyväksyminen jaostossa

4.9.2020

Hyväksyminen täysistunnossa

18.9.20

Täysistunnon nro

554

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

217/2/0

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK katsoo, että Euroopan komission tiedonantoa COM(2020) 550 final tulisi käyttää strategisena politiikan välineenä EU:n kestäväpohjaisen matkailu- ja liikennemallin uudelleentarkastelua varten. ETSK peräänkuuluttaa kattavaa toimenpidepakettia suuntaviivoineen ja suosituksineen, joilla tähdätään seuraaviin tavoitteisiin:






  1) | Palautetaan turvallisella tavalla rajoittamaton vapaa liikkuvuus, avataan sisärajat koordinoidusti uudelleen ja poistetaan sisärajatarkastukset. |
| --- | --- | --- |

1.1

1)

Palautetaan turvallisella tavalla rajoittamaton vapaa liikkuvuus, avataan sisärajat koordinoidusti uudelleen ja poistetaan sisärajatarkastukset.

| 2) | Palautetaan turvallisella tavalla liikenne ja yhteydet sen jälkeen, kun kaikki EU:n jäsenvaltiot ovat hyväksyneet yhteisen poliittisen puitesopimuksen.






  — | Jatketaan turvallisella tavalla palvelujen tarjoamista ruokamatkailu- sekä majoitus- ja ravitsemisalalla. |
| --- | --- | --- |

2)

Palautetaan turvallisella tavalla liikenne ja yhteydet sen jälkeen, kun kaikki EU:n jäsenvaltiot ovat hyväksyneet yhteisen poliittisen puitesopimuksen.

—

Jatketaan turvallisella tavalla palvelujen tarjoamista ruokamatkailu- sekä majoitus- ja ravitsemisalalla.

| — | Pyritään EU:n jäsenvaltioiden välisen sopimuksen avulla saavuttamaan tasapaino rajoja ja liikennettä koskevien päätösten ja toimintapolitiikkojen turvallisesta ja yhteisestä hallinnoinnista. Niin kauan kuin covid-19:ään liittyviä tarkastuksia tehdään, henkilökuntaa on riittävästi ihmisten välittömän ja nopean liikkumisen hallinnoimiseksi. |
| --- | --- |

—

Pyritään EU:n jäsenvaltioiden välisen sopimuksen avulla saavuttamaan tasapaino rajoja ja liikennettä koskevien päätösten ja toimintapolitiikkojen turvallisesta ja yhteisestä hallinnoinnista. Niin kauan kuin covid-19:ään liittyviä tarkastuksia tehdään, henkilökuntaa on riittävästi ihmisten välittömän ja nopean liikkumisen hallinnoimiseksi.

| — | Varmistetaan rahoitus esimerkiksi hotellien, ravintoloiden, ateriapalvelujen, museoiden ja vesimatkailualan työntekijöiden koulutusta varten, jotta he voivat toteuttaa asianmukaisesti covid-19:n ehkäisemiseen tähtääviä toimenpiteitä. |
| --- | --- |

—

Varmistetaan rahoitus esimerkiksi hotellien, ravintoloiden, ateriapalvelujen, museoiden ja vesimatkailualan työntekijöiden koulutusta varten, jotta he voivat toteuttaa asianmukaisesti covid-19:n ehkäisemiseen tähtääviä toimenpiteitä.

| 3) | Varmistetaan, että terveys ja turvallisuus asetetaan ensisijaiseksi tavoitteeksi kaikissa tilanteissa, on kyse sitten matkustamisesta tai muusta toiminnasta, sillä ainoastaan näin ihmiset voivat jälleen liikkua luottavaisin mielin. |
| --- | --- |

3)

Varmistetaan, että terveys ja turvallisuus asetetaan ensisijaiseksi tavoitteeksi kaikissa tilanteissa, on kyse sitten matkustamisesta tai muusta toiminnasta, sillä ainoastaan näin ihmiset voivat jälleen liikkua luottavaisin mielin.

| 4) | Hyväksytään EU:n tasolla uusi matkustajalomake, koska tällainen järjestelmä voisi tuoda unionitasolla lisäarvoa useilla osa-alueilla:






  — | EU-tason seuranta: Jos kaikki jäsenvaltiot suostuisivat jakamaan sekä uuden matkustajalomakkeen sisältämät tiedot että matkustajien laboratoriotulokset, voitaisiin saada mittakaavaetuja testausresurssien osalta (1). Jos kaikki jäsenvaltiot suostuisivat käyttämään tätä teknologiaa (kuten Belgia ja Saksa jo tekevät) ja samaa uutta vakiomuotoista matkustajalomaketta, kuntatasolla voitaisiin laatia luotettavia arvioita ja ennusteita, joista saataisiin tietoa sekä maakohtaisia että EU-tason toimintapolitiikkoja varten. Tällainen toiminta on havainnollinen esimerkki EU:n roolista: innovoinnin ja yhteistyön avulla voimme saavuttaa yhteiset päämäärät – hyvän kansanterveyden tilan ja taloudellisen toiminnan jatkumisen kriisiaikoina. |
| --- | --- | --- |

4)

Hyväksytään EU:n tasolla uusi matkustajalomake, koska tällainen järjestelmä voisi tuoda unionitasolla lisäarvoa useilla osa-alueilla:

—

EU-tason seuranta: Jos kaikki jäsenvaltiot suostuisivat jakamaan sekä uuden matkustajalomakkeen sisältämät tiedot että matkustajien laboratoriotulokset, voitaisiin saada mittakaavaetuja testausresurssien osalta (1). Jos kaikki jäsenvaltiot suostuisivat käyttämään tätä teknologiaa (kuten Belgia ja Saksa jo tekevät) ja samaa uutta vakiomuotoista matkustajalomaketta, kuntatasolla voitaisiin laatia luotettavia arvioita ja ennusteita, joista saataisiin tietoa sekä maakohtaisia että EU-tason toimintapolitiikkoja varten. Tällainen toiminta on havainnollinen esimerkki EU:n roolista: innovoinnin ja yhteistyön avulla voimme saavuttaa yhteiset päämäärät – hyvän kansanterveyden tilan ja taloudellisen toiminnan jatkumisen kriisiaikoina.

| — | covid-19-terveyspassi: Yksi matkailukauden suurimmista haasteista on kokemusten mukaan ollut PCR-testien pätevyyden vahvistaminen. Jos kaikki jäsenvaltiot päättäisivät ottaa käyttöön saman matkustajalomakealustan, kaikki hyväksytyt laboratoriot voisivat tiedottaa tuloksista alustan välityksellä. Näin kaikille matkustajille voitaisiin luoda luotettava covid-19-terveyspassi, jonka avulla voitaisiin varmistaa, että matkustamiseen liittyvä riski jäisi mahdollisimman pieneksi. |
| --- | --- |

—

covid-19-terveyspassi: Yksi matkailukauden suurimmista haasteista on kokemusten mukaan ollut PCR-testien pätevyyden vahvistaminen. Jos kaikki jäsenvaltiot päättäisivät ottaa käyttöön saman matkustajalomakealustan, kaikki hyväksytyt laboratoriot voisivat tiedottaa tuloksista alustan välityksellä. Näin kaikille matkustajille voitaisiin luoda luotettava covid-19-terveyspassi, jonka avulla voitaisiin varmistaa, että matkustamiseen liittyvä riski jäisi mahdollisimman pieneksi.

| 5) | Laaditaan EU:n yhteinen strategiasuunnitelma, jolla autetaan jäsenvaltioita toteuttamaan matkailualalla toimiville pk-yrityksille, ravintoloille, hotelleille, matkatoimistoille, matkaoppaille jne. tarkoitettuja taloudellisia ja tukea antavia toimenpiteitä.






  — | Puututaan maksuvaikeuksiin erityisesti mikroyrityksille suunnatun suoran rahoituksen avulla ja palautetaan yritysten luottamus sekä otetaan käyttöön matkasetelit. |
| --- | --- | --- |

5)

Laaditaan EU:n yhteinen strategiasuunnitelma, jolla autetaan jäsenvaltioita toteuttamaan matkailualalla toimiville pk-yrityksille, ravintoloille, hotelleille, matkatoimistoille, matkaoppaille jne. tarkoitettuja taloudellisia ja tukea antavia toimenpiteitä.

—

Puututaan maksuvaikeuksiin erityisesti mikroyrityksille suunnatun suoran rahoituksen avulla ja palautetaan yritysten luottamus sekä otetaan käyttöön matkasetelit.

| — | Huolehditaan EKP:n ja EU:n valvonnassa ja EU:n ja jäsenvaltioiden takausten turvin siitä, että kaikilla jäsenvaltioilla on mahdollisuus saada lainaa välittömästi ja lainat hyväksytään viipymättä. |
| --- | --- |

—

Huolehditaan EKP:n ja EU:n valvonnassa ja EU:n ja jäsenvaltioiden takausten turvin siitä, että kaikilla jäsenvaltioilla on mahdollisuus saada lainaa välittömästi ja lainat hyväksytään viipymättä.

| — | Otetaan välittömästi käyttöön eurooppalainen mekanismi pk-yrityksille ja työntekijöille suunnattujen tukitoimenpiteiden täytäntöönpanon seuraamiseksi erityisesti maksuvalmiuden, lainanannon ja tukitoimenpiteiden avoimuuden osalta. |
| --- | --- |

—

Otetaan välittömästi käyttöön eurooppalainen mekanismi pk-yrityksille ja työntekijöille suunnattujen tukitoimenpiteiden täytäntöönpanon seuraamiseksi erityisesti maksuvalmiuden, lainanannon ja tukitoimenpiteiden avoimuuden osalta.

| 6) | Vahvistetaan ja laajennetaan SURE-ohjelmaa, josta voidaan rahoittaa työntekijöiden työttömyyskorvauksia ja palkkakompensaatioita pk-yrityksissä. Pk-yritykset olisi vapautettava maksamasta osaa palkoistaan, ja ne olisi velvoitettava saattamaan työntekijät SURE-ohjelmasta tuettujen kansallisten järjestelmien piiriin. |
| --- | --- |

6)

Vahvistetaan ja laajennetaan SURE-ohjelmaa, josta voidaan rahoittaa työntekijöiden työttömyyskorvauksia ja palkkakompensaatioita pk-yrityksissä. Pk-yritykset olisi vapautettava maksamasta osaa palkoistaan, ja ne olisi velvoitettava saattamaan työntekijät SURE-ohjelmasta tuettujen kansallisten järjestelmien piiriin.

| 7) | SURE-ohjelman käytöstä vastaavien EU:n toimielinten ja kansallisten tahojen olisi kuultava pk-yrityksiä edustavia organisaatioita asianmukaisesti. |
| --- | --- |

7)

SURE-ohjelman käytöstä vastaavien EU:n toimielinten ja kansallisten tahojen olisi kuultava pk-yrityksiä edustavia organisaatioita asianmukaisesti.

| 8) | SURE-ohjelmasta olisi rahoitettava pandemian vuoksi työpaikkansa menettäneiden matkailu- ja liikennealan työtekijöiden, esimerkiksi ateriapalveluiden, hotellien, lentoyhtiöiden, risteilyalusten, turistibussien, lentoasemien, satamaterminaalien ja vesimatkailualan työntekijöiden sekä matkaoppaiden, palkat ja sosiaaliturvamaksut kokonaan ainakin 30. kesäkuuta 2021 saakka. |
| --- | --- |

8)

SURE-ohjelmasta olisi rahoitettava pandemian vuoksi työpaikkansa menettäneiden matkailu- ja liikennealan työtekijöiden, esimerkiksi ateriapalveluiden, hotellien, lentoyhtiöiden, risteilyalusten, turistibussien, lentoasemien, satamaterminaalien ja vesimatkailualan työntekijöiden sekä matkaoppaiden, palkat ja sosiaaliturvamaksut kokonaan ainakin 30. kesäkuuta 2021 saakka.

| 9) | Otetaan käyttöön verohelpotuksia, mahdollisuus verojen maksun lykkäämiseen sekä väliaikainen matkailu- ja liikennealan finanssipoliittinen elvytyspaketti kaikkia matkailualan pk-yrityksiä varten vuosiksi 2020–2024. ETSK katsoo, että yhdenmukaisessa EU:n alv-järjestelmässä olisi sovellettava alennettua arvonlisäveroa hotelleihin, ravintoloihin, matkapalveluihin, vesimatkailuun (tilausalukset, venesatamat), bussi- ja matkaopaspalveluihin jne. Tällaisten toimenpiteiden ehdoksi olisi kuitenkin asetettava työntekijöiden oikeuksien turvaaminen ja takeiden antaminen siitä, ettei työntekijöitä irtisanota. Lisäksi mahdollista taloudellista tukea, kuten valtiontukea, lainoja tai verohelpotuksia, tulisi myöntää ainoastaan yrityksille, jotka






  — | turvaavat työllisyyden tai luovat säällisiä työpaikkoja ja kunnioittavat työntekijöiden oikeuksia |
| --- | --- | --- |

9)

Otetaan käyttöön verohelpotuksia, mahdollisuus verojen maksun lykkäämiseen sekä väliaikainen matkailu- ja liikennealan finanssipoliittinen elvytyspaketti kaikkia matkailualan pk-yrityksiä varten vuosiksi 2020–2024. ETSK katsoo, että yhdenmukaisessa EU:n alv-järjestelmässä olisi sovellettava alennettua arvonlisäveroa hotelleihin, ravintoloihin, matkapalveluihin, vesimatkailuun (tilausalukset, venesatamat), bussi- ja matkaopaspalveluihin jne. Tällaisten toimenpiteiden ehdoksi olisi kuitenkin asetettava työntekijöiden oikeuksien turvaaminen ja takeiden antaminen siitä, ettei työntekijöitä irtisanota. Lisäksi mahdollista taloudellista tukea, kuten valtiontukea, lainoja tai verohelpotuksia, tulisi myöntää ainoastaan yrityksille, jotka

—

turvaavat työllisyyden tai luovat säällisiä työpaikkoja ja kunnioittavat työntekijöiden oikeuksia

| — | eivät ole rekisteröityneet veroparatiiseihin ja ovat aina maksaneet oman osuutensa veroista ja sosiaaliturvamaksuista. |
| --- | --- |

—

eivät ole rekisteröityneet veroparatiiseihin ja ovat aina maksaneet oman osuutensa veroista ja sosiaaliturvamaksuista.

| 10) | Säännellään yhteistyötaloutta matkailualalla ja erityisesti matkaopasalalla. Kehotetaan jäsenvaltioiden hallituksia sääntelemään yhteistyötaloutta matkaopasalalla ja toteuttamaan lainsäädännöllisiä ja hallinnollisia toimenpiteitä, joilla pyritään varmistamaan tasapuoliset toimintaedellytykset. |
| --- | --- |

10)

Säännellään yhteistyötaloutta matkailualalla ja erityisesti matkaopasalalla. Kehotetaan jäsenvaltioiden hallituksia sääntelemään yhteistyötaloutta matkaopasalalla ja toteuttamaan lainsäädännöllisiä ja hallinnollisia toimenpiteitä, joilla pyritään varmistamaan tasapuoliset toimintaedellytykset.

| 11) | Kaikkia muun muassa hotelleille, ravintoloille, matkaoppaille, bussiyhtiöille, matkatoimistoille, vesimatkailualalle ja itsenäisille ammatinharjoittajille tarkoitettuja maksuvalmiusohjelmia ja rahoitus- ja veropoliittisia tukiohjelmia olisi WTTC:n (World Travel and Tourism Council) mukaan jatkettava vähintään kymmenen kuukauden ajan sen jälkeen, kun elämä on palannut normaaliksi. |
| --- | --- |

11)

Kaikkia muun muassa hotelleille, ravintoloille, matkaoppaille, bussiyhtiöille, matkatoimistoille, vesimatkailualalle ja itsenäisille ammatinharjoittajille tarkoitettuja maksuvalmiusohjelmia ja rahoitus- ja veropoliittisia tukiohjelmia olisi WTTC:n (World Travel and Tourism Council) mukaan jatkettava vähintään kymmenen kuukauden ajan sen jälkeen, kun elämä on palannut normaaliksi.

| 1.2 | Koska euroryhmän, Eurooppa-neuvoston ja EKP:n raha- ja finanssipolitiikkaa ei välity symmetrisesti kaikkiin, erityisesti heikoimmassa asemassa oleviin ja kriisin pahiten koettelemiin, jäsenvaltioihin, komission on vahvistettava rooliaan perussopimusten valvojana ja turvattava sisämarkkinoiden symmetrinen elpyminen seuraavalla tavalla:






  a) | Annetaan hallituksille ja pankeille ohjeita siitä, miten matkailu- sekä majoitus- ja ravitsemisalaa voidaan tukea, ja tarjotaan asianmukaista apua (esim. komission ja ETSK:n virkamiehistä koostuvan, kutakin valtiota käsittelevän yhteisen työryhmän välityksellä). |
| --- | --- | --- |

1.2

a)

Annetaan hallituksille ja pankeille ohjeita siitä, miten matkailu- sekä majoitus- ja ravitsemisalaa voidaan tukea, ja tarjotaan asianmukaista apua (esim. komission ja ETSK:n virkamiehistä koostuvan, kutakin valtiota käsittelevän yhteisen työryhmän välityksellä).

| b) | Varmistetaan Eurooppa-neuvoston hyväksymän toimintapolitiikan asianmukainen täytäntöönpano sellaisen toimintatavan avulla, jossa laiminlyöjien nimet tuodaan julki (name and shame). Komission on tuotava esiin ja kartoitettava tarkasti kyseenalaiset pankkikäytännöt tai hallitusten valinnat ennen maakohtaisia suosituksia, sekä erillään että myötäsyklisesti eurooppalaiseen ohjausjaksoon nähden. |
| --- | --- |

b)

Varmistetaan Eurooppa-neuvoston hyväksymän toimintapolitiikan asianmukainen täytäntöönpano sellaisen toimintatavan avulla, jossa laiminlyöjien nimet tuodaan julki (name and shame). Komission on tuotava esiin ja kartoitettava tarkasti kyseenalaiset pankkikäytännöt tai hallitusten valinnat ennen maakohtaisia suosituksia, sekä erillään että myötäsyklisesti eurooppalaiseen ohjausjaksoon nähden.

| c) | Tarvitaan kiireellisesti komission, toimivaltaisten kansallisten viranomaisten, edustavien talouselämän osapuolten ja työmarkkinaosapuolten sekä kuluttajia ja matkustajia edustavien järjestöjen neuvottelema ja valvoma lentoyhtiöitä koskeva herrasmiessopimus häikäilemättömien toimintatapojen välttämiseksi. |
| --- | --- |

c)

Tarvitaan kiireellisesti komission, toimivaltaisten kansallisten viranomaisten, edustavien talouselämän osapuolten ja työmarkkinaosapuolten sekä kuluttajia ja matkustajia edustavien järjestöjen neuvottelema ja valvoma lentoyhtiöitä koskeva herrasmiessopimus häikäilemättömien toimintatapojen välttämiseksi.

| d) | Otetaan käyttöön verohelpotuksia matkailualan pk-yrityksille ja mahdollisuus verojen maksun lykkäämiseen ja erääntyneiden verovelkojen maksamisen keskeyttämiseen 31. joulukuuta 2020 asti sekä huolehditaan sopivista takaisinmaksueristä 1. huhtikuuta 2021 alkaen. |
| --- | --- |

d)

Otetaan käyttöön verohelpotuksia matkailualan pk-yrityksille ja mahdollisuus verojen maksun lykkäämiseen ja erääntyneiden verovelkojen maksamisen keskeyttämiseen 31. joulukuuta 2020 asti sekä huolehditaan sopivista takaisinmaksueristä 1. huhtikuuta 2021 alkaen.

| 1.3 | Matkailuyritysten kehitystä ja tilannetta koskevien tietojen puutteen vuoksi ETSK laati verkkokyselyn, jotta käsillä olevaan lausuntoon sisältyviä ehdotuksia voitaisiin arvioida paremmin. Kyselyyn vastasi yli 170 organisaatiota eri puolilta EU:ta. Ne edustivat noin 3 500 000:ta jäsentä matkailualalta, muun muassa ravintola-, hotelli- ja majoituspalveluista, matkailutoimistoista, vapaa-ajan palveluista, vesimatkailusta, matkaoppaiden joukosta ja liikennepalveluista. Kyselyn tuottamat tärkeimmät tiedot ovat seuraavat:






  — | 88 prosenttia vastaajista ilmoitti pandemiakriisin vaikuttaneen heihin erittäin kielteisesti. |
| --- | --- | --- |

1.3

—

88 prosenttia vastaajista ilmoitti pandemiakriisin vaikuttaneen heihin erittäin kielteisesti.

| — | 81 prosenttia vastaajista katsoo, että kriisi vaikuttaa pitkällä aikavälillä heidän edustamaansa alaan. |
| --- | --- |

—

81 prosenttia vastaajista katsoo, että kriisi vaikuttaa pitkällä aikavälillä heidän edustamaansa alaan.

| — | Lähes 55 prosenttia vastaajista ilmoitti, että heidän edustamansa ala ei todennäköisesti selviydy vuonna 2021 (45 % piti selviytymistä epätodennäköisenä ja 10 % erittäin epätodennäköisenä). |
| --- | --- |

—

Lähes 55 prosenttia vastaajista ilmoitti, että heidän edustamansa ala ei todennäköisesti selviydy vuonna 2021 (45 % piti selviytymistä epätodennäköisenä ja 10 % erittäin epätodennäköisenä).

| — | 77 prosentilla vastaajista oli näkemys, että heidän edustamansa alan työllisyystaso laski vuonna 2020. |
| --- | --- |

—

77 prosentilla vastaajista oli näkemys, että heidän edustamansa alan työllisyystaso laski vuonna 2020.

| — | Yrityksen liikevaihto väheni 90 prosentilla vastaajista vuonna 2020 (49 %:lla vastaajista vähennys oli yli 70 %). |
| --- | --- |

—

Yrityksen liikevaihto väheni 90 prosentilla vastaajista vuonna 2020 (49 %:lla vastaajista vähennys oli yli 70 %).

| — | 51 prosenttia vastaajista odottaa kriisin päättyvän vuoden 2021 jälkeen. |
| --- | --- |

—

51 prosenttia vastaajista odottaa kriisin päättyvän vuoden 2021 jälkeen.

| — | 73 prosenttia vastaajista ilmoitti, että heidän edustamansa ala tarvitsee pidempään kuin vuoden, jotta sen taloudellinen suorituskyky sekä luottamus sisämarkkinoihin ja kansainvälisiin matkailuvirtoihin saadaan palautettua. |
| --- | --- |

—

73 prosenttia vastaajista ilmoitti, että heidän edustamansa ala tarvitsee pidempään kuin vuoden, jotta sen taloudellinen suorituskyky sekä luottamus sisämarkkinoihin ja kansainvälisiin matkailuvirtoihin saadaan palautettua.

| — | Vastaajien mukaan maakohtaisessa ja eurooppalaisessa toimintapolitiikassa on matkailualan kannalta tärkeää keskittyä seuraaviin painopisteisiin: rokote covid-19-virusta vastaan (66 % vastaajista), suora rahoitus / rahoitustukijärjestelmät (63 %), terveyskäytännöt (56 %) ja veronmaksun lykkäykset (45 %). |
| --- | --- |

—

Vastaajien mukaan maakohtaisessa ja eurooppalaisessa toimintapolitiikassa on matkailualan kannalta tärkeää keskittyä seuraaviin painopisteisiin: rokote covid-19-virusta vastaan (66 % vastaajista), suora rahoitus / rahoitustukijärjestelmät (63 %), terveyskäytännöt (56 %) ja veronmaksun lykkäykset (45 %).

| 1.4 | Tarvitaan kiireesti työmarkkinaosapuolten intensiivistä vuoropuhelua ja jämerää toimintapoliittista ohjelmaa, jotta matkailu- ja liikennealalle voidaan neuvotella ajantasaiset alakohtaiset työehtosopimukset, joissa ovat osallisina myös covid-19-kriisin eniten koettelemat pk-yritykset ja niiden edustavat etujärjestöt. |
| --- | --- |

1.4

2.   Yleistä

| 2.1 | Covid-19-pandemia on lamauttanut matkailualan ja vaikeuttanut huomattavasti matkailijoiden paluuta kotiin. Seuraukset matkailusta suuresti riippuvaisille talouksille ovat tuhoisia. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EU:n matkailuala työllistää noin 22,6 miljoonaa ihmistä (2). Vuonna 2019 sen osuus EU:n kokonaistyöllisyydestä oli 11,2 prosenttia ja EU:n BKT:stä 9,5 prosenttia. Vuonna 2018 EU:n 27 jäsenvaltiossa oli 600 154 matkailuyritystä, ja yöpymisiä majoitusliikkeissä on noin 1 326 049 994. Matkailu on keskeinen osatekijä monien EU:n jäsenvaltioiden, alueiden ja kuntien taloudellisessa ja sosiaalisessa rakenteessa. Ala tarjoaa lisäksi kipeästi kaivattuja työpaikkoja ja tuloja, sillä se keskittyy usein alueille, missä muita työllistymismahdollisuuksia ei ole, ja työllistää työntekijöitä, joiden osaamistaso on matala (3). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EU:n matkailuala, joka työllistää noin 13 miljoonaa ihmistä (4), menettää arviolta noin miljardi euroa tuloja kuukaudessa covid-19-pandemian vuoksi. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Monissa muissa suosituissa matkailukohteissa hotellit ovat tyhjillään asiakkaista ja ravintolat, baarit, nähtävyydet, venesatamat, museot ja keskukset on suljettu. Tilanne on erityisen vaikea useissa EU-maissa, jotka ovat keskeisiä matkailukohteita, kuten Italiassa, Kreikassa, Portugalissa, Maltassa, Kyproksessa, Espanjassa ja Ranskassa. Italia on vaarassa menettää kuluvana vuonna noin 60 prosenttia matkailijoistaan. WTTC ennustaa, että matkailualan markkinoilta saattaa vuonna 2020 hävitä maailmanlaajuisesti 75 miljoonaa työpaikkaa ja EU:ssa 6,4 miljoonaa työpaikkaa (5). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Kansainvälisen ilmakuljetusliiton (IATA) mukaan maailmanlaajuinen lentoliikenne saattaa menettää vuonna 2020 yli 252 miljardia Yhdysvaltain dollaria (228 miljardia euroa). Kesäkuun 30. päivään mennessä oli peruttu kaksi miljoonaa matkustajalentoa. Ranskassa hotellien käyttöaste oli 17. maaliskuuta 3,3 prosenttia (verrattuna 65,3 prosenttiin 26. helmikuuta). Ravintolat ja baarit oli suljettu 30:nteen toukokuuta mennessä lähes kaikissa EU:n jäsenvaltioissa Ruotsia lukuun ottamatta. Hotellit, ravintolat, baarit ja venesatamat ovat irtisanoneet tuhansia työntekijöitä pysyvästi tai tilapäisesti. Euroopan rautateiden matkustajamäärät putosivat kriisin pahimmassa vaiheessa 90 prosenttia, ja rautatieliikenne toimii edelleen pienellä kapasiteetilla. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Lisäksi olisi otettava huomioon matkailun liitännäisaloihin, kuten vapaa-ajan harrastevälineiden tuotantoon (esim. veneenrakennukseen), kohdistuvat vaikutukset. Näitä aloja olisi tuettava edistämällä matkailua ja kehittämällä kansainvälisiä kaupankäyntimahdollisuuksia. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Euroopan matkailuekosysteemi kattaa monenlaista toimintaa, kuten matkustus-, liikenne-, majoitus- ja ravitsemispalveluja, virkistystoimintaa maalla ja vesillä sekä kulttuuri- ja luontopalveluja. Se tuottaa suoraan ja välillisesti lähes 10 prosenttia EU:n bruttokansantuotteesta, ja EU:sta on sen ansiosta tullut maailman johtava matkailukohde, mikä vuonna 2018 merkitsi 563:a miljoonaa kansainvälistä matkailijaa ja 30:tä prosenttia maailman matkailutuloista (lähde: Euroopan komissio). Vuonna 2018 EU:hun saapui 30 prosenttia kansainvälisistä matkailijoista, joten EU on maailman merkittävin matkailukohde (lähde: Euroopan komissio). Näiden kansainvälisten matkailijavirtojen koostumusta voitaisiin hyödyntää pyrittäessä laatimaan EU:lle asianmukainen lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin strategia ja ohjelma. |
| --- | --- |

2.7

3.   ENSIMMÄINEN PILARI: Matkailun ja liikenteen kestävyys

| 3.1 | ETSK katsoo, että tiedonannon tulisi olla ensimmäinen askel kohti EU:n seuraavan sukupolven toimintapolitiikkoja ja ohjelmia kestävän matkailun alalla. Siinä olisi sovitettava yhteen pk-yritysten ja työntekijöiden tarpeet ja tilanteet, jotta voidaan palauttaa kansalaisten luottamus matkailijoina ja kuluttajina. Siinä olisi puolustettava terveyteen ja turvallisuuteen liittyviä oikeuksia ja normeja ja varmistettava yritysten kestäväpohjaisuus ja maksuvalmius vuoteen 2030 ulottuvan uudistetun pk-yrityksiä koskevan eurooppalaisen strategian puitteissa eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevan aloitteen (Small Business Act) periaatteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK ei pidä realistisena, että pelkkä paluu normaalitilaan taltuttaisi vakavimman kriisin, joka on koskaan koetellut EU:n matkailu- ja liikennealoja. ETSK kehottaa uudistamaan näitä politiikanaloja perusteellisesti yritysten ja työntekijöiden luottamuksen ja vakauden palauttamiseksi. Tässä tarkoituksessa on hyväksyttävä vuoteen 2030 mennessä kestävää matkailua koskeva EU:n seuraavan sukupolven solidaarisuussopimus. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK katsoo, että meillä on nyt mahdollisuus varmistaa oikeudenmukainen elpyminen ja rakentaa talouksiamme uudelleen nopeasti, jotta niistä tulisi vihreämpiä ja oikeudenmukaisempia ja ne kestäisivät paremmin tulevia häiriöitä. EU:n integraatiosuunnitelman vaikutusta kestävän matkailun ja liikenteen kehittämisen eurooppalaiseen malliin on tarkistettava välttäen kaikkia toimenpiteitä, joihin liittyy riski hajanaisuuden lisääntymisestä ja epäoikeudenmukaisista ehdoista tai käytännöistä sisämarkkinoilla. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Matkailualalla oikeudenmukainen ja kestävä elpyminen edellyttää seuraavaa:






  1) | Otetaan huomioon vuoteen 2050 ulottuvat EU:n hiilineutraaliustavoitteet Pariisin sopimuksen tavoitteiden mukaisesti (12. joulukuuta 2019 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät). |
| --- | --- | --- |

3.4

1)

Otetaan huomioon vuoteen 2050 ulottuvat EU:n hiilineutraaliustavoitteet Pariisin sopimuksen tavoitteiden mukaisesti (12. joulukuuta 2019 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät).

| 2) | ETSK pitää tavoitteiden saavuttamiseksi välttämättömänä, että ensin käsitellään liikennemuotoja koskevaa kysymystä kannustamalla hitaaseen ja saastuttamattomaan liikkuvuuteen, kuten pyöräilyyn ja raideliikenteen käyttöön. |
| --- | --- |

2)

ETSK pitää tavoitteiden saavuttamiseksi välttämättömänä, että ensin käsitellään liikennemuotoja koskevaa kysymystä kannustamalla hitaaseen ja saastuttamattomaan liikkuvuuteen, kuten pyöräilyyn ja raideliikenteen käyttöön.

| 3) | Majoituspalvelujen osalta ETSK suosittaa, että olisi kannustettava rakennusten kunnostamiseen ja myönnettävä kunnostetuille majoitusliikkeille EU-ympäristömerkki. Näitä yrityksiä on kannustettava ilmoittamaan energiankulutuksensa ja hiilivaikutuksensa. |
| --- | --- |

3)

Majoituspalvelujen osalta ETSK suosittaa, että olisi kannustettava rakennusten kunnostamiseen ja myönnettävä kunnostetuille majoitusliikkeille EU-ympäristömerkki. Näitä yrityksiä on kannustettava ilmoittamaan energiankulutuksensa ja hiilivaikutuksensa.

| 4) | Hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi matkailualalla ETSK kannustaa voimakkaasti käyttämään lähielintarvikkeita ja kierrätettäviä paikallisia kulutushyödykkeitä. |
| --- | --- |

4)

Hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi matkailualalla ETSK kannustaa voimakkaasti käyttämään lähielintarvikkeita ja kierrätettäviä paikallisia kulutushyödykkeitä.

| 5) | Jotta nykyiset puutteet EU:hun suuntautuvia kansainvälisiä matkailijavirtoja koskevissa tiedoissa voidaan korjata, ETSK ehdottaa, että perustetaan riippumaton kestävyysperiaatteiden mukaisen matkailun seurantakeskus. |
| --- | --- |

5)

Jotta nykyiset puutteet EU:hun suuntautuvia kansainvälisiä matkailijavirtoja koskevissa tiedoissa voidaan korjata, ETSK ehdottaa, että perustetaan riippumaton kestävyysperiaatteiden mukaisen matkailun seurantakeskus.

| 3.5 | Vastuullisten matkailualan toimijoiden on sitouduttava ilmoittamaan loman ja tarjoamansa toiminnan hiilijalanjälki. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EU:n elpymissuunnitelman ja kansallisten elpymissuunnitelmien yhteydessä tulisi tarjota riittävästi rahoitusta matkailualan ja sen infrastruktuurin ekologista muutosta ja digitalisaatiota varten sellaisten investointien avulla, joilla tehdään matkailusta entistä houkuttelevampaa kuluttajille ja jotka tarjoavat todellisia hyötyjä matkailualan yrityksille. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ETSK katsoo, että reilu matkailu perustuu sosiaalisesti vastuulliseen liiketoimintaan, joka tarjoaa laadukkaita työpaikkoja. Tämä edellyttää, että kehitetään sesonkien ulkopuolista matkailua, jonka avulla kyetään turvaamaan pysyvät työpaikat. Tätä varten Euroopan komission on tuettava aloitteita ja hankkeita, jotka täyttävät nämä kriteerit. Olisi tehtävä eurooppalaisia tutkimuksia kestävyysperiaatteiden vastaisen matkailun sosiaalisista ja ympäristökustannuksista. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Lähikontaktien välttämistä koskevien sääntöjen vuoksi kuluttajat suosivat yhä enemmän sellaisia matkailumuotoja, jotka tarjoavat muuta kuin massaturismia (esim. retkeily ja vesimatkailu). Nämä kulutussuuntaukset tarjoavat mahdollisuuden vauhdittaa Euroopan koko matkailualan ja työllisyyden elpymistä. Näitä matkailumuotoja olisi tuettava etenkin silloin, kun niitä voidaan harjoittaa alueellisessa, kotimaisessa tai eurooppalaisessa toimintaympäristössä. Vesimatkailun osalta tämä tarjoaa erilaisia mahdollisuuksia kaikkialla Euroopassa saari-, joki-, kanava-, järvi- ja rannikkoalueita ajatellen. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | ETSK katsoo, että yhdenmukaisessa EU:n alv-järjestelmässä olisi sovellettava alennettua arvonlisäveroa hotelleihin, ravintoloihin, matkapalveluihin, vesimatkailuun (tilausalukset, venesatamat), bussi- ja matkaopaspalveluihin jne. Tässä yhteydessä olisi tarvittaessa tehtävä pikaisia muutoksia alv-direktiiviin, jotta varmistetaan kaikkien matkailualan osa-alueiden yhdenvertainen kohtelu. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Linja-autoala, joka käsittää suuren määrän pk-yrityksiä, on kärsinyt pandemiasta pahasti. Monien linja-autoyhtiöiden liikevaihto on laskenut 0–10 prosenttiin edellisen vuoden vastaavan ajanjakson lukemasta. EU:lla on nyt mahdollisuus auttaa alaa toteuttamalla tekemiään ehdotuksia, jotka koskevat esimerkiksi alhaisten päästöjen vyöhykkeisiin sovellettavan lainsäädännön yhdenmukaistamista EU:ssa ja keskitettyä asiointipistettä alv-palautuksia varten. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Tässä tilanteessa on toteutettava toimia, joilla tuetaan kansainvälisen, maanosan laajuisen ja kansallisen matkailun jatkumista laajojen EU:n talouden sektorien pelastamiseksi. Junaliikenne voi auttaa kehittämään matkailukohteita, joihin ei ole riittävästi lentoyhteyksiä, avata uusia reittejä ja tukea uusien arvoketjujen muodostumista. Euroopan rautateille tämä tarjoaa mahdollisuuden vastata ilmastotietoisten matkailijoiden kasvavaan kysyntään markkinoilla. Rautateiden teemavuoden olisi oltava tilaisuus lisätä yleistä tietoisuutta kestävästä matkailusta ja uusista matkailureiteistä, joihin Euroopan kansalaiset voivat tutustua rautatieyhteyksien ansiosta. Tässä yhteydessä Euroopan rautateiden teemavuotta olisi myös käytettävä tilaisuutena lisätä Euroopan rautateiden historiallisten ja maisemareittien näkyvyyttä ja parantaa yleistä tietoisuutta niistä. (6) |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Huomattava osa eurooppalaisista nuorista ei eri syistä ole koskaan matkustanut tai on matkustanut vain harvoin Euroopassa. Vaikka koulutusalan vaihto-ohjelmia on olemassa, EU on juuri äsken ottanut käyttöön välineen, jonka avulla kaikille eurooppalaisille voidaan tarjota matkustuskokemus. Se luo nuorille paremman kosketuspinnan eurooppalaiseen identiteettiin, lisää tietoisuutta Euroopan unionin perusarvoista ja tutustuttaa heidät kestävään ja puhtaaseen liikennemuotoon. DiscoverEU on Euroopan unionin aloite, jossa tarjotaan mahdollisuus tutustua Eurooppaan oppimiskokemusten kautta. Nuoret eurooppalaiset tutustuvat siinä Eurooppaan ja sen erilaisiin kaupunkeihin pääasiassa rautateitse (poikkeuksia sallitaan saarilta tai syrjäisiltä alueilta käsin osallistuville). (7) |
| --- | --- |

3.12

4.   TOINEN PILARI: Maksuvalmius, työllisyyden elpyminen ja yritysten luottamuksen palauttaminen

| 4.1 | On tärkeää tukea eurooppalaisten matkailualan yritysten, erityisesti mikro- ja pienyritysten, elpymistä sekä lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin maksuvalmiutta. Tämä olisi tehtävä muun muassa perustamalla viipymättä EU:n maksuvalmiustyöryhmä, jonka olisi mitattava asianomaisten toimenpiteiden tehokkuutta yhtäältä varmistamalla avoimuus perusteettomien luoton epäämisten, viivästysten ja tarpeettomien byrokraattisten rasitteiden osalta ja toisaalta ryhtymällä Euroopan investointirahastoja, uusia maksukyvyttömyysmenettelyjä ja kansallisia oikeusasiamiehiä koskeviin asianmukaisiin korjaaviin toimenpiteisiin. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Matkaoppaiden kohdalla EU:n on varmistettava tasapuoliset toimintaedellytykset takaamalla yhtäläiset työehdot ja -olot sekä reilun kilpailun matkailumarkkinoilla ammattilaismatkaoppaiden sekä laittomasti toimivien matkanjärjestäjien ja ”oppaiden” välillä. ETSK kehottaa Euroopan komissiota perussopimusten valvojana varmistamaan EU:n yhteistyötalouden (8)
  tasapainoisen kehityksen jäsenvaltioissa, kuten todetaan Euroopan parlamentin 16. marraskuuta 2016 antamassa tiedotteessa, jossa esitellään matkaopaspalvelualan yhteistyötaloutta koskeva eurooppalainen toimintasuunnitelma. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Pankkitoimintaa, likviditeettiä ja rahoituspolitiikkaa ei ole hoidettu asianmukaisesti. Eräät pankit (esimerkiksi Kreikassa) ovat päättäneet soveltaa määrällistä keventämistä (EKP:n transaktiot pandemiaan liittyvässä poikkeustilanteessa toteutettavan osto-ohjelman [PEPP] puitteissa) vahvistaakseen asemaansa ja olla tukematta reaalimarkkinoita. Nämä pankit myöntävät lainoja elinkelpoisille yrityksille, joita kriisi ei ole koetellut (kuten supermarketeille), eivätkä ota riskiä lainaamalla rahaa matkailu- ja ravitsemisalan kaltaisille haavoittuville aloille. Ravintolat, kahvilat, hotellit, linja-autoliikennöitsijät ja muut vastaavat eivät enää kuulu pankkien lainansaajiin. Pankit vaativat niiltä lainatakuita, joita ne eivät pysty antamaan, eivät edes ne, joille pankit voisivat myöntää luottoa. Korko on kaikista EKP:n takauksista ja tuista huolimatta yli 4,5 prosenttia. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Työllisyys EU:n matkailualalla edellyttää yhdenmukaistettua ja edistynyttä lähestymistapaa, joka perustuu kansallisiin työmarkkinaosapuoliin ja vakiintuneisiin käytäntöihin. Työttömyyden ja koulutettujen työntekijöiden menettämisen välttämiseksi vastuussa olevien hallitusten ja työmarkkinaosapuolten on sovittava keskenään kansallisella tasolla lyhyen aikavälin työmarkkinatoimenpiteistä. Olisi myös otettava huomioon, että suurissa kaupungeissa, joissa julkiset ja yksityiset työnantajat kehottavat tätä nykyä työntekijöitään työskentelemään kotoa käsin, vaarana on, että suurin osa ravintoloista, pubeista, baareista ja kahviloista joutuu sulkemaan ovensa. Tarvitaan politiikka- ja työllisyystoimia, jotta voidaan välttää pysyvät sulkemiset kaupunkien keskustoissa ja ympäröivillä alueilla. Kotitoimistot (tai etätyö) eivät myöskään saa syrjäyttää työvoiman aktiivista liikkumista Euroopassa pitkällä aikavälillä. Konferenssien, messujen, kongressien ja liikematkojen väheneminen aiheuttaisi valtavia työpaikkojen, pk-yritysten, taitotiedon, luovuuden ja innovaatiokumppanuuksien menetyksiä Euroopassa ja johtaisi entistä vahvemmin kansallisiin näkökohtiin painottuviin ajattelutapoihin. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Messujen järjestämiseen olisi annettava tukea, sillä ne ovat ratkaisevan tärkeitä matkailualalle ja sen liitännäisaloille ja lisäksi itsessään merkittävä matkailun, matkustuksen ja työllisyyden moottori. Olisi myös laadittava ohjeet siitä, miten messuja voidaan järjestää turvallisesti ja miten niitä varten voidaan saada rahoitusta EU:lta ja jäsenvaltioilta. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Matkailuala: odotusten hallinta. Kaikki käytettävissä olevat tiedot viittaavat siihen, että meneillään oleva matkailukausi on menetetty. Saapuvien matkailijoiden määrä ei ole lähellekään riittävä kattaakseen alan toimintakustannukset. Kaikki yritykset kärsivät valtavia tappioita, jotka vaarantavat niiden elinkelpoisuuden. Euroryhmän kolme pakettia (100 miljardin euron SURE-, 200 miljardin EIP- ja 250 miljardin EVM-paketti) eivät riitä, ja/tai hallitukset eivät kykene varmistamaan politiikkojen asianmukaista välittymistä. Esimerkiksi Kreikassa hallitus päätti olla käyttämättä EVM-välinettä, ja kaksi muuta välinettä ovat epätarkoituksenmukaisia: ne eivät ole riittävän kohdennettuja, niihin ei ole osoitettu riittävästi rahoitusvaroja eivätkä ne tarjoa riittäviä kannustimia. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Euroopan matkailualaa olisi edistettävä laajalla markkinointi- ja viestintäkampanjalla sekä EU:ssa että sen ulkopuolella, jotta voitaisiin tukea alan elpymistä. Vuoden 2021 tai 2022 julistaminen kestävyysperiaatteiden mukaisen matkailun eurooppalaiseksi teemavuodeksi tarjoaisi tähän EU:n laajuiset puitteet ja mahdollistaisi toimien käynnistämisen kaikkialla unionissa. |
| --- | --- |

4.7

5.   KOLMAS PILARI: Tieto- ja osaamisverkostot ja varautuminen, terveys ja turvallisuus, riskien lieventäminen ja valmiudet

| 5.1 | ETSK katsoo, että covid-19-pandemian johdosta ja kun otetaan huomioon jäsenvaltioiden kokemukset vaikeuksista rajatylittävien ja yhteisten toimintapolitiikkojen koordinoinnissa, matkailu- ja liikennealoilla tarvitaan nykyistä tehokkaampaa koordinoitua lähestymistapaa. Tässä tarkoituksessa voitaisiin kehittää pilottikoulutusohjelmia tehokasta yhteistä varautumista ja reagointia varten hyödyntämällä työmarkkinaosapuolille ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioille avoimia eurooppalaisia osaamisverkostoja. Näin voitaisiin tehdä vuosittain aina vuoteen 2024 saakka. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | ETSK:n mielestä on välttämätöntä huolehtia siitä, että riskien lieventämiseen tähtäävät kansalliset foorumit, jotka kuuluvat EU:n pelastuspalvelumekanismiin YK:n Sendain kehyksen mukaisesti, ovat toimintavalmiita nykyistä nopeammin. ETSK kehottaakin Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita (hätäavun kansallinen koordinointisuunnitelma), talouselämän osapuolia ja työmarkkinaosapuolia sekä tieteellisiä tahoja ottamaan matkailu- ja liikkuvuusalan covid-19-kriisin aikana ja sen jälkeen mukaan yhteisiin pilottihankkeisiin sekä eurooppalaiseen koulutusverkostoon EU:n toimien valmistelemiseksi. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Jotta käytettävissä olisi eurooppalaisia, yhdenmukaisia ja ajantasaisia tietoja matkailusta, liikenteestä ja liikkuvuudesta, markkinoiden pullonkauloista ja parhaista käytännöistä, ETSK kehottaa Euroopan komissiota laatimaan erityisohjelmia ja alueellisia pilottihankkeita yhteistyössä EU:n ja jäsenvaltioiden työmarkkinaosapuolten sekä akateemisten ja riippumattomien tutkimusverkostojen kanssa ja yhdistämään näin tutkimus- ja koulutusresursseja. Jotta lisäksi voitaisiin koordinoida entistä paremmin EU:n elvyttämistä kansainvälisenä matkailukohteena maailmanlaajuisesti ja houkutella suoria ulkomaisia investointeja, ETSK kehottaa Euroopan komissiota kannustamaan jäsenvaltioita edistämään erityisohjelmia ja yhteisiä pilottihankkeita. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Rajatylittävät matkailu- ja vapaa-ajanreitit voivat olla avainasemassa alueiden ja jäsenvaltioiden välisten yhteyksien palauttamisessa ja tarjota mahdollisuuksia matkailun kehittämiseen puutteellisemmin kehittyneillä alueilla. Tässä yhteydessä olisi otettava esimerkkiä EuroVelo-verkostosta: toimintamallia olisi laajennettava EU:n rahastovarojen tuella muillekin toimialoille, ja reittejä (esim. vesimatkailureittejä) olisi tuotava laajasti kuluttajien tietoisuuteen. |
| --- | --- |

5.4

6.   NELJÄS PILARI: Hallinnointi ja resurssit: kestävää matkailua ja liikennettä edistävät seuraavan sukupolven toimintapolitiikat

| 6.1 | ETSK pitää tervetulleena tärkeäksi ja tarpeelliseksi katsomaansa tiedonantoa (9) matkailusta ja liikenteestä vuonna 2020 ja sen jälkeen. Saatujen kokemusten johdosta EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden olisi pohdittava nykyisiä matkailu- ja liikennepolitiikkoja uudelleen EU:n uuden jaetun toimivallan perusteella. Tämä tulisi hoitaa vapaaehtoisuuden pohjalta ja tiivistämällä yhteistyötä asiasta kiinnostuneiden hallitusten ja eri tasoilla toimivien viranomaisten välillä. Tavoite voitaisiin saavuttaa EU:n ja jäsenvaltioiden työmarkkinaosapuolten ja neuvoa-antavien elinten aktiivisen osallistumisen avulla ja järjestämällä kestävyysperiaatteiden mukaisen matkailun eurooppalainen teemavuosi. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | ETSK painottaa, että tarvitsemme kiireellisesti tehokasta keskipitkän ja pitkän aikavälin EU-politiikkaa, jolla palautetaan ihmisten ja koko yhteiskunnan luottamus mahdollisuuteen
  matkustaa
  turvallisesti kaikkialla Euroopan unionissa. Tämän politiikan on katettava myös EU:n matkailuekosysteemin muut osatekijät, joita ovat muun muassa majoitus, ruoka, terveys ja turvallisuus, kauppa, televiestintä ja maatalous. Matkailu ja liikenne EU:ssa on yksi niistä ekosysteemeistä, jotka ovat kärsineet covid-19-kriisistä eniten. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Luottamuksen palauttamiseksi ja matkailun elvyttämiseksi ja lisäämiseksi ETSK kannattaa EU:n sisäisen terveyspassin (mallina matkustajalomake ja QR-koodit) ja yhteentoimivan monikielisen terveysapualustan käyttöönottoa. Ihmiset voisivat käyttää QR-koodia saadakseen tietoa ja terveyspalveluja maassa, jossa he vierailevat, ja heillä olisi hätätilanteessa oikeus turvautua terveydenhuolto- ja sosiaaliturvajärjestelmään. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Testaukseen ja EU-tason tiedonjakoon liittyvä matkustajalomake otettiin Kreikassa käyttöön, jotta Euroopan unionin jäsenvaltioista ja eräistä muista maista voitaisiin ottaa matkailijoita vastaan. Sen avulla on tarkoitus löytää tasapaino kansanterveyden, epidemiologisen seurannan ja matkailijavirtaan liittyvien sosioekonomisten hyötyjen välillä. Matkustajalomakkeen käyttö perustuu kahteen keskeiseen seikkaan:






  1. | Tehokas datavetoinen seuranta: Testaus on maailmanlaajuisen pandemian hillitsemiseen tähtäävien strategioiden tärkein osatekijä. Testit ovat arvokas resurssi, ja on erittäin tärkeää käyttää niitä tehokkaasti tietojen keräämiseen, epidemioiden ennakoimiseen ja yleishyödyllisten, yhdenmukaistettujen toimintalinjojen suunnitteluun. |
| --- | --- | --- |

6.4

1.

Tehokas datavetoinen seuranta: Testaus on maailmanlaajuisen pandemian hillitsemiseen tähtäävien strategioiden tärkein osatekijä. Testit ovat arvokas resurssi, ja on erittäin tärkeää käyttää niitä tehokkaasti tietojen keräämiseen, epidemioiden ennakoimiseen ja yleishyödyllisten, yhdenmukaistettujen toimintalinjojen suunnitteluun.

| 2. | Tehokas jäljitys: Välitön yhteydenotto positiivisen testituloksen saaneisiin ja kontaktien jäljittäminen ovat yksi harvoista tehokkaista vaihtoehdoista sulku- ja eristystoimille. |
| --- | --- |

2.

Tehokas jäljitys: Välitön yhteydenotto positiivisen testituloksen saaneisiin ja kontaktien jäljittäminen ovat yksi harvoista tehokkaista vaihtoehdoista sulku- ja eristystoimille.

| 6.5 | ETSK kehottaa kaikkia asiaankuuluvia unionin ja jäsenvaltioiden elimiä laatimaan EU:n monivuotisen toimintasuunnitelman välittömästi hätätilannevaiheen jälkeen. Toimintasuunnitelmassa on tarkasteltava kokonaan uudelleen EU:n matkailu- ja liikennepolitiikkaa ja helpotettava sekä matkailun koordinointia sisämarkkinoilla että eri puolilta maailmaa lähtöisin olevien kansainvälisten matkailuvirtojen koordinointia. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | Edellä mainitut kaksi keskeistä seikkaa huomioon ottaen kehitettiin verkossa täytettävä matkustajalomake, joka yhdessä EVA-tekoälyvälineen kanssa mahdollistaa






  a) | matkustajan antamiin tietoihin (kotimaa ja asuinvaltio, vierailun kohteena olleet maat, ikä ja sukupuoli) perustuvan kohdennetun testauksen, jolla maksimoidaan testausresurssien tehokkuus, ja |
| --- | --- | --- |

6.6

a)

matkustajan antamiin tietoihin (kotimaa ja asuinvaltio, vierailun kohteena olleet maat, ikä ja sukupuoli) perustuvan kohdennetun testauksen, jolla maksimoidaan testausresurssien tehokkuus, ja

| b) | nopean jäljittämisen matkustajan itse ilmoittamien yhteys-, matkakohde- ja muiden tietojen pohjalta. |
| --- | --- |

b)

nopean jäljittämisen matkustajan itse ilmoittamien yhteys-, matkakohde- ja muiden tietojen pohjalta.

| 6.7 | ETSK pitää tervetulleina ja kannattaa varauksetta tiedonannossa esitettyjä ehdotuksia sekä Euroopan komission omaksumaa keskipitkän ja pitkän aikavälin näkemystä Next Generation EU -suunnitelmassa ja EU:n vuosien 2021–2027 kokonaistalousarviossa, jotka edellyttävät asianmukaisia budjettitoimia. Näissä toimissa olisi keskityttävä erityisesti kestävän matkailun seuraavan sukupolven politiikkojen ja ohjelmien täytäntöönpanoon, mukaan lukien matkailualan kansalliset liiketoimintasuunnitelmat, joiden avulla pyritään kehittämään pk-yritysten, eri aloja edustavien järjestöjen ja työmarkkinaosapuolten valmiuksia, ottaen samalla riittävästi huomioon muut EU:n painopisteet, jotka eivät välttämättä liity covid-19-pandemiaan. |
| --- | --- |

6.7

| 6.8 | Lentoyhtiöiden häikäilemättömät menettelytavat: Niin vapaa-ajan matkustajat kuin liikematkustajatkin menettävät rahaa, kun he varaavat lentoyhtiöiltä lentoja, jotka perutaan pian maksamisen jälkeen. Lentoyhtiöt päättävät äkillisesti lentoreittien, lentojen ja lähtö- ja saapumisaikojen säilyttämisestä tai perumisesta ilmoittamatta asiasta etukäteen asiakkailleen. Asiakkaat joutuvat selviämään sekavista matkaseteli- ja uudelleenreitityskäytänteistä. Rahojen palautus vie liian pitkään, ja palautusten osuus kaikista perutuista varauksista on alle 20 prosenttia, mikä vie kuluttajilta ja yrityksiltä arvokasta likviditeettiä. |
| --- | --- |

6.8

| 6.9 | ETSK panee huolestuneena merkille, että kuluttajien oikeuksien ja lentoyhtiöiden maksuvalmiusongelmien välinen tasapaino on herkkä, kun lentoja joudutaan perumaan covid-19-pandemian vuoksi. ETSK kehottaa lentoyhtiöitä, matkustajia sekä EU:n ja jäsenvaltioiden viranomaisia etsimään covid-19-siirtymäkaudella soveltuvia ratkaisuja vaihtoehtoisia mahdollisuuksia tai korvausmääräaikoja koskeviin kysymyksiin. ETSK vastustaa lentoyhtiöiden laitonta käytäntöä tarjota toisinaan vain matkaseteleitä tai uudelleenvarausmahdollisuutta. ETSK kehottaa lentoyhtiöitä noudattamaan matkustajien oikeuksia koskevaa EU:n lainsäädäntöä (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 261/2004 (10)), mukaan lukien oikeus saada maksettu hinta kokonaan takaisin lentoyhtiön peruttua lennon. |
| --- | --- |

6.9

| 6.10 | Koko matkailualalla tarvitaan yhdenmukaistettua lähestymistapaa arvoseteleiden ja korvausten soveltamiseen nähden. Tämä koskee myös sellaisia yksilömatkailutoimintoja, jotka eivät tällä hetkellä kuulu mainittujen käytäntöjen piiriin ja joiden kohtelu vaihtelee toimialoittain ja jäsenvaltioittain. |
| --- | --- |

6.10

| 6.11 | Matkailualalla tarvitaan erityisesti covid-19-kriisin aikana ja sen jälkeisissä tilanteissa intensiivistä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua, jossa luodaan vahvoja alakohtaisia työehtosopimuksia, jotka kattavat kaikki työntekijät. Sama koskee myös liikennealaa. Tämä on paras tapa suojella tehokkaasti matkailu- ja liikennealan työntekijöitä ja turvata työmarkkinarauha ja auttaa näin riskiyrityksiä. Kaikkien asianomaisten osapuolten on pyrittävä kaikin tavoin tehostamaan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja kollektiivista neuvottelumenettelyä alan kaikilla tasoilla. |
| --- | --- |

6.11

| 6.12 | Lisäarvoa tuottavat toimintapolitiikat on koordinoitava Euroopan komission tasolla kansallisten matkailualan elvyttämisohjelmien kanssa Euroopan matkailualan uudelleenrakentamiseksi. Tämä olisi luonnollisesti yhdistettävä kansallisten kriisintorjuntaohjelmien koordinointiin sekä lento-, meri- ja linja-autoliikenteen elvyttämiseen, sillä ne ovat monissa EU-maissa (muun muassa Puolassa, Italiassa ja Espanjassa) suurissa vaikeuksissa. |
| --- | --- |

6.12

| 6.13 | Matkailu- ja liikennealan ajantasaistettujen alakohtaisten työehtosopimusten neuvotteleminen edellyttää intensiivistä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua, johon myös pk-yrityksiä edustavien organisaatioiden on päästävä mukaan. Työehtosopimukset mahdollistavat yhteiskuntarauhan ja ovat sovittujen ratkaisujen ansiosta tehokkain tapa suojella työntekijöitä ja auttaa näin riskiyrityksiä ja koko alaa. |
| --- | --- |

6.13

| 6.14 | Jotta matkailuala pääsee uudelleen käyntiin ja kasvaa, tarvitaan kokonaisvaltaista lähestymistapaa sellaisten taitojen ja pätevyyksien suhteen, joita ei aina ole yhdenmukaistettu maiden välillä ja joiden vastavuoroinen tunnustaminen on puutteellista (esim. pienten kauppa-alusten kapteenien lupakirjat). |
| --- | --- |

6.14

| 6.15 | Matkailupalvelu- ja liikennealojen eurooppalaisten työmarkkinaosapuolten olisi koordinoitava toimiaan päästäkseen sopimukseen alojen sosiaalinormeista. |
| --- | --- |

6.15

Bryssel 18. syyskuuta 2020.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  Esim. Kreikassa tehdään päivittäin 7 000 testiä, ja uusien tapausten määrästä kaikkein ongelmallisimmissa maissa on mahdollista saada varsin luotettava käsitys.

1

(2)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/RC-9-2020-0166_FI.html

2

(3)  COM(2020) 550 final.

3

(4)  https://appsso.eurostat.ec.europa.eu/nui/show.do?dataset=tour_cap_nuts2&lang=en

4

(5)  EPRS_ATA(2020)649368_EN.

5

(6)  Asiakokonaisuus TEN/710 – Euroopan rautateiden teemavuosi (2021) (EUVL C 364, 28.10.2020, s. 149).

6

(7)  Ks. alaviite 6.

7

(8)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/PDF/?uri=CELEX:52016DC0356&from=FI

8

(9)  COM(2020) 550 final.

9

(10)  EUVL L 46, 17.2.2004, s. 1.

10

---

| 11.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 429/227 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 429/227

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan keskuspankille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Talouden ohjausjärjestelmän uudelleentarkastelu – Kertomus asetusten (EU) N:o 1173/2011, 1174/2011, 1175/2011, 1176/2011, 1177/2011, 472/2013 ja 473/2013 soveltamisesta ja neuvoston direktiivin 2011/85/EU asianmukaisuudesta”

(COM(2020) 55 final)

(2020/C 429/28)

| Esittelijä: | Judith VORBACH |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Tommaso DI FAZIO |

Esittelijä:

Judith VORBACH

Toinen esittelijä:

Tommaso DI FAZIO

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 9.3.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 20.7.2020 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 18.9.2020 |
| Täysistunnon nro | 554 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 216/0/3 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 9.3.2020

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus”

Hyväksyminen jaostossa

20.7.2020

Hyväksyminen täysistunnossa

18.9.2020

Täysistunnon nro

554

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

216/0/3

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK suhtautuu tähän uudelleentarkasteluun myönteisesti, sillä talouden ohjausjärjestelmää on tarkistettava. Elämme historiallista vaihetta, jossa on kiireesti tarpeen puhaltaa Euroopan unionin perusarvoihin uutta henkeä ja saada aikaan todellinen taloudellinen ja sosiaalinen unioni perustaksi poliittiselle unionille, joka pohjautuu demokratiaan ja yhteenkuuluvuuteen. EU:n on osoitettava olevansa solidaarinen yhteisö, joka edistää kansalaisten hyvinvointia Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) mukaisesti (1), (2). Covid-19-kriisi on massiivinen sokki, joka edellyttää täyttä rahoituksellista valtaa. On tarpeen asettaa yhteiset tavoitteet pandemian taloudellisten ja sosiaalisten seurausten hillitsemiseksi ja siihen liittyvien vahinkojen aiheuttaman taakan jakamiseksi tasapuolisesti jäsenvaltioiden sisällä ja niiden kesken. Tärkeitä lyhyen aikavälin toimenpiteitä on jo otettu käyttöön, kuten finanssipoliittisen kehyksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltaminen. Liian nopean ennalleen palaamisen sijaan ETSK suosittaa, että otetaan uusi suunta kohti tarkistettua talouden ohjausjärjestelmää tässä lausunnossa esitetyllä tavalla. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK muistuttaa, että jotta tämä finanssikriisin jälkeen käyttöön otettujen erityistoimenpiteiden – jotka tunnetaan nimellä ”Six Pack” ja ”Two Pack” – toinen viisivuotistarkistus olisi kattava, siinä olisi otettava huomioon myös kaikki vuodesta 2010 alkaen käyttöön otetut säännöt, joilla pyritään varmistamaan jäsenvaltioiden talous- ja rahoituspolitiikkojen täytäntöönpano, tiiviimpi koordinointi ja lähentyminen. ETSK kehottaa myös keskustelemaan tulevassa Euroopan tulevaisuutta käsittelevässä konferenssissa siitä keskeisestä kysymyksestä, miten talouden ohjausjärjestelmää voitaisiin muokata. Talouden ohjausjärjestelmää koskevien SEUT-sopimuksen määräysten mukauttaminen EU:n nykyiseen taloustilanteeseen ei saisi olla tässä yhteydessä tabu, sillä esimerkiksi erittäin elvyttävästä rahapolitiikasta huolimatta uhkana on deflaatio. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK katsoo, että talouden ohjausjärjestelmän perusteellinen uudelleentarkastelu edellyttää talouspolitiikan tavoitteiden kattavaa uudelleentarkastelua. ETSK kannattaa vaurauteen keskittyvää talouden ohjausjärjestelmää, jossa ihmisten sosiaalinen ja taloudellinen hyvinvointi asetetaan etusijalle, niin että ketään ei jätetä jälkeen. Sen vuoksi komitea vaatii tasapainoista talouspolitiikkaa, jossa korostetaan talouspoliittisten tavoitteiden merkitystä ja annetaan yhtäläinen painoarvo useille keskeisille talouspoliittisille tavoitteille, kuten kestävä ja osallistava kasvu, täystyöllisyys ja ihmisarvoinen työ, aineellisen vaurauden oikeudenmukainen jakautuminen, kansanterveys ja elämänlaatu, ympäristön kestävyys, rahoitusmarkkinoiden vakaus, hintavakaus, tasapainoiset kauppasuhteet, kilpailukykyinen sosiaalinen markkinatalous ja vakaa julkinen talous. Suhdannekierrossa kukoistavat julkiset ja yksityiset investoinnit ovat sekä vakaan taloudellisen ympäristön perusta että sen tulos. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Vakaa julkinen talous parantaa talouden sietokykyä, saa aikaan luottamusta ja on jokaisen jäsenvaltion oman edun mukaista. Se on kuitenkin riippuvainen monista muuttujista, ja useissa tapauksissa sitä ei pystytä ohjaamaan kansallisella tasolla. Julkisten menojen vähentämiseen tähtäävillä toimilla, erityisesti jos ne suunniteltu huonosti, on todennäköisesti lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä kielteisiä vaikutuksia muihin keskeisiin toimintapoliittisiin tavoitteisiin ja ne voivat myös vaikuttaa kielteisesti muihin jäsenvaltioihin. Nykyiset finanssipoliittiset säännöt ja maakohtaiset suositukset ovat johtaneet julkisten menojen ja investointien rajoittamiseen erityisesti terveydenhuoltojärjestelmien kohdalla, mikä on johtanut talouskriisin pitkittymiseen ja monien kansalaisten kokemiin valtaviin ongelmiin. Sääntöjen tällainen täytäntöönpano on osoittautunut osittain myötäsykliseksi. Laskusuhdanteen aikana ne jopa heikensivät entisestään talouksia ja aiheuttivat lisäpaineita julkiselle taloudelle. Solidaarisuuteen perustuvaa talouden ohjausjärjestelmää olisi toteutettava niin, ettei rangaista jäsenvaltioita vaan annetaan niille mahdollisuus vahvistaa kriisinsietokykyään ja saavuttaa kestävä ja osallistava kasvu ja julkinen talous. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK kehottaa komissiota aloittamaan Euroopan talouden ohjausjärjestelmän uudistamisen siten, että erityisesti kriisitilanteissa vältetään epäsymmetriset vaikutukset jäsenvaltioissa ja varmistetaan, ettei ketään jätetä jälkeen. Tarvitaan päättäväisiä toimia talouden elvyttämiseksi: on sovellettava kultaista sääntöä sekä käynnistettävä laaja-alaisia investointisuunnitelmia ja koordinoitava niitä. Vastauksena covid-19-kriisiin EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla on otettava käyttöön suhdanteita tasaavia erityisiä toimintapolitiikkoja. ETSK suosittaa, että kriisiin puututaan kiireellisesti solidaarisuuden pohjalta, kuten sen kesäkuussa 2020 antamassa päätöslauselmassa (3) todetaan. EU:n investointeja tarvitaan keskeisillä ja ensisijaisilla aloilla, joita ovat esimerkiksi aineelliset ja aineettomat infrastruktuurit (keskittyen terveydenhuollon infrastruktuuriin), koulutus kaikilla tasoilla (erityisesti ammatillinen ja elinikäinen ammatillinen koulutus), ekologinen elpyminen ja energia sekä tutkimus (erityisesti ilmasto- ja terveyskriisien ratkaisemiseksi ja oikeudenmukaisten puitteiden luomiseksi kansainväliselle kilpailulle). Paras tapa edetä olisi tarkistaa ja tasapainottaa talouden ohjausjärjestelmää uudelleen seuraavasti: |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Varmistetaan julkisen talouden kestävyys pitkällä aikavälillä ja poistetaan makrotalouden epätasapaino






  — | tunnustamalla, että talousvaikeudet tekevät julkisen talouden vakauttamisesta ja suhdanteita tasaavasta finanssipolitiikasta äärimmäisen vaikeaa |
| --- | --- | --- |

1.6

—

tunnustamalla, että talousvaikeudet tekevät julkisen talouden vakauttamisesta ja suhdanteita tasaavasta finanssipolitiikasta äärimmäisen vaikeaa

| — | tukemalla kestävää kasvua ja mahdollistamalla siten julkisen talouden vahvistamisen |
| --- | --- |

—

tukemalla kestävää kasvua ja mahdollistamalla siten julkisen talouden vahvistamisen

| — | asettamalla etusijalle kestävä ja osallistava kasvu samalla kun otetaan huomioon finanssipoliittiset kertoimet |
| --- | --- |

—

asettamalla etusijalle kestävä ja osallistava kasvu samalla kun otetaan huomioon finanssipoliittiset kertoimet

| — | varmistamalla riittävät tulot ja verorasituksen oikeudenmukainen jakautuminen torjumalla aggressiivista verosuunnittelua ja veropetoksia |
| --- | --- |

—

varmistamalla riittävät tulot ja verorasituksen oikeudenmukainen jakautuminen torjumalla aggressiivista verosuunnittelua ja veropetoksia

| — | ottamalla käyttöön symmetrisiä indikaattoreita, jotka osoittavat sekä ylijäämiä että alijäämiä |
| --- | --- |

—

ottamalla käyttöön symmetrisiä indikaattoreita, jotka osoittavat sekä ylijäämiä että alijäämiä

| — | lisäämällä työllisyyden ja sosiaalisen kehityksen painoarvoa makrotalouden epätasapainoa koskevassa menettelyssä tai talouspolitiikan eurooppalaisessa ohjausjaksossa, jossa olisi harkittava yhdennettyä tulostaulua, johon sisältyy keskeisiä taloudellisia tavoitteita kuvastavia indikaattoreita. |
| --- | --- |

—

lisäämällä työllisyyden ja sosiaalisen kehityksen painoarvoa makrotalouden epätasapainoa koskevassa menettelyssä tai talouspolitiikan eurooppalaisessa ohjausjaksossa, jossa olisi harkittava yhdennettyä tulostaulua, johon sisältyy keskeisiä taloudellisia tavoitteita kuvastavia indikaattoreita.

| 1.7 | Varmistetaan, että finanssipolitiikalla turvataan kestävyys ja mahdollistetaan samalla lyhyen aikavälin vakauttaminen






  — | heikentämällä voimakkaasti taloudellisesti ja teknisesti kyseenalaisten indikaattoreiden vaikutusta |
| --- | --- | --- |

1.7

—

heikentämällä voimakkaasti taloudellisesti ja teknisesti kyseenalaisten indikaattoreiden vaikutusta

| — | antamalla enemmän painoarvoa tulojen kasvulle |
| --- | --- |

—

antamalla enemmän painoarvoa tulojen kasvulle

| — | tekemällä lisäanalyysejä merkittävien poikkeamien tapauksessa sen sijaan, että asianomaisia jäsenvaltioita uhataan taloudellisilla seuraamuksilla. |
| --- | --- |

—

tekemällä lisäanalyysejä merkittävien poikkeamien tapauksessa sen sijaan, että asianomaisia jäsenvaltioita uhataan taloudellisilla seuraamuksilla.

| 1.8 | Toteutetaan keskeisiä uudistuksia ja edistetään kestäviä investointeja






  — | soveltamalla ”kultaista sääntöä” ja turvaamalla julkiset varat, jotka tarvitaan tulevan tuottavuuden ja vaurauden takaamiseksi |
| --- | --- | --- |

1.8

—

soveltamalla ”kultaista sääntöä” ja turvaamalla julkiset varat, jotka tarvitaan tulevan tuottavuuden ja vaurauden takaamiseksi

| — | toteuttamalla strateginen investointisuunnitelma |
| --- | --- |

—

toteuttamalla strateginen investointisuunnitelma

| — | asettamalla kestävät ja sosiaaliset kriteerit julkisen tuen ehdoksi. |
| --- | --- |

—

asettamalla kestävät ja sosiaaliset kriteerit julkisen tuen ehdoksi.

| 1.9 | Luodaan vastuulliseen solidaarisuuteen perustuva talouden ohjausjärjestelmä






  — | kehittämällä tasavertaisesti yhdessä asianomaisten maiden kanssa ratkaisuja merkittävissä poikkeamistapauksissa pyrkien kestävään ja osallistavaan kasvuun |
| --- | --- | --- |

1.9

—

kehittämällä tasavertaisesti yhdessä asianomaisten maiden kanssa ratkaisuja merkittävissä poikkeamistapauksissa pyrkien kestävään ja osallistavaan kasvuun

| — | ottamalla talouden ohjausjärjestelmän perustaksi tasapainoinen tekninen arviointi sekä demokraattisempi päätöksentekoprosessi vahvistaen Euroopan parlamentin roolia |
| --- | --- |

—

ottamalla talouden ohjausjärjestelmän perustaksi tasapainoinen tekninen arviointi sekä demokraattisempi päätöksentekoprosessi vahvistaen Euroopan parlamentin roolia

| — | lisäämällä työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan osallistumista, jotta kaikki intressit voidaan sovittaa yhteen |
| --- | --- |

—

lisäämällä työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan osallistumista, jotta kaikki intressit voidaan sovittaa yhteen

| — | tekemällä ETSK:n kuuleminen pakolliseksi, sillä kyse on EU:n toimielimestä, joka soveltuu parhaiten välittämään kansalaisyhteiskunnan näkemyksiä EU:n päättäjille. |
| --- | --- |

—

tekemällä ETSK:n kuuleminen pakolliseksi, sillä kyse on EU:n toimielimestä, joka soveltuu parhaiten välittämään kansalaisyhteiskunnan näkemyksiä EU:n päättäjille.

| 1.10 | Huolehditaan tasapainoisesta talouden ohjausjärjestelmästä syventämällä talous- ja rahaliittoa (EMU) seuraavilla aloilla:






  — | sen rahoituksellisen, taloudellisen, sosiaalisen ja poliittisen pilarin vahvistaminen tasapainoisella tavalla |
| --- | --- | --- |

1.10

—

sen rahoituksellisen, taloudellisen, sosiaalisen ja poliittisen pilarin vahvistaminen tasapainoisella tavalla

| — | vakautusjärjestelyn toteuttaminen yhteisen suhdanteita tasoittavan politiikan täytäntöönpanemiseksi |
| --- | --- |

—

vakautusjärjestelyn toteuttaminen yhteisen suhdanteita tasoittavan politiikan täytäntöönpanemiseksi

| — | covid-19-kriisin tuhoisten seurausten torjuminen solidaarisuuteen perustuvalla tavalla |
| --- | --- |

—

covid-19-kriisin tuhoisten seurausten torjuminen solidaarisuuteen perustuvalla tavalla

| — | pitkän aikavälin yhteisen velkainstrumentin liikkeeseenlasku ja toimenpiteet verorasituksen jakamiseksi oikeudenmukaisesti |
| --- | --- |

—

pitkän aikavälin yhteisen velkainstrumentin liikkeeseenlasku ja toimenpiteet verorasituksen jakamiseksi oikeudenmukaisesti

| — | pankki- ja pääomamarkkinaunionin syventäminen sisämarkkinoiden lujittamiseksi entisestään ottamalla käyttöön tehokasta sääntelyä. |
| --- | --- |

—

pankki- ja pääomamarkkinaunionin syventäminen sisämarkkinoiden lujittamiseksi entisestään ottamalla käyttöön tehokasta sääntelyä.

2.   Taustaa

| 2.1 | Vuoden 2008 finanssikriisin seurauksena vakaus- ja kasvusopimusta tiukennettiin vuoden 2011 talouspolitiikan ohjauspaketilla (Six Pack). Vakaus- ja kasvusopimuksen ennalta ehkäisevän osion mukaan julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteesta poikkeavien maiden on parannettava rakenteellista rahoitusasemaansa vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuodessa. Myös menojen kasvulle asetettiin vertailuarvo. Niiden maiden osalta, joiden velkataso on yli 60 prosenttia suhteessa BKT:hen, siinä edellytetään myös velan supistamista noin kahdeskymmenesosalla vuodessa, ja vakaus- ja kasvusopimuksen korjaavan osion mukainen liiallisia alijäämiä koskeva menettely voidaan käynnistää, jos vaatimuksia ei noudateta. Lisäksi otettiin käyttöön menettely makrotalouden epätasapainon korjaamiseksi. Vakaus- ja kasvusopimuksen tai talouspolitiikan ohjauspaketin sääntöjen noudattamatta jättämiseen liitettiin yleisesti ankarien seuraamusten mahdollisuus. (4) Talouspolitiikan ohjausjaksoon sisällytettiin budjettipolitiikan ja makrotaloudellisten indikaattoreiden tiiviimpi valvonta, mikä tarkoitti aikataulun asettamista. Vuoden 2013 budjettikuripaketin (Two Pack) säännöillä luotiin puitteet maille, joilla on tai on ollut taloudellisia vaikeuksia. Siinä säädetään myös euroalueen jäsenvaltioiden talousarvioesitysten erityisestä tarkastelusta EU-tasolla ennen kuin kansalliset parlamentit hyväksyvät ne. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Euroopan komissio on tarkistamassa talouden ohjausjärjestelmää ja erityisesti talouspolitiikan ohjauspakettia (Six Pack) ja budjettikuripakettia (Two Pack). Se totesi jo ennen covid-19-kriisiä, että ympäristö on muuttunut viitaten alhaisempaan potentiaaliseen kasvuun, alhaisempiin korkoihin ja inflaatioon sekä haasteisiin, jotka liittyvät siihen, että pyritään ilmaston kannalta suotuisampaan kehitykseen ja mukautumaan digitalisaatioon ja väestön ikääntymiseen. Komissio teki liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä myönteiset päätelmät, sillä kaikki jäsenvaltiot ovat noudattaneet alijäämäkriteeriä, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Samalla se pani merkille, että vakaus- ja kasvusopimuksen ennalta ehkäisevä osa ei ole toiminut toivotulla tavalla, sillä joidenkin maiden alijäämät olivat edelleen tasolla, joka ei tarjoa riittävää varmuusmarginaalia alijäämäkriteerin suhteen. Julkisen velan määrää suhteessa BKT:hen on euroalueella kaiken kaikkiaan pienentynyt, mutta maiden väliset erot ovat kasvaneet. |
| --- | --- |

2.2

3.   Yleistä

| 3.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti tähän talouden ohjausjärjestelmän lakisääteiseen viisivuotiskauden uudelleentarkasteluun. Se osuu tällä kertaa samaan ajankohtaan kuin suurin rauhanajan kriisi vuosisataan. Tässä uudelleentarkastelussa on otettava huomioon tämän sokin vaikutukset ja esitettävä oikeudenmukaisia ratkaisuja sellaisen ohjausjärjestelmän luomiseksi, jolla palautetaan kasvu ja vauraus kaikille jäsenvaltioille. Tämä voidaan saavuttaa vain, jos ne kaikki tukevat päättäväisesti todellista taloudellista ja sosiaalista unionia, joka pohjautuu demokratiaan, yhteenkuuluvuuteen, keskinäiseen avunantoon, solidaarisuuteen ja vastuuseen. Komission tiedonanto on kuitenkin puutteellinen, koska siinä keskitytään arvioimaan pääasiassa talouspolitiikan ohjauspaketin (Six Pack) ja budjettikuripaketin (Two Pack) sääntöjen soveltamisen tuloksia ottamatta yhtä lailla huomioon muita hyväksyttyjä toimenpiteitä talouspolitiikan koordinoinnin edistämiseksi. ETSK kehottaa keskustelemaan Euroopan tulevaisuutta käsittelevässä konferenssissa siitä keskeisestä kysymyksestä, miten talouden ohjausjärjestelmää voidaan ajanmukaistaa. Talouden ohjausjärjestelmää koskevien SEUT-sopimuksen määräysten mukauttaminen ei saisi olla tabu. Koska julkisessa keskustelussa käsiteltävät kysymykset (ks. kohta 4) on muotoiltu tavalla, joka rajoittaa mahdollisuuksia saada kattava yleiskuva, ETSK esittää tässä osassa yleisiä pohdintojaan. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK kannattaa vaurauteen keskittyvää talouden ohjausjärjestelmää, jossa ihmisten sosiaalinen ja taloudellinen hyvinvointi asetetaan etusijalle, niin että ketään ei jätetä jälkeen. Sen vuoksi komitea vaatii tasapainoista talouspolitiikkaa, jossa korostetaan talouspoliittisia tavoitteita ja annetaan yhtäläinen painoarvo useille, toisiinsa läheisesti liittyville keskeisille talouspoliittisille tavoitteille, kuten kestävä ja osallistava kasvu, täystyöllisyys ja ihmisarvoinen työ, aineellisen vaurauden oikeudenmukainen jakautuminen, kansanterveys ja elämänlaatu, ympäristön kestävyys, rahoitusmarkkinoiden vakaus, hintavakaus, tasapainoiset kauppasuhteet, kilpailukykyinen sosiaalinen markkinatalous (5) ja vakaa julkinen talous. Nämä tavoitteet ovat johdonmukaisia sekä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklassa asetettujen tavoitteiden että YK:n nykyisten kestävän kehityksen tavoitteiden kanssa. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Poliittisten toimenpiteiden osalta edellä mainittu tarkoittaa ensinnäkin kestävän ja osallistavan kasvun saavuttamista lisäämällä kysyntää ja näin ollen tuotantoa kestävän kulutuksen ja tuottavien investointien avulla. Toiseksi on puututtava sosiaaliseen eriarvoisuuteen korkeatasoisen sosiaalisen suojelun, laadukkaiden työpaikkojen ja toimeentuloon riittävien palkkojen avulla jäsenvaltioissa ja koko EU:ssa. Kolmanneksi on ratkaistava ilmasto- ja terveyskriisit edistämällä julkisia ja yksityisiä investointeja digitaaliteknologiaan, terveydenhuoltoon, energiansäästöön, infrastruktuuriin, koulutukseen, tutkimukseen ja kehittämiseen. Vakaa julkinen talous ja kyky lisätä kysyntää talouden laskusuhdanteiden aikana on jokaisen jäsenvaltion oman edun mukaista. Talouspoliittiset tavoitteet ovat kuitenkin vahvasti kytköksissä toisiinsa, ja monia muuttujia ei pystytä ohjaamaan kansallisella tasolla. Solidaarisuuteen perustuvan talouden ohjausjärjestelmän tulisi auttaa jäsenvaltioita saavuttamaan kestävä ja osallistava kasvu ja julkinen talous sekä kehittämään kriisinsietokykyään. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK pahoittelee, että tähän mennessä hyväksytyissä talouden ohjaustoimissa on keskitytty pääasiassa julkisen talouden vakauttamiseen vähentämällä valtioiden alijäämää ja velkaa. ETSK toteaa, että makrotalouden epätasapainoa koskeva menettely ja eurooppalainen ohjausjakso ovat saattaneet osaltaan vaikuttaa rakenneuudistusten edistämiseen tähtäävien maakohtaisten suositusten esittämiseen. Tasapainoisen talouspolitiikan toteuttamiseksi on tärkeää, että näissä välineissä keskitytään myös keskeisiin talous- ja yhteiskuntapolitiikan tavoitteisiin (ks. kohta 3.2) ja että niillä on näkyvämpi ja tehokkaampi rooli kaikessa ohjausjärjestelmän uudistamisessa. Kestävää kasvua koskevassa selvityksessä tarkastellaan ympäristöä, tuottavuutta, vakautta ja oikeudenmukaisuutta. Menettelyt ovat kuitenkin edelleen epätasapainossa: kestävää kasvua koskeva selvitys on ei-sitova prosessi, joka perustuu osoitteluun (naming and shaming), kun taas vakaus- ja kasvusopimuksen menettelyssä on selkeästi määritellyt määräajat ja erityiset seuraamukset (ks. kohta 4.7.1). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Kun kansallisessa finanssipolitiikassa tunnustetaan tarve luoda vararahastoja kasvun aikana samalla kuitenkin tulevan hyvinvoinnin kannalta tarpeelliset investoinnit varmistaen, talouden sietokyky paranee sen joutuessaan torjumaan talouden laskusuhdanteen kielteisiä vaikutuksia. Huonosti suunniteltu ja toteutettu talousarvion tasapainottaminen – erityisesti silloin, kun maat ovat vielä elpymisen alkuvaiheessa – rajoittaa vaarallisesti finanssipolitiikan liikkumavaraa, ja jos se toteutetaan euroalueella koordinoimattomalla tavalla, se johtaa myös kysynnän merkittävään laskuun muissa jäsenvaltioissa. Kansallisen finanssipolitiikan avulla tapahtuva mukauttaminen on erityisen tärkeää euroalueella, koska kansalliset raha-, korko- ja valuuttakurssipolitiikat eivät ole mahdollisia jäsenvaltioiden tasolla. Eräät samanaikaisesti eri puolilla EU:ta toteutetut julkisen talouden vakauttamistoimenpiteet venyttivät talous- ja finanssikriisiä vuoteen 2014 asti, ja talouden säästötoimet laskusuhdanteen aikana aiheuttivat vaikeita ongelmia monille tavallisille ihmisille. Vaikka euroalueen sosiaaliset indikaattorit ovat yleisesti ottaen parantuneet vuosina 2014–2020, ne ovat useissa maissa pysyneet kriisiä edeltäneen tason alapuolella. Myös julkiset investoinnit vähenivät vuoden 2009 3,7 prosentista suhteessa BKT:hen 2,7 prosenttiin vuonna 2017. Lisäksi tämä on vaikuttanut kielteisesti BKT:n kasvuun ja siten myös velkasuhteeseen. Komission on kiinnitettävä enemmän huomiota kasvun hidastumisen paheneviin seurauksiin. ETSK nostaa esiin aiemmat sääntöjen tarkistamista koskevat suosituksensa, (6), joita komissio ei ole vielä ottanut huomioon. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Hintavakauden turvaaminen nykyisin ja hyvin todennäköisesti myös lähitulevaisuudessa merkitsee pikemminkin deflaation kuin inflaation välttämistä. Rahapolitiikka on elintärkeää julkisten talouksien ja koko talouden vakauden kannalta. EKP:n selkeää roolia viime käden lainanantajana on vakiinnutettava, jotta maiden ei tarvitse luottaa pelkästään rahoitusmarkkinoiden kautta tapahtuvaan jälleenrahoitukseen. ETSK suhtautuu covid-19-kriisin yhteydessä myönteisesti EKP:n toimenpiteisiin joukkolainamarkkinoiden korkoerojen kurissa pitämiseksi. Talouden kriisitilanteessa EKP:n on oltava valmis jatkamaan määrällistä keventämistä. Tasapainoista talouspolitiikkaa edistäisi kuitenkin sekä inflaatiotavoite että rahapolitiikan osallistavaa ja kestävää kasvua koskeva tavoite. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Covid-19-kriisin vuoksi on sovellettava päättäväistä ja poikkeuksellista, suhdanteita tasoittavaa yhteistä poliittista lähestymistapaa, jotta voidaan ehkäistä massatyöttömyyttä ja osoittaa tarvittaessa yleishyödyllisiin palveluihin, julkiseen infrastruktuuriin, erityisesti sosiaaliturva- ja terveydenhuoltojärjestelmiin, enemmän resursseja ja henkilöstöä. Koska vuoden 2008 finanssikriisistä ja vuoden 2020 pandemiakriisistä saadut kokemukset pakottavat meidät tiedostamaan, että yhtä kriittisiä tilanteita voi tulla tulevaisuudessakin, talous- ja rahaliittoa on syvennettävä (ks. kohta 4.6). ETSK vahvistaa, että EU:n on kaikissa kriisitilanteissa osoitettava, että se on paitsi taloudellisia etuja ajava myös – ja ennen kaikkea – solidaarisuuteen pohjautuva yhteisö (7). Tämän periaatteen sekä Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa (SEU) vahvistetun, Euroopan kansalaisten hyvinvoinnin edistämistä koskevan periaatteen on ohjattava EU:n politiikkoja (8). |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ETSK suhtautuu myönteisesti finanssipoliittisen kehyksen yleisen poikkeuslausekkeen käyttöönottoon, joka onneksi sisältyy talouspolitiikan ohjauspakettiin kaikille EU:n jäsenvaltioille tarjolla olevana vaihtoehtona. Kysymyksenä on, kuinka nopeasti on tarpeen palata ”normaaleihin” finanssipoliittisiin sääntöihin. ETSK varoittaa liian nopeasta ennalleen palaamisesta, sillä se saattaa käynnistää uuden taantuman. Ennalleen palaamisen sijaan ETSK suosittaa, että otetaan uusi suunta kohti jäljempänä esitettyä tarkistettua talouden ohjausjärjestelmää. |
| --- | --- |

3.8

4.   Erityishuomioita Euroopan komission järjestämässä julkisessa kuulemisessa esille nousseista kysymyksistä

Kuten edellä kohdassa 3.1 todetaan, ETSK huomauttaa, että julkisessa keskustelussa käsiteltävät kysymykset on muotoiltu tavalla, joka rajoittaa mahdollisuuksia saada kattava yleiskuva. Jäljempänä esitettäviä vastauksia olisi tarkasteltava yhdessä ETSK:n kohdassa 3 esittämien talouden ohjausjärjestelmää koskevien yleisten huomioiden kanssa.

4.1   Kehyksen parantaminen

  julkisen talouden kestävyyden varmistamiseksi

  pitkällä aikavälillä ja

  makrotalouden epätasapainon korjaaminen

| 4.1.1 | Komissio kannattaa edelleen tehokasta ennalta ehkäisevää osiota ja finanssipoliittisten suositusten nopeaa täytäntöönpanoa tarjoamatta ratkaisuja eräiden jäsenvaltioiden kohtaamiin vaikeuksiin ja puuttumatta vaikutuksiin, jotka kohdistuvat muihin keskeisiin taloudellisiin tavoitteisiin. Velan supistamista koskevan vertailuarvon saavuttaminen on osoittautunut hyvin vaikeaksi, erityisesti erittäin velkaantuneissa maissa, joissa kasvu on hidasta, inflaatio on matala ja velkarahoituksen kustannukset ovat korkeat. Juoksevien menojen ja julkisten investointien leikkaaminen keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi johtaa merkittäviin seurauksiin sosiaalimenojen, työllisyyden ja talouskasvun vähenemisen muodossa. Nykyinen talouskriisi antaa kuitenkin varoituksen siitä, että on tarpeen luoda finanssipoliittista liikkumavaraa suhdanteita tasaavalle finanssipolitiikalle. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | ETSK huomauttaa, että kestävän rahoituksen varmistaminen ei toimi tiukentamalla menettelyjä vaan muuttamalla talouspoliittisia näkymiä. EU:n ohjausjärjestelmällä on keskeinen rooli siinä, että jäsenvaltiot voivat edistyä julkisen talouden vahvistamisessa, ja sen on tuettava niitä julkisten menojen ja tulojen tasapainottamisessa pitkällä aikavälillä. Ensinnäkin on keskityttävä kestävään ja osallistavaan kasvuun ja otettava huomioon finanssipoliittiset kertoimet. Kun BKT:n kasvu hidastuu, finanssipoliittiset elvytystoimet voivat lisätä tuloja ja vähentää velkaa suhteessa BKT:hen. Nopeampi kasvu luo tilaa lisäinvestoinneille ja sosiaalisen pilarin riittävälle rahoitukselle ja synnyttää siten kysyntää. Tässä yhteydessä voisi myös olla hyödyllistä analysoida tarkemmin, missä määrin julkisen talouden indikaattoreiden parannukset johtuvat talouden ohjausjärjestelmästä tai suotuisasta talouskehityksestä. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | Toiseksi on annettava enemmän painoarvoa tulojen kasvulle kuin menojen leikkaamiselle. Paine alentaa liikkuvien tuotantotekijöiden verotusta rajoittaa yhdessä aggressiivisen veronkierron ja veropetosten kanssa tulojen rakennetta ja vääristää kilpailua. Lisäksi se luo painetta leikata sosiaali-, koulutus- ja terveydenhuoltoalan menoja, mitä pidetään usein helpoimpana tapana vähentää velkaa lyhyellä aikavälillä. Jotta julkisen talouden kestävyys voidaan turvata oikeudenmukaisella tavalla, tämä puute on korjattava koordinoidulla veropolitiikalla. Veropetosten torjuntatoimet helpottavat jo paljon julkiseen talouteen kohdistuvaa painetta. Pelkästään alv-petoksista ja veron kiertämisestä aiheutuvien vuosittaisten tappioiden arvioidaan kuitenkin olevan 147 miljardia euroa (9), kun kaikkien EU:n jäsenvaltioiden alijäämät olivat yhteensä 114 miljardia euroa vuonna 2018. |
| --- | --- |

4.1.3

| 4.1.4 | Kolmanneksi ylijäämiä ja alijäämiä olisi kohdeltava yhtä vakavasti sovellettaessa talouden ohjausjärjestelmää. Tämä on ainoa tapa korjata maiden välistä epätasapainoa. Komissio esittää tervetulleen perustelun, jonka mukaan vaihtotaseen – sekä alijäämien että ylijäämien – kaventaminen euroalueella edistäisi ylöspäin tapahtuvaa lähentymistä ja vaikuttaisi myönteisesti nimelliseen kasvuun. Eräiden maiden olisi itse asiassa pitänyt supistaa vaihtotaseen ylijäämiään elvyttävällä politiikalla, jolla pyritään kasvattamaan kotimaista kysyntää, mutta ne eivät ole tehneet niin. Lisäksi alhaisesta tuottavuudesta ja kilpailukyvystä johtuvasta rakenteellisesta epätasapainosta kärsivien maiden olisi pitänyt lisätä investointeja koulutukseen, kasvattaa tutkimus- ja kehitysmenoja ja parantaa tuotantotoimintaa. Tämä ei kuitenkaan ole ollut mahdollista rajallisten taloudellisten resurssien vuoksi. |
| --- | --- |

4.1.4

| 4.1.5 | Makrotalouden epätasapainoa koskevan menettelyn laajentaminen niin, että se kattaa työllisyyden ja sosiaalisen tilanteen kehityksen liittyvät mukautukset, on tervetullut askel. Makrotalouden epätasapainoa koskevan menettelyn soveltamisalasta huolimatta valvonta on edelleen kohdistettu seikkoihin, joita komissio pitää merkityksellisinä makrotalouden vakauden kannalta, kuten tuottavuuteen ja kilpailukykyyn. Tämä näkökulma on liian kapea, sillä myös yhteiskunnallinen epätasapaino uhkaa makrotalouden vakautta. Esimerkiksi korkea työttömyys vaikuttaa kielteisesti taloudelliseen kysyntään, rahoitusjärjestelmään (luottotappiot) ja valtioiden talousarvioihin. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä palkkojen nousuun, joka on 15 jäsenvaltiossa jäänyt jälkeen työn tuottavuudesta vuodesta 2010 lähtien. Ympäristötekijät jäävät vaille huomiota, vaikka ilmastokriisillä saattaa olla valtava kielteinen vaikutus makrotalouden kestävyyteen. |
| --- | --- |

4.1.5

4.2   Vastuullinen

  finanssipolitiikka

  , jolla turvataan pitkän aikavälin kestävyys ja mahdollistetaan samalla lyhyen aikavälin vakauttaminen

| 4.2.1 | Vakaus- ja kasvusopimuksen ennalta ehkäisevän osion uudelleenlaatimisen tarkoituksena oli varmistaa, että automaattiset vakauttajat voivat toimia vaikeina aikoina. Aikomus on tervetullut, mutta myötäsyklinen politiikka on jatkunut. Pääasiallisina syinä ovat olleet monien jäsenvaltioiden pitkäaikaiset taloudelliset vaikeudet, jotka ovat vaikeuttaneet suhdanteita tasaavaa finanssipolitiikkaa. Toisena syynä ovat indikaattoreihin liittyvät vakavat ongelmat, kuten epävarmuus siitä, miten tuotantokuilu määritellään, ja erilaiset laskentamenetelmät potentiaalisen BKT:n arvioimiseksi eri maissa. Menettelyjen monimutkaisuus rakenteellisen budjettitasapainon arvioinnissa merkitsee sitä, että tuloksia on toistuvasti korjattava huomattavasti (10). BKT itsessään on kuitenkin myös tulosta tilastollisista arvioista, jotka sisältävät virheitä ja joihin on tehtävä takautuvasti huomattavia korjauksia. Ei ole myöskään mitään keinoa vaikuttaa suoraan näiden indikaattoreiden arvoon poliittisten toimenpiteiden avulla. ETSK suosittaa, että indikaattoreiden huomattavaa vaikutusta nykyisen talouspolitiikan kehitykseen lievennetään voimakkaasti ja että erityisesti luovutaan rakenteellisen budjettitasapainon käsitteestä. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Vaihtoehtoisesti voitaisiin painottaa entistä enemmän indikaattoria, joka kuvaa keskipitkän aikavälin meno- ja tulosuuntausten välistä suhdetta. Esimerkiksi nimellismenojen kasvua voidaan mukauttaa potentiaalisen tuotannon keskipitkän aikavälin kasvuasteeseen, johon on lisätty EKP:n inflaatiotavoite päätösperäisten tulopuolen toimenpiteiden perusteella korjattuna. Riippumatta siitä, miten finanssipoliittiset säännöt on suunniteltu, ne voivat kuitenkin aina tuottaa epäsuotuisia skenaarioita. Sen vuoksi poikkeamilla ei saisi olla automaattisia seurauksia, vaan niiden olisi johdettava yksityiskohtaisempaan tekniseen analyysiin, jossa otetaan huomioon kaikki keskeiset talouspoliittiset tavoitteet, sekä päätöksentekoprosessiin, johon asianomaiset sidosryhmät osallistuvat (ks. kohta 4.4). On muistettava, että julkisen talouden alijäämät johtuvat monista eri tekijöistä. Maakohtaiset olosuhteet, yleinen taloudellinen tilanne ja talouspolitiikan tavoitteiden monimutkainen vuorovaikutus on otettava huomioon. |
| --- | --- |

4.2.2

4.3   Kannustimet keskeisiin uudistuksiin ja investointeihin, joilla vastataan taloudellisiin, sosiaalisiin ja ympäristöhaasteisiin samalla kun suojaudutaan velkakestävyyteen liittyviltä riskeiltä

| 4.3.1 | Vaikka vakaus- ja kasvusopimukseen on sisällytetty investointeja ja rakenneuudistuksia koskevia lausekkeita, vakauttamisvaiheessa ei ole ollut mahdollista estää julkisten investointien vähenemistä. Vaikka on järkevää tehdä finanssipoliittisten sääntöjen täytäntöönpanosta joustavampaa, se on osoittautunut riittämättömäksi. ETSK suosittaakin, että julkisiin investointeihin sovelletaan ”kultaista sääntöä” tuottavuuden sekä tulevien sukupolvien hyvinvoinnin sosiaalisen ja ekologisen perustan turvaamiseksi. Tämä tarkoittaa sitä, että tulevaisuuden nettoinvestoinnit poistetaan asiaankuuluvien alijäämäindikaattoreiden laskennasta. On käsittämätöntä, miksi – toisin kuin yksityisten investointien tapauksessa – ei oteta huomioon julkisten investointien arvonvähennystä selkeästi määriteltynä ajanjaksona, joka perustuu taloudellisen hyödykkeen käyttöikään. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Julkisia varoja tarvitaan vaurauden turvaamiseksi ja tulevien tulojen ja kilpailukyvyn luomiseksi pitkällä aikavälillä. Tämä koskee erityisesti vihreän kehityksen ohjelman täytäntöönpanoa ja nykyaikaisen terveydenhoito-, koulutus- ja teknologiainfrastruktuurin takaamista. Koska näin varmistetaan myös taloudellinen, sosiaalinen ja ekologinen kestävyys tuleville sukupolville, jotka myös hyötyvät mahdollisista tuotoista, on edellytettävä, että nämä sukupolvet auttavat tällaisten investointien rahoittamisessa. Makrotalouden epätasapainoa voidaan vähentää myös tulevaisuuteen tehtävillä keskeisillä investoinneilla. Lisäksi julkiset investoinnit ovat tärkeä keino edistää suhdanteita tasoittavaa mutta kasvua edistävää politiikkaa, kun taas kysynnän lisääminen edistää lyhyen aikavälin kestävää kasvua. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | ETSK suosittaa myös, että laaditaan yhteinen strateginen investointisuunnitelma, jonka olisi ulotuttava ilmastokriisin torjunnasta aina teknologisten alojen kehittämiseen, perinteisten teollisuudenalojen rakennemuutoksen tukemiseen ja sosiaalipalvelujen nykyaikaistamiseen. Komitea suhtautuu myönteisesti ilmoitettuun InvestEU-ohjelman vahvistamiseen, strategisen investointivälineen ja vakavaraisuusvälineen luomiseen sekä suunniteltuun elpymisvälineeseen ja EIP:ltä saatavaan rahoitukseen, joista sovittiin huhtikuussa 2020. Kuten aina, julkisten tukien ja takausten on oltava avoimia ja niitä on arvioitava sosiaaliset, ympäristöön liittyvät ja verotukselliset näkökohdat huomioon ottaen. |
| --- | --- |

4.3.3

4.4   
  Yksinkertaisempi ja avoimempi EU:n järjestelmä, jossa keskitytään sellaisten jäsenvaltioiden valvontaan, joilla on kiireellisempiä haasteita, ja varmistetaan laadukas vuoropuhelu

| 4.4.1 | Monimutkainen sääntelyjärjestelmä kuvastaa, kuinka vaikeaa on ottaa huomioon hyvin erilaisia kehityssuuntauksia yhdenmukaistetuissa säännöissä. Vaihtoehdoksi ETSK suosittaa selkeitä indikaattoreita ja yksityiskohtaista analyysia tapauksissa, joissa indikaattoreista poiketaan merkittävästi, kaikkien jäsenvaltioiden ja sekä ylijäämien että alijäämien osalta. Taloudellisten seuraamusten langettaminen ei ole järkevää etenkään liiallisia alijäämiä koskevissa menettelyissä. Maineen vahingoittuminen voi heikentää entisestään luottokelpoisuutta ja kilpailukykyä. Pakotteet myös vahvistavat hajottavia voimia, eikä talous- ja rahaliittoa voida syventää ilman solidaarisuutta. Talouden ohjausjärjestelmää olisi toteutettava niin, ettei rangaista jäsenvaltioita vaan annetaan niille mahdollisuus saavuttaa kestävä julkinen talous. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | Sen sijaan, että keskustellaan erilaisista seuraamuksista, talouden ohjausjärjestelmän on perustuttava tasapainoiseen tekniseen arviointiin, jossa otetaan huomioon kaikki keskeiset talouspoliittiset tavoitteet ja joka pohjautuu laajaan demokraattiseen ja avoimeen päätöksentekoprosessiin. Euroopan parlamentille on annettava paljon merkittävämpi rooli talouden ohjausjärjestelmän puitteissa tehtävissä päätöksissä. Koska monet vakaus- ja kasvusopimuksen näkökohdat koskevat vain euroaluetta, asia voitaisiin Euroopan parlamentissa antaa erityisen EMU-ryhmittymän vastuulle. Euroryhmän päätöksistä olisi tehtävä avoimempia. |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | ETSK korostaa myös tarvetta ottaa kansalaisyhteiskunta entistä tiiviimmin mukaan EU:n tason taloudelliseen päätöksentekoon ja korostaa siksi myös työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun merkitystä. Näin voidaan luoda tasapainoinen talouspolitiikka, jossa kaikki edut sovitetaan yhteen ja perustarpeet voidaan ottaa paremmin huomioon. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean rooli sosioekonomisena toimijana huomioon ottaen komitea katsoo olevansa EU:n toimielin, joka soveltuu parhaiten edistämään tällaista alhaalta ylöspäin suuntautuvaa lähestymistapaa. ETSK:ta ei kuitenkaan mainita lainkaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen talous- ja rahapolitiikkaa käsittelevässä VIII osastossa eikä talouspolitiikan ohjauspaketin (Six Pack) ja budjettikuripaketin (Two Pack) taloudellista vuoropuhelua koskevissa määräyksissä. Tämä puute olisi korjattava kaikissa tulevissa muutoksissa, jotka koskevat talouspolitiikan ohjausjärjestelmään liittyviä määräyksiä SEUT-sopimuksessa, talouspolitiikan ohjauspaketissa ja budjettikuripaketissa. |
| --- | --- |

4.4.3

| 4.4.4 | Jos talouspoliittisia tavoitteita kuvaavista indikaattoreista poiketaan merkittävästi, olisi tehtävä tarkempi analyysi ja keskusteltava tasavertaisesti asianomaisen jäsenvaltion kanssa epätasapainon syistä ja kannustimien käyttöönotosta. Osallistavan ja kestävän kasvun edistämisen on oltava keskeinen kriteeri suosituksissa. Esimerkiksi alijäämäkriteereistä poikkeamisen korjaaminen ehdottamalla esimerkiksi vihreää teollisuuspolitiikkaa on maan omien etujen mukaista ja tekee seuraamusten määräämisen tarpeettomaksi. |
| --- | --- |

4.4.4

4.5   
  Kansalliset julkisen talouden kehykset ja niiden vuorovaikutus EU:n finanssipoliittisen kehyksen kanssa

| 4.5.1 | Finanssipoliittisen sopimuksen budjettisäännöt ja joidenkin maiden perustuslakeihin sisällytetyt ”velkajarrut” eivät ole yhtä joustavia kuin talouden ohjausjärjestelmä EU:n tasolla. Tämä voi johtaa paitsi monimutkaisuuteen ja eroihin myös haitalliseen finanssipolitiikan sääntöjen noudattamiseen. Jäsenvaltioiden tasolla talousarvion tasapainottamisen olisi oltava osa vaurauteen tähtäävää talouspolitiikkaa. |
| --- | --- |

4.5.1

4.6   
  Euroalueeseen liittyvien näkökohtien ja talous- ja rahaliiton syventämissuunnitelman huomioon ottaminen

| 4.6.1 | ETSK on täysin samaa mieltä komission kanssa siitä, että talous- ja rahaliiton syventäminen parantaisi talouden ohjausjärjestelmän tehokkuutta. ETSK kannattaa sen rahapoliittisen/rahoituksellisen, taloudellisen, sosiaalisen ja poliittisen pilarin vahvistamista tasapainoisella tavalla (11). Viime kädessä tarvitaan euroalueen syventämistä koskeva suunnitelma, joka ylittää Maastrichtin sopimuksessa asetetut rajat. Toimia on suunnattava välittömästi hyvinvointiin tähtäävän talouspolitiikan keskeisiin talouspoliittisiin tavoitteisiin. Euroalueen ulkopuolisten jäsenvaltioiden on liityttävä siihen, ja mahdollisimman pian. Nykyisten tapahtumien valossa erityisesti talouden elpymistä koskeva tavoite on asetettava etusijalle. |
| --- | --- |

4.6.1

| 4.6.2 | ETSK toteaa komission mainitsevan toistuvasti, että koska käytettävissä ei ole vakauttamista edistävää keskitettyä rahoituskapasiteettia, mahdollisuudet ohjata finanssipolitiikan viritystä ovat edelleen rajalliset. ETSK on jo aiemmin korostanut, että yhteisen rahoituskapasiteetin lisääminen on keskeistä talous- ja rahaliiton asianmukaisen hallinnoinnin kannalta. Suhdanteita tasoittavan kansallisen talouspolitiikan toteuttamista varten tarvitaan suhdanteita tasoittavaa yhteistä talouspolitiikkaa. On otettava käyttöön vakautusjärjestely, mutta sen tuki on sidottava kestävän kehityksen tavoitteiden ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin mukaisiin ehtoihin. Jos Euroopan vakausmekanismia (EVM) käytetään tähän tarkoitukseen, sen toimia ei saa sitoa kestävää ja osallistavaa kasvua haittaaviin ehtoihin. |
| --- | --- |

4.6.2

| 4.6.3 | ETSK kannattaa voimakkaasti ajatusta elpymisen käynnistämisestä solidaarisuuden pohjalta, kuten se esitti kesäkuussa 2020 antamassaan päätöslauselmassa (12). Pitkällä aikavälillä euroalueen maiden yhteisillä takauksilla tuettu väline auttaisi vähentämään budjettiepätasapainoa. Se voi kuitenkin olla turvallinen sijoitusväline ja pystyä kestämään koko euroalueeseen vaikuttavia suuria kriisejä vain, jos veronkierto ei enää vaaranna julkisia tuloja. ETSK suosittaakin liitännäistoimenpiteiden toteuttamista aggressiivisen verosuunnittelun ja veropetosten torjumiseksi. Turvallinen sijoitusväline olisi laskettava liikkeeseen demokraattisen valvonnan alaisen tuotteen välityksellä, ja siinä olisi keskityttävä sosiaalisen edistyksen ja kestävyyden tukemiseen. Valtioiden yhteiset joukkolainat vähentäisivät myös rahoitusalan haavoittuvuutta. |
| --- | --- |

4.6.3

| 4.6.4 | Rahoitusmarkkinat ja julkinen talous ovat vahvasti sidoksissa toisiinsa. Finanssikriisit ovat osoittaneet, että markkinatoimijat voivat lisätä epävakautta nostamalla vaikeuksissa olevien valtioiden lainakustannuksia. Tällaisessa haitallisessa kierteessä valtio saattaa joutua lisäämään velkaa pankkien pääomapohjan vahvistamiseksi, mikä vähentää luottamusta julkiseen talouteen ja joukkovelkakirjojen arvoon ja aiheuttaa jälleen paineita pankeille. Jos näitä riskejä yritetään välttää pääasiassa rajoittavia finanssipoliittisia sääntöjä soveltamalla, julkiseen talouteen kohdistuu entistä haitallisempia paineita. Jotta rahoitusmarkkinariskiä voitaisiin lieventää tehokkaasti, pankkiunionia ja pääomamarkkinaunionia on myös syvennettävä asettamalla etusijalle tehokas sääntely. Finanssipoliittinen vakaus nimittäin vaarantuu, ellei rahoitusmarkkinoiden systeemisiä riskejä hallita. Euron kansainvälistä asemaa on vahvistettava vakaan, taloudellisesti vahvan ja sosiaalisesti tasapainoisen talous- ja rahaliiton pohjalta. |
| --- | --- |

4.6.4

4.7   Vakaus- ja kasvusopimuksen ja makrotalouden epätasapainoa koskevan menettelyn vuorovaikutus talouspolitiikan eurooppalaisessa ohjausjaksossa

| 4.7.1 | Yleisenä tavoitteena on, että sekä EU-ohjausjakso yhdessä kestävää kasvua koskevan selvityksen kanssa että talouden ohjausjärjestelmä perustuvat vaurauteen tähtäävän talouspolitiikan tavoitteisiin. Näin ollen demokraattisemman lähestymistavan omaksumisen ohella eurooppalaisesta ohjausjaksosta olisi tehtävä sitovampi. Integroitu tulostaulu, joka käsittää kaikki sosiaaliset, ympäristöön liittyvät, taloudelliset ja finanssipoliittiset tavoitteet, auttaisi tasapainoisen lähestymistavan omaksumisessa. |
| --- | --- |

4.7.1

Bryssel 18. syyskuuta 2020.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  ETSK:n lausunto Euroopan unionin solidaarisuusrahaston tulevaisuus (EUVL C 181, 21.6.2012, s. 52).

1

Euroopan unionin solidaarisuusrahaston tulevaisuus

(2)  Sopimus Euroopan unionista, 3 artiklan 1 kohta.

2

(3)  Päätöslauselma ETSK:n ehdotukset covid-19-kriisin jälkeistä uudelleenrakentamista ja elpymistä silmällä pitäen (EUVL C 311, 18.9.2020, s. 1).

3

ETSK:n ehdotukset covid-19-kriisin jälkeistä uudelleenrakentamista ja elpymistä silmällä pitäen

(4)  Tähän mennessä tätä menettelyä ei ole koskaan sovellettu joko siksi, että komissio on ollut tyytyväinen jäsenvaltion ehdottamiin uudistuksiin, tai siksi, että se on pitänyt sitä poliittisesti mahdottomana toteuttaa. (Ks. The European Semester for economic policy coordination: A reflection paper, Euroopan parlamentti, lokakuu 2019, PE 624.440.)

4

The European Semester for economic policy coordination: A reflection paper

(5)  Ks. kansallisia kilpailukykykomiteoita koskevassa ETSK:n lausunnossa esitetty kilpailukyvyn määritelmä (EUVL C 177, 18.5.2016, s. 35).

5

(6)  Ks. ETSK:n lausunnot Talouden ohjausjärjestelmän uudelleentarkastelu (EUVL C 268, 14.8.2015, s. 33) ja Talous- ja rahaliittoa koskeva paketti (EUVL C 262, 25.7.2018, s. 28).

6

Talouden ohjausjärjestelmän uudelleentarkastelu

Talous- ja rahaliittoa koskeva paketti

(7)  Ks. alaviite 1.

7

(8)  Sopimus Euroopan unionista, 3 artiklan 1 kohta.

8

(9)  COM(2019) 8 final, s. 4

9

(10)  Rakenteellisen budjettitasapainon epäluotettavuus on nähtävissä Saksan tapauksessa. Toukokuussa 2017 komissio arvioi tasapainon kutistuneen 0,25 prosenttia vuosina 2016–2017. Toukokuussa 2018 näitä arvioita tarkistettiin siten, että ne osoittivat 0,35 prosentin kasvua kyseisellä kaudella, minkä seurauksena rakenteellista budjettitasapainoa mukautettiin 0,6 prosentilla potentiaaliseen taloudelliseen suorituskykyyn verrattuna. Tämä on erittäin jyrkkä mukautus, kun otetaan huomioon, että Saksan talous on suhteellisen vakaa ja että vuonna 2017 ei ilmennyt suuria häiriöitä.

10

(11)  ETSK:n lausunto Uusi visio talous- ja rahaliiton viimeistelemiseksi (EUVL C 353, 18.10.2019, s. 32).

11

Uusi visio talous- ja rahaliiton viimeistelemiseksi

(12)  Ks. alaviite 3.

12

---

| 11.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 429/236 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 429/236

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista: ”Muutettu ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä ja rahoitussäännöistä sekä turvapaikka- ja maahanmuuttorahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista rahoitussäännöistä”

(COM(2020) 450 final – 2018/0196 (COD))

ja ”Muutettu ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan aluekehitysrahastosta ja koheesiorahastosta”

(COM(2020) 452 final – 2018/0197 (COD))

(2020/C 429/29)

| Esittelijä: | Mihai IVAŞCU |
| --- | --- |

Esittelijä:

Mihai IVAŞCU

| Lausuntopyyntö | Euroopan unionin neuvosto, 8.6.2020, 10.6.2020
  Euroopan parlamentti, 17.6.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 177 artikla, 178 artikla ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 20.7.2020 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 18.9.2020 |
| Täysistunnon numero | 554 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 217/0/2 |

Lausuntopyyntö

Euroopan unionin neuvosto, 8.6.2020, 10.6.2020

Euroopan parlamentti, 17.6.2020

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 177 artikla, 178 artikla ja 304 artikla

Vastaava jaosto

”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus”

Hyväksyminen jaostossa

20.7.2020

Hyväksyminen täysistunnossa

18.9.2020

Täysistunnon numero

554

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

217/0/2

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Covid-19-pandemian aiheuttaman ennennäkemättömän ulkosyntyisen symmetrisen sokin johdosta ennustetaan, että työttömyys ja köyhyys lisääntyvät tuntuvasti ja huomattava osa yrityksistä ajautuu konkurssiin. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK antaa täyden tukensa komission aloitteelle hyödyntää EU:n talousarviota mobilisoitaessa investointeja ja tarjottaessa rahoitustukea covid-19-kriisin jälkeisessä elpymisessä. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Jäsenvaltiot ovat reagoineet covid-19-kriisiin koordinoimattomasti kansallisten ja alueellisten valmiuksiensa mukaisesti. ETSK pitää tiettyjä muutoksia yhteisiä säännöksiä koskevaan ehdotukseen ehdottoman välttämättöminä ja on tyytyväinen aikomukseen lisätä seitsemän yhteistyössä hallinnoidun rahaston yksinkertaistamista ja joustavuutta. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK katsoo, että ehdotetut joustot ovat oikea toimintatapa monimutkaisessa taloudellisessa ja sosiaalisessa tilanteessa ja että ne antavat jäsenvaltioille mahdollisuuden hyödyntää käytettävissä olevia varoja siellä, missä niitä tarvitaan eniten. Covid-19-kriisin jälkeisen elpymisen olisi tukeuduttava kestäväpohjaisiin periaatteisiin ja EAKR:n, koheesiorahaston ja muiden eurooppalaisten ohjelmien toimien yhdistämiseen. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK on kuitenkin tyytymätön siihen, että työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistuminen ja osallistaminen kumppanuussopimusten valmisteluun, ohjelmien valmisteluun ja täytäntöönpanoon sekä seurantakomiteoiden työskentelyyn vaihtelee huomattavasti jäsenvaltioittain. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK:n mielestä on kiinnitettävä erityistä huomiota covid-19-kriisin vakavasti koettelemiin alueisiin, joilla on eniten vaikeuksia käynnistää kestävä talouden elpyminen. Sosiaalinen osallisuus ja erojen vähentäminen sekä jäsenvaltioiden että eri alueiden välillä ovat ja niiden tulee olla koheesiorahaston ensisijaisia painopisteitä. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK on samaa mieltä siitä, että ajallinen lisäjousto on ehdottoman välttämätön, ja kannattaa ehdotusta, jonka mukaan varojen siirrot voidaan tehdä ohjelmakauden alussa tai milloin tahansa täytäntöönpanovaiheen aikana. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Lisäksi tilapäisten toimenpiteiden varmistaminen rahastojen käytön mahdollistamiseksi poikkeuksellisissa olosuhteissa lisää luottamusta ja korjaa talouden epätasapainoa. Odotettavissa oleva korkea julkinen velka vaikuttaa merkittävästi talouteen, jos sitä ei tueta tehokkaasti kaikin tarvittavin keinoin. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Komitean mielestä EU:n talousarvion on ehdottomasti voitava olla joustavampi vastattaessa erityisesti muista kuin taloudellisista syistä johtuviin negatiivisiin taloudellisiin sokkeihin. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK suosittaa, että EU pyrkii tehostamaan rajatylittävää yhteistyötä kriisiaikoina. Paremmilla käytännöillä ja tehokkaammalla yhteistyöllä voitaisiin mahdollistaa selkeät ja välittömät unionin toimet kaikenlaisissa katastrofitilanteissa. |
| --- | --- |

1.10

2.   Johdanto ja lainsäädäntöehdotus

| 2.1 | Euroopan komissio esitti yli kaksi vuotta sitten yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen (1) lainsäädännöstä koheesiopoliittisten varojen käyttöä varten vuosina 2021–2027. Ehdotettu lainsäädäntökehys on lisännyt yksinkertaistamista ja joustavuutta vastattaessa uusiin tarpeisiin sekä tehostanut rahoitusvälineiden käyttöä. Ehdotuksen tekstistä keskusteltiin jäsenvaltioiden ja asianomaisten sidosryhmien kanssa. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Ehdotetussa asetuksessa otetaan käyttöön säännöksiä, joilla lisätään joustoa hyödynnettäessä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa sekä Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa. Lisäksi siinä muutetaan varainhoitosääntöjä, joita sovelletaan edellä mainittuihin rahastoihin sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoon, sisäisen turvallisuuden rahastoon sekä rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälineeseen. ETSK on tyytyväinen aikomukseen lisätä seitsemän yhteistyössä hallinnoidun rahaston yksinkertaistamista ja joustavuutta. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Covid-19-pandemian aiheuttaman ennennäkemättömän ulkosyntyisen symmetrisen sokin jälkeen Euroopan terveydenhuoltojärjestelmiin kohdistunutta lisääntynyttä painetta ovat välittömästi seuranneet vakavat sosiaaliset ja taloudelliset ongelmat. Ennusteiden mukaan työttömyys ja köyhyys lisääntyvät tuntuvasti ja huomattava osa yrityksistä ajautuu konkurssiin. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Nykyisen rahoituskehyksen ajaksi (vuoden loppuun) on nyt annettu kaksi lainsäädäntöehdotusta, jotta voidaan reagoida välittömästi pandemian mahdollisiin vaikutuksiin. Kyse on kahdesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (2) muutoksesta, jotka on hyväksytty 30. maaliskuuta 2020 ja 23. huhtikuuta 2020 ja joiden tarkoituksena on mahdollistaa jäsenvaltioille ohjelmien joustava hallinnointi reagoitaessa covid-19-kriisiin. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Parhaillaan käytävissä keskusteluissa kestävästä ulospääsystrategiasta keskitytään kahteen pilariin: elpymisrahastoon ja vahvistettuun monivuotiseen rahoituskehykseen. Ehdotetulla asetuksella on tarkoitus tukea koheesiopoliittisia investointeja keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | ETSK antaa täyden tukensa komission aloitteelle hyödyntää EU:n talousarviota mobilisoitaessa investointeja ja tarjottaessa rahoitustukea covid-19-kriisin jälkeisessä elpymisessä. Näin on määrä tukea laajempia suunnitelmia Euroopan talouden kilpailukyvyn ja häiriönsietokyvyn vahvistamiseksi ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöön panemiseksi. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Nykyinen covid-19-kriisi on osoittanut joustavuuden sekä EU:n ja jäsenvaltioiden nopeiden ja koordinoitujen toimien merkityksen. Nämä kokemukset olisi otettava huomioon uudessa säädös- ja rahoituskehyksessä, jonka on oltava joustava ja kyettävä reagoimaan tuleviin poikkeuksellisiin olosuhteisiin. |
| --- | --- |

2.7

3.   Yleistä

| 3.1 | Jäsenvaltiot ovat reagoineet covid-19-kriisiin koordinoimattomasti kansallisten ja alueellisten valmiuksiensa mukaisesti. Tämä saattaa johtaa epäsymmetriseen elpymiseen ja samaan aikaan kärjistää osaltaan alueellisia eroja ja eriarvoisuutta, mikä voi pitkällä aikavälillä heikentää sisämarkkinoita ja Euroopan unionin rahoitusvakautta. ETSK:n mielestä on toimittava välittömästi, jotta estetään sisämarkkinoiden hajaantuminen entisestään ja noudatetaan perussopimuksen tavoitetta edistää lähentymistä ja kaventaa eroja. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Talouden elpyminen edellyttää huomattavia julkisia investointeja, mutta niitä voi vaikeuttaa julkiseen talouteen kohdistuva merkittävä paine, mikä pitkittää taantumaa. Tämän vuoksi tietyt muutokset yhteisiä säännöksiä koskevaan ehdotukseen ovat seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen kannalta ehdottoman välttämättömiä. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Eurooppalainen ohjausjakso liittyy tiiviisti koheesiopoliittisiin investointeihin, jotka puolestaan soveltuvat hyvin eurooppalaisessa ohjausjaksossa määriteltyjen tarpeiden täyttämiseen ja edistävät aktiivisesti talouden elpymistä. ETSK on toistuvasti todennut, että ”on luotava EU:n rakennerahastoja koskevien kumppanuussopimusten kaltainen EU:n yhteinen kehys, joka takaa sen, että työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunta yleensä voivat osallistua kaikissa vaiheissa tehokkaasti ja mielekkäästi talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson suunnitteluun ja täytäntöönpanoon” (3). |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Seitsemää rahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä annetun asetuksen 6 artiklassa säädetään, miten kunkin jäsenvaltion on järjestettävä kumppanuus toimivaltaisten alue- ja paikallisviranomaisten kanssa. Kyseiseen kumppanuuteen osallistuvat ainakin kaupunki- ja muut viranomaiset, talouselämän eturyhmät ja työmarkkinaosapuolet, asianomaiset kansalaisyhteiskuntaa edustavat elimet, ympäristöalan kumppanit ja muun muassa sosiaalisen osallisuuden edistämisestä vastaavat elimet. Kaikkien jäsenvaltioiden on otettava kyseiset kumppanit mukaan kumppanuussopimusten valmisteluun, ohjelmien valmisteluun ja täytäntöönpanoon sekä seurantakomiteoiden työskentelyyn. |
| --- | --- |

3.4

| 3.4.1 | ETSK on tyytymätön siihen, että näiden linjausten selkeydestä huolimatta työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistuminen ja osallistaminen vaihtelee huomattavasti jäsenvaltioittain. ETSK on jo todennut, että ”[k]uluvan vuoden maakohtaisten suositusten yhteydessä useat jäsenvaltiot ovat saaneet suosituksia työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun vahvistamisesta. Työmarkkinaosapuolten osallistumisen kannustamiseksi olisi otettava käyttöön kansallisille hallituksille asetettavat vähimmäisvaatimukset kansallisten työmarkkinaosapuolien kuulemisesta talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson eri vaiheissa” (4). |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.5 | ETSK panee merkille, että edunsaajilla on nykyisellä täytäntöönpanokaudella vaikeuksia saattaa hyväksytyt ohjelmat ajoissa päätökseen. Joustavuus on ratkaisevan tärkeää, jotta täytäntöönpanokausi voidaan toteuttaa onnistuneesti ja jotta sitä voidaan mahdollisesti pidentää sekä samalla varmistaa toimien asianmukainen jaksottaminen. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK katsoo, että ehdotetut joustot ovat oikea toimintatapa monimutkaisessa taloudellisessa ja sosiaalisessa tilanteessa, jossa seuraavalle täytäntöönpanokaudelle on odotettavissa poikkeuksellisia olosuhteita. On yhä selvempää, että covid-19-pandemian taloudelliset vaikutukset tuntuvat pitkään jäsenvaltioissa ja että ainoa pysyvä ratkaisu kriisistä irtautumiseksi on velanotto. Tämän vuoksi on erittäin hyödyllistä laatia välittömästi puitteet, jotta kaikki jäsenvaltiot kykenevät lisäämään ulospääsystrategiansa joustavuutta ja hyödyntämään käytettävissä olevia varoja siellä, missä niitä tarvitaan eniten. |
| --- | --- |

3.6

4.   Erityistä

| 4.1 | ETSK:n mielestä on kiinnitettävä erityistä huomiota covid-19-kriisin vakavasti koettelemiin alueisiin, joilla on eniten vaikeuksia käynnistää kestävä talouden elpyminen. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Sosiaalinen osallisuus ja erojen vähentäminen sekä jäsenvaltioiden että eri alueiden välillä ovat ja niiden tulee olla koheesiorahaston ensisijaisia painopisteitä. Covid-19-kriisi on vaikuttanut voimakkaasti matkailu- ja kulttuurialoihin, joten niitä olisi tuettava erityisesti. Sosiaalinen osallisuus ei kuitenkaan rajoitu näihin aloihin, ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden tulisi olla kaikkien toimintamallien perusta. ETSK kannattaakin erillisen tavoitteen luomista EAKR:n toimintalinjaan 4. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | ETSK on tyytyväinen aikomukseen antaa jäsenvaltioille enemmän joustoa varojen siirtämiseksi EU:n eri rahastojen välillä silloin, kun ne katsovat sen tarpeelliseksi. Koheesiopolitiikan oikeudellinen kehys olisi pikaisesti mukautettava uusiin realiteetteihin, jotta erityisesti suunnitellut mekanismit voidaan helposti hyväksyä ja panna täytäntöön. Joustavuus ja poikkeukset nykyisiin sääntöihin saattavat osoittautua ratkaisevan tärkeiksi nykyisissä vaikeissa taloudellisissa ja sosiaalisissa oloissa. ETSK kannattaa näin ollen sitä, että Euroopan komissiolle siirretään valta hyväksyä tarvittavat täytäntöönpanosäädökset. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Ehdotetuilla muutoksilla annetaan jäsenvaltioille tiettyä joustovaraa, jotta ne voivat pyytää rahoitusvarojen siirtoa rahastojen välillä tai rahastoista mihin tahansa muuhun välineeseen, jota hallinnoidaan suoraan tai välillisesti. ETSK on samaa mieltä siitä, että ajallinen lisäjousto on ehdottoman välttämätön, ja kannattaa ehdotusta, jonka mukaan siirrot voidaan tehdä ohjelmakauden alussa tai milloin tahansa täytäntöönpanovaiheen aikana. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Vakaus- ja kasvusopimuksella tuetaan finanssipolitiikan koordinointia sekä terveitä julkistalouksia, jotka ovat välttämättömiä talouden kestävän elpymisen ja kasvun kannalta. ETSK on sitä mieltä, että tilapäisten toimenpiteiden varmistaminen rahastojen käytön mahdollistamiseksi poikkeuksellisissa olosuhteissa lisäisi luottamusta ja korjaisi talouden epätasapainoa. Odotettavissa oleva korkea julkinen velka vaikuttaa merkittävästi talouteen, jos sitä ei tueta tehokkaasti kaikin tarvittavin keinoin. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | ETSK katsoo, että EU:n eri rahoituslähteiden välisestä täydentävyydestä olisi huolehdittava selkein mekanismein. Covid-19-kriisin jälkeisen elpymisen olisi kuitenkin tukeuduttava kestäväpohjaisiin periaatteisiin ja EAKR:n, koheesiorahaston ja muiden eurooppalaisten ohjelmien toimien yhdistämiseen. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | ETSK suhtautuu myönteisesti sellaisten toimenpiteiden laajentamiseen, jotka liittyvät talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan poikkeuksellisissa ja epätavallisissa olosuhteissa. Koska covid-19-kriisin kaltaisiin poikkeuksellisiin olosuhteisiin on kyettävä reagoimaan joustavammin, ETSK pitää II osaston III luvun otsikon ehdotettua muutosta tarpeellisena. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | ETSK antaa täyden tukensa ehdotukselle lisätä 15 a artikla. Komitean mielestä EU:n talousarvion on ehdottomasti voitava olla joustavampi vastattaessa erityisesti muista kuin taloudellisista syistä johtuviin negatiivisiin taloudellisiin sokkeihin. Joustavuus mahdollistaa myös sellaisen asianmukaisen toimintatavan, että välimaksuja voidaan poikkeuksellisesti korottaa 10 prosenttiyksikköä sovellettavaa yhteisrahoitusosuutta suuremmaksi mutta enintään 100 prosenttiin. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | ETSK:n mielestä on tärkeää, että 8 artiklan d kohtaan on lisätty perustelut siirroille, sillä näin voidaan parantaa valvontaa ja avoimuutta. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Lisäksi johdanto-osan 71 kappaleen muuttamisella varmistetaan, että rahastojen käyttöä koskeviin väliaikaisiin toimenpiteisiin liittyvä täytäntöönpanovalta siirretään Euroopan komissiolle ilman komiteamenettelyä. Ehdotuksen mukaan jäsenvaltiot voivat pyytää, että kunkin rahaston kokonaismäärärahoista yhteensä enintään viisi prosenttia siirretään toiseen rahastoon tai toisiin rahastoihin. Jäsenvaltiot voivat pyytää enintään viiden prosentin lisäsiirtoa EAKR:n, ESR+:n tai koheesiorahaston välillä Investoinnit työpaikkoihin ja kasvuun -tavoitteen puitteissa. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | ETSK on samaa mieltä pk-yritysten merkityksestä taloudelle ja on tyytyväinen, että niihin on kiinnitetty asianmukaista huomiota. Tämän lisäksi olisi keskityttävä erityisesti niihin pk-yrityksiin, jotka vauhdittavat kasvua ja luovat työpaikkoja ja vähentävät näin osaltaan eriarvoisuutta ja eroja. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Covid-19-pandemia on osoittanut, että digitaaliseen koulutukseen liittyy huomattavia haasteita. Ei ole riittävää pelkästään varmistaa, että tieto- ja viestintätekniikka ja digitaaliset laitteet ovat heikossa asemassa olevien oppijoiden ulottuvilla. ETSK suosittaa, että jäsenvaltiot tutkivat keinoja, joilla mahdollistetaan pääsy digitaalisille alustoille. Heikossa asemassa olevilla oppijoilla ja kaikilla iäkkäämmillä opettajilla ei myöskään ole tarvittavia taitoja asianmukaiseen työskentelyyn digitaalisten välineiden ja digitaalisen sisällön parissa. ETSK kehottaakin investoimaan välittömästi näiden taitojen parantamiseen. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | ETSK kannattaa ehdotusta alentaa kynnysarvoa vaiheittain toteutettavan toimen kohdalla 10 miljoonasta eurosta 5 miljoonaan euroon edellyttäen, että muut 111 artiklassa säädetyt edellytykset täyttyvät. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | ETSK suosittaa lääkinnällisiin laitteisiin ja muihin tarvikkeisiin liittyvien valmiuksien parantamisen ohella, että EU pyrkii tehostamaan rajatylittävää yhteistyötä kriisiaikoina. Kriisit ja luonnonkatastrofit eivät pysähdy valtion rajalle. Jäsenvaltioiden toimet eivät ole pandemian aikana olleet koordinoituja vaan pikemminkin hajanaisia ja itsekeskeisiä. Paremmilla käytännöillä ja yhteistyöllä voitaisiin poistaa monia alussa esiintyneitä puutteita ja mahdollistaa selkeät ja välittömät unionin toimet kaikenlaisissa katastrofitilanteissa. |
| --- | --- |

4.14

Bryssel 18. syyskuuta 2020.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2018) 375 final – 2018/0196(COD)

1

(2)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320

2

(3)  Ks. ETSK:n oma-aloitteinen lausunto Eurooppalainen ohjausjakso ja koheesiopolitiikka – Kohti vuoden 2020 jälkeistä uutta EU:n strategiaa (EUVL C 353, 18.10.2019, s. 39).

3

Eurooppalainen ohjausjakso ja koheesiopolitiikka – Kohti vuoden 2020 jälkeistä uutta EU:n strategiaa

(4)  EUVL C 47, 11.2.2020, s. 113

4

---

| 11.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 429/240 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 429/240

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksi oikeudenmukaisen siirtymän mekanismin mukaisesta julkisen sektorin lainajärjestelystä”

(COM(2020) 453 final – 2020/0100 (COD))

ja ”Muutettu ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi oikeudenmukaisen siirtymän rahaston perustamisesta”

(COM(2020) 460 final – 2020/0006 (COD))

(2020/C 429/30)

| Esittelijä: | Petr ZAHRADNÍK |
| --- | --- |

Esittelijä:

Petr ZAHRADNÍK

| Lausuntopyyntö | Euroopan unionin neuvosto 8.6.2020, 10.6.2020
  Euroopan parlamentti 17.6.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 175 artiklan 3 kohta ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 20.7.2020 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 18.9.2020 |
| Täysistunnon nro | 554 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 219/0/1 |

Lausuntopyyntö

Euroopan unionin neuvosto 8.6.2020, 10.6.2020

Euroopan parlamentti 17.6.2020

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 175 artiklan 3 kohta ja 304 artikla

Vastaava jaosto

”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus”

Hyväksyminen jaostossa

20.7.2020

Hyväksyminen täysistunnossa

18.9.2020

Täysistunnon nro

554

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

219/0/1

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) pitää erittäin tervetulleena oikeudenmukaisen siirtymän rahaston (JTF) määrärahojen huomattavaa lisäämistä, jotta helpotetaan siirtymistä hiili-intensiivisestä taloudesta ja yhteiskunnasta modernimpaan, kestävämpään ja monipuolisempaan suuntaan. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK on syvästi vakuuttunut siitä, että ihanteellisen tuloksen saavuttaminen oikeudenmukaisen siirtymän prosessissa edellyttää tarkkaan määriteltyihin tukialoihin suunnattujen riittävien ja ajanmukaisten taloudellisten resurssien ohella myös valtiontukisääntöjen joustavaa tulkintaa. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK on tyytyväinen ehdotukseen julkisen sektorin lainajärjestelystä: se on innovatiivinen, omaperäinen ja julkisen sektorin kannalta hyvin tarpeellinen väline ilmastosiirtymän toteuttamisessa. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK korostaa, että elpymissuunnitelmaa ja Next Generation EU -ohjelmaa koskevien uusien ehdotusten valossa oikeudenmukaisen siirtymän mekanismista voi tulla todella merkittävä väline tulevassa vuosien 2021–2027 monivuotisessa rahoituskehyksessä, sillä se ei edistä ainoastaan Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa vaan myös covid-19-pandemian jälkeistä elpymistä ja jälleenrakennusta. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK kehottaa asianomaisia EU:n toimielimiä vauhdittamaan mukautetun oikeudenmukaisen siirtymän mekanismin valmistelua, hyväksymistä ja täytäntöönpanoa kaikin tavoin, jotta se saataisiin toimintaan mahdollisimman pian. Tässä yhteydessä aika on elintärkeä tekijä. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että vähemmän kehittyneille alueille suunnattuun julkisen sektorin lainajärjestelyyn on oikeudenmukaisessa siirtymässä kiinnitetty erityistä huomiota. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK on vakuuttunut siitä, että julkisen sektorin lainajärjestelyn taustalla oleva innovatiivinen idea soveltuu innoituksen lähteeksi vastaavien rahoitustuotteiden kehittelyyn jäsenvaltiotasolla. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK:n mielestä tukikelpoisuuden valintakriteerit ja ehdotetut investointialat ovat oikeudenmukaisen siirtymän kannalta erittäin merkittäviä. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK kannattaa ja tukee myös lisärahoituksen myöntämistä InvestEU-ohjelmalle ja siihen kuuluvalle oikeudenmukaisen siirtymän järjestelylle, sillä näin lisätään rahoitusvälineiden hyödyntämismahdollisuuksia oikeudenmukaisen siirtymän prosessissa. |
| --- | --- |

1.9

2.   Lausunnon taustaa

| 2.1 | ETSK antoi kesäkuun 2020 täysistunnossaan oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa koskevan lausunnon (1), jossa selostetaan yksityiskohtaisesti ETSK:n kantaa oikeudenmukaisen siirtymän prosessiin ja pohditaan myös covid-pandemian jälkeistä tilannetta. Lausunnon yleinen linja sekä siinä esitetyt päätelmät ja suositukset pitävät eittämättä yhä paikkansa. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Näinä epävakaina aikoina Euroopan komissio kuitenkin julkaisi toukokuun lopussa elpymissuunnitelmansa, ja kaikilla oikeudenmukaisen siirtymän mekanismin (JTM) kolmella pilarilla on keskeinen rooli Next Generation EU -ohjelmassa. Tammikuussa 2020 tehtyyn alkuperäiseen ehdotukseen verrattuna mekanismin on määrä saada selvästi suuremmat määrärahat ja parempi taloudellinen perusta. Uusissa ehdotuksissa Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteet ja covid-pandemian jälkeinen elpymis- ja palautumissuunnitelma nivotaan toisiinsa, ja niiden rinnakkaisuutta pidetään mahdollisena. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Lisäksi on tarkoitus perustaa oikeudenmukaisen siirtymän foorumi (JTP), jonka tehtävänä on antaa teknistä tukea ja neuvontaa julkisille ja yksityisille sidosryhmille kivihiilialueilla ja muilla hiili-intensiivisillä alueilla, jotta ne saisivat riittävästi tietoa rahoitusmahdollisuuksista. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Mukautetun oikeudenmukaisen siirtymän mekanismin on määrä perustua edelleen kolmeen pilariin:






  — | oikeudenmukaisen siirtymän rahasto |
| --- | --- | --- |

2.4

—

oikeudenmukaisen siirtymän rahasto

| — | InvestEU-ohjelmaan kuuluva oikeudenmukaisen siirtymän järjestely |
| --- | --- |

—

InvestEU-ohjelmaan kuuluva oikeudenmukaisen siirtymän järjestely

| — | julkisen sektorin lainajärjestely. |
| --- | --- |

—

julkisen sektorin lainajärjestely.

Covid-pandemian myötä on kuitenkin ilmennyt, miten tärkeää on jatkaa vihreän kehityksen ohjelman perusteltuihin tavoitteisiin pyrkimistä ja talouden rakennemuutosprosessia etenkin heikossa asemassa olevilla alueilla. Tämän vuoksi ehdotetaan oikeudenmukaisen siirtymän mekanismin määrärahojen lisäämistä ja sen taloudellisen perustan laajentamista tuntuvasti.

| 2.5 | Merkittävimpiä muutoksia tammikuussa 2020 tehtyihin ehdotuksiin nähden ovat seuraavat:






  — | Lisätään tuntuvasti määrärahoja pääasiassa oikeudenmukaisen siirtymän rahaston osalta: perusmäärärahoja ehdotetaan lisättävän alkuperäisestä 7,5 miljardista eurosta 40 miljardiin euroon (2,5 miljardin euron lisäys tavanomaisessa monivuotisessa rahoituskehyksessä ja 30 miljardin euron uusi rahoitusosuus Next Generation EU -ohjelmassa). Sääntö oikeudenmukaisen siirtymän rahaston rahoituspohjan moninkertaistamisesta (puolitoista- tai jopa kolminkertaiseksi) EAKR:sta tai ESR+:sta tehtävillä siirroilla koskee ainoastaan monivuotiseen rahoituskehykseen 2021–2027 sisältyviä varoja, ei Next Generation EU -ohjelman varoja. |
| --- | --- | --- |

2.5

—

Lisätään tuntuvasti määrärahoja pääasiassa oikeudenmukaisen siirtymän rahaston osalta: perusmäärärahoja ehdotetaan lisättävän alkuperäisestä 7,5 miljardista eurosta 40 miljardiin euroon (2,5 miljardin euron lisäys tavanomaisessa monivuotisessa rahoituskehyksessä ja 30 miljardin euron uusi rahoitusosuus Next Generation EU -ohjelmassa). Sääntö oikeudenmukaisen siirtymän rahaston rahoituspohjan moninkertaistamisesta (puolitoista- tai jopa kolminkertaiseksi) EAKR:sta tai ESR+:sta tehtävillä siirroilla koskee ainoastaan monivuotiseen rahoituskehykseen 2021–2027 sisältyviä varoja, ei Next Generation EU -ohjelman varoja.

| — | Lisätään InvestEU-ohjelman rahoituslähteitä – takuusumma on tarkoitus kaksinkertaistaa. Kestävää infrastruktuuria koskevan ikkunan osuus on 20 miljardia euroa, tutkimusta, innovointia ja digitalisaatiota koskevan ikkunan 10 miljardia euroa, pk-yritysikkunan 10 miljardia euroa, sosiaalisia investointeja ja osaamista koskevan ikkunan 3,6 miljardia euroa ja ehdotetun uuden strategisten eurooppalaisten investointien ikkunan 31 miljardia euroa. |
| --- | --- |

—

Lisätään InvestEU-ohjelman rahoituslähteitä – takuusumma on tarkoitus kaksinkertaistaa. Kestävää infrastruktuuria koskevan ikkunan osuus on 20 miljardia euroa, tutkimusta, innovointia ja digitalisaatiota koskevan ikkunan 10 miljardia euroa, pk-yritysikkunan 10 miljardia euroa, sosiaalisia investointeja ja osaamista koskevan ikkunan 3,6 miljardia euroa ja ehdotetun uuden strategisten eurooppalaisten investointien ikkunan 31 miljardia euroa.

| — | Ehdotuspaketilla luodaan oikeusperusta julkisen sektorin lainajärjestelylle, jossa yhdistellään rahoitusvälineiden ja tukien käytännön toteutusta ainutlaatuisella ja innovatiivisella tavalla. |
| --- | --- |

—

Ehdotuspaketilla luodaan oikeusperusta julkisen sektorin lainajärjestelylle, jossa yhdistellään rahoitusvälineiden ja tukien käytännön toteutusta ainutlaatuisella ja innovatiivisella tavalla.

| 2.6 | Muut Euroopan komission tammikuussa 2020 esittämään pakettiin sisältyneet ehdotukset ovat ennallaan ja sisällöltään edelleen täysin päteviä. Ne koskevat tuettavia (ja tuen ulkopuolelle jääviä) toimintoja ja aloja, täytäntöönpanoprosesseja (useita vaihtoehtoja toimintaohjelmiksi) sekä alueellisten oikeudenmukaista siirtymää koskevien suunnitelmien asemaa tärkeimpinä tausta-asiakirjoina, jotka ovat ratkaisevia tuen ja tuensaajatyyppien kannalta. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Mukautettua oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia koskevia ehdotuksia on syytä tarkastella ainoastaan yhtenä palasena keskinäisesti verkottuneiden elementtien laajassa mosaiikissa, jonka muodostavat Next Generation EU -ohjelmapaketti ja vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen muuttamista koskeva ehdotus EU:n finanssipoliittisen(talousarvio)perustan kasvattamiseksi ja sen mukauttamiseksi nykyisiin kiireellisiin tarpeisiin. Ehdotetut finanssipoliittiset toimenpiteet täydentävät jo hyväksyttyjä, raha- ja rakennepolitiikan puitteissa ja sääntelykehyksen yhteydessä toteutettavia hätäaputoimia. Niitä on tuettava myös pyrkimällä samanaikaisesti parantamaan pankkiunionia ja pääomamarkkinaunionia. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Elpymisvälineen perustamista ja vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen mukauttamista covid-pandemian jälkeiseen tilanteeseen koskeva paketti on poikkeuksellinen mutta samalla tarpeellinen ja kiireellinen kokonaisuus EU:n rahoitusjärjestelmässä. EU:n talousarviopolitiikkaan pohjautuvat keinot eivät nykyolosuhteissa ja nykysäännöillä olisi yksinkertaisesti olleet riittävän joustavia eikä niillä olisi kyetty toteuttamaan toimia, joista voi olla konkreettista apua kriisistä selviytymisessä. Ehdotuksen läpimeno vaikuttaa hyvinkin mahdolliselta vallitsevassa poliittisessa tilanteessa. |
| --- | --- |

2.8

3.   Yleistä

| 3.1 | ETSK on tyytyväinen ehdotukseen, sillä siinä todetaan rakenneuudistusten ja talouden monipuolistamisen tukemisen olevan erittäin tärkeä EU:n pitkän aikavälin prioriteetti. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK tarkastelee oikeudenmukaisen siirtymän mekanismin mukauttamista Euroopan elpymisvälineen yleisestä näkökulmasta ja pitää mukautettua mekanismia reiluna, innovatiivisena, osallistavana ja vaikuttavana välineenä tuettaessa alueita, joilla on toteutettava vihreä siirtymä kivihiilipohjaisesta ja hiili-intensiivisestä teollisuudesta moderniin, kestävään ja monipuoliseen talouteen. Yhdistettynä mahdollisimman joustavaan valtiontukisääntöjen tulkintaan ehdotus tarjoaa todellisen tilaisuuden helpottaa oikeudenmukaisen siirtymän toteuttamista kyseisillä alueilla. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK kannattaa ajatusta käyttää oikeudenmukaisen siirtymän rahaston lisärahoitusta Next Generation EU -ohjelmassa (30 miljardia euroa) nopeutetussa menettelyssä, jotta investointeja vihreään siirtymään voitaisiin vauhdittaa tuntuvasti viimeistään vuoteen 2024 mennessä. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK kehottaa Euroopan komissiota luomaan tarvittavat puitteet, jotta vahvistettu oikeudenmukaisen siirtymän rahasto olisi käyttövalmiina jo vuoden 2021 alussa, jolloin kriisin vaikutukset voivat tuntua voimakkaasti tiettyjen alueiden taloudellisessa suorituskyvyssä sekä yhteiskunnallisissa ja ekologisissa olosuhteissa. ETSK kehottaa niin ikään jäsenvaltioita jouduttamaan alueellisten oikeudenmukaista siirtymää koskevien suunnitelmien valmistelua, sillä ne ovat ehdottoman välttämättömiä strategisia suunnitteluasiakirjoja rahoituksen saamiseksi oikeudenmukaisen siirtymän mekanismin kaikissa kolmessa pilarissa. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK on tyytyväinen myös InvestEU-ohjelman lisämäärärahoihin, joita tietyt alueet voivat hyödyntää vihreään siirtymään liittyvien tarpeiden täyttämiseksi. Komitea pitää myönteisenä sitä, että oikeudenmukaisen siirtymän järjestelyn puitteissa voidaan myöntää tukea investointeihin oikeudenmukaisen siirtymän tukialueilla minkä tahansa InvestEU-ohjelman politiikkaikkunan kautta niiden erityisinvestointitarpeiden mukaisesti, jotka jäsenvaltiot ovat määritelleet alueellisissa oikeudenmukaista siirtymää koskevissa suunnitelmissaan. ETSK kannattaa myös sitä, että ehdotettu uusi strategisten eurooppalaisten investointien ikkuna sisällytetään oikeudenmukaisen siirtymän mekanismin kattamiin toimiin. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK suhtautuu myönteisesti InvestEU-hankkeiden sisällyttämiseen oikeudenmukaisen siirtymän mekanismin toiseen pilariin, sillä näin avataan innovatiivisia rahoitusmahdollisuuksia taloudellisesti kestäville ja markkinakelpoisille julkisille ja yksityisille investoinneille. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ETSK kannattaa voimakkaasti ajatusta julkisen sektorin lainajärjestelystä, sillä se on julkisen sektorin tarpeisiin erittäin innovatiivinen ratkaisu, jossa hyödynnetään Euroopan komission ja EIP:n yhdessä kehittämää tuotetta ja jossa yhdistyvät laina- ja avustusosuudet. Yhdistelmällä halutaan saada liikkeelle kaikkiaan 30 miljardin euron julkiset investoinnit energia- ja liikenneinfrastruktuuriin, kaukolämpöverkostoihin, julkiseen liikenteeseen, energiantehokkuustoimenpiteisiin, sosiaaliseen infrastruktuuriin ja muihin hankkeisiin, joilla voidaan tukea tuen tarpeessa olevia yhteisöjä ja alueita ja parantaa niiden hyvinvointia ja kilpailukykyä. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ETSK korostaa julkisen sektorin lainajärjestelyn innovatiivista ja omintakeista luonnetta. Sillä tuetaan hanketasolla rahoitusvälineiden käyttöä lisäavustuksen kautta. ETSK kannattaa ajatusta, jonka mukaan tämä väline täydentää oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja InvestEU-ohjelman monialaista rahoitusjärjestelmää. Tätä taustaa vasten vaikuttaa kohtuulliselta vaatia, etteivät julkisen sektorin lainajärjestelystä tuettavat hankkeet voi saada muuta EU-rahoitusta. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | ETSK arvostaa sitä, että Euroopan komissio hallinnoi avustusosuutta suoraan ja että se tullaan jakamaan vuoden 2024 loppuun mennessä kansallisten kokonaismäärärahojen järjestelmän kautta. ETSK kehottaa tässä yhteydessä komissiota julkaisemaan ehdotuspyynnöt ripeästi, heti kun alueellisia oikeudenmukaista siirtymää koskevia suunnitelmia on hyväksytty. Komitea kehottaa jäsenvaltioita aloittamaan hankkeiden valmistelun viipymättä. Näin voitaisiin varmistaa, että jäsenvaltioille osoitetut määrärahat saadaan käytettyä täysimääräisesti vuoden 2024 loppuun mennessä tehtävien ehdotuspyyntöjen kautta. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | ETSK on tietoinen siitä, että innovatiivinen julkisen sektorin lainajärjestely on ainutlaatuinen ja omaperäinen väline, jolla tuetaan ilmastosiirtymän vaatimukset täyttäviä mutta taloudelliselta tuotoltaan epävarmoja julkisia investointeja. Avustus on sen vuoksi ratkaiseva elementti sellaisten taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristöön liittyvien hankkeiden käytännön toteutuksen kannalta, joiden taloudellinen kannattavuus on riittämätön ja joita ei voida rahoittaa yksinomaan rahoitusvälineillä. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | ETSK painottaa, että alueelliset oikeudenmukaista siirtymää koskevat suunnitelmat ovat erittäin tärkeitä ja että ne ovat yhtä merkittäviä kaikkien kolmen oikeudellisen siirtymän mekanismin pilarin kannalta. ETSK on samaa mieltä siitä, että rahoituksen on oltava ainoastaan niiden jäsenvaltioiden ulottuvilla, joiden alueellinen oikeudenmukaista siirtymää koskeva suunnitelma on hyväksytty. Suunnitelmat ovat avainasemassa pyrittäessä saamaan jäsenvaltiot sitoutumaan siirtymiseen kohti ilmastoneutraalia taloutta. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | ETSK on tyytyväinen ajatukseen, jonka mukaan vähemmän kehittyneiden alueiden (joiden asukaskohtainen BKT on enintään 75 prosenttia EU:n keskiarvosta) hankkeille myönnettäisiin 5 prosenttiyksikköä suurempi avustus suhteessa lainasummaan kuin muiden alueiden hankkeille (enintään 20 prosenttia 15 prosentin sijaan). ETSK ilmaisee kuitenkin huolensa siitä, että avustuksen tosiasiallinen osuus voi jäädä niinkin pieneksi kuin 5–7 prosenttia hankkeen kokonaiskustannuksista. Se ei välttämättä ole riittävä kannuste hankerahoituksen hakemiseen. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | ETSK:n mielestä muidenkin rahoituskumppaneiden kuin EIP:n osallistuminen olisi hyödyllistä lainajärjestelylle ehdotettujen määrärahojen käytön kannalta. Tämä voisi antaa jäsenvaltioissa toimiville rahoituslaitoksille mahdollisuuden kehittää tämäntyyppisen omaperäisen ja innovatiivisen rahoitustuotteen ja tarjota sitä asiakkailleen. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | ETSK pitää oikeudenmukaisen siirtymän foorumia tärkeänä erityisesti siltä kannalta, että edunsaajille voidaan tarjota asianmukaista ja yhdenvertaista tietoa ja teknistä tukea, mikä lisää osaltaan myönnetyn rahoituksen tehokkuutta. ETSK korostaa tässä yhteydessä myös sen avun merkitystä, joka on jäsenvaltioiden saatavilla komission käynnistämän asianomaisen ehdotuspyynnön ja sen tarjoaman tuen puitteissa näiden laatiessa alueellisia oikeudenmukaista siirtymää koskevia suunnitelmiaan. |
| --- | --- |

3.14

4.   Erityistä

| 4.1 | ETSK kehottaa Euroopan komissiota täsmentämään oikeudenmukaisen siirtymän järjestelyn laajuutta mukautetussa InvestEU-ohjelmassa sekä vihreän kehityksen ohjelmaan perustuvien hankkeiden tukikelpoisuutta strategisten eurooppalaisten investointien ikkunassa. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Julkisen sektorin lainajärjestelyn osalta ETSK on tyytyväinen ehdotukseen julkisten investointien tukemisesta edullisin lainaehdoin, jotka kohdennetaan alueellisten oikeudenmukaista siirtymää koskevien suunnitelmien mukaisesti alueille, joita ilmastosiirtymän kielteiset vaikutukset koettelevat eniten. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | ETSK kannattaa hankkeiden valintakriteereitä ja niiden priorisointia sekä mallia, jonka mukaan kriteerit määritellään yksityiskohtaisesti ehdotuspyynnöissä kansallisella tasolla. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK suosittaa, että Euroopan komissio määrittelee ja täsmentää synergia-alat muiden Next Generation EU -ohjelman välineiden kanssa, jotta voidaan tukea integroitua lähestymistapaa ja samalla estää päällekkäisyyksiä. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | ETSK on erittäin tyytyväinen siihen, että tukikelpoisia edunsaajia ovat sidosryhmien edustajat kaikilta keskeisiltä aloilta: julkiset instituutiot (valtiot, alueet, kaupungit ja kunnat), yritykset, tutkimuslaitokset ja korkeakoulut, koulut ja muut oppilaitokset, työmarkkinaneuvonantajat ja kansalaisjärjestöt. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | ETSK kehottaa neuvostoa ja jäsenvaltioita saattamaan viipymättä päätökseen kaikki oikeudenmukaisen siirtymän mekanismin toteuttamiseksi tarvittavat valmistelut. Komitea kehottaa Euroopan komissiota hyväksymään jäsenvaltioiden oikeudenmukaisen siirtymän mekanismiin liittyvät ohjelmat mahdollisimman pian nopeutetussa menettelyssä. Vain näin voidaan minimoida viipeet rahoituksen maksussa ja saada aikaan toivotut myönteiset vaikutukset EU:n taloustilanteeseen. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | ETSK painottaa, ettei suunniteltu siirto ESR+:sta oikeudenmukaisen siirtymän rahastoon saa vaarantaa tavanomaisten ESR+-hankkeiden toteutumista. Tavoitteena on luoda oikeudenmukaisen siirtymän rahaston puitteissa riittävä rahoituspohja sosiaalisesti suuntautuneille hankkeille (kuten koulutus ja uudelleenkoulutus). |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | ETSK:n mielestä julkisen sektorin lainajärjestelyllä tuettavien alojen kirjo on asianmukaisen laaja. Komitea on tyytyväinen siihen, että lainajärjestely on yhteensopiva muiden oikeudenmukaisen siirtymän mekanismin pilarien sekä eräiden muiden monivuotiseen rahoituskehykseen sisältyvien rahoitusvälineiden ja -järjestelyjen kanssa. |
| --- | --- |

4.8

Bryssel 18. syyskuuta 2020.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  EUVL C 311, 18.9.2020, s. 55

1

---

| 11.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 429/245 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 429/245

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Muutettu ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan sosiaalirahasto plussasta (ESR+)

(COM(2020) 447 – 2018-206-COD)

(2020/C 429/31)

| Yleisesittelijä: | Krzysztof BALON |
| --- | --- |
| Toinen yleisesittelijä: | Carlos Manuel TRINDADE |

Yleisesittelijä:

Krzysztof BALON

Toinen yleisesittelijä:

Carlos Manuel TRINDADE

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti 17.6.2020
  neuvosto, 9.6.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Työvaliokunnan päätös | 9.6.2020 |
| Vastaava jaosto | ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 18.9.2020 |
| Täysistunnon numero | 554 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 215/0/6 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti 17.6.2020

neuvosto, 9.6.2020

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Työvaliokunnan päätös

9.6.2020

Vastaava jaosto

”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus”

Hyväksyminen täysistunnossa

18.9.2020

Täysistunnon numero

554

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

215/0/6

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan unionin talous, työmarkkinat ja sosiaali- ja terveydenhuoltojärjestelmät ovat kärsineet ennennäkemättömästä, syvästä häiriötilasta covid-19-pandemian vuoksi. Pandemia aiheuttaa monia valtavan suuria sosiaalisia haasteita, kuten eriarvoisuuden paheneminen ja köyhyyden nopea lisääntyminen työpaikkojen menetysten vuoksi sekä ennakoitavissa oleva, heikossa asemassa olevien ryhmien yhä voimakkaampi syrjäytyminen yhteiskunnasta ja työmarkkinoilta. Jos Eurooppa haluaa pysyä kilpailukykyisenä maailmantaloudessa sekä suojella ja noudattaa Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteita ja panna ne täytäntöön, sen on sovitettava talous- ja sosiaalipolitiikkansa asianmukaisesti yhteen erityisesti kriisiaikoina. Kyetäkseen vastaamaan näihin haasteisiin EU:n olisi toteutettava asianmukaisia toimia erityisesti monivuotisen rahoituskehyksen (MRK), myös Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+), osalta. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Elpymisvaiheessa on tärkeää varmistaa, että EU:n eri rahastovaroja hyödynnetään johdonmukaisesti, jotta voidaan välttää toiminnan hajanaisuus jäsenvaltioissa. ETSK kannattaakin vahvasti sitä, että ESR+:n toimien yhteisrahoitus elpymis- ja palautumistukivälineen avulla sallitaan. Lisäksi ESR+:sta rahoitettavissa vihreän ja digitaalisen siirtymän tukitoimissa olisi keskityttävä täydennys- ja uudelleenkoulutukseen, niin että rahastoa käytetään muita monivuotiseen rahoituskehykseen kuuluvia eurooppalaisia rahastoja sekä elpymis- ja palautumistukivälinettä täydentävällä tavalla. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ESR+-asetuksen tukena ei ole riittävää rahoitusta, jotta sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevan politiikan tarpeet kyettäisiin täyttämään. Siksi ETSK vastustaa voimakkaasti ESR+:n kokonaismäärärahojen vähentämistä kaudella 2021–2027. ESR+:n ja EAKR:n varojen pakollisesta uudelleenkohdentamisesta oikeudenmukaisen siirtymän rahastoon olisi luovuttava. Nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen mukaiset yhteisrahoitusosuudet olisi säilytettävä ennallaan. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK toistaa edellisessä lausunnossaan esittämänsä kehotuksen osoittaa 30 prosenttia kaikista taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta edistävän politiikan varoista ESR+:lle ja varata 30 prosenttia ESR+:n nykyisistä varoista sosiaalista osallisuutta tukeviin toimenpiteisiin. Koska muutetun asetusehdotuksen mukaan 5 prosenttia määrärahoista on kohdennettava lapsiköyhyyden torjumiseen, tämä on ehdoton vähimmäisvaatimus. Lisäksi ETSK kannattaa työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien (NEET) osallistamiseen osoitettavien määrärahojen vähimmäisosuuden nostamista 15 prosenttiin. Työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien naisten suurempi osuus (naisten NEET-aste) eräillä EU:n alueilla olisi otettava huomioon siten, että rahoitusta varataan nimenomaan tämän asian hoitamiseen. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Koska ESR+:lla on oma roolinsa Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa, ETSK kehottaa painokkaasti Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita harkitsemaan sosiaalisen tilanteen asianmukaisempaa seurantaa eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä ja ottamaan sitä varten käyttöön luettelon sovituista indikaattoreista, joiden avulla voidaan saada luotettavaa ja asianmukaista tietoa sosiaalisesta kehityksestä EU:ssa. ETSK laatii lähiaikoina oman ehdotuksensa tällaisesta luettelosta. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK tiedostaa yhteisötalouden ja sosiaalipalveluiden tarjoajien tärkeän merkityksen EU:n sosiaalisen ulottuvuuden kannalta ja niiden keskeisen roolin kriisin ja elpymisen aikana ja toistaa edellisessä lausunnossaan (1) esittämänsä vaatimuksen, että yhteisötalouden, myös ihmisille tukea ja palveluita tarjoavien voittoa tavoittelemattomien organisaatioiden, toimintaan suunnatusta tuesta olisi tehtävä ESR+:n itsenäinen erityistavoite. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Jos ESR+:sta yhteisrahoitetaan yleishyödyllisiä sosiaalipalveluja, asetuksessa olisi säädettävä, että tällaisten palvelujen on täytettävä yleisen saatavuuden, korkean laadun ja kohtuuhintaisuuden kriteerit. Rahastosta on tarkoitus poistaa terveysalan toimintalohko, ja tässä yhteydessä on tarpeen määritellä paremmin kohderyhmä, jolle terveydenhuollon sekä haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden pitkäaikaishoidon tukemiseen tarkoitetut varat suunnataan. Lisäksi perheet ja omaishoitajat on määriteltävä ESR+:n nimenomaiseksi kohderyhmäksi, jotta voidaan varmistaa, että heitä tuetaan täysin tulevissa häiriötilanteissa. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Jotta voidaan edistää eurooppalaista yhteisvastuuta, johon nykyinen kriisi on vaikuttanut vakavasti, valtioiden välisiin tai rajat ylittäviin hankkeisiin ja verkostoihin tai niiden osiin tarkoitettuja määrärahoja on lisättävä huomattavasti. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Vaikka kolmansien maiden kansalaisten kotouttaminen kuuluu ESR+:n erityistavoitteisiin, ETSK suosittelee, että ehdotettuun asetukseen lisätään johdanto-osan kappale, jossa selvennetään, että EU:n säädökset eivät rajoita kolmansista maista olevien pakolaisten, turvapaikanhakijoiden ja muuttajien mahdollisuuksia päästä aktiivisten toimenpiteiden piiriin tai saada sosiaalietuuksia tällaisten toimenpiteiden yhteydessä. Lisäksi ETSK kehottaa jäsenvaltioita pidättäytymään sellaisista rajoituksista, jotka pahentavat maahanmuuttajien sosiaalista syrjäytymistä. Tämä koskee myös muita haavoittuvassa asemassa olevia ryhmiä, esimerkiksi etnisiä vähemmistöjä. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Lisäksi on entistäkin tärkeämpää panna kaikilta osin täytäntöön periaate kumppanuudesta, jossa ovat mukana työmarkkinaosapuolet ja muut kansalaisyhteiskunnan organisaatiot. Tämä edellyttää ilman muuta asianmukaista rahoitusta työmarkkinaosapuolten ja muiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden, erityisesti niiden verkostojen ja järjestöjen, valmiuksien kehittämistä varten. |
| --- | --- |

1.10

2.   Johdanto

| 2.1 | Euroopan komissio hyväksyi 30. toukokuuta 2018 ehdotuksensa ESR+:aa koskevaksi asetukseksi (2). Siinä otetaan huomioon EU:n kohtaamat lisähaasteet, joita ovat osaamistason puutteet, aktiivisen työmarkkinapolitiikan ja koulutusjärjestelmien tehottomuus, uuden teknologian ja työn uusien muotojen asettamat haasteet, työvoiman vähäinen liikkuvuus ja sosiaalinen syrjäytyminen. ETSK antoi ehdotuksesta lausunnon (3)17. lokakuuta 2018, ja sen pääsisältö on edelleen ajankohtainen. Reaktiona covid-19-pandemian sosiaalisiin ja taloudellisiin seurauksiin Euroopan komissio hyväksyi 28. toukokuuta 2020 ESR+:aa koskevan muutetun ehdotuksen (4), joka on tämän, Euroopan komission 28. toukokuuta ja Euroopan parlamentin 9. kesäkuuta 2020 esittämän pyynnön pohjalta laaditun lausunnon aiheena. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EU:n talous, työmarkkinat ja sosiaali- ja terveydenhuoltojärjestelmät ovat kärsineet ennennäkemättömästä, syvästä häiriötilasta covid-19-pandemian vuoksi. Covid-19-pandemialla on ja tulee olemaan suoraan ja epäsuorasti merkittävä vahingollinen vaikutus kaikkiin jäsenvaltioihin. Se johtaa lyhyellä aikavälillä melkoiseen BKT:n supistumiseen ja etenkin keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä lisäksi sosiaalisen eriarvoisuuden yleistymiseen sekä köyhyyden ja työttömyyden kasvuun, myös nuorten keskuudessa. Keskeisenä haasteena on köyhyyden nopea lisääntyminen, joka johtuu muun muassa työpaikkojen menetyksistä ja haavoittuvassa asemassa olevien väestöryhmien, kuten vammaisten henkilöiden, romanien ja muuttajien, ”uudenlaisesta” sosiaalisesta ja työmarkkinoilta syrjäytymisestä. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EU:lla on myös vaikeuksia selviytyä eliniän pidentymiseen liittyvistä haasteista, kuten covid-19-tautiin kuolleiden vanhusten määrä useiden jäsenvaltioiden hoitolaitoksissa traagisesti osoittaa. Vanhusten kohtaamien ongelmien ohella myös sukupolvien välisen solidaarisuuden hauraus Euroopassa edellyttää jämeriä toimia EU- ja jäsenvaltiotasolla. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Viimeaikainen ja ajankohtainen kehitys on syventänyt rakenteellisia haasteita, jotka johtuvat talouden globalisaatiosta, muuttovirtojen hallinnasta, turvallisuusuhkien kasvusta, siirtymisestä puhtaaseen energiaan, teknologian muutoksista, työvoiman ikääntymisestä sekä ammattitaidon ja työvoiman kysynnän ja tarjonnan kasvavasta epäsuhdasta samoilla aloilla ja alueilla ja etenkin pk-yrityksissä. EU:n on oltava valmiina kohtaamaan nykyiset ja tulevat haasteet, ja siksi sen on investoitava tarkoituksenmukaiseen osaamiseen vihreän siirtymän ja digitaalisen muutoksen tukemiseksi, tehtävä kasvusta entistä osallistavampaa ja parannettava työllisyys- ja sosiaalipolitiikkaa ottaen huomioon taloudellinen ja teollinen kestävyys. ETSK suhtautuu myönteisesti näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavien toimenpiteiden tukemiseen ESR+:n varoin ehdotetun asetuksen johdanto-osan uuden 14 kappaleen mukaisesti. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Kyetäkseen vastaamaan näihin haasteisiin EU:n olisi toteutettava asianmukaisia toimia ja erityisesti mukautettava monivuotista rahoituskehystä, myös Euroopan sosiaalirahasto plussaa (ESR+), uusien reunaehtojen mukaisesti. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Unioni-, jäsenvaltio- ja aluetason kaikkien sidosryhmien olisi jopa kriisiaikoina noudatettava hyvän hallintotavan sääntöjä ja oikeusvaltioperiaatetta ESR+:n toimien suunnittelussa, täytäntöönpanossa ja arvioinnissa. Euroopan komission olisi varmistettava, että työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ESR+:lle toimittamat hakemukset arvioidaan oikeudenmukaisesti ja avoimin perustein. Lisäksi on entistäkin tärkeämpää puolustaa periaatetta käytännesääntöihin perustuvasta kumppanuudesta, jossa ovat mukana työmarkkinaosapuolet ja muut kansalaisyhteiskunnan organisaatiot, ja panna se asianmukaisesti täytäntöön. Tämä edellyttää ilman muuta asianmukaista rahoitusta työmarkkinaosapuolten ja muiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden, myös niiden verkostojen ja järjestöjen, valmiuksien kehittämistä varten. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | ETSK pitää erittäin valitettavana, ettei ulkoisia sidosryhmiä ole kuultu asetuksen muutetusta versiosta. Kiireellisyys ei ole riittävän vahva peruste, jotta sidosryhmien kuulemisen perusperiaatteesta voitaisiin tinkiä näin tärkeän asetuksen muutosten kohdalla. ETSK pitää kuitenkin myönteisenä tietoa siitä, että jäsenvaltioiden ja Euroopan parlamentin kanssa käydään parhaillaan neuvotteluja, ja toivoo, että ehdotusta parannetaan niiden tuloksena merkittävästi tietyiltä osin. |
| --- | --- |

2.7

3.   Euroopan komission muutetun ehdotuksen keskeiset näkökohdat

| 3.1 | Lisätään temaattisen keskittämisen vaatimuksia nuorten työllisyyden osalta, sillä äärimmäisen korkea nuorisotyöttömyysaste sekä työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten yhä suurempi osuus tuo mukanaan vaaroja. Jäsenvaltioiden, joissa työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten (15–29-vuotiaiden) osuus on EU:n keskiarvoa suurempi, olisi varattava vähintään 15 prosenttia (komission alkuperäisen ehdotuksen mukaisen 10 prosentin sijaan) ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan kohdennettuihin toimiin ja rakenteellisiin uudistuksiin nuorten tukemiseksi. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Torjutaan lapsiköyhyyttä. Euroopan komissio ehdottaa, että asetukseen lisätään johdanto-osan kappale ja artikla, joissa edellytetään, että jäsenvaltiot kohdentavat ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoista vähintään 5 prosenttia lapsiköyhyyden torjuntaan. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Edistetään vihreää ja digitaalista siirtymää EU:n teollisuusstrategian (5) mukaisesti. Oletuksena on, että covid-19-pandemian jälkeen vallitsee ”uuden normaalin” tilanne, jolloin Euroopan teollisissa ekosysteemeissä syntyy uusia malleja, myös uusia paikallisia arvoketjuja, mikä edellyttää uusia taitoja uudentyyppisiä työpaikkoja varten. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Noudatetaan tiukasti sukupuolten tasa-arvon horisontaalista periaatetta kaikissa jäsenvaltioissa, sillä covid-19-pandemialla on ollut suhteettoman suuri sosioekonominen vaikutus naisiin. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Poistetaan terveysalan toimintalohko ESR+:sta, mutta sisällytetään asetukseen säännöksiä ESR+:n ja EU:n uuden terveysalan toimintaohjelman välisestä synergiasta ja toimien täydentävyydestä, koska näitä kahta ohjelmaa on tarpeen koordinoida tiiviisti. Tämä liittyy Euroopan komission ehdotukseen perustaa huomattavasti vahvempi ja itsenäinen terveysalan toimintaohjelma (6). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Varmistetaan, että koheesiopolitiikan oikeudellinen kehys tarjoaa mekanismeja, joihin voidaan turvautua nopeasti poikkeuksellisissa olosuhteissa seuraavan vuosikymmenen aikana. Euroopan komissio ehdottaa väliaikaisia toimenpiteitä ESR+:n varojen käyttämiseksi poikkeuksellisissa ja epätavallisissa olosuhteissa. Kyse on mm. poikkeuksista tiettyihin sääntöihin, jotta tällaisiin olosuhteisiin voidaan reagoida helpommin. Poikkeuksiin kuuluu esimerkiksi ESR+:n soveltamisalan laajentaminen siten, että se kattaa tuen lyhennettyä työaikaa koskeville järjestelyille, joita ei sidota aktiivisiin toimenpiteisiin, ja terveydenhuollon saatavuuden myös sellaisten henkilöiden osalta, jotka eivät ole välittömissä sosioekonomisissa vaikeuksissa, sekä mahdollisuus höllentää temaattisen keskittämisen vaatimuksia. |
| --- | --- |

3.6

4.   Muutettua asetusehdotusta koskevat ETSK:n ehdotukset

| 4.1 | Jos Eurooppa haluaa pysyä kilpailukykyisenä maailmantaloudessa sekä suojella ja kunnioittaa Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin mukaisia oikeuksia (erityisesti työpaikkojen ja koulutuksen laatua, terveyspalvelujen yhtäläistä saatavuutta, sosiaalista osallisuutta ja vammaisten henkilöiden ja muiden haavoittuvassa asemassa olevien väestöryhmien aktiivista osallistumista yhteiskunnassa) ja panna ne täytäntöön, sen on sovitettava talous- ja sosiaalipolitiikkansa asianmukaisesti yhteen erityisesti kriisiaikoina. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EU:n sosiaalisen ulottuvuuden rahoituksesta on tässä yhteydessä huolehdittava tarkoituksenmukaisella tavalla elpymis- ja palautumistukivälineen ja vuosien 2021–2027 rahoitusnäkymien mukaisen EU:n talousarvion, myös ESR+:n, turvin. ETSK kannattaakin vahvasti sitä, että ESR+:n yhteisrahoitus elpymis- ja palautumistukivälineen avulla sallitaan. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Lisäksi ESR+:sta rahoitettavissa vihreän ja digitaalisen siirtymän tukitoimissa olisi keskityttävä täydennys- ja uudelleenkoulutukseen, niin että rahastoa käytetään muita monivuotiseen rahoituskehykseen kuuluvia eurooppalaisia rahastoja sekä elpymis- ja palautumistukivälinettä täydentävällä tavalla. Elpymisvaiheessa on tärkeää varmistaa, että EU:n eri varoja hyödynnetään johdonmukaisesti, jotta voidaan välttää toiminnan hajanaisuus jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK vastustaa jyrkästi ESR+:n kokonaismäärärahojen supistamista kaudella 2021–2027 aiemmin kaavaillusta noin 101 miljardista eurosta (käypinä hintoina) nyt kaavailtuun 97 miljardiin euroon. Tätä supistusta ei voida perustella terveysalan toimintalohkon poistamisella (sitä varten oli aiemmin varattu noin 413 miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 21 a artikla voi johtaa ESR+-varojen huomattavaan vähenemiseen, sillä siinä velvoitetaan jäsenvaltiot kohdentamaan uudelleen 1,5–3 euroa ESR+- ja/tai EAKR-varoistaan jokaista oikeudenmukaisen siirtymän rahaston tukieuroa kohden (siirrot saavat olla enintään 20 prosenttia jäsenvaltion ESR+- ja EAKR-varoista). Tästä pakollisesta uudelleenkohdentamisjärjestelystä olisikin luovuttava. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EU:n yhteisrahoitusosuuksiin ehdotettuja supistuksia ei voida hyväksyä, ja nykyisten rahoitusrakenteiden on vaikea kestää niitä. Jäsenvaltiot sälyttävät suuren osan yhteisrahoituksesta hankkeiden toteuttajille. EU:n yhteisrahoitusosuuksien pienentäminen ei lisäisi kansallista rahoitusta vaan ajaisi hankkeiden täytäntöönpanosta vastaavat organisaatiot taloudellisiin vaikeuksiin. Nykyisellä rahoituskaudella sovellettavat yhteisrahoitusosuudet olisi siksi säilytettävä ennallaan. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Koska ESR+ on Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanon tärkein rahoitusväline, ETSK kehotti jo edellisessä lausunnossaan (7) osoittamaan 30 prosenttia kaikista taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta edistävän politiikan varoista ESR+:lle ja lisäksi varaamaan 30 prosenttia ESR+:n nykyisistä varoista sosiaalista osallisuutta tukeviin toimenpiteisiin. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Lisäksi ETSK katsoo, että covid-19-pandemian jälkeisen sosiaalisen kriisin tuomien taloudellisten ja sosiaalisten haasteiden suuruus edellyttää sen varmistamista, että ESR+:aa käytetään eri puolilla Eurooppaa tasapainoisella tavalla. ETSK toistaa vastustavansa koheesiopolitiikan rahoituksen vähimmäisosuuden (tällä hetkellä 23,1 prosenttia) poistamisesta. Lisätuki syrjäisimmille alueille ja harvaan asutuille alueille sekä työvoiman liikkuvuuden tukeminen kuuluvat ESR+:n tavoitteisiin ja liittyvät tiiviisti myös koheesiopolitiikkaan. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Muutetun asetusehdotuksen mukaan 25 prosenttia määrärahoista on osoitettava sosiaalisen osallisuuden edistämiseen ja 5 prosenttia lapsiköyhyyden torjumiseen, mutta sosiaalisen osallisuuden edistämiseen olisi komitean esittämän kehotuksen mukaisesti varattava ehdottomasti vähintään 30 prosenttia. Lisäksi kulloisenkin alueen todellisesta tilanteesta riippuen olisi oltava mahdollista kohdentaa lapsiköyhyyden torjumiseen enemmän kuin 5 prosenttia (sosiaaliseen osallisuuteen varatuista 30 prosentista). Lapsiköyhyyden torjuntaan tähtäävät toimenpiteet olisi toteutettava komission 20. helmikuuta 2013 antaman suosituksen 2013/112/EU ”Investoidaan lapsiin – murretaan huono-osaisuuden kierre” (8) mukaisesti ottaen huomioon myös lapsitakuuta koskevan toteutettavuustutkimuksen Feasibility Study for a Child Guarantee (9) loppuraportti. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | ETSK kannattaa työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten osallistamiseen osoitettavien määrärahojen vähimmäisosuuden nostamista 15 prosenttiin. ETSK tukee komission toimia sellaisten kohdennettujen toimenpiteiden edistämiseksi, joilla lisätään nuorten, myös maahanmuuttajataustaisten nuorten, osallistumista työmarkkinoille. Näillä toimenpiteillä olisi pyrittävä auttamaan nuoria asianmukaisten taitojen hankkimisessa ja siten tukemaan heidän työllistyvyyttään sekä samalla varmistamaan, että he kuuluvat sosiaalisen suojelun ja kollektiivisen neuvottelumenettelyn piiriin. Komitea kiinnittää tässä yhteydessä huomiota naisten merkittävästi suurempaan NEET-asteeseen eräillä EU:n alueilla. Asia olisi otettava huomioon siten, että rahoitusta osoitetaan vastaavasti enemmän nimenomaan naisia varten. Lisäksi olisi tuettava yritystasolla neuvoteltavia innovatiivisia toimenpiteitä, joilla pyritään parantamaan työ- ja yksityiselämän tasapainoa. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | ETSK kannattaa temaattista keskittämistä, sillä sen avulla varmistetaan, että jäsenvaltiot panevat täytäntöön EU:n tason poliittiset prioriteetit. ETSK kehottaa kuitenkin jättämään jäsenvaltioille temaattisen keskittämisen yhteydessä hieman joustovaraa ja mahdollisuuksia mukauttaa itsenäisesti varojen käyttöä, jotta ohjelmien hallinnoista ei aiheudu hallinnollisia rasitteita. Jos tämä kuitenkin johtaa temaattista keskittämistä koskevien vaatimusten vähenemiseen sosiaalisen osallisuuden osalta, ETSK pyytää liitännäistoimenpiteitä, esimerkiksi jopa 100 prosentin yhteisrahoitusosuuksien sallimista näihin erityistavoitteisiin liittyvissä toimissa. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Koska ESR+:n avulla on tarkoitus panna Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari täytäntöön, ESR+-asetuksessa olisi otettava huomioon pilarin täytäntöönpanoa koskevat EU- ja jäsenvaltiotason suunnitelmat – keskeisinä ohjeasiakirjoina, joiden kanssa kumppanuussopimukset ja toimenpideohjelmat olisi sovitettava yhteen – ja näitä suunnitelmia olisi seurattava osana eurooppalaista ohjausjaksoa. ETSK kehottaakin painokkaasti Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita harkitsemaan sosiaalisen tilanteen asianmukaisempaa seurantaa eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä ja ottamaan sitä varten käyttöön luettelon sovituista indikaattoreista, joiden avulla voidaan saada luotettavaa ja asianmukaista tietoa sosiaalisesta kehityksestä EU:ssa. ETSK on jo antanut aiheesta lausunnon (10) ja pyytänyt soveltamaan ohjausjaksoprosessissa uusia sosiaalisia indikaattoreita, joilla seurataan Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa, sekä antamaan sosiaalisia maakohtaisia suosituksia. Komitea laatii lähiaikoina oman ehdotuksensa tällaisesta indikaattoriluettelosta. Euroopan komission olisi laadittava seurantaa varten säännöt ja menettelyt, joiden avulla voidaan tarkistaa, sopivatko ESR+:n varojen käyttöä ohjelmakaudella 2021–2027 koskevat kansalliset suunnitelmaluonnokset ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteet yhteen (työmarkkinoita ja koulutusta koskeva poliittinen kehys määritellään pääasiassa luvuissa I ja II, kun taas köyhyyden torjuntaa ja sosiaalista syrjäytymistä koskeva kehys pitäisi määritellä luvussa III). |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | ESR+:ssa ei oteta riittävällä tavalla huomioon meneillään olevaan siirtymäkauteen liittyviä kysymyksiä, kuten tarvetta harkita työmarkkinavuoropuhelun ja työehtosopimusneuvottelujen puitteissa strategioita työajan lyhentämiseksi palkkaa pienentämättä, työ- ja perhe-elämän parempaa yhteensovittamista, vapaaehtoisen osa-aikatyön edistämistä, uudenlaisia työn muotoja erityisesti seniori-, kierto- ja yhteisötaloudessa ja yleisemmin sellaista työn uudelleenjakamista, joka antaa kaikille mahdollisuuden työskennellä ja elää mielekästä ja terveellistä elämää. ESR+:n varoin olisi tuettava työmarkkinaosapuolia ja muita kansalaisyhteiskunnan organisaatioita tällaisten strategioiden kehittämisessä ja hyvien käytänteiden levittämisessä ja edistettävä samalla toimia niiden soveltamiseksi jäsenvaltioissa. Toinen ala, jolla ESR+:aa voitaisiin käyttää ennakoivasti ja innovatiivisesti, on yhteiskunnallisesti hyödyllisen työn tukeminen. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | Jos ESR+:sta yhteisrahoitetaan yleishyödyllisiä sosiaalipalveluja, asetuksessa olisi säädettävä, että tällaisten palvelujen on noudatettava yhteisvastuullisuuden ja avoimuuden periaatteita ja täytettävä yleisen saatavuuden, korkean laadun ja kohtuuhintaisuuden kriteerit Euroopan vapaaehtoisen sosiaalipalvelujen laatukehyksen (11) vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | ESR+:aan kuuluneen terveysalan toimintalohkon poistamisen yhteydessä on tarpeen määritellä paremmin kohderyhmä, jolle haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden terveydenhuoltomahdollisuuksien tukemiseen tarkoitetut varat suunnataan, ja täsmentää, että kyse on erityisesti kodittomista, sääntöjenvastaisesti maahan tulleista muuttajista ja muista henkilöistä, joilla ei ole sairausvakuutusta, sekä vammaisista henkilöistä ja haavoittuvassa asemassa olevista vanhuksista. Lisäksi on selvennettävä, että ESR+:n soveltamisalaan kuuluu myös haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien pitkäaikaishoito, ottaen huomioon, että pandemian jälkeen useat jäsenvaltiot joutuvat luultavasti pohtimaan ja organisoimaan uudelleen tai kehittämään pitkäaikaishoitopalvelujaan. |
| --- | --- |

4.15

| 4.16 | Pitkäaikaishoito on Euroopassa jo nyt 80-prosenttisesti omaishoitajien (pääasiassa naisia) vastuulla, ja heistä tuli covid-19-pandemian seurauksena yhdessä yössä perheenjäsentensä ainoa tuki ja turva. Työ- ja perhe-elämän yhteensovittamisesta tuli täysin mahdotonta, ja heidän piti tarjota liikkumisrajoitusten aikana taukoamatta hoitoa ja kuntoutusta, joihin monilla ei ollut koulutusta. Perheet ja omaishoitajat onkin määriteltävä ESR+:n nimenomaiseksi kohderyhmäksi. |
| --- | --- |

4.16

| 4.17 | ETSK tiedostaa yhteisötalouden ja sosiaalipalveluiden tarjoajien tärkeän merkityksen EU:n sosiaalisen ulottuvuuden kannalta ja niiden keskeisen roolin kriisin ja elpymisen aikana ja toistaa esittämänsä vaatimuksen siitä, että yhteisötalouden tukemisesta olisi tehtävä ESR+:n itsenäinen erityistavoite. Yhteisötalous luo laadukkaita työpaikkoja ja edistää sosiaalista osallisuutta, muun muassa tarjoamalla yleishyödyllisiä sosiaali-, terveys- ja koulutuspalveluita, ja vie samalla osallistavan demokratian ja kansalaisyhteiskunnan kehitystä eteenpäin. Lisäksi yhteisötalouden ala sekä tukea ja palveluita ihmisille tarjoavat voittoa tavoittelemattomat organisaatiot ovat osoittautuneet erittäin selviytymis- ja palautumiskykyisiksi ja auttaneet merkittävästi covid-19-kriisin vaikutusten lieventämisessä. Tämän pitäisi johtaa nykyisten voittoa tavoittelemattomien yhteiskunnallisten toimijoiden vahvistamiseen ja edistää uusiin toimijoihin tehtäviä investointeja tarkoituksena varmistaa talouskasvun lisäksi myös hyvinvointi. |
| --- | --- |

4.17

| 4.18 | Laaja tiedonkeruu, erityisesti henkilötietojen keruu, on aiheuttanut suuria ongelmia hankkeiden täytäntöönpanossa. ESR-hankkeiden osallistujia ei useinkaan oteta huomioon rahoitusta myönnettäessä, jos he eivät toimita kaikkia tietoja. ESR:n yksinkertaistamispyrkimyksistä huolimatta Euroopan komissio ei ole muuttanut ehdotustaan ESR+-asetuksen liitteissä I ja II esitettyjen indikaattoreiden osalta. ETSK kehottaakin luopumaan tarpeettomien tietojen keräämisestä ja mukauttamaan vaadittavat indikaattorit kulloisenkin ohjelman mukaan. Lisäksi indikaattoreiden määrää olisi edelleen vähennettävä. |
| --- | --- |

4.18

| 4.19 | Useat maat ovat ottaneet käyttöön jonkinlaisia rajoituksia pakolaisten, turvapaikanhakijoiden ja muiden kolmansista maista olevien muuttajien aktiivisten toimenpiteiden piiriin pääsyn tai sosiaalietuuksien saannin osalta. Näin ollen vaikka kolmansien maiden kansalaisten kotouttaminen kuuluu ESR+:n erityistavoitteisiin, ETSK kehottaa Euroopan komissiota sisällyttämään asetukseen uuden johdanto-osan kappaleen, jossa selvennetään, että mahdollisuuksia päästä aktiivisten toimenpiteiden piiriin tai saada sosiaalietuuksia tällaisten toimenpiteiden yhteydessä ei rajoiteta EU-säädöksin. Jäsenvaltiot voivat tosin rajoittaa niitä kansallisilla säädöksillään. ETSK kehottaakin jäsenvaltioita pidättäytymään sellaisista rajoituksista, jotka pahentavat muuttajien sosiaalista syrjäytymistä. |
| --- | --- |

4.19

| 4.20 | Koska eurooppalaista yhteisvastuuta, johon nykyinen kriisi on vaikuttanut vakavasti, on syytä edistää, ETSK kehottaa myös lisäämään huomattavasti valtioiden rajat ylittäviin hankkeisiin ja verkostoihin sekä niiden osiin tarkoitettuja määrärahoja. Tämä on tarpeen, jotta voidaan kehittää valtioiden välisiä keskinäisen tuen verkostoja sekä vahvistaa eri jäsenvaltioiden kansalaisten eurooppalaista identiteettiä ja tuoda EU:n kansalaisilleen antamaa taloudellista tukea näkyvämmin esiin. Tällaisia valtioiden rajat ylittäviä verkostoja ja hankkeita koskevia yhteisrahoitusvaatimuksia on joustavoitettava, kun otetaan huomioon covid-19-pandemian kielteiset vaikutukset valtioiden rajat ylittävään toimintaan ja taloudelliseen kestävyyteen. |
| --- | --- |

4.20

Bryssel 18. syyskuuta 2020.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  EUVL C 62, 15.2.2019, s. 165

1

(2)  COM(2018) 382 final

2

(3)  Ks. alaviite 1.

3

Ks.

(4)  COM(2020) 447 final

4

(5)  COM(2020) 102 final

5

(6)  COM(2020) 405 final

6

(7)  Ks. alaviite 1.

7

Ks.

(8)  EUVL L 59, 2.3.2013, s. 5

8

(9)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1428&langId=fi

9

(10)  EUVL C 14, 15.1.2020, s. 1

10

(11)  SPC/2010/10/8 final https://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=6140&langId=en

11

---

| 11.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 429/251 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 429/251

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi EU:n terveysalan toimintaohjelman perustamisesta kaudeksi 2021–2027 ja asetuksen (EU) No 282/2014 kumoamisesta (’EU4Health-ohjelma’)”

(COM(2020) 405 final – 2020/0102 (COD))

(2020/C 429/32)

| Yleisesittelijä: | Antonello PEZZINI (IT–I) |
| --- | --- |
| Toinen yleisesittelijä: | Alain COHEUR (BE–III) |

Yleisesittelijä:

Antonello PEZZINI (IT–I)

Toinen yleisesittelijä:

Alain COHEUR (BE–III)

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 17/6/2020
  neuvosto, 10/6/2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Komitean täysistunnon päätös | 9/6/2020 |
| Vastaava jaosto | ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 18/09/2020 |
| Täysistunnon nro | 554 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 218/0/2 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 17/6/2020

neuvosto, 10/6/2020

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Komitean täysistunnon päätös

9/6/2020

Vastaava jaosto

”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus”

Hyväksyminen täysistunnossa

18/09/2020

Täysistunnon nro

554

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

218/0/2

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK korostaa, että koronaviruspandemia on selvemmin kuin koskaan tuonut esiin tarpeen vahvistaa Euroopan unionin roolia terveysalalla, sen reagointi-, hallinnointi- ja koordinointivalmiuksia sekä sen toimivaltuuksia Euroopan terveysunionin kautta, jotta voidaan vastata kansalaisten ja terveysalan toimijoiden, kuten etulinjassa työskentelevän hoitohenkilöstön ja avustavan hoitohenkilöstön, ahdinkoon ja odotuksiin tehokkaasta eurooppalaisesta kansanterveyspolitiikasta, jossa otetaan huomioon unioni-, jäsenvaltio- ja aluetason niveltyminen toisiinsa monitasoisen hallinnon (1) kautta. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK on tyytyväinen Euroopan komission toukokuussa 2020 esittämään EU4Health-ohjelmaa koskevaan ehdotukseen, jonka yhteydessä otetaan käyttöön Next Generation EU -elpymisvälineessä sekä monivuotisessa rahoituskehyksessä 2021–2027 tähän tarkoitukseen varattuja rahoitusvaroja. Komitea pahoittelee kuitenkin talousarvioleikkauksia, jotka Eurooppa-neuvosto teki heinäkuussa 2020 huolimatta siitä, että kansanterveyteen kohdistuu lyhyellä ja pitkällä aikavälillä monitahoisia poliittisia, sosiaalisia, taloudellisia, digitaalisia ja ympäristöön liittyviä haasteita, jotka edellyttävät innovatiivisia, monialaisia ja yhdennettyjä toimia sekä huomattavia strategisia investointeja (sosiaali- ja terveysalalla). |
| --- | --- |

1.2

| 1.2.1 | ETSK:n mielestä Eurooppa ”à la carte” (2) (niin kutsuttu monen nopeuden Eurooppa) ei käy vastaukseksi nykyisiin haasteisiin, jotka ylittävät maiden rajat, eikä sen pohjalta pystytä rakentamaan kunnianhimoista ja solidaarisuuteen perustuvaa Euroopan yhdentymishanketta, jonka perusperiaatteena on ”moninaisuudessaan yhtenäinen” ja jota ohjaavat yhteiset yhteistyötavoitteet. |
| --- | --- |

1.2.1

| 1.3 | ETSK kehottaa EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita osoittamaan poliittista tahtoa sellaisen Euroopan tulevaisuutta tukevan terveyssopimuksen toteuttamiseksi, joka on Euroopan unionin perusarvojen, myös eurooppalaisen solidaarisuuden, mukainen ja vastaa sekä kansainvälisellä (kestävän kehityksen tavoitteet, ihmisoikeuksien edistäminen ja kansainvälisten yleissopimusten soveltaminen) että Euroopan tasolla (EU:n neuvoston puheenjohtajavaltion Saksan painopisteet, Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpano) tehtyjä sitoumuksia. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK kehottaa lainsäätäjänä toimivaa Euroopan parlamenttia neuvottelemaan neuvoston kanssa terveysohjelmaa ja muita terveysalan synergiaa edistäviä välineitä (tutkimus, koheesio ja rajatylittävä yhteistyö) varten suunnattujen määrärahojen lisäämisestä sekä Euroopan vakausmekanismin varojen erityiskäytöstä, jotta päästään eroon säästötoimista. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK painottaa, että ohjelman täytäntöönpanossa on kiinnitettävä erityistä huomiota sosiaalisen eriarvoisuuden torjuntaan terveysalalla, laadukkaan terveydenhuollon saatavuuteen, hoidon jatkuvuuteen (mukaan luettuna rajatylittävä hoito) kaikissa olosuhteissa, terveydenhuollon yleisen kattavuuden tukemiseen ja vahvistamiseen sekä monitahoisten unionin toimien kehittämiseen kansanterveyden alalla Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden mukaisesti, mukaan luettuina terveydenhuoltoa, vammaisten osallistamista ja pitkäaikaishoitoa koskevat periaatteet. |
| --- | --- |

1.5

| 1.5.1 | ETSK kehottaa erityisesti antamaan eurooppalaisia suuntaviivoja, jotta voidaan vastata kaikkein heikoimmassa asemassa olevien tarpeisiin. Tämä koskee vähävaraisia, iäkkäitä ja vammaisia henkilöitä – varsinkin niitä, jotka joutuvat asumaan suurissa hoitokodeissa, joita pandemia ja sen seuraukset ovat erityisesti koetelleet kaikkialla Euroopassa. |
| --- | --- |

1.5.1

| 1.5.2 | Erityistä huomiota tulee kiinnittää iäkkäiden ja vammaisten henkilöiden oikeuksien vahvistamiseen sekä sellaisen yhteisen arviointikehyksen määrittelyyn, jossa yhdistyvät yksilöllinen suunnittelu, kotihoidon tai pienissä yksiköissä annettavan hoidon suosiminen sekä näiden ihmisten tarvitseman laitoshoidon ja pitkäaikaishoidon laatua ja saatavuutta koskevat kriteerit. Monien vanhainkotien ja vammaishoitolaitosten erittäin korkeiden kuolleisuuslukujen on havahdutettava huomaamaan, että niiden hallinnointia, joka on joutunut kyseenalaiseen valoon monissa EU-maissa, on parannettava. Lisäksi Euroopan komission olisi tarkasteltava koko vanhuspolitiikkaa yleisesti ottaen uudelleen muun muassa siinä yhteydessä, kun se pohtii Euroopan väestörakenteen muutoksen seurauksia. ETSK kehottaa laatimaan – kuten terveyden tiettyjen taustatekijöiden osalta on jo tehty – selkeät ja innovatiiviset suuntaviivat, joissa ihminen ja iäkkäiden ja heikoimmassa asemassa olevien henkilöiden ihmisoikeudet ovat tärkeällä sijalla. |
| --- | --- |

1.5.2

| 1.6 | ETSK pitää ensisijaisena terveysalan yhdennettyä eurooppalaista hallintotapaa, johon sisältyy myös EU4Health-ohjelman täytäntöönpano, asianmukainen rahoitus ja aloitteita, joiden avulla terveysalan toimintaohjelma toteutetaan käytännössä. Komitea kehottaa myös soveltamaan terveys kaikissa politiikoissa -toimintamallia. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK ehdottaa nykyisen kriisin, pandemioiden uusiutumisen uhan sekä energiaunionin ja puolustus- ja pelastuspalvelutoiminnan yhteydessä saatujen kokemusten valossa, että otettaisiin mahdollisimman pian käyttöön eurooppalainen koordinointi- ja nopean toiminnan mekanismi. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | On perustettava pikaisesti asiantuntijoista koostuva työryhmä, joka koordinoi tietämystä ja resursseja johtavien virologia- ja epidemiologiakeskusten ja parhaan diagnosointiosaamisen verkoston luomiseksi. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK katsoo, että tämän työryhmän on myös yhteistyössä armeijan kriisivalmiusyksiköiden kanssa kartoitettava saatavilla olevia ja helposti käyttöön otettavia resursseja (mm. ensiapupoliklinikat) ja huolehdittava liikkuvien yksiköiden lähettämisestä. Sen on verkotettava käytettävissä olevat parhaat tekoälyyn ja tieto- ja viestintätekniikkatukeen liittyvät resurssit simulaatioiden kehittämistä ja strategioiden laatimista varten. |
| --- | --- |

1.9

| 1.9.1 | Työryhmän olisi myös tarkasteltava perusteellisesti koko terveydenhuoltohenkilöstön terveydentilaan liittyviä näkökohtia, mikä on erittäin tärkeää paitsi terveyttä koskevan oikeuden myös tehokkaan reagoinnin kannalta mahdollisessa uudessa kriisitilanteessa. Lisäksi työryhmä voisi luoda perustan kriisi- ja hätätilalääketieteeseen erikoistumiselle Euroopassa, kuten komission asiakirjassa ehdotetaan. |
| --- | --- |

1.9.1

| 1.9.2 | Tämän erittäin tärkeän toiminnan kustannukset vaikuttavat hyvin alhaisilta, sillä suurin osa työryhmän jäsenistä työskentelee jo yliopistoissa, tutkimuslaitoksissa tai sotilasterveydenhuollon yksiköissä. |
| --- | --- |

1.9.2

| 1.9.3 | ETSK on sitä mieltä, että työryhmän olisi hyvin tärkeää aloittaa työnsä välittömästi. |
| --- | --- |

1.9.3

| 1.9.4 | ETSK pitää valitettavana, ettei Euroopan komissio ole toiminut yhä edelleen meneillään olevan pandemian aikana auktoriteettina. Se olisi voinut tehdä korkeimman tason eurooppalaisiin asiantuntijoihin tukeutuen selkoa kansanterveydellisten syiden takia luoduista rajoitusalueista ja viruksen vaikutuksista väestöön ja analysoida kriittisesti – usein vastakkaisia – väitteitä tautiin ja sen kehitykseen liittyvistä näkökohdista. EU:n toimielimet ovat reagoineet aiempiin epidemioihin konkreettisin toimin, kuten perustamalla terveyden pääosaston (SANTE) ja Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen (ECDC). ETSK:n mielestä tätä kehitystä tulee jatkaa. |
| --- | --- |

1.9.4

| 1.10 | ETSK katsoo, että EU4Health-ohjelmalla voidaan saada aikaan konkreettisia tuloksia vain soveltamalla osallistavaa toimintamallia, johon nivotaan kansainväliset organisaatiot (mm. Maailman terveysjärjestö, jonka kanssa on syvennettävä yhteistyötä ja synergioita), yleissopimus vammaisten henkilöiden oikeuksista (vammaisyleissopimus) ja terveysalan toimijat, jotka tuntevat parhaiten ihmisten tilanteen. Lisäksi on arvioitava säännöllisesti tavoitteita. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK painottaa erityisen arkaluonteisella ja vaikealla alalla työskentelevän terveydenhuoltohenkilöstön arvoa ja kehottaa kiinnittämään jatkuvaa huomiota koulutukseen, rakenteisiin, suojavarusteisiin sekä taloudelliseen ja sosiaaliseen hyvinvointiin liittyvien vaatimusten ennakointiin kyseisellä alalla. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK kannattaa lämpimästi IMI2-yhteisyrityksen esimerkin mukaisia terveydenhuoltoalan eurooppalaisia julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia ja tukee yhteisiä toimia, joilla pyritään kehittämään Euroopan teknologista ja tuotannollista ulottuvuutta vahvistamalla eurooppalaisten tiede- ja terveysalan yhteisöjen sitoutumista todellisen eurooppalaisen terveysalueen toteuttamiseen. |
| --- | --- |

1.12

2.   Koronaviruspandemian aiheuttaman moniulotteisen kriisin opetukset

| 2.1 | Koronaviruspandemia on paljastanut terveydenhuoltojärjestelmien haurauden monissa maailman maissa ja myös niissä EU:n jäsenvaltioissa, jotka kärsivät alhaisista julkisista investoinneista ja julkisen talouden säästötoimia edellyttävien Euroopan talouden ohjausjärjestelmän vaatimusten suorasta soveltamisesta. Terveydenhuoltojärjestelmien rahoitus ja myös koronaviruspandemian torjuntaan osoitettavat summat vaihtelevat siis huomattavasti jäsenvaltioittain. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Euroopalla on kolme uhkaa – hallitsemattomat pandemiat ja terveyteen liittyvän sosiaalisen eriarvoisuuden lisääntyminen, riittämättömät talouspoliittiset keinot ja geopoliittiset ”mustat joutsenet” –, jotka saattavat vaarantaa Euroopan kansalaisten terveyden ja hyvinvoinnin sekä ajaa maailmantalouden pitkään lamaan ja rahoitusmarkkinoiden romahtamiseen tai pakoon rahoitusmarkkinoilta. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Koronaviruskriisi on jälleen kerran tuonut esiin, että on tärkeää palauttaa ihmisen toiminnan ja luonnon välinen tasapaino. Ympäristön (ilmastonmuutos, ilmanlaatu, biologinen monimuotoisuus, elintarvikejärjestelmät jne.) vaikutus terveyteen on tullut erittäin selkeästi ilmi. |
| --- | --- |

2.3

| 2.3.1 | Komission ja Euroopan parlamentin, jotka ovat hyvin sitoutuneita kestävään kehitykseen, ympäristöasioihin ja biologiseen monimuotoisuuteen, olisi erittäin hyödyllistä korottaa ääntään ja ennen kaikkea tarjota EU:n kansalaisille näinä vaikeina aikoina eurooppalaisten huippuasiantuntijoiden tuella tietoa ja tieteeseen pohjautuvia ratkaisumahdollisuuksia ja reagoida siten varmemmin ottein vaikeaan terveystilanteeseen, joka aiheuttaa hämmennystä ja ahdinkoa. |
| --- | --- |

2.3.1

| 2.4 | Ei-tarttuvat taudit yleistyvät Euroopassa ja ovat yleisin työkyvyttömyyden tai kuoleman syy. Sydän- ja verisuonitautien, diabeteksen, syövän ja hengityselinsairauksien osuus tautitaakasta on 77 prosenttia ja ennenaikaisista kuolemista 86 prosenttia. Monet näistä sairauksista liittyvät eri tekijöiden, myös ympäristötekijöiden, yhdistelmään. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Euroopan komission esittämä vihreän kehityksen ohjelma tarjoaa perustan kestäväpohjaisen ja osallistavan kasvun uudelle strategialle, jonka tavoitteena on parantaa ihmisten terveyttä ja elämänlaatua, suojella luontoa ja varmistaa, ettei ketään unohdeta. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | EU:n terveyspoliittiset toimet soveltuvat erityisen hyvin toteutettaviksi raja-alueilla. Useimmissa tapauksissa kyse on maantieteellisistä alueista, missä liikkuvuus on runsasta. Ne ovat ensimmäisinä hyötyneet naapurimaiden välisistä ja terveydenhuollon saatavuuden parantamiseen tähtäävistä sopimuksista. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Terveysalan rajatylittävä yhteistyö, joka käynnistettiin yli 20 vuotta sitten Interreg-ohjelmilla ja joka perustui koordinointiin, rakentaviin toimiin, organisointiin ja toisinaan monimutkaisiin ratkaisuihin eri toimijoiden välillä, pyyhkiytyi kuitenkin pois muutamassa tunnissa, kun covid-19-kriisi alkoi ja rajat suljettiin yksipuolisesti ottamatta lainkaan huomioon tilannetta raja-alueilla ja vailla aikomustakaan säilyttää tätä yhteistyöhenkeä. |
| --- | --- |

2.7

3.   Terveydenhuoltojärjestelmien ja Euroopan unionin toimintakyvyn vahvistaminen

| 3.1 | Covid-19-pandemialla on ollut ja on edelleen maailmanlaajuisella, eurooppalaisella ja rajatylittävällä tasolla huomattava vaikutus erityisesti kansalaisiin ja yhteiskuntaan sekä taloudellisiin, sosiaalisiin ja terveydenhuoltorakenteisiin. Selkeä tarve vahvistaa terveydenhuolto- ja kriisinhallintajärjestelmiä on käynyt ilmeiseksi. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EU:n terveyspolitiikan tavoitteita ovat terveyden edistäminen, terveydelle aiheutuvilta vaaroilta suojeleminen ja jäsenvaltioiden strategioiden koordinointi. Covid-19-pandemia on osoittanut, että kriisistä selviytyminen edellyttää EU:n jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä ja koordinointia. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Mahdollisten uusien rajatylittävien terveysuhkien tehokkaaksi torjumiseksi on vahvistettava EU:n toimintavalmiuksia hätätilanteissa. Yleisesti ottaen tämä tulisi toteuttaa Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin (erityisesti periaatteen 16) täytäntöönpanon yhteydessä sekä laajentamalla EU:n toimivaltaa terveysalalla myös Euroopan unionin perussopimusten tarkistuksen kautta |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EU:lla on julkisen terveydenhuollon alalla nykyisin vain tukea antavaa toimivaltaa, mikä rajoittaa sen toimintakykyä, mutta unioni toimii alalla muiden politiikkojensa kautta, erityisesti talous- ja sisämarkkinapolitiikan koordinointisyklissä. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Euroopan tulevaisuuden yhteydessä on asetettava etusijalla terveyden Eurooppa: EU4Health-ohjelma on ensimmäinen askel tähän suuntaan. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EU on toteuttanut useita aloitteita, joita on jatkettava ja jotka on vakiinnutettava ja joista on syytä mainita etenkin kaksi: eurooppalaiset osaamisverkostot (ERN) ja eurooppalaiset ohjelmat. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Vuodesta 2017 toiminnassa olleiden eurooppalaisten osaamisverkostojen tarkoituksena on verkottaa harvinaisten sairauksien eurooppalaiset asiantuntijat. Kyseiset verkostot varmistavat, että potilaiden sijaan liikkuu tieto, jotta potilaat saavat parasta mahdollista hoitoa ilman sairaankuljetukseen liittyviä hankaluuksia. Tällä hetkellä verkostoon kuuluu yli 900 pitkälle erikoistunutta hoitoyksikköä yli 300 sairaalassa. Tätä mallia voitaisiin soveltaa myös muihin tauteihin. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EU:lla on ohjausta ja toimien toteuttamista varten viisi virastoa sekä muita välineitä, kuten EU:n lääkintäapujoukot ja valkokypärät, joiden avulla hätätilanteisiin voidaan reagoida mahdollisimman nopeasti. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Terveysalan kysymyksissä jäsenvaltioiden hallitukset saavat tukea kahdelta virastolta. Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus (3) arvioi ja seuraa uusia sairausuhkia ja koordinoi niiden torjuntaa. Euroopan lääkevirasto (4) vastaa EU:ssa käytössä olevien lääkkeiden laadun, turvallisuuden ja tehokkuuden tieteellisestä arvioinnista. Muut virastot huolehtivat tärkeistä oheistehtävistä. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Nykyinen covid-19-kriisi on osoittanut, että tulevassa monivuotisessa rahoituskehyksessä on entistäkin tärkeämpää asettaa terveyttä koskevien resurssien myöntäminen keskeiselle sijalle. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Kriisistä saadut kokemukset ovat osoittaneet, että on tehtävä enemmän, jotta terveydenhuoltojärjestelmät olisivat valmiita tarjoamaan edistyneimpiä palveluja, lääkkeitä, lääkinnällisiä tuotteita ja teknologioita ja jotta ne olisivat valmiita selviytymään epidemioista ja muista ennakoimattomista kriiseistä tai haasteista. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Tarvitaan tulevaisuuden vaatimukset huomioon ottava ja kriisin kestävä järjestelmä, jotta varmistetaan turvallisten, laadukkaiden ja tehokkaiden lääkkeiden oikea-aikainen saatavuus kaikissa olosuhteissa ja voidaan korjata saatavuuspuutteita ja vähentää tuontiriippuvuutta, jotka johtuvat lääkkeiden ja vaikuttavien farmaseuttisten aineiden valmistamisesta EU:n ulkopuolella. Ennen kaikkea on kyettävä tehostamaan sääntelyviranomaisten välistä yhteistyötä ja koordinointia kehittymässä olevien terveysuhkien varalta. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | On toteutettava investointeja alueilla ja vahvistettava alueellista terveydenhoitoa ja kotihoitoa, jotta voidaan olla mahdollisimman lähellä ihmisiä etävalvontateknologian, etälääketieteen, sovellusten tai sellaisten yksilöllisten lääkinnällisten laitteiden avulla, joilla on neljä ominaispiirrettä: osallistavuus, ennaltaehkäisevyys, yksilöllisyys ja ennustavuus. Lisäksi on investoitava pakollisen sairausvakuutuksen vahvistamiseen aluksi jäsenvaltiotasolla ja sen jälkeen EU-tason laajan koordinoinnin puitteissa (5). |
| --- | --- |

3.13

4.   Euroopalle kunnianhimonsa mukaiset välineet

| 4.1 | Terveyteen tehtävät investoinnit ja erilaiset rahoitusohjelmat on koordinoitava keskenään monialaisen lähestymistavan mukaisesti. On otettava huomioon terveydenhoitoon, ennaltaehkäisyyn ja terveyden edistämiseen liittyvät näkökohdat. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Horisontti Eurooppa -puiteohjelmaan sisältyy nyt aiempaan nähden uutena asiana joukko ”missioita” eli tutkimuskumppanuuksia, joilla on ihmisten arkielämään vaikuttavien kiireellisten kysymysten ratkaisuun tähtäävät kunnianhimoiset tavoitteet. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Unionin rahoituspolitiikan merkittävä alue on terveydenhuoltoalan digitalisaatio. Tähän liittyen Horisontti Eurooppa -puiteohjelmassa varataan klusterissa ”Terveys” reilut miljardi euroa pelkästään ennaltaehkäisyyn, diagnosointiin, hoitoon ja hoivaan liittyviä tieto- ja viestintäteknisiä ratkaisuja varten. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Verkkojen Eurooppa -välineessä osoitetaan noin 80 miljoonaa euroa sähköisten terveydenhuoltojärjestelmien kehittämiseen ja yhteentoimivuuteen. Myös tulevalla Digitaalinen Eurooppa -ohjelmalla on tarkoitus tukea sellaisen yhteiseurooppalaisen terveystietoalueen perustamista ja vahvistamista, johon sisältyy yhteisten tietotyyppien standardointi sekä yhteisistä indikaattoreista sopiminen ja Eurostatin aktiivinen osallistuminen tähän. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Terveydenhuoltoalan tukemiseksi on vahvistettu EU:n hätätilanteen tukivälinettä. Unionin pelastuspalvelumekanismin alainen rescEU-reservi (6) kohdennetaan nopeisiin ja suoriin toimiin terveyskriisissä. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Terveyttä on edistettävä ensisijaisena alana rajatylittävän yhteistyön Interreg-ohjelmissa, joita hallinnoidaan hajautetusti. |
| --- | --- |

4.6

5.   Kunnianhimoisten ja yhteisten eurooppalaisten toimien käyttöönotto elpymisen yhteydessä

| 5.1 | Euroopan parlamentti peräsi 17. huhtikuuta 2020 antamassaan päätöslauselmassa (7) erityismäärärahoja, jotta voidaan tukea jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmiä kriisin aikana lisäämällä investointeja. Näin on tarkoitus tehdä terveydenhuoltoalasta Euroopassa häiriönsietokykyisempi ja auttaa vaikeuksissa olevia maita. Parlamentti kehotti myös perustamaan uuden erillisen eurooppalaisen terveysohjelman. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Komitea on useaan otteeseen ilmaissut näkemyksensä EU:n terveyspolitiikasta (8). ETSK ja sen jäsenet kehottivat jo 17. maaliskuuta 2020 vahvistamaan solidaarisuutta ja yhteisiä toimia unionitasolla, jotta pandemian seurauksiin voidaan puuttua tehokkaasti. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Elpymisen tavoin myös unionin toimielinten EU4Health-ohjelman yhteydessä toteuttamien erilaisten toimenpiteiden on oltava osallistavia, ja kaikkien asianomaisten terveydenhuoltoalan tahojen (sairausvakuutuslaitokset, keskinäiset vakuutusyhtiöt jne.) on oltava niissä mukana. |
| --- | --- |

5.3

6.   Yhdennetyn ja monialaisen terveysohjelman toteuttaminen

| 6.1 | ETSK on tyytyväinen Euroopan komission aloitteeseen unionitason koordinoiduista ja yhdennetyistä toimista pandemioiden aiheuttamien terveyskriisien hallitsemiseksi. Näin terveyspolitiikalle, ennaltaehkäisy- ja varhaisetädiagnosointiverkostoille, innovoinnin vahvistamiselle, terveysalan tutkimukselle ja digitaalisten terveysteknologioiden tehostamiselle annetaan kaikilta osin eurooppalainen ulottuvuus. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Komitea korostaa myös tarvetta parantaa ei-tarttuviin tauteihin ja invalidisoiviin kroonisiin sairauksiin liittyvien tavoitteiden unionitason koordinointia ja kiinnittää huomiota heikossa asemassa olevien ryhmien suojeluun, mielenterveysnäkökohtiin sekä iäkkäiden henkilöiden itsenäisen elämän säilyttämiseen. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | ETSK korostaa omaksutun yhteinen terveys -näkökulman merkitystä tietoisena siitä, ettei yleisesti ottaen voida keskittyä vain yhteen alaan ja että ratkaisuna voi olla vain hoitojen kehittäminen. Kansanterveyden ongelmiin onkin puututtava kokonaisvaltaisesti ja yhdennetysti. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Komitea katsoo, että koordinointi on ratkaisevan tärkeää ja ettei sitä tule sälyttää yhdelle yli 70 mahdollisesta toimenpiteestä yhteinen terveys -lähestymistavan monialaiseen koordinointiin käytettävän mekanismin mahdollisen perustamisen ja toiminnan yhteydessä. ETSK katsoo, että tämä näkökohta on asetettava etusijalle, sillä monialaisen koordinointimekanismin soveltaminen on keskeinen tekijä torjuttaessa kriisiä. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Komitean mielestä on tärkeää, että ehdotetussa toimintamallissa otetaan huomioon seikat, jotka liittyvät ihmisten ja eläinten terveyden väliseen tasapainoon (eläinkantojen mahdollinen rooli tartuntataudeissa) ja ekosysteemeihin (esimerkiksi huomion kiinnittäminen arkaluontoisen jätteen hävittämisen vaikutuksiin kriisin aikana), ja että kriisinsietokykystrategioissa asetetaan etualalle heikossa asemassa olevien ryhmien suojelu. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | ETSK on kuitenkin huolissaan siitä, että tällaisesta koordinoidusta toimintamallista rajatylittävien vakavien terveysuhkien ja pandemioiden torjumiseen ja ennaltaehkäisyyn saattavat huolehtia useat virastot (9), joilla on erilaiset taustat, tehtävät ja toimivaltuudet ja jotka eivät vaikuta kykenevän automaattiseen ja tehokkaaseen koordinointiin tilanteessa, joka edellyttää mobilisointia ja kiireellisiä ja yhdennettyjä toimia. |
| --- | --- |

6.6

| 6.7 | ETSK korostaa, että virastojen tulisi toimia yhteistyössä monialaisen koordinointimekanismin kautta ja että niiden olisi yhdistettävä voimansa EU:n ehdotusten edistämiseksi. |
| --- | --- |

6.7

| 6.8 | Virastojen hallintoon ja rooliin liittyen on vahvistettava Euroopan komission terveyden ja elintarviketurvallisuuden pääosaston (SANTE) toimintavalmiuksia, sen yhteyksiä työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosastoon (EMPL) ja näiden pääosastojen suorittamaa monialaista seurantaa terveys- ja sosiaalikysymyksissä kaikkien unionin politiikkojen alalla. |
| --- | --- |

6.8

| 6.9 | ETSK:n mielestä on syytä ottaa asianmukaisesti huomioon, että kolme perättäistä koronavirusepidemiaa ovat osoittaneet maailmassa ja viimeisimmässä tapauksessa myös Euroopassa, että puutteet välittömien ja yhdennettyjen toimien toteuttamisessa, heikot valmiudet hallinnoida tietoja, kyvyttömyys ja myös haluttomuus koordinoida toimia, puutteelliset resurssit ja aivan erikoisesti puutteet mahdollisten resurssien käyttöön saamisessa ja strategisessa hallinnoinnissa ovat edistäneet epidemioiden leviämistä. Niiden seuraukset olisivat voineet jäädä lievemmiksi. |
| --- | --- |

6.9

| 6.10 | Komitea korostaa, että covid-kriisin torjuntatoimien suurin ongelma monissa maailman maissa ja ainakin osittain myös Euroopassa on ollut varhaisvaroitusvalmiuksien ja yhdennettyjen toimien puuttuminen. Koska toimia on tarvittu kiireellisesti, tilannetta on pahentanut väliaikaisten hätätilasäännösten nopean käyttöönoton edellyttämän oikeudellisen kapasiteetin puute. Näin ollen olisikin tutkittava eurooppalaisen varhaisvaroitusjärjestelmän mahdollisuutta. |
| --- | --- |

6.10

| 6.11 | ETSK painottaa, että terveys on jätettävä kaikkien rajojen sulkemistoimien ulkopuolelle. Terveydellä ei voi olla rajoja, ja tämä periaate on vahvistettava EU:n perussopimuksissa. ETSK suosittaa tässä yhteydessä, että varmistetaan terveydenhuollon ammattilaisten ja potilaiden liikkuvuus. |
| --- | --- |

6.11

| 6.12 | Tilintarkastustuomioistuin on todennut useaan otteeseen, että EU:n osallistumista ja toimia terveydenhuoltojärjestelmien alalla tulee parantaa, jotta nämä järjestelmät olisivat lähempänä unionin kansalaisia rajoista huolimatta ja jotta etenkin haavoittuvimmassa ja taloudellisesti heikoimmassa asemassa olevien ihmisten terveyspalvelut kohenisivat. Myös ETSK kehottaa komissiota tuomaan esille perussopimuksissa selkeästi määritellyt sosiaaliset arvot, joista on tultava kouriintuntuva osa toimintakulttuuria Euroopan terveysunionin aikaansaamiseksi. |
| --- | --- |

6.12

| 6.13 | ETSK yhtyy tilintarkastustuomioistuimen useasti esittämään kantaan, jonka mukaan Euroopan unionin tulee parantaa toimiaan terveydenhuollon alalla, pyrkiä lähentämään terveydenhuoltojärjestelmiä yli rajojen EU:n kansalaisten hyödyksi ja kohentaa haavoittuvimmassa ja taloudellisesti heikoimmassa asemassa olevien ihmisten terveyspalvelujen saantia. |
| --- | --- |

6.13

7.   Operatiivisten, tarvekohtaisten ja strategisten toimenpiteiden mukauttaminen

| 7.1 | Henkilö- ja talousresurssien lisääminen on ilman muuta järkevää, mutta yhdennetyllä toiminnalla ja vahvemmalla yhteistyövalmiudella olisi – silloisillakin resursseilla – kyetty asettamaan käyttöön riittävästi tarvikkeita ja osaamista epidemioiden pysäyttämiseksi. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Koordinointi ja yhteistyö ovatkin keskeisessä asemassa, jotta voidaan vastata terveydenhoidon tarpeisiin, tukea taloudellista toimintaa ja valmistella elpymisvaihetta. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | ETSK pitää välttämättömänä, että perustetaan analyysi-, ennaltaehkäisy- (ECDC:n puitteissa) ja toimintasimulointielin, joka kykenee tarjoamaan käyttöön tarvittavia tietoja strategioiden suunnittelua varten ja mahdollistamaan parhaiden käytettävissä olevien resurssien hyödyntämisen erittäin lyhyellä varoitusajalla. |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | Kun voidaan hyödyntää eurooppalaisten osaamisverkostojen (10) saamia kokemuksia muilla aloilla, on mahdollista luoda konsortioita, jotka kykenevät käyttämään kriisin kannalta keskeisissä kysymyksissä eurooppalaista huippuosaamista ja rakentamaan perustan synergiaa luovalle työlle. |
| --- | --- |

7.4

| 7.5 | ETSK pitää tätä kokemusta kuitenkin riittämättömänä, koska perimmäisenä ongelmana on, kuka kykenee vastaamaan näiden verkostojen työn koordinoinnista ja viimeistelystä (eli luomaan ja hallinnoimaan verkostojen verkostoja). |
| --- | --- |

7.5

| 7.6 | On laadittava eurooppalaisia kampanjoita ja suunnitelmia, joissa kiinnitetään enemmän huomiota heikommassa asemassa oleviin ryhmiin. Nämä aloitteet on suunnattava erityisesti terveellisten elämäntapojen edistämiseen, ennaltaehkäisyyn ja seulontaan, yhdennettyjen hoito- ja hyvinvointipolkujen luomiseen, sosiaalisen eriarvoisuuden torjuntaan jne. |
| --- | --- |

7.6

8.   Tavoitteiden saavuttamisen seuranta jatkuvan valvonnan ja osallistavan toimintamallin avulla

| 8.1 | ETSK painottaa, että erityistä huomiota on kiinnitettävä ohjelman tavoitteita koskevan valvonnan ja laaduntarkastuksen indikaattoreihin. Ohjelman yleiset makroindikaattorit ovat välttämättömiä, mutta tavoite edistää ja hyödyntää eurooppalaisia resursseja yhdessä tai useammassa kriisitilanteessa edellyttää joustavaa järjestelmää, jonka on ennakoimattomiin ja muuttuviin tarpeisiin vastaamiseksi kyettävä tuottamaan jatkuvasti tilapäisiä mikroindikaattoreita, jotta voidaan reagoida niihin jatkuviin tarpeisiin, joita varten se on suunniteltu. |
| --- | --- |

8.1

| 8.2 | Komitean mielestä olisi perustettava jäsenvaltioiden terveydenhuollon ammattilaisten ja eri alojen asiantuntijoiden pooli, johon tulisi kuulua ainakin joitakin kiireellisten terveydenhuollon edellyttämien vastatoimien erityisosaajia, ja näistä muutamilla tulisi olla kokemusta yhdennetystä toiminnasta, samaan tapaan kuin tapahtuu tutkimuksen, pelastuspalvelun ja sotilasterveydenhuollon aloilla Euroopan tasolla. |
| --- | --- |

8.2

| 8.3 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission ohjelmaan, jossa korostetaan kriisien seurantamekanismin tarvetta. ETSK muistuttaa tässä yhteydessä tarvikkeiden ja teknisten ratkaisujen tuotantoon keskittyvien ehdotettujen toimenpiteiden lisäksi sen merkityksestä, että luodaan koordinointi-, suunnittelu-, seuranta- ja strategisen ohjauksen järjestelmä ennaltaehkäisyä ja varhaista puuttumista varten. |
| --- | --- |

8.3

| 8.4 | Unionin tehtävänä terveysalalla on tukea jäsenvaltioita, mutta koulutusasioissa sillä on keskeinen rooli. Olisikin vahvistettava unionin elinten tarkastustehtävää terveysalan koulutuksessa (yliopistollisten sairaaloiden osalta unionilla on terveysalan koulutukseen liittyvän tehtävänsä vuoksi oltava keskeinen rooli). |
| --- | --- |

8.4

| 8.5 | ETSK kannattaa sukupuolten tasapuolista osallistumista ja edustusta päätöksenteossa. Tarvittavien sääntelykehysten lisäksi sukupuolten tasa-arvoa päätöksenteossa ja poliittisilla, taloudellisilla ja yhteiskunnallisilla areenoilla voidaan edistää myös toimintamallilla, jossa sukupuolinäkökohdat otetaan huomioon sosiaali- ja perheasioissa. |
| --- | --- |

8.5

| 8.6 | Komitean mielestä unionin olisi valvottava jatkuvasti laatua näillä terveysalan lohkoilla. Tässä yhteydessä olisi myös painotettava, että jäsenvaltioiden on tarjottava asianmukaiset terveystilat ja rakenteet unionin vaatimusten mukaista koulutusta varten. |
| --- | --- |

8.6

| 8.7 | ETSK vahvistaa, että digitalisointi voi edistää yhtäläisiä mahdollisuuksia terveydenhuoltoon, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:






  — | tasavertainen alueellinen kattavuus |
| --- | --- | --- |

8.7

—

tasavertainen alueellinen kattavuus

| — | digitaalisen kuilun kaventaminen |
| --- | --- |

—

digitaalisen kuilun kaventaminen

| — | koko digitaalisen arkkitehtuurin yhteentoimivuus |
| --- | --- |

—

koko digitaalisen arkkitehtuurin yhteentoimivuus

| — | terveystietojen suojaa koskevan yleisasetuksen noudattaminen (11). |
| --- | --- |

—

terveystietojen suojaa koskevan yleisasetuksen noudattaminen (11).

9.   Terveydenhuoltoalan henkilöstön tukeminen

| 9.1 | ETSK on vakuuttunut siitä, että EU:n välitöntä roolia terveysalan ammattilaisten koulutuksessa olisi lisättävä myös sen valossa, että pelastuspalvelujärjestelmien vahvistaminen luo tarpeen uudelle ammatille: kriisitilanteiden koordinointi- ja seuranta-asiantuntija. Tällainen ammattihenkilö olisi oltava kaikissa pelastuspalvelun alueellisissa ja paikallisissa yksiköissä. |
| --- | --- |

9.1

| 9.2 | Voitaisiin myös harkita pilottihanketta eurooppalaisen täydennyskoulutuslaitoksen perustamiseksi yhteistyössä eurooppalaisten yliopistojen kanssa. |
| --- | --- |

9.2

| 9.3 | Koulutuksen lisäksi ETSK pitää tärkeänä, että EU pyrkii varmistamaan ihmisarvoiset työolot ja -ehdot terveydenhuollon työntekijöille, jotka ovat kriisin sankareita. |
| --- | --- |

9.3

10.   EU:sta edelläkävijä tutkimuksen alalla

| 10.1 | Kriisin aikana mahdollisesti hyödyllisten lääkkeiden tutkimusta tukevan politiikan yhteydessä on korostettava, että osa tutkimuksesta, erityisesti samankaltaisissa olosuhteissa jo käytössä olevien lääkkeiden tutkimus, koskee patentoimattomia ja siten markkinoiden kannalta vain vähän kiinnostavia lääkkeitä. Tämän vuoksi olisi vahvistettava muun muassa rokotteiden kaltaisten tärkeiden aiheiden parissa tehtävää riippumatonta tutkimusta myös eurooppalaisen teknologisen ja tuotannollisen riippumattomuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

10.1

| 10.2 | Äskettäin tehdystä tutkimuksesta ilmenee, että tärkeimmät yliopistot ovat menettäneet asemiaan tieteellisiin tuloksiin perustuvassa luokittelussa (2015–2019) ja että tämä suuntaus on huomattavasti selkeämpi Euroopassa (vain yksi eurooppalainen yliopisto oli 30 ensimmäisen joukossa), kun taas internet-, teknologia- ja data-analyysipalveluihin erikoistuneista yrityksistä on tullut yhä tärkeämpiä tutkimuksen alalla |
| --- | --- |

10.2

| 10.3 | ETSK katsoo, että on EU4Health-ohjelman 2021–2027 ja muiden tutkimukseen ja teknologiseen innovointiin terveysalalla suunnattujen ohjelmien ja rahastojen välille on luotava synergiaa. Näin voitaisiin vahvistaa innovointia ja patentteja, jotka voivat täydentää ja tukea korkealuokkaista biolääketieteellistä tuotantoa. |
| --- | --- |

10.3

Bryssel 18. syyskuuta 2020.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  Alueiden komitea, Eurooppalaisen monitasoisen hallinnon peruskirja.

1

(2)  EUR-Lex

2

(3)  https://www.ecdc.europa.eu/en

3

(4)  https://www.ema.europa.eu/en

4

(5)  EUVL C 434, 15.12.2017, s. 1

5

(6)  https://what-europe-does-for-me.eu/fi/portal/2/X07_26001

6

(7)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2020-04-17-TOC_FI.html

7

(8)  Asetus koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskevasta investointialoitteesta, EESC-2020-01536-00-01-PAC-TRA (ECO/515, valmisteilla), EUVL C 227, 28.6.2018, s. 11, EUVL C 240, 16.7.2019, s. 10, EUVL C 271, 19.9.2013, s. 122, EUVL C 14, 15.1.2020, s. 52, EUVL C 434, 15.12.2017, s. 1, EUVL C 242, 23.7.2015, s. 48, EUVL C 116, 20.4.2001, s. 75, EUVL C 255, 22.9.2010, s. 76, EUVL C 143, 22.5.2012, s. 102, EUVL C 234, 30.9.2003, s. 36, EUVL C 18, 19.1.2011, s. 74, EUVL C 120, 20.5.2005, s. 54, EUVL C 44, 15.2.2013, s. 36, EUVL C 218, 11.9.2009, s. 91, EUVL C 242, 23.7.2015, s. 48, EUVL C 44, 11.2.2011, s. 10, EUVL C 13, 15.1.2016, s. 14, EUVL C 440, 6.12.2018, s. 150, EUVL C 283, 10.8.2018, s. 28 ja EUVL C 440, 6.12.2018, s. 57

8

(9)  Ks. kohta 2.6.

9

(10)  EUVL L 88, 4.4.2011, s. 45

10

(11)  Ks. alaviite 5.

11

---

| 11.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 429/259 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 429/259

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia – Luonto takaisin osaksi elämäämme”

(COM(2020) 380 final)

(2020/C 429/33)

| Esittelijä: | Antonello PEZZINI (IT–I) |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Lutz RIBBE (DE–III) |

Esittelijä:

Antonello PEZZINI (IT–I)

Toinen esittelijä:

Lutz RIBBE (DE–III)

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 17.6.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Työvaliokunnan päätös | 21.1.2020 |
| Vastaava jaosto | ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” |
| Hyväksyminen jaostossa | 31.8.2020 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 18.9.2020 |
| Täysistunnon nro | 554 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 209/5/4 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 17.6.2020

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Työvaliokunnan päätös

21.1.2020

Vastaava jaosto

”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö”

Hyväksyminen jaostossa

31.8.2020

Hyväksyminen täysistunnossa

18.9.2020

Täysistunnon nro

554

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

209/5/4

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) on tyytyväinen Euroopan komission pyrkimyksiin laatia vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia, jolla osaltaan edistetään Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa ja biologista monimuotoisuutta koskevassa yleissopimuksessa esitettyä maailmanlaajuista biodiversiteettikehystä. |
| --- | --- |

1.1

| 1.1.1 | Komitea pitää kuitenkin valitettavana, ettei Euroopan tilintarkastustuomioistuimen jatkuvia suosituksia biodiversiteettipolitiikan nopeammasta täytäntöönpanosta ole otettu huomioon. |
| --- | --- |

1.1.1

| 1.2 | ETSK:n mukaan biodiversiteettistrategia on oikea keino painottaa Euroopan biodiversiteettiä covid-19-kriisin jälkeisessä elpymisessä ihmisten, ilmaston ja planeetan hyväksi. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EU:ssa on lisättävä merkittävästi toimia vielä olemassa olevien luonnonvarojen suojelemiseksi ja muun muassa toteutettava jatkuvia suurelle yleisölle ja erityisesti nuorille suunnattuja valveuttamis- ja tiedotustoimia korostaen tässä yhteydessä suojelutoimien myönteisiä näkökohtia. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Tämän tavoitteen saavuttamiseksi ETSK katsoo, että yhteisymmärryksessä Euroopan komission kanssa on laajennettava suojeltujen alueiden kokoa ja erityisesti tiukasti suojeltujen alueiden tapauksessa, ja rajoitettava tästä maatalouteen ja metsätalouteen kohdistuvia vaikutuksia niin paljon kuin mahdollista. Tämä ei tosin missään tapauksessa riitä pysäyttämään biologisen monimuotoisuuden köyhtymistä. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK:n mielestä onkin lisättävä huomattavasti toimia luontotyyppien ennallistamiseksi ja lajien vähenemisen torjumiseksi. Nykytilanne johtuu pääasiassa oikeudellisen kehyksen puutteellisesta täytäntöönpanosta ja tarvittavien toimenpiteiden riittämättömästä rahoituksesta. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK:n mielestä on korostettava ekologisen kytkeytyneisyyden merkitystä. Tätä silmällä pitäen on perustettava Euroopan laajuinen luonnonsuojeluverkosto ja korjattava näin luontodirektiivin metodologiset puutteet. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK toteaa, että ennallistamistavoitteiden toteuttaminen edellyttää oikeudellisesti sitovia uusia tavoitteita sekä riittävää ja riippumatonta rahoitusta. Samalla on kuitenkin myös kannustettava vapaaehtoisiin toimenpiteisiin. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK pitää valitettavana, ettei uudessa rahoituskehyksessä 2021–2027 ole viitteitä biologisen monimuotoisuuden tinkimättömästä, tehokkaasta ja johdonmukaisesta huomioon ottamisesta, ja pitää tätä huolestuttavana merkkinä siitä, että sanojen ja tekojen välillä on jälleen kerran suuria eroja. Tämä ilmenee myös kahden viime vuoden aikana julkaistuista Euroopan tilintarkastustuomioistuimen kertomuksista, joissa käsitellään maatalous-, ilmasto- ja biodiversiteettipolitiikan riittämätöntä yhteensopivuutta. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK painottaa, ettei biologisen monimuotoisuuden suojelua tule sälyttää taloudellisesti maataloustuottajien ja metsänomistajien kannettavaksi. Tämän ”julkishyödykkeen ja julkisen arvon” käyttöön asettamisesta on pikemminkin tultava maataloustuottajille ja metsänomistajille mielenkiintoinen tulonhankintamahdollisuus. Komitea katsoo, että tämä kysymys voitaisiin ottaa konkreettisesti huomioon uudessa talouden elpymissuunnitelmassa esittämällä henkilö- ja materiaaliresursseihin tehtäviä investointeja strategian turvaamiseksi myös käytännössä. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Komitean mielestä on välttämätöntä, että osa suojelualueista on tiukasti suojeltuja alueita, joita hoidetaan toimenpiteistä pidättyen. Vain tällä tavoin voi tapahtua puhtaita (ei hoitoon perustuvia) luonnollisia prosesseja. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK panee merkille, että tavoite luoda maatalousalalla 10 prosentin ekologinen ala ei tule esiin parhaillaan keskusteltavana olevassa YMP:n uudistusehdotuksessa, vaan siinä mainitaan vain ”vähimmäisosuus” ilman konkreettista lukua. Komitea suosittaa, että mahdollisesti asetettavan tavoitteen tulee olla realistinen ja yhteinen. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK suhtautuu erittäin myönteisesti vihreän infrastruktuurin vahvistamiseen ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita laatimaan ja toteuttamaan asianomaisen johdonmukaisen strategian. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EU:n tulisi asettaa Euroopan laajuinen vihreän infrastruktuurin verkko (TEN-G) investointipainopisteeksi ja osoittaa sitä varten tähän tarkoitukseen sidottu riittävä rahoitus. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | ETSK kehottaa komissiota laatimaan metsiä ja metsäsektoria varten vahvan ja kattavan strategian. |
| --- | --- |

1.14

2.   Taustaa

| 2.1 | Biodiversiteettistrategia – biodiversiteetillä tarkoitetaan maapallon elämän eli sen ekosysteemien, yhteisöjen, lajien ja geenivarojen monimuotoisuutta – on kestäväpohjaisen hyvinvoinnin ja ihmisten vaurauden edellytys. Se on sinällään resurssi ja tarjoaa yhteiskunnalle laaja-alaisia ja välttämättömiä ekosysteemipalveluja elintarvikkeista ja makeasta vedestä pölytykseen ja tulvien ehkäisyyn. Puhtaasti aineellisten näkökohtien lisäksi biologisen monimuotoisuuden suojelulla on myös eettisiä ja moraalisia perusteita. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EU:n toimet biologisen monimuotoisuuden alalla perustuvat seuraaviin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) artikloihin:






  — | 4 artiklan 2 kohdan e alakohta, jossa vahvistetaan EU:n toimivalta ympäristöalalla |
| --- | --- | --- |

2.2

—

4 artiklan 2 kohdan e alakohta, jossa vahvistetaan EU:n toimivalta ympäristöalalla

| — | 11 artikla, jossa mainitaan ympäristönsuojelua koskevat vaatimukset |
| --- | --- |

—

11 artikla, jossa mainitaan ympäristönsuojelua koskevat vaatimukset

| — | 191 artikla, jossa määrätään EU:n ympäristöpolitiikasta. |
| --- | --- |

—

191 artikla, jossa määrätään EU:n ympäristöpolitiikasta.

Lisäksi EU on Rio de Janeirossa vuonna 1992 allekirjoitetun Yhdistyneiden kansakuntien biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen osapuoli (1).

| 2.3 | EU:lla on johdetun oikeuden alalla erilaisia säädöksiä, joiden tarkoituksena on suojella ja hoitaa kestäväpohjaisella tavalla uhanalaisia luontotyyppejä ja lajeja sekä edistää biologisen monimuotoisuuden sisällyttämistä EU:n strategioihin ja toimenpiteisiin. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Erityisen merkittäviä ovat Natura 2000 -verkosto, joka on luontodirektiivillä (2) perustettu EU:n laajuinen suojelualuejärjestelmä ja johon kuuluu myös lintudirektiivillä (3) perustettuja erityisiä suojelualueita, meristrategiapuitedirektiivi (4) ja haitallisia vieraslajeja koskeva asetus (5). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Olemassa olevista oikeudellisista välineistä ja monista biodiversiteetin vähenemisen pysäyttämistä koskevista poliittisista lupauksista huolimatta luonnon monimuotoisuus on kuitenkin vakavasti uhattuna:






  — | Biologista monimuotoisuutta koskeva EU:n strategia esitettiin jo vuonna 1998, ja EU:n valtion- ja hallitusten päämiehet sitoutuivat Göteborgin strategiassa vuonna 2001 pysäyttämään Euroopassa jo tuolloin dramaattisesti nopeutuneen luonnon monimuotoisuuden vähenemisen vuoteen 2010 mennessä ja palauttamaan luontotyypit ja ekosysteemit ennalleen samassa määräajassa. |
| --- | --- | --- |

2.5

—

Biologista monimuotoisuutta koskeva EU:n strategia esitettiin jo vuonna 1998, ja EU:n valtion- ja hallitusten päämiehet sitoutuivat Göteborgin strategiassa vuonna 2001 pysäyttämään Euroopassa jo tuolloin dramaattisesti nopeutuneen luonnon monimuotoisuuden vähenemisen vuoteen 2010 mennessä ja palauttamaan luontotyypit ja ekosysteemit ennalleen samassa määräajassa.

| — | Euroopan komissio esitti vuonna 2006 biologista monimuotoisuutta koskevan toimintasuunnitelman (6), johon sisältyi 160 toimenpidettä vuoteen 2010 asetetun tavoitteen saavuttamiseksi. Kyseistä tavoitetta ei kuitenkaan ole saavutettu, ja tämä on johtunut ja johtuu tavoitteiden ja todellisuuden välisistä selvistä eroista, mitä ETSK on toistuvasti arvostellut useissa lausunnoissaan. |
| --- | --- |

—

Euroopan komissio esitti vuonna 2006 biologista monimuotoisuutta koskevan toimintasuunnitelman (6), johon sisältyi 160 toimenpidettä vuoteen 2010 asetetun tavoitteen saavuttamiseksi. Kyseistä tavoitetta ei kuitenkaan ole saavutettu, ja tämä on johtunut ja johtuu tavoitteiden ja todellisuuden välisistä selvistä eroista, mitä ETSK on toistuvasti arvostellut useissa lausunnoissaan.

| — | EU esitti toukokuussa 2011 biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen johdosta uuden biodiversiteettistrategian, joka käsitti hyvin samankaltaisia toimia kuin aiempiin strategioihin sekä tällä välin hyväksyttyihin erilaisiin ympäristöalaa koskeviin unionin toimintaohjelmiin sisältyneet toimet. Yleissopimuksessa (13 artikla) korostetaan tarvetta lisätä entistä enemmän yleistä tietoisuutta biologisen monimuotoisuuden hyödyistä. Kyseisellä strategialla oli määrä pysäyttää biologisen monimuotoisuuden köyhtyminen ja ekosysteemipalvelujen heikentyminen Euroopan unionissa uuteen määräaikaan 2020 mennessä. |
| --- | --- |

—

EU esitti toukokuussa 2011 biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen johdosta uuden biodiversiteettistrategian, joka käsitti hyvin samankaltaisia toimia kuin aiempiin strategioihin sekä tällä välin hyväksyttyihin erilaisiin ympäristöalaa koskeviin unionin toimintaohjelmiin sisältyneet toimet. Yleissopimuksessa (13 artikla) korostetaan tarvetta lisätä entistä enemmän yleistä tietoisuutta biologisen monimuotoisuuden hyödyistä. Kyseisellä strategialla oli määrä pysäyttää biologisen monimuotoisuuden köyhtyminen ja ekosysteemipalvelujen heikentyminen Euroopan unionissa uuteen määräaikaan 2020 mennessä.

| — | Euroopan komissio hyväksyi vuonna 2017 toimintasuunnitelman jäsenvaltioiden tukemiseksi lajien ja luontotyyppien suojelussa. Vuoteen 2019 mennessä oli määrä toteuttaa 15 toimenpidettä luonnonsuojeludirektiivien täytäntöön panemiseksi. |
| --- | --- |

—

Euroopan komissio hyväksyi vuonna 2017 toimintasuunnitelman jäsenvaltioiden tukemiseksi lajien ja luontotyyppien suojelussa. Vuoteen 2019 mennessä oli määrä toteuttaa 15 toimenpidettä luonnonsuojeludirektiivien täytäntöön panemiseksi.

| 2.6 | Kaikissa luonnon monimuotoisuutta koskevissa unionin ohjelmissa on aina asetettu erittäin kunnianhimoisia tavoitteita, joita ETSK on poikkeuksetta kannattanut. Tulokset ovat kuitenkin olleet aivan liian vaatimattomia. Tämän vuoksi lähes neljännes Euroopan luonnonvaraisista eläin- ja kasvilajeista on nyt vaarassa kuolla sukupuuttoon, hyönteisten ja pölyttäjien määrä vähenee nopeasti ja ekosysteemien tila on suurelta osin heikentynyt siinä määrin, että ne eivät enää kykene täysin tuottamaan arvokkaita palvelujaan. Tällainen ympäristön tilan heikentyminen aiheuttaa valtavia sosioekonomisia menetyksiä EU-maille. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Luonnon monimuotoisuuden köyhtymisen viisi keskeistä syytä – muutokset maan- ja merenkäytössä, liiallinen luonnonvarojen hyödyntäminen, saastuminen, ilmastonmuutos ja haitallisten vieraslajien leviäminen – ovat entisestään kärjistyneet ja pitkälti vesittäneet ongelman torjumiseksi toteutettujen toimien osittain myönteiset vaikutukset. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | EU:lla on suuri vastuu etenkin maatalous- ja kalastuspolitiikkojensa kautta. Niiden puitteissa määritellään strateginen kehys ja asetetaan käyttöön miljardeja euroja. Vaikka yli 20 vuoden ajan on jatkuvasti todettu ja tunnustettu, että kyseisiä aloja on uudistettava, ei vieläkään ole tehty juuri mitään. ETSK kiinnittää tässä yhteydessä huomiota moniin, eräissä tapauksissa hyvinkin tuoreisiin Euroopan tilintarkastustuomioistuimen kertomuksiin (7) ja toteaa, että ne jätetään valitettavasti lähes kokonaan huomiotta komission, neuvoston ja parlamentin asianomaisissa asiakirjoissa. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja käsittelevän hallitustenvälisen tiede- ja politiikkafoorumin (IPBES) kertomuksessa vuodelta 2019 ennustetaan lajien sukupuuttoon kuolemisen nopeutuvan ja ekosysteemien terveyden heikentyvän maailmanlaajuisesti. Kertomuksessa todetaan myös painokkaasti, ettei luonnon monimuotoisuuden köyhtymistä voida vähentää eikä pysäyttää ilman yhteiskunnan perusteellisia ja rakenteellisia muutoksia. Kertomuksen laatijoiden mukaan tarvittavaa muutosta vastustavat voimakkaasti ne, jotka hyötyvät nykytilanteesta. Tilanteen ratkaiseminen on kuitenkin mahdollista ja välttämätöntä yleisen edun vuoksi. (8) EU:n jäsenvaltioissa joulukuussa 2018 toteutettu Eurobarometri-kysely (johon vastanneita oli yli 27 000) osoitti, että EU:n kansalaiset ovat entistä tietoisempia luonnon monimuotoisuuden merkityksestä ja tärkeydestä. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | EU:n alueellisessa toimintasuunnitelmassa, johon viitataan myös neuvoston puheenjohtajavaltion Saksan ohjelmassa, olisi asianmukaista tuoda vahvasti esiin biodiversiteetin puolustaminen (9). |
| --- | --- |

2.10

3.   Vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia

| 3.1 | Vuoteen 2030 ulottuvalla EU:n biodiversiteettistrategialla pyritään pitkälti saavuttamaan edellisissä strategioissa asetetut tavoitteet. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Strategia perustuu neuvoston suosituksiin, joiden mukaan EU:n ja sen jäsenvaltioiden on näytettävä esimerkkiä ja tehostettava toimiaan luonnon monimuotoisuuden häviämisen torjumiseksi ja ekosysteemien ennallistamiseksi. Neuvosto antoi joulukuussa 2019 vihreän kehityksen ohjelman mukaisesti vuoteen 2030 ulottuvat, biodiversiteettiä koskevat strategiset suuntaviivat. Neuvosto on korostanut, että luonnon monimuotoisuuden köyhtymisen pysäyttämiseksi on maailmanlaajuisesti toteutettava pikaisesti toimia kaikilla tasoilla, ja sitoutunut






  — | sisällyttämään biodiversiteetin kaikkiin asiaankuuluviin EU:n politiikkoihin, ennen kaikkea uuteen yhteiseen maatalouspolitiikkaan (YMP) |
| --- | --- | --- |

3.2

—

sisällyttämään biodiversiteetin kaikkiin asiaankuuluviin EU:n politiikkoihin, ennen kaikkea uuteen yhteiseen maatalouspolitiikkaan (YMP)

| — | poistamaan luonnon monimuotoisuudelle haitalliset tuet |
| --- | --- |

—

poistamaan luonnon monimuotoisuudelle haitalliset tuet

| — | tehostamaan luontoa ja biodiversiteettiä koskevien politiikkojen, toimien ja sitoumusten täytäntöönpanon ja niihin liittyvän vastuuvelvollisuuden uudelleentarkastelua |
| --- | --- |

—

tehostamaan luontoa ja biodiversiteettiä koskevien politiikkojen, toimien ja sitoumusten täytäntöönpanon ja niihin liittyvän vastuuvelvollisuuden uudelleentarkastelua

| — | sisällyttämään biodiversiteetin täysimääräisesti, tehokkaasti ja johdonmukaisesti EU:n vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen suunnitteluun ja täytäntöönpanoon |
| --- | --- |

—

sisällyttämään biodiversiteetin täysimääräisesti, tehokkaasti ja johdonmukaisesti EU:n vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen suunnitteluun ja täytäntöönpanoon

| — | nopeuttamaan siirtymistä resurssitehokkaaseen, turvalliseen ja ilmastoneutraaliin kiertotalouteen, jossa suojellaan ja ennallistetaan biodiversiteettiä ja ekosysteemipalveluja |
| --- | --- |

—

nopeuttamaan siirtymistä resurssitehokkaaseen, turvalliseen ja ilmastoneutraaliin kiertotalouteen, jossa suojellaan ja ennallistetaan biodiversiteettiä ja ekosysteemipalveluja

| — | mukauttamaan kotimaiset ja kansainväliset rahoitusvirrat, erityisesti julkisten hankintojen alalla, maailmanlaajuiseen biodiversiteettikehykseen. |
| --- | --- |

—

mukauttamaan kotimaiset ja kansainväliset rahoitusvirrat, erityisesti julkisten hankintojen alalla, maailmanlaajuiseen biodiversiteettikehykseen.

| 3.3 | ETSK on useaan otteeseen ilmaissut näkemyksensä biologista monimuotoisuutta koskevasta politiikasta (10) ja toteaa jälleen, että ongelmana ei ole oikeusperustan vaan poliittisen tahdon puuttuminen. Nimittäin neuvoston joulukuussa 2019 tekemä päätös, joka osittain heijastuu strategiassa, ei ole uusi, ja vaarana on, ettei sitä taaskaan toteuteta käytännössä. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EU:n uudella biodiversiteettistrategialla ei pyritä vain suojelemaan ja ennallistamaan luontoa Euroopassa, vaan siinä myös tartutaan aiempia strategioita päättäväisemmin ekosysteemipalveluihin liittyviin kysymyksiin. Lisäksi siinä esitetään huomattavasti selkeämmin hävinneiden elinympäristöjen ennallistamistavoitteet ja linjataan EU:n biodiversiteettitavoitteet COP15-kokousta varten. Kyseessä on vuonna 2021 pidettäväksi suunniteltu, biologista monimuotoisuutta koskeva sopimusosapuolten ratkaiseva konferenssi. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Vuoteen 2030 ulottuvassa EU:n biodiversiteettistrategiassa asetetaan yhtenäiselle suojelualueiden verkostolle kolme tavoitetta:






  — | Oikeudellisen suojelun piirissä on vähintään 30 prosenttia EU:n maa-alueista ja 30 prosenttia EU:n merialueista, ja ekologiset käytävät integroidaan osaksi Euroopan laajuista luontoverkostoa. |
| --- | --- | --- |

3.5

—

Oikeudellisen suojelun piirissä on vähintään 30 prosenttia EU:n maa-alueista ja 30 prosenttia EU:n merialueista, ja ekologiset käytävät integroidaan osaksi Euroopan laajuista luontoverkostoa.

| — | Kolmasosa suojelualueista – 10 prosenttia EU:n maa-alueista ja 10 prosenttia EU:n merialueista – asetetaan tiukan suojelun piiriin. |
| --- | --- |

—

Kolmasosa suojelualueista – 10 prosenttia EU:n maa-alueista ja 10 prosenttia EU:n merialueista – asetetaan tiukan suojelun piiriin.

| — | Suojelualueita hoidetaan tehokkaasti ja käytössä on selkeästi määritellyt suojelutavoitteet ja -toimenpiteet, ja kyseisiä alueita valvotaan asianmukaisesti. |
| --- | --- |

—

Suojelualueita hoidetaan tehokkaasti ja käytössä on selkeästi määritellyt suojelutavoitteet ja -toimenpiteet, ja kyseisiä alueita valvotaan asianmukaisesti.

| 3.6 | Rappeutuneiden ja herkkien ekosysteemien (joita varten ei vielä ole olemassa tehokasta oikeudellista kehystä) ennallistamiseksi ja biologiseen monimuotoisuuteen kohdistuvan paineen vähentämiseksi suunnitellaan useita toimia, jotta voidaan muun muassa






  — | laatia ehdotus luonnon ennallistamista koskevaksi uudeksi oikeudelliseksi kehykseksi |
| --- | --- | --- |

3.6

—

laatia ehdotus luonnon ennallistamista koskevaksi uudeksi oikeudelliseksi kehykseksi

| — | palauttaa vuoteen 2030 mennessä ennalleen laajat ekosysteemit, joiden tila on huonontunut ja jotka sisältävät runsaasti hiiltä, välttää luontotyyppien ja lajien osalta suojelun kehityssuuntausten ja suojelun tilan heikkeneminen ja varmistaa, että vähintään 30 prosenttia niistä saavuttaa suotuisan suojelun tason tai niiden suojelun suuntaus kääntyy nousuun |
| --- | --- |

—

palauttaa vuoteen 2030 mennessä ennalleen laajat ekosysteemit, joiden tila on huonontunut ja jotka sisältävät runsaasti hiiltä, välttää luontotyyppien ja lajien osalta suojelun kehityssuuntausten ja suojelun tilan heikkeneminen ja varmistaa, että vähintään 30 prosenttia niistä saavuttaa suotuisan suojelun tason tai niiden suojelun suuntaus kääntyy nousuun

| — | pysäyttää maatalousmaiden lintu- ja hyönteispopulaatioiden, erityisesti pölyttäjien, väheneminen ja kääntää tämä suuntaus |
| --- | --- |

—

pysäyttää maatalousmaiden lintu- ja hyönteispopulaatioiden, erityisesti pölyttäjien, väheneminen ja kääntää tämä suuntaus

| — | vähentää kemiallisten torjunta-aineiden käyttöä ja niiden aiheuttamia riskejä 50 prosenttia ja myös tavanomaista haitallisempien torjunta-aineiden käyttöä 50 prosenttia |
| --- | --- |

—

vähentää kemiallisten torjunta-aineiden käyttöä ja niiden aiheuttamia riskejä 50 prosenttia ja myös tavanomaista haitallisempien torjunta-aineiden käyttöä 50 prosenttia

| — | osoittaa vähintään 10 prosenttia maatalousmaasta ekologiseksi alaksi, jolla on biodiversiteetiltään hyvin monimuotoisia maisemapiirteitä |
| --- | --- |

—

osoittaa vähintään 10 prosenttia maatalousmaasta ekologiseksi alaksi, jolla on biodiversiteetiltään hyvin monimuotoisia maisemapiirteitä

| — | osoittaa vähintään 25 prosenttia maatalousmaasta luonnonmukaiseen maatalouteen ja lisätä huomattavasti agroekologisten käytäntöjen soveltamista |
| --- | --- |

—

osoittaa vähintään 25 prosenttia maatalousmaasta luonnonmukaiseen maatalouteen ja lisätä huomattavasti agroekologisten käytäntöjen soveltamista

| — | istuttaa vähintään 3 miljardia puuta täysin ekologisten periaatteiden mukaisesti ja suojella vielä olemassa olevia luonnontilaisia ja vanhoja metsiä |
| --- | --- |

—

istuttaa vähintään 3 miljardia puuta täysin ekologisten periaatteiden mukaisesti ja suojella vielä olemassa olevia luonnontilaisia ja vanhoja metsiä

| — | edistää pilaantuneiden maa-alueiden kunnostamista merkittävästi |
| --- | --- |

—

edistää pilaantuneiden maa-alueiden kunnostamista merkittävästi

| — | ennallistaa vähintään 25 000 kilometriä jokia niin, että pääsevät virtaamaan vapaasti |
| --- | --- |

—

ennallistaa vähintään 25 000 kilometriä jokia niin, että pääsevät virtaamaan vapaasti

| — | vähentää 50 prosenttia niiden punaisella listalla olevien lajien määrää, joita haitalliset vieraslajit uhkaavat, sekä pienentää lannoitteiden aiheuttamaa ravinnehävikkiä vähintään 50 prosenttia ja lannoitteiden käyttöä vähintään 20 prosenttia |
| --- | --- |

—

vähentää 50 prosenttia niiden punaisella listalla olevien lajien määrää, joita haitalliset vieraslajit uhkaavat, sekä pienentää lannoitteiden aiheuttamaa ravinnehävikkiä vähintään 50 prosenttia ja lannoitteiden käyttöä vähintään 20 prosenttia

| — | laatia kaupungeille, missä on vähintään 20 000 asukasta, kunnianhimoinen kaupunkien viherryttämissuunnitelma |
| --- | --- |

—

laatia kaupungeille, missä on vähintään 20 000 asukasta, kunnianhimoinen kaupunkien viherryttämissuunnitelma

| — | lopettaa kemiallisten torjunta-aineiden käyttö herkillä alueilla, kuten EU:n kaupunkien viheralueilla |
| --- | --- |

—

lopettaa kemiallisten torjunta-aineiden käyttö herkillä alueilla, kuten EU:n kaupunkien viheralueilla

| — | vähentää merkittävästi kalastuksen ja merenpohjassa toteutettavan kaivostoiminnan kielteisiä vaikutuksia herkkiin lajeihin ja luontotyyppeihin ympäristön hyvän tilan saavuttamiseksi |
| --- | --- |

—

vähentää merkittävästi kalastuksen ja merenpohjassa toteutettavan kaivostoiminnan kielteisiä vaikutuksia herkkiin lajeihin ja luontotyyppeihin ympäristön hyvän tilan saavuttamiseksi

| — | estää suojeltujen lajien päätyminen sivusaaliiksi tai vähentää sitä tasolle, joka mahdollistaa lajien täydellisen elpymisen eikä vaaranna suojelutasoa. |
| --- | --- |

—

estää suojeltujen lajien päätyminen sivusaaliiksi tai vähentää sitä tasolle, joka mahdollistaa lajien täydellisen elpymisen eikä vaaranna suojelutasoa.

| 3.7 | Nämä tavoitteet on tarkoitus saavuttaa muun muassa toteuttamalla seuraavat toimet:






  — | Luodaan edellytykset syvälliselle muutokselle käynnistämällä uusi prosessi, jonka tavoitteena on parantaa luonnon monimuotoisuuden hallinnointia ja varmistaa, että jäsenvaltiot sisällyttävät strategiassa esitetyt sitoumukset kansallisiin politiikkoihinsa. |
| --- | --- | --- |

3.7

—

Luodaan edellytykset syvälliselle muutokselle käynnistämällä uusi prosessi, jonka tavoitteena on parantaa luonnon monimuotoisuuden hallinnointia ja varmistaa, että jäsenvaltiot sisällyttävät strategiassa esitetyt sitoumukset kansallisiin politiikkoihinsa.

| — | Tehostetaan toimia EU:n ympäristölainsäädännön täytäntöön panemiseksi ja sen noudattamisen valvomiseksi. |
| --- | --- |

—

Tehostetaan toimia EU:n ympäristölainsäädännön täytäntöön panemiseksi ja sen noudattamisen valvomiseksi.

| — | Asetetaan vuosittain biodiversiteettiä varten käyttöön 20 miljardia euroa eri lähteistä, myös EU:n rahastoista sekä kansallisista ja yksityisistä varoista, ja sisällytetään luontopääomaan ja biologiseen monimuotoisuuteen liittyvät näkökohdat liiketoimintakäytäntöihin. |
| --- | --- |

—

Asetetaan vuosittain biodiversiteettiä varten käyttöön 20 miljardia euroa eri lähteistä, myös EU:n rahastoista sekä kansallisista ja yksityisistä varoista, ja sisällytetään luontopääomaan ja biologiseen monimuotoisuuteen liittyvät näkökohdat liiketoimintakäytäntöihin.

| — | Asetetaan EU:n kärkiasemaan maailmassa torjuttaessa globaalia biodiversiteettikriisiä hyödyntämällä kaikkia ulkoisen toiminnan välineitä ja kansainvälisiä kumppanuuksia, jotta voidaan luoda uusi kunnianhimoinen ja globaali YK:n biodiversiteettikehys. |
| --- | --- |

—

Asetetaan EU:n kärkiasemaan maailmassa torjuttaessa globaalia biodiversiteettikriisiä hyödyntämällä kaikkia ulkoisen toiminnan välineitä ja kansainvälisiä kumppanuuksia, jotta voidaan luoda uusi kunnianhimoinen ja globaali YK:n biodiversiteettikehys.

| — | Vahvistetaan pelastuspalvelua määrittämällä EU:n toimintapolitiikka, jolla parannetaan välittömän toiminnan mahdollisuuksia metsäpalojen yhteydessä kaikkialla Euroopassa. |
| --- | --- |

—

Vahvistetaan pelastuspalvelua määrittämällä EU:n toimintapolitiikka, jolla parannetaan välittömän toiminnan mahdollisuuksia metsäpalojen yhteydessä kaikkialla Euroopassa.

| — | Perustetaan yksittäisiin jäsenvaltioihin alueellisia palontorjuntayksikköjä, jotta voidaan joustavoittaa toimia metsäpalojen yhteydessä. |
| --- | --- |

—

Perustetaan yksittäisiin jäsenvaltioihin alueellisia palontorjuntayksikköjä, jotta voidaan joustavoittaa toimia metsäpalojen yhteydessä.

| — | Helpotetaan kansalaisyhteiskunnan koulutusta kaikissa jäsenvaltioissa hyödyntämällä alueellisia keskuksia ja perustamalla pieniä yksikköjä, jotka mahdollistavat nopean toiminnan. |
| --- | --- |

—

Helpotetaan kansalaisyhteiskunnan koulutusta kaikissa jäsenvaltioissa hyödyntämällä alueellisia keskuksia ja perustamalla pieniä yksikköjä, jotka mahdollistavat nopean toiminnan.

| 3.8 | Tämän välttämättömän ja perinpohjaisen muutoksen mahdollistamiseksi Euroopan komissio aikoo laatia uuden eurooppalaisen biodiversiteettiä koskevan hallintokehyksen. Tätä varten perustetaan seuranta- ja tarkastelumekanismi, joka pohjautuu selkeisiin ja yhteisesti määritettyihin indikaattoreihin. Vuonna 2023 on tarkoitus arvioida, tarvitaanko oikeudellisesti sitovaa hallintomallia. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Komissio asettaa EU:n ympäristölainsäädännön täytäntöönpanon ja noudattamisen valvonnan strategiansa keskiöön. Yhtäältä on tarkoitus tiivistää yhteistyötä jäsenvaltioiden sekä tarkastajien, poliisin ja syyttäjien eurooppalaisten verkostojen kanssa ja toisaalta vahvistaa kansalaisyhteiskunnan roolia. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Kyseessä on EU:n strategia, mutta komissio korostaa, että myös kahden- ja monenvälisellä tasolla kiinnitetään enemmän huomiota biodiversiteetin suojeluun, ja lisää, että EU on valmis ottamaan johtoaseman biodiversiteettiä käsittelevässä kunnianhimoisessa koalitiossa biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen osapuolten 15. konferenssin puitteissa. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Vuoteen 2030 ulottuvan uuden strategian toimintasuunnitelmaan sisältyy nelisenkymmentä toimenpidettä, jotka on määrä toteuttaa seuraavien neljän vuoden aikana, kuten esitetään uutta strategiaa koskevan ehdotuksen liitteenä olevassa ohjeellisessa aikataulussa. |
| --- | --- |

3.11

4.   Yleistä

| 4.1 | ETSK on tyytyväinen Euroopan komission pyrkimyksiin laatia vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia, jolla osaltaan edistetään Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa ja biologista monimuotoisuutta koskevassa yleissopimuksessa esitettyä maailmanlaajuista biodiversiteettikehystä. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Biologisen monimuotoisuuden ennennäkemätön köyhtyminen ja tuhoisten pandemioiden leviäminen antavat selkeän viestin: nyt on aika pohtia uudelleen suhdettamme luontoon. ETSK:n mukaan biodiversiteettistrategia on oikea keino painottaa Euroopan biodiversiteettiä covid-19-kriisin jälkeisessä elpymisessä ihmisten, ilmaston ja planeetan hyväksi. Luonnon monimuotoisuuden väheneminen ja ilmastokriisi liittyvät ja vaikuttavat toisiinsa. Metsien, maaperän ja kosteikkojen johdonmukainen suojelu ja ennallistaminen sekä viheralueiden luominen kaupunkeihin ovat tärkeitä tekijöitä ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi vuoteen 2030 mennessä. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Biodiversiteettistrategiassa tunnustetaan seuraava yhteys: EU:ssa on lisättävä tuntuvasti vielä olemassa olevien luonnonvarojen suojelutoimia, ja tätä varten on a) laajennettava suojelualueita, erityisesti tiukasti suojeltuja alueita. Tämä ei kuitenkaan missään tapauksessa riitä pysäyttämään luonnon monimuotoisuuden köyhtymistä (kyse ei ole vain lajien määrästä vaan ennen kaikkea populaatioiden runsaudesta – tässä on havaittavissa dramaattista vähenemistä, esimerkkinä laaja-alainen hyönteisten kuoleminen). Tämän vuoksi tarvitaan myös b) tuntuvia toimia elinympäristöjen ennallistamiseksi. ETSK kannattaa nimenomaisesti molempia tavoitteita. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK on komission kanssa samaa mieltä siitä, että suojeltujen lajien ja luontotyyppien väheneminen johtuu pääasiassa oikeudellisen kehyksen puutteellisesta täytäntöönpanosta ja riittämättömästä rahoituksesta. Nykyisessä oikeudellisessa kehyksessä (pääasiassa lintu- ja luontodirektiivit) keskitytään uhanalaisiin lajeihin ja luontotyyppeihin, mutta biologisen monimuotoisuuden suojelu ulottuu paljon pidemmälle – kyseisissä direktiiveissä ei tarkastella hyönteisiä tai pölyttäjiä eikä ekosysteemipalveluja tai vihreää infrastruktuuria. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | ETSK kannattaakin Euroopan komission ehdotuksia harkita uusien oikeudellisten välineiden käyttöönottoa, jos jäsenvaltiot eivät tulevina vuosina saavuta nopeasti uusia tavoitteita. ETSK korostaa myös, että jäsenvaltioiden suojelutoimien laatu ja hyvät käytännöt, kuten vapaaehtoiset suojelutoimenpiteet, tulee ottaa huomioon ja niihin tulee kannustaa. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | ETSK toteaa, että väheneminen johtuu edellä mainittujen lisäksi muistakin tekijöistä, esimerkiksi ihmisten käyttäytymisestä. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | ETSK yhtyy komission analyysiin, jonka mukaan biologisen monimuotoisuuden dramaattisen köyhtymisen jatkuminen edellyttää suojelualueiden verkoston huomattavaa laajentamista. Etenkään luonnollisten prosessien suojeluun ei ole tähän mennessä kiinnitetty tarvittavaa huomiota. Uusi tavoite, jonka mukaan tiukan suojelun piiriin otetaan 10 prosenttia alueista, tulee muuttamaan tilannetta. Näillä toimilla tulee olemaan myönteinen vaikutus ilmastoon, pölyttäjien ja hyönteisten suojeluun sekä veden pidättämisen parantamiseen alueella. Edellyttämällä Euroopan laajuisen luonnonsuojeluverkoston perustamista Euroopan komissio pyrkii korjaamaan luontodirektiivin metodologiset puutteet ja korostaa perustellusti ekologisen kytkeytyneisyyden merkitystä. Näin se palaa myös kysymykseen vihreästä infrastruktuurista, johon ei komission tiedonannon COM(2013) 249 final jälkeen ole valitettavasti paneuduttu riittävän määrätietoisesti. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | ETSK toteaa, että ennallistamistavoitteiden toteuttaminen edellyttää uusia oikeudellisesti sitovia tavoitteita. Vuoden 2020 biodiversiteettistrategiassa asetetaan tavoitteeksi ennallistaa 15 prosenttia rappeutuneista ekosysteemeistä. Tämän tavoitteen toteuttaminen on ollut täysin riittämätöntä erityisesti siksi, ettei se ole ollut oikeudellisesti sitova. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | ETSK on tyytyväinen siihen, että strategiassa tarkastellaan selkeämmin rahoitustarpeita. Jo pitkään on ollut selvää, että rahoitus on riittämätön. Tähän mennessä luonnonsuojelualueiden, Natura 2000 -verkko mukaan luettuna (11), rahoitustarpeesta on katettu vain 20 prosenttia, ja ETSK:n arvioiden mukaan rahoitustarve on jatkuvasti ollut komission arvioita huomattavasti korkeampi. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Komitea on myös selkeästi tukenut maatalousbudjetista erillistä budjettikohtaa, kuten myös Euroopan tilintarkastustuomioistuin on esittänyt. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Tilintarkastustuomioistuin on todennut lausunnossaan, ettei ole selvää, mikä osa YMP:n menoista on varattu biodiversiteettiä varten. Euroopan komission mukaan EU:n talousarviovaroista noin 8 prosenttia on käytetty biologisen monimuotoisuuden suojeluun (86 miljardia euroa vuosina 2014–2020). Tilintarkastustuomioistuin kritisoi sitä, että tästä huolimatta ei ole pystytty mittaamaan myönteisiä tuloksia. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Tämä johtuu myös siitä, ettei biologisen monimuotoisuuden kannalta erityisen tehokkailla toisen pilarin ohjelmilla ole riittävää rahoitusta ja että ne on myöskin suurelta osin suunniteltu niin, etteivät ne ole houkuttelevia monien jäsenvaltioiden maataloustuottajien kannalta.
  ETSK on jo vuosia kannattanut ratkaisuja, joiden avulla esimerkiksi maataloustuottajien olisi helpompi toteuttaa biologista monimuotoisuutta edistäviä toimia. Tällaisia ratkaisuja ovat muun muassa riittävät kannustimet. ETSK painottaa, ettei biologisen monimuotoisuuden suojelua, jota tulee vaatia myös maataloustuottajilta ja metsänomistajilta, tule sälyttää taloudellisesti heidän harteilleen. Tämän ”julkishyödykkeen” käyttöön asettamisesta on pikemminkin tultava maataloustuottajille ja metsänomistajille mielenkiintoinen tulonhankintamahdollisuus. |
| --- | --- |

4.12

ETSK on jo vuosia kannattanut ratkaisuja, joiden avulla esimerkiksi maataloustuottajien olisi helpompi toteuttaa biologista monimuotoisuutta edistäviä toimia. Tällaisia ratkaisuja ovat muun muassa riittävät kannustimet. ETSK painottaa, ettei biologisen monimuotoisuuden suojelua, jota tulee vaatia myös maataloustuottajilta ja metsänomistajilta, tule sälyttää taloudellisesti heidän harteilleen. Tämän ”julkishyödykkeen” käyttöön asettamisesta on pikemminkin tultava maataloustuottajille ja metsänomistajille mielenkiintoinen tulonhankintamahdollisuus.

| 4.13 | Komissio mainitsee 20 miljardin euron vuotuisen rahoitustarpeen. Yksi biodiversiteettistrategian keskeisistä heikkouksista on se, ettei siinä täsmennetä, a) miten 20 miljardin euron summa lasketaan tai b) miten kyseinen rahoitustarve on määrä kattaa. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | Uudessa monivuotisessa rahoituskehyksessä ei oteta huomioon kyseistä summaa, mikä on yllättävää, sillä joulukuussa 2019 neuvosto kehotti ”sisällyttämään biodiversiteetin täysimääräisesti, tehokkaasti ja johdonmukaisesti – – vuosien 2021–2027 uuden monivuotisen rahoituskehyksen suunnitteluun ja täytäntöönpanoon” (ks. kohta 3.2). ETSK ei ainakaan ole löytänyt tästä viitteitä, ja pitää tätä huolestuttavana merkkinä siitä, että sanojen ja tekojen välillä on jälleen kerran suuria eroja. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | ETSK kritisoi sitä, ettei komissio edelleenkään pane biodiversiteettistrategiassaan täytäntöön neuvoston joulukuussa 2019 antamia suosituksia biologisen monimuotoisuuden suojeluun suunnattavasta rahoitustuesta eikä ehdota tehokkaita toimenpiteitä kaikkien biologiselle monimuotoisuudelle haitallisten tukien poistamiseksi. Euroopan komissio ei myöskään ole vielä ehdottanut asianmukaisia välineitä, joilla vastattaisiin neuvoston kehotukseen tehostaa luontoa ja biodiversiteettiä koskevien politiikkojen, toimien ja sitoumusten täytäntöönpanon ja niihin liittyvän vastuuvelvollisuuden uudelleentarkastelua. |
| --- | --- |

4.15

| 4.16 | ETSK on samaa mieltä komission kanssa siitä, että useimmilla suojelualueilla kestäväpohjaiset hoitokäytänteet ovat asianmukainen tapa ylläpitää tai edistää biologisen monimuotoisuuden merkillepantavia arvoja. Komitean mielestä on kuitenkin välttämätöntä, että osa suojelualueista on tiukasti suojeltuja alueita, mikä tarkoittaa toimenpiteistä pidättyvää hoitoa. Vain tällä tavoin luonnollisia prosesseja voidaan suojella tehokkaasti. |
| --- | --- |

4.16

| 4.17 | ETSK on tyytyväinen siihen, että tiukasti suojeltujen alueiden osuutta on määrä lisätä huomattavasti, ja korostaa, että luonnollisten prosessien suojelu on biologisen monimuotoisuuden suojelun kannalta välttämätöntä etenkin ilmaston muuttuessa dramaattisesti. On mitä arvostettavinta, että painotetaan erityisesti tiukkaa suojelua, jossa luonnontilaisia ja vanhoja metsiä hoidetaan toimenpiteistä pidättyen. ETSK painottaa kuitenkin, että ilman huomattavia taloudellisia korvauksia erityisesti yksityisomistuksessa olevien luonnontilaisten ja vanhojen metsien tehokas suojelu tulee olemaan vaikeaa. ETSK korostaa tässä yhteydessä ympäristön vartijoina toimivien ympäristöalan kansalaisjärjestöjen sekä biologisesti usein monimuotoisten alueiden jatkuvaan suojeluun sitoutuneiden palomiesten kunnioitettavaa toimintaa. Valtion omistuksessa olevien luonnontilaisten ja vanhojen metsien osalta ETSK olisi toivonut Euroopan komissiolta suositusta hakkuiden keskeyttämisestä. Nykyiset metsien suojelua koskevat kiistat EU:n eri jäsenvaltioissa osoittavat, että myös valtion omistamiin alueisiin kohdistuu merkittävää taloudellista painetta. |
| --- | --- |

4.17

| 4.18 | ETSK tähdentää, että yhteinen maatalouspolitiikka on mukautettava biologista monimuotoisuutta koskeviin strategisiin tavoitteisiin (12), EU:n ilmastolainsäädäntöön, Pellolta pöytään -strategiaan ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteisiin. |
| --- | --- |

4.18

| 4.19 | ETSK pitää valitettavana, ettei viimeisimpään ehdotettuun monivuotiseen rahoituskehykseen eikä Euroopan elpymissuunnitelmaan sisälly lainkaan biologisen monimuotoisuuden suojeluun tarkoitettuja lisävaroja. |
| --- | --- |

4.19

| 4.20 | ETSK pitää tärkeänä, että metsiä ja metsäsektoria varten on vahva ja kattava strategia. Tämä on tarpeen erityisesti siksi, ettei EU:lla ole lainsäädäntöön perustuvaa yhteistä metsäpolitiikkaa. |
| --- | --- |

4.20

| 4.21 | ETSK panee merkille, että tavoite luoda maatalousalalla 10 prosentin ekologinen ala ei tule esiin parhaillaan keskusteltavana olevassa YMP:n toisen pilarin uudistusehdotuksessa, vaan siinä mainitaan vain ”vähimmäisosuus” ilman konkreettista lukua. On äärimmäisen kielteinen signaali, että komissio yhtäältä tunnustaa tämän tarpeen muttei toisaalta ota sitä huomioon rinnakkaisessa uudistusprosessissa. |
| --- | --- |

4.21

| 4.22 | ETSK suhtautuu erittäin myönteisesti vihreän infrastruktuurin vahvistamiseen ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita laatimaan ja toteuttamaan asianomaisen johdonmukaisen strategian. EU:n tulisi asettaa Euroopan laajuinen vihreän infrastruktuurin verkko (TEN-G) investointipainopisteeksi ja osoittaa sitä varten tähän tarkoitukseen sidottu riittävä rahoitus. |
| --- | --- |

4.22

| 4.23 | Oikeudellisesti sitovien ennallistamistavoitteiden lisäksi ilmoitetaan uudesta lainsäädäntöaloitteesta suojeltujen alueiden laajentamiseksi, jos jäsenvaltiot eivät noudata komission määräyksiä ja suosituksia. ETSK pitää tällaisia sääntelytoimia välttämättöminä, jos jäsenvaltiot eivät tee perusteellisia muutoksia biologisen monimuotoisuuden suojelemiseksi. Vuodeksi 2024 ilmoitetun lainsäädäntöaloitteen olisi siis johdettava sellaisen kattavan biodiversiteettidirektiivin laatimiseen, jossa puututaan myös käsillä olevassa lausunnossa mainittuihin muihin puutteisiin ja johon olisi sisällyttävä vaikutustenarviointi, jonka avulla pystytään arvioimaan paremmin elinkeinotoimintaan liittyviä näkökohtia. |
| --- | --- |

4.23

Bryssel 18. syyskuuta 2020.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  Biologista monimuotoisuutta koskeva yleissopimus

1

(2)  Neuvoston direktiivi 92/43/EY (EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7).

2

(3)  Neuvoston direktiivi 79/409/ETY (lintudirektiivi) (EYVL L 103, 25.4.1979, s. 1) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/147/EY (EUVL L 20, 26.1.2010, s. 7).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/56/EY (EUVL L 164, 25.6.2008, s. 19).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1143/2014 (EUVL L 317, 4.11.2014, s. 35).

5

(6)  COM(2006) 216 final.

6

(7)  Ks. esimerkiksi lausunto nro 7/2018 komission ehdotuksista asetuksiksi, jotka liittyvät vuoden 2020 jälkeisen ajan yhteiseen maatalouspolitiikkaan (EUVL C 41, 1.2.2019, s. 1) ja Erityiskertomus 13/2020: Viljelyalueiden biologinen monimuotoisuus: laskusuunnassa YMP:stä saadusta rahoituksesta huolimatta

7

(8)  IPBES, Summary for policymakers of the global assessment report on biodiversity and ecosystem service [Tiivistelmä poliittisille päättäjille biodiversiteetin ja ekosysteemipalvelujen globaalista arviointiraportista], 2018.

8

Summary for policymakers of the global assessment report on biodiversity and ecosystem service

(9)  Leipzigin peruskirja ja EU:n kaupunkiagenda.

9

(10)  EUVL C 195, 18.8.2006, s. 96, EUVL C 97, 28.4.2007, s. 6, EUVL C 161, 13.7.2007, s. 48, EUVL C 317, 23.12.2009, s. 75, EUVL C 306, 16.12.2009, s. 42, EUVL C 48, 15.2.2011, s. 150, EUVL C 24, 28.1.2012, s. 111, EUVL C 67, 6.3.2014, s. 153, EUVL C 487, 28.12.2016, s. 14, EUVL C 129, 11.4.2018, s. 90, EUVL C 62, 15.2.2019, s. 226 ja EUVL C 47, 11.2.2020, s. 87

10

(11)  Ks. COM(2010) 548 final, s. 13.

11

(12)  Euroopan tilintarkastustuomioistuin arvosteli ankarasti marraskuussa 2018 komissaari Hoganin ehdotuksia vuoden 2020 jälkeistä maatalousuudistusta varten ja totesi, etteivät ne vastaa ympäristötavoitteita.

12

---

LIITE

Lausuntoa käsiteltäessä hylättiin seuraava muutosehdotus, joka sai tuekseen vähintään neljänneksen annetuista äänistä:

Kohta 4.18

Muutetaan:

ETSK tähdentää, että yhteinen maatalouspolitiikka on mukautettava biologista monimuotoisuutta koskeviin strategisiin tavoitteisiin, EU:n ilmastolainsäädäntöön, Pellolta pöytään -strategiaan ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteisiin. On tärkeää, että biodiversiteettistrategian täytäntöönpano ei uhkaa ruokaturvaa tai maaseudun elinkeinoja EU:ssa.

Äänestystulos:

| puolesta: | 59 |
| --- | --- |
| vastaan: | 106 |
| pidättyi äänestämästä: | 8 |

puolesta:

59

vastaan:

106

pidättyi äänestämästä:

8

---

| 11.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 429/268 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 429/268

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Pellolta pöytään -strategia oikeudenmukaista, terveyttä edistävää ja ympäristöä säästävää elintarvikejärjestelmää varten”

(COM(2020) 381 final)

(2020/C 429/34)

| Esittelijä: | Peter SCHMIDT (DE–II) |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Jarmila DUBRAVSKÁ (SK–I) |

Esittelijä:

Peter SCHMIDT (DE–II)

Toinen esittelijä:

Jarmila DUBRAVSKÁ (SK–I)

| Lausuntopyyntö | komissio, 17.6.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | Maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö |
| Hyväksyminen jaostossa | 8.7.2020 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 16.9.2020 |
| Täysistunnon numero | 554 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 208/4/7 |

Lausuntopyyntö

komissio, 17.6.2020

Oikeusperusta

EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

Maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö

Hyväksyminen jaostossa

8.7.2020

Hyväksyminen täysistunnossa

16.9.2020

Täysistunnon numero

554

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

208/4/7

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Komission aiheesta ”Pellolta pöytään -strategia oikeudenmukaista, terveyttä edistävää ja ympäristöä säästävää elintarvikejärjestelmää varten” antaman tiedonannon tavoitteena on parantaa elintarvikejärjestelmien taloudellista, ekologista ja sosiaalista kestävyyttä. Covid-19-kriisi on koetellut Euroopan maatalouselintarvikejärjestelmän vahvuutta ja selviytymis- ja palautumiskykyä ja osoittanut, että elintarvikehuolto on EU:ssa varmalla pohjalla. Kriisi on kuitenkin tuonut esiin myös sen, ettei elintarvikkeiden saantia ”pellolta pöytään” voida pitää itsestäänselvyytenä. Nyt onkin tartuttava tilanteen tarjoamaan mahdollisuuteen muuttaa elintarvikeketjun dynamiikkaa ja saada aikaan pysyviä parannuksia tuottajien, jalostajien ja vähittäismyyjien kannalta. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Jotta siirtymistä kestäviin elintarvikejärjestelmiin voidaan vauhdittaa, tarvitaan kattavaa EU:n elintarvikepolitiikkaa, jonka avulla pitäisi ETSK:n mielestä päästä seuraaviin tavoitteisiin: i) taloudellinen, ekologinen ja sosiokulttuurinen kestävyys, ii) eri sektoreiden, politiikanalojen ja hallintotasojen tiiviimpi nivoutuminen toisiinsa, iii) osallistavat päätöksentekoprosessit sekä iv) velvoittavien toimenpiteiden (säännökset ja verot) ja kannustimien (hinnanlisät, luotonsaanti, resurssit ja vakuutus) yhdistelmä. Ehdotetussa strategiassa ei oteta näitä tavoitteita riittävästi huomioon. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) määrärahoja ei saa vähentää tai pitää nykyisellä tasolla, vaan niitä on lisättävä edellä mainittujen tavoitteiden vaatimalla tavalla. Maaseudun kehittämiseen tarkoitetun rahoituksen leikkaaminen voisi olla haitallista, koska näiden rahoitusvälineiden joukossa on muutamia siirtymän tärkeimpiä tulivälineitä. Vaikka covid-19-elpymispaketissa ehdotetut 15 miljardin euron lisämäärärahat ovat tervetulleita ja tarpeellisia, ne eivät korvaa pitkän aikavälin sitoumuksia. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | YMP:n strategiasuunnitelmien hyväksymisen ehtona olisi oltava se, että jäsenvaltiot hyväksyvät elintarvikeympäristön uudistamista koskevia kattavia suunnitelmia, joissa terveellisten ja kestäväpohjaisten elintarvikkeiden tuotannon kannustimet kytketään uusien markkinoiden luomiseen tällaisia tuotteita varten. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Elintarvikkeiden oikeudenmukaiset hinnat (jotka heijastavat ympäristölle ja yhteiskunnalle koituvia todellisia tuotantokustannuksia) ovat ainoa keino saada elintarvikejärjestelmät kestävälle pohjalle pitkällä aikavälillä. EU:n ja jäsenvaltioiden olisi toteutettava toimia sen varmistamiseksi, että tuottajahinnat pysyvät tuotantokustannuksia korkeampina ja että terveellisiä ruokavalioita on nykyistä helpompi noudattaa. Tätä varten on tarpeen ottaa käyttöön kaikki julkisen vallan välineet kovista veropoliittisista toimenpiteistä aina tietopainotteisiin toimintatapoihin asti, jotta todelliset kustannukset saadaan näkyviin. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Halpatuonti aiheuttaa usein korkeita sosiaalisia ja ympäristökustannuksia kolmansissa maissa. Pellolta pöytään -strategian tavoitteita ei saavuteta, ellei EU:n kauppapolitikkaa ei muuteta. Komitea kehottaa EU:ta huolehtimaan normien todellisesta vastavuoroisuudesta etuuskohtelukauppaa koskevissa sopimuksissa. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Pellolta pöytään -strategiassa ei käsitellä kestävää maankäyttöä eikä mahdollisuuksia saada maata käyttöön. Tämä on merkittävä puute, sillä kyse on keskeisestä maatalousväestön sukupolvenvaihdosta hankaloittavasta esteestä ja ilman väestön uusiutumista EU menettää kestävän ja tuottavan maatalouden edellyttämän perustan. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Erilaisista tavoista saavuttaa strategiassa asetetut tavoitteet olisi tehtävä vaikutustenarviointi jäsenvaltioiden erilaiset tilanteet ottaen huomioon. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK:n aiemmissa lausunnoissaan esittämää vaihtoehtoa Euroopan elintarvikepoliittisen neuvoston perustamisesta (ja kysymystä sen taloudellisesta toteuttamiskelpoisuudesta) olisi syytä tutkia. Paikallistasolla elintarvikepoliittisia neuvostoja on jo olemassa. Ne kokoavat yhteen elintarvikejärjestelmän eri toimijoita tietyltä alueelta ratkaisemaan haasteita, luovat uudelleen yhteyksiä kaupunkien ja niiden lähialueilla harjoitettavan elintarviketuotannon välille ja huolehtivat paikallisen ja alueellisen elintarvikepolitiikan tehokkaasta hallinnoinnista. |
| --- | --- |

1.9

2.   Johdanto

| 2.1 | Euroopan komission tiedonanto ”Pellolta pöytään -strategia oikeudenmukaista, terveyttä edistävää ja ympäristöä säästävää elintarvikejärjestelmää varten” on keskeinen osa Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa. Strategian avulla pyritään edistämään Euroopan ilmasto-ohjelmaa, suojelemaan ympäristöä ja vaalimaan biologista monimuotoisuutta, turvaamaan maataloustuottajien ja kalastajien asema arvoketjussa, edistämään kestäväpohjaista elintarvikekulutusta ja parantamaan kaikkien mahdollisuuksia saada edullista ja terveellistä ruokaa vaarantamatta elintarvikkeiden turvallisuutta, laatua ja kohtuuhintaisuutta. Se on ensimmäinen EU:n strategia, jonka on määrä kattaa koko elintarvikeketju. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Covid-19-kriisin vuoksi on entistä kiireellisempää parantaa EU:n ja maailmanlaajuisten elintarvikejärjestelmien selviytymis- ja palautumiskykyä. Näitä järjestelmiä tullaan testaamaan uudelleen tulevissa häiriötilanteissa, olipa kyse sitten vaikka ilmastonmuutoksesta, uusien tautien puhkeamisesta tai työvoimapulasta (1). Kriisin aikana on korostunut, että elintarvikkeiden saamista ”pellolta pöytään” ei voida pitää itsestäänselvyytenä. Kriisi on myös osoittanut, että maatalousalan ja koko elintarvikejärjestelmän toimijat ja toiminta ovat sidoksissa toisiinsa. Tämän vuoksi tarvitaan kriisitukitoimenpiteitä sekä toimia, joilla varmistetaan elpyminen ja uudelleenrakentaminen pitkällä aikavälillä. Pellolta pöytään -strategiaa käsittelevässä tiedonannossa ja EU:n biodiversiteettistrategiassa tunnustetaan aiheellisesti tarve kehittää covid-19-kriisin jälkeistä selviytymis- ja palautumiskykyä parantamalla elintarvikejärjestelmien ekologista ja sosiaalista kestävyyttä. Järkevien ja oikea-aikaisten toimien toteuttaminen näiden strategioiden pohjalta on nyt ratkaisevan tärkeää. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Maataloustuottajat kaikkialla EU:ssa ovat jo toteuttaneet toimia kestävyyden lisäämiseksi ja normien kehittämiseksi edelleen. Maataloustuottajat ja elintarvikejärjestelmän työntekijät (maataloudessa, jalostuksessa ja jakelussa) ovat olleet covid-19-kriisin etulinjassa ja huolehtineet siitä, että elintarvikkeita on ollut jatkuvasti kaikkien EU:n kansalaisten saatavilla. He kantavat järjestelmällisesti riskejä, mutta heidän osuutensa elintarvikejärjestelmässä tuotetusta lisäarvosta on edelleen vähäinen. Maataloustuottajilta on joka tapauksessa odotettava myös vastedes, että he edistävät kestävyyttä ja selviytymis- ja palautumiskykyä huomattavasti aiempaa enemmän. Valtaosa maataloustuottajista on nykyään kuitenkin taloudellisesti vaikeassa tilanteessa, minkä vuoksi näitä välttämättömiä perusteellisia muutoksia voidaan saada aikaan vain oikeanlaisten poliittisten ja taloudellisten kannustimien avulla. ETSK:n mielestä YMP:n uudistusta koskevat ehdotukset eivät ole tältä osin vielä tarkoituksenmukaisia. Onkin ehdottomasti tarpeen varmistaa paljon aiempaa paremmat edellytykset sille, että EU:ssa paikallisesti ja kestävällä tavalla tuotetut elintarvikkeet kykenevät kilpailemaan tuontituotteiden kanssa (2) ja että yhtäältä siirtymän kustannukset ja hyödyt jakautuvat tasapuolisesti (sekä eri yhteiskuntaryhmien, alojen ja alueiden välillä että nykyisten ja tulevien sukupolvien välillä) ja toisaalta varoja kohdennetaan kestäväpohjaisen maatalouden tukemiseen. Pellolta pöytään -strategiaa on hyödynnettävä mahdollisuutena muuttaa toimitusketjun dynamiikkaa perusteellisesti ja parantaa maataloustuottajien tuloja ja toimentuloa pysyvästi. Komitea toistaa, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelman on oltava kaikilta osin vihreä ja sosiaalinen ohjelma. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Maatalousraaka-aineiden ja elintarvikkeiden tuonnin osalta ETSK olisi odottanut, että Pellolta pöytään -strategiaan olisi sisältynyt yhtä selkeä kannanotto kuin komission ilmoitukseen teollisuustuotteiden hiilitulleista, sillä EU:n maataloustuottajia (ja myös kuluttajia) on suojeltava tuonnilta, joka ei vastaa eurooppalaisia kestävyyskriteereitä, etenkin kun on selvää, että nykyisiä normejamme on vielä tiukennettava. Tässä suhteessa strategia on kuitenkin täysin epäonnistunut. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | ETSK suhtautuu myönteisesti Pellolta pöytään -strategian julkaisemiseen, sillä strategia tarjoaa ratkaisevan mahdollisuuden edellä kuvattujen tavoitteiden saavuttamiseen. Komitea tuo tässä lausunnossa esiin muutamia strategiaa käsittelevän tiedonannon ja siihen liittyvän toimintasuunnitelman puutteita (suhteessa Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteisiin ja komitean omiin ehdotuksiin kattavasta elintarvikepolitiikasta (3)) ja antaa ohjeita siitä, miten Pellolta pöytään -strategiaa voidaan viedä eteenpäin ja miten se voidaan muuntaa tehokkaaksi etenemissuunnitelmaksi siirtymää varten. |
| --- | --- |

2.5

3.   Tehokkaan Pellolta pöytään -strategian perusta: hallinnointi, vastuuvelvollisuus, tavoitteet ja resurssit

| 3.1 | ETSK on vuodesta 2016 lähtien kehottanut kehittämään EU:lle kattavan elintarvikepolitiikan, jolla pyritään kestäväpohjaisiin elintarvikejärjestelmiin ja niiden pohjalta terveellisiin ruokavalioihin ja jossa yhdistetään maatalous ravitsemukseen ja ekosysteemipalveluihin ja varmistetaan, että toimitusketjut turvaavat kansanterveyden kaikkialla eurooppalaisessa yhteiskunnassa (4). Lisäksi laaja kansalaisyhteiskunnan yhteenliittymä on kokoontunut IPES-Foodin johdolla kolmen vuoden ajan ja laatinut EU:n yhteistä elintarvikepolitiikkaa koskevan yksityiskohtaisen suunnitelman (5). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Jotta siirtymistä kestäviin elintarvikejärjestelmiin voidaan vauhdittaa, kattavalla EU:n elintarvikepolitiikalla pitäisi edellä mainituissa asiakirjoissa esitettyjen suositusten mukaisesti päästä seuraaviin tavoiteisiin: i) taloudellinen, ekologinen ja sosiokulttuurinen kestävyys, ii) eri sektoreiden, politiikanalojen ja hallintotasojen tiiviimpi nivoutuminen toisiinsa, iii) osallistavat päätöksentekoprosessit sekä iv) velvoittavien toimenpiteiden (säännökset ja verot) ja kannustimien (hinnanlisät, luotonsaanti, resurssit ja vakuutus) yhdistelmä. Kattavan elintarvikepolitiikan avulla pitäisi myös vauhdittaa kiertotalouden kehittämistä ja vähentää elintarvikkeiden jalostuksen ja vähittäiskaupan ympäristövaikutuksia kuljetusta, varastointia, pakkaamista ja elintarvikejätettä koskevin toimin. Lisäksi sen keinoin pitäisi pystyä vastaamaan covid-19:n jälkeiseen uuteen tilanteeseen, erityisesti tarpeeseen parantaa kriisinhallintaa ja edistää turvallisia työoloja ja oikeudenmukaisia työehtoja koko tuotantoketjussa. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Vaikka Pellolta pöytään -strategiaa käsittelevässä tiedonannossa ja siihen liittyvässä toimintasuunnitelmassa yksilöidään monia olennaisia välineitä, tehokkaat hallinnointimekanismit puuttuvat. Ensinnäkin toimet on ryhmiteltävä sellaisten kattavien ja määrätietoisten tavoitteiden mukaisesti, jotka kuvaavat niitä elintarvikejärjestelmiä, joihin EU pyrkii keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä (6). Näiden tavoitteiden on oltava monialaisia sen sijaan, että niillä puututaan vain ketjun tiettyihin osiin (7). Tämä on olennaisen tärkeää, jotta voidaan i) korostaa koko ketjun kattavien toimintamallien ja oikeudenmukaisen kustannustenjaon tarvetta maatalouden haasteiden ratkaisemiseksi, ii) mahdollistaa erilaisten ratkaisujen priorisointi ja välttää yhteensopimattomia ratkaisuja sisältävää ”à la carte” -lähestymistapaa, iii) varmistaa, että alun perin suunniteltujen toimien viivästyessä tai estyessä otetaan käyttöön (vaikutukseltaan vastaavanlaisia) vaihtoehtoisia toimenpiteitä, iv) huolehtia siitä, että määrällisiin ja laadullisiin tavoitteisiin liitetään kaikki niiden saavuttamiseksi tarvittavat toimenpiteet (ja että ne siten ovat saavutettavissa), ja tarvittaessa lisätä tavoitteita asetetun päämäärän saavuttamiseksi sekä v) luoda vankka perusta, jonka pohjalta erilaiset alakohtaiset toimintapolitiikat (esim. YMP, kauppapolitiikka, ympäristöpolitiikka, terveyden edistäminen ja elintarviketurvallisuus) saadaan sovitettua yhteen Pellolta pöytään -strategian kanssa. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Jotta Pellolta pöytään -strategia olisi tehokas, siihen on liitettävä selkeä kehys, joka sisältää tavoitteet, indikaattorit ja vankan seurantamekanismin, lisäämättä kuitenkaan byrokratiaa. ETSK on jo suositellut, että perustetaan elintarvikkeiden kestäväpohjaisuutta koskeva EU-tason tulostaulu, jonka avulla voitaisiin ratkoa elintarvikejärjestelmän haasteita usean vuoden aikajänteellä ja edistää samalla eri hallintotasojen toimintalinjojen yhteensovittamista. Tulostauluun sisältyisi indikaattoreita, jotka kannustaisivat etenemään kohti asetettuja tavoitteita ja auttaisivat edistymisen seurannassa (8). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Tehokkaan Pellolta pöytään -strategian pitäisi vähentää maatalouden kalliita ulkoisvaikutuksia ja taata, että kaikki maataloustuottajat saavat oikeudenmukaisen korvauksen markkinoilla. Näin ollen se on pitkällä aikavälillä erittäin kustannustehokas. Siirtyminen kestäviin ja kilpailukykyisiin elintarvikejärjestelmiin edellyttää kuitenkin kiireellisiä investointeja. Erityisesti tarvitaan merkittäviä toimia ja pääomasijoituksia, jotta voidaan saavuttaa Euroopan vihreän kehityksen ohjelman mukainen ilmasto- ja ympäristötoimien taso ja auttaa maatalousyrittäjiä ottamaan käyttöön kestäväpohjaisia toimintatapoja. Näihin tavoitteisiin on mahdotonta päästä, jos tärkeimmät rahoitusvirrat keskeytyvät. Maaseudun kehittämiseen tarkoitetun rahoituksen leikkaaminen voisi olla haitallista, koska näiden rahoitusvälineiden joukossa on muutamia siirtymän tärkeimpiä tulivälineitä, kuten Pellolta pöytään -strategiaa käsittelevässä tiedonannossa todetaan. Komitea toistaa myös, että maataloutta, maaseudun kehittämistä ja biotaloutta koskevaan tutkimukseen on tärkeää varata Euroopan komission monivuotista rahoituskehystä 2021–2027 koskevissa ehdotuksissaan esittämät 10 miljardia euroa. Vaikka covid-19-elpymispaketissa ehdotetut 15 miljardin euron lisämäärärahat maaseudun kehittämiseen ja maatalouselintarviketutkimukseen ovat tervetulleita ja tarpeellisia, ne eivät korvaa pitkän aikavälin sitoumuksia. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Monilla elintarvikejärjestelmien eri sidosryhmillä on oma roolinsa Pellolta pöytään -strategian kehittämisen ja täytäntöönpanon valvonnassa. Vaikka nykyisten elinten välisen yhteistyön parantaminen olisi asetettava etusijalle, erityinen monisidosryhmäinen hallinnointirakenne on tarpeen. Vaihtoehtoja punnittaessa olisi huolehdittava siitä, että i) uudessa hallinnointirakenteessa omaksutaan demokraattisia ja osallistavia toimintamalleja, jotka noudattelevat nykyisissä elimissä, erityisesti kestävän kehityksen tavoitteita käsittelevässä sidosryhmäfoorumissa, sovellettavia parhaita käytäntöjä, ii) että hallinnointirakenteella on selkeä toimeksianto, joka käsittää mm. pohdinnat siitä, miten hyvin YMP:n kaltaiset alakohtaiset politiikat ovat sopusoinnussa Pellolta pöytään -strategian kanssa, ja iii) että maatalousalan tuottajaorganisaatioilla, kansalaisyhteiskunnalla (mm. EU-, jäsenvaltio- ja ruohonjuuritason järjestöillä) ja toimitusketjun toimijolla on siinä vahva ja monimuotoinen edustus. On vältettävä sitä, että maatalousalan intressit liittyvät vain YMP:hen ja kansalaisyhteiskunta on kiinnostunut ainoastaan Pellolta pöytään -strategiasta: jännitteisiin on puututtava, ja kaikkien toimijoiden on päästävä yhteisymmärrykseen siirtymätavasta. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ETSK:n aiemmissa lausunnoissa esitettyä vaihtoehtoa Euroopan elintarvikepoliittisen neuvoston (9) perustamisesta (ja kysymystä sen taloudellisesta toteuttamiskelpoisuudesta) olisi syytä tutkia. Euroopan elintarvikepoliittista neuvostoa olisi kuultava Pellolta pöytään -strategian täytäntöönpanosta, ja se olisikin perustettava mahdollisimman pian. Paikallistasolla elintarvikepoliittisia neuvostoja on jo olemassa. Ne kokoavat yhteen elintarvikejärjestelmän eri toimijoita tietyltä alueelta ratkaisemaan haasteita, luovat jälleen yhteyksiä kaupunkien ja niiden lähialueilla harjoitettavan elintarviketuotannon välille ja huolehtivat paikallisen ja alueellisen elintarvikepolitiikan tehokkaasta hallinnoinnista (10). Kuten covid-19-kriisi on osoittanut, häiriöitä kestävät toimitusketjut edellyttävät tehokkaita toimia paikallistasolla, missä kansalaisyhteiskunta voi tehdä yhteistyötä valtiollisten ja kaupallisten kumppaneiden kanssa elintarvikehuollon puutteiden korjaamiseksi (11). Euroopan elintarvikepoliittinen neuvosto vauhdittaisi toimintalinjojen yhteensovittamista EU-, jäsenvaltio- ja paikallistasolla (eli monitasoisessa hallinnossa). Se kokoaisi yhteen paikallisten elintarvikepoliittisten neuvostojen edustajia sekä kansalaisyhteiskunnan ja koko toimitusketjun sidosryhmiä (myös maataloustuottajia, työntekijöitä ja kuluttajia), tarjoaisi sidosryhmille foorumin, jolla ne voivat jakaa hyviä käytäntöjä ja siten oppia toisiltaan, varmistaisi, että eri alojen kaikki näkemykset otetaan huomioon, ja kartoittaisi kestävien elintarvikejärjestelmien edistämisen esteitä paikallisella tasolla. |
| --- | --- |

3.7

4.   Keskeiset alat, joilla tarvitaan lisätoimia

4.1   Terveellinen ja kestäväpohjainen ruokavalio

| 4.1.1 | Terveellinen ja kestäväpohjainen ruokavalio on keskeinen osa kattavaa elintarvikepolitiikkaa, sillä ruokavalioita on kiireellisesti muokattava, jotta voimme parantaa sekä ekosysteemien että ihmisten terveyttä ja maaseutualueiden elinvoimaa (12). Pellolta pöytään -strategiaa käsittelevässä tiedonannossa tunnustetaan tarve varmistaa, että terveelliset ja kestäväpohjaiset vaihtoehdot ovat kuluttajille helpoimpia vaihtoehtoja (eli niitä on yleisesti saatavilla ja ne ovat kohtuuhintaisia), ja tiedostetaan, että elintarvikeympäristöt vaikuttavat ihmisten valintoihin. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | Pellolta pöytään -strategia voi tarjota ainutlaatuisen tilaisuuden muuttaa elintarvikeympäristöjä. Tämä edellyttää useiden eri toimintalinjojen yhdenmukaistamista tarjonta- ja kysyntäpuolella sekä EU-, jäsenvaltio- ja paikallistasolla. On muun muassa pyrittävä i) torjumaan epäterveellisten tuotteiden markkinointia ja mainontaa sääntelytoimin, ii) huolehtimaan helppokäyttöisen, luotettavan ja riippumattoman ravitsemustiedon antamisesta kuluttajille, iii) ottamaan käyttöön terveyslähtöisiä hinnoittelukäytäntöjä, iv) tukemaan kestäväpohjaisia julkisia elintarvikehankintoja, v) edistämään tuotteiden (uudelleen)muokkausta, vi) luomaan terveyttä edistäviä vähittäiskauppa-, ravintola-, kaupunki- ja kouluympäristöjä sekä vii) investoimaan kuluttajavalistukseen. Näitä toimia on täydennettävä sosiaalipolitiikalla, jotta voidaan varmistaa, että pienituloisilla ja muita heikommassa asemassa olevilla ryhmillä on paremmat mahdollisuudet nauttia terveellisestä ja kestäväpohjaisesta ruokavaliosta. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | Pellolta pöytään -strategiaa käsittelevässä tiedonannossa ja siihen liittyvässä toimintasuunnitelmassa ei kuitenkaan esitetä kattavia toimia näillä toiminta-aloilla vaan turvaudutaan käytännesääntöihin, sitoumuksiin ja muihin itsesääntelyvälineisiin (13), jotka ovat tähän saakka osoittautuneet tehottomiksi. Komitea on tyytyväinen Euroopan komission aikomukseen antaa jäsenvaltioille (YMP:n strategiasuunnitelmien yhteydessä) suosituksia siitä, miten YMP:n ja Pellolta pöytään -strategian tavoitteet, myös terveystavoitteet, voidaan saavuttaa, mutta ruokavaliota koskevat toimet eivät voi olla vapaaehtoisia. YMP:n strategiasuunnitelmien hyväksymisen ehtona olisi oltava se, että jäsenvaltiot hyväksyvät elintarvikeympäristön uudistamista koskevia kattavia suunnitelmia, joissa terveellisten ja kestäväpohjaisten elintarvikkeiden tuotannon kannustimet kytketään uusien markkinoiden luomiseen tällaisia tuotteita varten. Tämä vastaisi myös komission sitoumusta edistää luonnonmukaisten elintarvikkeiden tuotantoa ja kulutusta. |
| --- | --- |

4.1.3

| 4.1.4 | Luotettavien ravitsemustietojen ja -ohjeiden tarjoamisen osalta ETSK on kehottanut laatimaan uudet kestäväpohjaista ruokavaliota koskevat ohjeet, joissa otetaan huomioon jäsenvaltioiden väliset ja niiden sisäiset kulttuuriset ja maantieteelliset erot. Kestäväpohjaista ruokavaliota koskevat ohjeet auttaisivat osoittamaan selkeämmän suunnan maataloustuottajille, jalostajille, vähittäismyyjille ja ravitsemisalalle, ja maatalouselintarvikejärjestelmä hyötyisi uusista puitteista, joiden avulla on mahdollista tuottaa, jalostaa, jaella ja myydä entistä terveellisempiä ja kestäväpohjaisempia elintarvikkeita oikeudenmukaisempaan hintaan (14). |
| --- | --- |

4.1.4

4.2   Oikeudenmukainen elintarvikeketju ja oikeudenmukaiset hinnat

| 4.2.1 | ETSK on jo kehottanut kieltämään kaikki epäterveet kaupan käytännöt (15). Elintarvikeketju on erityisen altis tällaisille käytännöille, koska sekä pienten ja suurten toimijoiden että pitkäaikaisten sitoumusten velvoittamien tuottajien ja joustavammin toimivien kauppiaiden välillä on suuri epäsuhta. Sääntelyyn perustuva lähestymistapa ja oikeudellinen kehys, johon liittyy tehokkaat ja vankat mekanismit täytäntöönpanon valvomiseksi, ovat tehokas tapa puuttua epäterveisiin kaupan käytäntöihin EU:n tasolla. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Pellolta pöytään -strategiaa käsittelevässä tiedonannossa tunnustetaan aiheellisesti maataloustuottajien ja elintarvikeketjun työntekijöiden (myös epävarmoissa työsuhteissa olevien työntekijöiden) tekemä olennaisen tärkeä työ sekä tarve huolehtia heidän terveydestään ja turvallisuudestaan Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa vahvistettujen sitoumusten mukaisesti. ETSK pitää kuitenkin valitettavana, että toimintasuunnitelmassa ei ole tähän liittyviä konkreettisia toimia. Komitea pitää niin ikään valitettavana, ettei oikeudenmukaisia olosuhteita ole yhdistetty oikeudenmukaisiin elintarvikehintoihin, ja katsoo, että oikeudenmukaiset elintarvikehinnat (jotka heijastavat ympäristölle ja yhteiskunnalle koituvia todellisia tuotantokustannuksia) ovat ainoa keino saada elintarvikejärjestelmät kestävälle pohjalle pitkällä aikavälillä. Tällä hetkellä voittoa tekevät eniten suuret vähittäismyyjät ja monikansalliset jalostusyritykset. Tuottajahinnat taas ovat liian alhaisia maataloustuottajien toimeentulon ja säällisten työolojen takaamiseksi, eivätkä ne usein kata edes tuotantokustannuksia. Maatalousyrittäjille menevä osuus EU:n elintarvikeketjun tuottamasta lisäarvosta laski 31 prosentista 24 prosenttiin vuosina 1995–2005 (16), ja sittemmin sen on arvioitu olevan noin 21 prosenttia (17). Tuottajahintojen on annettu laskea tulkitsemalla EU:n kilpailulainsäädäntöä suppeasti niin, että alin mahdollinen hinta tarkoittaa kuluttajien hyvinvointia. Tähän on tultava muutos, ja tämä koskee myös EU:n perussopimuksia. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | EU:n ja jäsenvaltioiden olisi Pellolta pöytään -strategian puitteissa toteutettava kattavia toimia sen varmistamiseksi, että tuottajahinnat pysyvät tuotantokustannuksia korkeampina ja että terveellisistä ja kestäväpohjaisista ruokavalioista tulee suhteellisesti edullisempia ja niitä on helpompi noudattaa. Tätä varten on tarpeen ottaa käyttöön kaikki julkisen vallan välineet kovista veropoliittisista toimenpiteistä aina tietopainotteisiin toimintatapoihin asti, jotta todelliset kustannukset saadaan näkyviin, ja tukeutua parhaisiin uusiin todellisten kustannusten laskennan menetelmiin (true cost accounting) (18). ETSK muistuttaa, että on tärkeää investoida kestäväpohjaista ruokavaliota koskevaan valistukseen varhaisesta iästä lähtien, jotta nuoret oppivat ymmärtämään elintarvikkeiden ja oikeudenmukaisten hintojen arvon. Lisäksi on kiinnitettävä erityistä huomiota muita heikommassa asemassa oleviin ryhmiin, etenkin iäkkääseen ja pienituloiseen väestöön. Olisi myös pohdittava uusia merkintämuotoja, jotka osoittavat maataloustuottajille menevän osuuden tuotteen arvosta. Kaikissa hintoihin vaikuttavissa toimissa olisi edettävä harkiten, jotta vältetään nopeat muutokset. Lisäksi olisi seurattava toimien vaikutusta pienituloisiin perheisiin (19), jotta voidaan varmistaa, että poliittiset toimenpiteet eivät heikennä vaan parantavat niiden mahdollisuuksia nauttia terveellisestä ruokavaliosta. |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4 | Maatilatorit, kumppanuusmaatalous, kuluttajaosuuskunnat ja muut lyhyisiin toimitusketjuihin liittyvät aloitteet tarjoavat maataloustuottajille ratkaisevan tärkeän tavan nostaa lisäarvoa ja saada tuotteista oikeudenmukainen hinta. Tämä pätee erityisesti luonnonmukaista maataloutta harjoittaviin tai muita ympäristöystävällisiä menetelmiä soveltaviin tuottajiin, jotka eivät kuulu minkään merkkijärjestelmän piiriin. Paikallis- ja alueviranomaiset ovat usein mukana aloitteissa. Ne perustavat eri toimijoita yhteen tuovia paikallisia elintarvikehallinnointijärjestelmiä ja edistävät eritoten paikallisten tuotteiden käyttöä suurtaloustoiminnassa. ETSK pitää valitettavana, että komissio ei ole ottanut sen aiempia lausuntoja tältä osin huomioon. |
| --- | --- |

4.2.4

| 4.2.5 | Tällainen paluu paikalliseen toimintaan luo työpaikkoja ja elinvoimaa alueille. Se myös parantaa selviytymis- ja palautumiskykyä, kuten reaktiot covid-19-pandemiaan ovat kaikilla toimitusketjun tasoilla (tuottajat, jalostajat ja vähittäismyyjät) osoittaneet. Esimerkiksi maaseutualueilla toimivat kuluttajaosuuskunnat selviytyvät yleensä pisimpään toimintakykyisinä. Kuluttajille lyhyet toimitusketjut merkitsevät tuoreiden ja laadukkaiden tuotteiden lähdettä, johon liittyy mielenkiintoista historiaa ja ihmissuhteita. Lisäksi tällainen toimitustapa lisää kiinnostusta elintarvikkeita kohtaan ja saa ihmiset tiedostamaan niiden arvon sekä auttaa rakentamaan uudelleen luottamusta elintarvikejärjestelmiin (20). Solidaarisuuteen perustuvilla yhteistyöaloitteilla on myös keskeinen rooli koulujen opetusmateriaalien kehittämisessä ja tehokkaissa valistustoimissa ruokahävikin ja lihavuuden torjumiseksi erityisesti lasten keskuudessa. Lyhyiden toimitusketjujen hyödyt tunnustetaan Pellolta pöytään -strategiaa käsittelevässä tiedonannossa, mutta konkreettiset toimet ja kohdennettu rahoitus (myös YMP:n strategiasuunnitelmissa) ovat tarpeen, jotta tällaisia ketjuja voidaan kehittää edelleen ja jotta niiden menestymisen esteet saadaan poistettua kaikkialta EU:sta. |
| --- | --- |

4.2.5

4.3   Pellolta pöytään -strategian ulkoisen ulottuvuuden vahvistaminen

| 4.3.1 | Pellolta pöytään -strategian tavoitteita ei saavuteta, ellei EU:n kauppapolitikkaa muuteta. Strategiaa käsittelevään tiedonantoon ja siihen liittyvään toimintasuunnitelmaan sisältyy tärkeitä toimia EU:n kahdenvälisten vapaakauppasopimusten kestävyysmääräysten vahvistamiseksi ja näiden sääntöjen täytäntöönpanon valvomiseksi. Kuten Ranskan ja Alankomaiden viranomaiset (21) toteavat, kansainvälisten sopimusten noudattamisen varmistamiseksi sekä kestävän kehityksen sitoumusten rikkomisesta seuraavien menettelyjen ja rikkomusten ilmoittamismenettelyjen tehostamiseksi voidaan kuitenkin tehdä enemmän. Lisäksi komitea kehottaa EU:ta huolehtimaan normien todellisesta vastavuoroisuudesta etuuskohtelukauppaa koskevissa sopimuksissa, erityisesti kun on kyse hyvinvoinnista, kestävyydestä ja jäljitettävyydestä pellolta aina pöytään asti. Tässä yhteydessä tulee ottaa lähtökohdaksi äskettäin aikaan saadut kahdenväliset määräykset ja pyrkiä saattamaan niitä laajempaan käyttöön (22). Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta vastaavalle komission varapuheenjohtajaehdokkaalle osoitetussa toimeksiantokirjeessä vaadittu hiilitulli (23) on edelleen olennaisen tärkeä, jotta saadaan estettyä se, että halpatuonti sellaisista maista, joissa ilmastonmuutoksen hillintää ei oteta vakavasti, aiheuttaa haittaa EU:n maataloustuottajille ja elintarvikeyhtiöille. Hiljaisuus hiilitullin, hiilen hinnoittelun ja maahantuonnista aiheutuvien kasvihuonekaasujen seurannan ympärillä onkin valitettavaa ja heikentää vakavasti Pellolta pöytään -strategian ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteita. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Pellolta pöytään -strategiaa käsittelevässä tiedonannossa ei oteta huomion EU:n viennin vaikutusta kehitysmaiden pieniin tuottajiin eikä EU:hun sijoittuneiden monikansallisten yritysten roolia kestämättömien käytäntöjen edistämisessä eri puolilla maailmaa. Uusi täytäntöönpanon valvontakapasiteetti on kohdistettava ensisijaisesti EU:hun sijoittuneisiin yrityksiin, joilla on oltava vastuu sen varmistamisesta, että niiden toimitusketjuissa ei tapahdu metsien hävittämistä, maananastusta ja oikeuksien loukkauksia. ETSK suhtautuu näin ollen myönteisesti oikeusasioista vastaavan komission jäsenen Didier Reyndersin sitoumukseen ottaa käyttöön EU:n yrityksiä sitovia, ihmisoikeuksia ja ympäristöä koskevia huolellisuusvelvoitteita (due diligence). Lisäksi komitea kehottaa harkitsemaan alakohtaisia lisätoimenpiteitä Pellolta pöytään -strategian puitteissa. Kuten Euroopan parlamentti on todennut (24), asianmukaista huolellisuutta koskevia velvoitteita on erityisen tärkeä asettaa metsien kannalta riskejä aiheuttavien hyödykkeiden (esim. naudanliha, soija ja palmuöljy) toimitusketjujen toimijoille. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | Pellolta pöytään -strategiassa jätetään ennen kaikkea huomiotta maailmanlaajuisille maatalousmarkkinoille ominainen kierto sekä kaupankäynnin määrien vastavuoroinen vaikutus tuoja- ja viejämaahan. Strategia tarjoaa ratkaisevan tilaisuuden määritellä EU:n ulkoiset tavoitteet uudelleen Euroopan komission tiedonannossa ”Kaikkien kauppa” (25) esitettyjen päämäärien mukaisesti. Tämä pitkän aikavälin pohdinta puuttuu strategiaa käsittelevästä tiedonannosta. Vapaakauppasopimukset edistävät edelleen kestämätöntä kulutuksen kasvua, joka aiheuttaa kolmansissa maissa merkittäviä ympäristövaikutuksia – erityisesti metsäkatoa (26). On tarpeen kyseenalaistaa kaupankäynnin määrän jatkuva kasvu EU:n politiikan perimmäisenä tavoitteena (erityisesti paljon kasvihuonekaasupäästöjä aiheuttavilla aloilla sekä strategisilla aloilla, joilla covid-19:n seurauksena tarvitaan monipuolisia vankkoja toimitusketjuja). On myös olennaisen tärkeää löytää uusia tapoja tiukentaa normeja, edistää kestäviä käytäntöjä ja varmistaa, että EU:n ja kehitysmaiden pienviljelijät voivat hyödyntää kestäväpohjaisen tuotannon uusia mahdollisuuksia. Näitä pohdintoja olisi jatkettava monenvälisillä foorumeilla, kuten YK:n alaisessa Maailman ruokaturvakomiteassa (CFS) ja Codex Alimentarious -komissiossa, sen sijaan, että ne rajoitetaan kahdenvälisiin neuvotteluihin, joissa maataloustuottajien ja kansalaisyhteiskunnan osallistuminen on vähäistä, valtaepätasapaino on huomattavaa ja perimmäisenä tavoitteena on edelleen kaupan vapauttaminen. Kaavailtu kestäväpohjaisia elintarvikejärjestelmiä koskeva lainsäädäntökehys voi toimia tässä lähtökohtana. Sen avulla on ennen kaikkea laadittava selkeä määritelmä kestäväpohjaisille elintarvikejärjestelmille EU:n nykyisten ympäristökestävyyttä koskevien määritelmien pohjalta (27). |
| --- | --- |

4.3.3

4.4   Maataloustuottajien tukeminen selviytymis- ja palautumiskykyisiin ja monipuolisiin agroekologisiin järjestelmiin siirtymisessä

| 4.4.1 | Pellolta pöytään -strategiaa käsittelevä tiedonanto ja biodiversiteettistrategia sisältävät keskeisiä toimia maaperän sekä maatalouden ekosysteemien ennallistamiseksi ja suojelemiseksi. Näihin kuuluvat erityisesti tavoitteet, jotka koskevat maisemapiirteiltään hyvin monimuotoista maatalousmaata (10 prosenttia) ja luonnonmukaisen maatalouden piiriin kuuluvaa maata (25 prosenttia). Eri jäsenvaltioiden lähtökohdat olisi kuitenkin otettava huomioon. Pellolta pöytään -strategiaa koskevassa tiedonannossa ei käsitellä kestävää maankäyttöä eikä mahdollisuuksia saada maata käyttöön. Tämä on merkittävä puute, sillä kyse on keskeisestä maatalousväestön sukupolvenvaihdosta hankaloittavasta esteestä ja ilman väestön uusiutumista EU menettää kestävän ja tuottavan maatalouden edellyttämän perustan. ETSK on ehdottanut EU:lle kehystä, jonka tavoitteena on suojella elintarviketuotannon kannalta arvokasta maatalousmaata jäsenvaltioissa (28). Nämä kiitettävät tavoitteet edellyttävät kuitenkin riittävää taloudellista tukea, jota nykyiset budjettiehdotukset eivät tarjoa. Tiedonannossa ei myöskään anneta ohjeita siitä, miten luonnonmukaisten tuotteiden kysyntää voitaisiin lisätä entisestään, ja lisäksi maisemapiirteitä koskeva tavoite tulee joillekin maataloustuottajille erittäin kalliiksi. ETSK kehottaakin tekemään arvioinnin tämän tavoitteen toteutumisen vaikutuksista. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | ETSK katsoo, että agroekologia on tavoite, jota kohti Euroopan maatalouden olisi pyrittävä. (29) Se edellyttää uudenlaista ajattelutapaa, jonka avulla saadaan lisättyä monimuotoisuutta kaikilla tasoilla (lajit, maatilat, maisemat ja elinkeinot). Agroekologiassa, joka on tieteenala, menetelmä ja yhteiskunnallinen liike, elintarvikejärjestelmää tarkastellaan kokonaisuutena ja pyritään lähentämään tuottajan suhdetta ympäristöönsä säilyttämällä ja palauttamalla ennalleen agroekologis-sosiaalisen järjestelmän monimuotoisuus ja rikkaus. Pellolta pöytään -strategiaa käsittelevässä tiedonannossa agroekologiaa pidetään kuitenkin edelleen vain erityisvaihtoehtona, jota tuetaan muun muassa tutkimuspolitiikan ja YMP:n ekojärjestelmien avulla. Sen vuoksi siinä ei tunnisteta tarvetta maatalouden uudistamiseen ja monipuolistamiseen kaikkialla EU:ssa, vaikka tällainen muutos on tarpeen Pellolta pöytään -strategian ja biodiversiteettistrategian tavoitteiden ja päämäärien (mm. torjunta-aineiden, lannoitteiden ja antibioottien vähentämistä koskevien tavoitteiden) saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | ETSK kehottaa edellä kuvatun luonnonmukaisen maatalouden kehittämisen lisäksi tutkimaan ja edistämään nykyistä enemmän muitakin viljelymenetelmiä, jotka lisäävät biologista monimuotoisuutta ja vähentävät tuotantopanosten käyttöä. Tähän voi kuulua myös täsmäviljely, mutta sen yhteydessä on otettava huomioon korkeat investointikustannukset, sillä monet pienet ja keskisuuret maatalousyritykset eivät kykene suoriutumaan edes niistä. Luonnonvarojen, maaperän ja ympäristön kannalta suotuisten viljelymenetelmien tarjoamat mahdollisuudet voidaan hyödyntää yhdistelemällä maaperää, lannoitteita, kasvinsuojeluaineita ja satoa koskevia tietoja, mikä edellyttää muun muassa kansallisten tietokantojen sisältämien tietojen saatavuuden parantamista, liikkuvuuden lisäämistä ja helppokäyttöisyyden parantamista. Tieto- ja viestintätekniikoiden käyttöä olisi edistettävä. |
| --- | --- |

4.4.3

| 4.4.4 | Covid-19-pandemian takia on entistä kiireellisempää uudistaa karjankasvatusalaa tavalla, joka vähentää sen haavoittuvuutta ja kriisin vaikutusta työntekijöihin, ympäristöön ja eläinten hyvinvointiin. Pellolta pöytään -strategiassa ei kuitenkaan vastata tähän haasteeseen millään tavoin. Siinä olisi esimerkiksi kuvailtava ja siihen olisi kuuluttava toimia, joilla vähennetään riippuvuutta valkuaisrehun tuonnista ja nivotaan karjankasvatus takaisin agroekologisiin sekatuotantojärjestelmiin. EU:ssa on jo vuosia pohdittu poliittisella tasolla eurooppalaista valkuaisainestrategiaa, mutta mitään ei ole tapahtunut. Pellolta pöytään -strategiassa on tähänkin liittyen aivan liian vähän ja aivan liian ohjeellisiksi jääviä kannanottoja. Siinä ei ylipäätään edes mietitä, mitä moneen otteeseen kiitelty kiertotalousperiaate merkitsisi eurooppalaiselle maataloudelle. ETSK ihmetteleekin, miten esimerkiksi Etelä-Amerikasta tuotavat valtavat rehumäärät, jotka ovat osittain vastuussa sademetsien suunnattomasta metsäkadosta, sopivat yhteen kiertotalousperiaatteen kanssa. |
| --- | --- |

4.4.4

| 4.4.5 | Pellolta pöytään -strategiaa käsittelevässä tiedonannossa ei esitetä riittävästi yksityiskohtaisia tietoja siitä, miten maataloustuottajia tuetaan uusien käytäntöjen omaksumisessa. Vaikka ekojärjestelmien mukaiset siirtymätuet edellyttäisivät huomattavaa rahoitusta uusien tavoitteiden saavuttamiseksi, YMP:n tukien tulotukitehtävä on elintärkeä ja pysyy sellaisena myös tulevina vuosina huolimatta pyrkimyksistä varmistaa, että elintarvikkeiden hinnat heijastavat todellisia kustannuksia (ks. kohta 4.2). Neuvontapalveluilla on oltava asianmukaiset resurssit, jotta ne pystyvät tukemaan maataloustuottajia suurten tuotantomuutosten yhteydessä. Jos Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja Pellolta pöytään -strategian tavoitteet halutaan saavuttaa, YMP:n määrärahoja ei saa vähentää tai pitää nykyisellä tasolla vaan niitä on lisättävä tavoitteiden vaatimalla tavalla. Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteisiin liittyvät kustannukset ulottuvat huomattavasti nykyistä ohjelmakautta pidemmälle. Olisi selvennettävä, kuinka paljon tulevista kansallisista talousarvioista tarvitaan rahoitusta, jotta Euroopan vihreän kehityksen ohjelman toimet saadaan toteutettua ja sen tavoitteet tai indikaattorit saavutetaan. |
| --- | --- |

4.4.5

| 4.4.6 | Pellolta pöytään -strategiaa käsittelevässä tiedonannossa todetaan perustellusti, että jäsenvaltioiden erilaiset lähtökohdat on otettava huomioon. Käytännöt vaihtelevat suuresti maatilojen hehtaarikohtaisen tuotantointensiteetin, hehtaarikohtaisen eläintiheyden, torjunta-aineiden ja lannoitteiden hehtaarikohtaisen ja antibioottien eläinkohtaisen käytön sekä eläinten hyvinvoinnin osalta. Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja Pellolta pöytään -strategian jokaisesta tavoitteesta olisi tehtävä vaikutustenarviointi jäsenvaltioiden erilaiset tilanteet ottaen huomioon. ETSK korostaa kuitenkin myös, että jäsenvaltioilla on oltava tasapuoliset toimintaedellytykset, ja pyytää tarkempaa selvitystä siitä, miten eriävien normien riskiin puututaan Pellolta pöytään -strategian ja YMP:n strategiasuunnitelmien täytäntöönpanon avulla ja missä aikataulussa. Komitea katsoo, että räätälöityjä toimintamalleja olisi sovellettava siirtymäaikataulun mutta ei saavutettavana olevien lopullisten päämäärien ja tavoitteiden suhteen. |
| --- | --- |

4.4.6

Bryssel 16. syyskuuta 2020

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  COVID-19 and the crisis in food systems: Symptoms, causes, and potential solutions, kestäviä elintarvikejärjestelmiä käsittelevän kansainvälisen asiantuntijaryhmän (IPES-Food) julkilausuma, huhtikuu 2020.

1

(2)  ”Jotta kattava EU:n elintarvikepolitiikka olisi todella merkityksellistä eurooppalaisille kuluttajille, – – on oleellisen tärkeää, että EU:ssa kestävyysperiaatteiden mukaisesti tuotettu ruoka on kilpailukykyistä. Tämä tarkoittaa, että EU:n maatalouselintarvikeala pystyy tuottamaan kuluttajille ruokaa hinnoilla, jotka kattavat sellaisista kriteereistä kuin kestäväpohjaisuus, eläinten hyvinvointi, elintarviketurvallisuus ja ravitsemus aiheutuvat ylimääräiset kustannukset, mutta varmistavat myös kohtuulliset tulot maataloustuottajille, samalla kun ala säilyttää asemansa ensisijaisena vaihtoehtona suurelle enemmistölle kuluttajista.” Lausunto aiheesta ”Kansalaisyhteiskunnan panos kattavan EU:n elintarvikepolitiikan kehittämiseen”, kohta 5.8 (EUVL C 129, 11.4.2018, s. 18).

2

(3)  EUVL C 129, 11.4.2018, s. 18.

3

(4)  Ks. alaviite 3.

4

(5)  IPES-Food, Towards a Common Food Policy for the European Union, Bryssel, 2019.

5

(6)  Jäljempänä esitetään ETSK:n laatimien lausuntojen pohjalta yksityiskohtaisesti kattavan strategian kannalta merkitykselliset erityistavoitteet ja niiden saavuttamiseksi tarvittavat toimet.

6

(7)  Yksi poikkeus Pellolta pöytään -strategiassa on pyrkimys ”terveellisiin ja kestäväpohjaisiin ruokavalioihin”. Tavoite on määrätietoinen, mutta se esitetään kuluttajia velvoittavana vaatimuksena sen sijaan, että tähdennettäisiin tarvetta ottaa se huomioon koko ketjussa.

7

(8)  Ks. alaviite 3.

8

(9)  Tämä uusi elin toimisi nykyisten toimielinten isännöimänä foorumina.

9

(10)  Kaupunkien ja niiden läheisyydessä sijaitsevien ruoantuotantoalueiden välille luodaan parhaillaan yhteyksiä monessa paikassa (esimerkiksi Milanossa Italiassa, Montpellier'ssa Ranskassa, Gentissä, Brysselissä ja Liègessä Belgiassa ja Torontossa Kanadassa), ja tämä kehitys todennäköisesti nopeutuu covid-19-pandemian seurauksena.

10

(11)  COVID-19 and the crisis in food systems: Symptoms, causes, and potential solutions, IPES-Foodin julkilausuma, huhtikuu 2020.

11

(12)  EUVL C 190, 5.6.2019, s. 9.

12

(13)  Pellolta pöytään -strategiaa käsittelevässä tiedonannossa todetaan, että Euroopan komissio ”pyrkii saamaan elintarvikealan yritykset ja organisaatiot sitoutumaan terveyteen ja kestävyyteen liittyviin konkreettisiin toimiin”.

13

(14)  Ks. alaviite 12.

14

(15)  EUVL C 440, 6.12.2018, s. 165.

15

(16)  Euroopan parlamentin mietintö oikeudenmukaisista tuloista maanviljelijöille: toimivampi elintarvikeketju Eurooppaan, 2009/2237(INI), 2009, http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=REPORT&reference=A7-2010-0225&language=FI.

16

(17)  Euroopan parlamentti, parlamentin kysymykset – Phil Hoganin komission nimissä antama vastaus, 27. helmikuuta 2015, http://www.europarl.europa.eu/doceo/document/E-8-2015-000521-ASW_EN.html?redirect.

17

(18)  http://www.fao.org/nr/sustainability/full-cost-accounting/

18

(19)  Ks. alaviite 12.

19

(20)  EUVL C 353, 18.10.2019, s. 65.

20

(21)  Non-paper from the Netherlands and France on trade, social economic effects and sustainable development (Alankomaiden ja Ranskan epävirallinen asiakirja kaupasta, yhteiskunnallista ja taloudellisista vaikutuksista ja kestävästä kehityksestä).

21

(22)  Esimerkiksi kanojen hyvinvointia koskevien EU:n normien noudattaminen asetettiin munien tullittoman EU-markkinoille pääsyn edellytykseksi ensimmäistä kertaa EU:n ja Mercosurin välisessä vapaakauppasopimuksessa: https://www.theguardian.com/environment/2019/oct/02/eu-imposes-hen-welfare-standards-on-egg-imports-for-first-time.

22

(23)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/mission-letter-frans-timmermans-2019_en.pdf?fbclid=IwAR3MP8zmxW1jBVJhtBUtP2PKkEct5ibFjKVJTCoaxgRX6thxcdsylXhTPIk

23

(24)  Euroopan parlamentti, Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. syyskuuta 2018 luonnonvarojen avoimesta ja vastuullisesta hallinnasta kehitysmaissa: esimerkkinä metsät, 2018/2003(INI).

24

(25)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2016/january/tradoc_154139.pdf

25

(26)  https://ec.europa.eu/environment/forests/impact_deforestation.htm

26

(27)  Määritelmä voi pohjautua kestävän kasvun rahoitusta koskevassa Euroopan komission toimintasuunnitelmassa vahvistettuun ympäristökestävyyden määritelmään ja noudatella sitä.

27

(28)  Lausunto aiheesta ”Maan käyttö kestävään ruoantuotantoon ja ekosysteemipalvelujen tuottamiseen” (EUVL C 81, 2.3.2018, s. 72).

28

(29)  Ks. alaviite 20.

29

---

| 11.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 429/276 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 429/276

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi neuvoston päätöksen 2003/17/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Ukrainassa viljakasvien siemenviljelmillä tehtyjen viljelystarkastusten vastaavuudesta ja Ukrainassa tuotettujen viljakasvien siementen vastaavuudesta”

(COM(2020) 137 final – 2020/0053 (COD))

(2020/C 429/35)

| Ainoa esittelijä: | Arnold PUECH D’ALISSAC |
| --- | --- |

Ainoa esittelijä:

Arnold PUECH D’ALISSAC

| Lausuntopyyntö | Euroopan unionin neuvosto, 17.4.2020
  Euroopan parlamentti, 16.4.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohta |
| Vastaava jaosto | ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” |
| Hyväksyminen jaostossa | 29.6.2020 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 18.9.2020 |
| Täysistunnon nro | 554 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 213/1/4 |

Lausuntopyyntö

Euroopan unionin neuvosto, 17.4.2020

Euroopan parlamentti, 16.4.2020

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohta

Vastaava jaosto

”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö”

Hyväksyminen jaostossa

29.6.2020

Hyväksyminen täysistunnossa

18.9.2020

Täysistunnon nro

554

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

213/1/4

1.   Taustaa ja komission ehdotus

| 1.1 | Neuvoston päätöksessä 2003/17/EY (1) säädetään tietyissä kolmansissa maissa tehtyjen viljelystarkastusten (2) ja tiettyjen lajien siementen tuotannon vastaavuudesta. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Kyseisissä maissa korjattuja ja tarkastettuja siemeniä koskevat säännökset antavat siementen ominaispiirteiden, tutkimusjärjestelyjen sekä siementen tunnistettavuuden varmistamisen, merkitsemisen ja valvonnan osalta samat takeet kuin Euroopan unionissa korjattuihin ja tarkastettuihin siemeniin sovellettavat säännökset. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Ukraina ei sisälly näihin päätöksen 2003/17/EY luettelossa mainittuihin kolmansiin maihin, minkä vuoksi Ukrainassa korjattujen viljakasvien siementen tuonti Euroopan unioniin ei ole tällä hetkellä mahdollista. Ukraina on toimittanut komissiolle pyynnön tunnustaa ukrainalaisten viljakasvien siementen vastaavuus neuvoston päätöksen 2003/17/EY mukaisesti. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Pyynnön saatuaan komissio tutki Ukrainassa sovellettavaa lainsäädäntöä ja tarkasti Ukrainassa käytössä olevan viljelystarkastusjärjestelmän ja viljakasvien siementen varmennusjärjestelmän. Komissio tuli siihen tulokseen, että Ukrainan vaatimukset ja käytössä oleva järjestelmä ”vastaavat” unionin vaatimuksia ja järjestelmää ja tarjoavat samat takeet kuin unionin järjestelmä. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Komissio ehdottaa sen vuoksi, että tunnustetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston hyväksymällä päätöksellä Ukrainan siementen vastaavan Euroopan unionissa korjattuja, tuotettuja ja tarkastettuja viljakasvien siemeniä. |
| --- | --- |

1.5

2.   Huomioita ja suosituksia

| 2.1 | ETSK panee merkille komission Ukrainassa päätöksen 2003/17/EY liitteen II vaatimusten mukaisesti suorittaman tarkastuksen myönteisen tuloksen, jonka perusteella voidaan tunnustaa lakisääteisten vaatimusten ja virallisten tarkastusten vastaavuus viljakasvien siementen varmentamisjärjestelmille. ETSK toteaa kuitenkin, että tarkastuskertomuksen mukaan osa säännöksistä poikkeaa jonkin verran Euroopan unionin vaatimuksista. Nämä liittyvät erityisesti varmennettujen durransiementen eristysetäisyyteen, joka on pienempi, maissin hybridisiementen tuotantoon käytettävien vanhemmaislinjojen lajipuhtauteen sekä muiden lajien siementen enimmäismäärään varmennetuissa maissinsiemenissä. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Aiempien lausuntojensa (3) tapaan ETSK hyväksyy käsiteltävänä olevan lainsäädäntöehdotuksen. Komitea ehdottaa kuitenkin, että sen voimaantuloa lykätään siihen asti, kunnes EU:n on saanut jälkitarkastuksesta takeet siitä, että tarkastuskertomuksessa havaitut puutteet on korjattu, että Ukrainan tuotantovaatimukset ovat vastedes täysin EU:n vaatimusten mukaisia ja että epäreilun kilpailun mahdollisuus ja kaikki ympäristöön kohdistuvat haittavaikutukset on poissuljettu. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | ETSK on samaa mieltä myös siitä, että vastaavuuden tunnustaminen saattaa hyödyttää Ukrainassa toimivia EU:n siemenyrityksiä, kyseisestä maasta peräisin olevien siementen mahdollisia EU:n maahantuojia sekä EU:n maataloustuottajia, jotka saavat näin käyttöönsä laajemman siemenvalikoiman. Komitea katsoo kuitenkin, että tuonnin valvontaa varten tulee luoda symmetrinen järjestelmä ja että molemmin puolin on taattava samanlainen kuluttajansuoja.
  Kilpailua on valvottava molemminpuolisesti, jotta EU:n alueella toimivien eurooppalaisten organisaatioiden edellytykset käydä kauppaa eivät vääristyisi. |
| --- | --- |

2.3

Kilpailua on valvottava molemminpuolisesti, jotta EU:n alueella toimivien eurooppalaisten organisaatioiden edellytykset käydä kauppaa eivät vääristyisi.

| 2.4 | ETSK haluaa kuitenkin korostaa eräitä siementen tuotantomenetelmiin liittyviä teknisiä näkökohtia, joissa on eroja Ukrainan ja Euroopan unionin välillä. Ne liittyvät muun muassa kasvinsuojeluaineiden käyttöön: ukrainalaisilla tuottajilla on käytettävissään laajempi valikoima kasvinsuojeluaineita kuin Euroopan unionin tuottajilla, ja ne saavat käyttää tiettyjä Euroopan unionissa kiellettyjä molekyylejä. Nämä erot aiheuttavat kilpailun vääristymistä ja mahdollistaisivat sellaisten tuotteiden tuomisen Euroopan unionin alueelle, jotka eivät noudata unionin terveys- ja ympäristövaatimuksia. Merkittävimmät erot koskevat esimerkiksi mahdollisuutta käyttää eräitä tehoaineita rikkakasvien hävittämiseen viljelylohkoilta, kuten atratsiinia (kielletty EU:ssa vuodesta 2003) ja asetoklooria (kielletty EU:ssa vuodesta 2012). Sen lisäksi, että näillä aineilla on terveysvaikutuksia, niiden käyttömahdollisuus antaa ukrainalaisille tuottajille selvän kilpailuedun, sillä aineet ovat laajavaikutteisia, pitkävaikutteisia, teknisesti rikkakasveihin erittäin hyvin tehoavia ja edullisia. Tuholaistorjunnassa ukrainalaiset tuottajat voivat puolestaan edelleen käyttää neonikotinoidien ryhmään kuuluvia tehoaineita, joista osa on kielletty EU:ssa, kuten klotianidiini, tiametoksaami ja hyvin pian tiaklopridi. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Euroopan vihreän kehityksen ohjelman mukaan EU:n luonnonpääomaa tulee suojella, hoitaa ja lisätä ja kansalaisten terveyttä ja hyvinvointia tulee suojella ympäristöön liittyviltä riskeiltä. Ukrainan on tämän vuoksi ehdottomasti lopetettava EU:n omalla alueellaan kieltämien kemikaalien käyttö siementen tuotannossa. Ukrainan on sovellettava saman tasoisia vaatimuksia kuin unionissa sovelletaan, sitouduttava noudattamaan tiukasti kaikkia Pariisin sopimuksen ehtoja ja sallittava tehtyjen sopimusten vuosittainen arviointi. Erojen ei saa antaa jatkua tai lisääntyä. Jos näin ei toimita, siemeniä ei voida hyväksyä unionin markkinoille. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | ETSK on tutustunut komission kantaan, jonka mukaan kyseisten tuotteiden varmentamismenetelmien tunnustaminen on luonteeltaan tekninen toimenpide. Edellä esitetyn perusteella ja ottaen huomioon, että EU:n markkinoiden avaamisella kolmansien maiden tuotteille on taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia, komitea kuitenkin suosittaa, että komissio tekee ennen päätöksen tekemistä vaikutustenarvioinnin sen varmistamiseksi, että toimenpide ei vaikuta eurooppalaisiin tuottajiin (eli lisääjäviljelijöihin ja siemenalan yrityksiin) eikä etenkään mikro- ja pienyrityksiin. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Tämän vaikutustenarvioinnin perusteella ja koska Ukrainan kanssa tehty nykyinen vapaakauppasopimus ei takaa reilua kauppaa, joka perustuisi vastaaviin vero-, sosiaali- ja ympäristövaatimuksiin, on tarpeen ensin tarkastella uudelleen vapaakauppasopimusta ja yleisemmin EU:n kauppapolitiikkaa epäreilun kaupan välttämiseksi. Euroopan komissio aikookin tehdä tällaisen uudelleentarkastelun, sillä se ilmoitti 16. kesäkuuta antamassaan tiedonannossa EU:n kauppapolitiikan perusteellisesta arvioinnista ja julkisen kuulemisen käynnistämisestä. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Tämä on erityisen tärkeää Ukrainan ja EU:n välillä maissinsiementen alalla, missä tuotannon noudettuna-hinta on Ukrainassa selvästi alhaisempi (ero esimerkiksi Ranskan tuotantohintaan oli vuonna 2019 arviolta 26 %). Nämä päätökset yhdessä johtaisivat siihen, että maissinsiementen lisäämistoiminnan kannattavuus Euroopassa joutuisi kyseenalaiseksi. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Covid-19-kriisistä saatujen opetusten valossa riippuvuus kolmansista maista elintarvikeomavaraisuuden kannalta strategisilla aloilla ei ole hyväksyttävää, ja siihen olisikin puututtava heti. |
| --- | --- |

2.9

Bryssel 18. syyskuuta 2020.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  EYVL L 8, 14.1.2003, s. 10.

1

(2)  Neuvoston direktiivien 66/401/ETY (EYVL 125, 11.7.1966, s. 2298), 66/402/ETY (EYVL 125, 11.7.1966, s. 2309), 2002/54/EY (EYVL L 193, 20.7.2002, s. 12) ja 2002/57/EY (EYVL L 193, 20.7.2002, s. 74) mukaisesti.

2

(3)  EUVL C 74, 23.3.2005, s. 55, EUVL C 351, 15.11.2012, s. 92.

3

---

| 11.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 429/279 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 429/279

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Luoteis-Atlantin kalastusjärjestön (NAFO) sääntelyalueella sovellettavien säilyttämis- ja täytäntöönpanotoimenpiteiden toteuttamisesta 20 päivänä toukokuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 2019/833 muuttamisesta”

(COM(2020) 215 final – 2020/95(COD))

(2020/C 429/36)

| Esittelijä: | Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE |
| --- | --- |

Esittelijä:

Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 17.6.2020
  neuvosto, 8.6.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohta ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” |
| Hyväksyminen jaostossa | 8.7.2020 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 18.9.2020 |
| Täysistunnon nro | 554 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 215/0/4 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 17.6.2020

neuvosto, 8.6.2020

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohta ja 304 artikla

Vastaava jaosto

”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö”

Hyväksyminen jaostossa

8.7.2020

Hyväksyminen täysistunnossa

18.9.2020

Täysistunnon nro

554

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

215/0/4

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK toistaa annettua asetusehdotusta koskevan kantansa, joka on esitetty lausunnossa 2018/05155 (1). Seuraavassa esitetään yksityiskohtaisesti siinä vahvistetut päätelmät ja suositukset. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Komitean mielestä on välttämätöntä, että Luoteis-Atlantin kalastusjärjestön (NAFO) hyväksymät säilyttämis- ja täytäntöönpanotoimenpiteet saatetaan osaksi EU:n lainsäädäntöä, jotta näitä toimenpiteitä sovellettaisiin yhtenäisesti ja tehokkaasti EU:ssa. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK katsoo kuitenkin, että esitettyyn ehdotukseen ei sisälly sujuvaa mekanismia NAFOn hyväksymien sääntöjen saattamiseksi osaksi unionin lainsäädäntöä eikä se ratkaise tarvetta saattaa ne vuosittain ajan tasalle. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Komitea kannattaa sujuvampaa ja yksinkertaisempaa mekanismia. Se ehdottaakin, että laaditaan asetus, joka käsittää vain yhden artiklan, jossa säädetään, että Euroopan unionin on sovellettava kalastusaluksiinsa sitovasti NAFOn hyväksymiä sääntöjä. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK painottaa vaaraa, joka liittyy siihen, että otetaan käyttöön delegoitujen säädösten järjestelmä, jossa komissiolle myönnetään toimivalta antaa lainsäädäntöä tarvitsematta noudattaa tavanomaisia menettelyjä. |
| --- | --- |

1.5

2.   Komission ehdotuksen pääsisältö

| 2.1 | Ehdotuksen päätarkoituksena on saattaa osaksi unionin lainsäädäntöä Luoteis-Atlantin kalastusjärjestön (NAFO) 41. vuosikokouksessaan syyskuussa 2019 hyväksymät säilyttämis- ja täytäntöönpanotoimenpiteet. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Ehdotukseen sisältyy teknisiä muutoksia, jotka liittyvät saalis- ja pyyntiponnistusrajoituksia, kalastuksen lopettamista, aluksella pidettäviä saaliita, silmäkokoja ja kalastus- ja tuotantopäiväkirjoja koskevaan termistöön. Lisäksi ehdotetaan ylimääräisiä tarkastusvelvoitteita ja kuukausittaisten saalisilmoitusten yksinkertaistamista. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Ehdotukseen sisältyy myös erinäisiä toimituksellisia muutoksia, jotka koskevat grönlanninpallasta, tuotantopäiväkirjaa ja rikkomusmenettelyitä, sekä viittauksia kalastusalusten valvontaa ja tarkkailua käsittelevälle organisaation verkkosivustolle. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Muut ehdotetut toimenpiteet liittyvät mittareiden käytön selventämiseen sekä haiden säilyttämiseen ja hoitoon, mitä varten ehdotetaan holkerin kohdennetun kalastuksen kieltämistä ja kyseisen lajin sivusaaliiden vähentämistä. Lisäksi täsmennetään rahtausjärjestelyjä koskevia säännöksiä. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Ehdotuksessa siirretään komissiolle valta muuttaa säilyttämis- ja täytäntöönpanosäännöksiä, jotka koskevat teknisiä seikkoja, kuten silmäkokoja, pohjankatkaravun pyynnissä käytettäviä lajitteluristikoita ja ketjuja sekä pohjakalastustoiminnan alueellisia rajoituksia. Kaiken tämän tarkoituksena on sisällyttää sujuvasti ja helposti unionin lainsäädäntöön NAFOn puitteissa tulevaisuudessa hyväksyttävät mahdolliset muutokset, jotka liittyvät näihin säilyttämis- ja täytäntöönpanotoimenpiteisiin. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Ehdotuksella muutetaan 20. toukokuuta 2019 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2019/833 (2). |
| --- | --- |

2.6

3.   Yleistä

| 3.1 | ETSK:n mielestä on välttämätöntä, että NAFOn viime vuosikokouksessa hyväksytyt säilyttämis- ja täytäntöönpanotoimenpiteet saatetaan osaksi EU:n lainsäädäntöä, jotta voidaan varmistaa niiden yhtenäinen soveltaminen EU:ssa. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Komitea katsoo kuitenkin, että tämä unionin lainsäädäntöön sisällyttämistä koskeva menettely ei edelleenkään ole sujuva, sillä toimenpiteisiin tehdään muutoksia joka vuosi ja EU:n byrokraattiset menettelyt ovat hyvin hitaat, minkä seurauksena NAFOn hyväksymien sääntöjen ja unionin lainsäädännön välillä on jatkuvasti eroja. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK toteaa, että tätä asetusehdotusta käsitellään nyt juuri siitä syystä, että käyttöön ei ole otettu mitään sujuvampaa menettelytapaa, jollaista komitea vuonna 2019 ehdotti ja joka sai tukea jäsenvaltioiden viranomaisilta ja asianomaisilta elinkeinoaloilta. Kyse olisi yksinkertaisesta asetuksesta, joka käsittäisi yhden ainoan artiklan ja jossa todettaisiin Euroopan unionin sitoutuvan soveltamaan kalastusaluksiinsa sitovasti NAFOn kunakin vuonna hyväksymiä sääntöjä. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Komitea varoittaa, että nykyinen menettely aiheuttaa oikeudellista epävarmuutta paitsi yrityksille myös viranomaisille, sillä säännökset ovat sen takia ristiriitaisia, ja lisäksi se aiheuttaa vääristymiä toimenpiteiden soveltamisessa, kun otetaan huomioon EU:n ulkopuoliset kalastusalukset. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK katsoo, että ainoa seikka, joka helpottaa delegoitujen säädösten järjestelmän käyttöönottoa on, että komissio voi vahvistaa sääntöjä tarvitsematta noudattaa tavanomaisia menettelyjä. |
| --- | --- |

3.5

Bryssel 18. syyskuuta 2020.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Luoteis-Atlantin kalastusjärjestön sääntelyalueella sovellettavat säilyttämis- ja valvontatoimenpiteet”, (EUVL C 159, 10.5.2019, s. 60).

1

(2)  EUVL L 141, 28.5.2019, s. 1.

2

---

| 11.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 429/281 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 429/281

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – 5G:n turvallinen käyttöönotto EU:ssa – EU:n välineistön täytäntöönpano”

(COM(2020) 50 final)

(2020/C 429/37)

| Esittelijä: | Alberto MAZZOLA |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Dumitru FORNEA |

Esittelijä:

Alberto MAZZOLA

Toinen esittelijä:

Dumitru FORNEA

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 9.3.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” |
| Hyväksyminen jaostossa | 3.9.2020 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 16.9.2020 |
| Täysistunnon nro | 554 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 217/0/2 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 9.3.2020

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta”

Hyväksyminen jaostossa

3.9.2020

Hyväksyminen täysistunnossa

16.9.2020

Täysistunnon nro

554

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

217/0/2

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti jäsenvaltioiden ja Euroopan komission aloitteeseen tarkistaa, miten jäsenvaltiot ovat edistyneet 5G-ekosysteemin turvalliseen käyttöönottoon liittyviä strategisia, teknisiä ja avaintoimenpiteitä koskevan EU:n välineistön päätelmissä suositettujen toimenpiteiden täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Koska 5G-sovellukset monimutkaistuvat ja niiden kirjo kasvaa jatkuvasti (komissio on asettanut internetyhteyksille vuodeksi 2025 seuraavat tavoitteet: kouluilla, korkeakouluilla, tutkimuslaitoksilla, sairaaloilla, tärkeimpien julkisten palvelujen tarjoajilla sekä laajasti digitalisoituneilla yrityksillä tulee olla käytössään yhteys, jonka tiedonsiirtonopeus on 1 gigatavu sekunnissa, ja kaupunki- ja maaseutualueiden kotitalouksilla yhteys, jonka latausnopeus on vähintään 100 megatavua sekunnissa, ja kaupunkialueilla ja keskeisillä maanteillä ja rautateillä tulee olla keskeytymätön 5G-palvelu), ETSK katsoo, että tässä 5G-ekosysteemin tarkistuksessa sekä komission toimissa, jotka liittyvät 5G-verkkojen kyberturvallisuuden ja monipuolisen 5G-arvoketjun turvaamiseen, tekniseen standardointiin ja sertifiointiin, suoriin ulkomaisiin sijoituksiin, kaupan suojatoimiin ja kilpailuun, julkisen palvelun velvoitteisiin, julkisiin hankintoihin ja kyberdiplomatiaan, olisi kiinnitettävä huomiota geopoliittiseen turvallisuuteen, infrastruktuurin turvallisuuteen, tietoturvaan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 168 artiklan 1 kohdan mukaisesti myös turvallisuuteen ihmisten terveyden kannalta. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK pitää tärkeänä varmistaa Euroopan 5G-ekosysteemin yhteydessä eheys, luottamuksellisuus, hallinnolliset ja operatiiviset vastuut, turvallisuus, mahdollisuus korvata toimittaja toisella, laitteistojen ja ohjelmistojen yhteentoimivuus, yhteiset tekniset standardit, palvelun jatkuvuus, tietoliikenteen luotettavuus ja tietosuoja, kaikki – myös harvaan asutut – alueet kattavat palvelut, käyttäjäviestinnän selkeys (käyttäjät digitaalisten markkinoiden aktiivisina toimijoina) sekä Kansainvälisen ionisoimattoman säteilyn komitean (ICNIRP) antamien väestön terveyden suojelua koskevien ohjeiden dynaaminen noudattaminen ja vähentää säteilyä mahdollisimman paljon. ICNIRP on päivittänyt vuonna 1998 antamiaan ohjeita radiotaajuisten sähkömagneettisten kenttien osalta. Asiakirjassa esitellään tarkistetut ohjeet, joiden tarkoituksena on suojella ihmisiä altistumiselta taajuuksien 100 kHz–300 GHz sähkömagneettisille kentille (Health Physics 118(5), s. 483–524, maaliskuu 2020). ICNIRP on tehnyt vuonna 2020 useita muutoksia sen varmistamiseksi, etteivät 5G:n kaltaiset uudet teknologiat voi aiheuttaa haittaa, riippumatta siitä, millaisia nykyiset odotukset ovat. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK pyytää komissiota seuraamaan tarkasti 5G:n käyttöönoton ja tosiasiallisen käytön edistymistä ja kehottaa jäsenvaltioita vauhdittamaan prosessia edelleen ja huolehtimaan vastuullisesta täytäntöönpanosta ottaen huomioon kaikki turvallisuusnäkökohdat, mukaan lukien perusoikeuksien kunnioittamisen varmistaminen sekä se, miten 5G-teknologia vaikuttaa väestön terveyteen ja eläviin ekosysteemeihin, talouteen, yhteiskuntaan, kilpailukykyyn ja koulutukseen. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK haluaa, että EU nousee maailmanlaajuiseen johtoasemaan seuraavan sukupolven 5G-mobiiliteknologiassa toteuttamalla radikaalin muutoksen mobiiliyhteyksissä ja että turvallinen digitaali-infrastruktuuri on yksi sen uuden ja nykyaikaisen teollisuusstrategian peruspilareista. Tämä avaisi valtavia dynaamisia mahdollisuuksia kasvattaa tuottavuutta ja taloutta ja lisätä kansalaisille tarjottavia palveluja. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK pitää erityisen tärkeänä arvioida laite- ja palvelutoimittajien riskiprofiilit ja soveltaa suuririskiksi katsottuihin toimittajiin asianmukaisia rajoituksia ja tarvittaessa sulkea toimittajia pois, jotta EU:n laajuisessa koordinoidussa arvioinnissa kriittisiksi ja arkaluonteisiksi luokiteltuihin keskeisiin kohteisiin kohdistuvia riskejä saadaan vähennettyä tehokkaasti ja niihin liittyvät vastuut saadaan määriteltyä. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK pitää välttämättömänä, että Euroopan unioni pyrkii varmistamaan keskipitkällä aikavälillä riippumattomuuden ja omavaraisuuden tällä alalla tukemalla voimakkaasti eurooppalaista tutkimusta ja Euroopan yrityskentän monimuotoisuutta. Komitean mielestä on tärkeää lisätä digitaalialan tutkimukseen ja innovointiin suunnattua EU:n rahoitusta sekä tukea operaattoreiden ja toimittajien investointeja uusiin turvallisuutta edistäviin teknisiin toimintoihin. Kaikista järjestelmien turvallisuuden ja häiriönsietokyvyn parantamiseen tähtäävistä toimista olisi myös voitava saada tunnustusta ja vastinetta markkinoilta. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Lisäksi on tärkeää varmistaa turvallisuus kaikkien jäsenvaltioiden kannalta huolehtimalla siitä, että tutkimuslaitoksia on eri puolilla EU:ta. ETSK toistaa myös ehdotuksensa siitä, että kussakin maassa olisi oltava vähintään kaksi toimittajaa, joista vähintään yksi on eurooppalainen, jotta voidaan taata poliittinen tietoturva ja terveysvaatimusten noudattaminen. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK pitää kansallisten sääntelyviranomaisten valtaan ja teleoperaattoreiden rooliin liittyviä toimenpiteitä asianmukaisina ja katsoo, että niitä on perusteltua painottaa. Koska käyttäjillä, kansalaisilla ja asiaankuuluvilla kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla on vain vähäiset ja heikot vaikutusmahdollisuudet, näille tahoille suunnattuja välineitä olisi kuitenkin komitean mielestä syytä korostaa nykyistä enemmän, jotta voidaan vahvistaa kuluttajien valmiuksia ja lisätä siten heidän voimaansa niin, että heistä voi tulla aloitekykyisiä markkinatoimijoita. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Komission, Euroopan parlamentin, neuvoston sekä jäsenvaltioiden hallitusten ja parlamenttien tulee tarjota demokraattiset puitteet kuulemisille, joiden kautta suurelle yleisölle voidaan esitellä tieteelliset ja teknologiset perustelut, oikeudelliset takeet ja toimivaltaisten toimielinten vastaukset kansalaisyhteiskunnan kysymyksiin. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK kehottaa tehostamaan EU:n teknologiadiplomatiaa sen varmistamiseksi, että kaupankäynti- ja investointiolosuhteista saadaan nykyistä tasapuolisemmat ja vastavuoroisemmat etenkin yritysten markkinoillepääsyn, tukien, julkisten hankintojen, teknologian siirron, teollisoikeuksien sekä sosiaali- ja ympäristönormien osalta. |
| --- | --- |

1.11

2.   Johdanto

| 2.1 | 5G-verkkojen turvallisuus on strategisesti tärkeä kysymys kansalaisten ja yritysten, koko sisämarkkinoiden ja EU:n teknologisen suvereniteetin kannalta. Komissio käynnisti jo vuonna 2013 EU:n lippulaivahankkeena julkisen ja yksityisen sektorin 5G-kumppanuuden (5G PPP) 5G-teknologian tutkimuksen ja innovoinnin vauhdittamiseksi. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Koska 5G:n maailmanlaajuiset tuotto-odotukset nousevat vuonna 2025 yli 100 miljardiin euroon, se on Euroopalle keskeinen edellytys kilpailla globaaleilla markkinoilla ja sen kyberturvallisuus on oleellista unionin strategisen riippumattomuuden takaamiseksi. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | 5G-verkot pohjautuvat nykyiseen neljännen sukupolven (4G) verkkoteknologiaan ja valokuituinfrastruktuuriin. Ne tarjoavat uutta palvelukapasiteettia ja muodostavat keskeisen infrastruktuurin, joka luo perustan suurelle osalle unionin taloutta sekä monenlaisille palveluille, jotka ovat välttämättömiä sisämarkkinoiden toiminnalle ja talouden ja yhteiskunnan elintärkeiden toimintojen – esim. energia, liikenne, pankki- ja terveydenhuoltopalvelut, maatalouden ja teollisuuden tuotanto-, jakelu- ja kulutusjärjestelmät – ylläpitämiseksi ja hallinnoimiseksi. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | 5G-verkkojen keskeinen rooli EU:n talouden ja yhteiskunnan digitaalisen muutoksen toteuttamisessa sekä digitaalisen ekosysteemin pohjainfrastruktuurin yhteenliittyneisyys ja ylikansallisuus ja uhkien rajatylittävä luonne tarkoittavat sitä, että yhdessä jäsenvaltiossa ilmenevät merkittävät 5G-verkkoihin liittyvät haavoittuvuudet tai kyberturvallisuuspoikkeamat vaikuttaisivat koko unioniin. Tästä syystä tarvitaan toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että 5G-verkkojen kyberturvallisuus on korkealla tasolla kaikissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Komissio hyväksyi vuonna 2016 aloitepaketin, johon kuuluvat gigabittiyhteyksiä kilpailukykyisillä digitaalisilla sisämarkkinoilla käsittelevä tiedonanto (1), (2), sähköisen viestinnän sääntelykehyksen uudistaminen (3), Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelimen BERECin toimeksiannon uudistaminen (4), tieto- ja viestintätekniikan standardointiprioriteetit digitaalisilla sisämarkkinoilla (5) sekä toimenpiteet paikallisyhteisöjen internetyhteyksien parantamiseksi (6), ja tämän aloitepaketin osana myös EU:n 5G-toimintasuunnitelman (7), jonka tavoitteena oli tehostaa 5G-infrastruktuuriin EU:ssa tehtävien julkisten ja yksityisten investointien etenemissuunnitelman avulla unionin toimia, joilla edistetään 5G:n edellyttämien infrastruktuurien ja palvelujen käyttöönottoa digitaalisilla sisämarkkinoilla, sekä varmistaa kaupallisten 5G-verkkojen käyttöönotto vuoteen 2020 mennessä. ETSK on antanut 5G-toimintasuunnitelmasta myönteisen lausunnon (8). |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Komission suosituksessa (9) esitetyn määritelmän mukaan ”5G-verkoilla” tarkoitetaan ”kaikkia olennaisia infrastruktuurin osatekijöitä, jotka liittyvät matkaviestinnän ja langattoman viestinnän teknologiaan, jota käytetään sellaisissa yhteenliitettävyys- ja lisäarvopalveluissa, joihin liittyy edistyneitä suorituskykyominaisuuksia – kuten hyvin suuret datanopeudet ja kapasiteetti, lyhyen vasteajan viestintä ja erittäin korkea luotettavuusaste – taikka tukemaan suurta määrää verkkoon liitettyjä laitteita”. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Komissio toteaa suosituksessaan aikovansa edistää 5G-verkkojen kyberturvallisuutta koskevan unionin toimintatavan täytäntöönpanoa ja pyrkivänsä jäsenvaltioiden pyynnön mukaisesti varmistamaan 5G-infrastruktuurin ja toimitusketjun turvallisuuden hyödyntäen tarpeen mukaan kaikkia käytettävissään olevia välineitä, joihin kuuluvat:






  — | televiestintää, multimediaa ja kyberturvallisuutta koskevat säännöt |
| --- | --- | --- |

2.7

—

televiestintää, multimediaa ja kyberturvallisuutta koskevat säännöt

| — | standardoinnin ja sertifioinnin koordinointi EU:n tasolla |
| --- | --- |

—

standardoinnin ja sertifioinnin koordinointi EU:n tasolla

| — | suorien ulkomaisten sijoitusten seurantapuitteet eurooppalaisen 5G-toimitusketjun suojelemiseksi |
| --- | --- |

—

suorien ulkomaisten sijoitusten seurantapuitteet eurooppalaisen 5G-toimitusketjun suojelemiseksi

| — | kaupan suojatoimet |
| --- | --- |

—

kaupan suojatoimet

| — | kilpailusäännöt |
| --- | --- |

—

kilpailusäännöt

| — | sen varmistaminen, että julkisten hankintojen yhteydessä otetaan asianmukaisesti huomioon turvallisuuteen liittyvät näkökohdat |
| --- | --- |

—

sen varmistaminen, että julkisten hankintojen yhteydessä otetaan asianmukaisesti huomioon turvallisuuteen liittyvät näkökohdat

| — | sen varmistaminen, että EU:n rahoitusohjelmien edunsaajat noudattavat asiaankuuluvia turvallisuusvaatimuksia. |
| --- | --- |

—

sen varmistaminen, että EU:n rahoitusohjelmien edunsaajat noudattavat asiaankuuluvia turvallisuusvaatimuksia.

| 2.8 | Jäsenvaltiot esittivät heinäkuussa 2019 kansallisten riskinarviointiensa tulokset kyberturvallisuusdirektiivillä (10) perustetulle (kaikkien jäsenvaltioiden edustajista koostuvalle) verkko- ja tietoturva-alan yhteistyöryhmälle, Euroopan komissiolle ja Euroopan unionin kyberturvallisuusvirastolle ENISAlle. Kansalliset arvioinnit sisältävät 5G-infrastruktuuriin ja keskeisiin riskiskenaarioihin liittyvät tiedot tärkeimmistä toimista, uhista ja haavoittuvuuksista ISO/IEC 27005 -standardin mukaisesti. Arvioinneissa kuvaillaan, millä tavoin uhkatoimijat voisivat hyödyntää eri toimiin liittyviä haavoittuvuuksia, ja niiden pohjalta on laadittu koordinoitu riskinarviointi ja yhteinen välineistö mahdollisine riskinhallintatoimenpiteineen. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Verkko- ja tietoturva-alan yhteistyöryhmä esitti lokakuussa 2019 komission ja ENISAn avustuksella laaditun koordinoidun EU-tason riskinarviointiraportin 5G-verkkojen kyberturvallisuusriskeistä. Siinä määritellään useita merkittäviä turvallisuushaasteita, jotka liittyvät keskeisiin ohjelmisto-, sovellus- ja palveluteknologisiin innovaatioihin, toimittajien rooliin 5G-verkkojen toteutuksessa ja käytössä sekä riippuvuuteen yhdestä ainoasta toimittajasta:






  — | suurempi alttius hyökkäyksille ja hyökkääjien mahdollisten sisääntuloväylien määrän kasvu |
| --- | --- | --- |

2.9

—

suurempi alttius hyökkäyksille ja hyökkääjien mahdollisten sisääntuloväylien määrän kasvu

| — | 5G-verkoille ominaisten uusien elementtien ja toimintojen suurempi haavoittuvuus |
| --- | --- |

—

5G-verkoille ominaisten uusien elementtien ja toimintojen suurempi haavoittuvuus

| — | matkaviestinoperaattoreiden toimittajariippuvuudesta johtuvat riskit, jotka lisäävät uhkatoimijoiden hyödynnettävissä olevien hyökkäysreittien määrää |
| --- | --- |

—

matkaviestinoperaattoreiden toimittajariippuvuudesta johtuvat riskit, jotka lisäävät uhkatoimijoiden hyödynnettävissä olevien hyökkäysreittien määrää

| — | yksittäisten toimittajien riskiprofiilin merkitys mahdollisten EU:n ulkopuolelta aiheutettavien häiriöiden kannalta |
| --- | --- |

—

yksittäisten toimittajien riskiprofiilin merkitys mahdollisten EU:n ulkopuolelta aiheutettavien häiriöiden kannalta

| — | vahvasta toimittajariippuvuudesta johtuvien riskien kasvu, sillä toimitukset saattavat keskeytyä kauppa- tai muiden jännitteiden takia |
| --- | --- |

—

vahvasta toimittajariippuvuudesta johtuvien riskien kasvu, sillä toimitukset saattavat keskeytyä kauppa- tai muiden jännitteiden takia

| — | verkkojen eheyden ja saatavuuden vaarantuminen turvallisuuden, luottamuksellisuuden ja yksityisyyden osalta. |
| --- | --- |

—

verkkojen eheyden ja saatavuuden vaarantuminen turvallisuuden, luottamuksellisuuden ja yksityisyyden osalta.

| 2.10 | Nämä haasteet luovat uuden turvallisuusparadigman, minkä vuoksi 5G-sektoriin ja sen ekosysteemiin sovellettavaa nykyistä politiikka- ja turvallisuuskehystä on arvioitava uudelleen ja jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet riskien vähentämiseksi. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Euroopan unionin kyberturvallisuusvirasto julkaisi 21. marraskuuta 2019 EU:n jäsenvaltioiden raporttia täydentävän raportin ENISA threat landscape for 5G networks, jossa arvioidaan viidennen sukupolven matkaviestinverkkoihin liittyviä uhkia. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Verkko- ja tietoturva-alan yhteistyöryhmä julkaisi 29. tammikuuta 2020 EU:n välineistön (Cybersecurity of 5G networks – EU toolbox of risk mitigating measures (11)), johon on koottu mahdollisia yhteisiä toimenpiteitä 5G-verkkojen tärkeimpien kyberturvallisuusriskien hallintaa varten ja ohjenuoraksi jäsenvaltio- ja EU-tason riskinhallintasuunnitelmien ensisijaisten toimenpiteiden valintaan. Euroopan komissio antoi samana päivänä välineistön tueksi tiedonannon (12), joka on käsillä olevan lausunnon aiheena. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | Tärkeimmät 5G-verkkoinfrastruktuuriin liittyvät sidosryhmät ovat






  — | kansalaiset, kuluttajat ja 5G:n loppukäyttäjät |
| --- | --- | --- |

2.13

—

kansalaiset, kuluttajat ja 5G:n loppukäyttäjät

| — | matkaviestinoperaattorit: matkaviestinverkkopalveluja käyttäjille tarjoavat toimijat, jotka pitävät yllä verkkoaan kolmansien tahojen avustuksella |
| --- | --- |

—

matkaviestinoperaattorit: matkaviestinverkkopalveluja käyttäjille tarjoavat toimijat, jotka pitävät yllä verkkoaan kolmansien tahojen avustuksella

| — | matkaviestinoperaattoreiden laite- ja palvelutoimittajat: tahot, jotka tarjoavat matkaviestinoperaattoreille palveluja tai infrastruktuureja, joita nämä tarvitsevat verkkonsa rakentamiseksi tai ylläpitämiseksi; tähän ryhmään kuuluvat matkaviestintälaitteiden valmistajat ja muut ulkopuoliset toimittajat, kuten pilvipalveluinfrastruktuurin tarjoajat, järjestelmäintegraattorit, turvallisuus- ja ylläpitopalvelujen alan alihankkijat ja lähetyslaitteiden valmistajat |
| --- | --- |

—

matkaviestinoperaattoreiden laite- ja palvelutoimittajat: tahot, jotka tarjoavat matkaviestinoperaattoreille palveluja tai infrastruktuureja, joita nämä tarvitsevat verkkonsa rakentamiseksi tai ylläpitämiseksi; tähän ryhmään kuuluvat matkaviestintälaitteiden valmistajat ja muut ulkopuoliset toimittajat, kuten pilvipalveluinfrastruktuurin tarjoajat, järjestelmäintegraattorit, turvallisuus- ja ylläpitopalvelujen alan alihankkijat ja lähetyslaitteiden valmistajat

| — | verkkoon liitettyjen laitteiden valmistajat ja niihin liittyvien palvelujen tarjoajat: tahot, jotka tuottavat 5G-verkkoon liitettäviä esineitä tai palveluja (esim. älypuhelimet, verkottuneet ajoneuvot, sähköiset terveydenhuoltopalvelut) sekä niihin liittyviä palvelukomponentteja 5G-teknologiaan pohjautuvalla ohjaustasolla palvelupohjaisen tai mobiiliin reunalaskentaan perustuvan arkkitehtuurin mukaisesti |
| --- | --- |

—

verkkoon liitettyjen laitteiden valmistajat ja niihin liittyvien palvelujen tarjoajat: tahot, jotka tuottavat 5G-verkkoon liitettäviä esineitä tai palveluja (esim. älypuhelimet, verkottuneet ajoneuvot, sähköiset terveydenhuoltopalvelut) sekä niihin liittyviä palvelukomponentteja 5G-teknologiaan pohjautuvalla ohjaustasolla palvelupohjaisen tai mobiiliin reunalaskentaan perustuvan arkkitehtuurin mukaisesti

| — | palveluntarjoajien ja sisällöntuottajien kaltaiset muut sidosryhmät. |
| --- | --- |

—

palveluntarjoajien ja sisällöntuottajien kaltaiset muut sidosryhmät.

Kaikki nämä sidosryhmät ovat tärkeitä turvallisuuden kannalta, sillä ne voivat edistää 5G-verkkojen kyberturvallisuutta ja toisaalta myös tarjota mahdollisia hyökkäysväyliä tai -vektoreita. Sen vuoksi on tärkeää arvioida niiden asemaan 5G-ekosysteemissä liittyvät riskit.

| 2.14 | Suurimmat perinteiset uhat liittyvät luottamuksellisuuden, eheyden ja saatavuuden vaarantumiseen. Havaintojen mukaan 5G-verkkoja uhkaavat erityisesti






  — | 5G-verkon palvelujen paikallinen tai maailmanlaajuinen keskeytyminen (saatavuus) |
| --- | --- | --- |

2.14

—

5G-verkon palvelujen paikallinen tai maailmanlaajuinen keskeytyminen (saatavuus)

| — | tietoliikennevakoilu 5G-verkkoinfrastruktuurissa (luottamuksellisuus) |
| --- | --- |

—

tietoliikennevakoilu 5G-verkkoinfrastruktuurissa (luottamuksellisuus)

| — | tietoliikenteen muuttaminen tai uudelleenreititys 5G-verkkoinfrastruktuurissa (eheys ja/tai luottamuksellisuus) |
| --- | --- |

—

tietoliikenteen muuttaminen tai uudelleenreititys 5G-verkkoinfrastruktuurissa (eheys ja/tai luottamuksellisuus)

| — | muun digitaalisen infrastruktuurin tai digitaalisten tietojärjestelmien hävittäminen tai muuttaminen 5G-verkkojen välityksellä (eheys ja/tai saatavuus). |
| --- | --- |

—

muun digitaalisen infrastruktuurin tai digitaalisten tietojärjestelmien hävittäminen tai muuttaminen 5G-verkkojen välityksellä (eheys ja/tai saatavuus).

| 2.15 | Valtioiden tai valtion tukemien toimijoiden aiheuttamia uhkia pidetään erittäin merkittävinä, koska nämä tahot ovat käytännössä vakavimmin otettavia ja todennäköisimpiä uhkatoimijoita ja niillä voi olla syitä, aikeita ja ennen kaikkea kykyä tehdä jatkuvia ja sofistikoituja hyökkäyksiä ja vaarantaa siten 5G-verkkojen turvallisuus.
  Vaikka monetkaan näistä haavoittuvuuksista eivät liity yksinomaan 5G-verkkoihin, niiden määrä ja merkitys todennäköisesti kasvavat 5G:n myötä, koska teknologia on yhä monimutkaisempaa ja taloudet ja yhteiskunnat tukeutuvat yhä enemmän tällaiseen infrastruktuuriin. |
| --- | --- |

2.15

Vaikka monetkaan näistä haavoittuvuuksista eivät liity yksinomaan 5G-verkkoihin, niiden määrä ja merkitys todennäköisesti kasvavat 5G:n myötä, koska teknologia on yhä monimutkaisempaa ja taloudet ja yhteiskunnat tukeutuvat yhä enemmän tällaiseen infrastruktuuriin.

| 2.16 | Koska 5G-verkot ovat suurelta osin ohjelmistopohjaisia, merkittävimmät turvallisuuspuutteet, jotka voivat johtua esim. laitetoimittajien huonoista ohjelmistokehitysprosesseista, voivat helpottaa toimijoiden tarkoituksellista takaporttien asentamista tuotteisiin ja vaikeuttaa myös niiden havaitsemista. Tämän johdosta niiden hyödyntäminen voi aiheuttaa yhä useammin erityisen vakavia ja laajoja kielteisiä vaikutuksia. Kun otetaan huomioon, ettei 4G:n kaikkia kyberturvallisuusongelmia ole vielä saatu ratkaistua, 5G:n myötä ongelmat saattavat lisääntyä eksponentiaalisesti. |
| --- | --- |

2.16

| 2.17 | Lisäksi on prosesseihin ja konfiguraatioon liittyviä haavoittuvuuksia, joista mainittakoon






  — | 5G-verkkojen suojelemiseen, seurantaan ja ylläpitoon erikoistuneen ja koulutetun henkilöstön puute |
| --- | --- | --- |

2.17

—

5G-verkkojen suojelemiseen, seurantaan ja ylläpitoon erikoistuneen ja koulutetun henkilöstön puute

| — | puutteet tarvittavassa sisäisessä turvallisuusvalvonnassa, seurantakäytännöissä ja turvallisuusjohtamisjärjestelmissä sekä riskinhallintakäytännöissä |
| --- | --- |

—

puutteet tarvittavassa sisäisessä turvallisuusvalvonnassa, seurantakäytännöissä ja turvallisuusjohtamisjärjestelmissä sekä riskinhallintakäytännöissä

| — | riittämättömät turvallisuuteen tai operatiiviseen ylläpitoon, kuten 5G-verkkojen ohjelmistopäivityksiin tai ohjelmistokorjauksien hallintaan, liittyvät menettelyt |
| --- | --- |

—

riittämättömät turvallisuuteen tai operatiiviseen ylläpitoon, kuten 5G-verkkojen ohjelmistopäivityksiin tai ohjelmistokorjauksien hallintaan, liittyvät menettelyt

| — | 3GPP:n standardien noudattamatta jättäminen tai virheellinen soveltaminen |
| --- | --- |

—

3GPP:n standardien noudattamatta jättäminen tai virheellinen soveltaminen

| — | verkon suunnittelun tai arkkitehtuurin puutteet, mukaan lukien tehokkaiden hätämekanismien ja jatkuvuuden turvaavien järjestelyjen puuttuminen ja esimerkiksi virtualisoinnin tai ylläpito- tai käyttöoikeuksien vajavainen tai virheellinen konfigurointi |
| --- | --- |

—

verkon suunnittelun tai arkkitehtuurin puutteet, mukaan lukien tehokkaiden hätämekanismien ja jatkuvuuden turvaavien järjestelyjen puuttuminen ja esimerkiksi virtualisoinnin tai ylläpito- tai käyttöoikeuksien vajavainen tai virheellinen konfigurointi

| — | epäasianmukaiset verkkokomponenttien paikallis- ja etäkäytön kriteerit |
| --- | --- |

—

epäasianmukaiset verkkokomponenttien paikallis- ja etäkäytön kriteerit

| — | puutteelliset turvallisuusvaatimukset hankintaprosessissa: esimerkiksi epäkelvot toimittajanvalintastrategiat tai se, ettei turvallisuutta ole asetettu etusijalle muihin näkökohtiin verrattuna. |
| --- | --- |

—

puutteelliset turvallisuusvaatimukset hankintaprosessissa: esimerkiksi epäkelvot toimittajanvalintastrategiat tai se, ettei turvallisuutta ole asetettu etusijalle muihin näkökohtiin verrattuna.

| 2.18 | Yksittäisten toimittajien riskiprofiilien arvioinnissa on otettava huomioon etenkin seuraavat seikat: puuttuuko EU:n ulkopuolinen maa mahdollisesti toimittajan toimintaan, koska kyseisen kolmannen maan valtiovallalla on tiiviit kytkökset toimittajaan; unionin ulkopuolisen maan lainsäädäntö, varsinkin jos maassa ei ole lainsäädännöllistä tai demokraattista valvontaa ja yrityksen EU:ssa toimivat tytäryhtiöt saattavat näin ollen olla haluttomia noudattamaan EU:n lainsäädäntöä tai jos EU:lla ei ole kyseisen kolmannen maan kanssa turvallisuus- tai tietosuojasopimusta; toimittajayrityksen omistusrakenne; kolmannen maan kaikenlainen painostuskyky, myös laitteiden valmistuspaikan suhteen; toimittajan tuotteiden yleinen laatu ja kyberturvallisuuskäytännöt, mukaan lukien se, miten pitkälti toimittajan toimitusketju on sen itsensä hallinnassa ja onko se painottanut turvallisuuskäytäntönsä asianmukaisesti. |
| --- | --- |

2.18

| 2.19 | Jäsenvaltiot ovat sopineet varmistavansa, että niillä on käytössä toimenpiteitä, joiden avulla voidaan reagoida asianmukaisesti ja oikeasuhteisesti jo havaittuihin ja mahdollisiin tuleviin riskeihin, sekä erityisesti varmistavansa, että ne voivat riskiperusteista lähestymistapaa noudattaen asettaa rajoituksia, kieltoja ja/tai erityisiä vaatimuksia ja ehtoja 5G-verkkolaitteiden toimitukselle, käyttöönotolle ja käytölle. |
| --- | --- |

2.19

| 2.20 | Tältä pohjalta jäsenvaltioiden tulee






  — | tiukentaa matkaviestinoperaattoreiden turvallisuusvaatimuksia (esim. tiukka pääsyn valvonta, turvallista toimintaa ja seurantaa koskevat säännöt ja tiettyjen toimintojen ulkoistamisen rajoitukset) |
| --- | --- | --- |

2.20

—

tiukentaa matkaviestinoperaattoreiden turvallisuusvaatimuksia (esim. tiukka pääsyn valvonta, turvallista toimintaa ja seurantaa koskevat säännöt ja tiettyjen toimintojen ulkoistamisen rajoitukset)

| — | arvioida laite- ja palvelutoimittajien riskiprofiilit objektiivisten ja selkeiden kriteerien pohjalta ja soveltaa arvion perusteella suuririskisiin toimittajiin asianmukaisia rajoituksia suhteellisuus- ja oikeusvarmuusperiaatteita noudattaen sekä sulkea toimittajia tarvittaessa pois, jotta EU:n laajuisessa koordinoidussa arvioinnissa kriittisiksi ja arkaluonteisiksi määriteltyihin keskeisiin kohteisiin kohdistuvia riskejä saadaan vähennettyä tehokkaasti |
| --- | --- |

—

arvioida laite- ja palvelutoimittajien riskiprofiilit objektiivisten ja selkeiden kriteerien pohjalta ja soveltaa arvion perusteella suuririskisiin toimittajiin asianmukaisia rajoituksia suhteellisuus- ja oikeusvarmuusperiaatteita noudattaen sekä sulkea toimittajia tarvittaessa pois, jotta EU:n laajuisessa koordinoidussa arvioinnissa kriittisiksi ja arkaluonteisiksi määriteltyihin keskeisiin kohteisiin kohdistuvia riskejä saadaan vähennettyä tehokkaasti

| — | soveltaa maailmanlaajuisesti tunnustettuja ja käytettyjä ja konsensukseen perustuvia turvallisuusstandardeja ja parhaita käytänteitä |
| --- | --- |

—

soveltaa maailmanlaajuisesti tunnustettuja ja käytettyjä ja konsensukseen perustuvia turvallisuusstandardeja ja parhaita käytänteitä

| — | varmistaa, että kullakin toimijalla on asianmukainen toimitusten monipuolistamiseen tähtäävä strategia, jolla vältetään tai rajoitetaan riippuvuutta yhdestä ainoasta toimittajasta tai toimittajista, joilla on samankaltainen riskiprofiili |
| --- | --- |

—

varmistaa, että kullakin toimijalla on asianmukainen toimitusten monipuolistamiseen tähtäävä strategia, jolla vältetään tai rajoitetaan riippuvuutta yhdestä ainoasta toimittajasta tai toimittajista, joilla on samankaltainen riskiprofiili

| — | huolehtia siitä, että pääsyn valvonta on tiukkaa, että verkon ylläpito, toiminta ja seuranta ovat turvallisella pohjalla ja että 5G-verkkojen komponentteja ja prosesseja sertifioidaan; tämän on perustuttava jäsenvaltioiden ja operaattoreiden tekemään riskianalyysiin, jotta toimitusten monipuolistamiseen tähtäävän strategian valinta ei nosta operaattorin verkon riskitasoa. |
| --- | --- |

—

huolehtia siitä, että pääsyn valvonta on tiukkaa, että verkon ylläpito, toiminta ja seuranta ovat turvallisella pohjalla ja että 5G-verkkojen komponentteja ja prosesseja sertifioidaan; tämän on perustuttava jäsenvaltioiden ja operaattoreiden tekemään riskianalyysiin, jotta toimitusten monipuolistamiseen tähtäävän strategian valinta ei nosta operaattorin verkon riskitasoa.

| — | varmistaa toimittajien asianmukainen tasapaino kansallisella tasolla ja välttää riippuvuutta toimittajista, joita pidetään suuririskisinä, myös edistämällä laitteiden parempaa yhteentoimivuutta |
| --- | --- |

—

varmistaa toimittajien asianmukainen tasapaino kansallisella tasolla ja välttää riippuvuutta toimittajista, joita pidetään suuririskisinä, myös edistämällä laitteiden parempaa yhteentoimivuutta

| — | huolehtia 5G-toimitusketjun monipuolisuudesta ja ylläpidettävyydestä pitkän aikavälin riippuvuuden välttämiseksi hyödyntäen täysipainoisesti EU:n käytettävissä olevia suorien ulkomaisten sijoitusten seurantavälineitä, kaupan suojatoimia, kilpailusääntöjä ja julkisia hankintoja koskevia säännöksiä |
| --- | --- |

—

huolehtia 5G-toimitusketjun monipuolisuudesta ja ylläpidettävyydestä pitkän aikavälin riippuvuuden välttämiseksi hyödyntäen täysipainoisesti EU:n käytettävissä olevia suorien ulkomaisten sijoitusten seurantavälineitä, kaupan suojatoimia, kilpailusääntöjä ja julkisia hankintoja koskevia säännöksiä

| — | lujittaa EU:n sisäisiä 5G-verkkoihin ja niiden jälkeisiin teknologioihin liittyviä valmiuksia hyödyntäen kyseeseen tulevia EU:n ohjelmia ja rahoitusta sekä edistää keskinäistä koordinointiaan standardointikysymyksissä ja parantaa tähän liittyen testaus- ja tarkastusvalmiuksia erityisten turvallisuustavoitteiden saavuttamiseksi, asiaankuuluvien kyberturvallisuusasetuksen mukaisten EU:n sertifiointijärjestelmien kehittämiseksi sekä yhteentoimivuuden edistämiseksi. |
| --- | --- |

—

lujittaa EU:n sisäisiä 5G-verkkoihin ja niiden jälkeisiin teknologioihin liittyviä valmiuksia hyödyntäen kyseeseen tulevia EU:n ohjelmia ja rahoitusta sekä edistää keskinäistä koordinointiaan standardointikysymyksissä ja parantaa tähän liittyen testaus- ja tarkastusvalmiuksia erityisten turvallisuustavoitteiden saavuttamiseksi, asiaankuuluvien kyberturvallisuusasetuksen mukaisten EU:n sertifiointijärjestelmien kehittämiseksi sekä yhteentoimivuuden edistämiseksi.

| 2.21 | Kuten komissio on toistuvasti korostanut, EU:n sisämarkkinat ovat nyt ja vastaisuudessakin avoinna kaikille, jotka haluavat tulla Eurooppaan, mutta sillä ehdolla, että kaikki noudattavat objektiivisiin kriteereihin perustuvia selkeitä ja tiukkoja sääntöjä. |
| --- | --- |

2.21

| 2.22 | Neuvosto korosti 6. kesäkuuta 2020, että on tärkeää vahvistaa digitaalista itsenäisyyttä ja yhteistyötä EU:ssa, luoda synergioita Verkkojen Eurooppa -välineen ja Digitaalinen Eurooppa -ohjelman kaltaisten EU:n ohjelmien avulla ja kehittää digitaalisia taitoja ja datavetoista taloutta, sekä tekoälyn ja kyberturvallisuuden merkitystä, kun otetaan huomioon digitaalisektorin aktiivinen rooli vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden saavuttamisessa. |
| --- | --- |

2.22

3.   Komission tiedonanto

| 3.1 | Vastauksena verkko- ja tietoturva-alan yhteistyöryhmän laatimaan välineistöön, jonka avulla on tarkoitus varmistaa 5G-verkkojen turvallisuus, komissio






  — | aikoo pyrkiä jäsenvaltioiden pyynnön mukaisesti varmistamaan 5G-infrastruktuurin ja toimitusketjun turvallisuuden hyödyntäen tarpeen mukaan kaikkia käytettävissään olevia välineitä |
| --- | --- | --- |

3.1

—

aikoo pyrkiä jäsenvaltioiden pyynnön mukaisesti varmistamaan 5G-infrastruktuurin ja toimitusketjun turvallisuuden hyödyntäen tarpeen mukaan kaikkia käytettävissään olevia välineitä

| — | kehottaa jäsenvaltioita ja toimielimiä varmistamaan tehokkaiden riskinhallintastrategioiden täytäntöönpanon ja toteuttamaan EU:n tasolla lisää koordinointitoimia yhteisen lähestymistavan omaksumiseksi 5G-verkkojen kyberturvallisuuteen nähden |
| --- | --- |

—

kehottaa jäsenvaltioita ja toimielimiä varmistamaan tehokkaiden riskinhallintastrategioiden täytäntöönpanon ja toteuttamaan EU:n tasolla lisää koordinointitoimia yhteisen lähestymistavan omaksumiseksi 5G-verkkojen kyberturvallisuuteen nähden

| — | kehottaa jäsenvaltioita panemaan täytäntöön kaikki EU:n välineistöä koskevissa päätelmissä suositellut toimenpiteet ja laatimaan yhteisen raportin niiden täytäntöönpanosta samanaikaisesti kun verkko- ja tietoturva-alan yhteistyöryhmä jatkaa välineistön täytäntöönpanoa tukevaa työtään |
| --- | --- |

—

kehottaa jäsenvaltioita panemaan täytäntöön kaikki EU:n välineistöä koskevissa päätelmissä suositellut toimenpiteet ja laatimaan yhteisen raportin niiden täytäntöönpanosta samanaikaisesti kun verkko- ja tietoturva-alan yhteistyöryhmä jatkaa välineistön täytäntöönpanoa tukevaa työtään

| — | toteuttaa toimivaltuuksiinsa kuuluvilla aloilla toimia 5G-verkkojen kyberturvallisuuden ja monimuotoisen 5G-arvoketjun turvaamiseksi, teknisen standardoinnin ja sertifioinnin edistämiseksi, suorien ulkomaisten sijoitusten, kaupan suojan ja kilpailun varmistamiseksi, julkisten hankintojen turvaamiseksi sekä kyberdiplomatian ja unionin omien tutkimus- ja innovointitoimintaan, koheesioon ja kehitykseen liittyvien ohjelmien ja rahastojen ylläpitämiseksi. |
| --- | --- |

—

toteuttaa toimivaltuuksiinsa kuuluvilla aloilla toimia 5G-verkkojen kyberturvallisuuden ja monimuotoisen 5G-arvoketjun turvaamiseksi, teknisen standardoinnin ja sertifioinnin edistämiseksi, suorien ulkomaisten sijoitusten, kaupan suojan ja kilpailun varmistamiseksi, julkisten hankintojen turvaamiseksi sekä kyberdiplomatian ja unionin omien tutkimus- ja innovointitoimintaan, koheesioon ja kehitykseen liittyvien ohjelmien ja rahastojen ylläpitämiseksi.

4.   Yleistä

| 4.1 | ETSK on vakuuttunut siitä, että uusi 5G-teknologia voi muuttaa tapaa, jolla olemme vuorovaikutuksessa maailman kanssa, sillä se tarjoaa mahdollisuuksia uudenlaisiin sovelluksiin ja liiketoimintamalleihin, uusiin elämäntapoihin, älykkääseen tehdastuotantoon, tuottavuuden lisäämiseen ja uusien laadukkaiden palvelujen tarjoamiseen kansalaisille sekä avaa mahdollisesti ovia automatisoitujen ajoneuvojen ja kehittyneiden valmistus- ja jakelujärjestelmien kaltaisille murroksellisille teknologioille ja mahdollistaa sen, että maailmaan tulee tuhansia ja taas tuhansia esineiden internetissä toisiinsa yhteydessä olevia arkipäivän laitteita. ETSK odottaa kuitenkin, että komissio selvittää vielä tarkemmin 5G:n vaikutukset ja toteutettavuuden sekä sen kustannus–hyöty-suhteen verrattuna 4G-teknologian tai valokuidun käyttöön tietoliikenteessä. Komitea pitää välttämättömänä, että 5G:llä pyritään parantamaan kiertoperiaatteen mukaista resurssien käyttöä ja pienentämään pitkälti energiaan liittyvää suurta hiilijalanjälkeä, ja korostaa, että sosiaalisiin rakennemuutoksiin on tärkeää vastata edistämällä oikeudenmukaista ja sujuvaa siirtymää ja paikkaamalla osaamisvajetta, jotta voidaan luoda paremmin palkattuja, joustavia ja korkeaa koulutustasoa vaativia työpaikkoja. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Kolme uhkaa – hallitsemattomat pandemiat, riittämättömät talouspoliittiset keinot ja geopoliittiset ”mustat joutsenet” – saattavat ajaa maailmantalouden pitkään lamaan ja rahoitusmarkkinoiden romahtamiseen tai pakoon rahoitusmarkkinoilta juuri nyt, kun eurooppalaisen yhteiskunnan kaikilla osa-alueilla ollaan yhä tietoisempia siitä, että kestävä talouskehitys ja meneillään oleva digitaalinen vallankumous, jonka yhtenä peruspilarina on 5G, edellyttävät turvautumista asianmukaisen oikeudellisen ja sääntelykehyksen sekä taloudellisen ja rahoituskehyksen pohjalta keinoihin, joissa yhdistyvät teknologinen suvereniteetti, tuottavuuden kasvu ja parempi resurssitehokkuus. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | ETSK kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita saattamaan digitaaliset sisämarkkinat valmiiksi ja kehittämään tähän liittyen kykyä ottaa käyttöön 5G-palveluja ja puolustaa ja parantaa siten Euroopan teollisuuden kilpailukykyä. Komitea kehottaa lisäksi komissiota seuraamaan tarkasti 5G:n käyttöönoton ja tosiasiallisen käytön edistymistä ja jäsenvaltioita vauhdittamaan prosessia edelleen ottaen huomioon kaikki turvallisuusnäkökohdat, mukaan lukien perusoikeuksien – esim. omistusoikeus ja yksityisyyden ja henkilötietojen suoja – kunnioittamisen varmistaminen sekä se, miten 5G-teknologia vaikuttaa väestön terveyteen ja eläviin ekosysteemeihin, talouteen, yhteiskuntaan, kilpailukykyyn ja koulutukseen. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK haluaa, että EU nousee maailmanlaajuiseen johtoasemaan seuraavan sukupolven 5G-mobiiliteknologiassa toteuttamalla radikaalin muutoksen mobiiliyhteyksissä ja että turvallinen digitaali-infrastruktuuri on yksi sen uuden ja nykyaikaisen teollisuusstrategian peruspilareista. Tämä avaisi valtavia dynaamisia mahdollisuuksia kasvattaa tuottavuutta ja taloutta, lisätä kansalaisille tarjottavia palveluja sekä edistää heidän hyvinvointiaan ja ilmaston ja ympäristön suojelua tekemällä EU:sta 5G-vallankumouksen edelläkävijä. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Koska kyberturvallisuus ja kansallinen turvallisuus liittyvät erottamattomasti toisiinsa, ETSK katsoo, että EU-maiden on tehtävä kansallista turvallisuuttaan koskevat päätökset aina EU-konteksti huomioiden ja että muut kuin tekniset arvioinnit olisi tehtävä objektiivisesti sellaisten riskinarviointikriteerien pohjalta, jotka on määritelty unionin tasolla ja jotka ovat välttämättömiä sen varmistamiseksi, että koko Euroopassa on yhdenmukainen, ennakoitavissa oleva ja täyden yhteentoimivuuden takaava sääntely-ympäristö. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | ETSK katsoo, että tiedon laadulla ja välittämistavoilla – kontekstivaikutuksella (framing effect) tai erottuvuudella (salience) – on merkittävä vaikutus kohderyhmien käyttäytymiseen. Kuluttajien vaikutusmahdollisuuksien lisäämisen tavoitteen saavuttamiseksi tulee näin ollen valita, millä keinoin heitä halutaan valistaa ja voimaannuttaa, jotta heistä tulisi aktiivisia digitaalisten markkinoiden toimijoita. Komitea toteaa, että kansalaisille olisi tarjottava 5G:n hyödyistä ja riskeistä ajantasaista ja paikkansapitävää tietoa, jonka takana on valtaenemmistö tiedeyhteisöstä. Heille tulee myös kertoa, mistä näkökohdista tutkijat eivät ole aivan yksimielisiä. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | ETSK on vakuuttunut siitä, että kaikkien yritysten on voitava jatkossakin päästä syrjimättä EU:n digitaalisille markkinoille mutta niin, että ne noudattavat unionin asettamia tiukkoja ja selkeitä arviointi- ja turvallisuussääntöjä, -vaatimuksia ja -kriteerejä, joiden mukaan unionin strategian ytimessä on Euroopan teknologisen suvereniteetin palauttaminen ja elvyttäminen. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Vaikka viiden suurimman infrastruktuuritoimittajan joukko koostuu kahdesta eurooppalaisesta ja kahdesta kiinalaisesta toimittajasta ja yhdestä korealaisesta toimittajasta (13), 5G-laitteiden ja -piirisarjojen ensimmäisten valmistajien joukossa ei ole yhtään suurta eurooppalaista yritystä. ETSK on vakaasti sitä mieltä, että monipuolinen toimittajapohja on turvattava ja että ainakin yhden toimittajan emoyhtiön on oltava eurooppalainen. Lisäksi on varmistettava laitteisto- ja ohjelmistokomponenttien yhteentoimivuus ja täysi vaihdettavuus myös sen takaamiseksi, että Eurooppa on teknologisesti täysin riippumaton toimintaympäristössä, jossa korostuu vahva kansainvälinen yhteistyö ja täydellinen vastavuoroisuus markkinoiden avoimuuden, markkinoille pääsyn ja markkinoiden toiminnan suhteen. Tällaista monipuolistamista voidaan soveltaa niin kauan kuin palvelujen yhteentoimivuus on mahdollista eikä monipuolisuus lisää kyberturvallisuusriskejä. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | ETSK pitää välttämättömänä, että Euroopan unioni pyrkii varmistamaan keskipitkällä aikavälillä riippumattomuuden ja omavaraisuuden tällä alalla tukemalla voimakkaasti eurooppalaista tutkimusta ja Euroopan yrityskentän monimuotoisuutta. Komitea suhtautuu myönteisesti jäsenvaltioiden hyväksymään toimenpidepakettiin, jolla puututaan 5G-teknologian käyttöönottoon liittyviin, Euroopan laajuisessa arvioinnissa yksilöityihin turvallisuusriskeihin (security and safety). Se katsoo kuitenkin, että 5G:n kaikkiin taajuusalueisiin tulee soveltaa EU-tason suosituksen mukaisia tiukkoja ja turvallisia sähkömagneettisille kentille altistumisen raja-arvoja, jotka perustuvat Maailman terveysjärjestön (WHO) tunnustaman Kansainvälisen ionisoimattoman säteilyn komitean (ICNIRP) päivitettyihin ohjeisiin. (14) ICNIRP:n suosittamat raja-arvot perustuvat ennalta varautumisen periaatteeseen, sillä ne ovat 50 kertaa alemmat kuin ne määrät, joilla on käytettävissä olevan tieteellisen näytön perusteella kansanterveydellisiä vaikutuksia. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | ETSK huomauttaa kuitenkin, ettei ICNIRP:n suosittamien raja-arvojen kannalla ole koko tiedeyhteisö, sillä eräät tutkijat ajavat väestön altistukselle ALARA-periaatteen (”niin alhainen kuin on kohtuudella mahdollista”) mukaisesti huomattavasti tiukempia rajoja. 5G-viestintäinfrastruktuuria täydentäviksi ratkaisuiksi voidaan mahdollisesti ehdottaa mm. seuraavia: olemassa olevaan muuhun kuin radiotekniikkaan (Ethernet-kaapelit, valokuitu jne.) perustuvien kiinteiden tietoliikenneyhteyksien käyttö silloin, kun käyttöyhteys on kiinteä (esim. pankkiautomaatit, pankkimaksupäätteet, teollisuusrobotit, etäohjattavat lääketieteelliset robotit jne.) ja kun siirretään suuria määriä dataa (digitaalisten palvelujen tarjoajat, yritykset jne.), sekä esineiden internet kiinteissä, ei mobiileissa yhteyksissä (älykodit, älykkäät kaupungit, yhdyskuntateknisten laitteiden anturit jne.). |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Komission, Euroopan parlamentin, neuvoston sekä jäsenvaltioiden hallitusten ja parlamenttien tulee tarjota demokraattiset puitteet kuulemisille, joiden kautta suurelle yleisölle voidaan esitellä tieteelliset ja teknologiset perustelut, oikeudelliset takeet ja toimivaltaisten toimielinten vastaukset kansalaisyhteiskunnan kysymyksiin. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | ETSK pitää kansallisten sääntelyviranomaisten valtaan ja teleoperaattoreiden rooliin liittyviä toimenpiteitä asianmukaisina ja katsoo, että niitä on perusteltua painottaa. Koska käyttäjillä, kansalaisilla ja asiaankuuluvilla kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla on vain vähäiset ja heikot vaikutusmahdollisuudet, näille tahoille suunnattuja välineitä olisi kuitenkin komitean mielestä syytä korostaa nykyistä enemmän. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | ETSK on kiinnittänyt huomiota (15) sähköyliherkkyysongelmaan, ilmaissut olevansa huolissaan siitä ja pitävänsä rohkaisevana, että meneillään on laajoja tutkimuksia ongelman ja sen syiden selvittämiseksi, sekä kehottanut komissiota jatkamaan työtään tällä alalla ja saattamaan sitä ajan tasalle. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | ETSK pitää 5G-televiestintä- ja -sovelluspalvelujen tarjoajien luotettavuutta olennaisen tärkeänä, sillä internetissä tapahtuva tietojenhallinta luo teknologisten, oikeudellisten ja verotuksellisten mekanismien sekä esineiden, laitteiden ja algoritmien suoran vuorovaikutuksen kautta pohjan palveluille, jotka liittyvät käyttäjien keräämien ja käsittelemien tietojen yhdistämiseen. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | ETSK on ehdottanut (16) siirtymistä tietojen omistusoikeuden käsitteestä henkilöiden ja oikeushenkilöiden tieto-oikeuksien määritelmään. Kuluttajien olisi pystyttävä hallitsemaan verkkoon liitettyjen laitteiden tuottamaa dataa yksityisyytensä varmistamiseksi niin, että samalla varmistetaan tietojen saatavuus, yhteentoimivuus ja siirtyminen sekä asianmukainen tietosuoja ja yksityisyys, tasapuolinen kilpailu ja kuluttajien laajempi valinnanvara. |
| --- | --- |

4.15

| 4.16 | Yleistä tietosuoja-asetusta olisi täydennettävä selkeillä täytäntöönpanolinjauksilla, jotta soveltamisesta saataisiin yhdenmukaista ja tieto- ja kuluttajansuoja olisivat korkealla tasolla, kun otetaan huomioon koneiden ja esineiden yhteenliitettävyys. Lisäksi olisi tarkistettava siviilioikeudellista vastuuta ja tuotevakuutuksia koskevia sääntöjä niiden mukauttamiseksi tilanteeseen, jossa ohjelmistot tekevät yhä enemmän päätöksiä täysin turvatussa ympäristössä. |
| --- | --- |

4.16

| 4.17 | ETSK pitää ratkaisevan tärkeänä, että jäsenvaltiot noudattavat EU:n välineistön sisältämiä strategisia ja teknisiä suosituksia eivätkä kehitä omia kansallisia lähestymistapoja, kuten lisätestejä ja -sertifiointeja, sillä se tekisi markkinoista hajanaiset, viivästyttäisi teknologian käyttöönottoa ja toisi markkinoiden välille epäjohdonmukaisuuksia ja saattaisi siten heikentää luottamusta testaus- ja sertifiointijärjestelmiin. |
| --- | --- |

4.17

| 4.18 | Tehokkaan riskienhallinnan takaamiseksi, mittakaavaetujen saavuttamiseksi, hajanaisuuden välttämiseksi ja eurooppalaisten järjestelmien yhteentoimivuuden varmistamiseksi on ETSK:n mielestä olennaisen tärkeää käyttää maailmanlaajuisia standardeja ja lisätä tähän liittyvää EU:n tukea sekä hyödyntää yhteisiä parhaiksi havaittuja käytäntöjä. Teknisiä standardeja koskevista keskusteluista saadaan välttämätöntä lisävalaistusta, jonka pohjalta yritykset voivat jälleen kilpailla ja toteuttaa 5G:n ja tekoälyn kaltaisten kehittyneiden teknologioiden täytäntöönpanon edellyttämiä keskeisiä toimia kaikilla markkinoilla. |
| --- | --- |

4.18

| 4.19 | ETSK pitää erityisen tärkeänä arvioida laite- ja palvelutoimittajien riskiprofiilit ja soveltaa suuririskiksi katsottuihin toimittajiin asianmukaisia rajoituksia ja tarvittaessa sulkea toimittajia pois, jotta EU:n laajuisessa koordinoidussa arvioinnissa kriittisiksi ja arkaluonteisiksi luokiteltuihin keskeisiin kohteisiin kohdistuvia riskejä saadaan vähennettyä tehokkaasti. |
| --- | --- |

4.19

| 4.20 | ETSK:n mielestä on tärkeää, että operaattorit ja toimittajat lisäävät investointejaan uusiin turvallisuutta edistäviin teknisiin toimintoihin. Kaikista järjestelmien turvallisuuden ja häiriönsietokyvyn parantamiseen tähtäävistä toimista olisi myös voitava saada tunnustusta ja vastinetta markkinoilta. Jos turvallisuusinvestointeja tuotaisiin paremmin esiin, markkinat ehkä palkitsisivat niistä uudella tavalla. |
| --- | --- |

4.20

| 4.21 | ETSK suhtautuu erittäin myönteisesti yhteisiin toimiin, joilla on tarkoitus edistää teollista kehitystä ja 5G:n käyttöönottoa. Suunnitteilla on arvioida 5G-arvoketjun laajuudelta mahdollisia markkinavajeita tai markkinoiden toimintapuutteita, jotka edellyttäisivät kohdennettuja toimia seuraavassa pitkän aikavälin talousarviossa tai mahdollisesti 5G:n kyberturvallisuuteen (security and safety) liittyvää Euroopan yhteistä etua koskevaa tärkeää hanketta. |
| --- | --- |

4.21

| 4.22 | ETSK korostaa, että vaikka digitaalinen infrastruktuuri on osoittautunut covid-19-kriisin aikana iskunkestäväksi ja vakaaksi, lisäinvestointeja 5G-infrastruktuuriin tarvitaan, jotta saadaan kurottua umpeen yhä olemassa oleva digitaalinen kuilu, joka saattaa rajoittaa kansalaisten mahdollisuuksia käyttää sähköisiä terveyspalveluja, opiskella verkon välityksellä ja tehdä etätöitä. |
| --- | --- |

4.22

| 4.23 | Teknologiadiplomatian tasolla EU:n tulee ETSK:n mielestä varmistaa, että kaupankäynti- ja investointiolosuhteista saadaan nykyistä tasapuolisemmat ja vastavuoroisemmat etenkin markkinoille pääsyn, tukien, julkisten hankintojen, teknologian siirron, teollisoikeuksien sekä sosiaali- ja ympäristönormien osalta, erityisesti kun otetaan huomioon, että markkinoilla on järjestelmätason kilpailijoita, jotka edistävät vaihtoehtoisia hallintomalleja. Näin sen ohella, kun kannustetaan kaikkinaiseen kilpailuun ja tekniseen innovointiin markkinoilla. |
| --- | --- |

4.23

| 4.24 | ETSK kannattaa painokkaasti sitä näkemystä, että 5G-toimitusketju on pidettävä monipuolisena ja ylläpidettävänä pitkän aikavälin riippuvuuden välttämiseksi. Tämä edellyttää, että toimittajia on useita ja että vaihdettavuus ja yhteentoimivuus varmistetaan. Komitea kannattaa myös sitä, että vuosien 2021–2027 rahoituskehyksen puitteissa vahvistetaan edelleen ohjelmia ja aloitteita, jotka tähtäävät EU:n valmiuksien ja teknologisen suvereniteetin lujittamiseen 5G-verkoissa ja niiden jälkeisissä teknologioissa. |
| --- | --- |

4.24

| 4.25 | Toukokuun 27. päivänä 2020 hyväksytyn Euroopan elpymissuunnitelman yhteydessä on tarkoitus käyttää maakohtaisissa analyyseissa digitalisaatioon liittyvien EU-ohjausjakson suositusten tukena digitaalitalouden ja -yhteiskunnan indeksiä (DESI) vuodelta 2020 (2020 Digital Economy and Society Index). Tämä auttaa jäsenvaltioita priorisoimaan uudistus- ja investointitarpeensa ja kohdentamaan niihin resursseja ja helpottaa näin elpymis- ja palautumistukivälineen kautta saatavilla olevien 560 miljardin euron hyödyntämistä. Välineestä myönnetään jäsenvaltioille rahoitusta, jotta ne voivat parantaa talouksiensa palautumiskykyä ja edistää investointien ja uudistusten avulla vihreää siirtymää ja digitaalista muutosta. Koska pandemia on vaikuttanut merkittävästi kaikkiin viiteen DESI-indeksissä huomioitavaan ulottuvuuteen, 5G:tä koskevia vuoden 2020 johtopäätöksiä olisi tarkasteltava yhdessä niiden lukuisten toimenpiteiden kanssa, joita komissio ja jäsenvaltiot ovat toteuttaneet kriisin taltuttamiseksi ja elpymisen tukemiseksi. |
| --- | --- |

4.25

Bryssel 16. syyskuuta 2020.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  SEUT-sopimuksen 168 artiklan 1 kohta: ”Kansallista politiikkaa täydentävä unionin toiminta – –”.

1

(2)  COM(2016) 587 final.

2

(3)  COM(2016) 590 final.

3

(4)  COM(2016) 591 final.

4

(5)  COM(2016) 176 final.

5

(6)  COM(2016) 589 final.

6

(7)  COM(2016) 588 final.

7

(8)  EUVL C 125, 21.4.2017, s. 74

8

(9)  Komission suositus (EU) 2019/534 5G-verkkojen kyberturvallisuudesta, 26.3.2019 (EUVL L 88, 29.3.2019, s. 42).

9

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/1148, annettu 6 päivänä heinäkuuta 2016, toimenpiteistä yhteisen korkeatasoisen verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuuden varmistamiseksi koko unionissa (EUVL L 194, 19.7.2016, s. 1).

10

(11)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/cybersecurity-5 g-networks-eu-toolbox-risk-mitigating-measures

11

(12)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/secure-5 g-deployment-eu-implementing-eu-toolbox-communication-commission

12

(13)  Maailman viisi suurinta toimittajaa ovat nykyään Ericsson, Nokia, Huawei, ZTE ja Samsung.

13

(14)  Euroopan parlamentti – E-003040/2019, Stella Kyriakidesin Euroopan komission nimissä antama vastaus (17.1.2020).

14

(15)  EUVL C 242, 2.7.2015, s. 31.

15

(16)  EUVL C 353, 18.10.2019, s. 79.

16

---

| 11.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 429/290 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 429/290

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Euroopan datastrategia”

(COM(2020) 66 final)

(2020/C 429/38)

| Esittelijä: | Antonio GARCÍA DEL RIEGO |
| --- | --- |

Esittelijä:

Antonio GARCÍA DEL RIEGO

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 22.4.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Komitean työvaliokunnan päätös | 18.2.2020 |
| Vastaava jaosto | ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” |
| Hyväksytty jaostossa | 23.7.2020 |
| Hyväksytty täysistunnossa | 18.9.2020 |
| Täysistunnon numero | 554 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 216/0/2 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 22.4.2020

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Komitean työvaliokunnan päätös

18.2.2020

Vastaava jaosto

”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta”

Hyväksytty jaostossa

23.7.2020

Hyväksytty täysistunnossa

18.9.2020

Täysistunnon numero

554

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

216/0/2

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) suhtautuu myönteisesti datastrategiaa koskevaan komission ehdotukseen, jossa asetetaan etusijalle monialainen datan yhteiskäyttö ja parannetaan datan käyttöä, yhteiskäyttöä, saatavuutta ja hallintaa alakohtaisilla lainsäädäntötoimilla. Kunnianhimoisella datastrategialla voidaan vastata kriittiseen tarpeeseen parantaa EU:n datavalmiuksia. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK kannattaa komission ehdotusta, jonka mukaan EU:n data-arkkitehtuurin kokonaisrakenteen avulla olisi voitava edistää sellaisten yksilöiden oikeuksien täytäntöönpanoa, jotka liittyvät heidän omien tietojensa käyttöön, suojaan ja valvontaan, lisätä yksilöiden tietoisuutta, parantaa heidän vaikutusmahdollisuuksiaan selkeämmät takeet tarjoavien henkilötietojen data-avaruuksien välityksellä ja vahvistaa yleisen tietosuoja-asetuksen 20 artiklassa yksilöille annettua siirto-oikeutta (1). |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK kehottaa komissiota ottamaan käyttöön selkeämmän strategian, jolla edistetään sen datakehystä. Strategia olisi laadittava siten, että siinä yhdistyvät korkeat tietosuojanormit, monialainen ja vastuullinen datan yhteiskäyttö, eri alojen hallinnointia ja datan laatua koskevat selkeät perusteet ja yksilöiden laajemmat mahdollisuudet valvoa tietojaan. ETSK ehdottaa myös strategian rahoitukseen sovellettavan lähestymistavan selventämistä entisestään ja suosittaa keinoja osaamisvajeen poistamiseksi. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK katsoo, että kehitettäessä datavetoisia alustoja EU:ssa olisi otettava huomioon eurooppalaiset arvot, muun muassa yksilöiden asettaminen etusijalle. ETSK katsoo, että nykyinen kuluttajalähtöinen lähestymistapa olisi laajennettava ”ihminen määrää” -periaatteeseen perustuvaksi lähestymistavaksi, jossa tietojen käyttöön liittyy eettinen ulottuvuus. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK pitää valitettavana, että kaksi vuotta yleisen tietosuoja-asetuksen voimaantulon jälkeen asetusta ei ole pantu asianmukaisesti täytäntöön ja että eroja on edelleen. Komission olisi ratkaistava nämä kysymykset muun muassa jäsenvaltioille suunnatuin kannustimin, jotta varmistetaan, että kaikki ihmiset kaikkialla EU:ssa voivat hyötyä täysimääräisesti oikeuksistaan. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK katsoo, että sisämarkkinoiden toteutuminen on ensisijainen edellytys yhteisten data-avaruuksien toimivuudelle. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK ottaa huomioon jaettavien tietojen arkaluonteisuuden ja korostaa, että yksilöiden tietosuoja on taattava suostumus-, valvonta-, seuraamus- ja seurantamekanismien avulla ja että on varmistettava, että data anonymisoidaan (eikä sitä voida jälleentunnistaa). |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK suosittelee, että komissio määrittelee strategiassa käsityksensä datan omistajuudesta. Käynnissä olevat oikeudelliset keskustelut aiheuttavat tällä hetkellä yksilöille epävarmuutta siitä, mitä vaatimuksia he voivat esittää. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK kehottaa käymään kansalaisyhteiskunnan kanssa tiiviimpää vuoropuhelua ja muistuttaa tarpeesta antaa pk-yrityksille selkeämpiä ohjeita datan yhteiskäyttömekanismeista, sillä kummallakin näistä on keskeinen merkitys, jotta data-avaruuksiin voidaan osallistua laaja-alaisesti. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK toistaa, että datan sisämarkkinoilla olisi varmistettava, ettei henkilötietoihin sovelleta samoja sääntöjä kuin tavaroihin ja palveluihin, toisin sanoen, ettei henkilötietoja aleta vähitellen pitää muina kuin henkilötietoina (2). |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Komission olisi varmistettava, että oikeudellinen kehys mahdollistaa kaikille yrityksille yhtäläisen datan saatavuuden niiden koosta riippumatta ja että sillä puututaan hallitsevien alustojen markkinavoimaan. Kaiken kaikkiaan komission olisi esitettävä paljon selkeämpi ja konkreettisempi ehdotus data-avaruuksien valvonnasta ja hallinnoinnista ja siitä, miten sidosryhmät jakavat dataa. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK korostaa, että on olennaisen tärkeää ottaa huomioon personoitujen tuotteiden yksilöihin kohdistuvat vaikutukset (kuten syrjintä) ja tietojen yhteiskäytöstä yrityksiin kohdistuvat vaikutukset. Kehyksellä olisi ylläpidettävä korkeita turvallisuusnormeja sekä teollis- ja tekijänoikeuksia. Johdettua dataa olisi suojattava, eikä sen saatavuuden tai siirtämisen pitäisi olla pakollista. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | ETSK korostaa, että digitaalisia taitoja ja digitaalista lukutaitoa on parannettava kiireellisesti koulutuksen avulla muun muassa hyödyntämällä digitaalisten taitojen puitekehystä ja kannustamalla jäsenvaltioita parantamaan elinikäistä oppimista niiden taitojen osalta, joita tarvitaan eniten kaikilla koulutustasoilla (3). Näin varmistetaan, että käyttäjistä tulee dataan perehtyneitä toimijoita, jotka ovat paremmin selvillä omista tiedoistaan, massadatasovelluksista ja tietohallinnosta ja valvovat niitä paremmin sekä ymmärtävät digitaalista ympäristöään ja sen riskejä (esimerkiksi personointia) (4). |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | ETSK kehottaa komissiota selventämään ja vahvistamaan toimivaltaisten viranomaisten, kuluttajajärjestöjen ja riippumattomien elinten tärkeää roolia alakohtaisten aloitteiden hallinnoinnissa ja sen varmistamisessa, että yritykset noudattavat säännöksiä ja käyttäjiä ohjataan, neuvotaan ja koulutetaan. |
| --- | --- |

1.14

2.   Yleistä: Oikeanlainen datastrategia

| 2.1 | ETSK yhtyy komission painotukseen, joka koskee yksilöiden ja liiketoiminnan kannalta keskeisessä asemassa olevaa dataa. Digitalisaatio ja teknologiset parannustoimet ovat lisänneet tuotetun datan soveltamisalaa ja frekvenssiä sekä helpottaneet datan tallentamista, käsittelyä, analysointia ja siirtoa. Datavetoisilla palveluilla parannetaan kuluttajien käyttömukavuutta ja vastataan heidän odotuksiinsa sekä parannetaan olemassa olevia teollisia prosesseja. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | ETSK on samaa mieltä siitä, että datavetoinen innovointi on EU:n talouskasvun ja kilpailukyvyn tärkeä vauhdittaja ja että sen roolia rajoittaa se, ettei EU:n saatavilla ole teollista dataa ja käyttäjädataa. ETSK yhtyy komission ehdotukseen puuttua tähän asiaan ja parantaa monialaista datan käyttöä, yhteiskäyttöä ja saatavuutta luomalla yhteisiä data-avaruuksia, jotka noudattavat tiukasti yleistä tietosuoja-asetusta, laatimalla yhteisiä teknisiä ja oikeudellisia sääntöjä ja normeja sekä toteuttamalla täydentäviä toimenpiteitä. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | ETSK katsoo, että datastrategialla on keskeinen rooli EU:n teknologisen riippumattomuuden vahvistamisessa, millä taataan turvallinen ja suojattu datan yhteiskäyttö ja saatavuus, jotta parannetaan EU:n kansalaisten mahdollisuuksia valvoa tietojaan ja saadaan aikaan hyötyjä yksilöille ja yrityksille. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | ETSK on samaa mieltä siitä, että tarkoituksenmukaisin lähestymistapa datan saatavuuteen on alakohtainen, jotta voidaan etsiä kunkin alan erityispiirteisiin ja markkinoiden toimintapuutteisiin soveltuvia ratkaisuja sekä varmistaa samalla, että kuluttajansuojalla on mahdollisimman vahvat takeet. (5) |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | ETSK on komission kanssa samaa mieltä siitä, että tietojärjestelmien merkittävät yhteentoimivuusongelmat rajoittavat EU:n kykyä hyödyntää ja jakaa tietoja. Covid-19-kriisi osoitti kattavan dataekosysteemin tarpeen ja hyödyllisyyden, koska data ei rajoitu tiettyihin aloihin, kun esimerkiksi kehitetään henkilöiden turvallisuuteen liittyviä ratkaisuja (kuten geopaikannus- ja terveysdata) ja vältetään siiloajattelua. Terveydenhuollon alalla tutkijat voisivat hyödyntää eri aloilla kerättyä kansanterveyden kannalta tärkeää dataa, jotta nopeutetaan lääkkeiden kehittämistä ja autetaan ymmärtämään paremmin sairauksia. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | ETSK on samaa mieltä siitä, että datalähtöistä innovointia rajoittavat osaamisvaje, datalukutaitoisten työntekijöiden puute EU:ssa ja heikko digitaalinen lukutaito. ETSK suhtautuu myönteisesti strategian tavoitteeseen luoda ”yhteinen eurooppalainen osaamisen data-avaruus” ja komission digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelman tulevaan päivitykseen. |
| --- | --- |

2.6

3.   EU:n datakehyksen edistäminen: yleistä

ETSK toteaa, että kehitettäessä EU:n datakehystä on tärkeää ottaa huomioon eettisyyteen liittyvä kysymys. Tätä kysymystä käsitellään ETSK:n vuonna 2016 teettämässä massadatan etiikkaa koskevassa tutkimuksessa (Ethics of Big Data) (6). Siinä tarkastellaan yksilön tarvetta yksityisyyteen ja itsemääräämisoikeuteen useista näkökulmista, kuten tietoisuus, valvonta, luottamus, omistajuus, seuranta ja turvallisuus, digitaalinen identiteetti, räätälöity todellisuus, jälleentunnistaminen, digitaalinen kuilu ja yksityisyys. ETSK suosittelee pitämään näitä kaikkien politiikkojen ohjaavina periaatteina.

3.1   Tietosuojavaatimukset

| 3.1.1 | ETSK kehottaa komissiota painottamaan, että tietojen olisi pysyttävä yksilöiden valvonnassa, koska tietojen kerääminen ja yhteiskäyttö vaikuttavat heidän yksityisyyteensä ja tasa-arvoonsa. Yritykset voivat monialaisen datan käytön avulla edistää ja parantaa nykyisiä prosessejaan, tehostaa tietämyksen lisäämistä ja tarjota kuluttajille uusia, personoituja tuotteita ja kokemuksia. Käyttäjädatasta saadaan tietämystä erityisesti luonteenomaisista piirteistä, tarpeista ja käyttäytymisestä. Tätä tietämystä ei pystytä keräämään anonymisoidun datan avulla, ja sillä on myönteisiä kerrannaisvaikutuksia, jotka ulottuvat selvästi sitä alaa laajemmalle, jolla data on alun perin tuotettu. Esimerkiksi rahoitusalalla monialaisella datan yhteiskäytöllä voitaisiin parantaa riskianalyysia ja kassavirtaennusteita, puuttua petosten havaitsemiseen ja parantaa yksilöiden kykyä hallita ylivelkaantumista sekä edistää mahdollisuutta käyttää rahoituspalveluja ja talousvalistusta. Lisäksi personointiin voi liittyä haavoittuvassa asemassa olevien kuluttajien kannalta riskejä, kuten syrjintää, hyväksikäyttöä ja manipulointia. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Komission olisi puututtava yleisen tietosuoja-asetuksen riittämättömään ja hajanaiseen täytäntöönpanoon, erilaisiin oikeudellisiin tulkintoihin ja tietosuojaviranomaisten resurssien puutteeseen. Vuonna 2012 laadittu yleinen tietosuoja-asetus, joka hyväksyttiin vuonna 2016 ja joka tuli voimaan vuonna 2018, ei sovellu ehdotetun kehyksen perustaksi. ETSK suosittelee, että komissio päivittää yleistä tietosuoja-asetusta asianmukaisesti ja toteuttaa vaikutustenarvioinnin, koska sen on sovittava yhteen yhteisiä data-avaruuksia koskevan lähestymistavan kanssa. ETSK myös kehottaa komissiota puuttumaan yleisessä tietosuoja-asetuksessa asetettuihin datan siirrettävyyttä koskevien oikeuksien rajoituksiin. Ne on laadittu silloin, kun palveluja oli tarkoitus vaihtaa vain kerran, kun taas nykyään dataa käytetään uudelleen useita kertoja ja siitä on reaaliaikaista hyötyä. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Vaikka ETSK katsoo, että ehdotetut välineet voisivat auttaa yksilöitä päättämään ”mitä heidän tiedoillaan tehdään” (7), komission olisi oikeudellisen epävarmuuden vähentämiseksi määriteltävä strategiassa käsityksensä datan omistajuudesta. Näin selvennettäisiin yleisesti, kuka omistaa datan ja esimerkiksi mitä tämä data on ja mitä sille tapahtuu, jos se luodaan esineiden internetin kodinkoneilla. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.3.1 | On tehtävä selväksi, että yksilöiden tiedonsaantioikeudet ja tietojen omistajuus ovat kaksi eri asiaa. |
| --- | --- |

3.1.3.1

| 3.1.4 | Koska datan tarjoaminen ilmaisia palveluja vastaan on eräs maksutapa, ETSK kehottaa komissiota ilmoittamaan, mihin asiakirjaan tai perusteisiin se viittaa, kun se vetoaa ”yleiseen etuun”, ja kertomaan, mikä on sen tarkoitus tällä alalla. Komitea suosittelee myös, että komissio määrittelee datan luovuttamisen ilman suoraa palkkiota (tai ”tietoaltruismin”) ja varmistaa asianmukaiset toimenpiteet, joilla estetään se, etteivät datan kerääjät vapaudu velvoitteistaan. |
| --- | --- |

3.1.4

3.2   Datan yhteiskäyttöä koskeva vastuullinen kehys

| 3.2.1 | Komission olisi selvennettävä, miten se aikoo antaa ohjeistusta yksilöille, jotta nämä ymmärtävät, miten ”henkilökohtaiset datatilat” toimivat. Ilman tätä ymmärrystä yksilöiden oikeus päästä näihin data-avaruuksiin on merkityksetön, eikä ehdotusta tai strategian tavoitteita voida toteuttaa tehokkaasti. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | EU:ssa on todettu yhteiskäyttöä koskevan oikeuden tarve ja otettu käyttöön käytännön mekanismeja erityisesti alakohtaisissa aloitteissa, kuten datankäsittelypalvelujen tarjoajia (tietojen vapaasta liikkuvuudesta annettu asetus (8)) ja maksutileillä olevaa dataa (toinen maksupalveludirektiivi (9)) koskevissa aloitteissa. Muutamaa erityistapausta lukuun ottamatta yksilöillä (datan käyttäjät, kuluttajat ja kansalaiset) ei kuitenkaan ole osaamista, lukutaitoa eikä välineitä, jotta he voisivat vaatia pääsyä henkilötietoihinsa ja muihin kuin henkilötietoihinsa tai jakaa niitä helposti ja tehokkaasti. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Siirrettävyyden parantamiseksi ”tiukentamalla rajapintojen vaatimuksia reaaliaikaisesta pääsystä tietoihin”, henkilötietojen data-avaruuksien takaamiseksi ja sen varmistamiseksi, että palveluntarjoajat toimivat ”neutraaleina välittäjinä” (10), ETSK kehottaa komissiota tutustumaan käyttötapauksiin, jotka koskevat suojattuja yhteiskäyttömekanismeja, kuten henkilöiden digitaalisia tunnistusmenetelmiä, joita yksityiset ja julkiset organisaatiot voisivat ottaa käyttöön ja laajentaa eri alojen välisen datan yhteiskäytön nopeuttamiseksi. Rahoitusalalla käytettävät sähköisen tunnistamisen sovellukset, kuten Itsme-sovellus (digitaalisten tapahtumien mobiili-identiteetti), ovat esimerkkejä onnistuneista ja molempia osapuolia hyödyttävistä käyttötavoista, myös pankkien ja matkaviestinoperaattoreiden välillä. Ne tuottavat yrityksille merkittävää arvoa (kustannussäästöt, myynnin lisääntyminen, petosten ja identiteettivarkauksien väheneminen), tarjoavat enemmän valinnanvaraa, suojaavat käyttäjien yksityisyyttä, parantavat kuluttajien luottamusta, tarjoavat yksilöille vahvoja todentamistoimenpiteitä ja -välineitä, jotta he voivat hallinnoida oikeuksiaan ja toteuttaa valvontatoimia, sekä mahdollistavat suojatut, tarkoituksenmukaiset ja aikaa säästävät digitaaliset prosessit, kuten asiakassuhteen aloittamisen sähköisesti. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | ETSK kehottaa komissiota tutustumaan kokemuksiin, joita on saatu toisen maksupalveludirektiivin yhteydessä (direktiivissä annetaan kolmannen osapuolen asemassa oleville palveluntarjoajille mahdollisuus käyttää asiakkaiden suostumuksella pankkien asiakastietoja innovointiin liittyviin tarkoituksiin), ja muihin käyttötapauksiin (kuten geopaikannus- ja transaktiotietojen käyttöön), jotka voivat luoda pohjan datan yhteiskäyttöä koskevalle laajemmalle kehykselle. Näitä periaatteita olisi sovellettava tasapuolisesti eri aloilla ja samanlaisella ajanjaksolla, jotta taataan tasapuoliset toimintaedellytykset eri markkinatoimijoiden välillä. |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.2.5 | EU:n olisi hyödynnettävä yleistä tietosuoja-asetusta, jotta mahdollistetaan eri alojen käyttäjien välinen datan yhteiskäyttö, ja replikoitava näitä aloitteita eri aloilla, jotta helpotetaan suojattua datan yhteiskäyttöä sekä tuotetaan hyötyä yksilöille ja arvoa yrityksille. Näin taattaisiin loppukäyttäjille oikeus pyytää, että heidän antamansa henkilötiedot (syötetyt tiedot, kuten nimi ja osoite) ja havainnointiin perustuvat henkilökohtaiset tiedot (kuten geopaikannus) siirretään suoraan datan hallussapitäjältä toiselle standardoidusti ja reaaliaikaisten sovellusrajapintojen avulla (11). Henkilö voisi esimerkiksi pyytää, että Spotify antaa Deezerille pääsyn henkilön kuuntelemiin soittolistoihin. Näin taattaisiin turvallisuus yleisen tietosuoja-asetuksen periaatteiden varmistamiseksi, annettaisiin käyttäjille mahdollisuus hallita prosessia kaikilta osin ja hyödyntää datansa arvoa sekä lisättäisiin henkilötietojen siirrettävyyttä koskevan oikeuden todellista tehokkuutta, dynaamisuutta, oikea-aikaisuutta ja avoimuutta. Sama periaate ulotettaisiin koskemaan myös tiettyjä muita kuin henkilötietoja. |
| --- | --- |

3.2.5

| 3.2.6 | Sekä yritysten että käyttäjien olisi voitava yhteiskäyttää turvallisesti omaa dataansa riippumatta siitä, kuka sen on kerännyt, sekä valita ja hallita sitä, kenen kanssa he tietoja yhteiskäyttävät ja miten yhteiskäytettävää dataa käytetään. |
| --- | --- |

3.2.6

| 3.2.7 | Yhteisten data-avaruuksien järjestelmässä ja toiminnassa olisi taattava julkisen rekisterin laatutaso, ja datan tarjoajien olisi itse varmistettava datan saumaton laatu ja infrastruktuurin jatkuvuus. Näiden ”datan hallinnoijien” ei pitäisi estää datan jakamista vaan edistää sitä. Tämä on olennaisen tärkeää vankan ja saumattoman tiedonhallinnan ja korkealaatuisen datan saatavuuden kannalta. ETSK katsoo, että strategiassa painotetaan liian vähän datan laatua ja että tätä on selvennettävä. Lisäksi ETSK suosittaa, että asetetaan vähimmäisvelvoitekynnys, jolla varmistetaan datan laatukriteerit ja yksilön oikeudet, joita kaikkien yritysten on noudatettava koostaan riippumatta. Koska datan laadun varmistaminen voi olla kallista eikä kaikilla sidosryhmillä ole käytettävissään tarvittavaa teknologiaa, kynnysarvojen olisi oltava realistisia kaikkien yritysten ja erityisesti pk-yritysten kannalta. Niillä voi olla vaikeuksia noudattaa vaatimuksia rajallisten resurssien vuoksi, ja niitä olisikin tuettava, jotta niille ei aiheutuisi kohtuuttomia kustannuksia (12). |
| --- | --- |

3.2.7

| 3.2.8 | Datavetoiset alustat ovat arvostetuimpia yrityksiä, koska niillä on strateginen merkitys digitaalisilla markkinoilla ja ne valvovat erityisiä data-aineistoja oligopolistisessa asemassa. Datan rajallinen saatavuus EU:n yritysten kannalta rajoittaa kuitenkin sitä, missä määrin ne voivat hyödyntää dataa innovoinnin lisäämiseksi. Digitaalisille markkinoille tyypillinen ”voittaja saa kaiken” -toimintamalli tarkoittaa, että muutamat suuryritykset hallitsevat verkkodatavirtoja ja saavat siten haltuunsa dataa, joka ei ole muiden palveluntarjoajien saatavilla. Vaikka dataresurssit jakautuisivat tasaisemmin, niitä on harvoin saatavilla yli toimialarajojen, mikä vähentää teollisuuden ja muiden tahojen mahdollisuuksia toteuttaa innovointeja eri toimialoilla. Koska alustat eivät ole velvollisia perustamaan datapooleja, loppukäyttäjät eivät pysty yhdistämään ja kokoamaan yhteen eri toimialoilla tuottamaansa dataa. ETSK kehottaa painokkaasti komissiota tutkimaan, miten yritys- ja yksityiskäyttäjät voivat paremmin valvoa dataansa, ja puuttumaan tässä yhteydessä ensisijaisesti järjestelmäalustojen (suuret teknologiayritykset) toimintaan. ETSK ehdottaa myös, että perustetaan EU:n tukema alusta, johon keskitetään ja kootaan yhteen kaikki EU:n julkinen data, joka on saatavilla palvelua pyytävien yritysten markkinoilla. |
| --- | --- |

3.2.8

3.3   Data-avaruuksien hallinnointi

| 3.3.1 | ETSK ehdottaa seuraavia perusteita alakohtaisten data-avaruuksien hallinnoimiseksi. Ensinnäkin toteuttamalla datan saatavuuden muotoon liittyviä toimia olisi pyrittävä torjumaan markkinoiden toimintapuutteita, jotka johtavat kuluttajahintojen nousuun, kuluttajien valinnanvaran vähenemiseen ja innovoinnin vähenemiseen. Toiseksi datan saatavuuden on edistettävä kuluttajakeskeisen innovoinnin kehittämistä. Kolmanneksi henkilötietojen käsittelijöiden olisi noudatettava korkeita tietoturvanormeja. Neljänneksi yksilöille olisi tarjottava teknisiä ratkaisuja henkilötietovirtojen valvontaan ja hallintaan. Viidenneksi yksilöiden olisi voitava vastustaa henkilötietojensa yhteiskäyttöä ja saada mahdollisuus muutoksenhakuun, jos periaatteita ei noudateta (ETSK kannattaa ”ihminen määrää” -periaatetta). |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Kaiken datan ei pitäisi olla avointa tai julkista. B2B-, B2C-, B2G- ja Me2B-dataan olisi sovellettava eri sääntöjä. Johdettua dataa olisi suojattava, eikä sen saatavuuden tai siirtämisen pitäisi olla pakollista. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Datan yhteiskäyttö eri data-avaruuksissa kattaa yhdistetyt data-aineistot (henkilötiedot ja muut kuin henkilötiedot) esimerkiksi terveydenhuolto- ja talousalalla. Arkaluonteisten tietojen ja henkilötietojen keräämiseksi ja käyttämiseksi seurantaa tai paikannusta varten olisi saatava asianomaisen henkilön suostumus. Takeilla olisi varmistettava, että henkilötietojen (esimerkiksi talous- ja terveystietojen) yhdistäminen ei johda toimittajariippuvuuden, epäoikeudenmukaisten käytäntöjen tai syrjinnän riskiin, esimerkiksi henkilöiden työmarkkinoille pääsyn osalta. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | Sidosryhmillä (yrityksillä ja yksilöillä) ei ole tietoa tunnistamis-, todentamis- ja valtuutusmekanismeista eikä pääsyä näihin mekanismeihin, jotka mahdollistavat yksityisyyttä suojaavan datan siirron erityisesti terveydenhuollossa. Tämä vaikeuttaa datan yhteiskäyttöä. ETSK suosittaa eurooppalaisen yhtenäisen sähköisen raportointimuodon (ESEF) kaltaisen yhteisen terveydenhuollon data-aineiston käyttöönottoa. |
| --- | --- |

3.3.4

| 3.3.5 | Kolmansien osapuolien pääsylle tutkimus- ja kehitysdataan olisi asetettava ehtoja. Jos esimerkiksi terveydenhuollon alan tutkijat ja kuntien yksiköt käyttävät ilmaista dataa, sitä olisi hallinnoitava yleisellä tietosuoja-asetuksella. |
| --- | --- |

3.3.5

| 3.3.6 | ETSK korostaa, että koska kaikkia yrityksiä ei ole digitalisoitu (esimerkiksi perinteisten teollisuudenalojen yritykset ja monet eurooppalaiset pk-yritykset), kaikki yritykset eivät myöskään pysty hyödyntämään datan arvoa. Tämä heikentää tasapuolisia toimintaedellytyksiä sisämarkkinoilla. Vapaaehtoinen datan yhteiskäyttö on hyvä mutta riittämätön väline datan yhtäläisen saatavuuden varmistamiseksi. Komission olisi puututtava tähän tasapainon puutteeseen digitaalisten ja muiden kuin digitaalisten yritysten sekä suurten ja pienten yritysten välillä. EU:n pk-yritysstrategia ja teollisuusstrategia ovat tässä yhteydessä hyvä lähtökohta. |
| --- | --- |

3.3.6

| 3.3.7 | ETSK korostaa, että vaikka EU:ssa onkin tapahtunut lähentymistä, sen digitaaliset sisämarkkinat eivät ole vielä läheskään yhtenäiset, vaan säännöt ovat edelleen hajanaisia. Tämän vuoksi yritysten on vaikeaa ja hyödytöntä laajentua ja kilpailla yhdysvaltalaisia ja kiinalaisia yrityksiä vastaan, sillä näihin sovelletaan tosiasiallisesti yhtenäistä sääntelykehystä ja ne ostavat ulos EU:ssa toimivia kilpailijoitaan, kuten Skypen ja Booking.comin tapauksessa. EU:n startup-yritysten perustajat siirtyvät lopulta Yhdysvaltojen markkinoille tai muille yritysystävällisemmille markkinoille hyödyntääkseen laajempia sisämarkkinoita ja suurempia riskipääomia. Jotta data-avaruuksia tukeva yhteinen infrastruktuuri olisi tehokas, siinä olisi otettava huomioon myös sisämarkkinoiden monikielisyys (13). |
| --- | --- |

3.3.7

3.4   Rahoitus

| 3.4.1 | Strategian rahoitukseksi esitetään 4–6 miljardia euroa. Sekä EU:n jäsenvaltioiden että teollisuuden odotetaan osallistuvan rahoitukseen. Komission olisi selvennettävä, miten se aikoo mobilisoida rahoituksen, sekä laadittava selkeät perusteet rahoituksen oikeudenmukaisen kohdentamisen varmistamiseksi ja arvioimiseksi. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | ETSK katsoo, että riittävien yksityisten investointien ja monille EU:n yrityksille tarjottujen nykyisten palvelujen jatkuvuuden varmistamiseksi on olennaisen tärkeää taata edelleen ulkomaisten palveluntarjoajien osallistuminen hankkeeseen (EU:n sääntöjen mukaisesti). Myös esimerkiksi Horisontti Eurooppa- ja Digitaalinen Eurooppa -ohjelmien kautta myönnettävä julkinen rahoitus on keskeisessä asemassa. EU:n talousarviota, jossa on otettava huomioon talouden elpymiseen liittyvät painopisteet, on kuitenkin supistettu komission toukokuussa esittämään ensimmäiseen ehdotukseen verrattuna. Erityisesti todettakoon, että samalla kun unionin keskeisten strategisten digitaalisten valmiuksien kokonaisrahoitusta on lisätty edelliseen monivuotiseen rahoituskehykseen verrattuna, Digitaalinen Eurooppa -ohjelman määrärahoja on supistettu 8,2 miljardista eurosta 6,76 miljardiin euroon. |
| --- | --- |

3.4.2

3.5   Osaamisvajeen kurominen umpeen

| 3.5.1 | Talouskriisi saattaa aiheuttaa muutoksia yhteiskunnan kannalta hyödyllisinä pidettyjen työpaikkojen hierarkiassa mutta ei todennäköisesti vähennä teknisen osaamisen tarvetta. Automaatio voi johtaa työn ja tehtävien uudelleenmäärittelyyn (tarvitaan enemmän pehmeää osaamista) ja massatyöttömyyden sijaan työntekijöiden laajamittaiseen uudelleensijoittamiseen. (14) |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | Massadataan liittyvillä työpaikoilla tarvitaan eniten seuraavia taitoja (15): analyyttiset taidot, datan visualisointi, liiketoiminta-alan ja massadatatyökalujen tuntemus, ohjelmointi, ongelmanratkaisu, SQL-kieli, tiedonlouhinta, teknologioiden tuntemus, julkiset pilvipalvelut ja hybridipilvet sekä käytännön kokemus. Joitakin näistä taidoista voidaan opettaa kouluissa, jotkut on hankittava ja niitä on kehitettävä koko elämän ajan ”elinikäisen ja koko elämän kattavan” lähestymistavan mukaisesti jatkuvan, epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen avulla. (16) |
| --- | --- |

3.5.2

| 3.5.3 | Tämän mahdollisuuden hyödyntämiseksi ja koska koulutus kuuluu edelleen jäsenvaltioiden toimivaltaan, ETSK kehottaa komissiota kannustamaan jäsenvaltioita panemaan täytäntöön digitaalista lukutaitoa edistävää vaikuttavampaa toimintapolitiikkaa, jossa puututaan dataosaamiseen liittyvään vajeeseen ja sen keskittymiseen eriarvoisuuden torjumiseksi kaikkialla EU:ssa sekä pyritään vähentämään taitotiedon menettämistä. |
| --- | --- |

3.5.3

| 3.5.4 | EU:n olisi uudistettava koulutusohjelmia perusteellisesti. Liian usein käy ilmi, että STEM (17)-oppiaineita ei ole riittävästi sisällytetty opetussuunnitelmiin eri koulutustasoilla. Tämä vaikuttaa erityisesti naisiin, mitä komissio ei ole korostanut huolimatta sen puheenjohtajan esittämistä, sukupuolten tasa-arvoa koskevista suosituksista. (18) Tällä alalla ETSK pitää kansalaisille tarkoitettua eurooppalaista digitaalisten taitojen puitekehystä (19) hyödyllisenä välineenä, jota olisi edistettävä ja joka olisi pantava täytäntöön laajemmin. Komitea kehottaa komissiota kannustamaan jäsenvaltioita käynnistämään ja nopeuttamaan ennakoivasti tämän kehyksen mukaisia aloitteita. |
| --- | --- |

3.5.4

| 3.5.5 | ETSK kehottaa komissiota vahvistamaan kuluttajajärjestöjen roolia, joka liittyy käyttäjien koulutuksen, valistuksen ja riippumattoman neuvonnan tarjoamiseen välineistä, joita yksilöt voivat käyttää (esimerkiksi miten saada tietoa datan käytöstä ja yhteiskäytöstä, kenellä on heidän datansa hallussaan, miten hakea muutosta ja tehdä valitus). Suomalaisen ”Tekoälyn perusteet” -verkkokurssin (joka on nyt maksutta kaikkien saatavilla kaikilla EU:n virallisilla kielillä) kaltaisia aloitteita voitaisiin laajentaa monipuolisiksi koulutuskokonaisuuksiksi ja näin voitaisiin edistää digitaalista lukutaitoa. |
| --- | --- |

3.5.5

Bryssel 18. syyskuuta 2020.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/communication-european-strategy-data-19feb2020_en.pdf, s. 20.

1

(2)  EUVL C 14, 15.1.2020, s. 122

2

(3)  Ks. alaviite 2.

3

(4)  Vaikka eurooppalaiset ovat entistä tietoisempia oikeuksistaan, heidän on edelleen vaikea saada tietoa siitä, miten heidän tietojaan käytetään ja jaetaan eri organisaatioissa: 81 prosenttia eurooppalaisista katsoo, että heillä ei ole lainkaan määräysvaltaa tai vain osittainen määräysvalta niihin. Ks. Eurobarometri (kesäkuu 2019), https://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/index.cfm/survey/getsurveydetail/instruments/special/surveyky/2222

4

(5)  Ks. https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/communication-europe-moment-repair-prepare-next-generation.pdf (s. 9 ja 10).

5

(6)  Ks. ETSK:n teettämä tutkimus The ethics of Big Data: Balancing economic benefits and ethical questions of Big Data in EU policy context, (2017).

6

The ethics of Big Data: Balancing economic benefits and ethical questions of Big Data in EU policy context

(7)  Oikeanlaisia välineitä ovat esimerkiksi suostumuksenhallinnan välineet, henkilötietojen hallintasovellukset, mukaan lukien täysin hajautetut ratkaisut, https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/communication-european-strategy-data-19feb2020_en.pdf, s. 10.

7

(8)  Tietojen vapaasta liikkuvuudesta annettu asetus: https://ec.europa.eu/knowledge4policy/publication/regulation-free-flow-non-personal-data_en

8

(9)  Toinen maksupalveludirektiivi: https://ec.europa.eu/info/law/payment-services-psd-2-directive-eu-2015-2366_en

9

(10)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/communication-european-strategy-data-19feb2020_en.pdf, s. 20.

10

(11)  EUVL C 62, 15.2.2019, s. 238.

11

(12)  Ks. alaviite 11.

12

(13)  EUVL C 75, 10.3.2017, s. 119

13

(14)  Jokaista digitalisaation seurauksena tulevaisuudessa menetettyä työpaikkaa kohden voitaisiin luoda 3,7 uutta työpaikkaa. Ks. https://www.agoria.be/en/Agoria-Without-a-suitable-policy-there-will-be-584-000-unfilled-vacancies-in-2030 https://newsroom.ibm.com/2019-10-30-MIT-IBM-Watson-AI-Lab-Releases-Groundbreaking-Research-on-AI-and-the-Future-of-Work, ks. seuraaviin asiakokonaisuuksiin kuuluvat ETSK:n lausunnot: TEN/705, (ks. tämän virallisen lehden sivu 77) (EUVL C 13, 15.1.2016, s. 161).

14

(15)  Utkarsh Singh, Top 10 In-Demand Big Data Skills To Land ”Big” Data Jobs in 2020 (upGrad-blogi, 24.12.2019), https://www.upgrad.com/blog/big-data-skills/

15

Top 10 In-Demand Big Data Skills To Land ”Big” Data Jobs in 2020

(16)  Ks. alaviite 2.

16

(17)  Luonnontieteet, teknologia, insinööritieteet ja matematiikka.

17

(18)  Asiakokonaisuuteen TEN/705 kuuluva ETSK:n lausunto, (ks. tämän virallisen lehden sivu 77).

18

(19)  EU Science Hub, DigComp: Digital Competence Framework for Citizens (Euroopan komissio), https://ec.europa.eu/jrc/en/digcomp

19

DigComp: Digital Competence Framework for Citizens

---

| 11.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 429/296 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 429/296

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Ranskan valtuuttamisesta neuvottelemaan sopimus, jolla täydennetään Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa tehtyä voimassa olevaa kahdenvälistä sopimusta kanaalin alittavan kiinteän yhteyden rakentamisesta ja käytöstä yksityisten käyttöoikeusurakoitsijoiden toimesta”

(COM(2020) 622 final – 2020/0160 (COD))

(2020/C 429/39)

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 14.9.2020
  neuvosto, 27.7.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 2 artiklan 1 kohta ja 91 artiklan 1 kohta |
| Vastaava jaosto | ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 16.9.2020 |
| Täysistunnon numero | 554 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | Hyväksyttiin yksimielisesti. |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 14.9.2020

neuvosto, 27.7.2020

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 2 artiklan 1 kohta ja 91 artiklan 1 kohta

Vastaava jaosto

”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta”

Hyväksyminen täysistunnossa

16.9.2020

Täysistunnon numero

554

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

Hyväksyttiin yksimielisesti.

Koska komitea katsoo, että asiakirjan sisältö on täysin hyväksyttävä, eikä komitealla ole siihen kommentoitavaa, se päätti 16.–18. syyskuuta 2020 pitämässään 554. täysistunnossa (syyskuun 16. päivän kokouksessa) yksimielisesti antaa esitetystä asiakirjasta myönteisen lausunnon.

Bryssel 16. syyskuuta 2020.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

| 11.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 429/297 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 429/297

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi direktiivin (EU) 2016/798 muuttamisesta rautateiden turvallisuus- ja yhteentoimivuussääntöjen kanaalin alittavaan kiinteään yhteyteen soveltamisen osalta”

(COM(2020) 623 final – 2020/0161 (COD))

(2020/C 429/40)

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 14.9.2020
  neuvosto, 4.8.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 91 artiklan ensimmäinen kohta |
| Vastaava jaosto | ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 16.9.2020 |
| Täysistunnon numero | 554 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | Hyväksyttiin yksimielisesti. |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 14.9.2020

neuvosto, 4.8.2020

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 91 artiklan ensimmäinen kohta

Vastaava jaosto

”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta”

Hyväksyminen täysistunnossa

16.9.2020

Täysistunnon numero

554

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

Hyväksyttiin yksimielisesti.

Koska Euroopan talous- ja sosiaalikomitea katsoo, että asiakirjan sisältö on täysin hyväksyttävä, eikä komitealla ole siihen kommentoitavaa, se päätti 16.–18. syyskuuta 2020 pitämässään 554. täysistunnossa (syyskuun 16. päivän kokouksessa) yksimielisesti antaa esitetystä asiakirjasta myönteisen lausunnon.

Bryssel 16. syyskuuta 2020.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---