# Úřední věstník C 231/20.

| | ISSN 1725-5163 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 231 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 4820. září2005 |

ISSN 1725-5163

Úřední věstník

Evropské unie

C 231

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 4820. září2005

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | II   Přípravné akty |
| | Výbor regionů |
| | 59. Plenární zasedání ve dnech 13. a 14. dubna 2005 |
| 2005/C 231/1 | Stanovisko Výboru regionů k návrhu nařízení Rady, kterým se stanoví obecná ustanovení o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu a Fondu soudržnosti | 1 |
| 2005/C 231/2 | Stanovisko Výboru regionů k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady týkající se Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR) | 19 |
| 2005/C 231/3 | Stanovisko Výboru regionů k návrhu nařízení o Fondu soudržnosti | 35 |
| 2005/C 231/4 | Stanovisko Výboru regionů k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o uvolnění trhu přístavních služeb a k Bílé knize k přezkoumání nařízení (EHS) č. 4056/86 o použití pravidel hospodářské soutěže ES v námořní dopravě | 38 |
| 2005/C 231/5 | Stanovisko Výboru regionů ke sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o první výroční zprávě o migraci a integraci | 46 |
| 2005/C 231/6 | Stanovisko Výboru regionů ke sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Studie souvislostí mezi legální a nelegální migrací | 50 |
| 2005/C 231/7 | Stanovisko Výboru regionů ke sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu týkající se řízeného vstupu osob potřebujících mezinárodní ochranu do EU a zvyšování ochranné kapacity oblastí jejich původu: zlepšování přístupu k trvalým řešením | 55 |
| 2005/C 231/8 | Stanovisko Výboru regionů ke sdělení Komise: Politika evropského sousedství – orientační dokument | 58 |
| 2005/C 231/9 | Stanovisko Výboru regionů k návrhu nařízení Rady zřizující nástroj předvstupní pomoci (IPA) | 67 |
| 2005/C 231/0 | Stanovisko Výboru regionů k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2003/88/ES o některých aspektech úpravy pracovní doby | 69 |
| 2005/C 231/1 | Stanovisko Výboru regionů k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o finančním nástroji pro životní prostředí (LIFE+) | 72 |
| 2005/C 231/2 | Stanovisko Výboru regionů k návrhu nařízení Rady, kterým se stanoví zvláštní opatření v oblasti zemědělství ve prospěch nejvzdálenějších regionů Unie | 75 |
| 2005/C 231/3 | Stanovisko Výboru regionů k tématu Prostor svobody, bezpečnosti a spravedlnosti: úloha regionálních a místních orgánů při uskutečňování Haagského programu | 83 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

II   Přípravné akty

Výbor regionů

59. Plenární zasedání ve dnech 13. a 14. dubna 2005

2005/C 231/1

Stanovisko Výboru regionů k návrhu nařízení Rady, kterým se stanoví obecná ustanovení o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu a Fondu soudržnosti

1

2005/C 231/2

Stanovisko Výboru regionů k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady týkající se Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR)

19

2005/C 231/3

Stanovisko Výboru regionů k návrhu nařízení o Fondu soudržnosti

35

2005/C 231/4

Stanovisko Výboru regionů k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o uvolnění trhu přístavních služeb a k Bílé knize k přezkoumání nařízení (EHS) č. 4056/86 o použití pravidel hospodářské soutěže ES v námořní dopravě

38

2005/C 231/5

Stanovisko Výboru regionů ke sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o první výroční zprávě o migraci a integraci

46

2005/C 231/6

Stanovisko Výboru regionů ke sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Studie souvislostí mezi legální a nelegální migrací

50

2005/C 231/7

Stanovisko Výboru regionů ke sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu týkající se řízeného vstupu osob potřebujících mezinárodní ochranu do EU a zvyšování ochranné kapacity oblastí jejich původu: zlepšování přístupu k trvalým řešením

55

2005/C 231/8

Stanovisko Výboru regionů ke sdělení Komise: Politika evropského sousedství – orientační dokument

58

2005/C 231/9

Stanovisko Výboru regionů k návrhu nařízení Rady zřizující nástroj předvstupní pomoci (IPA)

67

2005/C 231/0

Stanovisko Výboru regionů k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2003/88/ES o některých aspektech úpravy pracovní doby

69

2005/C 231/1

Stanovisko Výboru regionů k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o finančním nástroji pro životní prostředí (LIFE+)

72

2005/C 231/2

Stanovisko Výboru regionů k návrhu nařízení Rady, kterým se stanoví zvláštní opatření v oblasti zemědělství ve prospěch nejvzdálenějších regionů Unie

75

2005/C 231/3

Stanovisko Výboru regionů k tématu Prostor svobody, bezpečnosti a spravedlnosti: úloha regionálních a místních orgánů při uskutečňování Haagského programu

83

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

II Přípravné akty

Výbor regionů

59. Plenární zasedání ve dnech 13. a 14. dubna 2005

| 20.9.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 231/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 231/1

---

Stanovisko Výboru regionů k návrhu nařízení Rady, kterým se stanoví obecná ustanovení o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu a Fondu soudržnosti

(2005/C 231/01)

VÝBOR REGIONŮ,

s ohledem na návrh NAŘÍZENÍ RADY, kterým se stanoví obecná ustanovení o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu a Fondu soudržnosti, KOM(2004)492 v konečném znění- 2004/0163 (AVC),

s ohledem na rozhodnutí Evropské komise ze dne 16. července 2004 konzultovat Výbor regionů v této záležitosti podle prvního odstavce článku 265 Smlouvy o založení Evropského společenství,

s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu konzultovat Výbor regionů v této záležitosti;

s ohledem na rozhodnutí Rady ze dne 21. prosince 2004 konzultovat Výbor regionů v této záležitosti podle prvního odstavce článku 265 a článku 80 Smlouvy o založení Evropského společenství;

s ohledem na rozhodnutí Předsedy že dne 26. května 2004 kterým nařídil Komisi pro teritoriální politiku soudržnosti, aby vypracovala stanovisko v této věci,

s ohledem na další návrhy nařízení Evropské komise, jež se týkají Fondu soudržnosti, KOM(2004) 494 v konečném znění- 2004/0166 (AVC); Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), KOM(2004) 495 v konečném znění – 2004/0167 (COD), Evropského sociálního fondu, KOM(2004) 493 v konečném znění – 2004/0165 (COD) a „Založení Evropského uskupení pro přeshraniční spolupráci (EGCC)“, KOM(2004) 496 v konečném znění- 2004/0168 (COD);

s ohledem na své stanovisko ke Třetí zprávě o hospodářské a sociální soudržnosti (CdR 120/2004 fin) (1);

s ohledem na svou Předběžnou zprávou o správě a zjednodušení strukturálních fondů po roce 2006, (CdR 389/2002 fin) (2);

s ohledem na stanovisko k „Partnerství mezi místními a regionálními úřady a sociálně hospodářskými organizacemi: přípěvek k zaměstnanosti, místnímu rozvoji a sociální soudržnosti (CdR 384/2001 fin)“ (3);

s ohledem na návrh stanoviska pana Alberta Bora o finančních perspektivách („Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu: Budování naší společné budoucí politiky: úkoly a rozpočtové prostředky rozšířené Unie v období 2007 – 2013“), který přijala Komise pro teritoriální politiku soudržnosti dne 26. listopadu 2004 (CdR 162/2004 rev. 3);

s ohledem na návrh stanoviska pana Rosaria Condorelliho o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském fondu pro regionální rozvoj (EFRR), (CdR 233/2004 rev. 1);

s ohledem na návrh stanoviska pana Paiva k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o Fondu soudržnosti, (CdR 234/2004);

s ohledem na návrh stanoviska paní Fernandez Felgueroso k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském sociálním fondu, (CdR .../2004);

s ohledem na svůj návrh stanoviska (CdR 232/2004 rev. 3) přijatý Komisí pro teritoriální politiku soudržnosti dne 4. února 2005 (zpravodajové: pan Nilsson, Kommunalrad/ORDF a pan Tatsis, Proedros Nomarchiakis Aftodioikissis Dramas-Kavalas-Xanthis;

a vzhledem k těmto důvodům:

| 1. | VZHLEDEM K TOMU, že klíčovým měřítkem pro hodnocení Výboru je nadále cíl stanovený v článku 158 Smlouvy o založení ES. Posilování ekonomické a sociální soudržnosti s cílem podpořit celkový harmonický vývoj Společenství a omezit rozdíly mezi regiony zejména s ohledem na omezení nedostatků většiny znevýhodněných oblastí bude významným příspěvkem k posílení role regionálních a místních orgánů v Evropě a přispěje splnění cílů agendy z Lisabonu a Göteborgu; |
| --- | --- |

1.

VZHLEDEM K TOMU, že klíčovým měřítkem pro hodnocení Výboru je nadále cíl stanovený v článku 158 Smlouvy o založení ES. Posilování ekonomické a sociální soudržnosti s cílem podpořit celkový harmonický vývoj Společenství a omezit rozdíly mezi regiony zejména s ohledem na omezení nedostatků většiny znevýhodněných oblastí bude významným příspěvkem k posílení role regionálních a místních orgánů v Evropě a přispěje splnění cílů agendy z Lisabonu a Göteborgu;

| 2. | VZHLEDEM K TOMU, že článek III-220 Návrhu smlouvy zakládající Evropskou ústavu podtrhuje cíl soudržnosti zaváděním teritoriální dimenze, „S cílem podporovat celkový harmonický rozvoj bude Unie rozvíjet a pěstovat činnost vedoucí k posílení ekonomické, sociální a teritoriální soudržnosti“; |
| --- | --- |

2.

VZHLEDEM K TOMU, že článek III-220 Návrhu smlouvy zakládající Evropskou ústavu podtrhuje cíl soudržnosti zaváděním teritoriální dimenze, „S cílem podporovat celkový harmonický rozvoj bude Unie rozvíjet a pěstovat činnost vedoucí k posílení ekonomické, sociální a teritoriální soudržnosti“;

| 3. | VHLEDEM K TOMU, že rozšíření přineslo další požadavky na soudržnost v Evropě, které budou vyžadovat dlouhodobé a vytrvalé úsilí; |
| --- | --- |

3.

VHLEDEM K TOMU, že rozšíření přineslo další požadavky na soudržnost v Evropě, které budou vyžadovat dlouhodobé a vytrvalé úsilí;

přijal na svém 59. plenárním zasedání ve dnech 13. a 14. dubna 2005 (zasedání dne 13. dubna 2005) následující stanovisko:

VÝBOR REGIONŮ

ÚVOD

I.   Obecný kontext

| 1. | se domnívá, že podle článku 158 Smlouvy o Evropské unii je regionální dimenze politiky soudržnosti nanejvýš důležitá a na podporu harmonického rozvoje členských států EU musí být po rozšíření posílena; |
| --- | --- |

1.

se domnívá, že podle článku 158 Smlouvy o Evropské unii je regionální dimenze politiky soudržnosti nanejvýš důležitá a na podporu harmonického rozvoje členských států EU musí být po rozšíření posílena;

| 2. | hodnotí jako pozitivní výsledky, kterých bylo v oblasti soudržnosti v posledních letech dosaženo, a dopad regionální politiky Evropské unie s ohledem na posílení sociální a hospodářské soudržnosti Společenství jako celku; rovněž zdůrazňuje, že politika soudržnosti schválena smlouvami je nejmocnějším a nejvýznamnějším nástrojem k provedení zásad solidarity a spolupráce, tudíž představuje jeden z hlavních základních kamenů integrace mezi lidmi a územími v Unii; |
| --- | --- |

2.

hodnotí jako pozitivní výsledky, kterých bylo v oblasti soudržnosti v posledních letech dosaženo, a dopad regionální politiky Evropské unie s ohledem na posílení sociální a hospodářské soudržnosti Společenství jako celku; rovněž zdůrazňuje, že politika soudržnosti schválena smlouvami je nejmocnějším a nejvýznamnějším nástrojem k provedení zásad solidarity a spolupráce, tudíž představuje jeden z hlavních základních kamenů integrace mezi lidmi a územími v Unii;

| 3. | přijímá finanční návrhy Evropské komise přidělující 336,1 mld. EUR pro politiku soudržnosti a rozdělení této sumy na uvedené tři cíle. Výbor regionů považuje návrh financování Komise za adekvátní pro další poskytování pomoci regionům ve „staré“ EU za současného poskytování podpory novým členským státům za stejných podmínek, pokud budou zdroje rozdělovány spravedlivě a budou zaměřeny na řešení nejzávažnějších problémů. Tento návrh je pro současnou dobu přijat s výslovnou podmínkou, že Komise a členské státy budou usilovat o zajištění přiměřeného zvýšení s ohledem na nové požadavky vzniklé v důsledku rozšíření EU; |
| --- | --- |

3.

přijímá finanční návrhy Evropské komise přidělující 336,1 mld. EUR pro politiku soudržnosti a rozdělení této sumy na uvedené tři cíle. Výbor regionů považuje návrh financování Komise za adekvátní pro další poskytování pomoci regionům ve „staré“ EU za současného poskytování podpory novým členským státům za stejných podmínek, pokud budou zdroje rozdělovány spravedlivě a budou zaměřeny na řešení nejzávažnějších problémů. Tento návrh je pro současnou dobu přijat s výslovnou podmínkou, že Komise a členské státy budou usilovat o zajištění přiměřeného zvýšení s ohledem na nové požadavky vzniklé v důsledku rozšíření EU;

| 4. | shledává, že každé snížení rozpočtu navržené Evropskou komisí v jakékoliv formě ohrozí podstatu politiky soudržnosti a následně podkope princip solidarity, který představuje výrazný a zásadní prvek identity evropské integrace; |
| --- | --- |

4.

shledává, že každé snížení rozpočtu navržené Evropskou komisí v jakékoliv formě ohrozí podstatu politiky soudržnosti a následně podkope princip solidarity, který představuje výrazný a zásadní prvek identity evropské integrace;

| 5. | proto odmítá jakýkoli pokus o rozpočtovou rektifikaci částek, které navrhuje Komise pro přidělení fondů podle cíle; |
| --- | --- |

5.

proto odmítá jakýkoli pokus o rozpočtovou rektifikaci částek, které navrhuje Komise pro přidělení fondů podle cíle;

| 6. | znovu zdůrazňuje neoddělitelné propojení mezi efektivní celoevropskou regionální politikou a realizací agendy z Lisabonu a Göteborgu. Budoucí růst EU a konkurenceschopnost ve všech částech Evropy bude podporována pokračováním implementace politiky soudržnosti EU, která se týká všech regionů, spíše než cestou renacionalizace této politiky; konkurenceschopnost EU závisí na konkurenceschopnosti každého regionu v EU; |
| --- | --- |

6.

znovu zdůrazňuje neoddělitelné propojení mezi efektivní celoevropskou regionální politikou a realizací agendy z Lisabonu a Göteborgu. Budoucí růst EU a konkurenceschopnost ve všech částech Evropy bude podporována pokračováním implementace politiky soudržnosti EU, která se týká všech regionů, spíše než cestou renacionalizace této politiky; konkurenceschopnost EU závisí na konkurenceschopnosti každého regionu v EU;

| 7. | varuje, že opožděné zahájení období zpracovávání programu, které by bylo důsledkem prodlužovaných jednání, povede k finančnímu rozkolu a nestabilitě v regionálních orgánech EU; |
| --- | --- |

7.

varuje, že opožděné zahájení období zpracovávání programu, které by bylo důsledkem prodlužovaných jednání, povede k finančnímu rozkolu a nestabilitě v regionálních orgánech EU;

II.   Nové partnerství pro politiku soudržnosti

| 8. | schvaluje koncentraci zdrojů a soustředění se na priority tří uvedených cílů (konvergence, regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost a teritoriální spolupráce). Zlepší to vnitřní koherenci z hlediska koordinace mezi strukturálními fondy na úrovni Společenství a koordinace se specifickými evropskými sektorálními politikami a vnější koherenci z hlediska propojení různých úrovní akcí (místní, regionální, národní a evropská); |
| --- | --- |

8.

schvaluje koncentraci zdrojů a soustředění se na priority tří uvedených cílů (konvergence, regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost a teritoriální spolupráce). Zlepší to vnitřní koherenci z hlediska koordinace mezi strukturálními fondy na úrovni Společenství a koordinace se specifickými evropskými sektorálními politikami a vnější koherenci z hlediska propojení různých úrovní akcí (místní, regionální, národní a evropská);

| 9. | schvaluje fakt, že se Fond soudržnosti aplikuje na členské státy, jejichž DNP je nižší než 90 % průměru Společenství. Politické řešení je třeba hledat pro ty členské státy, které v budoucnu nebudou moci využívat výhod v důsledku rozšíření; |
| --- | --- |

9.

schvaluje fakt, že se Fond soudržnosti aplikuje na členské státy, jejichž DNP je nižší než 90 % průměru Společenství. Politické řešení je třeba hledat pro ty členské státy, které v budoucnu nebudou moci využívat výhod v důsledku rozšíření;

| 10. | vítá návrh, aby se podpora ze strukturálních fondů podle „cíle konvergence“ zaměřila na trvale udržitelný regionální a místní hospodářský rozvoj; |
| --- | --- |

10.

vítá návrh, aby se podpora ze strukturálních fondů podle „cíle konvergence“ zaměřila na trvale udržitelný regionální a místní hospodářský rozvoj;

| 11. | vítá návrh Komise, aby bylo v rámci cíle konvergence nalezeno řešení pro regiony, jež jsou ovlivněny tzv. statistickým efektem. Dosavadní forma tohoto opatření v návrhu nařízení však není dostačující, protože nenabízí žádnou jistotu plánování ohledně rozsahu podpory a aplikace pravidel, která upravují pomoc; |
| --- | --- |

11.

vítá návrh Komise, aby bylo v rámci cíle konvergence nalezeno řešení pro regiony, jež jsou ovlivněny tzv. statistickým efektem. Dosavadní forma tohoto opatření v návrhu nařízení však není dostačující, protože nenabízí žádnou jistotu plánování ohledně rozsahu podpory a aplikace pravidel, která upravují pomoc;

| 12. | schvaluje návrh Komise na vytvoření cíle „konkurenceschopnosti a zaměstnanosti“ pro všechny regiony, jež nespadají do cíle konvergence; zvláštní pozornost by se měla věnovat regionům s důležitými socio-ekonomickými problémy a velkou potřebou strukturálních změn, které je nutno určit na základě specifických kritérií; schvaluje skutečnost, že nový cíl má být také aplikován na regionální úrovni jako celku; |
| --- | --- |

12.

schvaluje návrh Komise na vytvoření cíle „konkurenceschopnosti a zaměstnanosti“ pro všechny regiony, jež nespadají do cíle konvergence; zvláštní pozornost by se měla věnovat regionům s důležitými socio-ekonomickými problémy a velkou potřebou strukturálních změn, které je nutno určit na základě specifických kritérií; schvaluje skutečnost, že nový cíl má být také aplikován na regionální úrovni jako celku;

| 13. | souhlasí s tím, aby regiony, celkově pokryté cílem 1 pro rok 2006 a které nemají nárok na podporu v rámci cíle konvergence, nadále profitovaly ze strukturálních fondů, a zaregistrovaly se za spravedlivých a rovných podmínek při sledování cíle regionální konkurenceschopnosti a zaměstnanosti; |
| --- | --- |

13.

souhlasí s tím, aby regiony, celkově pokryté cílem 1 pro rok 2006 a které nemají nárok na podporu v rámci cíle konvergence, nadále profitovaly ze strukturálních fondů, a zaregistrovaly se za spravedlivých a rovných podmínek při sledování cíle regionální konkurenceschopnosti a zaměstnanosti;

| 14. | oceňuje vytvoření zvláštního „cíle teritoriální spolupráce“ a rozšíření nadnárodní, přeshraniční a síťové spolupráce, žádá však také o zařazení meziregionální spolupráce jako nezávislé větve nového cíle. Tento cíl musí klást zvláštní důraz na šíření inovace a nejlepších metod pro podporu konkurenceschopnosti v EU; |
| --- | --- |

14.

oceňuje vytvoření zvláštního „cíle teritoriální spolupráce“ a rozšíření nadnárodní, přeshraniční a síťové spolupráce, žádá však také o zařazení meziregionální spolupráce jako nezávislé větve nového cíle. Tento cíl musí klást zvláštní důraz na šíření inovace a nejlepších metod pro podporu konkurenceschopnosti v EU;

| 15. | souhlasí s tím, že podpora fondů bere v úvahu teritoriální dimenzi Evropy, přičemž klade zvláštní důraz na znovuoživení městských oblastí, regionů závislých na rybolovu, regionů, které jsou geograficky nebo přírodně znevýhodněny (ostrovy, řídce osídlené oblasti, horské a příhraniční regiony) a nejokrajovějších regionů; |
| --- | --- |

15.

souhlasí s tím, že podpora fondů bere v úvahu teritoriální dimenzi Evropy, přičemž klade zvláštní důraz na znovuoživení městských oblastí, regionů závislých na rybolovu, regionů, které jsou geograficky nebo přírodně znevýhodněny (ostrovy, řídce osídlené oblasti, horské a příhraniční regiony) a nejokrajovějších regionů;

| 16. | vítá nově navržený nástroj sousedství jako nástroj, jenž posiluje vizi společného evropského domu, a vyzývá Evropskou komisi, aby objasnila návrhy na koordinaci mezi tímto nástrojem a cílem teritoriální spolupráce a aby tak došlo k maximalizaci vzájemných synergií; |
| --- | --- |

16.

vítá nově navržený nástroj sousedství jako nástroj, jenž posiluje vizi společného evropského domu, a vyzývá Evropskou komisi, aby objasnila návrhy na koordinaci mezi tímto nástrojem a cílem teritoriální spolupráce a aby tak došlo k maximalizaci vzájemných synergií;

| 17. | upozorňuje na to, že je nezbytné znovu promyslet určitý nadnárodní prostor, který vezme v úvahu nový politický zeměpis Evropy v kontextu budoucího rozšíření a navrhuje, aby se zachovaly zóny přeshraniční spolupráce ze současného období 2000-2006, které splní požadavky provázanosti a efektivnosti a umožní rozvoj společných zájmů a možností regionů, které je tvoří; |
| --- | --- |

17.

upozorňuje na to, že je nezbytné znovu promyslet určitý nadnárodní prostor, který vezme v úvahu nový politický zeměpis Evropy v kontextu budoucího rozšíření a navrhuje, aby se zachovaly zóny přeshraniční spolupráce ze současného období 2000-2006, které splní požadavky provázanosti a efektivnosti a umožní rozvoj společných zájmů a možností regionů, které je tvoří;

| 18. | vítá integraci genderové perspektivy do všech fází plánování, implementace a hodnocení fondů; |
| --- | --- |

18.

vítá integraci genderové perspektivy do všech fází plánování, implementace a hodnocení fondů;

| 19. | vítá úsilí vynaložené na zjednodušení správy a řízení fondů, na něž se vztahuje obecné nařízení a přeje si, aby způsoby uplatňování těch nařízení, která budou přijata Komisí, probíhaly stejně ochotně; |
| --- | --- |

19.

vítá úsilí vynaložené na zjednodušení správy a řízení fondů, na něž se vztahuje obecné nařízení a přeje si, aby způsoby uplatňování těch nařízení, která budou přijata Komisí, probíhaly stejně ochotně;

| 20. | podporuje návrh na posílení partnerství a spolupráce mezi místními, regionálními, národními orgány a orgány Společenství a rovněž soukromými a sociálními aktéry v celém procesu plánování, implementace a hodnocení strukturálních fondů a Fondu soudržnosti; |
| --- | --- |

20.

podporuje návrh na posílení partnerství a spolupráce mezi místními, regionálními, národními orgány a orgány Společenství a rovněž soukromými a sociálními aktéry v celém procesu plánování, implementace a hodnocení strukturálních fondů a Fondu soudržnosti;

| 21. | zasazuje se o zavedení strategického přístupu do programového systému, protože to povede novým politickým procesům, které zvýší jak kvalitu plánování, tak efektivnost a účinnost řízení. Současně umožní sladit politiku soudržnosti s dalšími příslušnými národními politikami a strategickými cíly politiky soudržnosti; |
| --- | --- |

21.

zasazuje se o zavedení strategického přístupu do programového systému, protože to povede novým politickým procesům, které zvýší jak kvalitu plánování, tak efektivnost a účinnost řízení. Současně umožní sladit politiku soudržnosti s dalšími příslušnými národními politikami a strategickými cíly politiky soudržnosti;

| 22. | domnívá se, že zavedení národních programů strategické povahy umožní přenést odpovědnost za řízení na úřady řídící operační programy, a v důsledku toho předpokládá, že může být dále posílena úloha regionálních a místních orgánů ve všech fázích politiky soudržnosti; |
| --- | --- |

22.

domnívá se, že zavedení národních programů strategické povahy umožní přenést odpovědnost za řízení na úřady řídící operační programy, a v důsledku toho předpokládá, že může být dále posílena úloha regionálních a místních orgánů ve všech fázích politiky soudržnosti;

| 23. | uznává, že poskytnutí nových výjimek pro aplikaci pravidla N+2 zvyšuje pružnost a pomáhá regionům, zejména regionům nových členských států, vstřebat včas a pořádně fondy politiky soudržnosti, i když se domnívá, že by Komise měla vyvinout větší úsilí pro dosažení větší pružnosti; |
| --- | --- |

23.

uznává, že poskytnutí nových výjimek pro aplikaci pravidla N+2 zvyšuje pružnost a pomáhá regionům, zejména regionům nových členských států, vstřebat včas a pořádně fondy politiky soudržnosti, i když se domnívá, že by Komise měla vyvinout větší úsilí pro dosažení větší pružnosti;

III.   Názory Výboru regionů

| 24. | poukazuje na to, že zjednodušení není pouze záležitostí decentralizace, nýbrž také otázkou větší odpovědnosti systému jako celku. Výbor regionů podtrhuje význam zásady partnerství a zapojený zvolených zástupců místních a regionálních orgánů a apeluje na Komisi, aby podporovala členské státy při využívání možnosti tripartitních smluv, kde to bude nutné; |
| --- | --- |

24.

poukazuje na to, že zjednodušení není pouze záležitostí decentralizace, nýbrž také otázkou větší odpovědnosti systému jako celku. Výbor regionů podtrhuje význam zásady partnerství a zapojený zvolených zástupců místních a regionálních orgánů a apeluje na Komisi, aby podporovala členské státy při využívání možnosti tripartitních smluv, kde to bude nutné;

| 25. | podporuje úsilí Komise týkající se posílení zásady subsidiarity. Ve svém úsilí o zjednodušení Výbor regionů proto zdůrazňuje význam nezvyšování centralizace na úrovni členských států. Je důležité zabezpečit proces subsidiarity také na místní a regionální úrovni. Cílem nesmí být pouze přenesení odpovědnosti na členské státy, nýbrž zapojení příslušných aktérů v příslušné fázi implementace cílů politiky soudržnosti; a proto si přeje, aby byl princip subsidiarity aplikován i v rámci členských států, nejen ve vztazích mezi členskými státy a Evropskou unií; |
| --- | --- |

25.

podporuje úsilí Komise týkající se posílení zásady subsidiarity. Ve svém úsilí o zjednodušení Výbor regionů proto zdůrazňuje význam nezvyšování centralizace na úrovni členských států. Je důležité zabezpečit proces subsidiarity také na místní a regionální úrovni. Cílem nesmí být pouze přenesení odpovědnosti na členské státy, nýbrž zapojení příslušných aktérů v příslušné fázi implementace cílů politiky soudržnosti; a proto si přeje, aby byl princip subsidiarity aplikován i v rámci členských států, nejen ve vztazích mezi členskými státy a Evropskou unií;

| 26. | shledává, že větší zapojení regionálních a místních orgánů ve všech fázích příštího programového období pozitivně přispěje k vyřešení problémů absorpce, které se objevily ve stávajícím období; |
| --- | --- |

26.

shledává, že větší zapojení regionálních a místních orgánů ve všech fázích příštího programového období pozitivně přispěje k vyřešení problémů absorpce, které se objevily ve stávajícím období;

| 27. | vyzývá Evropskou komisi, aby připravila podpůrný rámec pro teritoriální diferenciaci v pravidlech a předpisech pro státní pomoc, a tak umožnila cíleným veřejným investicím napravit tam, kde to bude možné, především i propad trhu a dosáhnout cíle teritoriální soudržnosti; |
| --- | --- |

27.

vyzývá Evropskou komisi, aby připravila podpůrný rámec pro teritoriální diferenciaci v pravidlech a předpisech pro státní pomoc, a tak umožnila cíleným veřejným investicím napravit tam, kde to bude možné, především i propad trhu a dosáhnout cíle teritoriální soudržnosti;

| 28. | navrhuje, aby některé velmi řídce obydlené regiony byly posuzovány jako zvláštní případ s ohledem na závažnost přetrvávajících podmínek, jak je uvedeno ve Smlouvách o přistoupení Švédska a Finska; |
| --- | --- |

28.

navrhuje, aby některé velmi řídce obydlené regiony byly posuzovány jako zvláštní případ s ohledem na závažnost přetrvávajících podmínek, jak je uvedeno ve Smlouvách o přistoupení Švédska a Finska;

| 29. | domnívá se, že návrh na implementaci cíle evropské teritoriální spolupráce by měl být vyjádřen jasněji. Značné úsilí musí být vyvinuto ke zjednodušení administrativních formalit, zejména v případě programů podpory, které jsou poskytovány na obou stranách hranic, protože velmi složitá právní a administrativní ustanovení EU doposud významným způsobem komplikovala přeshraniční spolupráci; |
| --- | --- |

29.

domnívá se, že návrh na implementaci cíle evropské teritoriální spolupráce by měl být vyjádřen jasněji. Značné úsilí musí být vyvinuto ke zjednodušení administrativních formalit, zejména v případě programů podpory, které jsou poskytovány na obou stranách hranic, protože velmi složitá právní a administrativní ustanovení EU doposud významným způsobem komplikovala přeshraniční spolupráci;

| 30. | oceňuje zařazení námořních hranic za účelem teritoriální spolupráce požaduje, aby limit 150 km byl flexibilně interpretován a umožnil smysluplnou spolupráci mezi regiony, které mají společné námořní hranice; |
| --- | --- |

30.

oceňuje zařazení námořních hranic za účelem teritoriální spolupráce požaduje, aby limit 150 km byl flexibilně interpretován a umožnil smysluplnou spolupráci mezi regiony, které mají společné námořní hranice;

| 31. | navrhuje, aby z důvodu zlepšení účinnosti a efektivnosti meziregionální spolupráce regionální programy pokrývaly celou škálu strategických témat, která budou představovat přidanou hodnotu na evropské úrovni a dostatečné finanční zdroje; |
| --- | --- |

31.

navrhuje, aby z důvodu zlepšení účinnosti a efektivnosti meziregionální spolupráce regionální programy pokrývaly celou škálu strategických témat, která budou představovat přidanou hodnotu na evropské úrovni a dostatečné finanční zdroje;

| 32. | vítá pozornost, kterou Komise věnuje posílení sociální inkluze a žádá více opatření, jenž by reagovala na potřeby postižených; |
| --- | --- |

32.

vítá pozornost, kterou Komise věnuje posílení sociální inkluze a žádá více opatření, jenž by reagovala na potřeby postižených;

| 33. | zároveň by bylo vhodné věnovat více pozornosti problémům souvisejícím se stárnutím obyvatelstva, protože to představuje jednu z hlavních výzev, kterým bude Evropa čelit v příštích desetiletích; |
| --- | --- |

33.

zároveň by bylo vhodné věnovat více pozornosti problémům souvisejícím se stárnutím obyvatelstva, protože to představuje jednu z hlavních výzev, kterým bude Evropa čelit v příštích desetiletích;

| 34. | naléhavě doporučuje, aby budoucí programy financované ze strukturálních fondů pokrývaly taková témata, jako je městská obnova, společenská deprivace, ekonomická restrukturalizace a veřejná doprava, což jsou všechno jevy, které mají tendenci se soustředit na území hlavních měst. Strukturální fondy musí podporovat trvale udržitelný rozvoj měst; |
| --- | --- |

34.

naléhavě doporučuje, aby budoucí programy financované ze strukturálních fondů pokrývaly taková témata, jako je městská obnova, společenská deprivace, ekonomická restrukturalizace a veřejná doprava, což jsou všechno jevy, které mají tendenci se soustředit na území hlavních měst. Strukturální fondy musí podporovat trvale udržitelný rozvoj měst;

| 35. | je znepokojen zavedením sazby pro spolufinancování Společenství ve vztahu k celkovým veřejným výdajům, což by mohlo odradit soukromý sektor od účasti v programech. Proto navrhuje, aby se příspěvek z fondů počítal ve vztahu k celkovým národním výdajům, což by představovalo základní nástroj pro posílení partnerství soukromého a veřejného sektoru; |
| --- | --- |

35.

je znepokojen zavedením sazby pro spolufinancování Společenství ve vztahu k celkovým veřejným výdajům, což by mohlo odradit soukromý sektor od účasti v programech. Proto navrhuje, aby se příspěvek z fondů počítal ve vztahu k celkovým národním výdajům, což by představovalo základní nástroj pro posílení partnerství soukromého a veřejného sektoru;

| 36. | naléhá na to, aby byl Výbor regionů aktivně konzultován prostřednictvím účasti na jarní výroční kontrole Evropské rady týkající se agend konkurenceschopnosti a soudržnosti. To by zajistilo místním a regionálním úřadům příležitosti k předložení problémů a dobrých praktik, což je požadováno pro zlepšení fungování otevřené metody koordinace při uskutečňování Lisabonské a göteborské agendy; |
| --- | --- |

36.

naléhá na to, aby byl Výbor regionů aktivně konzultován prostřednictvím účasti na jarní výroční kontrole Evropské rady týkající se agend konkurenceschopnosti a soudržnosti. To by zajistilo místním a regionálním úřadům příležitosti k předložení problémů a dobrých praktik, což je požadováno pro zlepšení fungování otevřené metody koordinace při uskutečňování Lisabonské a göteborské agendy;

| 37. | zastává názor, aby byl národní strategický referenční rámec krátký strategický dokument, který ponechá dostatek místa pro operační programy regionů, které mohou nejlépe určit specifické cíle a akce pro každý region; navíc, je třeba zabránit tomu, aby tento dokument zpozdil proces schvalování operačních programů a byl dodatečnou překážkou při uskutečňování těchto programů; |
| --- | --- |

37.

zastává názor, aby byl národní strategický referenční rámec krátký strategický dokument, který ponechá dostatek místa pro operační programy regionů, které mohou nejlépe určit specifické cíle a akce pro každý region; navíc, je třeba zabránit tomu, aby tento dokument zpozdil proces schvalování operačních programů a byl dodatečnou překážkou při uskutečňování těchto programů;

| 38. | žádá Komisi o zachování současného systému realizační rezervy; |
| --- | --- |

38.

žádá Komisi o zachování současného systému realizační rezervy;

| 39. | navrhuje prověřit systém kde by refundovatelné DPH nebylo možno využít pouze u příspěvků opatření v rámci Evropského fondu pro regionální rozvoj, podobně jako to již Komise navrhla pro Evropský sociální fond. V současné době to vytváří konkrétní náklady pro opatření na místní a regionální úrovni. Protože DPH tvoří příjem státu, je potřebné vytvořit model, který by odstranil negativní vliv na místní a regionální úrovni; |
| --- | --- |

39.

navrhuje prověřit systém kde by refundovatelné DPH nebylo možno využít pouze u příspěvků opatření v rámci Evropského fondu pro regionální rozvoj, podobně jako to již Komise navrhla pro Evropský sociální fond. V současné době to vytváří konkrétní náklady pro opatření na místní a regionální úrovni. Protože DPH tvoří příjem státu, je potřebné vytvořit model, který by odstranil negativní vliv na místní a regionální úrovni;

| 40. | domnívá se, že pravidlo N+2 má nadále negativní vliv na začátku programového období, zejména v případě cíle teritoriální spolupráce, a také na významné investiční projekty, které nedosahují limitu větších projektů. Tento dopad by bylo možné značně omezit, pokud by bylo zavedeno zvýšení zálohy, která nepodléhá automatickému vyřazení; |
| --- | --- |

40.

domnívá se, že pravidlo N+2 má nadále negativní vliv na začátku programového období, zejména v případě cíle teritoriální spolupráce, a také na významné investiční projekty, které nedosahují limitu větších projektů. Tento dopad by bylo možné značně omezit, pokud by bylo zavedeno zvýšení zálohy, která nepodléhá automatickému vyřazení;

| 41. | žádá, aby operační programy, priority a opatření jasně odkazovaly na závazné předpisy týkající se životního prostředí; |
| --- | --- |

41.

žádá, aby operační programy, priority a opatření jasně odkazovaly na závazné předpisy týkající se životního prostředí;

| 42. | zastává názor, že by politika soudržnosti měla podporovat prostorovou rozvojovou politiku schopnou zohlednit stávající struktury transevropské spolupráce a perspektivy spolupráce v rámci společných teritoriálních charakteristik. |
| --- | --- |

42.

zastává názor, že by politika soudržnosti měla podporovat prostorovou rozvojovou politiku schopnou zohlednit stávající struktury transevropské spolupráce a perspektivy spolupráce v rámci společných teritoriálních charakteristik.

DOPORUČENÍ VÝBORU REGIONŮ

HLAVA I

CÍLE A VŠEOBECNÁ PRAVIDLA POMOCI

KAPITOLA I

Rozsah a definice

Doporučení 1

Článek 2, odstavec 5

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 5)   „veřejný výdaj“: jakýkoli veřejný příspěvek k financování operací, který pochází ze státního rozpočtu, vydaný regionálními nebo místními úřady, Evropskými společenstvími ze strukturálních fondů či z fondu soudržnosti či jakýkoli podobný výdaj. Za veřejný příspěvek bude pokládán jakýkoli příspěvek k financování operací, jehož původem je rozpočet veřejnoprávních orgánů nebo asociací jednoho či více regionálních nebo místních úřadů nebo veřejnoprávních orgánů ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů pro udělování zakázek veřejných prací, zakázek veřejných dodávek a zakázek veřejných služeb 9; | 5)   „veřejný výdaj“: jakýkoli veřejný příspěvek k financování operací, který pochází ze státního rozpočtu, vydaný národními, regionálními nebo místními úřady, Evropskými společenstvími ze strukturálních fondů či z fondu soudržnosti či jakýkoli podobný výdaj. Za veřejný příspěvek bude pokládán jakýkoli příspěvek k financování operací, jehož původem je rozpočet veřejnoprávních orgánů
  nebo jsou asociace jednoho či více regionálních nebo místních úřadů nebo veřejnoprávních orgánů ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů pro udělování zakázek veřejných prací, zakázek veřejných dodávek a zakázek veřejných služeb 9; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

5)   „veřejný výdaj“: jakýkoli veřejný příspěvek k financování operací, který pochází ze státního rozpočtu, vydaný regionálními nebo místními úřady, Evropskými společenstvími ze strukturálních fondů či z fondu soudržnosti či jakýkoli podobný výdaj. Za veřejný příspěvek bude pokládán jakýkoli příspěvek k financování operací, jehož původem je rozpočet veřejnoprávních orgánů nebo asociací jednoho či více regionálních nebo místních úřadů nebo veřejnoprávních orgánů ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů pro udělování zakázek veřejných prací, zakázek veřejných dodávek a zakázek veřejných služeb 9;

5)   „veřejný výdaj“: jakýkoli veřejný příspěvek k financování operací, který pochází ze státního rozpočtu, vydaný národními, regionálními nebo místními úřady, Evropskými společenstvími ze strukturálních fondů či z fondu soudržnosti či jakýkoli podobný výdaj. Za veřejný příspěvek bude pokládán jakýkoli příspěvek k financování operací, jehož původem je rozpočet veřejnoprávních orgánů
  nebo jsou asociace jednoho či více regionálních nebo místních úřadů nebo veřejnoprávních orgánů ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů pro udělování zakázek veřejných prací, zakázek veřejných dodávek a zakázek veřejných služeb 9;

Odůvodnění

Veřejný výdaj je veřejný příspěvek od veřejných orgánů. Je zbytečné konkretizovat, odkud veřejné fondy pocházejí. Tím pouze vznikají překážky a omezení namísto tvořivosti na místní a regionální úrovni spolu s partnerstvím, jak je uvedeno v článku 10. (pozn. př.: devítka na konci textu je možná zbytek po číslovaných poznámkách či jiných odkazech později vypuštěných)

Doporučení 2

Článek 3, odstavec 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Opatření přijaté Společenstvím podle článku 158 Smlouvy bude navrženo k posílení hospodářské a sociální soudržnosti rozšířeného Společenství s cílem podporovat harmonický, vyvážený a udržitelný rozvoj Společenství. Toto opatření bude přijato s pomocí fondů, Evropské investiční banky ( EIB) adalších stávajících finančních nástrojů. Opatření bude zaměřeno na splnění úkolů spojených s hospodářskými, sociálními a teritoriálními rozdíly,které vznikly zejména ve státech a regionech, jejichž rozvoj se opožďuje, na urychlení hospodářské a sociální restrukturalizace a na stárnutí populace.
  Opatření přijaté v rámci fondů musí zahrnout na národní i regionální úrovni priority Společenství ve prospěch udržitelného rozvoje prostřednictvím posilování růstu, konkurenceschopnosti a zaměstnanosti, sociálního začlenění a ochrany životního prostředí a jeho kvality. | 1.   Opatření přijaté Společenstvím podle článku 158 Smlouvy bude navrženo k posílení hospodářské a sociální soudržnosti rozšířeného Společenství s cílem podporovat harmonický, vyvážený a udržitelný rozvoj Společenství. Toto opatření bude přijato s pomocí fondů, Evropské investiční banky ( EIB) a dalších stávajících finančních nástrojů. Opatření bude zaměřeno na splnění úkolů spojených s hospodářskými, sociálními a teritoriálními rozdíly,které vznikly zejména ve státech a regionech jejichž rozvoj se opožďuje, na urychlení hospodářské a sociální restrukturalizace a na stárnutí populace.

  Při sledování cílů politiky soudržnosti musí Společenství přispívat k harmonickému, vyváženému a udržitelnému rozvoji hospodářských činností na území EU.

  Opatření přijaté v rámci fondů musí zahrnout na národní, regionální a místní úrovni priority Společenství ve prospěch udržitelného rozvoje prostřednictvím posilování růstu, konkurence-schopnosti a zaměstnanosti, sociální začlenění a ochranu životního prostředí a jeho kvalitu. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.   Opatření přijaté Společenstvím podle článku 158 Smlouvy bude navrženo k posílení hospodářské a sociální soudržnosti rozšířeného Společenství s cílem podporovat harmonický, vyvážený a udržitelný rozvoj Společenství. Toto opatření bude přijato s pomocí fondů, Evropské investiční banky ( EIB) adalších stávajících finančních nástrojů. Opatření bude zaměřeno na splnění úkolů spojených s hospodářskými, sociálními a teritoriálními rozdíly,které vznikly zejména ve státech a regionech, jejichž rozvoj se opožďuje, na urychlení hospodářské a sociální restrukturalizace a na stárnutí populace.

Opatření přijaté v rámci fondů musí zahrnout na národní i regionální úrovni priority Společenství ve prospěch udržitelného rozvoje prostřednictvím posilování růstu, konkurenceschopnosti a zaměstnanosti, sociálního začlenění a ochrany životního prostředí a jeho kvality.

1.   Opatření přijaté Společenstvím podle článku 158 Smlouvy bude navrženo k posílení hospodářské a sociální soudržnosti rozšířeného Společenství s cílem podporovat harmonický, vyvážený a udržitelný rozvoj Společenství. Toto opatření bude přijato s pomocí fondů, Evropské investiční banky ( EIB) a dalších stávajících finančních nástrojů. Opatření bude zaměřeno na splnění úkolů spojených s hospodářskými, sociálními a teritoriálními rozdíly,které vznikly zejména ve státech a regionech jejichž rozvoj se opožďuje, na urychlení hospodářské a sociální restrukturalizace a na stárnutí populace.

Při sledování cílů politiky soudržnosti musí Společenství přispívat k harmonickému, vyváženému a udržitelnému rozvoji hospodářských činností na území EU.

Opatření přijaté v rámci fondů musí zahrnout na národní, regionální a místní úrovni priority Společenství ve prospěch udržitelného rozvoje prostřednictvím posilování růstu, konkurence-schopnosti a zaměstnanosti, sociální začlenění a ochranu životního prostředí a jeho kvalitu.

Odůvodnění

Obecným zdůrazněním cíle politiky soudržnosti a uvedením činností a opatření na pod-úrovni druhého odstavce se vracíme k jádru společné politiky soudržnosti na úrovni Společenství. Toto doporučení je v souladu s článkem 1 nařízení č. 1260/99, které stanovuje, že „při sledování těchto cílů Společenství musí přispívat ...“ Koncept textu současného návrhu nařízení důraz jasně posouvá. „opatření přijaté v rámci fondů musí zahrnout na národní i regionální úrovni priority Společenství ve prospěch udržitelného rozvoje prostřednictvím posilování růstu ...“ (finanční cíl). Toto ustanovení klade důraz jinam, než je tomu v současném návrhu.

Doporučení 3

Článek 3, odstavec 2, písmeno a)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| a) | cíl Konvergence musí být zaměřen na urychlení konvergence nejméně rozvinutých členských států a regionů zlepšením podmínek pro růst a zaměstnanost prostřednictvím zvyšování a zlepšováním kvality investic do hmotného a lidského kapitálu, do rozvoje inovací a do vědecké společnosti, do přizpůsobivosti na hospodářské a sociální změny, do ochrany a zlepšování životního prostředí a do účinnosti administrativy. Tento cíl představuje prioritu fondů. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

a)

cíl Konvergence musí být zaměřen na urychlení konvergence nejméně rozvinutých členských států a regionů zlepšením podmínek pro růst a zaměstnanost prostřednictvím zvyšování a zlepšováním kvality investic do hmotného a lidského kapitálu, do rozvoje inovací a do vědecké společnosti, do přizpůsobivosti na hospodářské a sociální změny, do ochrany a zlepšování životního prostředí a do účinnosti administrativy. Tento cíl představuje prioritu fondů.

| a) | cíl Konvergence musí být zaměřen na urychlení konvergence nejméně rozvinutých členských států a regionů zlepšením podmínek pro růst a zaměstnanost prostřednictvím zvyšování a zlepšováním kvality investic do hmotného a lidského kapitálu, do infrastruktury, do podnikavosti, do rozvoje inovací a do vědecké společnosti, do přizpůsobivosti na hospodářské a sociální změny, do ochrany a zlepšování životního prostředí a do účinnosti administrativy. Tento cíl představuje prioritu fondů. |
| --- | --- |

a)

cíl Konvergence musí být zaměřen na urychlení konvergence nejméně rozvinutých členských států a regionů zlepšením podmínek pro růst a zaměstnanost prostřednictvím zvyšování a zlepšováním kvality investic do hmotného a lidského kapitálu, do infrastruktury, do podnikavosti, do rozvoje inovací a do vědecké společnosti, do přizpůsobivosti na hospodářské a sociální změny, do ochrany a zlepšování životního prostředí a do účinnosti administrativy. Tento cíl představuje prioritu fondů.

Odůvodnění

Pro cíl Konvergence je důležité jasně zdůraznit otázky infrastruktur, a to nejen infrastruktur hmotných, ale rovněž infrastruktury lidského kapitálu a podnikatelské infrastruktury, jak je tomu také v případech rozvoje inovací a vědecké společnosti, ochrany a zlepšování životního prostředí a zlepšení účinnosti administrativy.

Doporučení 4

Článek 6, odstavec 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Při předkládání národního strategického referenčního rámce uvedeného v článku 25 každý dotčený členský stát uvede, pro které regiony NUTS I nebo NUTS II předloží program pro financování z Evropského fondu pro regionální rozvoj. | Při předkládání národního strategického referenčního rámce uvedeného v článku 25 každý dotčený členský stát se souhlasem regionů uvede, pro které regiony NUTS I nebo NUTS II předloží program pro financování z Evropského fondu pro regionální rozvoj. V souladu s 
  čl. 34 odst. 2 může také některý členský stát navrhnout programy na jiné vhodnější územní úrovni. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Při předkládání národního strategického referenčního rámce uvedeného v článku 25 každý dotčený členský stát uvede, pro které regiony NUTS I nebo NUTS II předloží program pro financování z Evropského fondu pro regionální rozvoj.

Při předkládání národního strategického referenčního rámce uvedeného v článku 25 každý dotčený členský stát se souhlasem regionů uvede, pro které regiony NUTS I nebo NUTS II předloží program pro financování z Evropského fondu pro regionální rozvoj. V souladu s 
  čl. 34 odst. 2 může také některý členský stát navrhnout programy na jiné vhodnější územní úrovni.

Odůvodnění

V zájmu jasného vyjádření je zde důležité vložit zvláštní odkaz na článek 34, odst. 2, podle kterého může členský stát navrhnout operativní programy i na jiné územní úrovni, než je úroveň regionů NUTS I a NUTS II.

Doporučení 5

Článek 7, odstavec 3

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Pro účely sítí spolupráce a pro výměny zkušeností je způsobilé území Společenství. | Pro účely sítí spoluprá
  ce a pro výměny zkušeností
  meziregionální spolupráce, která může pokrývat širokou oblast od výměny zkušeností po investiční projekty, je způsobilé území Společenství. Cílem je zajistit, aby byly projekty v regionech sousedících s bývalými vnitřními a novými vnějšími hranicemi Unie umožněny také v budoucnu. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Pro účely sítí spolupráce a pro výměny zkušeností je způsobilé území Společenství.

Pro účely sítí spoluprá
  ce a pro výměny zkušeností
  meziregionální spolupráce, která může pokrývat širokou oblast od výměny zkušeností po investiční projekty, je způsobilé území Společenství. Cílem je zajistit, aby byly projekty v regionech sousedících s bývalými vnitřními a novými vnějšími hranicemi Unie umožněny také v budoucnu.

Odůvodnění

K nadnárodní spolupráci dochází v jednom ze třinácti regionů, které jsou k tomu určené. Navíc je důležité dokázat vypracovat projekty spolupráce s ostatními regiony Unie, které nejsou způsobilé v rámci přeshraniční nebo nadnárodní spolupráce. Omezením spolupráce na výměnu zkušeností a na vytvoření sítí spolupráce nebude uznána potřeba pro regiony posilovat jejich spolupráci s ostatními regiony Unie. Z tohoto důvodu je vhodné brát v úvahu meziregionální spolupráci, čímž dojde k většímu pokrytí problematiky přeshraniční a nadnárodní spolupráce.

KAPITOLA IV

Principy pomoci

Doporučení 6

Článek 10, odstavec 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| O pomoci z fondů Komise rozhoduje v rámci úzké spolupráce, dále jen,,partnerství„, mezi Komisí a členským státem. Členský stát v souladu se současnými vnitrostátními pravidly a postupy organizuje partnerství s orgány a subjekty, které určí, jmenovitě: | O pomoci z fondů Komise rozhoduje v rámci úzké spolupráce, dále jen,,partnerství“, mezi Komisí a členským státem. Členský stát v souladu se současnými vnitrostátními pravidly a postupy organizuje partnerství s orgány a subjekty, které určí, jmenovitě: |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh

O pomoci z fondů Komise rozhoduje v rámci úzké spolupráce, dále jen,,partnerství„, mezi Komisí a členským státem. Členský stát v souladu se současnými vnitrostátními pravidly a postupy organizuje partnerství s orgány a subjekty, které určí, jmenovitě:

O pomoci z fondů Komise rozhoduje v rámci úzké spolupráce, dále jen,,partnerství“, mezi Komisí a členským státem. Členský stát v souladu se současnými vnitrostátními pravidly a postupy organizuje partnerství s orgány a subjekty, které určí, jmenovitě:

Odůvodnění:

Je nezbytné, aby nařízení zaručovalo účast regionů ve všech etapách jednání o fondech. Návrh Komise podřizuje účast regionů na jednání rozhodnutí členského státu. Je nezbytné, aby regiony diskutovaly přímo s Komisí při jednání o pomoci plynoucí z fondů na jejich území a v jejich oblasti kompetence.

Sama Komise v Bílé knize o vládnutí uvádí, že nárůst zodpovědnosti regionů v politikách Společenství (a konkrétně se odvolává na politiku soudržnosti) nedoprovázelo zvýšení jejich skutečné účasti v EU z toho důvodu, že vlády států dostatečně nezapojují regiony do přípravy svých postojů k politikám Společenství. Nařízení by bylo způsob, který by zaručil účast regionů na přípravě politiky soudržnosti.

Regiony by měly být v nařízení uznány jako správní a platební orgány. Proto je třeba, aby přímo diskutovaly s Komisí při všech etapách jednání o fondech.

Doporučení 7

Článek 10, odstavec 1, písmeno c)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| c) | jakékoli další vhodné orgány zastupující občanskou společnost, environmentální partnery, nevládní organizace a orgány odpovědné za podporu rovnosti mužů a žen. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

c)

jakékoli další vhodné orgány zastupující občanskou společnost, environmentální partnery, nevládní organizace a orgány odpovědné za podporu rovnosti mužů a žen.

| c) | jakékoli další vhodné orgány zastupující občanskou společnost, environmentální partnery, nevládní organizace, sociálně-hospodářské organizace a orgány odpovědné za podporu rovnosti mužů a žen. |
| --- | --- |

c)

jakékoli další vhodné orgány zastupující občanskou společnost, environmentální partnery, nevládní organizace, sociálně-hospodářské organizace a orgány odpovědné za podporu rovnosti mužů a žen.

Odůvodnění

Partnerství by mělo posílit inkluzi sociálně-hospodářských organizací.

Doporučení 8

Článek 10, odstavec 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2.   Partnerství by mělo být uplatňováno v plném souladu s příslušnou institucionální, právní a finanční jurisdikcí každé kategorie partnerů. Partnerství musí pokrývat přípravu a monitorování národního strategického referenčního rámce a přípravu, implementaci, monitorování a vyhodnocování operačních programů.
  Členské státy zapojí každého z vhodných partnerů, zejména regiony, do různých programových fází ve stanoveném časovém limitu pro každou z těchto fází. | 2.   Partnerství by mělo být uplatňováno v plném souladu s příslušnou institucionální, právní a finanční jurisdikcí každé kategorie partnerů. Partnerství musí pokrývat přípravu a monitorování národního strategického referenčního rámce a přípravu, financování, implementaci, monitorování a vyhodnocování operačních programů. Členské státy zapojí každého z vhodných partnerů, zejména regiony a města, do různých programových fází v časovém limitu dostatečném k ovlivnění každé z těchto fází. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

2.   Partnerství by mělo být uplatňováno v plném souladu s příslušnou institucionální, právní a finanční jurisdikcí každé kategorie partnerů. Partnerství musí pokrývat přípravu a monitorování národního strategického referenčního rámce a přípravu, implementaci, monitorování a vyhodnocování operačních programů.

Členské státy zapojí každého z vhodných partnerů, zejména regiony, do různých programových fází ve stanoveném časovém limitu pro každou z těchto fází.

2.   Partnerství by mělo být uplatňováno v plném souladu s příslušnou institucionální, právní a finanční jurisdikcí každé kategorie partnerů. Partnerství musí pokrývat přípravu a monitorování národního strategického referenčního rámce a přípravu, financování, implementaci, monitorování a vyhodnocování operačních programů. Členské státy zapojí každého z vhodných partnerů, zejména regiony a města, do různých programových fází v časovém limitu dostatečném k ovlivnění každé z těchto fází.

Odůvodnění

Je důležité, aby se partnerství dostalo možnosti ovlivňovat programové fáze. Toho lze dosáhnout pouze poskytnutím dostatečného času. Podobně je důležitá možnost ovlivnit otázky financování, a proto by měla být přidána.

KAPITOLA V

Finanční rámec

Doporučení 9

Článek 15, odstavec 2

| Text navržený Evropskou komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článek 15
  Globální zdroje
  1.   Zdroje dostupné pro závazky z fondů pro období od roku 2007 do roku 2013 činí 336,1 miliard eur v cenách z roku 2004 v souladu s ročním rozpisem obsaženým v příloze 1.
  Pro účel jejich programování a následného zařazení do souhrnného rozpočtu Evropských společenství se částky uvedené v prvním pododstavci indexují 2 % ročně. Rozdělení rozpočtových zdrojů mezi cíle definované v čl. 3 odst. 2 je takové, aby umožnilo značné soustředění prostředků na regiony spadající pod cíl,,„konvergence“.
  2.   Komise vypracuje orientační roční rozpisy podle členských států v souladu s kritérii stanovenými v článcích 16, 17 a 18, aniž jsou dotčena ustanovení uvedená v článcích 20 a 21. | Článek 15
  Globální zdroje
  1.   Zdroje dostupné pro závazky z fondů pro období od roku 2007 do roku 2013 činí 336,1 miliard eur v cenách z roku 2004 v souladu s ročním rozpisem obsaženým v příloze 1.
  Pro účel jejich programování a následného zařazení do souhrnného rozpočtu Evropských společenství se částky uvedené v prvním pododstavci indexují 2 % ročně. Rozdělení rozpočtových zdrojů mezi cíle definované v čl. 3 odst. 2 je takové, aby umožnilo značné soustředění prostředků na regiony spadající pod cíl,,„konvergence“.
  2.   Komise vypracuje orientační roční rozpisy podle členských států a regionů v souladu s kritérii stanovenými v článcích 16, 17 a 18, aniž jsou dotčena ustanovení uvedená v článcích 20 a 21. Je třeba věnovat zvláštní pozornost oblastem, které trpí vážnými a stálými přírodními nebo demografickými nedostatky, jako jsou nejseverněji položené regiony s nízkou hustotou obyvatel a ostrovní, přeshraniční a horské oblasti. |

Text navržený Evropskou komisí

Pozměňovací návrh VR

Článek 15

Globální zdroje

1.   Zdroje dostupné pro závazky z fondů pro období od roku 2007 do roku 2013 činí 336,1 miliard eur v cenách z roku 2004 v souladu s ročním rozpisem obsaženým v příloze 1.

Pro účel jejich programování a následného zařazení do souhrnného rozpočtu Evropských společenství se částky uvedené v prvním pododstavci indexují 2 % ročně. Rozdělení rozpočtových zdrojů mezi cíle definované v čl. 3 odst. 2 je takové, aby umožnilo značné soustředění prostředků na regiony spadající pod cíl,,„konvergence“.

2.   Komise vypracuje orientační roční rozpisy podle členských států v souladu s kritérii stanovenými v článcích 16, 17 a 18, aniž jsou dotčena ustanovení uvedená v článcích 20 a 21.

Článek 15

Globální zdroje

1.   Zdroje dostupné pro závazky z fondů pro období od roku 2007 do roku 2013 činí 336,1 miliard eur v cenách z roku 2004 v souladu s ročním rozpisem obsaženým v příloze 1.

Pro účel jejich programování a následného zařazení do souhrnného rozpočtu Evropských společenství se částky uvedené v prvním pododstavci indexují 2 % ročně. Rozdělení rozpočtových zdrojů mezi cíle definované v čl. 3 odst. 2 je takové, aby umožnilo značné soustředění prostředků na regiony spadající pod cíl,,„konvergence“.

2.   Komise vypracuje orientační roční rozpisy podle členských států a regionů v souladu s kritérii stanovenými v článcích 16, 17 a 18, aniž jsou dotčena ustanovení uvedená v článcích 20 a 21. Je třeba věnovat zvláštní pozornost oblastem, které trpí vážnými a stálými přírodními nebo demografickými nedostatky, jako jsou nejseverněji položené regiony s nízkou hustotou obyvatel a ostrovní, přeshraniční a horské oblasti.

Odůvodnění

Regiony by se měly podílet na přidělování podpory z fondů. Tím, že Komise navrhuje orientační roční rozpisy podle členských států, nechává přidělování podpory z fondů pouze na členských státech. V původním návrhu třetí zprávy o soudržnosti bylo stanoveno přidělování finančních prostředků na základě orientačního ročního rozpisu podle regionů, který stanovila Komise. Zároveň je třeba uvést, že kritéria stanovená v článcích 16, 17 18 se týkají udělování prostředků státem a že by tedy bylo vhodné doplnit kritéria týkající se přidělování prostředků regiony.

Druhý dodatek je nezbytný k tomu, aby se obecné nařízení shodovalo s ustanoveními v této věci vyskytujícími se v Ústavní smlouvě (článek III – 220).

Doporučení 10

Článek 17, odstavec 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2.   Přidělené zdroje uvedené v odst. 1 písm. a) se rozdělí stejnoměrně mezi programy financované z Evropského fondu pro regionální rozvoj a programy financované z Evropského sociálního fondu. | 2.    Přidělené zdroje uvedené v odst. 1 písm. a) se rozdělí stejnoměrně mezi programy financované z Evropského fondu pro regionální rozvoj a programy financované z Evropského sociálního fondu, podle rozdělení, které bere v úvahu regionální skutečnosti
  .
  Toto rozdělení je doprovázeno decentralizací, v rámci které regiony a města spolupracují na základě pevného partnerství
  . |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

2.   Přidělené zdroje uvedené v odst. 1 písm. a) se rozdělí stejnoměrně mezi programy financované z Evropského fondu pro regionální rozvoj a programy financované z Evropského sociálního fondu.

2.    Přidělené zdroje uvedené v odst. 1 písm. a) se rozdělí stejnoměrně mezi programy financované z Evropského fondu pro regionální rozvoj a programy financované z Evropského sociálního fondu, podle rozdělení, které bere v úvahu regionální skutečnosti
  .
  Toto rozdělení je doprovázeno decentralizací, v rámci které regiony a města spolupracují na základě pevného partnerství
  .

Odůvodnění

Přechod z ekonomiky založené na zemědělství a tradičním zpracovatelském průmyslu na ekonomiku založenou na znalostech si žádá od některých podniků výrazné inovační úsilí v oblasti výroby, procesu a trhu. Z tohoto důvodu je podpora z EFRR vhodnější než z ESF.

HLAVA II

STRATEGICKÝ PŘÍSTUP K SOUDRŽNOSTI

KAPITOLA I

Strategické instrukce společenství ohledně soudržnosti

Doporučení 11

Článek 23

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Pro každý z cílů fondů tyto obecné zásady zejména uvedou v platnost priority Společenství s cílem podporovat vyvážený, harmonický a udržitelný rozvoj. | Pro každý z cílů fondů tyto obecné zásady zejména uvedou v platnost priority Společenství s cílem podporovat vyvážený, harmonický a udržitelný rozvoj, zejména prostřednictvím omezení regionálních rozdílů v souladu s Lisabonskou strategií a göteborskými cíly. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Pro každý z cílů fondů tyto obecné zásady zejména uvedou v platnost priority Společenství s cílem podporovat vyvážený, harmonický a udržitelný rozvoj.

Pro každý z cílů fondů tyto obecné zásady zejména uvedou v platnost priority Společenství s cílem podporovat vyvážený, harmonický a udržitelný rozvoj, zejména prostřednictvím omezení regionálních rozdílů v souladu s Lisabonskou strategií a göteborskými cíly.

Odůvodnění

VR by chtěl připomenout, že základní cíl regionální politiky je omezení regionálních rozdílů, jak jej uvádí článek 158 Smlouvy.

Doporučení 12

Článek 25, odstavec 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Členský stát představí národní strategický referenční rámec, který zajišťuje, že strukturální pomoc Společenství je v souladu se strategickými obecnými zásadami Společenství a který vymezuje spojení mezi prioritami Společenství na jedné straně a národními a regionálními prioritami na podporu udržitelného rozvoje a národním akčním plánem pro zaměstnanost na straně druhé.
  Tento rámec bude tvořit referenční nástroj pro přípravu programování fondů. | Členský stát představí národní strategický referenční rámec, který zajišťuje, že strukturální pomoc Společenství je v souladu se strategickými obecnými zásadami Společenství a který vymezuje spojení mezi prioritami Společenství na jedné straně a národními, regionálními a městskými prioritami na podporu udržitelného rozvoje a národním akčním plánem pro zaměstnanost na straně druhé.
  Tento rámec bude tvořit stručný a strategický referenční nástroj pro přípravu programování fondů. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Členský stát představí národní strategický referenční rámec, který zajišťuje, že strukturální pomoc Společenství je v souladu se strategickými obecnými zásadami Společenství a který vymezuje spojení mezi prioritami Společenství na jedné straně a národními a regionálními prioritami na podporu udržitelného rozvoje a národním akčním plánem pro zaměstnanost na straně druhé.

Tento rámec bude tvořit referenční nástroj pro přípravu programování fondů.

Členský stát představí národní strategický referenční rámec, který zajišťuje, že strukturální pomoc Společenství je v souladu se strategickými obecnými zásadami Společenství a který vymezuje spojení mezi prioritami Společenství na jedné straně a národními, regionálními a městskými prioritami na podporu udržitelného rozvoje a národním akčním plánem pro zaměstnanost na straně druhé.

Tento rámec bude tvořit stručný a strategický referenční nástroj pro přípravu programování fondů.

Odůvodnění

Je rozumné přidat také zmínku o městských prioritách ve světle požadavku, aby každý národní strategický referenční rámec uváděl priority pro zásahy ve městech.

VR se domnívá, že by měl být ponechán dostatečný prostor pro operační programy vedené regiony, které mohou určit specifické cíle a opatření pro každý region.

Doporučení 13

Článek 25, odstavec 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2.   Každý národní strategický referenční rámec musí obsahovat souhrnný popis strategie členského státu a její operační implementace. | 2.    Každý národní strategický referenční rámec musí obsahovat souhrnný popis strategie členského státu a její operační implementace. Tato strategie se měla řídit přístupem k partnerství, jak jej upravuje článek 10. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

2.   Každý národní strategický referenční rámec musí obsahovat souhrnný popis strategie členského státu a její operační implementace.

2.    Každý národní strategický referenční rámec musí obsahovat souhrnný popis strategie členského státu a její operační implementace. Tato strategie se měla řídit přístupem k partnerství, jak jej upravuje článek 10.

Odůvodnění

Zavádět národní strategické rámce je dobré, ale tyto rámce by měly být silně ovlivněny místní a regionální situací.

Doporučení 14

Článek 27, odstavec 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Výroční zpráva členských států
  Poprvé v roce 2008 a nejpozději do 1. října každého roku každý členský stát předloží Komisi zprávu o pokroku při provádění své strategie a dosahování svých cílů, obzvláště s ohledem na stanovené ukazatele, a o jejich přínosu k provádění strategických obecných zásad Společenství pro soudržnost a předloží také dostupná hodnocení.
  Zpráva odkazuje na národní akční plán pro zaměstnanost. | Výroční zpráva členských států
  Poprvé v roce 2008
  2009 a nejpozději do 1. října každého roku každý členský stát předloží Komisi zprávu o pokroku při provádění své strategie a dosahování svých cílů, obzvláště s ohledem na stanovené ukazatele, a o jejich přínosu k provádění strategických obecných zásad Společenství pro soudržnost a předloží také dostupná hodnocení.
  Zpráva odkazuje na národní akční plán pro zaměstnanost. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Výroční zpráva členských států

Poprvé v roce 2008 a nejpozději do 1. října každého roku každý členský stát předloží Komisi zprávu o pokroku při provádění své strategie a dosahování svých cílů, obzvláště s ohledem na stanovené ukazatele, a o jejich přínosu k provádění strategických obecných zásad Společenství pro soudržnost a předloží také dostupná hodnocení.

Zpráva odkazuje na národní akční plán pro zaměstnanost.

Výroční zpráva členských států

Poprvé v roce 2008
  2009 a nejpozději do 1. října každého roku každý členský stát předloží Komisi zprávu o pokroku při provádění své strategie a dosahování svých cílů, obzvláště s ohledem na stanovené ukazatele, a o jejich přínosu k provádění strategických obecných zásad Společenství pro soudržnost a předloží také dostupná hodnocení.

Zpráva odkazuje na národní akční plán pro zaměstnanost.

Odůvodnění

Zahájení strategického programování vedoucího k vlastnímu hodnocení politiky soudržnosti by mělo být v roce 2009.

HLAVA III

PROGRAMOVÁNÍ

KAPITOLA I

Obecná ustanovení o strukturálních fondech a o fondu soudržnosti

Doporučení 15

Článek 31, odstavec 5

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Komise přijme každý operační program co možná nejdříve po jeho oficiálním postoupení členským státem. | Komise přijme každý operační program do šesti měsíců
  co možná nejdříve po jeho oficiálním postoupení členským státem. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Komise přijme každý operační program co možná nejdříve po jeho oficiálním postoupení členským státem.

Komise přijme každý operační program do šesti měsíců
  co možná nejdříve po jeho oficiálním postoupení členským státem.

Odůvodnění

Musí být stanoven časový limit pro dobu, po kterou musí členský stát vyčkat konečného rozhodnutí Komise. Změna vede k přesnějšímu harmonogramu.

Doporučení 16

Článek 32, odstavec 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Z podnětu členského státu nebo Komise a po schválení Monitorovacím výborem musí být operační programy znovu přezkoumány a v případě nutnosti revidovány pro zbytek programového období v důsledku významných sociálně-hospodářských změn nebo s cílem více či odlišně zahrnout priority Společenství, zejména ve světle závěrů Rady. | Z podnětu členského státu, nebo z podnětu Komise či oblastí, kterých se podpora týká a po schválení Monitorovacím výborem musí být operační programy znovu přezkoumány a v případě nutnosti revidovány pro zbytek programového období v důsledku významných sociálně-hospodářských změn nebo s cílem více či odlišně zahrnout priority Společenství, zejména ve světle závěrů Rady. Toto přezkumné řízení bude v souladu s článkem 10. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Z podnětu členského státu nebo Komise a po schválení Monitorovacím výborem musí být operační programy znovu přezkoumány a v případě nutnosti revidovány pro zbytek programového období v důsledku významných sociálně-hospodářských změn nebo s cílem více či odlišně zahrnout priority Společenství, zejména ve světle závěrů Rady.

Z podnětu členského státu, nebo z podnětu Komise či oblastí, kterých se podpora týká a po schválení Monitorovacím výborem musí být operační programy znovu přezkoumány a v případě nutnosti revidovány pro zbytek programového období v důsledku významných sociálně-hospodářských změn nebo s cílem více či odlišně zahrnout priority Společenství, zejména ve světle závěrů Rady. Toto přezkumné řízení bude v souladu s článkem 10.

Odůvodnění

Je významné, aby partnerství, jak stanovuje článek 10, mělo vliv na rozhodnutí o znovu-přezkoumání programů.

Doporučení 17

Článek 32, odstavec 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2.   Komise rozhodne o žádosti o revizi operačních programů co možná nejdříve po oficiálním postoupení žádosti členským státem. | 2.   Komise rozhodne o žádosti o revizi operačních programů co možná nejdříve
  do tří měsíců po oficiálním postoupení žádosti členským státem. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

2.   Komise rozhodne o žádosti o revizi operačních programů co možná nejdříve po oficiálním postoupení žádosti členským státem.

2.   Komise rozhodne o žádosti o revizi operačních programů co možná nejdříve
  do tří měsíců po oficiálním postoupení žádosti členským státem.

Odůvodnění

Musí být stanoven časový limit pro dobu, po kterou musí členský stát vyčkat konečného rozhodnutí Komise. Změna vede k přesnějšímu harmonogramu.

Doporučení 18

Článek 36, odstavec 4

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 4.   Operační programy financované ERDF musí navíc k cílům Konvergence a Regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost obsahovat: a) opatření pro meziregionální spolupráci přinejmenším s jedním regionem z jiného členského státu v každém regionálním programu; | 4.   Operační programy financované ERDF mohou navíc k cílům Konvergence a Regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost obsahovat: a) opatření zacílená na meziregionální spolupráci přinejmenším s jedním regionem z jiného členského státu v každém regionálním programu; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

4.   Operační programy financované ERDF musí navíc k cílům Konvergence a Regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost obsahovat: a) opatření pro meziregionální spolupráci přinejmenším s jedním regionem z jiného členského státu v každém regionálním programu;

4.   Operační programy financované ERDF mohou navíc k cílům Konvergence a Regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost obsahovat: a) opatření zacílená na meziregionální spolupráci přinejmenším s jedním regionem z jiného členského státu v každém regionálním programu;

Odůvodnění

V okamžiku rozhodování o opatřeních musí být uveden konkrétní region. Předem nelze určit, který region či které regiony budou spolupracovat na úrovni programů. Rozhodnutí o tom, se kterým regionem či s kterými regiony bude navázána spolupráce, musí padnout až v rámci projektů samotných.

Doporučení 19

Článek 40, odstavec 3

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 3.   Komise rozhodne o všech informacích uvedených v článku 39 co možná nejdříve po oficiálním postoupení žádosti členským státem nebo řídícím úřadem. | 3.   Komise rozhodne o všech informacích uvedených v článku 39 co možná nejdříve
  nejpozději do šesti měsíců od oficiálního postoupení žádosti členským státem nebo řídícím úřadem |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

3.   Komise rozhodne o všech informacích uvedených v článku 39 co možná nejdříve po oficiálním postoupení žádosti členským státem nebo řídícím úřadem.

3.   Komise rozhodne o všech informacích uvedených v článku 39 co možná nejdříve
  nejpozději do šesti měsíců od oficiálního postoupení žádosti členským státem nebo řídícím úřadem

Odůvodnění

Musí být stanoven časový limit pro dobu, po kterou musí členský stát vyčkat konečného rozhodnutí Komise. Změna vede k přesnějšímu harmonogramu.

Doporučení 20

Článek 41, odstavec 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Řídící orgán může pověřit správou a prováděním části operačního programu jednoho nebo více zprostředkujících subjektů určených řídícím orgánem, včetně místních orgánů, orgánů pro regionální rozvoj a nevládních organizací, které budou zajišťovat provádění jedné nebo více operací v souladu s ustanoveními dohody uzavřené mezi řídícím orgánem a takovýmto orgánem. | Řídící orgán může pověřit správou a prováděním části operačního programu jednoho nebo více zprostředkujících subjektů určených řídícím orgánem, včetně regionálních a
  místních orgánů, orgánů pro regionální rozvoj a nevládních organizací, které budou zajišťovat provádění jedné nebo více operací v souladu s ustanoveními dohody uzavřené mezi řídícím orgánem a takovýmto orgánem. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Řídící orgán může pověřit správou a prováděním části operačního programu jednoho nebo více zprostředkujících subjektů určených řídícím orgánem, včetně místních orgánů, orgánů pro regionální rozvoj a nevládních organizací, které budou zajišťovat provádění jedné nebo více operací v souladu s ustanoveními dohody uzavřené mezi řídícím orgánem a takovýmto orgánem.

Řídící orgán může pověřit správou a prováděním části operačního programu jednoho nebo více zprostředkujících subjektů určených řídícím orgánem, včetně regionálních a
  místních orgánů, orgánů pro regionální rozvoj a nevládních organizací, které budou zajišťovat provádění jedné nebo více operací v souladu s ustanoveními dohody uzavřené mezi řídícím orgánem a takovýmto orgánem.

Odůvodnění

Je vhodné upřesnit, že regionální orgánům může být svěřeno řízení a zavádění části operačního programu cestou globálního grantu.

HLAVA IV

EFEKTIVNOST

KAPITOLA I

Hodnocení

Doporučení 21

Článek 45, odstavec 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Obecné strategické zásady Společenství, národní strategický referenční rámec a operační programy se vyhodnocují. Cílem hodnocení je zlepšení kvality, efektivnosti finanční podpory z fondů, její soudržnost a realizace operačních programů. Hodnocen bude rovněž jejich dopad z hlediska strategických cílů Společenství, článku 158 Smlouvy a specifických strukturálních problémů členských států a regionů, přičemž se přihlíží k požadavkům udržitelného rozvoje a k příslušným právním předpisům Společenství týkajícím se vlivu na životní prostředí a strategického ekologického hodnocení. | 1.   Obecné strategické zásady Společenství, národní strategický referenční rámec a operační programy se vyhodnocují. Cílem hodnocení je zlepšení kvality, efektivnosti finanční podpory z fondů, její soudržnost a realizace operačních programů. Hodnocen bude rovněž jejich dopad z hlediska strategických cílů Společenství, článku 158 Smlouvy a specifických strukturálních problémů členských států a regionů, přičemž se přihlíží k požadavkům udržitelného rozvoje a k příslušným právním předpisům Společenství týkajícím se vlivu na životní prostředí a strategického ekologického hodnocení, rovnost mezi muži a ženami, nediskriminace na základech uve
  dených v článku 13 Smlouvy o EU, sociální inkluze a přístupnost pro postižené. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.   Obecné strategické zásady Společenství, národní strategický referenční rámec a operační programy se vyhodnocují. Cílem hodnocení je zlepšení kvality, efektivnosti finanční podpory z fondů, její soudržnost a realizace operačních programů. Hodnocen bude rovněž jejich dopad z hlediska strategických cílů Společenství, článku 158 Smlouvy a specifických strukturálních problémů členských států a regionů, přičemž se přihlíží k požadavkům udržitelného rozvoje a k příslušným právním předpisům Společenství týkajícím se vlivu na životní prostředí a strategického ekologického hodnocení.

1.   Obecné strategické zásady Společenství, národní strategický referenční rámec a operační programy se vyhodnocují. Cílem hodnocení je zlepšení kvality, efektivnosti finanční podpory z fondů, její soudržnost a realizace operačních programů. Hodnocen bude rovněž jejich dopad z hlediska strategických cílů Společenství, článku 158 Smlouvy a specifických strukturálních problémů členských států a regionů, přičemž se přihlíží k požadavkům udržitelného rozvoje a k příslušným právním předpisům Společenství týkajícím se vlivu na životní prostředí a strategického ekologického hodnocení, rovnost mezi muži a ženami, nediskriminace na základech uve
  dených v článku 13 Smlouvy o EU, sociální inkluze a přístupnost pro postižené.

Odůvodnění

Nediskriminace a sociální inkluze jsou důležitým úkolem a cílem Evropského společenství a musí být výslovně uvedeny mezi jejími strategickými směry postupu.

KAPITOLA II

Rezervy

Doporučení 22

Článek 48

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   V kontextu výroční diskuse uvedené v článku 29 Rada v r. 2011 rozdělí rezervy uvedené v článku 20 mezi členské státy jako odměnu za pokrok učiněný s ohledem k výchozímu stavu, a to v souladu s postupem stanoveným v článku 161 Smlouvy:






  a) | pro cíl Konvergence na základě následujících kritérií:






  i) | růst HDP na hlavu vypočtený na úrovni NUTS II s ohledem průměrné hodnotě Společenství na základě údajů dostupných pro období 2004 – 2010; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.   V kontextu výroční diskuse uvedené v článku 29 Rada v r. 2011 rozdělí rezervy uvedené v článku 20 mezi členské státy jako odměnu za pokrok učiněný s ohledem k výchozímu stavu, a to v souladu s postupem stanoveným v článku 161 Smlouvy:

a)

pro cíl Konvergence na základě následujících kritérií:

i)

růst HDP na hlavu vypočtený na úrovni NUTS II s ohledem průměrné hodnotě Společenství na základě údajů dostupných pro období 2004 – 2010;

| ii) | růst podílu zaměstnanosti na úrovni NUTS II, na základě údajů dostupných pro období 2004 – 2010; |
| --- | --- |

ii)

růst podílu zaměstnanosti na úrovni NUTS II, na základě údajů dostupných pro období 2004 – 2010;

| b) | pro cíl Regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost na základě následujících kritérií:






  i) | poměrně regionům, v nichž bylo v období 2007 až 2010 utraceno nejméně 50 % jejich přidělených částek z ERDF na inovační aktivity uvedené v čl. 5 odst. 1 nařízení (ES) č. [...]; |
| --- | --- | --- |

b)

pro cíl Regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost na základě následujících kritérií:

i)

poměrně regionům, v nichž bylo v období 2007 až 2010 utraceno nejméně 50 % jejich přidělených částek z ERDF na inovační aktivity uvedené v čl. 5 odst. 1 nařízení (ES) č. [...];

| ii) | růst podílu zaměstnanosti na úrovni NUTS II na základě údajů dostupných pro období 2004 – 2010. |
| --- | --- |

ii)

růst podílu zaměstnanosti na úrovni NUTS II na základě údajů dostupných pro období 2004 – 2010.

2.   Každý členský stát přidělí dotyčné obnosy operačním programům, přičemž budou brána v úvahu kritéria uvedená v předchozím odstavci.

1.   V kontextu výroční diskuse uvedené v článku 29, Rada v r. 2011 rozdělí rezervy uvedené v článku 20 mezi členské státy jako odměnu za pokrok učiněný s ohledem k výchozímu stavu, a to v souladu s postupem stanoveným v článku 161 Smlouvy:

| a) | pro cíl Konvergence na základě následujících kritérií:








  i) | růst HDP na hlavu vypočtený na úrovni NUTS II, s ohledem průměrné hodnotě Společenství, na základě údajů dostupných pro období 2004 – 2010; |
| --- | --- | --- |

a)

pro cíl Konvergence na základě následujících kritérií:

i)

růst HDP na hlavu vypočtený na úrovni NUTS II, s ohledem průměrné hodnotě Společenství, na základě údajů dostupných pro období 2004 – 2010;

| ii) | růst podílu zaměstnanosti na úrovni NUTS II, na základě údajů dostupných pro období 2004 – 2010; |
| --- | --- |

ii)

růst podílu zaměstnanosti na úrovni NUTS II, na základě údajů dostupných pro období 2004 – 2010;

| b) | pro cíl Regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost na základě následujících kritérií
  :








  i) | po
  měrně regionům, v nichž bylo v období 2007 až 2010 utraceno nejméně 50 % jejich přidělených částek z ERDF na inovační aktivity uvedené v čl. 5 odst. 1 nařízení (ES) č. [...]; |
| --- | --- | --- |

b)

pro cíl Regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost na základě následujících kritérií
  :

i)

po
  měrně regionům, v nichž bylo v období 2007 až 2010 utraceno nejméně 50 % jejich přidělených částek z ERDF na inovační aktivity uvedené v čl. 5 odst. 1 nařízení (ES) č. [...];

| ii) | růst podílu zaměstnanosti na úrovni NUTS II na základě údajů dostupných pro ob
  dobí 2004 – 2010;. |
| --- | --- |

ii)

růst podílu zaměstnanosti na úrovni NUTS II na základě údajů dostupných pro ob
  dobí 2004 – 2010;.

2.    Každý členský stát přidělí dotyčné obnosy operačním programům. přičemž budou brána v úvahu kritéria uvedená v předchozím odstavci.

1.   Každý členský stát, v rámci podrobných konzultací s Komisí, nejpozději do 31. prosince 2010 posoudí pro každý z cílů účinnost každého z operačních programů na základě omezeného počtu monitorovaných ukazatelů odrážejících efektivnost, řízení a finanční implementaci a měřících tématické výsledky ve vztahu k jejich konkrétním počátečním cílům.

Na
  základě informací předaných regionálními orgány bude o
  O
  těchto ukazatelích rozhodnuto členskými státy v úzké konzultační spolupráci s Komisí, přičemž budou brány v úvahu všechny či jen část ukazatelů ze směrného seznamu ukazatelů navrženého Komisí, a budou kvantifikovány ve stávajících různých výročních zprávách o implementaci a v hodnotící zprávě v polovině programového období. Členské státy budou odpovídat za jejich uplatnění

2.   V polovině období, nejpozději však do 31. března 2011 Komise přidělí, v těsné konzultační spolupráci s dotyčnými členskými státy, vyhrazené částky závazků pro jejich operační programy a priority, které jsou pokládány za úspěšné, a to pro každý ze sledovaných cílů na základě návrhů členských států, berouc v úvahu jejich specific
  kou institucionální povahu a jejich odpovídající programování.

Odůvodnění

Domníváme se, že návrh Komise na změnu základních principů a rozdělení rezerv na kvalitu a výkonnost mezi členské státy není vhodný. Myslíme si, že rezervy na kvalitu a výkonnost by měly být přidělovány členskými státy, jak tomu bylo během třetího programového období (2000 – 2006).

Doporučení 23

Článek 49

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Národní rezerva pro nepředvídané výdaje

  1.   Členský stát si musí ponechávat jako rezervu 1 % ročního příspěvku ze strukturálního fondu na cíl „konvergence“ a 3 % ročního příspěvku ze strukturálního fondu na cíl „regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost“ pro pokrytí nepředvídaných lokálních krizí nebo krizí odvětví v důsledku ekonomické a sociální restrukturalizace nebo otevření trhu.
  Tato rezerva napomáhá adaptabilitě dotčených pracovníků a ekonomické diverzifikaci postižených regionů jako doplněk k operačním programům.
  2.   Každý členský stát navrhne specifické operační programy pro rozpočtové závazky pokrývající celé období za účelem řešení krizí podle předchozího odstavce. | Národní rezerva pro nepředvídané výdaje

  2.   Členský stát si musí ponechávat jako rezervu 1 % ročního příspěvku ze strukturálního fondu na cíl „konvergence“ a 3 % ročního příspěvku ze strukturálního fondu na cíl „regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost“ pro pokrytí nepředvídaných lokálních krizí nebo krizí odvětví v důsledku ekonomické a sociální restrukturalizace nebo otevření trhu.
  Tato rezerva napomáhá adaptabilitě dotčených pracovníků a ekonomické diverzifikaci postižených regionů jako doplněk k operačním programům.
  2.   Každý členský stát navrhne specifické operační programy pro rozpočtové závazky pokrývající celé období za účelem řešení krizí podle předchozího odstavce.

  Každá nezbytná změna programu podléhá zjednodušenému a zrychlenému schvalovacímu řízení. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Národní rezerva pro nepředvídané výdaje

1.   Členský stát si musí ponechávat jako rezervu 1 % ročního příspěvku ze strukturálního fondu na cíl „konvergence“ a 3 % ročního příspěvku ze strukturálního fondu na cíl „regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost“ pro pokrytí nepředvídaných lokálních krizí nebo krizí odvětví v důsledku ekonomické a sociální restrukturalizace nebo otevření trhu.

Tato rezerva napomáhá adaptabilitě dotčených pracovníků a ekonomické diverzifikaci postižených regionů jako doplněk k operačním programům.

2.   Každý členský stát navrhne specifické operační programy pro rozpočtové závazky pokrývající celé období za účelem řešení krizí podle předchozího odstavce.

Národní rezerva pro nepředvídané výdaje

2.   Členský stát si musí ponechávat jako rezervu 1 % ročního příspěvku ze strukturálního fondu na cíl „konvergence“ a 3 % ročního příspěvku ze strukturálního fondu na cíl „regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost“ pro pokrytí nepředvídaných lokálních krizí nebo krizí odvětví v důsledku ekonomické a sociální restrukturalizace nebo otevření trhu.

Tato rezerva napomáhá adaptabilitě dotčených pracovníků a ekonomické diverzifikaci postižených regionů jako doplněk k operačním programům.

2.   Každý členský stát navrhne specifické operační programy pro rozpočtové závazky pokrývající celé období za účelem řešení krizí podle předchozího odstavce.

Každá nezbytná změna programu podléhá zjednodušenému a zrychlenému schvalovacímu řízení.

Odůvodnění

Za účelem rychlé reakce je nutný zjednodušený a zrychlený postup změn programů.

HLAVA V

FINANČNÍ PŘÍSPĚVKY FONDŮ

KAPITOLA 1

Příspěvky fondů

Doporučení 24

Článek 50, písmeno d)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| d) | míra mobilizace soukromého financování, zejména v rámci partnerství veřejného a soukromého sektoru, v dotyčných oblastech. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

d)

míra mobilizace soukromého financování, zejména v rámci partnerství veřejného a soukromého sektoru, v dotyčných oblastech.

| d) | míra mobilizace soukromého financování, zejména v rámci partnerství veřejného a soukromého sektoru, v dotyčných oblastech |
| --- | --- |

d)

míra mobilizace soukromého financování, zejména v rámci partnerství veřejného a soukromého sektoru, v dotyčných oblastech

Odůvodnění

Pojem míra se vztahuje k něčemu počitatelnému. Následující články v této kapitole (51 – 53) nedefinují nic takového, jako metody měření či horní meze atd.

Doporučení 25

Článek 51, odstavec 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Příspěvek z fondů se vypočítá ve vztahu k celkovým veřejným výdajům. | Příspěvek z fondů se vypočítá ve vztahu k celkovým veřejným
  veřejný
  m a soukromým výdajům. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Příspěvek z fondů se vypočítá ve vztahu k celkovým veřejným výdajům.

Příspěvek z fondů se vypočítá ve vztahu k celkovým veřejným
  veřejný
  m a soukromým výdajům.

Odůvodnění

VR je znepokojen zavedením sazby pro spolufinancování Společenství ve vztahu k celkovým veřejným výdajům, což by mohlo odradit soukromý sektor od účasti v programech. Proto navrhuje, aby se příspěvek z fondů počítal ve vztahu k celkovým národním výdajům, což by představovalo základní nástroj pro posílení partnerství soukromého a veřejného sektoru.

Doporučení 26

Článek 51, odstavec 3

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Příspěvek z fondů u každé priority je omezen následujícími stropy:






  a) | 85 % veřejných výdajů spolufinancovaných z Fondu soudržnosti; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Příspěvek z fondů u každé priority je omezen následujícími stropy:

a)

85 % veřejných výdajů spolufinancovaných z Fondu soudržnosti;

| b) | 75 % veřejných výdajů spolufinancovaných u Evropského fondu pro regionální rozvoj a Evropského sociálního fondu v rámci operačních programů v regionech způsobilých v rámci cíle „konvergence“; |
| --- | --- |

b)

75 % veřejných výdajů spolufinancovaných u Evropského fondu pro regionální rozvoj a Evropského sociálního fondu v rámci operačních programů v regionech způsobilých v rámci cíle „konvergence“;

| c) | 50 % veřejných výdajů spolufinancovaných z Evropského fondu pro regionální rozvoj a Evropského sociálního fondu v rámci operačních programů v regionech způsobilých v rámci cíle „regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost“; |
| --- | --- |

c)

50 % veřejných výdajů spolufinancovaných z Evropského fondu pro regionální rozvoj a Evropského sociálního fondu v rámci operačních programů v regionech způsobilých v rámci cíle „regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost“;

| d) | 75 % veřejných výdajů spolufinancovaných z Evropského fondu regionálního rozvoje v rámci operačních programů v rámci cíle „evropská územní spolupráce“; |
| --- | --- |

d)

75 % veřejných výdajů spolufinancovaných z Evropského fondu regionálního rozvoje v rámci operačních programů v rámci cíle „evropská územní spolupráce“;

| e) | podíl spolufinancování specifických opatření financovaných v rámci dodatečných přídělů nejvzdálenějším regionům podle čl. 5 odst. 4 činí 50 % veřejných výdajů. |
| --- | --- |

e)

podíl spolufinancování specifických opatření financovaných v rámci dodatečných přídělů nejvzdálenějším regionům podle čl. 5 odst. 4 činí 50 % veřejných výdajů.

Příspěvek z fondů u každé priority je omezen následujícími stropy:

| a) | 85 % veřejných a soukromých výdajů spolufinancovaných z Fondu soudržnosti; |
| --- | --- |

a)

85 % veřejných a soukromých výdajů spolufinancovaných z Fondu soudržnosti;

| b) | 75 % veřejných a soukromých výdajů spolufinancovaných u Evropského fondu pro regionální rozvoj a Evropského sociálního fondu v rámci operačních programů v regionech způsobilých v rámci cíle „konvergence“; |
| --- | --- |

b)

75 % veřejných a soukromých výdajů spolufinancovaných u Evropského fondu pro regionální rozvoj a Evropského sociálního fondu v rámci operačních programů v regionech způsobilých v rámci cíle „konvergence“;

| c) | 50 % veřejných a soukromých výdajů spolufinancovaných z Evropského fondu pro regionální rozvoj a Evropského sociálního fondu v rámci operačních programů v regionech způsobilých v rámci cíle „regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost“; |
| --- | --- |

c)

50 % veřejných a soukromých výdajů spolufinancovaných z Evropského fondu pro regionální rozvoj a Evropského sociálního fondu v rámci operačních programů v regionech způsobilých v rámci cíle „regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost“;

| d) | 75 % veřejných a soukromých výdajů spolufinancovaných z Evropského fondu regionálního rozvoje v rámci operačních programů v rámci cíle „evropská územní spolupráce“; |
| --- | --- |

d)

75 % veřejných a soukromých výdajů spolufinancovaných z Evropského fondu regionálního rozvoje v rámci operačních programů v rámci cíle „evropská územní spolupráce“;

| e) | podíl spolufinancování specifických opatření financovaných v rámci dodatečných přídělů nejvzdálenějším regionům podle čl. 5 odst. 4 činí 50 % veřejných a soukromých výdajů. |
| --- | --- |

e)

podíl spolufinancování specifických opatření financovaných v rámci dodatečných přídělů nejvzdálenějším regionům podle čl. 5 odst. 4 činí 50 % veřejných a soukromých výdajů.

Odůvodnění

V rámci třetí zprávy o soudržnosti, předložené v únoru 2004, se Evropská Komise ještě vyjádřila pro financování ze soukromého sektoru. Návrh nařízení nyní předpokládá výlučné spolufinancování z veřejných prostředků. Podle toho by soukromé prostředky spolufinancování nemohly být – na rozdíl od aktuálního podporovacího období – zohledněny pro financování projektů EU.

Spoluzodpovědnost soukromého sektoru by měla být zohledněna a ne zcela vyloučena. Taková úprava by postihla především širokou oblast preventivní politiky trhu práce a přispěla k tomu, že by se taková opatření již nerealizovala v objemu jako doposud. Právě tato oblast se vyznačuje obzvlášť vysokým inovačním stupněm a různorodými Public-Private-Partnerships.

Doporučení 27

Článek 51, odstavec 4

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 4.   Maximální příspěvek z fondů se zvýší na 85 % veřejných výdajů u operačních programů v rámci cílů „konvergence“ a „regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost“ v nejvzdálenějších regionech a u operačních programů odlehlých řeckých ostrovů v rámci cíle „konvergence“. | 4.   Maximální příspěvek z fondů se zvýší na 85 % veřejných výdajů u operačních programů v rámci cílů „konvergence“ a „regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost“ v nejvzdálenějších regionech a u operačních programů odlehlých řeckých ostrovů v rámci cíle
  ů„konvergence“a „regionální konkurenceschopnosti a zaměstnanosti“. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

4.   Maximální příspěvek z fondů se zvýší na 85 % veřejných výdajů u operačních programů v rámci cílů „konvergence“ a „regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost“ v nejvzdálenějších regionech a u operačních programů odlehlých řeckých ostrovů v rámci cíle „konvergence“.

4.   Maximální příspěvek z fondů se zvýší na 85 % veřejných výdajů u operačních programů v rámci cílů „konvergence“ a „regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost“ v nejvzdálenějších regionech a u operačních programů odlehlých řeckých ostrovů v rámci cíle
  ů„konvergence“a „regionální konkurenceschopnosti a zaměstnanosti“.

Odůvodnění

Vzhledem k tomu, že řecké ostrovy spadají z velké části do cíle „regionální konkurenceschopnosti a zaměstnanosti“, bylo by jejich vyloučení z tohoto opatření bezpředmětné, kontraproduktivní a nespravedlivé.

HLAVA VI

ŘÍZENÍ, MONITOROVÁNÍ A KONTROLY

KAPITOLA I

Systémy řízení a kontroly

Doporučení 28

Článek, 58, odstavec 7 (nový)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | 7.   V závislosti na čl. 57 odst. 1 by měly být uplatněny trojstranné smlouvy mezi místními a regionálními orgány, členským státem a Komisí. Tento druh smluv může přispět ke konsolidaci princip partnerství propojením místních, regionálních, národních a nadnárodních prvků. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

7.   V závislosti na čl. 57 odst. 1 by měly být uplatněny trojstranné smlouvy mezi místními a regionálními orgány, členským státem a Komisí. Tento druh smluv může přispět ke konsolidaci princip partnerství propojením místních, regionálních, národních a nadnárodních prvků.

Odůvodnění

Pokud s tím všechny strany souhlasí, musí být možné posílit spolupráci na všech úrovních prostřednictvím trojstranných smluv. To by mělo být součástí obecného nařízení s cílem zdůraznit význam místní a regionální angažovanosti a partnerství, jak stanovuje článek 10.

HLAVA VII

FINANČNÍ ŘÍZENÍ

KAPITOLA I

Finanční řízení

ODDÍL 3

PŘEDBĚŽNÉ PLATBY

Doporučení 29

Článek 81, odstavec 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.   Po přijetí rozhodnutí Komisí schvalujícím příspěvek z fondů na operační program Komise vyplatí subjektu určenému členským státem jednu předběžnou platbu. Tato předběžná platba představuje 7 % příspěvku ze strukturálních fondů a 10,5 % příspěvku z Fondu soudržnosti na daný operační program. Může být rozložena na dva fiskální roky, podle dostupnosti rozpočtových prostředků. | 1.   Po přijetí rozhodnutí Komisí schvalujícím příspěvek z fondů na operační program Komise vyplatí subjektu určenému členským státem jednu předběžnou platbu. Tato předběžná platba představuje 7
  10,5 % příspěvku ze strukturálních fondů a z Fondu soudržnosti na daný operační program. Může být rozložena na dva fiskální roky, podle dostupnosti rozpočtových prostředků.
  Dvě třetiny budou vyplaceny v průběhu prvního fiskálního roku a zbývající třetina bude vyplacena v průběhu druhého fiskálního roku. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh

1.   Po přijetí rozhodnutí Komisí schvalujícím příspěvek z fondů na operační program Komise vyplatí subjektu určenému členským státem jednu předběžnou platbu. Tato předběžná platba představuje 7 % příspěvku ze strukturálních fondů a 10,5 % příspěvku z Fondu soudržnosti na daný operační program. Může být rozložena na dva fiskální roky, podle dostupnosti rozpočtových prostředků.

1.   Po přijetí rozhodnutí Komisí schvalujícím příspěvek z fondů na operační program Komise vyplatí subjektu určenému členským státem jednu předběžnou platbu. Tato předběžná platba představuje 7
  10,5 % příspěvku ze strukturálních fondů a z Fondu soudržnosti na daný operační program. Může být rozložena na dva fiskální roky, podle dostupnosti rozpočtových prostředků.
  Dvě třetiny budou vyplaceny v průběhu prvního fiskálního roku a zbývající třetina bude vyplacena v průběhu druhého fiskálního roku.

Odůvodnění

Zvýšení poměru příspěvku, který nepodléhá automatickému vyřazení, a rozložení plateb tímto způsobem neodpovídají potřebě realistické struktury výdajů v období prvních let implementace projektu; tato opatření vychází z opatření, která byla zavedena již v souvislosti s Fondem soudržnosti.

HLAVA VIII

VÝBORY

KAPITOLA 1

ERDF, Fond soudržnosti a výbor pro koordinaci fondů

Doporučení 30

Článek 104 (přidání nového bodu)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.    Komisi bude pomáhat ERDF, fond soudržnosti a Výbor pro koordinaci fondů (dále jen výbor).
  2.   V případě odkazu na tento odstavec se uplatní postup poskytování poradenství stanovený v článku 3 rozhodnutí č. 1999/468/ES v souladu s čl. 7 odst. 3 citovaného rozhodnutí.
  3.   V případě odkazu na tento odstavec se uplatní postup řízení stanovený v článku 4 rozhodnutí č. 1999/468/ES v souladu s čl. 7 odst. 3 citovaného rozhodnutí.
  Doba uvedená v čl. 4 odst. 3 rozhodnutí č. 1999/468/ES se stanovuje na jeden měsíc.
  4.   Výbor si stanoví svůj vlastní jednací řád.
  5.   EIB a EIF ustanoví nehlasujícího zástupce. | 1.   Komisi bude pomáhat ERDF, fond soudržnosti a Výbor pro koordinaci fondů (dále jen výbor).
  2.   V případě odkazu na tento odstavec, se uplatní postup poskytování poradenství stanovený v článku 3 rozhodnutí č. 1999/468/ES v souladu s čl. 7 odst. 3 citovaného rozhodnutí.
  3.   V případě odkazu na tento odstavec, se uplatní postup řízení stanovený v článku 4 rozhodnutí č. 1999/468/ES v souladu s čl. 7 odst. 3 citovaného rozhodnutí.
  Doba uvedená v čl. 4 odst. 3 rozhodnutí č. 1999/468/ES se stanovuje na jeden měsíc.
  4.   Výbor si stanoví svůj vlastní jednací řád.

  5.   Sociální a hospodářský výbor a Výbor regionů jmenu
  jí každý jednoho zástupce bez hlasovacích práv.


  5.
  6.   EIB) a EIF) ustanoví nehlasujícího zástupce. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.    Komisi bude pomáhat ERDF, fond soudržnosti a Výbor pro koordinaci fondů (dále jen výbor).

2.   V případě odkazu na tento odstavec se uplatní postup poskytování poradenství stanovený v článku 3 rozhodnutí č. 1999/468/ES v souladu s čl. 7 odst. 3 citovaného rozhodnutí.

3.   V případě odkazu na tento odstavec se uplatní postup řízení stanovený v článku 4 rozhodnutí č. 1999/468/ES v souladu s čl. 7 odst. 3 citovaného rozhodnutí.

Doba uvedená v čl. 4 odst. 3 rozhodnutí č. 1999/468/ES se stanovuje na jeden měsíc.

4.   Výbor si stanoví svůj vlastní jednací řád.

5.   EIB a EIF ustanoví nehlasujícího zástupce.

1.   Komisi bude pomáhat ERDF, fond soudržnosti a Výbor pro koordinaci fondů (dále jen výbor).

2.   V případě odkazu na tento odstavec, se uplatní postup poskytování poradenství stanovený v článku 3 rozhodnutí č. 1999/468/ES v souladu s čl. 7 odst. 3 citovaného rozhodnutí.

3.   V případě odkazu na tento odstavec, se uplatní postup řízení stanovený v článku 4 rozhodnutí č. 1999/468/ES v souladu s čl. 7 odst. 3 citovaného rozhodnutí.

Doba uvedená v čl. 4 odst. 3 rozhodnutí č. 1999/468/ES se stanovuje na jeden měsíc.

4.   Výbor si stanoví svůj vlastní jednací řád.

5.   Sociální a hospodářský výbor a Výbor regionů jmenu
  jí každý jednoho zástupce bez hlasovacích práv.

5.
  6.   EIB) a EIF) ustanoví nehlasujícího zástupce.

Odůvodnění

Tyto dva výbory jsou doporučující součásti Evropské unie, takže by měly být jasně jmenovány v rámci těsné spolupráce. Pracovní rámce těchto dvou výborů uvedené v tomto článku by měly být dále definovány, jako je tomu v nařízení č. 1260/99, články 47 a 48. To je v souladu s principem partnerství.

V Bruselu dne 13. dubna 2005.

Předseda

Výboru regionů

Peter STRAUB

---

(1)  Úř. věstník C 318 ze dne 22.12.2004, str. 1.

1

(2)  Úř. věstník 2003/C 256/01

2

(3)  Úř. věstník C 192 ze dne 12.8.2002, str. 53.

3

---

| 20.9.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 231/19 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 231/19

---

Stanovisko Výboru regionů k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady týkající se Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR)

(2005/C 231/02)

VÝBOR REGIONŮ,

s ohledem na„Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady týkající se Evropského fondu pro regionální rozvoj“, KOM(2004) 495 v konečném znění, 2004/0167 (COD);

s ohledem na rozhodnutí Evropské komise z 15. července 2004 požádat Výbor o vypracování stanoviska na toto téma podle 1. odstavce článku 265 a článku 262 Smlouvy ustavující Evropské společenství;

s ohledem na rozhodnutí jeho předsedy z 26. května 2004 pověřit Komisi pro teritoriální politiku soudržnosti vypracováním stanoviska na toto téma;

s ohledem na ostatní návrhy nařízení předložené Evropskou komisí, týkající se „Obecných ustanovení o Evropském fondu regionálního rozvoje, Evropském sociálním fondu a Kohezním fondu“, KOM(2004) 492 v konečném znění, 2004 /0163 (AVC) a „Zřízení evropského uskupení přeshraniční spolupráce (EGCC)“, KOM(2004) 496 v konečném znění 2004/0168-(COD);

s ohledem na sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu nazvané „Budovat naši společnou budoucnost – Politické výzvy a rozpočtové prostředky rozšířené Unie – 2007-2013“, KOM(2004) 101 v konečném znění;

s ohledem na sdělení Komise „Evropská politika sousedství-orientační dokument“, KOM (2004) 373 v konečném znění;

s ohledem na sdělení Komise „Pevnější partnerství pro nejokrajovější regiony“, KOM(2004) 343 v konečném znění;

s ohledem na výhledovou zprávu „Správa a zjednodušení Strukturálních fondů po roce 2006“, CdR 389/2002 v konečném znění;

s ohledem na své předešlé stanovisko ke „Třetí zprávě o hospodářské a sociální soudržnosti“, CdR 120/2004 v konečném znění (1)
  ;

s ohledem na své předešlé stanovisko z 18. listopadu 1998 k „Návrhu nařízení Rady o Evropském fondu pro regionální rozvoj“ (KOM(1998) 131 v konečném znění) (CdR 240/98 v konečném znění) (2);

s ohledem na svůj návrh stanoviska (CdR 233/2004 rev.2) přijatý dne 4. února 2005... Komisí pro teritoriální politiku soudržnosti (zpravodaj: pan Rosario CONDORELLI, radní Catanie (Itálie, ELDR));

a vzhledem k tomu, že:

| 1. | zvýšení nerovnováhy mezi regiony v Unii po posledním rozšíření EU v květnu 2004 vyžaduje novou a zvýšenou angažovanost, aby bylo možné odpovědět na výzvy konvergence, konkurenceschopnosti, zaměstnanosti a územní spolupráce v Unii prostřednictvím speciálně vytvořených nástrojů pro politiky soudržnosti, jimž odpovídají nové cíle politiky soudržnosti na období 2007-2013, nebo všech fondů Společenství dostupných v rámci společné zemědělské politiky a politiky rybolovu; |
| --- | --- |

1.

zvýšení nerovnováhy mezi regiony v Unii po posledním rozšíření EU v květnu 2004 vyžaduje novou a zvýšenou angažovanost, aby bylo možné odpovědět na výzvy konvergence, konkurenceschopnosti, zaměstnanosti a územní spolupráce v Unii prostřednictvím speciálně vytvořených nástrojů pro politiky soudržnosti, jimž odpovídají nové cíle politiky soudržnosti na období 2007-2013, nebo všech fondů Společenství dostupných v rámci společné zemědělské politiky a politiky rybolovu;

| 2. | tyto politiky soudržnosti budou muset být během období 2007-2013 důsledně koncipovány a účinně prováděny v souladu s Lisabonskou a Göteborskou strategií, jejichž cílem je vytvoření „knowledge based society“ v rámci trvale udržitelného rozvoje. Zodpovědnost za tyto strategie původně ležela na jednotlivých členských státech a z toho důvodu ještě nebyly systematicky zahrnuty do procesu integrovaného zavádění ostatních politik Unie; |
| --- | --- |

2.

tyto politiky soudržnosti budou muset být během období 2007-2013 důsledně koncipovány a účinně prováděny v souladu s Lisabonskou a Göteborskou strategií, jejichž cílem je vytvoření „knowledge based society“ v rámci trvale udržitelného rozvoje. Zodpovědnost za tyto strategie původně ležela na jednotlivých členských státech a z toho důvodu ještě nebyly systematicky zahrnuty do procesu integrovaného zavádění ostatních politik Unie;

| 3. | za tímto účelem bude třeba, aby jak daný národní strategický rámec, tak operační programy odpovídaly strategickým směrům pro kohezi přijatým Radou s tím, aby byla zajištěna odpovídající znalost priorit Společenství; |
| --- | --- |

3.

za tímto účelem bude třeba, aby jak daný národní strategický rámec, tak operační programy odpovídaly strategickým směrům pro kohezi přijatým Radou s tím, aby byla zajištěna odpovídající znalost priorit Společenství;

| 4. | jasné požadavky na zjednodušení vedly k ustanovení programů pouze s jedním fondem, s výjimkou některých kategorií činnosti, na něž může v rámci jednoho operačního programu přispívat EFRR nebo Fond soudržnosti; |
| --- | --- |

4.

jasné požadavky na zjednodušení vedly k ustanovení programů pouze s jedním fondem, s výjimkou některých kategorií činnosti, na něž může v rámci jednoho operačního programu přispívat EFRR nebo Fond soudržnosti;

| 5. | jak požadavek vzájemné integrace jednotlivých programů a fondů, tak požadavek koordinace výše zmíněných politik s ostatními politikami Unie jsou tedy potvrzeny a dokonce posíleny; |
| --- | --- |

5.

jak požadavek vzájemné integrace jednotlivých programů a fondů, tak požadavek koordinace výše zmíněných politik s ostatními politikami Unie jsou tedy potvrzeny a dokonce posíleny;

| 6. | tato struktura, jak ji určuje obecné nařízení, může přidělit EFRR daleko důležitější úlohu jako styčnému bodu jednotlivých politik a programů Unie pro plnění cílů konvergence, konkurenceschopnosti, zaměstnanosti a územní soudržnosti; |
| --- | --- |

6.

tato struktura, jak ji určuje obecné nařízení, může přidělit EFRR daleko důležitější úlohu jako styčnému bodu jednotlivých politik a programů Unie pro plnění cílů konvergence, konkurenceschopnosti, zaměstnanosti a územní soudržnosti;

| 7. | tato struktura, jak vyplývá z návrhu obecného nařízení a návrhu nařízení o EFRR, pověřuje zajištěním těchto vazeb a zjednodušením především členské státy a v případě, kdy to stanovuje jejich ústava, regiony; |
| --- | --- |

7.

tato struktura, jak vyplývá z návrhu obecného nařízení a návrhu nařízení o EFRR, pověřuje zajištěním těchto vazeb a zjednodušením především členské státy a v případě, kdy to stanovuje jejich ústava, regiony;

| 8. | návrhy Komise přisuzují větší význam než dříve místním úřadům, zejména městským, především v rámci prováděcích programů v regionálním měřítku. Hovoří se v nich o možnosti udělení globální dotace, což je metoda, kterou ostatně úspěšně prokázala v praxi komunitární iniciativa Urban a jež je ustanovena v článku 36(4) nařízení o obecných ustanoveních týkajících se Fondů; |
| --- | --- |

8.

návrhy Komise přisuzují větší význam než dříve místním úřadům, zejména městským, především v rámci prováděcích programů v regionálním měřítku. Hovoří se v nich o možnosti udělení globální dotace, což je metoda, kterou ostatně úspěšně prokázala v praxi komunitární iniciativa Urban a jež je ustanovena v článku 36(4) nařízení o obecných ustanoveních týkajících se Fondů;

| 9. | udržet a sloučit tyto četné cíle (přizpůsobování regionálních politik členských států evropským strategiím, subsidiaritu, zjednodušování, optimalizaci finančních zdrojů atd.) vyžaduje širší mobilizaci všech oficiálních aktérů, od Evropské komise po místní samosprávy, v kontextu, který spěje k víceúrovňové správě. Též je nezbytné přijmout opatření, která mohou především preventivně podporovat a zaručovat posílení schopností všech zúčastněných oficiálních aktérů, jak v plánování a organizaci, tak v řízení a kontrole, v souladu s jejich funkcemi, a zároveň mohou povzbuzovat sociální partnery k aktivní účasti v návrhu a kontrole; |
| --- | --- |

9.

udržet a sloučit tyto četné cíle (přizpůsobování regionálních politik členských států evropským strategiím, subsidiaritu, zjednodušování, optimalizaci finančních zdrojů atd.) vyžaduje širší mobilizaci všech oficiálních aktérů, od Evropské komise po místní samosprávy, v kontextu, který spěje k víceúrovňové správě. Též je nezbytné přijmout opatření, která mohou především preventivně podporovat a zaručovat posílení schopností všech zúčastněných oficiálních aktérů, jak v plánování a organizaci, tak v řízení a kontrole, v souladu s jejich funkcemi, a zároveň mohou povzbuzovat sociální partnery k aktivní účasti v návrhu a kontrole;

| 10. | zároveň je však nezbytné, aby balíček nařízení, která určují politiku soudržnosti na období 2007-2013 a zvláště ta, která se týkají EFRR, neobsahoval nic, co by mohlo vést k mylnému výkladu či by obsahovalo nedostatky, ale přesně definoval rozdělení úloh mezi veřejnými orgány a sloučil odkaz na právní systémy členských států s připomenutím zásady nestrannosti, již má dodržovat každý oficiální aktér vůči ostatním aktérům v koloběhu institucí, počínaje Komisí; |
| --- | --- |

10.

zároveň je však nezbytné, aby balíček nařízení, která určují politiku soudržnosti na období 2007-2013 a zvláště ta, která se týkají EFRR, neobsahoval nic, co by mohlo vést k mylnému výkladu či by obsahovalo nedostatky, ale přesně definoval rozdělení úloh mezi veřejnými orgány a sloučil odkaz na právní systémy členských států s připomenutím zásady nestrannosti, již má dodržovat každý oficiální aktér vůči ostatním aktérům v koloběhu institucí, počínaje Komisí;

přijal následující stanovisko na 59. plenárním zasedání dne 13. dubna 2005.

Obecná ustanovení vztahující se na cíl „konvergence“ a „regionální konkurenceschopnosti a zaměstnanosti“ (kapitoly I a II návrhu Komise)

1.   Hledisko Výboru regionů

VÝBOR REGIONŮ:

| 1.1 | především vyjadřuje značnou nespokojenost s veškerými posledními pokusy znovu přenést evropskou regionální politiku na státy, a to vzhledem k přidané hodnotě, kterou přinášejí programy soudržnosti k plnění cílů Smlouvy; |
| --- | --- |

1.1

především vyjadřuje značnou nespokojenost s veškerými posledními pokusy znovu přenést evropskou regionální politiku na státy, a to vzhledem k přidané hodnotě, kterou přinášejí programy soudržnosti k plnění cílů Smlouvy;

| 1.2 | zdůrazňuje takové stanovisko, podle kterého by finanční návrh Komise, ve výši 0,41 % HDP (0,46 % se započtením strukturálních opatření na rozvoj venkova a rybolovu), mohl představovat přijatelný kompromis pro budoucí politiku soudržnosti, |
| --- | --- |

1.2

zdůrazňuje takové stanovisko, podle kterého by finanční návrh Komise, ve výši 0,41 % HDP (0,46 % se započtením strukturálních opatření na rozvoj venkova a rybolovu), mohl představovat přijatelný kompromis pro budoucí politiku soudržnosti,

| 1.3 | je spokojen s tím, že bylo zcela oprávněně potvrzeno, že přednost bude dána rozvoji méně prosperujících regionů rozšířené Unie tím, že se budou odpovídajícím způsobem zvyšovat finanční zásahy v této oblasti; |
| --- | --- |

1.3

je spokojen s tím, že bylo zcela oprávněně potvrzeno, že přednost bude dána rozvoji méně prosperujících regionů rozšířené Unie tím, že se budou odpovídajícím způsobem zvyšovat finanční zásahy v této oblasti;

| 1.4 | vybízí členské státy, aby přijaly v zájmu tzv. „phasing in“ regionů, uvnitř národního strategického rámce a za pomoci adekvátních zdrojů, opatření vhodná k podpoře konkurenceschopnosti a procesu konvergence; |
| --- | --- |

1.4

vybízí členské státy, aby přijaly v zájmu tzv. „phasing in“ regionů, uvnitř národního strategického rámce a za pomoci adekvátních zdrojů, opatření vhodná k podpoře konkurenceschopnosti a procesu konvergence;

| 1.5 | oceňuje úsilí o zjednodušení správy a řízení fondů, i když přetrvávají pochyby, zda bude skutečně účinné; |
| --- | --- |

1.5

oceňuje úsilí o zjednodušení správy a řízení fondů, i když přetrvávají pochyby, zda bude skutečně účinné;

| 1.6 | vítá jak strukturu návrhů, které povyšují zejména podporu územní spolupráce na úroveň třetího cíle politiky soudržnosti, což převedeno do praxe znamená značné finanční prostředky, tak náplň činností, jež mají být financovány v rámci návrhu nařízení EFRR a jejichž témata souvisejí s Lisabonskou a Göteborskou strategií. V této souvislosti především zdůrazňuje vhodnost výběru navržených možností:






  — | priorita je udělena výzkumné a inovační činnosti jak v rámci cíle „konvergence“, tak cíle „regionální konkurenceschopnosti a zaměstnanosti“, zejména projektům, které jsou založené na spolupráci mezi odbornými výzkumnými středisky „starých“ a nových členských států; |
| --- | --- | --- |

1.6

vítá jak strukturu návrhů, které povyšují zejména podporu územní spolupráce na úroveň třetího cíle politiky soudržnosti, což převedeno do praxe znamená značné finanční prostředky, tak náplň činností, jež mají být financovány v rámci návrhu nařízení EFRR a jejichž témata souvisejí s Lisabonskou a Göteborskou strategií. V této souvislosti především zdůrazňuje vhodnost výběru navržených možností:

—

priorita je udělena výzkumné a inovační činnosti jak v rámci cíle „konvergence“, tak cíle „regionální konkurenceschopnosti a zaměstnanosti“, zejména projektům, které jsou založené na spolupráci mezi odbornými výzkumnými středisky „starých“ a nových členských států;

| — | zvýšená pozornost je věnována problematice trvale udržitelného rozvoje prostřednictvím činnosti v oblasti životního prostředí, dopravy, energie či prevence a řízení přírodního či technologického ohrožení; |
| --- | --- |

—

zvýšená pozornost je věnována problematice trvale udržitelného rozvoje prostřednictvím činnosti v oblasti životního prostředí, dopravy, energie či prevence a řízení přírodního či technologického ohrožení;

| — | v úvahu se berou problémy přístupnosti, včetně přístupu k počítačovým technologiím v rámci cíle „regionální konkurenceschopnosti a zaměstnanosti“, což představuje významnou inovaci vzhledem k současné situaci; |
| --- | --- |

—

v úvahu se berou problémy přístupnosti, včetně přístupu k počítačovým technologiím v rámci cíle „regionální konkurenceschopnosti a zaměstnanosti“, což představuje významnou inovaci vzhledem k současné situaci;

| — | priorita je udělena tématům souvisejícím s městskými politikami; |
| --- | --- |

—

priorita je udělena tématům souvisejícím s městskými politikami;

| — | meziregionální spolupráce je uznána jako přínosná činnost v rámci regionálních programů, jelikož umožňuje podporovat jak konvergenci, tak rozvoj regionální konkurenceschopnosti a zaměstnanosti; |
| --- | --- |

—

meziregionální spolupráce je uznána jako přínosná činnost v rámci regionálních programů, jelikož umožňuje podporovat jak konvergenci, tak rozvoj regionální konkurenceschopnosti a zaměstnanosti;

| 1.7 | lituje, že spolupráce mezi regiony, jak bylo rovněž doporučeno Evropským parlamentem v jeho zprávě o soudržnosti, nezůstane sektorem s vlastním financováním v rámci teritoriální spolupráce; |
| --- | --- |

1.7

lituje, že spolupráce mezi regiony, jak bylo rovněž doporučeno Evropským parlamentem v jeho zprávě o soudržnosti, nezůstane sektorem s vlastním financováním v rámci teritoriální spolupráce;

| 1.8 | považuje za vynikající otevřenost Evropské komise ohledně územní dimenze soudržnosti, což se projevuje případ od případu v otevřeném přístupu vůči územím s velice specifickými problémy (městské a venkovské oblasti, ostrovy a horské oblasti, oblasti závisející na rybolovu, nejokrajovější oblasti, oblasti s nízkou hustotou zalidnění, regiony sousedící s novými členskými státy nebo situované podél nových vnějších hranic). Je obzvláště potěšen, že soudržnost evropských území je považována za nezbytnou pro trvalý růst, jelikož se domnívá, že není možné plánovat budoucnost Evropy, pokud se dosud vyskytují opuštěné venkovské oblasti a/nebo přelidněná města. Co se týče nejokrajovějších regionů nebo oblastí s přírodními handicapy, Výbor v souladu s ustanovením Smlouvy oceňuje, že se počítá s přiměřenou pomocí, aby se vyvážily specifické překážky bránící jejich rozvoji a neomezenému přístupu na vnitřní trh. Lituje však, že není věnována větší pozornost problematikám týkajícím se stárnoucích populací, což je jednou z největších výzev, kterým bude Evropská unie čelit příští desetiletí; |
| --- | --- |

1.8

považuje za vynikající otevřenost Evropské komise ohledně územní dimenze soudržnosti, což se projevuje případ od případu v otevřeném přístupu vůči územím s velice specifickými problémy (městské a venkovské oblasti, ostrovy a horské oblasti, oblasti závisející na rybolovu, nejokrajovější oblasti, oblasti s nízkou hustotou zalidnění, regiony sousedící s novými členskými státy nebo situované podél nových vnějších hranic). Je obzvláště potěšen, že soudržnost evropských území je považována za nezbytnou pro trvalý růst, jelikož se domnívá, že není možné plánovat budoucnost Evropy, pokud se dosud vyskytují opuštěné venkovské oblasti a/nebo přelidněná města. Co se týče nejokrajovějších regionů nebo oblastí s přírodními handicapy, Výbor v souladu s ustanovením Smlouvy oceňuje, že se počítá s přiměřenou pomocí, aby se vyvážily specifické překážky bránící jejich rozvoji a neomezenému přístupu na vnitřní trh. Lituje však, že není věnována větší pozornost problematikám týkajícím se stárnoucích populací, což je jednou z největších výzev, kterým bude Evropská unie čelit příští desetiletí;

| 1.9 | nicméně konstatuje, že se v bodech odůvodnění 1 a 10 projednávaného návrhu uznává pouze handicap„některých ostrovů“ narozdíl od toho, co bylo ustanoveno v prohlášení č. 30 v příloze k Amsterodamské smlouvě a potvrzeno v článku III-220 textu Evropské ústavy. Výbor se domnívá, je tedy třeba zaručit lepší právní koherenci a logiku výkladu výše uvedených bodů odůvodnění (1-10), též vzhledem k ustanovením odstavce 1 článku 52 návrhu obecného nařízení. Tytéž připomínky se vztahují na horské oblasti i na příhraniční regiony v souladu s článkem III-116 návrhu Evropské ústavy, jakož i v souladu s článkem 52 návrhu obecného nařízení. |
| --- | --- |

1.9

nicméně konstatuje, že se v bodech odůvodnění 1 a 10 projednávaného návrhu uznává pouze handicap„některých ostrovů“ narozdíl od toho, co bylo ustanoveno v prohlášení č. 30 v příloze k Amsterodamské smlouvě a potvrzeno v článku III-220 textu Evropské ústavy. Výbor se domnívá, je tedy třeba zaručit lepší právní koherenci a logiku výkladu výše uvedených bodů odůvodnění (1-10), též vzhledem k ustanovením odstavce 1 článku 52 návrhu obecného nařízení. Tytéž připomínky se vztahují na horské oblasti i na příhraniční regiony v souladu s článkem III-116 návrhu Evropské ústavy, jakož i v souladu s článkem 52 návrhu obecného nařízení.

| 1.10 | zaznamenává, že nový přístup komunitární politiky spočívá v uznání, že regiony a místní orgány představují pro regionální politiky a politiky soudržnosti nejen nejvhodnější úroveň rozhodování, ale také nejefektivnější úroveň pro provádění činnosti, jak to například uvedla evropská sdružení regionů a místních orgánů při příležitosti konference v Lipsku (v květnu 2003). Intenzivnější spolupráce na úrovni samospráv je nezbytná k tomu, aby komunitární činnost byla lépe chápána občany a byla zajištěna zvýšená efektivnost a zjednodušení komunitárních akcí; |
| --- | --- |

1.10

zaznamenává, že nový přístup komunitární politiky spočívá v uznání, že regiony a místní orgány představují pro regionální politiky a politiky soudržnosti nejen nejvhodnější úroveň rozhodování, ale také nejefektivnější úroveň pro provádění činnosti, jak to například uvedla evropská sdružení regionů a místních orgánů při příležitosti konference v Lipsku (v květnu 2003). Intenzivnější spolupráce na úrovni samospráv je nezbytná k tomu, aby komunitární činnost byla lépe chápána občany a byla zajištěna zvýšená efektivnost a zjednodušení komunitárních akcí;

| 1.11 | nicméně považuje za nezbytné posílit partnerství mezi regionálními a místními orgány a především městskými orgány v oblasti společných cílů a vhodným způsobem prohloubit toto partnerství v souladu s národními předpisy a platnými metodami; |
| --- | --- |

1.11

nicméně považuje za nezbytné posílit partnerství mezi regionálními a místními orgány a především městskými orgány v oblasti společných cílů a vhodným způsobem prohloubit toto partnerství v souladu s národními předpisy a platnými metodami;

| 1.12 | vítá skutečnost, že městské oblasti, ve kterých existuje větší schopnost inovace a zvýšené možnosti sociálního zařazení, mohou využívat větších zdrojů na cílené a kvalitní akce, i když musí spadat pod rámec prováděcích programů, které mají být řízeny podle systému subdelegace, jak je uvedeno v článku 36, odstavci 4 b) návrhu obecného nařízení o strukturálních fondech; |
| --- | --- |

1.12

vítá skutečnost, že městské oblasti, ve kterých existuje větší schopnost inovace a zvýšené možnosti sociálního zařazení, mohou využívat větších zdrojů na cílené a kvalitní akce, i když musí spadat pod rámec prováděcích programů, které mají být řízeny podle systému subdelegace, jak je uvedeno v článku 36, odstavci 4 b) návrhu obecného nařízení o strukturálních fondech;

| 1.13 | doporučuje, aby proces schválení celého legislativního balíčku o strukturálních fondech byl rychle završen, aby institucionální činitelé členských států měli ještě před vstoupením v platnost 1. ledna 2007 dostatečně dlouhou dobu na přípravu nových operačních programů, a aby kompetentní oddělení Komise mohla ověřit jejich řídící schopnosti. |
| --- | --- |

1.13

doporučuje, aby proces schválení celého legislativního balíčku o strukturálních fondech byl rychle završen, aby institucionální činitelé členských států měli ještě před vstoupením v platnost 1. ledna 2007 dostatečně dlouhou dobu na přípravu nových operačních programů, a aby kompetentní oddělení Komise mohla ověřit jejich řídící schopnosti.

2.   Doporučení Výboru regionů

VÝBOR REGIONŮ doporučuje:

| 2.1 | doplnit demograficky znevýhodněné oblasti do druhého odstavce prvního článku; |
| --- | --- |

2.1

doplnit demograficky znevýhodněné oblasti do druhého odstavce prvního článku;

| 2.2 | doplnit k textu článku 3 investice do kulturního dědictví (aby byla především zajištěna logická souvislost s ustanoveními druhého odstavce článku 8(2)), investice do budov a vybavení, do organizování školení a aktivní politiky zaměstnanosti a také výdaje na provádění výše zmíněných školení a aktivní politiky zaměstnanosti, pokud mají nárok na financování EFRR; |
| --- | --- |

2.2

doplnit k textu článku 3 investice do kulturního dědictví (aby byla především zajištěna logická souvislost s ustanoveními druhého odstavce článku 8(2)), investice do budov a vybavení, do organizování školení a aktivní politiky zaměstnanosti a také výdaje na provádění výše zmíněných školení a aktivní politiky zaměstnanosti, pokud mají nárok na financování EFRR;

| 2.3 | zlepšit koherenci mezi cíli regionální politiky a specifickými opatřeními pro některé typy území; |
| --- | --- |

2.3

zlepšit koherenci mezi cíli regionální politiky a specifickými opatřeními pro některé typy území;

| 2.4 | doplnit do úvodu článku 5; že v rámci cíle „Regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost“ musí podpora EFRR umožnit větší flexibilitu ve stanovování priorit pro tzv. „phasing in“ regiony; |
| --- | --- |

2.4

doplnit do úvodu článku 5; že v rámci cíle „Regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost“ musí podpora EFRR umožnit větší flexibilitu ve stanovování priorit pro tzv. „phasing in“ regiony;

| 2.5 | doplnit k článku 5, odstavci 3a) pobřežní plavbu a příčná letecká spojení mezi letišti třídy I a II a kromě místních a regionálních vnitrozemských vodních cest i námořní cesty spojující malé ostrovy; |
| --- | --- |

2.5

doplnit k článku 5, odstavci 3a) pobřežní plavbu a příčná letecká spojení mezi letišti třídy I a II a kromě místních a regionálních vnitrozemských vodních cest i námořní cesty spojující malé ostrovy;

| 2.6 | zařadit spolupráci mezi přímořskými regiony jak do odstavce 1, tak odstavce 2 článku 6 a upřesnit, že v obou případech může být námořní spolupráci bilaterální nebo multilaterální; |
| --- | --- |

2.6

zařadit spolupráci mezi přímořskými regiony jak do odstavce 1, tak odstavce 2 článku 6 a upřesnit, že v obou případech může být námořní spolupráci bilaterální nebo multilaterální;

| 2.7 | doplnit k přírodním katastrofám vyjmenovaným v článku 6, odst. 2 písm. c) a aniž jsou dotčena ustanovení článku 33 odst. 1 návrhu nařízení Rady o obecných ustanoveních týkajících se Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu a Fondu soudržnosti KOM(492) v konečném znění, „sopečné výbuchy“a „lesní požáry“ spolu s následným odlesňováním; |
| --- | --- |

2.7

doplnit k přírodním katastrofám vyjmenovaným v článku 6, odst. 2 písm. c) a aniž jsou dotčena ustanovení článku 33 odst. 1 návrhu nařízení Rady o obecných ustanoveních týkajících se Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu a Fondu soudržnosti KOM(492) v konečném znění, „sopečné výbuchy“a „lesní požáry“ spolu s následným odlesňováním;

| 2.8 | zařadit kategorie uvedené v bodu 3) článku 4 mezi priority uvedené v článku 6; |
| --- | --- |

2.8

zařadit kategorie uvedené v bodu 3) článku 4 mezi priority uvedené v článku 6;

| 2.9 | nahradit termín „DPH“ v článku 7a) termínem „uhraditelná DPH“ v souladu s článkem 11 návrhu nařízení o Evropském sociálním fondu a s ustanoveními současného plánovacího cyklu; |
| --- | --- |

2.9

nahradit termín „DPH“ v článku 7a) termínem „uhraditelná DPH“ v souladu s článkem 11 návrhu nařízení o Evropském sociálním fondu a s ustanoveními současného plánovacího cyklu;

| 2.10 | nahradit„bydlení“ v článku 7d) slovy „bydlení s jistými výjimkami v mezích cíle ‚konvergence‘“, zahrnujícími některé druhy akcí, které mají sociální význam, jako speciální ubytovací zařízení pro osoby pod ochranou a dočasné bydlení pro imigranty ze zemí mimo Společenství; |
| --- | --- |

2.10

nahradit„bydlení“ v článku 7d) slovy „bydlení s jistými výjimkami v mezích cíle ‚konvergence‘“, zahrnujícími některé druhy akcí, které mají sociální význam, jako speciální ubytovací zařízení pro osoby pod ochranou a dočasné bydlení pro imigranty ze zemí mimo Společenství;

| 2.11 | co se týče posledního odstavce článku 9, ustanovit, že národní referenční rámec, o němž se jedná v článku 25 návrhu obecného nařízení, zahrnuje obecné směry a kritéria, které by měly umožnit členským státům a regionům dohlížet na komplementaritu a skloubení činností spolufinancovanými EFRR s těmi, na nichž se finančně podílí Evropský sociální fond, Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova a Evropský fond pro rybolov, a zaručit jejich souběžné a následné hodnocení; |
| --- | --- |

2.11

co se týče posledního odstavce článku 9, ustanovit, že národní referenční rámec, o němž se jedná v článku 25 návrhu obecného nařízení, zahrnuje obecné směry a kritéria, které by měly umožnit členským státům a regionům dohlížet na komplementaritu a skloubení činností spolufinancovanými EFRR s těmi, na nichž se finančně podílí Evropský sociální fond, Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova a Evropský fond pro rybolov, a zaručit jejich souběžné a následné hodnocení;

| 2.12 | pozorně prozkoumat dopad legislativního přístupu souvisejícího s EFRR v obecnějším rámci návrhů reformy nařízení vztahujících se na strukturální fondy, a to co se týče sociálních dávek a podpory akcí pro znevýhodněné skupiny (postižené lidi, skupiny vystavené nebezpečí vyloučení ze společnosti atd.). |
| --- | --- |

2.12

pozorně prozkoumat dopad legislativního přístupu souvisejícího s EFRR v obecnějším rámci návrhů reformy nařízení vztahujících se na strukturální fondy, a to co se týče sociálních dávek a podpory akcí pro znevýhodněné skupiny (postižené lidi, skupiny vystavené nebezpečí vyloučení ze společnosti atd.).

| 2.13 | zdůraznit potenciál integrace strukturálních fondů do multikulturních a multilingvních oblastí. |
| --- | --- |

2.13

zdůraznit potenciál integrace strukturálních fondů do multikulturních a multilingvních oblastí.

Obecná ustanovení o cíli „evropské územní spolupráce“ (kapitola III návrhu Evropské komise)

3.   Hledisko Výboru regionů

VÝBOR REGIONŮ:

| 3.1 | oceňuje, že evropská územní spolupráce byla zahrnuta mezi priority politiky soudržnosti Společenství; |
| --- | --- |

3.1

oceňuje, že evropská územní spolupráce byla zahrnuta mezi priority politiky soudržnosti Společenství;

| 3.2 | vyjadřuje uspokojení nad tím, aby byly v rámci přeshraniční spolupráce uznány námořní hranice, jak jasně doporučil v předešlém stanovisku (CdR 120/2004 v konečném znění) a zdůrazňuje zejména důležitost takovéto spolupráce pro vlastní integraci nejvzdálenějších regionů v jejich geografickém kontextu; |
| --- | --- |

3.2

vyjadřuje uspokojení nad tím, aby byly v rámci přeshraniční spolupráce uznány námořní hranice, jak jasně doporučil v předešlém stanovisku (CdR 120/2004 v konečném znění) a zdůrazňuje zejména důležitost takovéto spolupráce pro vlastní integraci nejvzdálenějších regionů v jejich geografickém kontextu;

| 3.3 | zdůrazňuje, že vzhledem k tomu, že Evropské uskupení přeshraniční spolupráce (KOM(2004) 496 v konečném znění) se zaměřuje na programy transnacionální spolupráce a nejen na programy přeshraniční spolupráce, by měl být tento nástroj přejmenován na „Evropské uskupení transevropské spolupráce“, který vyjadřuje jeho obecnou povahu. |
| --- | --- |

3.3

zdůrazňuje, že vzhledem k tomu, že Evropské uskupení přeshraniční spolupráce (KOM(2004) 496 v konečném znění) se zaměřuje na programy transnacionální spolupráce a nejen na programy přeshraniční spolupráce, by měl být tento nástroj přejmenován na „Evropské uskupení transevropské spolupráce“, který vyjadřuje jeho obecnou povahu.

4.   Obecná doporučení

VÝBOR REGIONŮ doporučuje:

| 4.1 | zhodnotit pozitivní zkušenosti sítí regionů, měst a místních samospráv, které jsou již dobře zavedeny, a podporu těch, které vznikly nedávno jak v rámci meziregionální spolupráce, tak v rámci evropské územní spolupráce; |
| --- | --- |

4.1

zhodnotit pozitivní zkušenosti sítí regionů, měst a místních samospráv, které jsou již dobře zavedeny, a podporu těch, které vznikly nedávno jak v rámci meziregionální spolupráce, tak v rámci evropské územní spolupráce;

| 4.2 | vyjasnit kompetence, metody a rozvrh pro přípravu programů, obzvláště programů přeshraniční a transnacionální spolupráce, a pro jejich předložení Evropské komisi; |
| --- | --- |

4.2

vyjasnit kompetence, metody a rozvrh pro přípravu programů, obzvláště programů přeshraniční a transnacionální spolupráce, a pro jejich předložení Evropské komisi;

| 4.3 | stanovit, aby byl rovněž brán v úvahu cíl 3 v národním strategickém rámci jako připomenutí členským státům, že se zavázaly podporovat programy územní spolupráce, a též dbát na to, aby byly zavedeny odpovídající metody pro zajištění národního spolufinancování, jakož i lepší skloubenost akcí prováděných v tomto rámci:






  — | plánování vztahující se na ostatní dva cíle; |
| --- | --- | --- |

4.3

stanovit, aby byl rovněž brán v úvahu cíl 3 v národním strategickém rámci jako připomenutí členským státům, že se zavázaly podporovat programy územní spolupráce, a též dbát na to, aby byly zavedeny odpovídající metody pro zajištění národního spolufinancování, jakož i lepší skloubenost akcí prováděných v tomto rámci:

—

plánování vztahující se na ostatní dva cíle;

| — | akce prováděné na národní a regionální úrovni díky národním a regionálním fondům; |
| --- | --- |

—

akce prováděné na národní a regionální úrovni díky národním a regionálním fondům;

| — | akce prováděné v rámci zavádění politik proximity a pomoci kandidátským zemím na cestě ke vstupu a jiných politik Společenství; |
| --- | --- |

—

akce prováděné v rámci zavádění politik proximity a pomoci kandidátským zemím na cestě ke vstupu a jiných politik Společenství;

| — | akce prováděné v rámci programů pro místní a regionální rozvoj podporované jinými mezinárodními orgány (např. OECD, Světovou bankou). |
| --- | --- |

—

akce prováděné v rámci programů pro místní a regionální rozvoj podporované jinými mezinárodními orgány (např. OECD, Světovou bankou).

| 4.4 | posoudit, jak posílit aktivní úlohu místních samospráv a regionů v rozvoji a zavádění programů v souladu se směry priorit územní spolupráce, definovanými v různých národních strategických referenčních rámcích, o nichž se jedná v článku 25 návrhu nařízení o EFRR; |
| --- | --- |

4.4

posoudit, jak posílit aktivní úlohu místních samospráv a regionů v rozvoji a zavádění programů v souladu se směry priorit územní spolupráce, definovanými v různých národních strategických referenčních rámcích, o nichž se jedná v článku 25 návrhu nařízení o EFRR;

| 4.5 | definovat procedury, kritéria a agendy, podle nichž Komise rozdělí zdroje a schválí programy; |
| --- | --- |

4.5

definovat procedury, kritéria a agendy, podle nichž Komise rozdělí zdroje a schválí programy;

| 4.6 | jasněji definovat, kdo bude příjemcem (článek 16 a 21) a přesněji určit požadavky, kompetence a povinnosti, které na něj připadají, a podrobněji upřesnit sídlo a funkce certifikačního úřadu; |
| --- | --- |

4.6

jasněji definovat, kdo bude příjemcem (článek 16 a 21) a přesněji určit požadavky, kompetence a povinnosti, které na něj připadají, a podrobněji upřesnit sídlo a funkce certifikačního úřadu;

| 4.7 | ustanovit, že opatření, o nichž se jedná v článku 19, mohou být někdy uskutečněna pouze v jednom členském státě, nicméně s podmínkou, že budou dodržena nejméně dvě ze čtyř kritérií. |
| --- | --- |

4.7

ustanovit, že opatření, o nichž se jedná v článku 19, mohou být někdy uskutečněna pouze v jednom členském státě, nicméně s podmínkou, že budou dodržena nejméně dvě ze čtyř kritérií.

5.   Doporučení Výboru regionů:

Doporučení 1

1. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Článek 160 Smlouvy stanovuje, že úkolem Evropského fondu pro regionální rozvoj je pomáhat odstraňovat zásadní regionální rozdíly ve Společenství. Evropský fond pro regionální rozvoj proto přispívá ke snižování rozdílů mezi úrovní rozvoje různých regionů a snižování zaostalosti některých méně zvýhodněných regionů a ostrovů, včetně venkovských oblastí. | Článek 160 Smlouvy stanovuje, že úkolem Evropského fondu pro regionální rozvoj je pomáhat odstraňovat zásadní regionální rozdíly ve Společenství. Evropský fond pro regionální rozvoj proto přispívá ke snižování rozdílů mezi úrovní rozvoje různých regionů a snižování zaostalosti některých méně zvýhodněných regionů a ostrovů, včetně venkovských a městských oblastí, ostrovů, h
  orských oblastí, řídce osídlených oblastí a přeshraničních regionů, jakož i upadajících průmyslových regionů . |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh

Článek 160 Smlouvy stanovuje, že úkolem Evropského fondu pro regionální rozvoj je pomáhat odstraňovat zásadní regionální rozdíly ve Společenství. Evropský fond pro regionální rozvoj proto přispívá ke snižování rozdílů mezi úrovní rozvoje různých regionů a snižování zaostalosti některých méně zvýhodněných regionů a ostrovů, včetně venkovských oblastí.

Článek 160 Smlouvy stanovuje, že úkolem Evropského fondu pro regionální rozvoj je pomáhat odstraňovat zásadní regionální rozdíly ve Společenství. Evropský fond pro regionální rozvoj proto přispívá ke snižování rozdílů mezi úrovní rozvoje různých regionů a snižování zaostalosti některých méně zvýhodněných regionů a ostrovů, včetně venkovských a městských oblastí, ostrovů, h
  orských oblastí, řídce osídlených oblastí a přeshraničních regionů, jakož i upadajících průmyslových regionů .

Odůvodnění

Vzhledem k tomu, že body odůvodnění 1 a 10 projednávaného návrhu uznávají pouze handicap „některých ostrovů“ (přičemž naprosto svévolně odkazují na článek 160 Smlouvy, což je v rozporu s tím, co ustanovuje prohlášení č. 30 v příloze Amsterodamské smlouvy, potvrzují závěry summitu Rady v Nice v prosinci 2000, a uvádí článek III-220 návrhu Evropské ústavy), je třeba zaručit lepší právní koherenci a logiku výkladu výše uvedených bodů odůvodnění, též vzhledem k ustanovením 1. odstavce článku 52 návrhu obecného nařízení, která jsou též podrobně uvedena v článku 10 projednávaného návrhu. Tytéž připomínky se vztahují na horské oblasti v souladu s výše uvedeným článkem 52 a musí být rozšířeny na všechny druhy znevýhodněných oblastí, aby byl výčet vyčerpávající.

Doporučení 2

6. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Budováním na zkušenostech a silných stránkách iniciativy Společenství Urban uvedené v čl. 20 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 1260/1999 ze dne 21. června 1999 o obecných ustanoveních o strukturálních fondech by měla být posílena městská dimenze pomocí plného začlenění opatření v této oblasti do operačních programů spolufinancovaných Evropským fondem pro regionální rozvoj. | Budováním na zkušenostech a silných stránkách iniciativy Společenství Urban uvedené v čl. 20 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 1260/1999 ze dne 21. června 1999 o obecných ustanoveních o strukturálních fondech by měla být posílena městská dimenze, včetně úrovně investic do udržitelného rozvoje měst, pomocí plného začlenění opatření v této oblasti do operačních programů spolufinancovaných Evropským fondem pro regionální rozvoj. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh

Budováním na zkušenostech a silných stránkách iniciativy Společenství Urban uvedené v čl. 20 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 1260/1999 ze dne 21. června 1999 o obecných ustanoveních o strukturálních fondech by měla být posílena městská dimenze pomocí plného začlenění opatření v této oblasti do operačních programů spolufinancovaných Evropským fondem pro regionální rozvoj.

Budováním na zkušenostech a silných stránkách iniciativy Společenství Urban uvedené v čl. 20 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 1260/1999 ze dne 21. června 1999 o obecných ustanoveních o strukturálních fondech by měla být posílena městská dimenze, včetně úrovně investic do udržitelného rozvoje měst, pomocí plného začlenění opatření v této oblasti do operačních programů spolufinancovaných Evropským fondem pro regionální rozvoj.

Odůvodnění

Městská dimenze může být posílena pouze při zajištění adekvátní úrovně investic do udržitelného rozvoje měst.

Doporučení 3

10. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Evropský fond pro regionální rozvoj by měl reagovat na problémy dostupnosti a vzdálenosti od velkých trhů, kterým čelí oblasti s extrémně malou hustotou obyvatelstva, jak je uvedeno v protokolu č. 6 k aktu o přistoupení Rakouska, Finska a Švédska. Evropský fond pro regionální rozvoj by měl také reagovat na specifické obtíže některých ostrovů, horských oblastí a řídce osídlených oblastí, jejichž geografické umístění zpomaluje jejich rozvoj. | Evropský fond pro regionální rozvoj by měl reagovat na problémy dostupnosti a vzdálenosti od velkých trhů, kterým čelí oblasti s extrémně malou hustotou obyvatelstva, jak je uvedeno v protokolu č. 6 k aktu o přistoupení Rakouska, Finska a Švédska. Evropský fond pro regionální rozvoj by měl také reagovat na specifické obtíže některých ostrovů, horských oblastí, ve
  nkovských a městských oblastí,,
  a řídce osídlených oblastí,
  a přeshraničních regionů, jejichž geografické umístění zpomaluje jejich rozvoj. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh

Evropský fond pro regionální rozvoj by měl reagovat na problémy dostupnosti a vzdálenosti od velkých trhů, kterým čelí oblasti s extrémně malou hustotou obyvatelstva, jak je uvedeno v protokolu č. 6 k aktu o přistoupení Rakouska, Finska a Švédska. Evropský fond pro regionální rozvoj by měl také reagovat na specifické obtíže některých ostrovů, horských oblastí a řídce osídlených oblastí, jejichž geografické umístění zpomaluje jejich rozvoj.

Evropský fond pro regionální rozvoj by měl reagovat na problémy dostupnosti a vzdálenosti od velkých trhů, kterým čelí oblasti s extrémně malou hustotou obyvatelstva, jak je uvedeno v protokolu č. 6 k aktu o přistoupení Rakouska, Finska a Švédska. Evropský fond pro regionální rozvoj by měl také reagovat na specifické obtíže některých ostrovů, horských oblastí, ve
  nkovských a městských oblastí,,
  a řídce osídlených oblastí,
  a přeshraničních regionů, jejichž geografické umístění zpomaluje jejich rozvoj.

Odůvodnění

Tento pozměňovací návrh odpovídá požadavku logické souvislosti mezi textem 10. bodu odůvodnění a textem 1. bodu odůvodnění tak, jak jej pozměňuje předešlý pozměňovací návrh, a obecněji usiluje o to, aby byly oba body odůvodnění dokonale skloubené, což není případ navržené verze.

Doporučení 4

Čl. 1, odst. 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Nařízení stanovuje specifická ustanovení týkající se zacházení pro městské a venkovské oblasti, oblasti závislé na rybolovu, nejvzdálenější regiony a oblasti s přírodním znevýhodněním. | Nařízení stanovuje specifická ustanovení týkající se zacházení pro městské a venkovské oblasti, oblasti závislé na rybolovu, nejvzdálenější regiony a oblasti s přírodním a demografickým znevýhodněním. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh

Nařízení stanovuje specifická ustanovení týkající se zacházení pro městské a venkovské oblasti, oblasti závislé na rybolovu, nejvzdálenější regiony a oblasti s přírodním znevýhodněním.

Nařízení stanovuje specifická ustanovení týkající se zacházení pro městské a venkovské oblasti, oblasti závislé na rybolovu, nejvzdálenější regiony a oblasti s přírodním a demografickým znevýhodněním.

Odůvodnění

Výslovné uvedení demografického znevýhodnění, pokud se týká řídce osídlených oblastí, odpovídá požadavku vyčerpávajícího a souvislého výčtu.

Doporučení 5

Čl. 3, odst. 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Evropský fond pro regionální rozvoj přispívá k financování:






  a) | produktivních investic; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh

Evropský fond pro regionální rozvoj přispívá k financování:

a)

produktivních investic;

| b) | infrastruktury; |
| --- | --- |

b)

infrastruktury;

| c) | ostatních rozvojových iniciativ včetně služeb podnikům, vytváření a rozvoje finančních nástrojů, jako jsou například fondy rizikového kapitálu, úvěrové a záruční fondy a fondy pro místní rozvoj, dotací na úrok, místních služeb a výměn zkušeností mezi regiony, městy a příslušnými zúčastněnými stranami v oblasti sociální, ekonomické a životního prostředí; |
| --- | --- |

c)

ostatních rozvojových iniciativ včetně služeb podnikům, vytváření a rozvoje finančních nástrojů, jako jsou například fondy rizikového kapitálu, úvěrové a záruční fondy a fondy pro místní rozvoj, dotací na úrok, místních služeb a výměn zkušeností mezi regiony, městy a příslušnými zúčastněnými stranami v oblasti sociální, ekonomické a životního prostředí;

| d) | technické pomoci uvedené v článcích 43 a 44 nařízení (ES) č. (...). |
| --- | --- |

d)

technické pomoci uvedené v článcích 43 a 44 nařízení (ES) č. (...).

Evropský fond pro regionální rozvoj přispívá k financování:

| a) | produktivních investic; |
| --- | --- |

a)

produktivních investic;

| b) | infrastruktury; |
| --- | --- |

b)

infrastruktury;

| c) | ostatních rozvojových iniciativ včetně služeb podnikům, vytváření a rozvoje finančních nástrojů, jako jsou například fondy rizikového kapitálu, úvěrové a záruční fondy a fondy pro místní rozvoj, dotací na úrok, místních služeb a spolupráce mezi regiony, městy a příslušnými zúčastněnými stranami v oblasti sociální, ekonomické a životního prostředí; |
| --- | --- |

c)

ostatních rozvojových iniciativ včetně služeb podnikům, vytváření a rozvoje finančních nástrojů, jako jsou například fondy rizikového kapitálu, úvěrové a záruční fondy a fondy pro místní rozvoj, dotací na úrok, místních služeb a spolupráce mezi regiony, městy a příslušnými zúčastněnými stranami v oblasti sociální, ekonomické a životního prostředí;

| d) | technické pomoci uvedené v článcích 43 a 44 nařízení (ES) č. (...) |
| --- | --- |

d)

technické pomoci uvedené v článcích 43 a 44 nařízení (ES) č. (...)

| e) | investic do kulturního dědictví; |
| --- | --- |

e)

investic do kulturního dědictví;

Odůvodnění

Územní spolupráci nelze omezit na pouhou výměnu zkušeností, protože ta je pouze jednou z jejích složek.

Dále se zdá vhodné na základě dosud načerpaných pozitivních zkušeností díky zdrojům EFRR rozlišit a jasně uvést investice do restaurování, rekonstrukce a valorizace kulturního dědictví. Navíc by bylo vhodné podrobně uvést možnost nároku na běžné výdaje, aby byl výčet úplný a odpovídal ostatním ustanovením projednávaného návrhu (viz čl. 8, odstavec 2).

Doporučení 6

Čl. 4 odst. 4

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 4)   prevence rizik, včetně rozvoje a provádění plánů pro prevenci a řešení přírodních a technologických rizik; | 4)   prevence rizik, včetně rozvoje a provádění plánů pro prevenci a řešení přírodních rizik (například lesní požáry a povodně) a technologických rizik. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh

4)   prevence rizik, včetně rozvoje a provádění plánů pro prevenci a řešení přírodních a technologických rizik;

4)   prevence rizik, včetně rozvoje a provádění plánů pro prevenci a řešení přírodních rizik (například lesní požáry a povodně) a technologických rizik.

Odůvodnění

Lesní požáry a povodně by měly být specificky zmíněny, protože představují častá rizika ve velkých oblastech EU.

Navíc, nové znění specifikuje „vypořádat se“ ve smyslu, že zahrnuje aktivity (např. hašení lesních požárů) potřebné na co největší snížení negativních dopadů fenoménu tohoto typu, který není klasifikován jako rozsáhlá katastrofa a tudíž není způsobilý pro podporu z Fondu solidarity EU.

Doporučení 7

Čl. 4

Přidat nový bod 10

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 10.   Sociální infrastruktura a služ
  by, které přispívají k vytváření pracovních míst a rovnosti pohlaví při práci. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh

10.   Sociální infrastruktura a služ
  by, které přispívají k vytváření pracovních míst a rovnosti pohlaví při práci.

Odůvodnění

Oblasti, na které by měl EFRR zaměřit svou podporu, uvedené v článku 4 návrhu nařízení, se neshodují s některými oblastmi financovanými v současném období 2000-2006, zejména sociální infrastruktura a služby.

Je rozumné zachovat tyto projekty, jelikož přispívají k vytváření pracovních míst v oblasti, která je v současnosti považována za „nový zdroj“, který chtějí evropské instituce, mimo jinými, zformovat.

Navíc, tento sektor zaměstnanosti umožňuje ženám přístup na trh práce v méně rozvinutých regionech,posiluje princip rovnosti pohlaví a slaďuje rodinný a profesní život.

Doporučení 8

Čl. 5

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| V souladu s cílem „regionální konkurenceschopnosti a zaměstnanosti“ se pomoc FEDER v rámci strategií udržitelného regionálního rozvoje určí na zajištění následujících priorit: | V souladu s cílem „regionální konkurenceschopnosti a zaměstnanosti“a aniž jsou dotčena ustanovení článku 8, se pomoc FEDER v rámci strategií udržitelného regionálního rozvoje určí na zajištění následujících priorit, s větší flexibilitou v oblastech zvaných „phasing in“: |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh

V souladu s cílem „regionální konkurenceschopnosti a zaměstnanosti“ se pomoc FEDER v rámci strategií udržitelného regionálního rozvoje určí na zajištění následujících priorit:

V souladu s cílem „regionální konkurenceschopnosti a zaměstnanosti“a aniž jsou dotčena ustanovení článku 8, se pomoc FEDER v rámci strategií udržitelného regionálního rozvoje určí na zajištění následujících priorit, s větší flexibilitou v oblastech zvaných „phasing in“:

Odůvodnění

Tato změna přispívá k lepší koherenci mezi stanoviskem a doporučeními vyjádřenými Výborem regionů ve stanovisku o Třetí zprávě o soudržnosti.

Doporučení 9

Článek 5, odst. 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| inovace a hospodářství založené na znalostech, prostřednictvím podpory sestavování a provádění regionálních inovačních strategií, které vedou k vytvoření regionálních systémů inovace, zejména: | inovace a hospodářství založené na znalostech, prostřednictvím podpory sestavování a provádění regionálních inovačních strategií, které vedou k vytvoření regionálních systémů inovace, inter alia následující: |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh

inovace a hospodářství založené na znalostech, prostřednictvím podpory sestavování a provádění regionálních inovačních strategií, které vedou k vytvoření regionálních systémů inovace, zejména:

inovace a hospodářství založené na znalostech, prostřednictvím podpory sestavování a provádění regionálních inovačních strategií, které vedou k vytvoření regionálních systémů inovace, inter alia následující:

Odůvodnění

Vzhledem k hospodářským a sociálním zvláštnostem každého území a jejich různému potenciálu rozvoje a potřebám, bychom měli mít možnost pružněji definovat specifická opatření v různých regionech a městských oblastech v kontextu tří priorit stanovených pro intervenci ERDF.

Doporučení 10

Čl. 5, odst. 1: přidat písmeno

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | e) | dynamika růstu a zaměstnanosti u malých a středních podniků, t.j. oblasti jako je založení podniku, předávání podniku, dynamika podniku, zahraniční obchod a rozvoj kompetenčních oblastí jakož i vytváření vhodných předpokladů pro infrastrukturu. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh

e)

Odůvodnění

Podpora je důležitá především v regionech se sociálně-ekonomickými problémy, aby se mohly vytvořit předpoklady pro hospodářský růst a zaměstnanost.

Doporučení 11

Čl. 5 odst. 1 – vložit nové písmeno

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | f) | stavební a výrobní technologie a výzkumná a vývojová centra |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh

f)

Odůvodnění

Aby bylo možné splnit cíle Lisabonské a Göteborské strategie, pokud jde o výzkum a inovace, je třeba podporovat vytváření vysoce kvalitních výzkumných a technologických center. Tyto oblasti pro aktivity priorit navrhované v článku 5 nařízení EFRR by proto měly být vhodně poskytovány pro cíle stanovené ve strategii Společenství. Jestliže tomu tak nebude, provádění politiky růstu a soudržnosti v regionech EU nebude možné.

Doporučení 12

Čl. 5, odst. 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | životní prostředí a prevence rizik, inter alia následující:







  a) | napomáhání trvale udržitelnému rozvoji představuje jednoznačný environmentální prvek a investice, které plní cíle článku 174 Smlouvy, pokud jde o životní prostředí, |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh

životní prostředí a prevence rizik, inter alia následující:

a)

napomáhání trvale udržitelnému rozvoji představuje jednoznačný environmentální prvek a investice, které plní cíle článku 174 Smlouvy, pokud jde o životní prostředí,

Odůvodnění

Oblasti způsobilosti popsané v návrhu nařízení jsou stejné jako ty ve stávajícím EFRR. Navrhovaný text by měl proto být jasný a konzistentní se stávajícími nařízeními, kde stojí inter alia následující. Příklad trvale udržitelného rozvoje je dodán, protože je považován za zvláště zajímavý.

Doporučení 13

Čl. 5 odst. 2 – vložit nové písmeno

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | f) | stavební infrastruktury pro likvidaci odpadu, zásobování vodou a čištění odpadních vod. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh

f)

Odůvodnění

Priorita týkající se „životního prostředí a prevence proti rizikům“ by měla zahrnovat činnosti v oblasti zásobování vodou a čištění odpadních vod, jelikož problémy omezující konkurenceschopnost v evropských regionech přetrvávají i dnes.

Doporučení 14

Čl. 5, odst. 3

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 3)   Přístup – mimo velká městská střediska – k dopravním a telekomunikačním službám obecného hospodářského zájmu, obzvláště: | 3)   Přístup – mimo velká městská střediska – k dopravním a telekomunikačním službám obecného hospodářského zájmu, inter alia následující: |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh

3)   Přístup – mimo velká městská střediska – k dopravním a telekomunikačním službám obecného hospodářského zájmu, obzvláště:

3)   Přístup – mimo velká městská střediska – k dopravním a telekomunikačním službám obecného hospodářského zájmu, inter alia následující:

Odůvodnění

Při podporování přístupu k dopravním a telekomunikačním službám by neměla být velká městská střediska předem vyloučena.

Doporučení 15

Čl. 5, odst. 3 písm. a)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| a) | posilování sekundárních sítí zlepšováním spojení k dopravním sítím TEN, regionálním železničním uzlům, letištím a přístavům, nebo kombinovaným dopravním platformám, poskytováním radiálních spojení k hlavním železničním tratím a podporou regionálních a místních vnitrozemních vodních cest; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh

a)

posilování sekundárních sítí zlepšováním spojení k dopravním sítím TEN, regionálním železničním uzlům, letištím a přístavům, nebo kombinovaným dopravním platformám, poskytováním radiálních spojení k hlavním železničním tratím a podporou regionálních a místních vnitrozemních vodních cest;

| a) | posilování sekundárních sítí zlepšováním spojení k dopravním sítím TEN, regionálním železničním uzlům, letištím a přístavům, nebo kombinovaným dopravním platformám, poskytováním radiálních spojení k hlavním železničním tratím a podporou regionálních a místních vnitrozemních vodních cest, pobřežní plavby, námořních cest spojujících
  ostrovy a zejména
  menší ostrovy
  a přístavy menší než přístavy třídy A
  a příčných leteckých spojení mezi letišti třídy I a II; |
| --- | --- |

a)

posilování sekundárních sítí zlepšováním spojení k dopravním sítím TEN, regionálním železničním uzlům, letištím a přístavům, nebo kombinovaným dopravním platformám, poskytováním radiálních spojení k hlavním železničním tratím a podporou regionálních a místních vnitrozemních vodních cest, pobřežní plavby, námořních cest spojujících
  ostrovy a zejména
  menší ostrovy
  a přístavy menší než přístavy třídy A
  a příčných leteckých spojení mezi letišti třídy I a II;

Odůvodnění

Všechny ostrovy, bez ohledu na jejich velikost, sdílí některé společné problémy. Ostrovy jsou závislé jak na námořní, tak na letecké dopravě kvůli vzájemnému propojení s pevninou. Tato skutečnost by měla být podtržena a je třeba zdůraznit, že tyto problémy jsou větší u menších ostrovů.

Nesmí se zapomínat na některé druhy cest, námořních a leteckých, které se využívají v evropských přímořských okrajových regionech.

Doporučení 16

Čl. 6, odst. 2 písm. c)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| c) | prevence rizik, včetně podpory námořní bezpečnosti a ochrany proti povodním, znečištění mořských a vnitrozemských vod, prevence a ochrany proti erozi, zemětřesení a lavinám. Programy mohou zahrnovat poskytování zařízení a rozvoj infrastruktury, sestavování a provádění nadnárodních plánů pomoci, systémy mapování obecných rizik a rozvoj obecných nástrojů pro studium, prevenci, sledování a kontrolu přírodních a technologických rizik. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh

c)

prevence rizik, včetně podpory námořní bezpečnosti a ochrany proti povodním, znečištění mořských a vnitrozemských vod, prevence a ochrany proti erozi, zemětřesení a lavinám. Programy mohou zahrnovat poskytování zařízení a rozvoj infrastruktury, sestavování a provádění nadnárodních plánů pomoci, systémy mapování obecných rizik a rozvoj obecných nástrojů pro studium, prevenci, sledování a kontrolu přírodních a technologických rizik.

| c) | prevence rizik, včetně podpory námořní bezpečnosti a ochrany proti povodním, znečištění mořských a vnitrozemských vod, erozi, zemětřesením a seismickým nebezpečím, sopečným výbuchům, lesním požárům a lavinám. Programy mohou zahrnovat poskytování zařízení a rozvoj infrastruktury, sestavování a provádění nadnárodních plánů pomoci, systémy mapování obecných rizik a rozvoj obecných nástrojů pro studium, prevenci, sledování a kontrolu přírodních a technologických rizik. |
| --- | --- |

c)

prevence rizik, včetně podpory námořní bezpečnosti a ochrany proti povodním, znečištění mořských a vnitrozemských vod, erozi, zemětřesením a seismickým nebezpečím, sopečným výbuchům, lesním požárům a lavinám. Programy mohou zahrnovat poskytování zařízení a rozvoj infrastruktury, sestavování a provádění nadnárodních plánů pomoci, systémy mapování obecných rizik a rozvoj obecných nástrojů pro studium, prevenci, sledování a kontrolu přírodních a technologických rizik.

Odůvodnění

Aby byl výčet podrobný, je třeba uvést i tyto speciální případy přírodních katastrof.

Doporučení 17

Čl. 6, odst. 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| d) | vytváření vědeckých a technologických sítí spojených s problémy týkajícími se vyváženého rozvoje nadnárodních oblastí, včetně vytváření sítí mezi univerzitami a spojení pro přístup k přenosům vědeckých poznatků a technologie mezi zařízeními pro výzkum a vývoj a mezinárodními středisky excelence v oblasti výzkumu a vývoje, rozvoje nadnárodních konsorcií pro sdílení zdrojů na výzkum a vývoj, spolupráce institucí zabývajících se přenosem technologie a rozvoje společných nástrojů finančního inženýrství zaměřených na podporu výzkumu a vývoje v malých a středních podnicích. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh

d)

vytváření vědeckých a technologických sítí spojených s problémy týkajícími se vyváženého rozvoje nadnárodních oblastí, včetně vytváření sítí mezi univerzitami a spojení pro přístup k přenosům vědeckých poznatků a technologie mezi zařízeními pro výzkum a vývoj a mezinárodními středisky excelence v oblasti výzkumu a vývoje, rozvoje nadnárodních konsorcií pro sdílení zdrojů na výzkum a vývoj, spolupráce institucí zabývajících se přenosem technologie a rozvoje společných nástrojů finančního inženýrství zaměřených na podporu výzkumu a vývoje v malých a středních podnicích.

| d) | vytváření vědeckých a technologických sítí spojených s problémy týkajícími se vyváženého rozvoje nadnárodních oblastí, včetně vytváření sítí mezi univerzitami a instituty na universitní úrovni a spojení pro přístup k přenosům vědeckých poznatků a technologie mezi zařízeními pro výzkum a vývoj a mezinárodními středisky excelence v oblasti výzkumu a vývoje, rozvoje nadnárodních konsorcií pro sdílení zdrojů na výzkum a vývoj, spolupráce institucí zabývajících se přenosem technologie a rozvoje společných nástrojů finančního inženýrství zaměřených na podporu výzkumu a vývoje v malých a středních podnicích. Regiony s různou zeměpisnou polohou by měly být podporovány, aby se účastnily všech těchto nástrojů spolupráce s cílem zvyšovat konkurenceschopnost a inovace napříč Evropou; |
| --- | --- |

d)

vytváření vědeckých a technologických sítí spojených s problémy týkajícími se vyváženého rozvoje nadnárodních oblastí, včetně vytváření sítí mezi univerzitami a instituty na universitní úrovni a spojení pro přístup k přenosům vědeckých poznatků a technologie mezi zařízeními pro výzkum a vývoj a mezinárodními středisky excelence v oblasti výzkumu a vývoje, rozvoje nadnárodních konsorcií pro sdílení zdrojů na výzkum a vývoj, spolupráce institucí zabývajících se přenosem technologie a rozvoje společných nástrojů finančního inženýrství zaměřených na podporu výzkumu a vývoje v malých a středních podnicích. Regiony s různou zeměpisnou polohou by měly být podporovány, aby se účastnily všech těchto nástrojů spolupráce s cílem zvyšovat konkurenceschopnost a inovace napříč Evropou;

| e) | podporou podnikavosti, především rozvoje malých a středních podniků, cestovního ruchu, kultury a přeshraniční
  ho obchodu; |
| --- | --- |

e)

Odůvodnění

Zapojení regionů spadajících pod cíle konvergence a konkurenceschopnosti, stejně jako různá přechodná ustanovení (regiony ovlivněné statistickým a přírodním účinkem) ve stejném nástroji spolupráce mnohem více usnadní výměnu zkušeností a bude mít pozitivnější dopad na soudržnost.

Neomezujme navíc sítě pouze na univerzitní, zahrňme rovněž ostatní zařízení vyššího vzdělávání, která jsou často podnikání bližší; kromě toho, i když všechny kraje nedisponují universitou, mají často zařízení vyššího vzdělávání jiného typu.

Podpora podnikatelského ducha, rozvoj cestovního ruchu, ITC (informační a komunikační technologie) atd. jsou ideálními oblastmi k prohloubení výměny zkušeností a využívání poznatků získaných při spolupráci. Regiony se zde mohou vzájemně posilovat a často v tom hranice nehrají žádnou roli. Proto je vhodné nevylučovat z mezinárodní spolupráce tento hospodářsky a znalostně významný prvek.

Doporučení 18

Čl. 6, odst. 3

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 3)   Posílení efektivnosti regionální politiky podporou sítí a výměny zkušeností mezi regionálními a místními orgány se zaměřením na témata uvedená v čl. 5 odst. 1, čl. 5 odst. 2 a článku 8, včetně programů pro sítě spolupráce zahrnujících celé Společenství a akcí týkající se studií, shromažďování údajů, pozorování a analýz rozvojových trendů ve Společenství. | 3)   Podpora meziregionální spolupráce k posílení efektivnosti regionální politiky podporou
  podporováním sítí a výměny zkušeností mezi regionálními a místními orgány se zaměřením na témata uvedená v čl. 5 odst. 1, čl. 5 odst. 2 a, článků 8, 9, 10, a 11, které zahrnují programy pro sítě spolupráce zahrnujících celé Společenství a akcí týkající se studií, shromažďování údajů, pozorování a analýz rozvojových trendů ve Společenství. Sítě a výměny zkušeností jsou kromě jiného nástroje určené k realizaci aktivit uvedených v bodě 1 a 2 tohoto článku. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh

3)   Posílení efektivnosti regionální politiky podporou sítí a výměny zkušeností mezi regionálními a místními orgány se zaměřením na témata uvedená v čl. 5 odst. 1, čl. 5 odst. 2 a článku 8, včetně programů pro sítě spolupráce zahrnujících celé Společenství a akcí týkající se studií, shromažďování údajů, pozorování a analýz rozvojových trendů ve Společenství.

3)   Podpora meziregionální spolupráce k posílení efektivnosti regionální politiky podporou
  podporováním sítí a výměny zkušeností mezi regionálními a místními orgány se zaměřením na témata uvedená v čl. 5 odst. 1, čl. 5 odst. 2 a, článků 8, 9, 10, a 11, které zahrnují programy pro sítě spolupráce zahrnujících celé Společenství a akcí týkající se studií, shromažďování údajů, pozorování a analýz rozvojových trendů ve Společenství. Sítě a výměny zkušeností jsou kromě jiného nástroje určené k realizaci aktivit uvedených v bodě 1 a 2 tohoto článku.

Odůvodnění

Výbor schvaluje návrh Evropské komise na vytvoření nového cíle „Evropská teritoriální spolupráce“. Tento nový cíl zatím zahrnuje pouze přeshraniční a mezistátní spolupráci, ale ne ještě spolupráci interregionální. Tato spolupráce bude možná pouze formou sítí spolupráce a výměny zkušeností, jako je tomu u programů spojených s ostatními cíly. Výbor je proti oddělování těchto tří osvědčených forem spolupráce, které byly doposud charakteristické pro evropskou teritoriální spolupráci. V rámci nového cíle bude zachován specifický sektor financování určený pro interregionální spolupráci.

Regiony celé Unie se mohou navzájem o sebe zajímat z celé řady důvodů, a není proto možné vyloučit ani široce založenou spolupráci.

Regiony se mohou jeden od druhého naučit vzájemnému posilování, často bez ohledu na státní hranice. Proto není vhodné předem vylučovat investiční projekty.

V rámci cíle územní soudržnosti je obzvlášť důležité, aby EFRR financoval kooperační sítě, týkající se regionů se zvláštními geografickými vlastnostmi.

Doporučení 19

Čl. 7 písm. a)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Pro příspěvky z Evropského fondu pro regionální rozvoj nejsou způsobilé tyto výdaje:






  a) | DPH; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh

Pro příspěvky z Evropského fondu pro regionální rozvoj nejsou způsobilé tyto výdaje:

a)

DPH;

Pro příspěvky z Evropského fondu pro regionální rozvoj nejsou způsobilé tyto výdaje:

| a) | uhraditelná DPH; |
| --- | --- |

a)

uhraditelná DPH;

Odůvodnění

Je třeba potvrdit pravidlo, které se doposud uplatňuje v rámci minulých a současných programů EFRR a zároveň se vyhnout nesrozumitelným rozdílům v politice soudržnosti Společenství vzhledem k ustanovením v návrhu nařízení o ESF.

Doporučení 20

Čl. 7 písm. d)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| d) | bydlení; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh

d)

bydlení;

| d) | bydlení s jistými výjimkami v mezích cíle „konvergence“, zahrnujícími některé druhy akcí, které mají sociální význam, jako speciální ubytovací zařízení pro osoby pod ochranou a dočasné bydlení pro imigranty ze zemí mimo Společenství; |
| --- | --- |

d)

bydlení s jistými výjimkami v mezích cíle „konvergence“, zahrnujícími některé druhy akcí, které mají sociální význam, jako speciální ubytovací zařízení pro osoby pod ochranou a dočasné bydlení pro imigranty ze zemí mimo Společenství;

Odůvodnění

Nárok na výdaje na stavbu a renovaci obytných budov v rámci cíle „konvergence“ pro specifické citlivé skupiny a skupiny imigrantů ze zemí mimo Společenství odpovídá cílům evropské politiky soudržnosti, zejména sociálním, a je zároveň užitečný v rámci přínosu této komunitární politiky k řešení strukturálních problémů souvisejících s proudem imigrantů ze zemí mimo Společenství.

Doporučení 21

Čl. 8, odst. 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| V případě akcí, jejichž součástí je obnova měst podle čl. 25 odst. 4 písm. a) a čl. 36 odst. 4 písm. b) nařízení (ES) č. (...) Evropský fond pro regionální rozvoj podporuje rozvoj účastnických, integrovaných strategií pro řešení velkého množství hospodářských, ekologických a sociálních problémů, s nimiž se potýkají městské aglomerace.
  Tyto strategie mohou kombinovat zlepšování fyzického prostředí, asanaci starých průmyslových areálů a opatření na zachování a rozvoj historického a kulturního dědictví s opatřeními na podporu podnikavosti, místní zaměstnanosti a místního rozvoje nebo s poskytováním služeb obyvatelstvu podle měnící se demografické struktury | V případě akcí, jejichž součástí je obnova měst podle čl. 25 odst. 4 písm. a) a čl. 36 odst. 4 písm. b) nařízení (ES) č. (...) Evropský fond pro regionální rozvoj podporuje rozvoj účastnických, integrovaných strategií, které by se měly provádět v rámci právních systémů členských států pro řešení velkého množství hospodářských, ekologických a sociálních problémů, s nimiž se potýkají městské aglomerace.
  Tyto strategie mohou kombinovat zlepšování fyzického prostředí, asanaci starých průmyslových areálů a opatření na zachování a rozvoj historického a kulturního dědictví s opatřeními na podporu podnikavosti, místní zaměstnanosti a místního rozvoje nebo s poskytováním služeb obyvatelstvu podle měnící se demografické struktury |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh

V případě akcí, jejichž součástí je obnova měst podle čl. 25 odst. 4 písm. a) a čl. 36 odst. 4 písm. b) nařízení (ES) č. (...) Evropský fond pro regionální rozvoj podporuje rozvoj účastnických, integrovaných strategií pro řešení velkého množství hospodářských, ekologických a sociálních problémů, s nimiž se potýkají městské aglomerace.

Tyto strategie mohou kombinovat zlepšování fyzického prostředí, asanaci starých průmyslových areálů a opatření na zachování a rozvoj historického a kulturního dědictví s opatřeními na podporu podnikavosti, místní zaměstnanosti a místního rozvoje nebo s poskytováním služeb obyvatelstvu podle měnící se demografické struktury

V případě akcí, jejichž součástí je obnova měst podle čl. 25 odst. 4 písm. a) a čl. 36 odst. 4 písm. b) nařízení (ES) č. (...) Evropský fond pro regionální rozvoj podporuje rozvoj účastnických, integrovaných strategií, které by se měly provádět v rámci právních systémů členských států pro řešení velkého množství hospodářských, ekologických a sociálních problémů, s nimiž se potýkají městské aglomerace.

Tyto strategie mohou kombinovat zlepšování fyzického prostředí, asanaci starých průmyslových areálů a opatření na zachování a rozvoj historického a kulturního dědictví s opatřeními na podporu podnikavosti, místní zaměstnanosti a místního rozvoje nebo s poskytováním služeb obyvatelstvu podle měnící se demografické struktury

Odůvodnění

Spojení účastnických strategií uvedených v navrženém textu, s implicitním odkazem na subdelegaci stanovenou v článku 36, odstavci 4b) návrhu obecného nařízení, s institucionálními systémy členských států a s principem subsidiarity posiluje právní základ těchto účastnických strategií.

Vzhledem ke klíčové úloze, kterou hrají města v regionálním rozvoji, je pro účinnou politiku soudržnosti a jejich podílu na splnění Lisabonských a Göteborských cílů důležité, aby financování ze strukturálních fondů explicitněji vycházelo z potřeb a potenciálu měst v regionech. Toho lze dosáhnout zavedením akcí trvale udržitelného rozvoje měst, jenž by měly zahrnovat, a současně přesahovat, opatření týkající se „obnovy měst“.

V kontextu integrovaných akcí rozvoje měst bychom měli klást důraz, mimo jiné, na opatření, jejichž cílem je podpora inovací a znalostní ekonomiky ve světle cílů stanovených Lisabonskou agendou.

Doporučení 22

Čl. 9, odst. 3

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Členské státy a regiony zajistí vzájemné doplňování a soudržnost mezi akcemi spolufinancovanými Evropským zemědělským fondem pro rozvoj venkova a akcemi spolufinancovanými Evropským fondem pro rybolov na jedné straně a akcemi spolufinancovanými Evropským fondem pro regionální rozvoj na straně druhé. V této souvislosti členské státy pro akce uvedené v bodech 1, 3 a 5 při přípravě operačních programů stanoví jasná demarkační kritéria pro akce, které budou podporovány z Evropského fondu pro regionální rozvoj na základě tohoto článku, nebo z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova na základě čl. 49 odst. 1 písm. A, b) a i) nařízení (ES) č. (...) pro venkovské oblasti, nebo z Evropského fondu pro rybolov na základě článku (...) nařízení (ES) č. (...) pro oblasti závislé na rybolovu na straně druhé. | Členské státy a regiony zajistí v rámci operačních programů uvedených v článku 36 nařízení (ES) č. (...) Rady vzájemné doplňování a soudržnost, v souladu s koordinačními opatřeními v článku 25, odstavci 4c), mezi akcemi spolufinancovanými Evropským zemědělským fondem pro rozvoj venkova a akcemi spolufinancovanými Evropským fondem pro rybolov na jedné straně a akcemi spolufinancovanými Evropským fondem pro regionální rozvoj na straně druhé. V této souvislosti členské státy a regiony pro akce uvedené v bodech 1, 3 a 5 při přípravě operačních programů stanoví jasná demarkační kritéria pro akce, které budou podporovány z Evropského fondu pro regionální rozvoj na základě tohoto článku, nebo z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova na základě čl. 49 odst. 1 písm. A, b) a i) nařízení (ES) č. (...) pro venkovské oblasti, nebo z Evropského fondu pro rybolov na základě článku (...) nařízení (ES) č. (...) pro oblasti závislé na rybolovu na straně druhé, a zároveň stanoví mechanismy pro hodnocení během přípravy programů, které mají ověřit, že jsou dodržovány uvedené podmínky komplementarity a koherence. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh

Členské státy a regiony zajistí vzájemné doplňování a soudržnost mezi akcemi spolufinancovanými Evropským zemědělským fondem pro rozvoj venkova a akcemi spolufinancovanými Evropským fondem pro rybolov na jedné straně a akcemi spolufinancovanými Evropským fondem pro regionální rozvoj na straně druhé. V této souvislosti členské státy pro akce uvedené v bodech 1, 3 a 5 při přípravě operačních programů stanoví jasná demarkační kritéria pro akce, které budou podporovány z Evropského fondu pro regionální rozvoj na základě tohoto článku, nebo z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova na základě čl. 49 odst. 1 písm. A, b) a i) nařízení (ES) č. (...) pro venkovské oblasti, nebo z Evropského fondu pro rybolov na základě článku (...) nařízení (ES) č. (...) pro oblasti závislé na rybolovu na straně druhé.

Členské státy a regiony zajistí v rámci operačních programů uvedených v článku 36 nařízení (ES) č. (...) Rady vzájemné doplňování a soudržnost, v souladu s koordinačními opatřeními v článku 25, odstavci 4c), mezi akcemi spolufinancovanými Evropským zemědělským fondem pro rozvoj venkova a akcemi spolufinancovanými Evropským fondem pro rybolov na jedné straně a akcemi spolufinancovanými Evropským fondem pro regionální rozvoj na straně druhé. V této souvislosti členské státy a regiony pro akce uvedené v bodech 1, 3 a 5 při přípravě operačních programů stanoví jasná demarkační kritéria pro akce, které budou podporovány z Evropského fondu pro regionální rozvoj na základě tohoto článku, nebo z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova na základě čl. 49 odst. 1 písm. A, b) a i) nařízení (ES) č. (...) pro venkovské oblasti, nebo z Evropského fondu pro rybolov na základě článku (...) nařízení (ES) č. (...) pro oblasti závislé na rybolovu na straně druhé, a zároveň stanoví mechanismy pro hodnocení během přípravy programů, které mají ověřit, že jsou dodržovány uvedené podmínky komplementarity a koherence.

Odůvodnění

Především je třeba nalézt spojitost s koordinačními pravidly. Tento odkaz na opatření uvedená v článku 25, odstavci 4c) (národní referenční rámec), vhodně začleněný do navrhovaného textu, zvyšuje jeho dopad.

Odkaz na členské státy a regiony je konzistentní s textem na začátku odstavce, kde se hovoří jak o členských státech, tak regionech.

V pozměňovacím návrhu jsou na konci odstavce uvedeny mechanismy, které jsou typické pro acquis communautaire a které jsou nástrojem pro posílení funkcí, se kterými souvisí;

Doporučení 23

Čl. 11

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| V souladu s článkem 16, odstavec 1 bod d) nařízení (CE) č. (...) a s pozměněním článku 3, odstavec 2 tohoto nařízení, EFRR uděluje dodatečný příspěvek nejvzdálenějším regionům na financování dotací zajišťujících kompenzace nadměrných nákladů v oblastech uvedených ve článku 4 a v následujících oblastech, vyjma produktů zanesených v příloze I Smlouvy:






  a) | podpora nákladní dopravě a příspěvek na zlepšení služeb v sektoru dopravy; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh

V souladu s článkem 16, odstavec 1 bod d) nařízení (CE) č. (...) a s pozměněním článku 3, odstavec 2 tohoto nařízení, EFRR uděluje dodatečný příspěvek nejvzdálenějším regionům na financování dotací zajišťujících kompenzace nadměrných nákladů v oblastech uvedených ve článku 4 a v následujících oblastech, vyjma produktů zanesených v příloze I Smlouvy:

a)

podpora nákladní dopravě a příspěvek na zlepšení služeb v sektoru dopravy;

| b) | podpora na překonání problémů spojených s omezenou kapacitou uskladňování, s předimenzováním, s údržbou výrobních nástrojů a s nedostatkem lidských zdrojů na místním pracovním trhu. |
| --- | --- |

b)

podpora na překonání problémů spojených s omezenou kapacitou uskladňování, s předimenzováním, s údržbou výrobních nástrojů a s nedostatkem lidských zdrojů na místním pracovním trhu.

V souladu s článkem 16 odstavec 1 bod d) nařízení (CE) č. (...) a s pozměněním článku 3, odstavec 2 tohoto nařízení, EFRR uděluje dodatečný příspěvek nejvzdálenějším regionům na financování dotací zajišťujících kompenzace nadměrných nákladů v oblastech uvedených ve článku 4 a v následujících oblastech, vyjma produktů zanesených v příloze I Smlouvy:

| a) | podpora nákladní dopravě a příspěvek na zlepšení služeb v sektoru dopravy; |
| --- | --- |

a)

podpora nákladní dopravě a příspěvek na zlepšení služeb v sektoru dopravy;

| b) | podpora na překonání problémů spojených s omezenou kapacitou uskladňování, s předimenzováním, s údržbou výrobních nástrojů a s nedostatkem lidských zdrojů na místním pracovním trhu. |
| --- | --- |

b)

podpora na překonání problémů spojených s omezenou kapacitou uskladňování, s předimenzováním, s údržbou výrobních nástrojů a s nedostatkem lidských zdrojů na místním pracovním trhu.

Zároveň přispívá k financování potřebných investic vyplývajících z reality nejvzdálenějších oblastí, především dopravních infrastruktur odvozených z územního členění a ze značného populačního růstu.

Odůvodnění:

Tento specifický program by měl být zaměřen nejen na náklady spojené s fungováním, ale také na financování nezbytných investic vzhledem k situaci nejvzdálenějších oblastí. Je třeba poznamenat, že některé nejvzdálenější regiony budou vyloučeny ze současného cíle 1 po dobu příštího programového období, zatímco se tak bude neustále zhoršovat jejich situace, která vyplývá z jejich geografické polohy a zároveň potřeba investic v těchto oblastech, které byly doposud financované v rámci politiky soudržnosti, zůstane nadále palčivým problémem.

Doporučení 24

Čl. 12, odst. 6

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 6)   prováděcí ustanovení pro operační program:






  a) | určení subjektů uvedených v článku 14 členským státem; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh

6)   prováděcí ustanovení pro operační program:

a)

určení subjektů uvedených v článku 14 členským státem;

| b) | popis systému sledování a hodnocení i složení monitorovacího výboru; |
| --- | --- |

b)

popis systému sledování a hodnocení i složení monitorovacího výboru;

| c) | definice postupů pro mobilizaci a oběh finančních toků pro zajištění jejich transparentnosti; |
| --- | --- |

c)

definice postupů pro mobilizaci a oběh finančních toků pro zajištění jejich transparentnosti;

| d) | ustanovení určená pro zajištění publicity operačního programu; |
| --- | --- |

d)

ustanovení určená pro zajištění publicity operačního programu;

| e) | popis postupů dohodnutých mezi Komisí a členským státem pro výměnu elektronických údajů pro splnění požadavků na platby, sledování a hodnocení stanovených v nařízení (ES) č. (...); |
| --- | --- |

e)

popis postupů dohodnutých mezi Komisí a členským státem pro výměnu elektronických údajů pro splnění požadavků na platby, sledování a hodnocení stanovených v nařízení (ES) č. (...);

6)   prováděcí ustanovení pro operační program:

| a) | určení subjektů uvedených v článku 14 členským státem; |
| --- | --- |

a)

určení subjektů uvedených v článku 14 členským státem;

| b) | popis systému sledování a hodnocení i složení monitorovacího výboru; |
| --- | --- |

b)

popis systému sledování a hodnocení i složení monitorovacího výboru;

| c) | definice postupů pro mobilizaci a oběh finančních toků pro zajištění jejich transparentnosti; |
| --- | --- |

c)

definice postupů pro mobilizaci a oběh finančních toků pro zajištění jejich transparentnosti;

| d) | ustanovení určená pro zajištění publicity operačního programu; |
| --- | --- |

d)

ustanovení určená pro zajištění publicity operačního programu;

| e) | popis postupů dohodnutých mezi Komisí a členským státem pro výměnu elektronických údajů pro splnění požadavků na platby, sledování a hodnocení stanovených v nařízení (ES) č. (...); |
| --- | --- |

e)

popis postupů dohodnutých mezi Komisí a členským státem pro výměnu elektronických údajů pro splnění požadavků na platby, sledování a hodnocení stanovených v nařízení (ES) č. (...);

| f) | popis způsobů účasti místních a regionálních samospráv realizovaných v souladu s článkem 10 nařízení (ES) č. (...) každým členským státem, který souběžně s ostatními předložil operační program během přípravné fáze daného programu a dalších programů; |
| --- | --- |

f)

popis způsobů účasti místních a regionálních samospráv realizovaných v souladu s článkem 10 nařízení (ES) č. (...) každým členským státem, který souběžně s ostatními předložil operační program během přípravné fáze daného programu a dalších programů;

Odůvodnění

Je nezbytné též v rámci cíle „teritoriální soudržnosti“, aby členské státy uplatňovaly pravidla partnerství, zvláště s místními a regionálními veřejnými orgány (je například nemožné vytvořit a realizovat programy pro přeshraniční spolupráci již od fáze návrhu bez aktivní účasti místních přeshraničních samospráv nebo měst, pokud se jedná o podporu evropských sítí měst). Zdá se tedy vhodné a prospěšné stanovit, aby byl operační program úspěšný, že návrhy operačních programů, aby je Evropská komise schválila, musí bezpodmínečně uvést, jak dané členské státy uplatnily tato pravidla a jak je míní uplatňovat ve fázi realizace.

Doporučení 25

Čl. 12 – vložit nový odstavec

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | Členské státy zajistí, aby se regionální a místní orgány účastnily programování a monitorování operací přeshraniční a nadnárodní spolupráce. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Členské státy zajistí, aby se regionální a místní orgány účastnily programování a monitorování operací přeshraniční a nadnárodní spolupráce.

Odůvodnění

Je nutné zajistit, aby se regionální orgány účastnily všech fází programů přeshraniční a nadnárodní spolupráce.

Doporučení 26

Čl. 14, odst. 3

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Každý členský stát, který se účastní operačního programu, jmenuje zástupce do monitorovacího výboru uvedeného v článku 64 nařízení (ES) č. (...). | Každý členský stát, který se účastní operačního programu, jmenuje zástupce do monitorovacího výboru uvedeného v článku 64 nařízení (ES) č. (...) a dbá nato, aby bylo zajištěno odpovídající zastoupení zainteresovaných místních a regionálních orgánů v souladu s j
  eho institucionálním a ústavním systémem. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh

Každý členský stát, který se účastní operačního programu, jmenuje zástupce do monitorovacího výboru uvedeného v článku 64 nařízení (ES) č. (...).

Každý členský stát, který se účastní operačního programu, jmenuje zástupce do monitorovacího výboru uvedeného v článku 64 nařízení (ES) č. (...) a dbá nato, aby bylo zajištěno odpovídající zastoupení zainteresovaných místních a regionálních orgánů v souladu s j
  eho institucionálním a ústavním systémem.

Odůvodnění

Vzhledem k úloze místních a regionálních samospráv, která přinesla pozitivní zkušenosti v rámci INTERREGu A, B a C, se zdá v souladu s zásadami partnerství a subsidiarity, aby členské státy zajistily účast dle potřeby jednoho nebo druhého veřejného orgánu v rámci jejich delegace v monitorovacím výboru operačního programu. Zástupci by měli být pro každý konkrétní případ vybíráni z příslušného veřejného orgánu.

V Bruselu dne 13. dubna 2005.

Předseda

Výboru regionů

Peter STRAUB

---

(1)  Úř. věstník C 318 z 22.12.2004, str. 1.

1

(2)  Úř. věstník C 51 z 22.2.1999, str. 1.

2

---

| 20.9.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 231/35 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 231/35

---

Stanovisko Výboru regionů k návrhu nařízení o Fondu soudržnosti

(2005/C 231/03)

VÝBOR REGIONŮ,

s ohledem na návrh nařízení Rady zakládající Fond soudržnosti (KOM (2004) 494 v konečném znění- 2004/0166 (AVC);

s ohledem na rozhodnutí Evropské komise ze dne 15. července 2004 konzultovat tuto problematiku s Výborem regionů, v souladu s prvním odstavcem článku 265 Smlouvy o založení Evropského společenství;

s ohledem na rozhodnutí svého předsedy ze dne 26. května 2004 pověřit Komisi pro teritoriální politiku soudržnosti vypracováním stanoviska k tomuto tématu;

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1164/94 o zřízení Fondu soudržnosti, které bylo následně doplněno nařízeními (ES) č. 1264/99 a (ES) 1265/99;

s ohledem na ostatní návrhy nařízení Evropské komise týkající se obecných ustanovení k Evropskému fondu regionálního rozvoje, Evropskému sociálnímu fondu a Fondu soudržnosti, KOM(2004) 492 v konečném znění, 2004 /0163 (AVC) a Evropský fond regionálního rozvoje (ERDF), KOM(2004) 495 v konečném znění – 2004/0167 (COD);

s ohledem na své stanovisko ke Třetí zprávě o hospodářské a sociální soudržnosti (CdR 120/2004 fin) (1);

s ohledem na svou předběžnou zprávu k řízení a celkovému zjednodušení strukturálních fondů po roce 2006 CdR 389/2002 fin (2);

s ohledem na svůj návrh stanoviska přijatý Komisí pro teritoriální politiku soudržnosti dne............. (zpravodaj: pan Antonio PAIVA, Presidente da Câmara Municipal de Tomar (PT/ELS) (CdR 234/2004 rev. 2);

přijal na svém 59. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech a 14. dubna 2005 (zasedání z 13. dubna 2005), následující stanovisko.

1.   Stanoviska Výboru regionů

VÝBOR REGIONŮ:

| 1.1. | vítá rámcový návrh nařízení Evropské komise o strukturálních fondech pro období 2007 – 2013, |
| --- | --- |

1.1.

vítá rámcový návrh nařízení Evropské komise o strukturálních fondech pro období 2007 – 2013,

| 1.2. | je přesvědčen, že s ohledem na rozšíření Unie na 25 členských států a brzy na 27, je návrh Komise přidělit 0,41 hrubého národního produktu (navýšení k 0,46 se zahrnutím pomoci na rozvoj venkova a rybolovu) a vyčlenit 336,3 miliard EUR na financování třech cílů (78 % Cíl konvergence; 18 % konkurenceschopnost regionů a zaměstnanosti a 4 % územní spolupráce) minimální kompromis pro budoucí politiku soudržnosti, |
| --- | --- |

1.2.

je přesvědčen, že s ohledem na rozšíření Unie na 25 členských států a brzy na 27, je návrh Komise přidělit 0,41 hrubého národního produktu (navýšení k 0,46 se zahrnutím pomoci na rozvoj venkova a rybolovu) a vyčlenit 336,3 miliard EUR na financování třech cílů (78 % Cíl konvergence; 18 % konkurenceschopnost regionů a zaměstnanosti a 4 % územní spolupráce) minimální kompromis pro budoucí politiku soudržnosti,

| 1.3. | je potěšen, že rozsah prostředků z Fondu soudržnosti předpokládal podporu projektů napomáhajících životnímu prostředí, konkrétně projektů týkajících se energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů. V sektoru dopravy se jedná kromě transevropských sítí o železniční, říční a námořní dopravu, intermodální dopravní systémy a jejich interoperabilitu, řízení silniční a letecké dopravy či čistotu městské a veřejné dopravy, |
| --- | --- |

1.3.

je potěšen, že rozsah prostředků z Fondu soudržnosti předpokládal podporu projektů napomáhajících životnímu prostředí, konkrétně projektů týkajících se energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů. V sektoru dopravy se jedná kromě transevropských sítí o železniční, říční a námořní dopravu, intermodální dopravní systémy a jejich interoperabilitu, řízení silniční a letecké dopravy či čistotu městské a veřejné dopravy,

| 1.4. | vítá skutečnost, že Fond soudržnosti bude použitelný pro členské státy, jejichž HNP je nižší než 90 % průměru Společenství. Mělo by být nalezeno politické řešení pro členské státy, které už po rozšíření nebudou mít nárok na příspěvky z fondu. Pozm.návrh 1, |
| --- | --- |

1.4.

vítá skutečnost, že Fond soudržnosti bude použitelný pro členské státy, jejichž HNP je nižší než 90 % průměru Společenství. Mělo by být nalezeno politické řešení pro členské státy, které už po rozšíření nebudou mít nárok na příspěvky z fondu. Pozm.návrh 1,

| 1.5. | je toho názoru, že příjemci Fondu soudržnosti z členských států by neměli být penalizování pozastavením finanční podpory z Fondu soudržnosti, jestliže v souladu s článkem 104, odstavec 6 Smlouvy existuje v členském státě, který je příjemcem podpory, nadměrný schodek veřejného rozpočtu, |
| --- | --- |

1.5.

je toho názoru, že příjemci Fondu soudržnosti z členských států by neměli být penalizování pozastavením finanční podpory z Fondu soudržnosti, jestliže v souladu s článkem 104, odstavec 6 Smlouvy existuje v členském státě, který je příjemcem podpory, nadměrný schodek veřejného rozpočtu,

| 1.6. | věří, že Evropská komise vysvětlí, jestli se pozastavení podpory, bude-li existovat, bude vztahovat pouze na nové projekty, které mají být schváleny po 1. lednu roku následujícího po přijetí rozhodnutí, |
| --- | --- |

1.6.

věří, že Evropská komise vysvětlí, jestli se pozastavení podpory, bude-li existovat, bude vztahovat pouze na nové projekty, které mají být schváleny po 1. lednu roku následujícího po přijetí rozhodnutí,

| 1.7. | je přesvědčen, že Evropská komise musí analyzovat výhody a nevýhody aplikace stejných obecných předpisů pro ERDF, ESF i Fond soudržnosti. Předkládané vysvětlující memorandum neobjasňuje toto stanovisko návrhu Komise. VR se domnívá, že by měla být vypracována analýza užitečnosti nákladů k této změně předpisů Fondu soudržnosti, |
| --- | --- |

1.7.

je přesvědčen, že Evropská komise musí analyzovat výhody a nevýhody aplikace stejných obecných předpisů pro ERDF, ESF i Fond soudržnosti. Předkládané vysvětlující memorandum neobjasňuje toto stanovisko návrhu Komise. VR se domnívá, že by měla být vypracována analýza užitečnosti nákladů k této změně předpisů Fondu soudržnosti,

| 1.8. | věří, že Evropská komise má důvod přejít z analýzy pro každý projekt zvlášť (článek 1, odstavec 3 ES č. 1164/94 – nařízení o stávajícím Fondu soudržnosti) na programovou analýzu (poslední odstavec bodu 5.2 důvodové zprávy k dokumentu KOM (2004) 492v konečném znění– nařízení týkající se strukturálních fondů). Tato metoda bude zcela odlišná od té, která je používána v současnosti. Evropská komise by měla ospravedlnit tuto změnu na základě výsledků hodnocení, které by mělo být pro stávající Fond soudržnosti provedeno. |
| --- | --- |

1.8.

věří, že Evropská komise má důvod přejít z analýzy pro každý projekt zvlášť (článek 1, odstavec 3 ES č. 1164/94 – nařízení o stávajícím Fondu soudržnosti) na programovou analýzu (poslední odstavec bodu 5.2 důvodové zprávy k dokumentu KOM (2004) 492v konečném znění– nařízení týkající se strukturálních fondů). Tato metoda bude zcela odlišná od té, která je používána v současnosti. Evropská komise by měla ospravedlnit tuto změnu na základě výsledků hodnocení, které by mělo být pro stávající Fond soudržnosti provedeno.

2.   Doporučení Výboru regionů

Doporučení 1

Nový bod odůvodnění 5

| Text navrhovaný Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | Fond soudržnosti musí brát rovněž v úvahu sociální aspekty trvale udržitelného rozvoje a musí přispívat k dosažení sociální inkluze, zejména ve vztahu k dostupnosti a odstranění překážek pro zdravotně postižené občany a bojovat proti diskriminaci zdravotně postižených lidí, v souladu s ustanoveními článku 13 Smlouvy. |

Text navrhovaný Komisí

Pozměňovací návrh VR

Fond soudržnosti musí brát rovněž v úvahu sociální aspekty trvale udržitelného rozvoje a musí přispívat k dosažení sociální inkluze, zejména ve vztahu k dostupnosti a odstranění překážek pro zdravotně postižené občany a bojovat proti diskriminaci zdravotně postižených lidí, v souladu s ustanoveními článku 13 Smlouvy.

Odůvodnění

Strukturální fondy, zejména Fond soudržnosti, jsou základním nástrojem pro snižování a zmírňování sociální exkluze snadno zranitelných skupin tím, že odstraňují překážky pro zdravotně postižené občany ve všech oblastech života. Jedná se zejména o podporu a vytváření dostupného fyzického prostředí pro zdravotně postižené občany ve vztahu k informačním a komunikačním technologiím, dopravě a vlastnímu prostředí.

Doporučení 2

Článek 2 – odstavec 1

Rozsah podpory

| Text navrhovaný Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Transevropské dopravní sítě, zejména prioritní projekty evropského zájmu, jak je stanoveno v rozhodnutí č. 1692/96 ES; | Transevropské dopravní sítě, zejména prioritní projekty evropského zájmu, jak je stanoveno v rozhodnutí č. 1692/96 ES a jejich konkrétní uzly jmenovitě přístavy a letiště; |

Text navrhovaný Komisí

Pozměňovací návrh VR

Transevropské dopravní sítě, zejména prioritní projekty evropského zájmu, jak je stanoveno v rozhodnutí č. 1692/96 ES;

Transevropské dopravní sítě, zejména prioritní projekty evropského zájmu, jak je stanoveno v rozhodnutí č. 1692/96 ES a jejich konkrétní uzly jmenovitě přístavy a letiště;

Odůvodnění

Zejména nejokrajovější regiony Evropské unie potřebují tyto uzly, aby tím snížily svou izolovanost od evropského kontinentu a získaly přístup k transevropským sítím.

Doporučení 3

Článek 3 – odstavec 1

Pravidla způsobilosti výdajů

| Text navrhovaný Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Následující výdaje by neměly být způsobilé:






  1) | DPH; |

Text navrhovaný Komisí

Pozměňovací návrh VR

Následující výdaje by neměly být způsobilé:

1)

DPH;

| 2) | úroková pohledávka; |
| --- | --- |

2)

úroková pohledávka;

| 3) | koupě půdy za částku, která přesahuje 10% celkových způsobilých výdajů za příslušnou operaci; |
| --- | --- |

3)

koupě půdy za částku, která přesahuje 10% celkových způsobilých výdajů za příslušnou operaci;

| 4) | bydlení; |
| --- | --- |

4)

bydlení;

| 5) | odstavení jaderných elektráren |
| --- | --- |

5)

odstavení jaderných elektráren

Následující výdaje by neměly být způsobilé:

| 1) | DPH; |
| --- | --- |

1)

DPH;

| 2) | úroková pohledávka; |
| --- | --- |

2)

úroková pohledávka;

| 3) | koupě půdy za částku, která přesahuje 10% celkových způsobilých výdajů za příslušnou operaci; |
| --- | --- |

3)

koupě půdy za částku, která přesahuje 10% celkových způsobilých výdajů za příslušnou operaci;

| 4) | bydlení; |
| --- | --- |

4)

bydlení;

| 5) | odstavení jaderných elektráren |
| --- | --- |

5)

odstavení jaderných elektráren

Odůvodnění

V současném Fondu soudržnosti je DPH způsobilá a není žádný důvod pro zpřísnění již existujících pravidel.

Doporučení 4

Článek 4

Podmínky žádosti o získání podpory z fondu

| Text navrhovaný Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Získání podpory z Fondu soudržnosti bude podmíněno následujícími pravidly.
  2.   Pokud Rada:






  a) | dospěla k závěru, že v souladu s článkem 104, odst. 6 ES, existuje nadměrný vládní deficit v členském státě, který je příjemcem podpory |

Text navrhovaný Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.   Získání podpory z Fondu soudržnosti bude podmíněno následujícími pravidly.

2.   Pokud Rada:

a)

dospěla k závěru, že v souladu s článkem 104, odst. 6 ES, existuje nadměrný vládní deficit v členském státě, který je příjemcem podpory

| b) | rozhodla, že v souladu s článkem 104, odst. 8 příslušný členský stát, v závislosti na doporučení Rady vydaném v článku 104, odst. 7 ES, neprovedl potřebná opatření nebo se tato opatření ukázala jako nevhodná, |
| --- | --- |

b)

rozhodla, že v souladu s článkem 104, odst. 8 příslušný členský stát, v závislosti na doporučení Rady vydaném v článku 104, odst. 7 ES, neprovedl potřebná opatření nebo se tato opatření ukázala jako nevhodná,

bude příslušnému členskému státu pozastavena buď celá finanční podpora z Fondu nebo její část, a to s účinnosti od 1. ledna roku následujícího po přijetí tohoto rozhodnutí. Pozastavení podpory se týká závazků.

1.   Získání podpory z Fondu soudržnosti bude podmíněno n
  ásledujícími pravidly.

2.   Pokud Rada:

| a) | potvrdila, že v souladu s článkem 104, odst. 6 ES, existuje nadměrný vládní deficit v členském státě, který je příjemcem podpory |
| --- | --- |

a)

potvrdila, že v souladu s článkem 104, odst. 6 ES, existuje nadměrný vládní deficit v členském státě, který je příjemcem podpory

| b) | rozhodla, že v souladu s článkem 104, odst. 8 příslušný členský stát, v závislosti na doporučení Rady vydaném v článku 104, odst. 7 ES, neprovedl potřebnou aktivitu nebo se tato
  aktivita ukázala jako nevhodná, |
| --- | --- |

b)

rozhodla, že v souladu s článkem 104, odst. 8 příslušný členský stát, v závislosti na doporučení Rady vydaném v článku 104, odst. 7 ES, neprovedl potřebnou aktivitu nebo se tato
  aktivita ukázala jako nevhodná,

se pozastavuje příslušnému členskému státu buď celá finanční podpora z Fondu nebo její část, a to s účinnosti od 1. ledna roku následujícího po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost. Pozastavení podpory se týká závazků.

3.   Rada se rozhodne zrušit pozastavení finanční podpory z Fondu, jestliže dospěje k závěru, že příslušný členský stát provedl potřebná nápravná opatření. Komise přistoupí k novému rozpočtování pozastavených plateb.

4.   Rada přijme rozhodnutí vztahující se k odstavcům 2 a 3 kvalifikovanou většinou na návrh Komise.

3.   Rada se rozhodne zrušit pozastavení finanční podpory z fondu, jestliže dospěje k závěru, že příslušný členský stát provedl potřebná nápravná opatření. Komise přistoupí k novému rozpočtování pozastavených plateb.

4.   Rada přijme rozhodnutí vztahující se k odstavcům 2 a 3 kvalifikovanou většinou na návrh Komise.

Členské státy způsobilé k obdržení finančních prostředků z Fondu soudržnosti, jejichž hrubý národní produkt (HNP) na osobu měřený paritou kupní síly a vypočítaný na základě údajů Společenství za poslední tři dostupné roky k (...), je menší než 90% průměru Společenství.

Odůvodnění

Článek 4 by měl být nahrazen novým odstavcem, který by měl vyjmenovat členské státy způsobilé k čerpání prostředků z Fondu soudržnosti.

Jestliže článek 4 zůstane ve znění navrhovaném Komisí, bude členský stát přijímající podporu z Fondu soudržnosti penalizován dvakrát. První penalizace je podobná té, která je použita pro jakýkoli jiný členský stát s nadměrným veřejným deficitem. Druhá penalizace bude znamenat pozastavení čerpání prostředků z Fondu soudržnosti pro příslušný členský stát.

Ačkoliv je pochopitelné, že stát přijímající podporu z Fondu soudržnosti musí splňovat podmínky hospodářské konvergence, pozastavení prostředků z Fondu soudržnosti způsobí větší potíže členskému státu, jehož HNP je již nižší než průměr Společenství.

Navíc, není jasné, jestli se pozastavení podpory vztahuje také na nové projekty přijaté po 1. lednu roku následujícího po přijetí rozhodnutí a co se stane s těmi, které byly přijaty před tímto datem.

V Bruselu dne 13. dubna 2005.

Předseda

Výboru regionů

Peter STRAUB

---

(1)   Úř.věst. 318 z 22.12.2004, str.1

1

(2)  Úř. věst. 2003/C 256/01

2

---

| 20.9.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 231/38 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 231/38

---

Stanovisko Výboru regionů k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o uvolnění trhu přístavních služeb

a k

Bílé knize k přezkoumání nařízení (EHS) č. 4056/86 o použití pravidel hospodářské soutěže ES v námořní dopravě

(2005/C 231/04)

VÝBOR REGIONŮ

s ohledem na návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o uvolnění trhu přístavních služeb (KOM(2004) 654 v konečném znění; 2004/0240 (COD)) a na Bílou knihu k přezkoumání nařízení (EHS) č. 4056/86 o použití pravidel hospodářské soutěže ES v námořní dopravě (KOM(2004) 675 v konečném znění);

s ohledem na rozhodnutí Rady ze dne 2. prosince 2004 požádat Výbor podle článku 265 odstavec 1 a článku 80 Smlouvy o založení Evropského společenství o stanovisko k tomuto tématu;

s ohledem na rozhodnutí svého předsedy ze dne 3. listopadu 2004 pověřit Komisi pro teritoriální politiku soudržnosti vypracováním odpovídajícího stanoviska;

s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě na téma Zlepšení kvality služeb v námořních přístavech: Hlavní aspekt evropské dopravy a na návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o uvolnění trhu přístavních služeb (KOM(2001) 35 v konečném znění) pozměňovacího návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o uvolnění trhu přístavních služeb (návrh Komise podle čl. 250 odst. 2 Smlouvy o ES) (KOM/2002/0101 v konečném znění));

s ohledem na své stanovisko ze dne 20. září 2001 ke sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě na téma „Zlepšení kvality služeb v přístavech“: Hlavní aspekt evropské dopravy (CdR 161/2001 fin) (1);

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 29. září 2001 k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o uvolnění trhu přístavních služeb (CES 1495/2001);

s ohledem na zprávu stálého výboru států ESVO ze dne 2. května 2002 o návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o uvolnění trhu přístavních služeb;

s ohledem na společný návrh schválený dohodovacím výborem podle čl. 251 odst. 4 Smlouvy o ES dne 22. října 2003, který se týká směrnice Evropského parlamentu a Rady o uvolnění trhu přístavních služeb (PE-CONS 3670/03 – C5-0461/2003 – 2001/0047(COD));

s ohledem na zprávu delegace Evropského parlamentu v dohodovacím výboru ze dne 4. listopadu 2003 o společném návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, schváleném dohodovacím výborem, o uvolnění trhu přístavních služeb (A5-0364/2003);

s ohledem na své stanovisko ze dne 29. září 2004 (CdR 163/2004 fin) (2) k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o zlepšení opatření k odvrácení nebezpečí v přístavech (KOM(2004) 76 v konečném znění);

s ohledem na směrnici Komise 2000/52/ES ze dne 26. července 2000, podle které se mění směrnice 80/723/EHS o zprůhlednění finančních vztahů mezi členskými státy a veřejnými podniky;

s ohledem na nařízení Rady (EHS) 4056/86 ze dne 22. prosince 1986, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článkům 85 a 86 (nyní článek 81 a 82) Smlouvy v námořní dopravě, naposledy pozměněného nařízením 1/2003 ze dne 16. prosince 2002;

s ohledem na závěry předsednictví Evropské rady z Lisabonu ve dnech 23. a 24. března 2000, v nichž se Komise vyzývá, aby „urychlila liberalizaci v oblasti plynu, elektrické energie, poštovních služeb a dopravy“;

s ohledem na Bílou knihu Evropská dopravní politika do roku 2010: Hodina pravdy ze dne 12. září 2001 (KOM(2001)370 v konečném znění);

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 823/2000 ze dne 19. dubna 2000 o použití čl. 81 odst. 3 Smlouvy ES na některé kategorie dohod, rozhodnutí a jednání ve vzájemné shodě mezi společnostmi liniové dopravy (konsorcii);

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1/2003 ze dne 16. prosince 2002 o provádění pravidel hospodářské soutěže stanovených v článcích 81 a 82 Smlouvy;

s ohledem na zprávu sekretariátu Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) „Politika hospodářské soutěže v liniové dopravě“ (Competition policy in liner shipping) ze dne 16. dubna 2002;

s ohledem na konzultační podklad Komise z března 2003 k přezkoumání nařízení Rady (EHS) 4056/86 ze dne 22. 12. 1986, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článkům 81 a 82 Smlouvy v námořní dopravě;

s ohledem na příspěvky obdržené na konzultační podklad Komise k přezkoumání nařízení (EHS) 4056/86;

s ohledem na zprávu Erasmovy univerzity v Rotterdamu ze dne 12. listopadu 2003, která se týká její podpory při zpracování připomínek obdržených s ohledem na konzultační podklad Komise k přezkoumání nařízení (EHS) 4056/86;

s ohledem na diskusní podklad Komise k přezkoumání nařízení (EHS) 4056/86 z prosince 2003;

s ohledem na dokument Evropského sdružení pro záležitosti liniových přepravců (European Liner Affairs Association (ELAA)) k přezkoumání nařízení č. 4056/86: návrh nové struktury nařízení ze dne 6. srpna 2004;

s ohledem na návrh stanoviska schválený dne 4.února 2005 Komisí pro teritoriální politiku soudržnosti (CdR 485/2004 rev. 1) (zpravodaj: pan Rolf Harlinghausen, člen Evropského výboru Parlamentu spolkové země Hamburk (DE/EVP);

při zvážení těchto důvodů

| 1) | Liberalizace sektoru dopravy je zvlášť po schválení Lisabonské agendy v roce 2000 jedním z hlavních záměrů Evropské unie a jejích členských států. |
| --- | --- |

1)

Liberalizace sektoru dopravy je zvlášť po schválení Lisabonské agendy v roce 2000 jedním z hlavních záměrů Evropské unie a jejích členských států.

| 2) | Právě dopravní politika představuje pro Komisi pro teritoriální politiku soudržnosti a rovněž pro VÝBOR REGIONŮ jako celek prioritu, jak to ostatně dokládají četná stanoviska, zejména ta, jež vypracoval pan Lamberti k prvnímu návrhu směrnice o přístavních službách. Výbor tak podtrhuje podstatný přínos evropské dopravní politiky k dosahování soudržnosti v rozšířené a ještě mnohotvárnější Evropě. |
| --- | --- |

2)

Právě dopravní politika představuje pro Komisi pro teritoriální politiku soudržnosti a rovněž pro VÝBOR REGIONŮ jako celek prioritu, jak to ostatně dokládají četná stanoviska, zejména ta, jež vypracoval pan Lamberti k prvnímu návrhu směrnice o přístavních službách. Výbor tak podtrhuje podstatný přínos evropské dopravní politiky k dosahování soudržnosti v rozšířené a ještě mnohotvárnější Evropě.

| 3) | Evropská unie bude v příštích letech konfrontována se značným růstem poptávky po dopravních službách. Toto zvyšování poptávky, zakládající se mimo jiné na hospodářském růstu, rozšiřování Unie a intenzifikaci obchodních vztahů, se kromě toho bude ve značné míře týkat i nákladní dopravy. |
| --- | --- |

3)

Evropská unie bude v příštích letech konfrontována se značným růstem poptávky po dopravních službách. Toto zvyšování poptávky, zakládající se mimo jiné na hospodářském růstu, rozšiřování Unie a intenzifikaci obchodních vztahů, se kromě toho bude ve značné míře týkat i nákladní dopravy.

| 4) | S ohledem na očekávané přetížení především silniční infrastruktury je nezbytné vyvinout nemalé úsilí při řízení dopravních toků a budování dopravní infrastruktury. Ekologicky šetrné námořní dopravě tak připadne ústřední role, protože její potenciální kapacity mohou přispět k přesunu dopravy zboží a nákladní dopravy ze silnic a tím k udržitelnému rozvoji dopravy. Přestavba a výstavba efektivní intermodální dopravní sítě se rozhodujícím způsobem projeví v pobřežních, přístavních a týlových regionech a bude tak mít i dopady na tamější přístavní ekonomiku a podniky podílející se na námořní přepravě. Lze předpokládat, že se tento vývoj, pozitivně ovlivňující celý vnitřní trh, mimo jiné výrazně projeví v oblastech přiléhajících k Baltskému moři. |
| --- | --- |

4)

S ohledem na očekávané přetížení především silniční infrastruktury je nezbytné vyvinout nemalé úsilí při řízení dopravních toků a budování dopravní infrastruktury. Ekologicky šetrné námořní dopravě tak připadne ústřední role, protože její potenciální kapacity mohou přispět k přesunu dopravy zboží a nákladní dopravy ze silnic a tím k udržitelnému rozvoji dopravy. Přestavba a výstavba efektivní intermodální dopravní sítě se rozhodujícím způsobem projeví v pobřežních, přístavních a týlových regionech a bude tak mít i dopady na tamější přístavní ekonomiku a podniky podílející se na námořní přepravě. Lze předpokládat, že se tento vývoj, pozitivně ovlivňující celý vnitřní trh, mimo jiné výrazně projeví v oblastech přiléhajících k Baltskému moři.

| 5) | Efektivní dopravní systémy jsou předpokladem mezinárodní konkurenceschopnosti Evropy. Je třeba vytvořit spolehlivé rámcové podmínky pro pobídky k další intenzifikaci investic do dopravního sektoru. Právo Společenství musí přitom dostát nejenom zásadám efektivní soutěže a volného přístupu na trh, ale i požadavkům na bezpečnost investic, přiměřeným bezpečnostním předpisům, sociálně snesitelným pracovním podmínkám a vysokým ekologickým standardům. |
| --- | --- |

5)

Efektivní dopravní systémy jsou předpokladem mezinárodní konkurenceschopnosti Evropy. Je třeba vytvořit spolehlivé rámcové podmínky pro pobídky k další intenzifikaci investic do dopravního sektoru. Právo Společenství musí přitom dostát nejenom zásadám efektivní soutěže a volného přístupu na trh, ale i požadavkům na bezpečnost investic, přiměřeným bezpečnostním předpisům, sociálně snesitelným pracovním podmínkám a vysokým ekologickým standardům.

| 6) | S ohledem na skutečnost, že náklady spojené s příslušným množstvím zboží přeloženého v daném přístavu během určité doby, jsou v Evropě v porovnání se severní Amerikou a Asií výrazně nižší, je nezbytné na základě analýzy nedostatků dnešního stavu diskutovat o opatřeních, jež mají přispět ke zlepšení soutěže a výkonnosti v přístavech. Tato analýza však dosud není k dispozici. |
| --- | --- |

6)

S ohledem na skutečnost, že náklady spojené s příslušným množstvím zboží přeloženého v daném přístavu během určité doby, jsou v Evropě v porovnání se severní Amerikou a Asií výrazně nižší, je nezbytné na základě analýzy nedostatků dnešního stavu diskutovat o opatřeních, jež mají přispět ke zlepšení soutěže a výkonnosti v přístavech. Tato analýza však dosud není k dispozici.

| 7) | Kromě toho je třeba poukázat na to, že zejména v přístavech, ale i v oblasti námořní dopravy po celá desetiletí vznikaly fungující komplexní struktury. Tato okolnost přispěla k tomu, že řada podniků usazených, případně činných v Evropské unii a jejích přístavech se již řadí k celosvětově nejziskovějším a nejkonkurenceschopnějším. Při změnách právních rámcových podmínek by se proto mělo přiměřeně přihlížet k jejich dopadům na vzájemné závislosti uvnitř struktur dopravního sektoru, případně mezi nimi a ostatním hospodářským děním. Komise rovněž uznává komplexnost těchto struktur tím, že počítá se značnými finančními výdaji na budování fungujících dopravních systémů, jako je „short sea shipping“ (námořní přeprava na kratší vzdálenosti) a „motorways of the sea“ (mořské dálnice). |
| --- | --- |

7)

Kromě toho je třeba poukázat na to, že zejména v přístavech, ale i v oblasti námořní dopravy po celá desetiletí vznikaly fungující komplexní struktury. Tato okolnost přispěla k tomu, že řada podniků usazených, případně činných v Evropské unii a jejích přístavech se již řadí k celosvětově nejziskovějším a nejkonkurenceschopnějším. Při změnách právních rámcových podmínek by se proto mělo přiměřeně přihlížet k jejich dopadům na vzájemné závislosti uvnitř struktur dopravního sektoru, případně mezi nimi a ostatním hospodářským děním. Komise rovněž uznává komplexnost těchto struktur tím, že počítá se značnými finančními výdaji na budování fungujících dopravních systémů, jako je „short sea shipping“ (námořní přeprava na kratší vzdálenosti) a „motorways of the sea“ (mořské dálnice).

| 8) | K nesporně nezbytné deregulaci v oblasti námořní přepravy a přístavních služeb je třeba přistupovat citlivě. Příslušná přechodná pravidla by se navíc i z obchodně-politických důvodů měla pokusit zabránit třeba i jen dočasnému znevýhodnění v Evropě usazených, případně činných podniků v porovnání s ostatními účastníky světového trhu, a zabránit deformacím uvnitř Evropské unie; |
| --- | --- |

8)

K nesporně nezbytné deregulaci v oblasti námořní přepravy a přístavních služeb je třeba přistupovat citlivě. Příslušná přechodná pravidla by se navíc i z obchodně-politických důvodů měla pokusit zabránit třeba i jen dočasnému znevýhodnění v Evropě usazených, případně činných podniků v porovnání s ostatními účastníky světového trhu, a zabránit deformacím uvnitř Evropské unie;

| 9) | Z celosvětového porovnání lze odvodit, že jak pro námořní přepravu, tak pro přístavní služby platí z hlediska soutěže nanejvýš rozdílné politické a právní rámcové podmínky. Proto by se v úvahách o stupni, rozsahu a rychlosti liberalizace trhu uvnitř Evropské unie měly uplatnit i úvahy spojené s průmyslovou politikou. Právě ony až doposud zůstávaly zcela stranou pozornosti. Navíc by měla být učiněna další opatření týkající se politiky zaměstnanosti, aby případný krátkodobý negativní dopad liberalizace byl pokud možno co nejmenší; |
| --- | --- |

9)

Z celosvětového porovnání lze odvodit, že jak pro námořní přepravu, tak pro přístavní služby platí z hlediska soutěže nanejvýš rozdílné politické a právní rámcové podmínky. Proto by se v úvahách o stupni, rozsahu a rychlosti liberalizace trhu uvnitř Evropské unie měly uplatnit i úvahy spojené s průmyslovou politikou. Právě ony až doposud zůstávaly zcela stranou pozornosti. Navíc by měla být učiněna další opatření týkající se politiky zaměstnanosti, aby případný krátkodobý negativní dopad liberalizace byl pokud možno co nejmenší;

schválil na svém 59. plenárním zasedání dne 13. – 14. dubna 2005 (schůzi dne 13. dubna) toto stanovisko:

I.   Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o uvolnění trhu přístavních služeb

1.   Obecné připomínky Výboru regionů

VÝBOR REGIONŮ

| 1.1 | pozitivně hodnotí, že Komise chce vytvořit specifický unijní rámec pro přístavní služby. To platí o to více s ohledem na skutečnost, že 20 z nynějších 25 členských států provozuje přístavy; |
| --- | --- |

1.1

pozitivně hodnotí, že Komise chce vytvořit specifický unijní rámec pro přístavní služby. To platí o to více s ohledem na skutečnost, že 20 z nynějších 25 členských států provozuje přístavy;

| 1.2 | vítá zásadní cíl Komise uvedený v rámci návrhu směrnice, zaručit v přístavním sektoru soutěž a výkonnost. V případě neefektivnosti mohou k dosažení uvedeného cíle přispět nástroje liberalizace, volný přístup na trh a transparentnost; |
| --- | --- |

1.2

vítá zásadní cíl Komise uvedený v rámci návrhu směrnice, zaručit v přístavním sektoru soutěž a výkonnost. V případě neefektivnosti mohou k dosažení uvedeného cíle přispět nástroje liberalizace, volný přístup na trh a transparentnost;

| 1.3 | souhlasí s Komisí, že vedle uplatnění směrnice o zprůhlednění v přístavních podnicích je třeba schválit i jasné a transparentní, avšak zároveň i flexibilní principy podpory přístavních investic, v zájmu utváření čestné a efektivní soutěže; |
| --- | --- |

1.3

souhlasí s Komisí, že vedle uplatnění směrnice o zprůhlednění v přístavních podnicích je třeba schválit i jasné a transparentní, avšak zároveň i flexibilní principy podpory přístavních investic, v zájmu utváření čestné a efektivní soutěže;

| 1.4 | je potěšen, že v zájmu podpory efektivní hospodářské soutěže Komise umožňuje přístavům ve veřejném vlastnictví poskytovat přístavní služby; |
| --- | --- |

1.4

je potěšen, že v zájmu podpory efektivní hospodářské soutěže Komise umožňuje přístavům ve veřejném vlastnictví poskytovat přístavní služby;

| 1.5 | lituje ovšem, že Komise nedlouho poté, co ztroskotal první pokus, předkládá bez náležitých analýz předlohu zostřenou v důležitých oblastech úpravy, která obsahuje četné změny, jež většinou vycházejí z prvního návrhu, zamítnutého Radou a Evropským parlamentem, a zčásti výrazně zaostávají za výsledky dohodovacího řízení; |
| --- | --- |

1.5

lituje ovšem, že Komise nedlouho poté, co ztroskotal první pokus, předkládá bez náležitých analýz předlohu zostřenou v důležitých oblastech úpravy, která obsahuje četné změny, jež většinou vycházejí z prvního návrhu, zamítnutého Radou a Evropským parlamentem, a zčásti výrazně zaostávají za výsledky dohodovacího řízení;

| 1.6 | postrádá postačující zohlednění převládající struktury trhu evropských přístavů a přístavních služeb. Mezi jednotlivými evropskými přístavy fakticky panuje značná konkurence, jež vede k tomu, že v evropské hospodářské soutěži mohou obstát pouze ty výkonné a cenově výhodné; |
| --- | --- |

1.6

postrádá postačující zohlednění převládající struktury trhu evropských přístavů a přístavních služeb. Mezi jednotlivými evropskými přístavy fakticky panuje značná konkurence, jež vede k tomu, že v evropské hospodářské soutěži mohou obstát pouze ty výkonné a cenově výhodné;

| 1.7 | usuzuje s odvoláním na intenzivní soutěž mezi přístavy, že se mohou prosadit pouze ty přístavní služby, které používají výkonných a nenákladných výrobních metod. Tím, že neefektivní subjekty nabízející přístavní služby a negativně tak přispívají k výkonnosti celého přístavu, jsou cestou soutěže mezi přístavy tlačeny ke zvýšení produktivity; |
| --- | --- |

1.7

usuzuje s odvoláním na intenzivní soutěž mezi přístavy, že se mohou prosadit pouze ty přístavní služby, které používají výkonných a nenákladných výrobních metod. Tím, že neefektivní subjekty nabízející přístavní služby a negativně tak přispívají k výkonnosti celého přístavu, jsou cestou soutěže mezi přístavy tlačeny ke zvýšení produktivity;

| 1.8 | postrádá postačující přihlédnutí ke skutečnosti, že se hospodářská soutěž neomezuje pouze na činnosti v přístavu, ale že si navzájem konkurují i celé dopravní řetězce. Zásah do dílčí oblasti těchto dopravních řetězců – v tomto případě do přístavu – má dopady na celý logistický řetězec dopravy v zázemí. Nový návrh proto prakticky upravuje mnohem více než jen přístup k přístavním službám. Důsledky této úpravy pro oblast logistiky jsou zatím v nedohlednu; |
| --- | --- |

1.8

postrádá postačující přihlédnutí ke skutečnosti, že se hospodářská soutěž neomezuje pouze na činnosti v přístavu, ale že si navzájem konkurují i celé dopravní řetězce. Zásah do dílčí oblasti těchto dopravních řetězců – v tomto případě do přístavu – má dopady na celý logistický řetězec dopravy v zázemí. Nový návrh proto prakticky upravuje mnohem více než jen přístup k přístavním službám. Důsledky této úpravy pro oblast logistiky jsou zatím v nedohlednu;

| 1.9 | obává se snižování počtu subjektů působících v Evropě nabízejících přístavní služby, pokud by se měl návrh směrnic uvést do praxe ve stávající podobě. Není vyloučeno, že omezený počet poskytovatelů služeb z přístavů mimo Evropskou unii, kteří na monopolistických trzích v zemi původu dosahují vysokých výnosů, ve větší míře pronikne do klíčových evropských přístavů a prosadí se ve výběrových řízeních vysokými finančními nabídkami. To platí zejména tehdy, když výše nabídky je jediným nebo rozhodujícím kritériem výběru. Tím se významně ohrozí současné struktury evropského přístavního hospodářství vyznačující se velkým počtem veřejných a soukromých provozovatelů terminálů. Pokud by několik málo provozovatelů terminálů mohlo tímto způsobem na sebe soustředit značný tržní podíl na množství zboží přeloženého v daném přístavu během určité doby, vzniknou i v Evropě monopolistické struktury neslučitelné s cílem spočívajícím v posilování hospodářské soutěže; |
| --- | --- |

1.9

obává se snižování počtu subjektů působících v Evropě nabízejících přístavní služby, pokud by se měl návrh směrnic uvést do praxe ve stávající podobě. Není vyloučeno, že omezený počet poskytovatelů služeb z přístavů mimo Evropskou unii, kteří na monopolistických trzích v zemi původu dosahují vysokých výnosů, ve větší míře pronikne do klíčových evropských přístavů a prosadí se ve výběrových řízeních vysokými finančními nabídkami. To platí zejména tehdy, když výše nabídky je jediným nebo rozhodujícím kritériem výběru. Tím se významně ohrozí současné struktury evropského přístavního hospodářství vyznačující se velkým počtem veřejných a soukromých provozovatelů terminálů. Pokud by několik málo provozovatelů terminálů mohlo tímto způsobem na sebe soustředit značný tržní podíl na množství zboží přeloženého v daném přístavu během určité doby, vzniknou i v Evropě monopolistické struktury neslučitelné s cílem spočívajícím v posilování hospodářské soutěže;

| 1.10 | obává se dále omezování investic ze strany subjektů nabízejících přístavní služby. Směrnice povede k nejistotám kolem platnosti smluv a odškodnění, jejichž důsledkem bude značné omezení očekávaných výnosů z amortizace. Z těchto nejistot vyplyne růst nákladů na refinancování investic, protože bankovní sektor bude na základě požadavků Basilejské dohody II více přihlížet k odpovídajícím rizikům. Tyto dva důsledky směrnice samy o sobě znamenají značné omezení investičních pobídek; |
| --- | --- |

1.10

obává se dále omezování investic ze strany subjektů nabízejících přístavní služby. Směrnice povede k nejistotám kolem platnosti smluv a odškodnění, jejichž důsledkem bude značné omezení očekávaných výnosů z amortizace. Z těchto nejistot vyplyne růst nákladů na refinancování investic, protože bankovní sektor bude na základě požadavků Basilejské dohody II více přihlížet k odpovídajícím rizikům. Tyto dva důsledky směrnice samy o sobě znamenají značné omezení investičních pobídek;

| 1.11 | všímá si porušení principu subsidiarity a rovněž principu přiměřenosti, zakotvených v článku 5 Smlouvy o ES, protože směrnice jenom velmi nedostatečně přihlíží k tomu, že na úrovni členských států již existuje liberalizovaná soutěž mezi evropskými přístavy. Směrnicí navrhované úpravy nejsou proto v dané podobě a dosahu potřebné; |
| --- | --- |

1.11

všímá si porušení principu subsidiarity a rovněž principu přiměřenosti, zakotvených v článku 5 Smlouvy o ES, protože směrnice jenom velmi nedostatečně přihlíží k tomu, že na úrovni členských států již existuje liberalizovaná soutěž mezi evropskými přístavy. Směrnicí navrhované úpravy nejsou proto v dané podobě a dosahu potřebné;

| 1.12 | je proto znepokojen, že opatřeními navrhovanými směrnicí nebude dosaženo výslovně vítaných cílů Komise, a obává se, že současný trend značného zvyšování růstu a výkonnosti evropských přístavů a přístavních služeb bude spíše narušen; |
| --- | --- |

1.12

je proto znepokojen, že opatřeními navrhovanými směrnicí nebude dosaženo výslovně vítaných cílů Komise, a obává se, že současný trend značného zvyšování růstu a výkonnosti evropských přístavů a přístavních služeb bude spíše narušen;

| 1.13 | považuje za správné, že možnost přístavů poskytovat přístavní služby není omezena na určité situace, ale je dána obecně. Pokud správa přístavu samotná konkuruje ve výběrovém řízení jiným – soukromým – poskytovatelům, musí být zajištěno zachování řádných a transparentních podmínek hospodářské soutěže; |
| --- | --- |

1.13

považuje za správné, že možnost přístavů poskytovat přístavní služby není omezena na určité situace, ale je dána obecně. Pokud správa přístavu samotná konkuruje ve výběrovém řízení jiným – soukromým – poskytovatelům, musí být zajištěno zachování řádných a transparentních podmínek hospodářské soutěže;

| 1.14 | rád by na doplnění připojil, že v různých jazykových zněních existují kvalitativní rozdíly, které ztěžují hodnocení návrhu směrnice; |
| --- | --- |

1.14

rád by na doplnění připojil, že v různých jazykových zněních existují kvalitativní rozdíly, které ztěžují hodnocení návrhu směrnice;

Jednotlivé aspekty směrnice

VÝBOR REGIONŮ

| 1.15 | se obává enormního byrokratického úsilí odporujícího cílům „liberalizační“ směrnice, které budou muset správy přístavů v souvislosti se zamýšlenými požadavky v rámci povinnosti úředního povolení vynaložit. Návrh zamýšlí, že veškeré přístavní služby spadající do působnosti směrnice (technicko-plavební služby jako navádění, tažení, upevnění plavidel, veškeré činnosti spojené s překládkou zboží a rovněž služby cestujícím) budou v budoucnosti podléhat povolení. To se týká i přístavních služeb, které se až dosud poskytovaly bez povolení. Napříště by správy přístavů musely vystavovat jednoznačně více povolení než doposud, protože například i majitelé pozemků, kteří provozují přístavní služby na svém vlastním pozemku, by potřebovali povolení. Rovněž zákazníci, kteří se sami obslouží, by potřebovali povolení, které lze sice udělit na dobu neurčitou, které však bude platit pouze po dobu, po niž tito zákazníci budou splňovat kritéria jeho udělení. Přístavní správa by tedy byla kromě toho povinna povolení kontrolovat. Vedle dodržování kritérií pro poskytnutí by se musely přezkoumat například i předpisy týkající se zaměstnanosti a sociálních otázek, což je v zásadě úkol sociálních partnerů. Tyto závazky by ve svém úhrnu mohly v jednotlivých případech rovněž překročit kapacity příslušné přístavní správy; |
| --- | --- |

1.15

se obává enormního byrokratického úsilí odporujícího cílům „liberalizační“ směrnice, které budou muset správy přístavů v souvislosti se zamýšlenými požadavky v rámci povinnosti úředního povolení vynaložit. Návrh zamýšlí, že veškeré přístavní služby spadající do působnosti směrnice (technicko-plavební služby jako navádění, tažení, upevnění plavidel, veškeré činnosti spojené s překládkou zboží a rovněž služby cestujícím) budou v budoucnosti podléhat povolení. To se týká i přístavních služeb, které se až dosud poskytovaly bez povolení. Napříště by správy přístavů musely vystavovat jednoznačně více povolení než doposud, protože například i majitelé pozemků, kteří provozují přístavní služby na svém vlastním pozemku, by potřebovali povolení. Rovněž zákazníci, kteří se sami obslouží, by potřebovali povolení, které lze sice udělit na dobu neurčitou, které však bude platit pouze po dobu, po niž tito zákazníci budou splňovat kritéria jeho udělení. Přístavní správa by tedy byla kromě toho povinna povolení kontrolovat. Vedle dodržování kritérií pro poskytnutí by se musely přezkoumat například i předpisy týkající se zaměstnanosti a sociálních otázek, což je v zásadě úkol sociálních partnerů. Tyto závazky by ve svém úhrnu mohly v jednotlivých případech rovněž překročit kapacity příslušné přístavní správy;

| 1.16 | považuje za myslitelné porušení vlastnických práv zamýšlenou povinnost úředního povolení, pokud jde o vlastníky pozemků, a rovněž neslučitelnost s článkem 295 Smlouvy o ES, podle něhož zůstávají vlastnická práva v členských státech nedotčena. V případě, že majitel pro svou vlastní přístavní plochu neobdrží v rámci výběrového řízení zakázku, ale ta se naopak přizná třetí osobě, nebude již moci na svém vlastním pozemku nabízet žádné přístavní služby. Na druhé straně přístavní správa jako nevlastník nemá žádný přístup na přístavní plochu a potud nemůže s žádnou třetí osobou uzavřít smlouvu o nájmu/pronájmu, aniž by s tím vlastník souhlasil. Zvláště nemůže vlastníka přinutit, aby sám uzavřel smlouvu s třetí osobou, která obdržela zakázku. Udělené povolení by tak běželo naprázdno; |
| --- | --- |

1.16

považuje za myslitelné porušení vlastnických práv zamýšlenou povinnost úředního povolení, pokud jde o vlastníky pozemků, a rovněž neslučitelnost s článkem 295 Smlouvy o ES, podle něhož zůstávají vlastnická práva v členských státech nedotčena. V případě, že majitel pro svou vlastní přístavní plochu neobdrží v rámci výběrového řízení zakázku, ale ta se naopak přizná třetí osobě, nebude již moci na svém vlastním pozemku nabízet žádné přístavní služby. Na druhé straně přístavní správa jako nevlastník nemá žádný přístup na přístavní plochu a potud nemůže s žádnou třetí osobou uzavřít smlouvu o nájmu/pronájmu, aniž by s tím vlastník souhlasil. Zvláště nemůže vlastníka přinutit, aby sám uzavřel smlouvu s třetí osobou, která obdržela zakázku. Udělené povolení by tak běželo naprázdno;

| 1.17 | dává k úvaze, že v rámci zamýšleného výběrového řízení by mohly nastat komplikace. Dojde-li k omezení, mají podle návrhu směrnice dále trvat pouze taková povolení, jež byla rozdělena v rámci výběrového řízení. Naproti tomu všechna povolení, která byla podle pravidel udělena ještě podle současného právního stavu, pozbudou své platnosti. Na základě tohoto zpětného působení nového aktu aplikace práva by přístavní správy byly po vstupu směrnice v platnost povinny v rámci výběrového řízení nově udělit veškerá, tedy i již existující povolení; |
| --- | --- |

1.17

dává k úvaze, že v rámci zamýšleného výběrového řízení by mohly nastat komplikace. Dojde-li k omezení, mají podle návrhu směrnice dále trvat pouze taková povolení, jež byla rozdělena v rámci výběrového řízení. Naproti tomu všechna povolení, která byla podle pravidel udělena ještě podle současného právního stavu, pozbudou své platnosti. Na základě tohoto zpětného působení nového aktu aplikace práva by přístavní správy byly po vstupu směrnice v platnost povinny v rámci výběrového řízení nově udělit veškerá, tedy i již existující povolení;

| 1.18 | se domnívá, že přiznat členským státům hlavní zodpovědnost za sestavení pravidel sloužících k výpočtu zbytkové hodnoty podniku může vést k porušování hospodářské soutěže. Např. při výpočtu odškodnění by bylo možné počítat se (skrytými) dodatečnými srážkami z nájmu pozemku. Princip odškodňování podle jasných, předem definovaných pravidel, formulovaný v návrhu směrnice dostatečně neupřesňuje požadavky kladené na národní metody výpočtu. Na druhé straně musí veškerá komunitní nařízení brát v potaz existující rozdíly v jednotlivých národních amortizačních předpisech a daňových systémech, aby jejich následkem nedošlo k porušování hospodářské soutěže. V souladu s těmito principy by evropská nařízení například mohla učinit povinnou aplikaci národních amortizačních předpisů platných ve všech členských státech. Jakékoli odchylky by byly povoleny pouze na základě objektivních důvodů. Navíc, v rámci lepší transparentnosti, by se pravidla pro výpočet odškodnění měla povinně zveřejnit, nebo alespoň sdělit Komisi; |
| --- | --- |

1.18

se domnívá, že přiznat členským státům hlavní zodpovědnost za sestavení pravidel sloužících k výpočtu zbytkové hodnoty podniku může vést k porušování hospodářské soutěže. Např. při výpočtu odškodnění by bylo možné počítat se (skrytými) dodatečnými srážkami z nájmu pozemku. Princip odškodňování podle jasných, předem definovaných pravidel, formulovaný v návrhu směrnice dostatečně neupřesňuje požadavky kladené na národní metody výpočtu. Na druhé straně musí veškerá komunitní nařízení brát v potaz existující rozdíly v jednotlivých národních amortizačních předpisech a daňových systémech, aby jejich následkem nedošlo k porušování hospodářské soutěže. V souladu s těmito principy by evropská nařízení například mohla učinit povinnou aplikaci národních amortizačních předpisů platných ve všech členských státech. Jakékoli odchylky by byly povoleny pouze na základě objektivních důvodů. Navíc, v rámci lepší transparentnosti, by se pravidla pro výpočet odškodnění měla povinně zveřejnit, nebo alespoň sdělit Komisi;

| 1.19 | obává se, že na základě různých dílčích úprav směrnice dojde k omezení investic:






  a) | Nové kratší doby platnosti příslušných povolení se neřídí obdobím nezbytným k amortizacím. Tato příliš těsně stanovená doba platnosti povede k tomu, že se určité dlouhodobé investice vůbec nevyplatí anebo že bude nevyhnutelné zvýšit v mezinárodním porovnání až dosud výhodné ceny, aby se dosáhlo rychlejší amortizace. |
| --- | --- | --- |

1.19

obává se, že na základě různých dílčích úprav směrnice dojde k omezení investic:

a)

Nové kratší doby platnosti příslušných povolení se neřídí obdobím nezbytným k amortizacím. Tato příliš těsně stanovená doba platnosti povede k tomu, že se určité dlouhodobé investice vůbec nevyplatí anebo že bude nevyhnutelné zvýšit v mezinárodním porovnání až dosud výhodné ceny, aby se dosáhlo rychlejší amortizace.

| b) | Návrh směrnice neobsahuje žádnou možnost prodloužení již udělených povolení. Podle návrhu se povolení nemohou prodloužit, aniž by proběhlo nové výběrové řízení, přinášející riziko ztráty povolení. Za těchto okolností se bude dlouhodobě investovat pravděpodobně pouze na počátku doby platnosti příslušného povolení. Úměrně s uplývající zbývající dobou platnosti povolení se pak bude pobídka k investicím snižovat. |
| --- | --- |

b)

Návrh směrnice neobsahuje žádnou možnost prodloužení již udělených povolení. Podle návrhu se povolení nemohou prodloužit, aniž by proběhlo nové výběrové řízení, přinášející riziko ztráty povolení. Za těchto okolností se bude dlouhodobě investovat pravděpodobně pouze na počátku doby platnosti příslušného povolení. Úměrně s uplývající zbývající dobou platnosti povolení se pak bude pobídka k investicím snižovat.

| c) | Zamýšlená pravidla odškodnění jsou nedostatečná. Investice do moderních technických zařízení vyžadují vedle použití kapitálu značné náklady na odborné vzdělávání pracovníků a rovněž na odpovídající přizpůsobení provozu. K efektivnímu průběhu jsou dále nezbytné značné zdroje, které se musí umístit uvnitř diferencované sítě dopravního řetězce. Nepřihlížení k takovým nákladům v případě odškodnění bude mít za následek odpovídající omezení v očekáváních rentability, a to již v okamžiku přidělení investic. Důsledkem budou menší nebo žádné investice; |
| --- | --- |

c)

Zamýšlená pravidla odškodnění jsou nedostatečná. Investice do moderních technických zařízení vyžadují vedle použití kapitálu značné náklady na odborné vzdělávání pracovníků a rovněž na odpovídající přizpůsobení provozu. K efektivnímu průběhu jsou dále nezbytné značné zdroje, které se musí umístit uvnitř diferencované sítě dopravního řetězce. Nepřihlížení k takovým nákladům v případě odškodnění bude mít za následek odpovídající omezení v očekáváních rentability, a to již v okamžiku přidělení investic. Důsledkem budou menší nebo žádné investice;

| 1.20 | všímá si značné právní nejistoty u již činných subjektů nabízejících přístavní služby, způsobené absencí přechodných právních ustanovení. Ostatně podniky, které jsou již na trhu aktivní, nemohou spoléhat na to, že i napříště budou působit v dosavadním rozsahu. Podá-li si v budoucnu nový subjekt nabízející přístavní služby žádost, aby mohl rovněž pracovat v tomto oboru, a stane-li se tak v době, kdy panuje situace omezení, pak již usazené subjekty nabízející přístavní služby budou muset projít výběrovým řízením, kdy jim hrozí ztráta povolení. Na jedné straně se tak otřese důvěrou ve stávající smlouvy a na druhé straně povede nejistota nad dalším osudem povolení ke značně menší ochotě investovat. Při jednostranném zásahu do probíhajících smluv hrozí kromě toho riziko požadavků na značné odškodnění; |
| --- | --- |

1.20

všímá si značné právní nejistoty u již činných subjektů nabízejících přístavní služby, způsobené absencí přechodných právních ustanovení. Ostatně podniky, které jsou již na trhu aktivní, nemohou spoléhat na to, že i napříště budou působit v dosavadním rozsahu. Podá-li si v budoucnu nový subjekt nabízející přístavní služby žádost, aby mohl rovněž pracovat v tomto oboru, a stane-li se tak v době, kdy panuje situace omezení, pak již usazené subjekty nabízející přístavní služby budou muset projít výběrovým řízením, kdy jim hrozí ztráta povolení. Na jedné straně se tak otřese důvěrou ve stávající smlouvy a na druhé straně povede nejistota nad dalším osudem povolení ke značně menší ochotě investovat. Při jednostranném zásahu do probíhajících smluv hrozí kromě toho riziko požadavků na značné odškodnění;

| 1.21 | předvídá, že v důsledku omezení při samostatném odbavení se sníží přitažlivost evropských přístavů pro výletní čluny. V návrhu směrnice se počítá s tím, že samostatné odbavení za pomoci vlastního palubního personálu je povoleno pouze u přepravy na krátkých námořních trasách a na mořských dálnicích. Mezinárodní výletní čluny by podle návrhu již nebyly oprávněny provádět kontroly na palubě prostřednictvím vlastního palubního personálu; |
| --- | --- |

1.21

předvídá, že v důsledku omezení při samostatném odbavení se sníží přitažlivost evropských přístavů pro výletní čluny. V návrhu směrnice se počítá s tím, že samostatné odbavení za pomoci vlastního palubního personálu je povoleno pouze u přepravy na krátkých námořních trasách a na mořských dálnicích. Mezinárodní výletní čluny by podle návrhu již nebyly oprávněny provádět kontroly na palubě prostřednictvím vlastního palubního personálu;

| 1.22 | obává se, že zamýšlené možné využití vlastního pozemního personálu povede k sociálnímu dumpingu, k omezení kvality a produktivity přístavních služeb a rovněž ke konfliktům s technickými a politickými bezpečnostními požadavky (ISPS). Kromě toho by Komisí zamýšlený výběrový systém fungoval tak, že podniky zajišťující překládku zboží by sice obdržely povolení k provádění činností spojených s nakládkou, avšak ve skutečnosti by je nemohly využít, protože rejdařství by si odbavování zajišťovala sama; |
| --- | --- |

1.22

obává se, že zamýšlené možné využití vlastního pozemního personálu povede k sociálnímu dumpingu, k omezení kvality a produktivity přístavních služeb a rovněž ke konfliktům s technickými a politickými bezpečnostními požadavky (ISPS). Kromě toho by Komisí zamýšlený výběrový systém fungoval tak, že podniky zajišťující překládku zboží by sice obdržely povolení k provádění činností spojených s nakládkou, avšak ve skutečnosti by je nemohly využít, protože rejdařství by si odbavování zajišťovala sama;

| 1.23 | vítá flexibilitu úpravy, pokud jde o naváděcí služby, kterou se členským státům přiznává možnost vázat národní předpoklady povolení a výběr poskytovatelů služeb na přiměřená kritéria. Výbor si však klade otázku, zda je povinnost členských států sdělit skutečnosti týkající se zlepšení výkonnosti naváděcích služeb užitečná, protože – jak se zdůrazňuje i v návrhu samotném – u naváděcích služeb jsou rozhodující kritéria bezpečnosti v námořní přepravě a osobní odborné znalosti. |
| --- | --- |

1.23

vítá flexibilitu úpravy, pokud jde o naváděcí služby, kterou se členským státům přiznává možnost vázat národní předpoklady povolení a výběr poskytovatelů služeb na přiměřená kritéria. Výbor si však klade otázku, zda je povinnost členských států sdělit skutečnosti týkající se zlepšení výkonnosti naváděcích služeb užitečná, protože – jak se zdůrazňuje i v návrhu samotném – u naváděcích služeb jsou rozhodující kritéria bezpečnosti v námořní přepravě a osobní odborné znalosti.

2.   Doporučení Výboru regionů

VÝBOR REGIONŮ

| 2.1 | zastává názor, že by směrnice neměla být schválena v navržené podobě, protože nepodporuje hospodářskou soutěž v přístavech, ale zčásti vytváří zbytečná a nepřiměřená nařízení, která poškozují zájmy zvláště malých a středních poskytovatelů přístavních služeb, napomáhají sociálnímu dumpingu, a tím působí proti efektivitě a spravedlivým příležitostem hospodářské soutěže přístavů. Touto směrnicí nebudou dosaženy cíle, o které Komise usiluje; |
| --- | --- |

2.1

zastává názor, že by směrnice neměla být schválena v navržené podobě, protože nepodporuje hospodářskou soutěž v přístavech, ale zčásti vytváří zbytečná a nepřiměřená nařízení, která poškozují zájmy zvláště malých a středních poskytovatelů přístavních služeb, napomáhají sociálnímu dumpingu, a tím působí proti efektivitě a spravedlivým příležitostem hospodářské soutěže přístavů. Touto směrnicí nebudou dosaženy cíle, o které Komise usiluje;

| 2.2 | považuje za nezbytné, aby se ještě před dalším jednáním provedla diferencovaná analýza aktuální situace na trhu přístavních služeb. Danému nebezpečí nadměrné regulace trhu přístavních služeb, jež je provázena sníženou hospodářskou soutěží a menší výkonností, lze účinně čelit pouze detailním poznáním převažujících slabých míst na hlavních dílčích trzích evropského přístavního hospodářství; |
| --- | --- |

2.2

považuje za nezbytné, aby se ještě před dalším jednáním provedla diferencovaná analýza aktuální situace na trhu přístavních služeb. Danému nebezpečí nadměrné regulace trhu přístavních služeb, jež je provázena sníženou hospodářskou soutěží a menší výkonností, lze účinně čelit pouze detailním poznáním převažujících slabých míst na hlavních dílčích trzích evropského přístavního hospodářství;

| 2.3 | je přesvědčen, že ke snížení právní nejistoty podniků, které jsou již na trhu aktivní, je potřebná záruka týkající se jejich pokračující existence a je nutné respektovat stávající závazky. Proto by měly být již aktivní podniky po dobu platnosti stávajících smluv, případně povolení vyjmuty z povinnosti úředního povolení anebo by měla stávající povolení dále platit v maximálních lhůtách stanovených směrnicí. Přinejmenším by však měly být přechodné lhůty přiměřené, tj. měly by se v souladu s objektivními potřebami dotyčných podniků odpovídajícím způsobem prodloužit; |
| --- | --- |

2.3

je přesvědčen, že ke snížení právní nejistoty podniků, které jsou již na trhu aktivní, je potřebná záruka týkající se jejich pokračující existence a je nutné respektovat stávající závazky. Proto by měly být již aktivní podniky po dobu platnosti stávajících smluv, případně povolení vyjmuty z povinnosti úředního povolení anebo by měla stávající povolení dále platit v maximálních lhůtách stanovených směrnicí. Přinejmenším by však měly být přechodné lhůty přiměřené, tj. měly by se v souladu s objektivními potřebami dotyčných podniků odpovídajícím způsobem prodloužit;

| 2.4 | je toho názoru, že na úrovni členských států je třeba zavést úpravy pro oblast odškodnění, které se také po řádném vypršení platnosti povolení řídí různými národním úpravami v oblasti odpisování a zároveň se zaměřují na aktuální hodnotu podniku při fiktivním předpokladu dalšího trvání povolení. Taková úprava přihlíží jak k nákladům podniků s investičním charakterem v organizaci, k personálu a postavení v dopravním řetězci, tak k rozdílným institucionálním rámcovým podmínkám; |
| --- | --- |

2.4

je toho názoru, že na úrovni členských států je třeba zavést úpravy pro oblast odškodnění, které se také po řádném vypršení platnosti povolení řídí různými národním úpravami v oblasti odpisování a zároveň se zaměřují na aktuální hodnotu podniku při fiktivním předpokladu dalšího trvání povolení. Taková úprava přihlíží jak k nákladům podniků s investičním charakterem v organizaci, k personálu a postavení v dopravním řetězci, tak k rozdílným institucionálním rámcovým podmínkám;

| 2.5 | je toho názoru, že právní předpisy Společenství by měly upřesnit, které faktory mohou nebo musí být vzaty v úvahu v pravidlech výpočtu kompenzací. Nicméně, tato pravidla musí počítat s rozdíly mezi jednotlivými národními amortizačními předpisy a daňovými systémy; |
| --- | --- |

2.5

je toho názoru, že právní předpisy Společenství by měly upřesnit, které faktory mohou nebo musí být vzaty v úvahu v pravidlech výpočtu kompenzací. Nicméně, tato pravidla musí počítat s rozdíly mezi jednotlivými národními amortizačními předpisy a daňovými systémy;

| 2.6 | přimlouvá se za to, aby se doba platnosti povolení řídila trváním platnosti uskutečněných investic. Kromě toho by v případě dlouhodobých, investic provedených až v průběhu doby platnosti povolení měly být otevřeny možnosti prodloužení. Výbor doporučuje, aby se alespoň převzaly úpravy lhůt, které jsou obsaženy v návrhu Dohodovacího výboru Evropského parlamentu a Rady k „port package I“ (balík opatření k přístavní problematice); |
| --- | --- |

2.6

přimlouvá se za to, aby se doba platnosti povolení řídila trváním platnosti uskutečněných investic. Kromě toho by v případě dlouhodobých, investic provedených až v průběhu doby platnosti povolení měly být otevřeny možnosti prodloužení. Výbor doporučuje, aby se alespoň převzaly úpravy lhůt, které jsou obsaženy v návrhu Dohodovacího výboru Evropského parlamentu a Rady k „port package I“ (balík opatření k přístavní problematice);

| 2.7 | navrhuje nahradit obligatorní povinnost úředního povolení takovou povinností úředního povolení, která by se vztahovala pouze na situaci s omezením. Dosáhlo by se tak značných úspor zdrojů; |
| --- | --- |

2.7

navrhuje nahradit obligatorní povinnost úředního povolení takovou povinností úředního povolení, která by se vztahovala pouze na situaci s omezením. Dosáhlo by se tak značných úspor zdrojů;

| 2.8 | pokládá za nezbytné, aby se samostatné odbavení absolutně omezilo na vlastní palubní personál. Aby se předešlo sociálnímu dumpingu, a rovněž z bezpečnostních důvodů by členské státy měly omezit samostatné odbavení na ty uživatele přístavu, jejichž lodě se plaví pod vlajkou příslušného členského státu; |
| --- | --- |

2.8

pokládá za nezbytné, aby se samostatné odbavení absolutně omezilo na vlastní palubní personál. Aby se předešlo sociálnímu dumpingu, a rovněž z bezpečnostních důvodů by členské státy měly omezit samostatné odbavení na ty uživatele přístavu, jejichž lodě se plaví pod vlajkou příslušného členského státu;

| 2.9 | zastává názor, že prostorový rozsah platnosti směrnice by se měl rozšířit na přístupové vodní cesty k přístavům. Do směrnice by se rovněž měly pojmout řeky a kanály splavné pro námořní plavidla, a to i za předpokladu, že nejsou výlučnou přístupovou cestou k přístavu. Tento návrh připadá ovšem v úvahu pouze s výslovnou výhradou, že se budou realizovat ostatní doporučení Výboru regionů. Rozšíření prostorové oblasti použití bez zohlednění ostatních doporučení by naopak uvedené problémy jenom dále prohloubilo; |
| --- | --- |

2.9

zastává názor, že prostorový rozsah platnosti směrnice by se měl rozšířit na přístupové vodní cesty k přístavům. Do směrnice by se rovněž měly pojmout řeky a kanály splavné pro námořní plavidla, a to i za předpokladu, že nejsou výlučnou přístupovou cestou k přístavu. Tento návrh připadá ovšem v úvahu pouze s výslovnou výhradou, že se budou realizovat ostatní doporučení Výboru regionů. Rozšíření prostorové oblasti použití bez zohlednění ostatních doporučení by naopak uvedené problémy jenom dále prohloubilo;

| 2.10 | podporuje důrazně záměr Komise vydat transparentní principy podpory přístavů; |
| --- | --- |

2.10

podporuje důrazně záměr Komise vydat transparentní principy podpory přístavů;

| 2.11 | je toho názoru, že zvýšení výkonnosti přístavů EU a intenzifikace hospodářské soutěže lze dosáhnout pouze tehdy, bude-li se přihlížet k doporučením Výboru. |
| --- | --- |

2.11

je toho názoru, že zvýšení výkonnosti přístavů EU a intenzifikace hospodářské soutěže lze dosáhnout pouze tehdy, bude-li se přihlížet k doporučením Výboru.

II.   Bílá kniha o přezkumu Nařízení č. 4056/86 (EHS) o aplikaci pravidel konkurence v námořní dopravě.

3.   Obecné připomínky Výboru regionů

VÝBOR REGIONŮ

| 3.1 | se pochvalně vyjadřuje o snaze Komise podrobit Nařízení (EHS) č. 4056/86, kterým se stanoví prováděcí pravidla v námořní dopravě, revizi a za tím účelem využít a chtít zahrnout znalost věci v podnicích námořní lodní dopravy a jejich svazech; |
| --- | --- |

3.1

se pochvalně vyjadřuje o snaze Komise podrobit Nařízení (EHS) č. 4056/86, kterým se stanoví prováděcí pravidla v námořní dopravě, revizi a za tím účelem využít a chtít zahrnout znalost věci v podnicích námořní lodní dopravy a jejich svazech;

| 3.2 | souhlasí s Komisí, že každá příští úprava musí po přechodné fázi za všech okolností plně a bez výjimky splňovat předpoklady uvedené v čl. 81 odst. 3 Smlouvy o ES; |
| --- | --- |

3.2

souhlasí s Komisí, že každá příští úprava musí po přechodné fázi za všech okolností plně a bez výjimky splňovat předpoklady uvedené v čl. 81 odst. 3 Smlouvy o ES;

| 3.3 | naprosto souhlasí s Komisí, jestliže hodlá zcela zrušit skutkovou podstatu výjimky u cenových a množstevních ujednání a ostatních úmluv omezujících hospodářskou soutěž; |
| --- | --- |

3.3

naprosto souhlasí s Komisí, jestliže hodlá zcela zrušit skutkovou podstatu výjimky u cenových a množstevních ujednání a ostatních úmluv omezujících hospodářskou soutěž;

| 3.4 | souhlasí s Komisí, že výjimky z práva upravujícího podmínky hospodářské soutěže týkající se kabotážních a trampových služeb zakotvené v nařízení 1/2003 lze zrušit, protože skutečně nejsou zjevné žádné podstatné důvody k jejich zachování. Ve prospěch zrušení skutkové podstaty výjimky svědčí kromě toho i skutečnost, že takovým způsobem se předem z hlediska práva upravujícího podmínky hospodářské soutěže působí proti rozdílnému nakládání s evropskými provozovateli, jakkoli je takové nakládání nepravděpodobné; |
| --- | --- |

3.4

souhlasí s Komisí, že výjimky z práva upravujícího podmínky hospodářské soutěže týkající se kabotážních a trampových služeb zakotvené v nařízení 1/2003 lze zrušit, protože skutečně nejsou zjevné žádné podstatné důvody k jejich zachování. Ve prospěch zrušení skutkové podstaty výjimky svědčí kromě toho i skutečnost, že takovým způsobem se předem z hlediska práva upravujícího podmínky hospodářské soutěže působí proti rozdílnému nakládání s evropskými provozovateli, jakkoli je takové nakládání nepravděpodobné;

| 3.5 | vítá, že se Komisí předkládaná Bílá kniha intenzivně zabývá slučitelností existujících úprav s evropským právem upravujícím podmínky hospodářské soutěže; Výbor však nabývá dojmu, že sice existují závažné indicie, svědčící pro to, že slučitelnost současných úprav s čl. 81 odst. 3 Smlouvy o ES již neexistuje, že by však i přesto mohlo být smysluplné, podepřít odpovídající závěry Komise ještě fundovanější databází. Tak by Komise mohla vyjít vstříc pochybnostem vyjadřovaným podniky námořní plavby a zároveň i dostát požadavkům uvedeným v článku 253 Smlouvy o ES; |
| --- | --- |

3.5

vítá, že se Komisí předkládaná Bílá kniha intenzivně zabývá slučitelností existujících úprav s evropským právem upravujícím podmínky hospodářské soutěže; Výbor však nabývá dojmu, že sice existují závažné indicie, svědčící pro to, že slučitelnost současných úprav s čl. 81 odst. 3 Smlouvy o ES již neexistuje, že by však i přesto mohlo být smysluplné, podepřít odpovídající závěry Komise ještě fundovanější databází. Tak by Komise mohla vyjít vstříc pochybnostem vyjadřovaným podniky námořní plavby a zároveň i dostát požadavkům uvedeným v článku 253 Smlouvy o ES;

| 3.6 | je toho názoru, že se stále ještě postrádá obsáhlá následná analýza, přičemž Výbor pevně věří, že takové úvahy sehrají důležitou roli nejpozději tehdy, jakmile dojde na formulování konkrétních návrhů úpravy; přitom by se mělo více přihlížet zejména k dopadům na obchodní toky, investice, podíly na trhu a spotřebitelské ceny. Námitku, že analýza bude znesnadněna okolností, že právě na základě dlouholeté tradice liniových konferencí se nelze dopátrat žádných dat o trhu za podmínek hospodářské soutěže, lze použít pouze podmíněně. Neboť tak bude oslovena problematika, kterou se každá liberalizace až dosud intenzivně regulovaného sektoru musí zabývat; |
| --- | --- |

3.6

je toho názoru, že se stále ještě postrádá obsáhlá následná analýza, přičemž Výbor pevně věří, že takové úvahy sehrají důležitou roli nejpozději tehdy, jakmile dojde na formulování konkrétních návrhů úpravy; přitom by se mělo více přihlížet zejména k dopadům na obchodní toky, investice, podíly na trhu a spotřebitelské ceny. Námitku, že analýza bude znesnadněna okolností, že právě na základě dlouholeté tradice liniových konferencí se nelze dopátrat žádných dat o trhu za podmínek hospodářské soutěže, lze použít pouze podmíněně. Neboť tak bude oslovena problematika, kterou se každá liberalizace až dosud intenzivně regulovaného sektoru musí zabývat;

| 3.7 | klade si zejména otázku, zda by případné změny rovněž nemusely posunout aspekty politiky zaměstnanosti více do centra pozornosti – nakonec by se i podle vyjádření Komise dala očekávat silnější koncentrace na trhu a z toho vyplývající inovační posun. Takový vývoj by z pohledu výzkumu i z hlediska průmyslové politiky stál za přímluvu, mohl by se však negativně odrazit na zaměstnanosti v podnicích; |
| --- | --- |

3.7

klade si zejména otázku, zda by případné změny rovněž nemusely posunout aspekty politiky zaměstnanosti více do centra pozornosti – nakonec by se i podle vyjádření Komise dala očekávat silnější koncentrace na trhu a z toho vyplývající inovační posun. Takový vývoj by z pohledu výzkumu i z hlediska průmyslové politiky stál za přímluvu, mohl by se však negativně odrazit na zaměstnanosti v podnicích;

| 3.8 | je toho názoru, že návrh Evropského sdružení pro záležitosti liniových přepravců (ELAA), aby se dále umožňovala časově zpožděná a nediskriminující výměna určitých informací uchovávaných v anonymitě, si zasluhuje benevolentního zkoumání. Volně dostupné informace o trhu mohou vést k větší transparentnosti a být tak hospodářské soutěži k prospěchu. Základní součástí systému by byl všem účastníkům trhu přístupný cenový index, který by převzal roli směrné hodnoty stávajících konferenčních tarifů. Přitom je ovšem třeba bezpodmínečně zajistit účinnou kontrolu a omezení na pouhou výměnu informací; |
| --- | --- |

3.8

je toho názoru, že návrh Evropského sdružení pro záležitosti liniových přepravců (ELAA), aby se dále umožňovala časově zpožděná a nediskriminující výměna určitých informací uchovávaných v anonymitě, si zasluhuje benevolentního zkoumání. Volně dostupné informace o trhu mohou vést k větší transparentnosti a být tak hospodářské soutěži k prospěchu. Základní součástí systému by byl všem účastníkům trhu přístupný cenový index, který by převzal roli směrné hodnoty stávajících konferenčních tarifů. Přitom je ovšem třeba bezpodmínečně zajistit účinnou kontrolu a omezení na pouhou výměnu informací;

| 3.9 | by rád zdůraznil, že pomine-li se otázka další existence určitých úprav v případně modifikované podobě, záleží v prvé řadě na tom, aby se prostřednictvím přiměřených a diferencovaných přechodných skutkových podstat dostálo potřebám aktivních podniků usazených na evropském trhu. Ty by se měly zaměřit především na výsledky rozsáhlé následné analýzy. V této souvislosti by Výbor rád vyzdvihl, že nařízení 4056/86 od samého počátku ukazovalo na absolutní výjimku z režimu soutěže EU, platnou pouze pro námořní plavbu; sektor musí proto stále počítat s tím, že úprava bude k pozdějšímu datu podrobena revizi. Nárok na další platnost stávajících úprav nebo na zavedení přechodných skutkových podstat nelze proto odůvodnit pouze motivem právní jistoty a ochrany dobré víry. Přesto by měli zákonodárci přihlédnout k tomu, že konference existují již celá desetiletí, postupy jsou hluboce zakořeněny a obchodní vztahy se navazují právě v souvislosti s těmito konferencemi; |
| --- | --- |

3.9

by rád zdůraznil, že pomine-li se otázka další existence určitých úprav v případně modifikované podobě, záleží v prvé řadě na tom, aby se prostřednictvím přiměřených a diferencovaných přechodných skutkových podstat dostálo potřebám aktivních podniků usazených na evropském trhu. Ty by se měly zaměřit především na výsledky rozsáhlé následné analýzy. V této souvislosti by Výbor rád vyzdvihl, že nařízení 4056/86 od samého počátku ukazovalo na absolutní výjimku z režimu soutěže EU, platnou pouze pro námořní plavbu; sektor musí proto stále počítat s tím, že úprava bude k pozdějšímu datu podrobena revizi. Nárok na další platnost stávajících úprav nebo na zavedení přechodných skutkových podstat nelze proto odůvodnit pouze motivem právní jistoty a ochrany dobré víry. Přesto by měli zákonodárci přihlédnout k tomu, že konference existují již celá desetiletí, postupy jsou hluboce zakořeněny a obchodní vztahy se navazují právě v souvislosti s těmito konferencemi;

| 3.10 | nesdílí názor, že článek 2 nařízení 4056/86, který se týká oprávnění uzavírat technické úmluvy, by se skutečně měl zrušit. Námitky Komise, že úprava je pouze deklarační, jenom podporuje chaos a rejdaři si ji budou příliš široce vykládat, by se zrušením neodstranily, ale naopak ještě více posílily, protože technické úmluvy by byly přípustné i bez zákonné úpravy. Bez výslovné úpravy by se spíše objevily další nesnáze spojené s omezením. Podle mínění Výboru může proto úprava, která dále definuje přípustné úmluvy expressis verbis, udržet právní jistotu a poskytnout pomoc při orientaci. Toto také podléhá ustanovení, podle kterého je upraven článek 2 nebo příslušné budoucí ustanovení, pokud by způsob formulace režimu budoucí hospodářské soutěže učinil stávající ustanovení neplatnými. Budoucí ustanovení by mohlo být začleněno do blokové výjimky pro konsorcia (Nařízení 823/2000); |
| --- | --- |

3.10

nesdílí názor, že článek 2 nařízení 4056/86, který se týká oprávnění uzavírat technické úmluvy, by se skutečně měl zrušit. Námitky Komise, že úprava je pouze deklarační, jenom podporuje chaos a rejdaři si ji budou příliš široce vykládat, by se zrušením neodstranily, ale naopak ještě více posílily, protože technické úmluvy by byly přípustné i bez zákonné úpravy. Bez výslovné úpravy by se spíše objevily další nesnáze spojené s omezením. Podle mínění Výboru může proto úprava, která dále definuje přípustné úmluvy expressis verbis, udržet právní jistotu a poskytnout pomoc při orientaci. Toto také podléhá ustanovení, podle kterého je upraven článek 2 nebo příslušné budoucí ustanovení, pokud by způsob formulace režimu budoucí hospodářské soutěže učinil stávající ustanovení neplatnými. Budoucí ustanovení by mohlo být začleněno do blokové výjimky pro konsorcia (Nařízení 823/2000);

| 3.11 | je toho názoru, že celosvětové sjednocení právních rámcových podmínek se z důvodů hospodářské soutěže a rovněž politiky průmyslu jeví jako hodné vynaloženého úsilí. To platí o to více, když se má nyní evropský trh liberalizovat a ostatní státy provozující lodní dopravu reglementují v současnosti hospodářskou soutěž na svých trzích ještě o něco dále, než tak činí právě platné právo Společenství s ohledem na evropský trh; |
| --- | --- |

3.11

je toho názoru, že celosvětové sjednocení právních rámcových podmínek se z důvodů hospodářské soutěže a rovněž politiky průmyslu jeví jako hodné vynaloženého úsilí. To platí o to více, když se má nyní evropský trh liberalizovat a ostatní státy provozující lodní dopravu reglementují v současnosti hospodářskou soutěž na svých trzích ještě o něco dále, než tak činí právě platné právo Společenství s ohledem na evropský trh;

| 3.12 | poukazuje na to, že Bílá kniha se dosud nezabývá dopady zrušení, případně změny nařízení 4056/86 na platné mezinárodní právo, ani řešením možných právních kolizí; |
| --- | --- |

3.12

poukazuje na to, že Bílá kniha se dosud nezabývá dopady zrušení, případně změny nařízení 4056/86 na platné mezinárodní právo, ani řešením možných právních kolizí;

| 3.13 | považuje plánované zrušení článku 9 nařízení 4056/86, podle něhož se v případě právních kolizí mezi EU a třetími státy umožňují jednání, za hodné přezkoumání. Této úpravy se sice až dosud ještě nepoužilo, ale to by se mohlo změnit právě tehdy, když v současnosti platné právo upravující hospodářskou soutěž a vztahující se na námořní lodní dopravu projde v souladu s plánem revizí. Kromě toho potřeba vyjednávání vyvstane nejenom tehdy, když právní režim vyžaduje něco, co jiný zakazuje, ale již v případě, že podle určitého právního režimu se povoluje něco, co je podle jiného zakázáno. |
| --- | --- |

3.13

považuje plánované zrušení článku 9 nařízení 4056/86, podle něhož se v případě právních kolizí mezi EU a třetími státy umožňují jednání, za hodné přezkoumání. Této úpravy se sice až dosud ještě nepoužilo, ale to by se mohlo změnit právě tehdy, když v současnosti platné právo upravující hospodářskou soutěž a vztahující se na námořní lodní dopravu projde v souladu s plánem revizí. Kromě toho potřeba vyjednávání vyvstane nejenom tehdy, když právní režim vyžaduje něco, co jiný zakazuje, ale již v případě, že podle určitého právního režimu se povoluje něco, co je podle jiného zakázáno.

4.   Doporučení Výboru regionů

VÝBOR REGIONŮ

| 4.1 | se dovolává podniků a svazů námořní lodní dopravy, aby se neuzavíraly před hospodářskými výhodami dosažitelnými prostřednictvím přídavku k hospodářské soutěži v zájmu obecného blaha; |
| --- | --- |

4.1

se dovolává podniků a svazů námořní lodní dopravy, aby se neuzavíraly před hospodářskými výhodami dosažitelnými prostřednictvím přídavku k hospodářské soutěži v zájmu obecného blaha;

| 4.2 | se zasazuje o to, aby se další postup obsahově a časově uspořádal tak, aby se pochybnosti podniků lodní dopravy a jejich svazů mohly stále zkoumat. V jednotlivých případech by se mělo vysvětlit, jak dalece se tyto pochybnosti mohou zohlednit nebo odmítnout. Jenom tak lze pro námořní lodní dopravu vytvořit trvalý, právní jistotu zaručující a pokud možno všude akceptovaný režim hospodářské soutěže; |
| --- | --- |

4.2

se zasazuje o to, aby se další postup obsahově a časově uspořádal tak, aby se pochybnosti podniků lodní dopravy a jejich svazů mohly stále zkoumat. V jednotlivých případech by se mělo vysvětlit, jak dalece se tyto pochybnosti mohou zohlednit nebo odmítnout. Jenom tak lze pro námořní lodní dopravu vytvořit trvalý, právní jistotu zaručující a pokud možno všude akceptovaný režim hospodářské soutěže;

| 4.3 | se vyslovuje pro to, aby se podle možnosti provedla obsáhlá následná analýza, při níž se budou blíže zkoumat dopady na obchodní toky, investice, podíly na trhu a spotřebitelské ceny. Výbor doporučuje, aby se při zkoumání dopadů liberalizace přihlíželo zejména k aspektům politiky zaměstnanosti a sociální politiky; |
| --- | --- |

4.3

se vyslovuje pro to, aby se podle možnosti provedla obsáhlá následná analýza, při níž se budou blíže zkoumat dopady na obchodní toky, investice, podíly na trhu a spotřebitelské ceny. Výbor doporučuje, aby se při zkoumání dopadů liberalizace přihlíželo zejména k aspektům politiky zaměstnanosti a sociální politiky;

| 4.4 | vychází z toho, že návrh ELAA představuje nosný základ budoucí úpravy; Výbor přitom pokládá pro účely zajištění efektivní kontroly za bezpodmínečně potřebné, aby se Komise osobně a organizačně podílela na grémiu k problematice získávání, anonymizace a dalšího předávání informací, s jehož uskutečněním Komise počítá. Kromě toho by se podle názoru Výboru mělo promyslet, zda by všechny informační toky neměla řídit Komise, případně Komisí zjednaný pozorovatel anebo zda by grémium nemělo přímo sídlit při Komisi. Tak by se Komisi umožnilo trvale analyzovat dopady výměny informací na trh a na panující hospodářskou soutěž. Protože spolehlivé výsledky by se daly očekávat až po delší době, bylo by nasnadě schválení termínované a zkusmé úpravy s možností prodloužení; |
| --- | --- |

4.4

vychází z toho, že návrh ELAA představuje nosný základ budoucí úpravy; Výbor přitom pokládá pro účely zajištění efektivní kontroly za bezpodmínečně potřebné, aby se Komise osobně a organizačně podílela na grémiu k problematice získávání, anonymizace a dalšího předávání informací, s jehož uskutečněním Komise počítá. Kromě toho by se podle názoru Výboru mělo promyslet, zda by všechny informační toky neměla řídit Komise, případně Komisí zjednaný pozorovatel anebo zda by grémium nemělo přímo sídlit při Komisi. Tak by se Komisi umožnilo trvale analyzovat dopady výměny informací na trh a na panující hospodářskou soutěž. Protože spolehlivé výsledky by se daly očekávat až po delší době, bylo by nasnadě schválení termínované a zkusmé úpravy s možností prodloužení;

| 4.5 | se přimlouvá za to, aby se zkoumalo, zda by se přechodné úpravy nemohly zaměřit na časová období amortizace nebo na to, kolik času by dotčení rejdaři pravděpodobně museli vynaložit, aby se přizpůsobili novým podmínkám v souvislosti se svými portfolii získaných, případně dlouhodobě nebo krátkodobě najatých lodí; |
| --- | --- |

4.5

se přimlouvá za to, aby se zkoumalo, zda by se přechodné úpravy nemohly zaměřit na časová období amortizace nebo na to, kolik času by dotčení rejdaři pravděpodobně museli vynaložit, aby se přizpůsobili novým podmínkám v souvislosti se svými portfolii získaných, případně dlouhodobě nebo krátkodobě najatých lodí;

| 4.6 | podněcuje k tomu, aby se zkoumalo, zda by se délka přechodných lhůt za určitých okolností nemohla upravit i podle geografických hledisek, tj. aby se tyto lhůty řídily podle podmínek panujících na daném regionálním trhu. Tak by mohla být přechodná lhůta pro oblast Baltského moře spíše krátká, protože zde existuje pouze několik málo liniových konferencí, zatímco v případě atlantických tras by mohla být naopak spíše delší, protože tam konference převládají; |
| --- | --- |

4.6

podněcuje k tomu, aby se zkoumalo, zda by se délka přechodných lhůt za určitých okolností nemohla upravit i podle geografických hledisek, tj. aby se tyto lhůty řídily podle podmínek panujících na daném regionálním trhu. Tak by mohla být přechodná lhůta pro oblast Baltského moře spíše krátká, protože zde existuje pouze několik málo liniových konferencí, zatímco v případě atlantických tras by mohla být naopak spíše delší, protože tam konference převládají;

| 4.7 | rád by poukázal na to, že zavedení přechodných lhůt a jejich délka by se rovněž mohly řídit podle prahů podílu na trhu („market share thresholds“); |
| --- | --- |

4.7

rád by poukázal na to, že zavedení přechodných lhůt a jejich délka by se rovněž mohly řídit podle prahů podílu na trhu („market share thresholds“);

| 4.8 | vyzývá k tomu, aby se stávající nejistota s ohledem na článek 2 nařízení 4056/86 nebrala jako záminka ke zrušení úpravy stanovené v tomto článku, ale aby byla spíše podrobena přezkoumání z hlediska obsahu v rámci Nařízení 4056/86 a Nařízení 823/2000. Zaprvé by se měla zajistit slučitelnost s čl. 81 odst. 3 Smlouvy o ES a soulad s budoucím režimem hospodářské soutěže a zadruhé by bylo užitečné úpravy konkretizovat v místech, kde se Komise obává příliš širokého výkladu, pokud jde o námořní lodní dopravu, případně kde již takový výklad konstatovala. Příslušné podniky by měly dostat doporučení, aby v této věci z vlastní vůle předložily návrhy, pokud chtějí zajistit, aby úprava stanovená v článku 2 byla zachována. |
| --- | --- |

4.8

vyzývá k tomu, aby se stávající nejistota s ohledem na článek 2 nařízení 4056/86 nebrala jako záminka ke zrušení úpravy stanovené v tomto článku, ale aby byla spíše podrobena přezkoumání z hlediska obsahu v rámci Nařízení 4056/86 a Nařízení 823/2000. Zaprvé by se měla zajistit slučitelnost s čl. 81 odst. 3 Smlouvy o ES a soulad s budoucím režimem hospodářské soutěže a zadruhé by bylo užitečné úpravy konkretizovat v místech, kde se Komise obává příliš širokého výkladu, pokud jde o námořní lodní dopravu, případně kde již takový výklad konstatovala. Příslušné podniky by měly dostat doporučení, aby v této věci z vlastní vůle předložily návrhy, pokud chtějí zajistit, aby úprava stanovená v článku 2 byla zachována.

| 4.9 | ostatně zastává názor, že jak na dvoustranné a mnohostranné úrovni, tak v rámci spolupráce ve stávajících mezinárodních organizacích by se mohlo signalizovat úsilí o dosažení celosvětově jednotnějších a tím i čestnějších podmínek hospodářské soutěže. V této souvislosti by se mělo rovněž zkoumat, zda a do jaké míry by úpravy v ostatních státech nemohly být vzorem pro Evropskou unii; |
| --- | --- |

4.9

ostatně zastává názor, že jak na dvoustranné a mnohostranné úrovni, tak v rámci spolupráce ve stávajících mezinárodních organizacích by se mohlo signalizovat úsilí o dosažení celosvětově jednotnějších a tím i čestnějších podmínek hospodářské soutěže. V této souvislosti by se mělo rovněž zkoumat, zda a do jaké míry by úpravy v ostatních státech nemohly být vzorem pro Evropskou unii;

| 4.10 | doporučuje, aby se článek 9 nařízení 4056/86 zachoval přinejmenším na základě úpravy s několikaletou lhůtou s možností prodloužení. |
| --- | --- |

4.10

doporučuje, aby se článek 9 nařízení 4056/86 zachoval přinejmenším na základě úpravy s několikaletou lhůtou s možností prodloužení.

V Bruselu dne 13. dubna 2005.

Předseda

Výboru regionů

Peter STRAUB

---

(1)  Úř. věstník C 19, 22.1.2002, str.3

1

(2)  Úř. věstník C 43, 18.2.2005, str. 26

2

---

| 20.9.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 231/46 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 231/46

---

Stanovisko Výboru regionů ke sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o první výroční zprávě o migraci a integraci

(2005/C 231/05)

VÝBOR REGIONŮ,

S OHLEDEM na sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o první výroční zprávě o migraci a integraci (KOM(2004) 508 v konečném znění);

S OHLEDEM na rozhodnutí Komise ze dne 16.července 2004, konzultovat tuto záležitost s Výborem podle prvního odstavce čl. 265 Smlouvy o založení Evropského společenství;

S OHLEDEM na rozhodnutí jejího předsedy ze dne 3. listopadu 2004, kterým se dává pokyn Komisi pro vnější vztahy k vypracování stanoviska k této záležitosti;

S OHLEDEM na Příručku o integraci pro politiky a praktiky vydanou Evropskou komisí (Generálním ředitelstvím pro spravedlnost, svobodu a bezpečnost) v listopadu 2004;

S OHLEDEM na své stanovisko o přistěhovalecké politice (sdělení Komise o společné politice týkající se nedovoleného přistěhovalectví (KOM(2001) 672 v konečném znění) a o azylové politice (návrh na Směrnici Rady o minimálních standardech pro vymezení a postavení státních příslušníků třetích zemí a osob bez státní příslušnosti jako uprchlíků nebo jako osob, které jinak potřebují mezinárodní ochranu (KOM(2001) 510 v konečném znění- 2001/0207 (CNS)) přijaté dne 16. května 2002 (CdR 93/2002 fin) (1);

S OHLEDEM na své stanovisko k Zelené knize o politice Společenství týkající se vrácení ilegálních rezidentů (KOM(2002) 175 v konečném znění) přijatého dne 20. listopadu 2002 (CdR 242/2002 fin) (2);

S OHLEDEM na své stanovisko k doplněnému návrhu směrnice Rady o právu rodiny na sloučení rodiny (KOM(2002) 225 v konečném znění– 1999/0258 CNS) přijaté dne 20. listopadu 2002 (CdR 243/2002 fin) (3);

S OHLEDEM na své stanovisko k návrhu směrnice Rady o vstupu a pobytu státních příslušníků třetích zemí pro účely studia, odborného vzdělávání nebo dobrovolné služby (KOM(2002) 548 v konečném znění – 2002/0242 CNS) přijaté dne 9. dubna 2003 (CdR 2/2003 fin) (4);

S OHLEDEM na své stanovisko ke sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o přistěhovalectví, integraci a zaměstnávání (KOM(2003) 336 v konečném znění) přijaté dne 12. února 2004 (CdR 223/2004 fin);

S OHLEDEM na své stanovisko ke sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu o předložení návrhu na směrnici a dvou návrhů na doporučení o přijetí státních občanů třetích zemí k provádění vědeckého výzkumu v Evropském společenství KOM(2004) 178 v konečném znění – 2004/0061 (CNS) – 2004/0062 (CNS) – 2004/0063 (CNS), přijaté 17. listopadu 2004 (CdR 168/2004 fin);

S OHLEDEM na svůj návrh stanoviska (CdR 339/2004 rev. 1) přijatého Komisí pro vnější vztahy 3. prosince 2004 (zpravodaj: pan Aldo ISKRA, člen městského zastupitelstva města Malmö (SE, EPP);

VZHLEDEM K TOMU, že tato první výroční zpráva zobrazuje stav migračních trendů v Evropě, pojmenovává a analyzuje změny, které proběhly v oblasti přistěhovalectví a ve vztahu k přijetí a integraci popisuje podniknuté kroky na národní a Evropské úrovni;

VZHLEDEM K TOMU, že poskytne nový nástroj pro hodnocení rozvoje společné přistěhovalecké politiky;

VZHLEDEM K TOMU, že stárnoucí obyvatelstvo a ubývající obyvatelstvo v produktivním věku pravděpodobně povede k větším přistěhovaleckým vlnám, které se stanou v rostoucí míře nezbytné ke splnění potřeb širší Unie;

VZHLEDEM K TOMU, že Soluňská Evropská rada zdůraznila potřebu vytvoření společného evropského rámce pro vypracování národních politik a počítala s definicí společných základních zásad se záměrem podpory při zavádění tohoto rámce;

přijala následující stanovisko na svém 59. plenárním zasedání, které se konalo dne 13. a 14. dubna 2005 (zasedání dne 13. dubna).

1.   Názory Výboru regionů

VÝBOR REGIONŮ

| 1.1 | vítá první výroční zprávu Komise o migraci a integraci jako důležité základny pro rozvoj komplexní strategie pro integraci přistěhovalců do nové rozšířené Evropské unie; |
| --- | --- |

1.1

vítá první výroční zprávu Komise o migraci a integraci jako důležité základny pro rozvoj komplexní strategie pro integraci přistěhovalců do nové rozšířené Evropské unie;

| 1.2 | uznává význam a rozsah globální migrace a její důležitost pro různorodost a rozvoj, zejména v místním společenství. Výbor plně potvrzuje důležitost koordinace přistěhovalecké, azylové a integrační politiky v rámci Evropské unie. Ta je nyní dokonce důležitější v rozšířeném Společenství; |
| --- | --- |

1.2

uznává význam a rozsah globální migrace a její důležitost pro různorodost a rozvoj, zejména v místním společenství. Výbor plně potvrzuje důležitost koordinace přistěhovalecké, azylové a integrační politiky v rámci Evropské unie. Ta je nyní dokonce důležitější v rozšířeném Společenství;

| 1.3 | zdůrazňuje, že národní úroveň odpovídá za zavedení legislativy, zatímco úkol ohledně usnadnění přijetí přistěhovalectví, usídlení a integrace spadá do regionální a místní úrovně. Výbor regionů by proto zvláště chtěl zdůraznit důležitou úlohu místních a regionálních orgánů, mezi jejichž odpovědnosti patří plánování, bydlení, vzdělání a pracovní trh, které přímo ovlivňují integraci a mohou podporovat sociální soudržnost, sociální integraci a udržitelná společenství; |
| --- | --- |

1.3

zdůrazňuje, že národní úroveň odpovídá za zavedení legislativy, zatímco úkol ohledně usnadnění přijetí přistěhovalectví, usídlení a integrace spadá do regionální a místní úrovně. Výbor regionů by proto zvláště chtěl zdůraznit důležitou úlohu místních a regionálních orgánů, mezi jejichž odpovědnosti patří plánování, bydlení, vzdělání a pracovní trh, které přímo ovlivňují integraci a mohou podporovat sociální soudržnost, sociální integraci a udržitelná společenství;

| 1.4 | bere na vědomí, že zpráva se zaměřuje na rozvoj přistěhovalecké politiky na národní úrovni a na úrovni EU. Neúspěch EU na integrační frontě je částečně způsoben skutečností, že místní a regionální orgány se nezapojily do vytváření přistěhovalecké politiky. Místní a regionální orgány jsou tou úrovní vlády, která je nejblíže občanům, ale dopady implementace na místní úrovni se často přehlížely, a ne vždy se braly v úvahu; |
| --- | --- |

1.4

bere na vědomí, že zpráva se zaměřuje na rozvoj přistěhovalecké politiky na národní úrovni a na úrovni EU. Neúspěch EU na integrační frontě je částečně způsoben skutečností, že místní a regionální orgány se nezapojily do vytváření přistěhovalecké politiky. Místní a regionální orgány jsou tou úrovní vlády, která je nejblíže občanům, ale dopady implementace na místní úrovni se často přehlížely, a ne vždy se braly v úvahu;

| 1.5 | vyjadřuje politování, že před vypracováním zprávy se neuskutečnily konzultace s místními a regionálními úřady o sběru statistických údajů i o analýze. V členských státech byla přijata různá opatření ke zvládnutí rostoucí rozmanitosti v dnešních společenstvích. Tyto zkušenosti – jak pozitivní, tak negativní – jsou nyní zvláště důležité, když migrační toky jsou stále rozmanitější a globální, a členské státy musí přijímat přistěhovalce a uprchlíky z více a více zemí, než pouze z těch, se kterými měly obchodní nebo historické/kulturní vazby; |
| --- | --- |

1.5

vyjadřuje politování, že před vypracováním zprávy se neuskutečnily konzultace s místními a regionálními úřady o sběru statistických údajů i o analýze. V členských státech byla přijata různá opatření ke zvládnutí rostoucí rozmanitosti v dnešních společenstvích. Tyto zkušenosti – jak pozitivní, tak negativní – jsou nyní zvláště důležité, když migrační toky jsou stále rozmanitější a globální, a členské státy musí přijímat přistěhovalce a uprchlíky z více a více zemí, než pouze z těch, se kterými měly obchodní nebo historické/kulturní vazby;

| 1.6 | připomíná, že problémy týkající se integrace musí být zahrnuty do všech oblastí politiky pokud se má dosáhnout sociální soudržnost. Politika Společenství o přistěhovalectví a integraci musí být v souladu s přesahujícími cíli EU v sociální politice, hospodářské politice a v zahraniční a rozvojové politice a musí dodržovat takové základní evropské hodnoty jako rovné příležitosti, lidská práva, lidská důstojnost, tolerance, úcta k rozmanitosti, opatření k boji proti diskriminaci a podpora zvýšené účasti ve společenství; |
| --- | --- |

1.6

připomíná, že problémy týkající se integrace musí být zahrnuty do všech oblastí politiky pokud se má dosáhnout sociální soudržnost. Politika Společenství o přistěhovalectví a integraci musí být v souladu s přesahujícími cíli EU v sociální politice, hospodářské politice a v zahraniční a rozvojové politice a musí dodržovat takové základní evropské hodnoty jako rovné příležitosti, lidská práva, lidská důstojnost, tolerance, úcta k rozmanitosti, opatření k boji proti diskriminaci a podpora zvýšené účasti ve společenství;

| 1.7 | by chtěl poukázat na skutečnost, že integrace je povinnost pro společnost jako celek a vyžaduje vstupy jak od přistěhovalců, tak místního obyvatelstva za účelem dosažení trvalé sociální soudržnosti a růstu; |
| --- | --- |

1.7

by chtěl poukázat na skutečnost, že integrace je povinnost pro společnost jako celek a vyžaduje vstupy jak od přistěhovalců, tak místního obyvatelstva za účelem dosažení trvalé sociální soudržnosti a růstu;

| 1.8 | vyjadřuje politování nad nedostatkem údajů o integraci a o provádění přistěhovalecké politiky v této zprávě a zdůrazňuje, že Komise by měla dále podporovat výměnu informací a zkušeností. Zpráva popisuje přistěhovalectví, ale nikoliv integrační úsilí. Uvádí informace o národní migraci, ale neexistují informace o integrační praxi a výsledcích. Příručka o integraci pro politiky a praktiky vydaná Evropskou komisí (Generálním ředitelstvím pro spravedlnost, svobodu a bezpečnost) v listopadu 2004 je v tomto směru prvním povzbuzujícím krokem při poskytování konkrétních informací o lepší integrační praxi a výsledcích týkajících se integrace. |
| --- | --- |

1.8

vyjadřuje politování nad nedostatkem údajů o integraci a o provádění přistěhovalecké politiky v této zprávě a zdůrazňuje, že Komise by měla dále podporovat výměnu informací a zkušeností. Zpráva popisuje přistěhovalectví, ale nikoliv integrační úsilí. Uvádí informace o národní migraci, ale neexistují informace o integrační praxi a výsledcích. Příručka o integraci pro politiky a praktiky vydaná Evropskou komisí (Generálním ředitelstvím pro spravedlnost, svobodu a bezpečnost) v listopadu 2004 je v tomto směru prvním povzbuzujícím krokem při poskytování konkrétních informací o lepší integrační praxi a výsledcích týkajících se integrace.

Přistěhovalci a trh práce

| 1.9 | potvrzuje že, zatímco problémy trhu práce mají rozhodující význam pro integraci přistěhovalců, nelze je vytrhovat z kontextu, protože stupeň integrace rovněž závisí na řadě dalších faktorů, jako je sociální prostředí, vzdělání a jazykové znalosti a účast v životě společenství. Úspěšná integrace přistěhovalců je krokem vpřed při dosahování společnosti, ve které má každý podíl na prospěchu jak jednotlivce, místního společenství, tak společnosti v širším smyslu; |
| --- | --- |

1.9

potvrzuje že, zatímco problémy trhu práce mají rozhodující význam pro integraci přistěhovalců, nelze je vytrhovat z kontextu, protože stupeň integrace rovněž závisí na řadě dalších faktorů, jako je sociální prostředí, vzdělání a jazykové znalosti a účast v životě společenství. Úspěšná integrace přistěhovalců je krokem vpřed při dosahování společnosti, ve které má každý podíl na prospěchu jak jednotlivce, místního společenství, tak společnosti v širším smyslu;

| 1.10 | vítá rostoucí povědomí přistěhovalecké kreativity a podnikání v rámci EU. Růst podnikání a nových podniků má rozhodující význam pro úspěšnou integraci a představuje důležitý přínos k dosáhnutí Lisabonské strategie; |
| --- | --- |

1.10

vítá rostoucí povědomí přistěhovalecké kreativity a podnikání v rámci EU. Růst podnikání a nových podniků má rozhodující význam pro úspěšnou integraci a představuje důležitý přínos k dosáhnutí Lisabonské strategie;

| 1.11 | bere na vědomí, že ve zprávě dominuje případ přistěhovalecké práce. Nicméně zpráva uvádí, že sloučení rodin nebo nějaká jiná forma humanitární ochrany objasňují hromadné přistěhovalectví. Existuje naléhavá potřeba, aby strategie řešily otázku velkých skupin přistěhovalců, kteří se nacházejí mimo trh práce z ekonomických, sociálních a politických důvodů. Důležitost žen pro úspěšnou integraci nelze podceňovat, protože ženy často poskytují přímou vazbu na děti v rodině; |
| --- | --- |

1.11

bere na vědomí, že ve zprávě dominuje případ přistěhovalecké práce. Nicméně zpráva uvádí, že sloučení rodin nebo nějaká jiná forma humanitární ochrany objasňují hromadné přistěhovalectví. Existuje naléhavá potřeba, aby strategie řešily otázku velkých skupin přistěhovalců, kteří se nacházejí mimo trh práce z ekonomických, sociálních a politických důvodů. Důležitost žen pro úspěšnou integraci nelze podceňovat, protože ženy často poskytují přímou vazbu na děti v rodině;

| 1.12 | odsuzuje skutečnost, že zpráva se vůbec nezmiňuje o téměř 500,000 žadatelích o azyl v Evropské unii, kteří čekají na rozhodnutí o pobytu nebo na podobné povolení, kde většina z těchto žadatelů se nachází mimo běžný trh práce; |
| --- | --- |

1.12

odsuzuje skutečnost, že zpráva se vůbec nezmiňuje o téměř 500,000 žadatelích o azyl v Evropské unii, kteří čekají na rozhodnutí o pobytu nebo na podobné povolení, kde většina z těchto žadatelů se nachází mimo běžný trh práce;

| 1.13 | by chtěl zdůraznit, že tvrzení o tom, že občané EU dosáhli vysokou zaměstnanost, musí být dále objasněno, protože místní a regionální situace se radikálně liší. Je samozřejmě legitimní odkazovat na vysokou míru zaměstnanosti v EU, ale rovněž je zapotřebí zmínit její nepravidelné místní a regionální rozmístění; |
| --- | --- |

1.13

by chtěl zdůraznit, že tvrzení o tom, že občané EU dosáhli vysokou zaměstnanost, musí být dále objasněno, protože místní a regionální situace se radikálně liší. Je samozřejmě legitimní odkazovat na vysokou míru zaměstnanosti v EU, ale rovněž je zapotřebí zmínit její nepravidelné místní a regionální rozmístění;

| 1.14 | zdůrazňuje, že rozdílnost mezi pohledem národní úrovně na potřebu přistěhovalecké práce, která usiluje o boj proti vyloučení, přehlížení a xenofobii na místní úrovni, podporuje potřebu dialogu a spolupráce mezi všemi dotčenými úrovněmi; |
| --- | --- |

1.14

zdůrazňuje, že rozdílnost mezi pohledem národní úrovně na potřebu přistěhovalecké práce, která usiluje o boj proti vyloučení, přehlížení a xenofobii na místní úrovni, podporuje potřebu dialogu a spolupráce mezi všemi dotčenými úrovněmi;

Demokratické aspekty integrační politiky

| 1.15 | upozorňuje na skutečnost, že různé úrovně společnosti velmi různě diskutují o přistěhovalecké a integrační politice. To vede k různým přístupům a omezuje efektivitu veškerých opatření. Rovněž to připravuje cestu k nedůvěře ve společnosti, která může vést k pohrdání politickým systémem. Tuto nedůvěru a pohrdání mohou využívat extrémní politické skupiny; |
| --- | --- |

1.15

upozorňuje na skutečnost, že různé úrovně společnosti velmi různě diskutují o přistěhovalecké a integrační politice. To vede k různým přístupům a omezuje efektivitu veškerých opatření. Rovněž to připravuje cestu k nedůvěře ve společnosti, která může vést k pohrdání politickým systémem. Tuto nedůvěru a pohrdání mohou využívat extrémní politické skupiny;

| 1.16 | bere na vědomí, že rezervovanost a nedostatek dialogu mezi politickými úrovněmi částečně vedly ke vzniku stran s izolacionistickým xenofobním programem. Mnoho stran, které se zaměřují proti EU a mnoho xenofobních stran vyrostlo z místní základny; |
| --- | --- |

1.16

bere na vědomí, že rezervovanost a nedostatek dialogu mezi politickými úrovněmi částečně vedly ke vzniku stran s izolacionistickým xenofobním programem. Mnoho stran, které se zaměřují proti EU a mnoho xenofobních stran vyrostlo z místní základny;

| 1.17 | vítá zařazení hlediska rovnosti do zprávy i přes vážné opomenutí jakéhokoli popisu integračních opatření zaměřených na rovnost. Opatření, která mohou využít dovednosti žen přistěhovalců mají hodnotný sociální, ekonomický a demokratický dopad; |
| --- | --- |

1.17

vítá zařazení hlediska rovnosti do zprávy i přes vážné opomenutí jakéhokoli popisu integračních opatření zaměřených na rovnost. Opatření, která mohou využít dovednosti žen přistěhovalců mají hodnotný sociální, ekonomický a demokratický dopad;

| 1.18 | domnívá se, že právo volit má přispívat k nárůstu účasti imigrantů v demokratickém životě a představuje minimální podmínku, která ještě nebyla ve všech státech realizována. Je třeba rovněž lépe zajistit, aby byli noví občané integrováni úspěšněji. Je tendence ignorovat volební práva tam, kde existuje silný pocit vyloučení. Toto právo a možnost ovlivnit změny ve společnosti nic neznamenají pro někoho, kdo je nezaměstnaný nebo nemá sociální postavení; |
| --- | --- |

1.18

domnívá se, že právo volit má přispívat k nárůstu účasti imigrantů v demokratickém životě a představuje minimální podmínku, která ještě nebyla ve všech státech realizována. Je třeba rovněž lépe zajistit, aby byli noví občané integrováni úspěšněji. Je tendence ignorovat volební práva tam, kde existuje silný pocit vyloučení. Toto právo a možnost ovlivnit změny ve společnosti nic neznamenají pro někoho, kdo je nezaměstnaný nebo nemá sociální postavení;

| 1.19 | zdůrazňuje, že strategie zaměstnanosti a strategie sociální integrace pouze uvádí obecné zásady pro pokrytí potřeby pracovních sil. Není zde však žádná zmínka o velkém množství přistěhovalců, kteří přicházejí do Evropské unie z důvodu sloučení rodiny nebo hledají humanitární ochranu. Strategie sociální integrace je neúplná bez obecných pokynů pro tuto velkou skupinu; |
| --- | --- |

1.19

zdůrazňuje, že strategie zaměstnanosti a strategie sociální integrace pouze uvádí obecné zásady pro pokrytí potřeby pracovních sil. Není zde však žádná zmínka o velkém množství přistěhovalců, kteří přicházejí do Evropské unie z důvodu sloučení rodiny nebo hledají humanitární ochranu. Strategie sociální integrace je neúplná bez obecných pokynů pro tuto velkou skupinu;

| 1.20 | zdůrazňuje, že zpráva popisuje činnosti, které se provádí na místní úrovni. Tyto informace jsou však nedostatečné a neexistují informace o jejich uplatňování v praxi a o výsledcích. Je obtížné říci, jaké místo zaujímají ekonomické zdroje v integračním úsilí, protože zpráva neobsahuje místní a regionální úrovně; |
| --- | --- |

1.20

zdůrazňuje, že zpráva popisuje činnosti, které se provádí na místní úrovni. Tyto informace jsou však nedostatečné a neexistují informace o jejich uplatňování v praxi a o výsledcích. Je obtížné říci, jaké místo zaujímají ekonomické zdroje v integračním úsilí, protože zpráva neobsahuje místní a regionální úrovně;

| 1.21 | zdůrazňuje, že v mnoha částech Evropské unie se vybírají daně na národní úrovni, zatímco ekonomická zátěž při řešení vyloučení týkajícího se přistěhovalectví připadá na místní úroveň. Nedostatek jakýchkoli konzultací mezi různými úrovněmi je překážkou nejlepšího využití ekonomických zdrojů; |
| --- | --- |

1.21

zdůrazňuje, že v mnoha částech Evropské unie se vybírají daně na národní úrovni, zatímco ekonomická zátěž při řešení vyloučení týkajícího se přistěhovalectví připadá na místní úroveň. Nedostatek jakýchkoli konzultací mezi různými úrovněmi je překážkou nejlepšího využití ekonomických zdrojů;

2.   Doporučení Výboru regionů

| 2.1 | vyzývá Komisi, aby využila odborné znalosti, které místní a regionální orgány nashromáždily po desetiletí praktických zkušeností v úsilí o integraci a uplatňování přistěhovalecké politiky. Za účelem usnadnění a zlepšení výměny informací, nápadů a zkušeností souvisejících s integrací přistěhovalců, je zapotřebí podporovat národní kontaktní místa, aby konzultovala s regionálními a místními orgány a významnými městy a velkoměsty a těžila z jejich zkušeností; |
| --- | --- |

2.1

vyzývá Komisi, aby využila odborné znalosti, které místní a regionální orgány nashromáždily po desetiletí praktických zkušeností v úsilí o integraci a uplatňování přistěhovalecké politiky. Za účelem usnadnění a zlepšení výměny informací, nápadů a zkušeností souvisejících s integrací přistěhovalců, je zapotřebí podporovat národní kontaktní místa, aby konzultovala s regionálními a místními orgány a významnými městy a velkoměsty a těžila z jejich zkušeností;

| 2.2 | rovněž vyzývá Komisi, aby v souvislosti s přijímáním výročních zpráv udržovala trvalý kontakt s Výborem regionů za účelem projednání toho, jak je možné co nejlépe přijmout místní a regionální zkušenosti v úsilí o integraci; |
| --- | --- |

2.2

rovněž vyzývá Komisi, aby v souvislosti s přijímáním výročních zpráv udržovala trvalý kontakt s Výborem regionů za účelem projednání toho, jak je možné co nejlépe přijmout místní a regionální zkušenosti v úsilí o integraci;

| 2.3 | zdůrazňuje, že pro rozvoj integračních akcí musí místní orgány stanovit jasné cíle, které lze sledovat, a zhodnotit jejich naplňování. Orgány na národní a regionální úrovni by též měly provést zhodnocení své činnosti; a bude připomínat Komisi potřebu hodnocení jednotlivých integračních strategií, jež se v současné době aplikují; |
| --- | --- |

2.3

zdůrazňuje, že pro rozvoj integračních akcí musí místní orgány stanovit jasné cíle, které lze sledovat, a zhodnotit jejich naplňování. Orgány na národní a regionální úrovni by též měly provést zhodnocení své činnosti; a bude připomínat Komisi potřebu hodnocení jednotlivých integračních strategií, jež se v současné době aplikují;

| 2.4 | klade důraz na to, aby navržené podněty k zajištění účinné ekonomické podpory společné přistěhovalecké politiky braly vzít v úvahu regionální rozdíly. Podpora by měla stimulovat flexibilní řešení a místní a regionální úrovně musejí dostat volnost volby svého vlastního přístupu; |
| --- | --- |

2.4

klade důraz na to, aby navržené podněty k zajištění účinné ekonomické podpory společné přistěhovalecké politiky braly vzít v úvahu regionální rozdíly. Podpora by měla stimulovat flexibilní řešení a místní a regionální úrovně musejí dostat volnost volby svého vlastního přístupu;

| 2.5 | naléhavě žádá Komisi, aby při rozpravě o budoucí evropské politice soudržnosti uvážila podněty přijímané v některých regionech, kde podpora ze Strukturálního fondu může být snížena a kde v posledních letech se počet přistěhovaleckého obyvatelstva značně zvýšil. Toto zejména platí ve velkých městech a velkoměstech; |
| --- | --- |

2.5

naléhavě žádá Komisi, aby při rozpravě o budoucí evropské politice soudržnosti uvážila podněty přijímané v některých regionech, kde podpora ze Strukturálního fondu může být snížena a kde v posledních letech se počet přistěhovaleckého obyvatelstva značně zvýšil. Toto zejména platí ve velkých městech a velkoměstech;

| 2.6 | zdůrazňuje, že dialog s přistěhovaleckými organizacemi bude nedostatečný, jestliže se bude vést na národní úrovni a na úrovni EU. Integrační politika a náboženské a kulturní problémy se zásadně řeší v každodenních životech lidí na místní úrovni. Důležitost místního přeshraničního dialogu nelze dostatečně zdůrazňovat při úsilí posílit solidaritu napříč etnickými, náboženskými a kulturními rozdíly; |
| --- | --- |

2.6

zdůrazňuje, že dialog s přistěhovaleckými organizacemi bude nedostatečný, jestliže se bude vést na národní úrovni a na úrovni EU. Integrační politika a náboženské a kulturní problémy se zásadně řeší v každodenních životech lidí na místní úrovni. Důležitost místního přeshraničního dialogu nelze dostatečně zdůrazňovat při úsilí posílit solidaritu napříč etnickými, náboženskými a kulturními rozdíly;

| 2.7 | žádá, aby místní a regionální orgány byly schopny přispět k přípravě národních akčních plánů pro integraci a zaměstnanost. To by usnadnilo srovnání přístupů a stavělo by na dobré praxi a rovněž analyzovalo skutečný dopad a výsledky strategií členských států; |
| --- | --- |

2.7

žádá, aby místní a regionální orgány byly schopny přispět k přípravě národních akčních plánů pro integraci a zaměstnanost. To by usnadnilo srovnání přístupů a stavělo by na dobré praxi a rovněž analyzovalo skutečný dopad a výsledky strategií členských států;

| 2.8 | zdůrazňuje, že zpráva se věnuje horizontální a národní úrovni zatímco diskutovaná opatření se realizují na místní úrovni. Zde jasně existuje potřeba vertikálního přístupu. Jestliže se má dosáhnout cíl přesné, objektivní analýzy je zapotřebí ilustrovat trendy na všech úrovních, včetně těch úrovní, kde se uplatňuje politika. Národní kontaktní místa pro integraci musí být podporována místními a regionálními ekvivalenty; |
| --- | --- |

2.8

zdůrazňuje, že zpráva se věnuje horizontální a národní úrovni zatímco diskutovaná opatření se realizují na místní úrovni. Zde jasně existuje potřeba vertikálního přístupu. Jestliže se má dosáhnout cíl přesné, objektivní analýzy je zapotřebí ilustrovat trendy na všech úrovních, včetně těch úrovní, kde se uplatňuje politika. Národní kontaktní místa pro integraci musí být podporována místními a regionálními ekvivalenty;

| 2.9 | zdůrazňuje, že přistěhovalectví nestačí k tomu, aby dlouhodobě pokrylo nedostatek pracovních sil v EU a odkazuje na své stanovisko o přínosu starších lidí na trhu práce; |
| --- | --- |

2.9

zdůrazňuje, že přistěhovalectví nestačí k tomu, aby dlouhodobě pokrylo nedostatek pracovních sil v EU a odkazuje na své stanovisko o přínosu starších lidí na trhu práce;

| 2.10 | klade důraz na to jak důležité je pro přistěhovalce, zejména ženy, aby byly viděny jako zdroj a obecně hodnotné doplnění trhu práce a pro to, aby pracovní síla byla různorodá. Rovné zacházení je zásada, která musí platit na pracovišti; |
| --- | --- |

2.10

klade důraz na to jak důležité je pro přistěhovalce, zejména ženy, aby byly viděny jako zdroj a obecně hodnotné doplnění trhu práce a pro to, aby pracovní síla byla různorodá. Rovné zacházení je zásada, která musí platit na pracovišti;

| 2.11 | klade důraz na to, že celkové množství místních a regionálních rozdílů dává lepší obrázek míry zaměstnanosti než národní průměry. Analýzy vycházející z národních průměrů poskytují nedostatečnou základnu pro vypracování opatření, která řeší regionální rozdílnosti. Úspěšné strategie musí být navrhovány z hlediska „zdola nahoru“; |
| --- | --- |

2.11

klade důraz na to, že celkové množství místních a regionálních rozdílů dává lepší obrázek míry zaměstnanosti než národní průměry. Analýzy vycházející z národních průměrů poskytují nedostatečnou základnu pro vypracování opatření, která řeší regionální rozdílnosti. Úspěšné strategie musí být navrhovány z hlediska „zdola nahoru“;

| 2.12 | vyžaduje, aby opatření řešila problém značného počtu zaměstnanců, kteří přišli do EU nelegálně. Je nezbytné zavést mechanismy, aby přistěhovalci, kteří porušují stávající přistěhovaleckou legislativu případně mohli bez prodlení legalizovat své postavení. Je však zapotřebí brát do úvahy schopnost poskytnout slušné standardy pro přijetí; |
| --- | --- |

2.12

vyžaduje, aby opatření řešila problém značného počtu zaměstnanců, kteří přišli do EU nelegálně. Je nezbytné zavést mechanismy, aby přistěhovalci, kteří porušují stávající přistěhovaleckou legislativu případně mohli bez prodlení legalizovat své postavení. Je však zapotřebí brát do úvahy schopnost poskytnout slušné standardy pro přijetí;

| 2.13 | vítá, že zpráva uznává potřebu zahrnout přistěhovaleckou problematiky do všech politických oblastí a zintenzívnit spolupráci mezi národními, regionálními a místními orgány a občanskou společností. Kromě vertikálního dialogu je zapotřebí věnovat pozornost jednání o rozdělení zdrojů; |
| --- | --- |

2.13

vítá, že zpráva uznává potřebu zahrnout přistěhovaleckou problematiky do všech politických oblastí a zintenzívnit spolupráci mezi národními, regionálními a místními orgány a občanskou společností. Kromě vertikálního dialogu je zapotřebí věnovat pozornost jednání o rozdělení zdrojů;

| 2.14 | vyžaduje, aby byly zahrnuty informace ohledně zdraví přistěhovalců a zdůrazňuje význam spolupráce mezi místními zdravotnickými službami (které zajišťují základní zdravotní péči) a ostatními partnery, kteří usilují o úspěšnou integraci. |
| --- | --- |

2.14

vyžaduje, aby byly zahrnuty informace ohledně zdraví přistěhovalců a zdůrazňuje význam spolupráce mezi místními zdravotnickými službami (které zajišťují základní zdravotní péči) a ostatními partnery, kteří usilují o úspěšnou integraci.

| 2.15 | zdůrazňuje důležitost zaktivovat finanční nástroje určené k decentralizované spolupráci v otázkách imigrace i pokračovat v podpoře místního a regionálního úsilí o propagaci integrace prostřednictvím Strukturálních fondů EU a podnětů jako je Rovnost a Městské oblasti (Equal and Urban). V této souvislosti je zapotřebí se zaměřit zejména na probíhající úsilí v rámci nového pilotního projektu INTI, který je upraven na podporu dialogu souvisejícího s integrací, na sítě a spolupráci na úrovni EU; |
| --- | --- |

2.15

zdůrazňuje důležitost zaktivovat finanční nástroje určené k decentralizované spolupráci v otázkách imigrace i pokračovat v podpoře místního a regionálního úsilí o propagaci integrace prostřednictvím Strukturálních fondů EU a podnětů jako je Rovnost a Městské oblasti (Equal and Urban). V této souvislosti je zapotřebí se zaměřit zejména na probíhající úsilí v rámci nového pilotního projektu INTI, který je upraven na podporu dialogu souvisejícího s integrací, na sítě a spolupráci na úrovni EU;

| 2.16 | zdůrazňuje, že se musí ocenit a podporovat potřeba jednotlivého přistěhovalce pracovat pro vlastní potřeby. Kromě hospodářských aspektů přispívá podnikání a malé podniky k pozitivnímu sociálnímu rozvoji. Příležitost vlastnit a provozovat společnost má dopad na integraci, a proto je zapotřebí jí poskytovat zvýšenou veřejnou podporu; |
| --- | --- |

2.16

zdůrazňuje, že se musí ocenit a podporovat potřeba jednotlivého přistěhovalce pracovat pro vlastní potřeby. Kromě hospodářských aspektů přispívá podnikání a malé podniky k pozitivnímu sociálnímu rozvoji. Příležitost vlastnit a provozovat společnost má dopad na integraci, a proto je zapotřebí jí poskytovat zvýšenou veřejnou podporu;

| 2.17 | připomíná, že ženy jsou diskriminovány na základě pohlaví i etnického původu. Kdyby se do úvahy braly problémy pohlaví, tak úsilí o lepší integraci přistěhovalců se více zaměří na cíl a bude efektivnější; |
| --- | --- |

2.17

připomíná, že ženy jsou diskriminovány na základě pohlaví i etnického původu. Kdyby se do úvahy braly problémy pohlaví, tak úsilí o lepší integraci přistěhovalců se více zaměří na cíl a bude efektivnější;

| 2.18 | klade důraz na to, že dosažení úspěšné strategie integrace vyžaduje zvážení dalších hodnot – kromě ekonomických hodnot. Přistěhovalectví otevírá perspektivy, které mohou obohatit životy jednotlivých občanů, zrovna tak jako poskytnout EU dovednosti, které jsou cenné v mezinárodním kontextu. |
| --- | --- |

2.18

klade důraz na to, že dosažení úspěšné strategie integrace vyžaduje zvážení dalších hodnot – kromě ekonomických hodnot. Přistěhovalectví otevírá perspektivy, které mohou obohatit životy jednotlivých občanů, zrovna tak jako poskytnout EU dovednosti, které jsou cenné v mezinárodním kontextu.

| 2.19 | zdůrazňuje význam činností nevládních organizací v úzké spolupráci s orgány místní a regionální samosprávy a podporuje jejich programy, jejichž cílem je urychlení integrace imigrantů do politického a sociálního života zemí (výuka jazyka, seznámení se s kulturou a demokratickými principy zemí, politická a sociální výchova, zachování národní identity imigrantů atd.). Konečná zodpovědnost za kvalitní integraci do společnosti je vždy na národní úrovni, a to v úzké spolupráci s místními a regionálními samosprávami a v pokračování v dialogu s nevládními organizacemi. |
| --- | --- |

2.19

zdůrazňuje význam činností nevládních organizací v úzké spolupráci s orgány místní a regionální samosprávy a podporuje jejich programy, jejichž cílem je urychlení integrace imigrantů do politického a sociálního života zemí (výuka jazyka, seznámení se s kulturou a demokratickými principy zemí, politická a sociální výchova, zachování národní identity imigrantů atd.). Konečná zodpovědnost za kvalitní integraci do společnosti je vždy na národní úrovni, a to v úzké spolupráci s místními a regionálními samosprávami a v pokračování v dialogu s nevládními organizacemi.

V Bruselu dne 13. dubna 2005.

Předseda

Výboru regionů

Peter STRAUB

---

(1)  Úř. věst. C 278, 14.11.2002, s. 44.

1

(2)  Úř. věst. C 73, 26.3.2003, s. 13.

2

(3)  Úř. věst. C 73, 26.3.2003, s. 16.

3

(4)  Úř. věst. C 244, 10.10.2003, s. 5.

4

---

| 20.9.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 231/50 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 231/50

---

Stanovisko Výboru regionů ke sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Studie souvislostí mezi legální a nelegální migrací

(2005/C 231/06)

VÝBOR REGIONŮ,

s ohledem na sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Studie souvislostí mezi legální a nelegální migrací (KOM(2004) 412 v konečném znění);

s ohledem na rozhodnutí Evropské komise ze dne 4. června 2004 konzultovat Výbor v této věci v souladu s článkem 265 odst. 1 Smlouvy o založení Evropského společenství;

s ohledem na rozhodnutí předsedy Výboru ze dne 5. dubna 2004 pověřit Komisi pro vnější vztahy, aby vypracovala stanovisko k tomuto tématu;

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 63 odst. 2 písm. b Smlouvy;

s ohledem na závěry předsednictví k Hagskému programu: posílení svobody, bezpečnosti a spravedlnosti v Evropské unii, se zvláštním zaměřením na azyl, migraci a hraniční politiku (bod 1.2) a vnější dimenzi azylu a migrace (bod 1.6.);

s ohledem na stanovisko ke sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o imigraci, integraci a zaměstnanosti (KOM(2003) 336 v konečném znění, CdR 223/2003 fin (1));

s ohledem na stanovisko ke sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu o předložení návrhu směrnice a dvou návrhů doporučení pro usnadnění přijímání státních příslušníků ze třetích zemí za účelem vědeckého výzkumu v Evropském společenství KOM(2004) 178 v konečném znění – 2004/0061 (CNS) – 2004/0062 (CNS) – 2004/0063 (CNS), přijaté dne 17. listopadu 2004 (CdR 168/2004 fin);

s ohledem na další stanoviska Výboru regionů, které se zabývají především uprchlickou politikou (CdR 90/2001 fin (2); CdR 214/2001 fin (3); CdR 93/2002 fin (4); CdR 249/2003 (5));

s ohledem na návrh stanoviska (CdR.337/2004 rev 1), který přijala dne 7. února 2005 Komise pro vnější vztahy (zpravodaj: radní Keith Brown, člen Okresní rady Clackmannanshire (UK/UEN-EA)).

| 1) | Vzhledem k tomu, že studie dochází k závěru, že „existuje souvislost mezi legální a nelegální migrací, avšak jejich závislost je složitá a určitě ne přímá.“ |
| --- | --- |

1)

Vzhledem k tomu, že studie dochází k závěru, že „existuje souvislost mezi legální a nelegální migrací, avšak jejich závislost je složitá a určitě ne přímá.“

| 2) | Vzhledem k tomu, že studie navrhuje množství politických iniciativ pro vývoj společné migrační politiky. |
| --- | --- |

2)

Vzhledem k tomu, že studie navrhuje množství politických iniciativ pro vývoj společné migrační politiky.

| 3) | Vzhledem k tomu, že studie zdůrazňuje potřebu spolehlivější a srovnatelné statistiky na úrovni EU. |
| --- | --- |

3)

Vzhledem k tomu, že studie zdůrazňuje potřebu spolehlivější a srovnatelné statistiky na úrovni EU.

| 4) | Vzhledem k tomu, že stárnoucí populace a zmenšující se populace v pracovním věku povedou k nedostatku kvalifikovaných pracovních sil na evropském trhu práce, která způsobí pokračující potřebu migrace do EU. |
| --- | --- |

4)

Vzhledem k tomu, že stárnoucí populace a zmenšující se populace v pracovním věku povedou k nedostatku kvalifikovaných pracovních sil na evropském trhu práce, která způsobí pokračující potřebu migrace do EU.

| 5) | Vzhledem k tomu, že Hagský program, který byl schválen Evropskou radou v listopadu 2004, navrhuje pracovní program v rámci vývoje migrační politiky. |
| --- | --- |

5)

Vzhledem k tomu, že Hagský program, který byl schválen Evropskou radou v listopadu 2004, navrhuje pracovní program v rámci vývoje migrační politiky.

přijal následující stanovisko na svém plenárním zasedání dne 13. a 14. dubna 2005 (zasedání ze dne 13. dubna)

1.   Názory Výboru regionů

VÝBOR REGIONŮ

a.   Období hodnocení

| 1.1 | vítá vypracování studie Evropské komise o vztazích mezi legální a nelegální migrací a domnívá se, že je cenným přínosem pro vývoj imigrační politiky EU, zejména svými návrhy politických iniciativ; |
| --- | --- |

1.1

vítá vypracování studie Evropské komise o vztazích mezi legální a nelegální migrací a domnívá se, že je cenným přínosem pro vývoj imigrační politiky EU, zejména svými návrhy politických iniciativ;

| 1.2 | se velmi zajímá o studii vzhledem k významné úloze, kterou hrají regionální a místní orgány při přijímání, usazování a integraci migrantů. Místní a regionální orgány hrají hravní úlohu při poskytování veřejných služeb migrantům. Jedná se zejména o služby v oblasti bydlení, vzdělávání, zdravotnictví a zaměstnání; |
| --- | --- |

1.2

se velmi zajímá o studii vzhledem k významné úloze, kterou hrají regionální a místní orgány při přijímání, usazování a integraci migrantů. Místní a regionální orgány hrají hravní úlohu při poskytování veřejných služeb migrantům. Jedná se zejména o služby v oblasti bydlení, vzdělávání, zdravotnictví a zaměstnání;

| 1.3 | si přeje, aby byla studie posuzována v kontextu vývoje migrační a azylové politiky EU, zejména v kontextu závazků tamperské Evropské rady, jenž se uskutečnila v říjnu 1999, a v kontextu přijetí Hagského programu Evropskou radou v listopadu 2004, který zdůrazňuje význam migrační politiky; |
| --- | --- |

1.3

si přeje, aby byla studie posuzována v kontextu vývoje migrační a azylové politiky EU, zejména v kontextu závazků tamperské Evropské rady, jenž se uskutečnila v říjnu 1999, a v kontextu přijetí Hagského programu Evropskou radou v listopadu 2004, který zdůrazňuje význam migrační politiky;

| 1.4 | znepokojuje pomalý pokrok Evropské rady při vypracování migrační politiky EU, která vychází ze závěrů dosažených na tamperské Evropské radě; |
| --- | --- |

1.4

znepokojuje pomalý pokrok Evropské rady při vypracování migrační politiky EU, která vychází ze závěrů dosažených na tamperské Evropské radě;

| 1.5 | upozorňuje na to, že studie dochází k závěru, že „existuje souvislost mezi legální a nelegální migrací, avšak jejich závislost je složitá a určitě ne přímá, jelikož je nutné vzít v úvahu řadu různých faktorů;“ VÝBOR REGIONŮ však zdůrazňuje, že v EU je nelegální migrace v centru pozornosti, protože může podkopat politiky, jejichž cílem je podporovat regulérní migraci, a podporovat nepřátelství v hostitelských komunitách. Účinná ochrana před nelegální migrací je tedy klíčovým elementem vnitřní bezpečnosti EU. Kromě toho mohou být nelegální migranti osobně ohrožováni a vystaveni riziku vykořisťování. Z tohoto hlediska je důležité mít vyrovnanou politiku, která bude podporovat opatření k zabezpečení stejné úrovně regulérní migrace společně s opatřeními, která budou odrazovat od nelegální migrace; |
| --- | --- |

1.5

upozorňuje na to, že studie dochází k závěru, že „existuje souvislost mezi legální a nelegální migrací, avšak jejich závislost je složitá a určitě ne přímá, jelikož je nutné vzít v úvahu řadu různých faktorů;“ VÝBOR REGIONŮ však zdůrazňuje, že v EU je nelegální migrace v centru pozornosti, protože může podkopat politiky, jejichž cílem je podporovat regulérní migraci, a podporovat nepřátelství v hostitelských komunitách. Účinná ochrana před nelegální migrací je tedy klíčovým elementem vnitřní bezpečnosti EU. Kromě toho mohou být nelegální migranti osobně ohrožováni a vystaveni riziku vykořisťování. Z tohoto hlediska je důležité mít vyrovnanou politiku, která bude podporovat opatření k zabezpečení stejné úrovně regulérní migrace společně s opatřeními, která budou odrazovat od nelegální migrace;

| 1.6 | zdůrazňuje své obavy nad používáním termínu ilegální migrace, zejména proto, že mnozí přistěhovalci v této kategorii nejsou v trestním řízení, a tak bychom dali v náležitých případech přednost používání formulace neregulérní migrace; |
| --- | --- |

1.6

zdůrazňuje své obavy nad používáním termínu ilegální migrace, zejména proto, že mnozí přistěhovalci v této kategorii nejsou v trestním řízení, a tak bychom dali v náležitých případech přednost používání formulace neregulérní migrace;

| 1.7 | upozorňuje na to, že studie uvádí velký počet nesrovnalostí ve výzkumu, a požaduje, aby Evropská komise vytvořila výzkumný program, který by tyto nesrovnalosti překlenul, a tím ovlivnil vytváření politik; |
| --- | --- |

1.7

upozorňuje na to, že studie uvádí velký počet nesrovnalostí ve výzkumu, a požaduje, aby Evropská komise vytvořila výzkumný program, který by tyto nesrovnalosti překlenul, a tím ovlivnil vytváření politik;

| 1.8 | upozorňuje na to, že studie odkazuje na další politiky EU, které ovlivňují migranty, jako politika rozvoje a Evropská strategie zaměstnanosti. Dále si je vědom široké škály politik EU, které mají vliv na migrační politiku, zejména v oblastech sociální a hospodářské politiky a požaduje, aby byla v Evropské komisi vytvořena skupina, která by zahrnovala různá generální ředitelství a koordinovala činnosti ovlivňující migranty. |
| --- | --- |

1.8

upozorňuje na to, že studie odkazuje na další politiky EU, které ovlivňují migranty, jako politika rozvoje a Evropská strategie zaměstnanosti. Dále si je vědom široké škály politik EU, které mají vliv na migrační politiku, zejména v oblastech sociální a hospodářské politiky a požaduje, aby byla v Evropské komisi vytvořena skupina, která by zahrnovala různá generální ředitelství a koordinovala činnosti ovlivňující migranty.

b.   Znovuposílení konzultací a informací na úrovni EU

| 1.9 | souhlasí se závěry studie, že na úrovni EU neexistuje dostatečné množství spolehlivých a srovnatelných dat a domnívá se, že akční plán Komise týkající se statistiky Společenství v oblasti imigrace (KOM (2003) 179 v konečném znění) a první výroční zpráva o migraci a integraci (KOM(2004) 508 v konečném znění) začínají tento problém řešit; |
| --- | --- |

1.9

souhlasí se závěry studie, že na úrovni EU neexistuje dostatečné množství spolehlivých a srovnatelných dat a domnívá se, že akční plán Komise týkající se statistiky Společenství v oblasti imigrace (KOM (2003) 179 v konečném znění) a první výroční zpráva o migraci a integraci (KOM(2004) 508 v konečném znění) začínají tento problém řešit;

| 1.10 | zdůrazňuje významnou úlohu, kterou hrají místní a regionální orgány při sběru dat a ve statistice, a požaduje, aby byly místní a regionální orgány plně zapojeny do konzultací týkajících se zavedení spolehlivých a srovnatelných dat v celé Evropské unii poté, co byla shromážděna srovnatelná data |
| --- | --- |

1.10

zdůrazňuje významnou úlohu, kterou hrají místní a regionální orgány při sběru dat a ve statistice, a požaduje, aby byly místní a regionální orgány plně zapojeny do konzultací týkajících se zavedení spolehlivých a srovnatelných dat v celé Evropské unii poté, co byla shromážděna srovnatelná data

| 1.11 | podporuje skutečnost, že studie požaduje „intenzívní cílené využívání konzultací a výměny informací“ a vítá vytvoření skupiny odborníků známé jako Výbor pro imigraci a azyl a sítě Národních kontaktních bodů pro integraci; |
| --- | --- |

1.11

podporuje skutečnost, že studie požaduje „intenzívní cílené využívání konzultací a výměny informací“ a vítá vytvoření skupiny odborníků známé jako Výbor pro imigraci a azyl a sítě Národních kontaktních bodů pro integraci;

| 1.12 | souhlasí s vytvořením Evropské migrační sítě a observatoře a domnívá se, že místní a regionální orgány budou v rámci této sítě hrát velmi důležitou úlohu, protože mohou přispět konkrétní přímou zkušeností a osvědčenými metodami; |
| --- | --- |

1.12

souhlasí s vytvořením Evropské migrační sítě a observatoře a domnívá se, že místní a regionální orgány budou v rámci této sítě hrát velmi důležitou úlohu, protože mohou přispět konkrétní přímou zkušeností a osvědčenými metodami;

| 1.13 | se domnívá, že by mělo být více příležitostí pro výměnu zkušeností a osvědčených postupů, včetně činností jako zkoumání vrstevnických skupin z hlediska imigrační politiky a upozorňuje na to, že toho lze dosáhnout prostřednictvím přijetí otevřené metody spolupráce při formulaci imigrační politiky EU, a vybízí Evropskou radu, aby přijala návrhy Evropské komise v této oblasti; |
| --- | --- |

1.13

se domnívá, že by mělo být více příležitostí pro výměnu zkušeností a osvědčených postupů, včetně činností jako zkoumání vrstevnických skupin z hlediska imigrační politiky a upozorňuje na to, že toho lze dosáhnout prostřednictvím přijetí otevřené metody spolupráce při formulaci imigrační politiky EU, a vybízí Evropskou radu, aby přijala návrhy Evropské komise v této oblasti;

c.   Rozvoj nových politických iniciativ v rámci společné imigrační politiky EU.

Legální migrace

| 1.14 | podporuje stanovisko Evropské komise, že v důsledku demografického poklesu a stárnutí populace, bude nábor pracovníků z řad státních příslušníků třetích zemí a imigrace do EU nejspíše dále pokračovat a stoupat. Toto téma je zmíněno v Kokově zprávě, která uvádí, že „stárnutí zvýší požadavky na podporu důchodů a zdravotní péče za současného snížení počtu lidí v produktivním věku, aby bylo dosaženo potřebné úrovně bohatství.“ (6) Kromě toho Kok připomíná projekty Evropské komise, které „odhadují, že čistý dopad stárnutí populace sníží potenciální tempo růstu EU ze současných 2 – 2,25 % na přibližně 1,2 % do roku 2040 (7) navíc by měly být zdůrazněny další kladné hospodářské a sociální vnější vlivy související s migrací, např. nový lidský kapitál, specializace, obohacení lidské dimenze“; |
| --- | --- |

1.14

podporuje stanovisko Evropské komise, že v důsledku demografického poklesu a stárnutí populace, bude nábor pracovníků z řad státních příslušníků třetích zemí a imigrace do EU nejspíše dále pokračovat a stoupat. Toto téma je zmíněno v Kokově zprávě, která uvádí, že „stárnutí zvýší požadavky na podporu důchodů a zdravotní péče za současného snížení počtu lidí v produktivním věku, aby bylo dosaženo potřebné úrovně bohatství.“ (6) Kromě toho Kok připomíná projekty Evropské komise, které „odhadují, že čistý dopad stárnutí populace sníží potenciální tempo růstu EU ze současných 2 – 2,25 % na přibližně 1,2 % do roku 2040 (7) navíc by měly být zdůrazněny další kladné hospodářské a sociální vnější vlivy související s migrací, např. nový lidský kapitál, specializace, obohacení lidské dimenze“;

| 1.15 | zdůrazňuje význam regionální dimenze v rámci evropské politiky imigrace a integrace a domnívá se, že představuje důležitou oblast pro diskusi. Regionální dimenze je klíčová s tím, jak se v některých regionech EU snižuje populace a jak trpí obrovským nedostatkem kvalifikované pracovní síly, zatímco v jiných regionech se populace rychle zvyšuje a vytváří tlak na místní služby a přijatelné bydlení; domnívá se, že se v rámci rozvoje regionální a místní dimenze migrace musí udělat ještě hodně práce především v oblasti integrace. V současnosti se touto problematikou zabývá program INTI. Na rok 2004 bylo programu přiděleno 6 milionů EUR, ale přitom bylo podáno 158 žádostí o grant, tedy celkově byla požadovaná suma 42.58 milionů EUR. Výbor žádá o podstatné zvýšení dotací do tohoto programu na období 2007-2013; |
| --- | --- |

1.15

zdůrazňuje význam regionální dimenze v rámci evropské politiky imigrace a integrace a domnívá se, že představuje důležitou oblast pro diskusi. Regionální dimenze je klíčová s tím, jak se v některých regionech EU snižuje populace a jak trpí obrovským nedostatkem kvalifikované pracovní síly, zatímco v jiných regionech se populace rychle zvyšuje a vytváří tlak na místní služby a přijatelné bydlení; domnívá se, že se v rámci rozvoje regionální a místní dimenze migrace musí udělat ještě hodně práce především v oblasti integrace. V současnosti se touto problematikou zabývá program INTI. Na rok 2004 bylo programu přiděleno 6 milionů EUR, ale přitom bylo podáno 158 žádostí o grant, tedy celkově byla požadovaná suma 42.58 milionů EUR. Výbor žádá o podstatné zvýšení dotací do tohoto programu na období 2007-2013;

| 1.16 | vítá záměr Komise zahájit komplexní konzultační proces o přijímání pracovních migrantů. Zelená kniha o Přístupu EU k řízení hospodářské integrace (KOM(2004) 811 v konečném znění) byla publikována v roce 2005. Výbor regionů se domnívá, že jeho zapojení bude velmi důležité z hlediska případných účinků migrace na regionální trhy práce a služby poskytované místními a regionálními orgány; |
| --- | --- |

1.16

vítá záměr Komise zahájit komplexní konzultační proces o přijímání pracovních migrantů. Zelená kniha o Přístupu EU k řízení hospodářské integrace (KOM(2004) 811 v konečném znění) byla publikována v roce 2005. Výbor regionů se domnívá, že jeho zapojení bude velmi důležité z hlediska případných účinků migrace na regionální trhy práce a služby poskytované místními a regionálními orgány;

| 1.17 | souhlasí se studií, která zdůrazňuje skutečnost, že posílení integrace státních příslušníků třetích zemí, kteří mají legálně trvalé bydliště v členských státech, je „základním cílem imigrační politiky EU.“ Za klíčová témata Komise považuje začlenění do trhu práce, usnadnění mobility státních příslušníků třetích zemí v rámci EU a uznávání odborných kvalifikací státních příslušníků třetích zemí; |
| --- | --- |

1.17

souhlasí se studií, která zdůrazňuje skutečnost, že posílení integrace státních příslušníků třetích zemí, kteří mají legálně trvalé bydliště v členských státech, je „základním cílem imigrační politiky EU.“ Za klíčová témata Komise považuje začlenění do trhu práce, usnadnění mobility státních příslušníků třetích zemí v rámci EU a uznávání odborných kvalifikací státních příslušníků třetích zemí;

| 1.18 | vítá princip mobility, který zavedla směrnice týkající se statutu dlouhodobých rezidentů (listopad 2003.). Směrnice zavedla práva mobility pro ty rezidenty, kteří pobývají v EU více než pět let, a mobilita státních příslušníků třetích zemí byla usnadněna přijetím rozšíření nařízení 1408/71; souhlasí s tím, že určitý stupeň mobility lze nalézt také v návrhu Komise k přijímání zahraničních studentů a výzkumníků; |
| --- | --- |

1.18

vítá princip mobility, který zavedla směrnice týkající se statutu dlouhodobých rezidentů (listopad 2003.). Směrnice zavedla práva mobility pro ty rezidenty, kteří pobývají v EU více než pět let, a mobilita státních příslušníků třetích zemí byla usnadněna přijetím rozšíření nařízení 1408/71; souhlasí s tím, že určitý stupeň mobility lze nalézt také v návrhu Komise k přijímání zahraničních studentů a výzkumníků;

| 1.19 | klade důraz na to, aby bylo v EU zaměstnáváno více výzkumníků, jestliže mají být splněny lisabonské cíle. Výbor se domnívá, že tato oblast získávání pracovníků bude důležitým testem vývoje migrační politiky EU a její schopnosti pokrýt nedostatek kvalifikovaných pracovních sil. Ve svém sdělení Radě a Evropskému parlamentu o přijímání státních příslušníků třetích zemí za účelem vědeckého výzkumu (KOM (2004) 178 v konečném znění) Evropská komise vyslovila předpoklad, že do roku 2010 bude zapotřebí dalších 700 000 výzkumníků, má-li EU splnit lisabonské cíle; |
| --- | --- |

1.19

klade důraz na to, aby bylo v EU zaměstnáváno více výzkumníků, jestliže mají být splněny lisabonské cíle. Výbor se domnívá, že tato oblast získávání pracovníků bude důležitým testem vývoje migrační politiky EU a její schopnosti pokrýt nedostatek kvalifikovaných pracovních sil. Ve svém sdělení Radě a Evropskému parlamentu o přijímání státních příslušníků třetích zemí za účelem vědeckého výzkumu (KOM (2004) 178 v konečném znění) Evropská komise vyslovila předpoklad, že do roku 2010 bude zapotřebí dalších 700 000 výzkumníků, má-li EU splnit lisabonské cíle;

| 1.20 | upozorňuje na to, že Rada pro spravedlnost a vnitřní věci schválila obecný přístup ke směrnici v listopadu 2004. I když tento přístup zahrnuje uznávání vzdělání, pracovních podmínek a daňových výhod, zdá se, že nezahrnuje uvolnění vstupních podmínek pro rodiny krátkodobých výzkumných pracovníků. Výbor má za to, že se jedná o klíčový faktor pro přijímání výzkumných pracovníků, jež by rovněž přivedl členské státy EU na úroveň jiných zemí, např. USA a Kanady. |
| --- | --- |

1.20

upozorňuje na to, že Rada pro spravedlnost a vnitřní věci schválila obecný přístup ke směrnici v listopadu 2004. I když tento přístup zahrnuje uznávání vzdělání, pracovních podmínek a daňových výhod, zdá se, že nezahrnuje uvolnění vstupních podmínek pro rodiny krátkodobých výzkumných pracovníků. Výbor má za to, že se jedná o klíčový faktor pro přijímání výzkumných pracovníků, jež by rovněž přivedl členské státy EU na úroveň jiných zemí, např. USA a Kanady.

| 1.21 | zdůrazňuje důležitou úlohu Evropské strategie zaměstnanosti a Evropského sociálního fondu při poskytování odborných a pracovních dovedností, jenž jsou rozhodující pro integraci nových migrantů. Integrace znevýhodněných skupin na trhu práce byla klíčovým tématem Evropské strategie zaměstnanosti s cílem udržet pracovní poptávku, maximalizovat přizpůsobivost a reagovat na nedostatek pracovních sil v různých sektorech a regionech. Nové hlavní směry politiky zaměstnanosti v EU mají za cíl zmenšit rozdíl v zaměstnávání mezi státními příslušníky členských zemí EU a státními příslušníky zemí, jenž nejsou členy EU, který v roce 2002 činil 11,7 %. Studie neobsahuje žádnou zmínku o činnostech v rámci Evropského sociálního fondu, které podporují integraci imigrantů na trhu práce a inovační práci místních a regionálních orgánů v této oblasti; |
| --- | --- |

1.21

zdůrazňuje důležitou úlohu Evropské strategie zaměstnanosti a Evropského sociálního fondu při poskytování odborných a pracovních dovedností, jenž jsou rozhodující pro integraci nových migrantů. Integrace znevýhodněných skupin na trhu práce byla klíčovým tématem Evropské strategie zaměstnanosti s cílem udržet pracovní poptávku, maximalizovat přizpůsobivost a reagovat na nedostatek pracovních sil v různých sektorech a regionech. Nové hlavní směry politiky zaměstnanosti v EU mají za cíl zmenšit rozdíl v zaměstnávání mezi státními příslušníky členských zemí EU a státními příslušníky zemí, jenž nejsou členy EU, který v roce 2002 činil 11,7 %. Studie neobsahuje žádnou zmínku o činnostech v rámci Evropského sociálního fondu, které podporují integraci imigrantů na trhu práce a inovační práci místních a regionálních orgánů v této oblasti;

| 1.22 | upozorňuje na závěry studie týkající se efektivnosti regularizačních opatření jak z hlediska migrantů, tak z hlediska členských států a a je přesvědčen, že regularizační opatření ve velkých měřítcích obvykle nebývají nejvhodnějším řešením problémů neregulérní imigrace. Nicméně, regularizace na bázi případu od případu může být užitečným nástrojem pro jednání s mnohými případy neregulérní migrace; |
| --- | --- |

1.22

upozorňuje na závěry studie týkající se efektivnosti regularizačních opatření jak z hlediska migrantů, tak z hlediska členských států a a je přesvědčen, že regularizační opatření ve velkých měřítcích obvykle nebývají nejvhodnějším řešením problémů neregulérní imigrace. Nicméně, regularizace na bázi případu od případu může být užitečným nástrojem pro jednání s mnohými případy neregulérní migrace;

| 1.23 | souhlasí se zjištěním studie, jenž „dává váhu názoru, že regularizace by neměly být považovány za metodu řízení migračních toků, jelikož se často jeví jako záporný důsledek migrační politiky.“ Ale regularizace může být potřebná, zvažovaná případ od případu, když se imigranti usadí v místních komunitách a vyvedou lidi ze skryté ekonomiky, zvýší daňové příjmy a podpoří sociální soudržnost. V tomto kontextu je zajímavý komentář ke zprávě Sněmovny lordů; (8) |
| --- | --- |

1.23

souhlasí se zjištěním studie, jenž „dává váhu názoru, že regularizace by neměly být považovány za metodu řízení migračních toků, jelikož se často jeví jako záporný důsledek migrační politiky.“ Ale regularizace může být potřebná, zvažovaná případ od případu, když se imigranti usadí v místních komunitách a vyvedou lidi ze skryté ekonomiky, zvýší daňové příjmy a podpoří sociální soudržnost. V tomto kontextu je zajímavý komentář ke zprávě Sněmovny lordů; (8)

| 1.24 | souhlasí se zprávou Sněmovny lordů, jenž uvádí, že „určitá forma regularizace dlouhodobých nelegálních imigrantů je nevyhnutelná, nemá-li vzniknout rostoucí třída nejchudších lidí, kteří se nachází v nerovné situaci a kteří jsou zneužíváni.“ Zpráva Sněmovny lordů klade důraz na potřebu minimalizovat „přitahující“ faktory způsobené regularizací a uvádí, že to lze do velké míry překonat tím, že se budou posuzovat jednotlivé případy zvlášť a že se nebude jednat o celoplošnou amnestii. Sněmovna lordů se také domnívá, že amnestie může „poskytnout vzácnou příležitost k získání spolehlivých informací o velikosti a charakteru populace nelegálních migrantů“ (9); |
| --- | --- |

1.24

souhlasí se zprávou Sněmovny lordů, jenž uvádí, že „určitá forma regularizace dlouhodobých nelegálních imigrantů je nevyhnutelná, nemá-li vzniknout rostoucí třída nejchudších lidí, kteří se nachází v nerovné situaci a kteří jsou zneužíváni.“ Zpráva Sněmovny lordů klade důraz na potřebu minimalizovat „přitahující“ faktory způsobené regularizací a uvádí, že to lze do velké míry překonat tím, že se budou posuzovat jednotlivé případy zvlášť a že se nebude jednat o celoplošnou amnestii. Sněmovna lordů se také domnívá, že amnestie může „poskytnout vzácnou příležitost k získání spolehlivých informací o velikosti a charakteru populace nelegálních migrantů“ (9);

Nelegální migrace

| 1.25 | bere na vědomí různé formy nelegální migrace a problémy s nimi spojené při provádění výzkumu. Domnívá se však, že v oblasti různých druhů nelegální migrace musí být proveden další výzkum, který by umožnil efektivnější formulaci politik. V tomto ohledu je důležité rozlišovat mezi:






  — | lidmi, kteří do země vstoupili legálně, avšak zůstávají po vypršení legálního pobytu |
| --- | --- | --- |

1.25

bere na vědomí různé formy nelegální migrace a problémy s nimi spojené při provádění výzkumu. Domnívá se však, že v oblasti různých druhů nelegální migrace musí být proveden další výzkum, který by umožnil efektivnější formulaci politik. V tomto ohledu je důležité rozlišovat mezi:

—

lidmi, kteří do země vstoupili legálně, avšak zůstávají po vypršení legálního pobytu

| — | lidmi, kteří mají povolení k pobytu v dané zemi, avšak porušují podmínky vstupu |
| --- | --- |

—

lidmi, kteří mají povolení k pobytu v dané zemi, avšak porušují podmínky vstupu

| — | lidmi, kterým byla odmítnuta žádost o azyl |
| --- | --- |

—

lidmi, kterým byla odmítnuta žádost o azyl

| — | osobami, které vstoupily do země neregulérně a kterým nebyl povolen vstup z toho důvodu, že vstoupili na místech, kde vstup není povolen, a bez nutných dokumentů; |
| --- | --- |

—

osobami, které vstoupily do země neregulérně a kterým nebyl povolen vstup z toho důvodu, že vstoupili na místech, kde vstup není povolen, a bez nutných dokumentů;

| 1.26 | podporuje názory uvedené ve studii, že vypracování komunitární politiky vracení migrantů, příprava klíčových dohod o spolupráci se zeměmi původu a transformace nehlášené práce na řádné zaměstnání tvoří klíčové prvky v boji s neregulérní imigrací; |
| --- | --- |

1.26

podporuje názory uvedené ve studii, že vypracování komunitární politiky vracení migrantů, příprava klíčových dohod o spolupráci se zeměmi původu a transformace nehlášené práce na řádné zaměstnání tvoří klíčové prvky v boji s neregulérní imigrací;

| 1.27 | vítá návrhy uvedené ve studii týkající se vypracování komunitární politiky vracení migrantů. V listopadu 2002 schválila Evropská rada návrh na akční program pro vracení migrantů a v současné době se musí uspíšit jeho zavedení; |
| --- | --- |

1.27

vítá návrhy uvedené ve studii týkající se vypracování komunitární politiky vracení migrantů. V listopadu 2002 schválila Evropská rada návrh na akční program pro vracení migrantů a v současné době se musí uspíšit jeho zavedení;

| 1.28 | souhlasí se studií, která uvádí, že „spolupráce třetích zemí má zásadní význam, pokud má dojít ke snížení nelegálních migračních toků“, a s novými závěry Evropských rad, které „zdůraznily potřebu komplexního přístupu k migraci řešením problémů v oblasti lidských práv, politiky a vývoje v zemích a regionech, ze kterých migranti pochází či kterými prochází“; |
| --- | --- |

1.28

souhlasí se studií, která uvádí, že „spolupráce třetích zemí má zásadní význam, pokud má dojít ke snížení nelegálních migračních toků“, a s novými závěry Evropských rad, které „zdůraznily potřebu komplexního přístupu k migraci řešením problémů v oblasti lidských práv, politiky a vývoje v zemích a regionech, ze kterých migranti pochází či kterými prochází“;

| 1.29 | schvaluje synergii mezi politikami migrace a rozvoje, jenž uvádí studie, a domnívá se, že politika rozvoje může zlepšit hospodářské a sociální podmínky ve třetích zemích, a tak snížit „vyháněcí“ faktory, které vedou k migraci do EU; |
| --- | --- |

1.29

schvaluje synergii mezi politikami migrace a rozvoje, jenž uvádí studie, a domnívá se, že politika rozvoje může zlepšit hospodářské a sociální podmínky ve třetích zemích, a tak snížit „vyháněcí“ faktory, které vedou k migraci do EU;

| 1.30 | zdůrazňuje, že je nutné, aby byla Evropská unie aktivní při podpoře společných iniciativ se sousedními zeměmi prostřednictvím programů jako Nástroj pro nové sousedství, Tacis, Meda, Encas a INTERREG. Je důležité, aby byl vytvořen „okruh přátel“, aby se mír a solidarita rozšířily v zemích, které hraničí s EU, poté, co se Unie rozšířila. Evropská unie musí s těmito zeměmi pracovat v partnerství, aby se jejich hospodářská a sociální situace zlepšila a snížily „vyháněcí“ faktory jako vysoká nezaměstnanost, nízké mzdy, nedostatek demokracie a organizovaný zločin. Jednou z prioritních oblastí spolupráce bude řízení migrace. Některé sousední země vypracovaly akční plány konkrétně zaměřené na neregulérní migraci a EU je připravena podpořit jejich zavedení, a stejně tak i zásahy proti neregulérní migraci těch států, jež podobné plány připraví; |
| --- | --- |

1.30

zdůrazňuje, že je nutné, aby byla Evropská unie aktivní při podpoře společných iniciativ se sousedními zeměmi prostřednictvím programů jako Nástroj pro nové sousedství, Tacis, Meda, Encas a INTERREG. Je důležité, aby byl vytvořen „okruh přátel“, aby se mír a solidarita rozšířily v zemích, které hraničí s EU, poté, co se Unie rozšířila. Evropská unie musí s těmito zeměmi pracovat v partnerství, aby se jejich hospodářská a sociální situace zlepšila a snížily „vyháněcí“ faktory jako vysoká nezaměstnanost, nízké mzdy, nedostatek demokracie a organizovaný zločin. Jednou z prioritních oblastí spolupráce bude řízení migrace. Některé sousední země vypracovaly akční plány konkrétně zaměřené na neregulérní migraci a EU je připravena podpořit jejich zavedení, a stejně tak i zásahy proti neregulérní migraci těch států, jež podobné plány připraví;

| 1.31 | zdůrazňuje klíčovou roli místních a regionálních orgánů v programech jako Tacis, Meda, Encas a INTERREG a připomíná Komisi a členským státům, že by místní a regionální orgány měly hrát klíčovou úlohu při vypracování následných programů; |
| --- | --- |

1.31

zdůrazňuje klíčovou roli místních a regionálních orgánů v programech jako Tacis, Meda, Encas a INTERREG a připomíná Komisi a členským státům, že by místní a regionální orgány měly hrát klíčovou úlohu při vypracování následných programů;

| 1.32 | z velké části vítá návrhy na Nástroj pro nové sousedství, avšak není spokojen s tím, že nástroj (jenž je předmětem zvláštního stanoviska Výboru regionů) nedává větší roli místním a regionálním orgánům, a to zejména proto, že mnoho oblastí politiky, které tento nástroj pokrývá, je v kompetenci místních a regionálních orgánů. |
| --- | --- |

1.32

z velké části vítá návrhy na Nástroj pro nové sousedství, avšak není spokojen s tím, že nástroj (jenž je předmětem zvláštního stanoviska Výboru regionů) nedává větší roli místním a regionálním orgánům, a to zejména proto, že mnoho oblastí politiky, které tento nástroj pokrývá, je v kompetenci místních a regionálních orgánů.

| 1.33 | souhlasí se studií, která zdůrazňuje potřebu řešit problém neoficiálního trhu práce a stínové ekonomiky a která uvádí, že „je rozsah stínové ekonomiky odhadován na 7-16 % HDP EU, i když tu v žádném případě netvoří jen nelegální migranti.“ Existuje potřeba transformace nehlášené práce na řádné zaměstnání, což bylo zařazeno mezi jednu z deseti priorit ze směrů zaměstnanosti pro rok 2003. Několik členských států navrhlo zvláštní opatření pro zahraniční pracovníky a migranty v neregulérní situaci ve v programu z Haagu, aby členské státy splnily cíle stanovené svých Národních akčních plánech zaměstnanosti pro rok 2003 (NAP) a Výbor vítá výzvu, vyslovenou v Evropské strategii pro zaměstnanost o redukci neregulovaného trhu práce; |
| --- | --- |

1.33

souhlasí se studií, která zdůrazňuje potřebu řešit problém neoficiálního trhu práce a stínové ekonomiky a která uvádí, že „je rozsah stínové ekonomiky odhadován na 7-16 % HDP EU, i když tu v žádném případě netvoří jen nelegální migranti.“ Existuje potřeba transformace nehlášené práce na řádné zaměstnání, což bylo zařazeno mezi jednu z deseti priorit ze směrů zaměstnanosti pro rok 2003. Několik členských států navrhlo zvláštní opatření pro zahraniční pracovníky a migranty v neregulérní situaci ve v programu z Haagu, aby členské státy splnily cíle stanovené svých Národních akčních plánech zaměstnanosti pro rok 2003 (NAP) a Výbor vítá výzvu, vyslovenou v Evropské strategii pro zaměstnanost o redukci neregulovaného trhu práce;

| 1.34 | upozorňuje na potřebu větší podpory hraničním regionům, které v porovnání s ostatními regiony především pociťují ve větší míře dopad neregulérního vstupu a podporuje vytvoření evropského útvaru pohraniční stráže (European Corps of Border Guards), které by spolu se systémem včasného varování měl zajistit nutné účinné společné řízení vnějších hranic Unie, dále pak by měla být prohloubena spolupráce v oblasti práva a policejních sborů jak na centrální, tak na regionální a místní úrovni. |
| --- | --- |

1.34

upozorňuje na potřebu větší podpory hraničním regionům, které v porovnání s ostatními regiony především pociťují ve větší míře dopad neregulérního vstupu a podporuje vytvoření evropského útvaru pohraniční stráže (European Corps of Border Guards), které by spolu se systémem včasného varování měl zajistit nutné účinné společné řízení vnějších hranic Unie, dále pak by měla být prohloubena spolupráce v oblasti práva a policejních sborů jak na centrální, tak na regionální a místní úrovni.

2.   Doporučení Výboru regionů

VÝBOR REGIONŮ

| 2.1 | připomíná institucím EU významnou úlohu, kterou hrají místní a regionální orgány při integraci migrantů a z hlediska této úlohy vyzdvihuje klíčovou úlohu, kterou hrají místní a regionální orgány v celé řadě iniciativ uvedených ve studii. Jedná se o výměnu zkušeností týkajících se integračních opatření, vypracování programů, jako Nástroj nového sousedství, a nástupnických programů, jako Tacis a INTERREG atd., a tudíž doporučuje, aby byly místní a regionální orgány plně zapojeny do těchto programů; |
| --- | --- |

2.1

připomíná institucím EU významnou úlohu, kterou hrají místní a regionální orgány při integraci migrantů a z hlediska této úlohy vyzdvihuje klíčovou úlohu, kterou hrají místní a regionální orgány v celé řadě iniciativ uvedených ve studii. Jedná se o výměnu zkušeností týkajících se integračních opatření, vypracování programů, jako Nástroj nového sousedství, a nástupnických programů, jako Tacis a INTERREG atd., a tudíž doporučuje, aby byly místní a regionální orgány plně zapojeny do těchto programů;

| 2.2 | zastává názor, aby byly vytvářeny příležitosti pro výměnu zkušeností a nejlepších postupů, včetně činností jako zkoumání vrstevnických skupin z hlediska imigrační politiky a upozorňuje na to, že toho lze dosáhnout přijetím otevřené metody koordinace při vývoji imigrační politiky EU a apeluje na Evropskou radu, aby přijala návrhy Evropské komise v této oblasti |
| --- | --- |

2.2

zastává názor, aby byly vytvářeny příležitosti pro výměnu zkušeností a nejlepších postupů, včetně činností jako zkoumání vrstevnických skupin z hlediska imigrační politiky a upozorňuje na to, že toho lze dosáhnout přijetím otevřené metody koordinace při vývoji imigrační politiky EU a apeluje na Evropskou radu, aby přijala návrhy Evropské komise v této oblasti

| 2.3 | požaduje, aby Evropská komise vytvořila skupinu složenou z pracovníků generálních ředitelství, jejichž politiky a opatření ovlivňují státní příslušníky třetích zemí, aby mohly být stávající činnosti efektivněji integrovány a koordinovány; |
| --- | --- |

2.3

požaduje, aby Evropská komise vytvořila skupinu složenou z pracovníků generálních ředitelství, jejichž politiky a opatření ovlivňují státní příslušníky třetích zemí, aby mohly být stávající činnosti efektivněji integrovány a koordinovány;

| 2.4 | požaduje, aby Evropská komise vyhlásila vědecký program, který by zaplnil prázdná místa ve výzkumu, o nichž hovoří studie; |
| --- | --- |

2.4

požaduje, aby Evropská komise vyhlásila vědecký program, který by zaplnil prázdná místa ve výzkumu, o nichž hovoří studie;

| 2.5 | žádá o podstatné zvýšení prostředků v programu INTI tak, aby se místní a regionální orgány mohly zúčastnit většího počtu nadnárodních projektů týkajících se integrace přistěhovalců a dotovaných EU; |
| --- | --- |

2.5

žádá o podstatné zvýšení prostředků v programu INTI tak, aby se místní a regionální orgány mohly zúčastnit většího počtu nadnárodních projektů týkajících se integrace přistěhovalců a dotovaných EU;

| 2.6 | zdůrazňuje významnou úlohu migrace z hlediska pokrytí nedostatku kvalifikovaných pracovních sil a požaduje, aby Evropská rada v těchto oblastech vypracovala účinné politické iniciativy, včetně přijímání státních příslušníků třetích zemí do vědeckého výzkumu; |
| --- | --- |

2.6

zdůrazňuje významnou úlohu migrace z hlediska pokrytí nedostatku kvalifikovaných pracovních sil a požaduje, aby Evropská rada v těchto oblastech vypracovala účinné politické iniciativy, včetně přijímání státních příslušníků třetích zemí do vědeckého výzkumu;

| 2.7 | zdůrazňuje příležitost vytvořit vhodné politiky rozvoje ve třetích zemích. Je rovněž důležité, aby studie o migraci vzaly v úvahu nové charakteristiky migračních toků, jako například to, že obsahují vysoké procento žen, neboť se jedná o fakta pro formulaci a aplikaci imigračních politik zásadní; |
| --- | --- |

2.7

zdůrazňuje příležitost vytvořit vhodné politiky rozvoje ve třetích zemích. Je rovněž důležité, aby studie o migraci vzaly v úvahu nové charakteristiky migračních toků, jako například to, že obsahují vysoké procento žen, neboť se jedná o fakta pro formulaci a aplikaci imigračních politik zásadní;

| 2.8 | požaduje, aby byly místní a regionální orgány zapojeny do vývoje spolehlivých a srovnatelných dat na evropské úrovni; |
| --- | --- |

2.8

požaduje, aby byly místní a regionální orgány zapojeny do vývoje spolehlivých a srovnatelných dat na evropské úrovni;

| 2.9 | vítá záměr Evropské komise zahájit komplexní konzultační proces k Zelené knize o Přístupu EU k řízení hospodářské integrace (COM(2004) 811 final) a připomíná Komisi, že je nutné, aby v rámci tohoto procesu proběhly konzultace s Výborem regionů a místními a regionálními orgány; |
| --- | --- |

2.9

vítá záměr Evropské komise zahájit komplexní konzultační proces k Zelené knize o Přístupu EU k řízení hospodářské integrace (COM(2004) 811 final) a připomíná Komisi, že je nutné, aby v rámci tohoto procesu proběhly konzultace s Výborem regionů a místními a regionálními orgány;

| 2.10 | se domnívá, že je nutné provést naléhavá opatření, jejichž cílem bude další vývoj Evropské migrační sítě a observatoře za plného zapojení místních a regionálních orgánů; |
| --- | --- |

2.10

se domnívá, že je nutné provést naléhavá opatření, jejichž cílem bude další vývoj Evropské migrační sítě a observatoře za plného zapojení místních a regionálních orgánů;

| 2.11 | vyjadřuje znepokojení nad pomalým postupem Evropské rady při vypracování evropské imigrační politiky a při přijímání opatření přijatých na tamperské Evropské radě v roce 1999. Z tohoto hlediska zdůrazňuje, že je nutné učinit rychlá rozhodnutí v souvislosti s problémy uvedenými v Hagském programu. |
| --- | --- |

2.11

vyjadřuje znepokojení nad pomalým postupem Evropské rady při vypracování evropské imigrační politiky a při přijímání opatření přijatých na tamperské Evropské radě v roce 1999. Z tohoto hlediska zdůrazňuje, že je nutné učinit rychlá rozhodnutí v souvislosti s problémy uvedenými v Hagském programu.

V Bruselu dne 13. dubna 2005.

Předseda

Výboru regionů

Peter STRAUB

---

(1)  Úř. věstník C 109 ze dne 30.4.2004, str. 46-49.

1

(2)  Úř. věstník C 19 ze dne 22.1.2002 str. 20-22.

2

(3)  Úř. věstník C 107 ze dne 3.5.2002 str. 85-88.

3

(4)  Úř. věstník C 278 ze dne 14.11.2002 str. 44-48.

4

(5)  Úř. věstník C 23 ze dne 27.1.2004 str. 30-32.

5

(6)  „Tváří v tvář výzvě – Lisabonská strategie rozvoje a zaměstnanosti“ – zpráva skupiny na nejvyšší úrovni, které předsedal Wim Kok: str. 13. (listopad 2004)

6

(7)  Kok: str. 13

7

(8)  Užší výbor pro EU Sněmovny lordů : „Politika Společenství o ilegální migraci : zasedání 2001 – 2002 : 37. Zpráva“

8

(9)  Zpráva Sněmovny lordů : odstavec 112.

9

---

| 20.9.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 231/55 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 231/55

---

Stanovisko Výboru regionů ke sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu týkající se řízeného vstupu osob potřebujících mezinárodní ochranu do EU a zvyšování ochranné kapacity oblastí jejich původu: „zlepšování přístupu k trvalým řešením“

(2005/C 231/07)

VÝBOR REGIONŮ,

s ohledem na Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu týkající se řízeného vstupu osob potřebujících mezinárodní ochranu do EU a zvyšování ochranné kapacity oblastí jejich původu: „zlepšování přístupu k trvalým řešením“ (KOM(2004) 410 v konečném znění);

s ohledem na rozhodnutí Evropské komise ze dne 25. srpna 2004 konzultovat tuto problematiku s Výborem regionů, v souladu s prvním odstavcem článku 265 Smlouvy o založení Evropského společenství;

s ohledem na rozhodnutí svého předsedy ze dne 5. dubna 2004 pověřit Komisi pro vnější vztahy vypracováním stanoviska k tomuto tématu;

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména článek 63 odst. 2 písm. b této Smlouvy;

s ohledem na Smlouvu zakládající Ústavu pro Evropu, a zejména na články II-61, II-78, II-79, III-266, III-267 a III-268 této Smlouvy;

s ohledem na Ženevskou úmluvu o postavení uprchlíků ze dne 28. července 1951, doplněnou Newyorským protokolem ze dne 31. ledna 1967;

s ohledem na závěry předsednictví v Programu z Haagu: Posilování svobody, bezpečnosti a spravedlnosti v Evropské unii, a zejména konkrétní zaměření na azylovou, migrační a příhraniční politiku (odstavec 1.2) a zahraniční rozměr azylu a migrace (odstavec 1.6.);

s ohledem na stanovisko Výboru regionů ke sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o imigraci, integraci a zaměstnanosti (KOM(2003) 336 v konečném znění, CdR 223/2003 fin (1);

s ohledem na ostatní stanoviska Výboru regionů zabývající se konkrétně uprchlickou politikou (CdR 90/2001 fin (2) CdR 214/2001 fin (3) CdR 93/2002 fin (4) CdR 249/2003 fin (5);

s ohledem na svůj návrh stanoviska (CdR 338/2004 rev 1) přijatý dne 7. února 2005 Komisí pro vnější vztahy (zpravodaj: pan Sértő-Radics, starosta obce Uszka (HU/ELDR);

| 1) | vzhledem k tomu, že za účelem dosažení trvalých řešení by se mělo zlepšit rozdělení odpovědností mezi dotyčnými členskými státy, pokud jde o řízený vstup osob potřebujících mezinárodní ochranu do EU, a dále by se měla zvýšit ochranná kapacita zemí původu s úmyslem formulovat a provádět společnou uprchlickou politiku ve všech členských státech; |
| --- | --- |

1)

vzhledem k tomu, že za účelem dosažení trvalých řešení by se mělo zlepšit rozdělení odpovědností mezi dotyčnými členskými státy, pokud jde o řízený vstup osob potřebujících mezinárodní ochranu do EU, a dále by se měla zvýšit ochranná kapacita zemí původu s úmyslem formulovat a provádět společnou uprchlickou politiku ve všech členských státech;

| 2) | vzhledem k tomu, že za účelem dosažení tohoto cíle je třeba zabezpečit pro dotyčné členské státy a regiony, včetně zemí a regionů původu nebo tranzitních zemí a regionů, potřebné finanční prostředky, berouce zejména v úvahu rozšíření EU a potřeby nových členských států; |
| --- | --- |

2)

vzhledem k tomu, že za účelem dosažení tohoto cíle je třeba zabezpečit pro dotyčné členské státy a regiony, včetně zemí a regionů původu nebo tranzitních zemí a regionů, potřebné finanční prostředky, berouce zejména v úvahu rozšíření EU a potřeby nových členských států;

přijal na svém 59. plenárním zasedání konaném ve dnech 13. a 14. dubna 2005 (zasedání ze dne 14. dubna 2005) následující stanovisko:

1.   Názory Výboru regionů

VÝBOR REGIONŮ

| 1.1 | se hlásí k návrhům Evropské komise týkajících se řízeného vstupu osob potřebujících mezinárodní ochranu do EU a zvyšování ochranné kapacity oblastí jejich původu: „zlepšování přístupu k trvalým řešením“, a zejména podporuje navrhované programy regionální ochrany v EU zlepšující ochrannou kapacitu zemí v regionech původu (sousední a tranzitní země); |
| --- | --- |

1.1

se hlásí k návrhům Evropské komise týkajících se řízeného vstupu osob potřebujících mezinárodní ochranu do EU a zvyšování ochranné kapacity oblastí jejich původu: „zlepšování přístupu k trvalým řešením“, a zejména podporuje navrhované programy regionální ochrany v EU zlepšující ochrannou kapacitu zemí v regionech původu (sousední a tranzitní země);

| 1.2 | poukazuje na nutnost dodržovat doporučení Vysokého komisaře pro uprchlíky při OSN, které se týká pronásledování z důvodu příslušnosti k pohlaví jako jednoho z důvodů pro uznání statutu uprchlíka; |
| --- | --- |

1.2

poukazuje na nutnost dodržovat doporučení Vysokého komisaře pro uprchlíky při OSN, které se týká pronásledování z důvodu příslušnosti k pohlaví jako jednoho z důvodů pro uznání statutu uprchlíka;

| 1.3 | oceňuje záměr Evropské komise zapojit tranzitní země ve svém přístupu k osobám potřebujícím mezinárodní ochranu, ale domnívá se, že by měl být kladen větší důraz na tranzitní země s ohledem na úlohu regionů a zabezpečení jejich vhodné ochrany; |
| --- | --- |

1.3

oceňuje záměr Evropské komise zapojit tranzitní země ve svém přístupu k osobám potřebujícím mezinárodní ochranu, ale domnívá se, že by měl být kladen větší důraz na tranzitní země s ohledem na úlohu regionů a zabezpečení jejich vhodné ochrany;

| 1.4 | zdůrazňuje, že důsledky přijímání osob potřebujících mezinárodní ochranu jsou nejpatrnější na místní úrovni ve společenstvích, kam tyto skupiny přicházejí; je proto velmi důležité zapojit místní a regionální úřady do rozhodovacího procesu o přijímání a integraci žadatelů o azyl a uprchlíků; |
| --- | --- |

1.4

zdůrazňuje, že důsledky přijímání osob potřebujících mezinárodní ochranu jsou nejpatrnější na místní úrovni ve společenstvích, kam tyto skupiny přicházejí; je proto velmi důležité zapojit místní a regionální úřady do rozhodovacího procesu o přijímání a integraci žadatelů o azyl a uprchlíků;

| 1.5 | přitahuje zvláštní pozornost na klíčovou úlohu místních a regionálních aktérů, pokud jde o odpovědnost, kterou nesou za přijímání osob potřebujících mezinárodní ochranu a při činnostech podporujících integraci; proto lituje, že návrh Evropské komise nezajišťuje dostatečně rozsáhlou konzultaci s místními a regionálními úřady při plánování provádění programu a rozhodování o jeho financování. Návrh dostatečně nezabezpečuje, že budou mít místní a regionální aktéři příležitost se podílet na rozvoji dobrých praktik ve spojení s aktivitami Společenství; |
| --- | --- |

1.5

přitahuje zvláštní pozornost na klíčovou úlohu místních a regionálních aktérů, pokud jde o odpovědnost, kterou nesou za přijímání osob potřebujících mezinárodní ochranu a při činnostech podporujících integraci; proto lituje, že návrh Evropské komise nezajišťuje dostatečně rozsáhlou konzultaci s místními a regionálními úřady při plánování provádění programu a rozhodování o jeho financování. Návrh dostatečně nezabezpečuje, že budou mít místní a regionální aktéři příležitost se podílet na rozvoji dobrých praktik ve spojení s aktivitami Společenství;

| 1.6 | v tomto ohledu považuje za důležité zabezpečit větší koherenci a lepší integraci mezi cíli, nástroji a vnitřními či vnějšími politickými procedurami, zejména pokud jde o přeshraniční zájmy; |
| --- | --- |

1.6

v tomto ohledu považuje za důležité zabezpečit větší koherenci a lepší integraci mezi cíli, nástroji a vnitřními či vnějšími politickými procedurami, zejména pokud jde o přeshraniční zájmy;

| 1.7 | přitahuje pozornost na skutečnost, že spolupráce a společné aktivity příslušných místních a regionálních úřadů, včetně místních a regionálních úřadů v členských státech přijetí, zemích původu a tranzitních zemí, mohou významně přispět k podpoře osob potřebujících mezinárodní ochranu; |
| --- | --- |

1.7

přitahuje pozornost na skutečnost, že spolupráce a společné aktivity příslušných místních a regionálních úřadů, včetně místních a regionálních úřadů v členských státech přijetí, zemích původu a tranzitních zemí, mohou významně přispět k podpoře osob potřebujících mezinárodní ochranu;

| 1.8 | domnívá se, že je nutná další analýza a výzkum plánu znovuusídlení v EU s ohledem na jeho pravděpodobný sociální dopad, zejména na pracovní trhy, v méně rozvinutých územích trpících vysokou nezaměstnaností v příslušných členských státech a regionech; |
| --- | --- |

1.8

domnívá se, že je nutná další analýza a výzkum plánu znovuusídlení v EU s ohledem na jeho pravděpodobný sociální dopad, zejména na pracovní trhy, v méně rozvinutých územích trpících vysokou nezaměstnaností v příslušných členských státech a regionech;

| 1.9 | uznává význam politiky EU podporující obyvatele žijící v nedostatečně rozvinutých chudých zemích a regionech, ale na druhé straně zdůrazňuje význam rovného zacházení pro všechny občany EU, aby bylo možné dát příležitost k opatřením v rámci plánu znovuusídlení, který se těší široké podpoře mezi občany členských států; |
| --- | --- |

1.9

uznává význam politiky EU podporující obyvatele žijící v nedostatečně rozvinutých chudých zemích a regionech, ale na druhé straně zdůrazňuje význam rovného zacházení pro všechny občany EU, aby bylo možné dát příležitost k opatřením v rámci plánu znovuusídlení, který se těší široké podpoře mezi občany členských států;

| 1.10 | navrhuje, že by se Evropská komise, ve spolupráci s nevládními organizacemi a ostatními zainteresovanými stranami, měla angažovat při další studii této složité právní problematiky, za účelem ustanovení jednotných objektivních kritérií, která umožní vybrat jednotlivce potřebující mezinárodní ochranu, kterým bude umožněno znovuusídlení a tím zajistit respektování lidských práv, zabránit diskriminaci a zajistit potřebnou právní podporu pro země a regiony přijetí. Považuje za nejdůležitější zabezpečit zapojení uprchlíků přicházejících do členských států do trhu práce v rámci reinstalačního programu, aby se všichni občané Unie těšili stejným právům. |
| --- | --- |

1.10

navrhuje, že by se Evropská komise, ve spolupráci s nevládními organizacemi a ostatními zainteresovanými stranami, měla angažovat při další studii této složité právní problematiky, za účelem ustanovení jednotných objektivních kritérií, která umožní vybrat jednotlivce potřebující mezinárodní ochranu, kterým bude umožněno znovuusídlení a tím zajistit respektování lidských práv, zabránit diskriminaci a zajistit potřebnou právní podporu pro země a regiony přijetí. Považuje za nejdůležitější zabezpečit zapojení uprchlíků přicházejících do členských států do trhu práce v rámci reinstalačního programu, aby se všichni občané Unie těšili stejným právům.

2.   Doporučení Výboru regionů

VÝBOR REGIONŮ

| 2.1 | podporuje sdělení Komise jako dobrý základ pro další hodnotící práce, ale zejména s ohledem na plán znovuusídlení v EU se domnívá, že je zapotřebí provést další analýzu a průzkum. Proto doporučuje prodloužit termín předložení plánu znovuusídlení – návrh Radě, aby zabezpečila vypracování pečlivěji připraveného dokumentu; |
| --- | --- |

2.1

podporuje sdělení Komise jako dobrý základ pro další hodnotící práce, ale zejména s ohledem na plán znovuusídlení v EU se domnívá, že je zapotřebí provést další analýzu a průzkum. Proto doporučuje prodloužit termín předložení plánu znovuusídlení – návrh Radě, aby zabezpečila vypracování pečlivěji připraveného dokumentu;

| 2.2 | vyzývá k většímu zapojení místních a regionálních úřadů při vytváření a provádění imigračních a azylových politik a současně k zajištění odpovídající finanční podpory pro tyto politiky; |
| --- | --- |

2.2

vyzývá k většímu zapojení místních a regionálních úřadů při vytváření a provádění imigračních a azylových politik a současně k zajištění odpovídající finanční podpory pro tyto politiky;

| 2.3 | navrhuje zvážit rozšíření rozsahu financování v rámci Politiky regionální spolupráce a nového sousedství, která je součástí třetího hlavního cíle strukturálních fondů pro období 2007-2013 za účelem splnění těchto úkolů a přeje si, aby byla zajištěna efektivní koordinace mezi mnohostrannými společnými programy realizovanými v rámi tohoto cíle a dvoustrannými akčními plány sestavenými jako součást politiky sousedství; |
| --- | --- |

2.3

navrhuje zvážit rozšíření rozsahu financování v rámci Politiky regionální spolupráce a nového sousedství, která je součástí třetího hlavního cíle strukturálních fondů pro období 2007-2013 za účelem splnění těchto úkolů a přeje si, aby byla zajištěna efektivní koordinace mezi mnohostrannými společnými programy realizovanými v rámi tohoto cíle a dvoustrannými akčními plány sestavenými jako součást politiky sousedství;

| 2.4 | jelikož se jedná o významný fenomén v oblasti Středozemního moře, navrhuje se, aby v příštích jednáních programu věnovaných regulaci migračních toků, jako je program AENEAS, byly za prioritní považovány projekty směřující k intervenci v této oblasti; |
| --- | --- |

2.4

jelikož se jedná o významný fenomén v oblasti Středozemního moře, navrhuje se, aby v příštích jednáních programu věnovaných regulaci migračních toků, jako je program AENEAS, byly za prioritní považovány projekty směřující k intervenci v této oblasti;

| 2.5 | vyzývá k uskutečňování plánu znovuusídlení v EU, který by zajišťoval rovné zacházení jak s uprchlíky, kteří se chtějí znovuusídlit v členských státech, tak se všemi občany EU; |
| --- | --- |

2.5

vyzývá k uskutečňování plánu znovuusídlení v EU, který by zajišťoval rovné zacházení jak s uprchlíky, kteří se chtějí znovuusídlit v členských státech, tak se všemi občany EU;

| 2.6 | podporuje uskutečňování závěrů předsednictví v Programu z Haagu a považuje za žádoucí pozvat místní a regionální úřady k navrhovanému mezikulturnímu dialogu všech členů společnosti v rámci běžných for a činností, aby se zlepšilo vzájemné pochopení všech oblastí politiky týkajících se integrace. |
| --- | --- |

2.6

podporuje uskutečňování závěrů předsednictví v Programu z Haagu a považuje za žádoucí pozvat místní a regionální úřady k navrhovanému mezikulturnímu dialogu všech členů společnosti v rámci běžných for a činností, aby se zlepšilo vzájemné pochopení všech oblastí politiky týkajících se integrace.

V Bruselu dne 14. dubna 2005.

Předseda

Výboru regionů

Peter STRAUB

---

(1)  Úř. věstník C 109, 30.4.2004 str. 46-49.

1

(2)  Úř. věstník C 19, 22.1.2002 str. 20-22.

2

(3)  Úř. věstník C 107, 3.5.2002 str. 85-88.

3

(4)  Úř. věstník C 278, 14.11.2002 str. 44-48.

4

(5)  Úř. věstník C 23, 27.1.2004 str. 30-32.

5

---

| 20.9.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 231/58 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 231/58

---

Stanovisko Výboru regionů ke sdělení Komise: Politika evropského sousedství – orientační dokument

(2005/C 231/08)

VÝBOR REGIONŮ

s ohledem na sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu – Politika evropského sousedství – strategický dokument (KOM (2004) 373 v konečném znění);

s ohledem na rozhodnutí Komise ze dne 13. května 2004 konzultovat Výbor regionů v této věci podle článku 265 odst. 1 Smlouvy zakládající Evropské společenství;

s ohledem na rozhodnutí jeho Předsednictva ze dne 15. června 2004 nařídit Komisi pro vnější vztahy, aby vypracovala předběžné stanovisko v této věci;

s ohledem na sdělení Komise Radě o návrzích akčních plánů Komise v rámci politiky evropského sousedství (PES) (KOM(2004) 795 v konečném znění);

s ohledem na návrh rozhodnutí Rady o postoji, který přijme Evropské společenství a jeho členské státy v Radě přidružení zřízené Evropsko-středomořskou smlouvou, kterou se zakládá přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Jordánským hašemitským královstvím na druhé straně, ohledně přijetí doporučení o zavedení evropsko-jordánského akčního plánu (KOM(2004) 796 v konečném znění);

s ohledem na návrh rozhodnutí Rady o postoji, který přijme Evropské společenství ve Smíšeném výboru zřízeném Prozatímní dohodou o přidružení pro obchod a spolupráci, ohledně přijetí doporučení o zavedení akčního plánu mezi EU a Palestinskou samosprávou (KOM(2004) 789 v konečném znění);

s ohledem na návrh rozhodnutí Rady o postoji, který přijme Evropské společenství a jeho členské státy v Radě přidružení zřízené Evropsko-středomořskou smlouvou, kterou se zakládá přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Tuniskou republikou na druhé straně, ohledně přijetí doporučení o zavedení evropsko-tuniského akčního plánu (KOM(2004) 792 v konečném znění);

s ohledem na návrh rozhodnutí Rady o postoji, který přijme Evropské společenství a jeho členské státy v Radě pro spolupráci zřízené Smlouvou o partnerství a spolupráci, kterou se zakládá partnerství mezi Evropskými společenstvími a jeho členskými státy na jedné straně a Ukrajinou na druhé straně, ohledně přijetí doporučení o zavedení evropsko-ukrajinského akčního plánu (KOM(2004) 791 v konečném znění);

s ohledem na návrh rozhodnutí Rady o postoji, který přijme Evropské společenství a jeho členské státy v Radě přidružení zřízené Evropsko-středomořskou smlouvou, kterou se zakládá přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a státem Izrael na druhé straně, ohledně přijetí doporučení o zavedení evropsko-izraelského akčního plánu (KOM(2004) 790 v konečném znění);

s ohledem na návrh rozhodnutí Rady o postoji, který přijme Evropské společenství a jejich členské státy v Radě pro spolupráci zřízené Smlouvou o partnerství a spolupráci, kterou se zakládá partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Moldavskou republikou na druhé straně, ohledně přijetí doporučení o zavedení evropsko-moldavského akčního plánu (KOM(2004) 787 v konečném znění);

s ohledem na sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu: budování naší společné budoucnosti: politické úkoly a rozpočtové prostředky rozšířené Unie 2007-2013 KOM(2004) 101 v konečném znění;

s ohledem na návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví obecná ustanovení zakládající evropské sousedství a nástroj partnerství KOM(2004) 628 v konečném znění;

s ohledem na sdělení Komise k přípravě nového nástroje sousedství KOM(2003) 393 v konečném znění;

s ohledem na zprávu Evropského parlamentu „Širší Evropa – sousedství: nový rámec vztahů EU s východními a jižními sousedy“ (KOM(2003) 104 – 2003/2018 (INI));

s ohledem na své stanovisko ke sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu: „Širší Evropa – sousedství: nový rámec vztahů EU s východními a jižními sousedy“ (CdR 175/2003) (1);

s ohledem na předběžné stanovisko o evropsko-středomořském partnerství a místních a regionálních orgánech: potřeba koordinace a zvláštního nástroje pro decentralizovanou spolupráci (CdR 327/2003fin) (2);

s ohledem na stanovisko o místní a regionální samosprávě v Rusku a vývoji spolupráce mezi EU a Ruskem (CdR 105/2004);

s ohledem na stanovisko o severní dimenzi– druhém akčním plánu 2004-2006 (CdR 102/2003 fin) (3);

s ohledem na návrh stanoviska ke sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu: budování naší společné budoucnosti: politické úkoly a rozpočtové prostředky rozšířené Unie v letech 2007-2013 (CdR 162/2004 rev. 3) (zpravodaj: radní sir Albert Bore, Městská rada v Birminghamu (UK, SES));

s ohledem na návrh stanoviska (CdR336/2004 rev 1), který přijala dne 7. února 2005 Komise pro vnější vztahy (zpravodaj: Lord Hanningfield, člen rady hrabství v Essexu (UK/ELS)).

| 1) | Vzhledem k tomu, že by měl Výbor regionů ve světle politiky evropského sousedství nyní rozšířit svou činnost v oblasti vnějších vztahů, v rámci svých zdrojů a úkolů instituce, za hranice stávajících přistupujících zemí, zejména v zemích uvedených v PES; |
| --- | --- |

1)

Vzhledem k tomu, že by měl Výbor regionů ve světle politiky evropského sousedství nyní rozšířit svou činnost v oblasti vnějších vztahů, v rámci svých zdrojů a úkolů instituce, za hranice stávajících přistupujících zemí, zejména v zemích uvedených v PES;

| 2) | Vzhledem k tomu, že priority VR v oblasti vnějších vztahů musí zůstat na úrovni místních a regionálních orgánů stávajících žadatelských zemí; |
| --- | --- |

2)

Vzhledem k tomu, že priority VR v oblasti vnějších vztahů musí zůstat na úrovni místních a regionálních orgánů stávajících žadatelských zemí;

| 3) | Vzhledem k tomu, že by měla být v rámci PES přikládána vysoká priorita dialogu a spolupráci se všemi státy na severní, východní a jižní hranici EU; |
| --- | --- |

3)

Vzhledem k tomu, že by měla být v rámci PES přikládána vysoká priorita dialogu a spolupráci se všemi státy na severní, východní a jižní hranici EU;

přijal na svém 59. plenárním zasedání, které se uskutečnilo dne 13. a 14. dubna 2005 (jednání dne 14. dubna) následující stanovisko:

1.   Názory Výboru regionů

1.1   Obecné poznámky k politice evropského sousedství (PES)

VÝBOR REGIONŮ

| 1.1.1 | vítá tento důležitý a potřebný dokument Evropské komise, který poskytuje skutečnou a opravdovou příležitost k definici a zlepšení vztahů mezi Evropskou unií a jejími sousedními zeměmi; |
| --- | --- |

1.1.1

vítá tento důležitý a potřebný dokument Evropské komise, který poskytuje skutečnou a opravdovou příležitost k definici a zlepšení vztahů mezi Evropskou unií a jejími sousedními zeměmi;

| 1.1.2 | potvrzuje, že s nedávným rozšířením Evropské unie a následnými změnami jejích vnějších hranic, je tato politika dobře načasovaným a vítaným krokem, jehož cílem je sdílení výhod rozšíření EU se sousedními zeměmi spočívající posílení stability, bezpečnosti a blahobytu všech zainteresovaných osob; |
| --- | --- |

1.1.2

potvrzuje, že s nedávným rozšířením Evropské unie a následnými změnami jejích vnějších hranic, je tato politika dobře načasovaným a vítaným krokem, jehož cílem je sdílení výhod rozšíření EU se sousedními zeměmi spočívající posílení stability, bezpečnosti a blahobytu všech zainteresovaných osob;

| 1.1.3 | souhlasí s tím, že politika evropského sousedství nabízí prostředky k posílení vztahů mezi Evropskou unií a sousedními zeměmi a k zabránění vzniku nových dělicích linií mezi nimi; |
| --- | --- |

1.1.3

souhlasí s tím, že politika evropského sousedství nabízí prostředky k posílení vztahů mezi Evropskou unií a sousedními zeměmi a k zabránění vzniku nových dělicích linií mezi nimi;

| 1.1.4 | zdůrazňuje, že politika evropského sousedství je odlišná od samotného procesu rozšíření a měla by být v tomto kontextu také posuzována, i když nabízí lepší vztahy mezi EU a jejími sousedními zeměmi; |
| --- | --- |

1.1.4

zdůrazňuje, že politika evropského sousedství je odlišná od samotného procesu rozšíření a měla by být v tomto kontextu také posuzována, i když nabízí lepší vztahy mezi EU a jejími sousedními zeměmi;

| 1.1.5 | zdůrazňuje významnou úlohu místních a regionálních orgánů, kterou v tomto procesu hrají, a je znepokojen skutečností, že se v rámci této politiky nevyskytuje jediná podstatná zmínka a definice úlohy místních a regionálních orgánů; |
| --- | --- |

1.1.5

zdůrazňuje významnou úlohu místních a regionálních orgánů, kterou v tomto procesu hrají, a je znepokojen skutečností, že se v rámci této politiky nevyskytuje jediná podstatná zmínka a definice úlohy místních a regionálních orgánů;

| 1.1.6 | souhlasí s tím, že politika bude povzbuzovat sousední země, aby se zapojily do různých aktivit EU prostřednictvím větší politické, bezpečnostní, hospodářské a kulturní spolupráce; |
| --- | --- |

1.1.6

souhlasí s tím, že politika bude povzbuzovat sousední země, aby se zapojily do různých aktivit EU prostřednictvím větší politické, bezpečnostní, hospodářské a kulturní spolupráce;

| 1.1.7 | domnívá se, že politika evropského sousedství podporuje úsilí o dosažení větší úcty k lidským právům a občanské společnosti a rozvíjí řádnou správu veřejných věcí v těchto zemích; |
| --- | --- |

1.1.7

domnívá se, že politika evropského sousedství podporuje úsilí o dosažení větší úcty k lidským právům a občanské společnosti a rozvíjí řádnou správu veřejných věcí v těchto zemích;

| 1.1.8 | v této souvislosti vítá nedávný politický vývoj na Ukrajině a v Gruzii. Politika evropského sousedství musí podporovat vývoj této země k větší demokracii a tržnímu hospodářství; |
| --- | --- |

1.1.8

v této souvislosti vítá nedávný politický vývoj na Ukrajině a v Gruzii. Politika evropského sousedství musí podporovat vývoj této země k větší demokracii a tržnímu hospodářství;

| 1.1.9 | souhlasí s tím, že politika evropského sousedství usiluje o zlepšení obchodních vztahů a hospodářského růstu mezi EU a sousedními zeměmi; |
| --- | --- |

1.1.9

souhlasí s tím, že politika evropského sousedství usiluje o zlepšení obchodních vztahů a hospodářského růstu mezi EU a sousedními zeměmi;

| 1.1.10 | uznává, že politika evropského sousedství hraje významnou úlohu při podporování užší spolupráce mezi zeměmi, které jsou součástí PES, a EU v boji proti terorismu, nelegálnímu přistěhovalectví a přeshraniční trestné činnosti, jako jsou drogy a obchod s lidmi; |
| --- | --- |

1.1.10

uznává, že politika evropského sousedství hraje významnou úlohu při podporování užší spolupráce mezi zeměmi, které jsou součástí PES, a EU v boji proti terorismu, nelegálnímu přistěhovalectví a přeshraniční trestné činnosti, jako jsou drogy a obchod s lidmi;

| 1.1.11 | podporuje úsilí o nalezení inovačních řešení na podporu soužití a respektu k univerzálně uznávaným základním zásadám v zemích PES s různými etnickými menšinami. |
| --- | --- |

1.1.11

podporuje úsilí o nalezení inovačních řešení na podporu soužití a respektu k univerzálně uznávaným základním zásadám v zemích PES s různými etnickými menšinami.

1.2   Místní a regionální dimenze politiky evropského sousedství:

VÝBOR REGIONŮ

| 1.2.1 | zdůrazňuje, že by místní a regionální orgány v zemích PES měly hrát, kdekoli to bude možné, větší úlohu v procesu demokratizace a decentralizace; |
| --- | --- |

1.2.1

zdůrazňuje, že by místní a regionální orgány v zemích PES měly hrát, kdekoli to bude možné, větší úlohu v procesu demokratizace a decentralizace;

| 1.2.2 | zdůrazňuje, že v souladu s jednou z hlavních zásad Unie – subsidiaritou – která umožňuje, aby byla zvolena nejvhodnější úroveň řízení, hrají v tomto kontextu místní a regionální orgány rozhodující a specifickou úlohu, protože mohou zajistit trvalé a řádně orientované vztahy; |
| --- | --- |

1.2.2

zdůrazňuje, že v souladu s jednou z hlavních zásad Unie – subsidiaritou – která umožňuje, aby byla zvolena nejvhodnější úroveň řízení, hrají v tomto kontextu místní a regionální orgány rozhodující a specifickou úlohu, protože mohou zajistit trvalé a řádně orientované vztahy;

| 1.2.3 | upozorňuje na efektivitu přístupu „zdola nahoru“ při podporování demokratického procesu; |
| --- | --- |

1.2.3

upozorňuje na efektivitu přístupu „zdola nahoru“ při podporování demokratického procesu;

| 1.2.4 | dodává, že v praxi místní a regionální orgány slouží jako dobrá demokratické výuka pro občany, a tudíž jsou důležitým subjektem pro zajištění dobře fungujících demokracií; |
| --- | --- |

1.2.4

dodává, že v praxi místní a regionální orgány slouží jako dobrá demokratické výuka pro občany, a tudíž jsou důležitým subjektem pro zajištění dobře fungujících demokracií;

| 1.2.5 | zdůrazňuje význam rozvoje a upevnění vlády na místní úrovni prostřednictvím přeshraniční spolupráce a většího využití výměn a sdílených vědomostí se stávajícími Euroregiony jako cesty pro dosažení cílů stanovených v akčním plánu každé země; |
| --- | --- |

1.2.5

zdůrazňuje význam rozvoje a upevnění vlády na místní úrovni prostřednictvím přeshraniční spolupráce a většího využití výměn a sdílených vědomostí se stávajícími Euroregiony jako cesty pro dosažení cílů stanovených v akčním plánu každé země;

| 1.2.6 | upozorňuje na problémy, se kterými se setkaly místní a regionální orgány v zemích, jenž jsou zahrnuty do PES, při přijímání nezbytných opatření pro přizpůsobení jejich správních struktur evropským strukturám; |
| --- | --- |

1.2.6

upozorňuje na problémy, se kterými se setkaly místní a regionální orgány v zemích, jenž jsou zahrnuty do PES, při přijímání nezbytných opatření pro přizpůsobení jejich správních struktur evropským strukturám;

| 1.2.7 | si přeje sdílet se zeměmi, jenž jsou součástí PES, zkušenosti, které získali její členové v důsledku kontaktů s místními a regionálními orgány v kandidátských zemích během procesu rozšíření; |
| --- | --- |

1.2.7

si přeje sdílet se zeměmi, jenž jsou součástí PES, zkušenosti, které získali její členové v důsledku kontaktů s místními a regionálními orgány v kandidátských zemích během procesu rozšíření;

| 1.2.8 | se domnívá, že místní a regionální orgány představují nejvhodnější úroveň pro decentralizovanou spolupráci s partnerskými zeměmi; |
| --- | --- |

1.2.8

se domnívá, že místní a regionální orgány představují nejvhodnější úroveň pro decentralizovanou spolupráci s partnerskými zeměmi;

| 1.2.9 | připomíná oblasti, v nichž mají místní a regionální správy těmto zemím co nabídnout:






  a. | územní a prostorové plánování; |
| --- | --- | --- |

1.2.9

připomíná oblasti, v nichž mají místní a regionální správy těmto zemím co nabídnout:

a.

územní a prostorové plánování;

| b. | městské plánování; |
| --- | --- |

b.

městské plánování;

| c. | rozvoj zemědělství, rybolovu a venkova; |
| --- | --- |

c.

rozvoj zemědělství, rybolovu a venkova;

| d. | životní prostředí, obhospodařování zdrojů a občanské ochrany; |
| --- | --- |

d.

životní prostředí, obhospodařování zdrojů a občanské ochrany;

| e. | subregionální dimenze dopravy a energie; |
| --- | --- |

e.

subregionální dimenze dopravy a energie;

| f. | politika podpory MSP; |
| --- | --- |

f.

politika podpory MSP;

| g. | politika podpory zaměstnanosti; |
| --- | --- |

g.

politika podpory zaměstnanosti;

| h. | kulturní a sportovní iniciativy; |
| --- | --- |

h.

kulturní a sportovní iniciativy;

| i. | politiky na ochranu a péči o dědictví; |
| --- | --- |

i.

politiky na ochranu a péči o dědictví;

| j. | politika sociální proximity; |
| --- | --- |

j.

politika sociální proximity;

| k. | vzdělávání a odborná příprava; |
| --- | --- |

k.

vzdělávání a odborná příprava;

| l. | zdravotní a sociální péče; |
| --- | --- |

l.

zdravotní a sociální péče;

| m. | řízení imigračních toků, politika přijímání a integrace; |
| --- | --- |

m.

řízení imigračních toků, politika přijímání a integrace;

| n. | bydlení; |
| --- | --- |

n.

bydlení;

| o. | bezpečnost a bezpečnostní opatření; |
| --- | --- |

o.

bezpečnost a bezpečnostní opatření;

| p. | veřejné zakázky; |
| --- | --- |

p.

veřejné zakázky;

| 1.2.10 | připomíná, že existuje prostor pro akci místních a regionálních orgánů, která doplňuje a přesahuje tradiční omezení spolupráce na úrovni ústředních vlád. Na této úrovni může být PES, jak ji navrhuje Komise, skutečně účinná; |
| --- | --- |

1.2.10

připomíná, že existuje prostor pro akci místních a regionálních orgánů, která doplňuje a přesahuje tradiční omezení spolupráce na úrovni ústředních vlád. Na této úrovni může být PES, jak ji navrhuje Komise, skutečně účinná;

| 1.2.11 | zdůrazňuje, že praxe decentralizované spolupráce, která se vyvinula v posledních letech, klade důraz na odpovědnost, kterou mají místní úřady ve své úloze katalyzátoru nových procesů spolupráce. |
| --- | --- |

1.2.11

zdůrazňuje, že praxe decentralizované spolupráce, která se vyvinula v posledních letech, klade důraz na odpovědnost, kterou mají místní úřady ve své úloze katalyzátoru nových procesů spolupráce.

1.3   Geografické pokrytí

VÝBOR REGIONŮ

| 1.3.1 | upozorňuje na to, že země, jenž jsou součástí PES, se liší svým hospodářským, sociálním a politickým rozvojem a nevychází ze stejného počátečního bodu, co se týká vztahů s EU; |
| --- | --- |

1.3.1

upozorňuje na to, že země, jenž jsou součástí PES, se liší svým hospodářským, sociálním a politickým rozvojem a nevychází ze stejného počátečního bodu, co se týká vztahů s EU;

| 1.3.2 | se domnívá, že silné regionální a místní instituce zvolené lidmi a lidem odpovědné jsou pro skutečně demokratické společnosti nutností, a očekává, že v roce 2006 vstoupí v platnost federální legislativa týkající se místních a regionálních úřadů, která bude krokem vpřed pro případnou spolupráci mezi pověřenými úřady v EU a Rusku, zejména ujasněním si kompetencí s ohledem na přeshraniční spolupráci; |
| --- | --- |

1.3.2

se domnívá, že silné regionální a místní instituce zvolené lidmi a lidem odpovědné jsou pro skutečně demokratické společnosti nutností, a očekává, že v roce 2006 vstoupí v platnost federální legislativa týkající se místních a regionálních úřadů, která bude krokem vpřed pro případnou spolupráci mezi pověřenými úřady v EU a Rusku, zejména ujasněním si kompetencí s ohledem na přeshraniční spolupráci;

| 1.3.3 | je znepokojen tím, že se PES přímo nezmiňuje o stávajících problémech v souvislosti s Kaliningradem, ačkoliv připouští, že tento problém adekvátně řeší jiné dokumenty a práce Komise; |
| --- | --- |

1.3.3

je znepokojen tím, že se PES přímo nezmiňuje o stávajících problémech v souvislosti s Kaliningradem, ačkoliv připouští, že tento problém adekvátně řeší jiné dokumenty a práce Komise;

| 1.3.4 | vítá rozhodnutí začlenit jižní Kavkaz – Arménii, Azerbajdžán a Gruzii – do politiky evropského sousedství; |
| --- | --- |

1.3.4

vítá rozhodnutí začlenit jižní Kavkaz – Arménii, Azerbajdžán a Gruzii – do politiky evropského sousedství;

| 1.3.5 | dále vítá závazek EU „podporovat důvěryhodné, konkrétní a trvalé reformní úsilí, zejména ve výše uvedených prioritních oblastech, dodatečnými prostředky pomoci“ (4). |
| --- | --- |

1.3.5

dále vítá závazek EU „podporovat důvěryhodné, konkrétní a trvalé reformní úsilí, zejména ve výše uvedených prioritních oblastech, dodatečnými prostředky pomoci“ (4).

1.4   Akční plány

VÝBOR REGIONŮ

| 1.4.1 | podporuje myšlenku všeobecného akčního plánu, na němž se společně dohodnou partnerské země a EU, jako efektivním způsobu pro dosažení cílů politiky evropského sousedství; |
| --- | --- |

1.4.1

podporuje myšlenku všeobecného akčního plánu, na němž se společně dohodnou partnerské země a EU, jako efektivním způsobu pro dosažení cílů politiky evropského sousedství;

| 1.4.2 | souhlasí s tím, že ambice a tempo rozvoje vztahů EU s každou partnerskou zemí budou určeny mírou závazku ke společným hodnotám a rovněž vůlí a schopností realizovat priority dohodnuté v akčním plánu; |
| --- | --- |

1.4.2

souhlasí s tím, že ambice a tempo rozvoje vztahů EU s každou partnerskou zemí budou určeny mírou závazku ke společným hodnotám a rovněž vůlí a schopností realizovat priority dohodnuté v akčním plánu;

| 1.4.3 | zdůrazňuje význam zaměření pozornosti na zmírnění chudoby a význam řešení korupce, která je označována za „velkou překážku reforem v mnoha zemích PES“; |
| --- | --- |

1.4.3

zdůrazňuje význam zaměření pozornosti na zmírnění chudoby a význam řešení korupce, která je označována za „velkou překážku reforem v mnoha zemích PES“;

| 1.4.4 | se domnívá, že by bylo prospěšné, kdyby každý akční plán obsahoval zvláštní část týkající se úlohy místní a regionální samosprávy v příslušné partnerské zemi. Podrobným uvedením jasných cílů jak pro úlohu místní samosprávy, tak pro způsoby, kterými měla partnerská země v úmyslu decentralizovat pravomoci a posílit místní a regionální samosprávu. Tento požadavek by měl být sdělen Komisi s tím, že každá taková zvláštní část by měla být zapracována do dalšího kola akčních plánů; |
| --- | --- |

1.4.4

se domnívá, že by bylo prospěšné, kdyby každý akční plán obsahoval zvláštní část týkající se úlohy místní a regionální samosprávy v příslušné partnerské zemi. Podrobným uvedením jasných cílů jak pro úlohu místní samosprávy, tak pro způsoby, kterými měla partnerská země v úmyslu decentralizovat pravomoci a posílit místní a regionální samosprávu. Tento požadavek by měl být sdělen Komisi s tím, že každá taková zvláštní část by měla být zapracována do dalšího kola akčních plánů;

| 1.4.5 | se domnívá, že jeho členové mají významnou úlohu při analýze a projednávání financování, kterého může využít každá partnerská země, zejména ve světle prohlášení uvedeném ve strategickém dokumentu PES: „Komise navrhla, aby byly stávající fondy a jejich nástupci významně zvýšeny podle nových finančních perspektiv a v souladu s dodržením priority, kterou EU stanovila PES“. Nový zjednodušený mechanismus financování, který má být přijat v roce 2007, dodatečně zařazuje takovou analýzu a projednání mezi priority. |
| --- | --- |

1.4.5

se domnívá, že jeho členové mají významnou úlohu při analýze a projednávání financování, kterého může využít každá partnerská země, zejména ve světle prohlášení uvedeném ve strategickém dokumentu PES: „Komise navrhla, aby byly stávající fondy a jejich nástupci významně zvýšeny podle nových finančních perspektiv a v souladu s dodržením priority, kterou EU stanovila PES“. Nový zjednodušený mechanismus financování, který má být přijat v roce 2007, dodatečně zařazuje takovou analýzu a projednání mezi priority.

1.5   Nástroj evropského sousedství

VÝBOR REGIONŮ

| 1.5.1 | vítá nově navržený a zjednodušený systém financování, nástroj evropského sousedství. |
| --- | --- |

1.5.1

vítá nově navržený a zjednodušený systém financování, nástroj evropského sousedství.

| 1.5.2 | se domnívá, že prioritou Komise musí být poskytování více informací a technických údajů o tom, jak bude nástroj v praxi fungovat, jak bude uplatňován a jak bude kontrolován. |
| --- | --- |

1.5.2

se domnívá, že prioritou Komise musí být poskytování více informací a technických údajů o tom, jak bude nástroj v praxi fungovat, jak bude uplatňován a jak bude kontrolován.

2.   Doporučení Výboru regionů

VÝBOR REGIONŮ

| 2.1 | se domnívá, že lze využít zkušenosti jeho členů pro rozvoj místní a regionální demokracie, jenž je nepostradatelná pro politickou stabilitu v uvedených zemích; |
| --- | --- |

2.1

se domnívá, že lze využít zkušenosti jeho členů pro rozvoj místní a regionální demokracie, jenž je nepostradatelná pro politickou stabilitu v uvedených zemích;

| 2.2 | doporučuje, aby VR za účelem překonání problémů, kterým čelí místní a regionální úřady v zemích uvedených PES, vytvořil vhodný mechanismus na podporu přímého dialogu a přenosu informací; |
| --- | --- |

2.2

doporučuje, aby VR za účelem překonání problémů, kterým čelí místní a regionální úřady v zemích uvedených PES, vytvořil vhodný mechanismus na podporu přímého dialogu a přenosu informací;

| 2.3 | doporučuje, aby ty země, které provádí nezbytné reformy k tomu, aby se dostaly na cestu k demokracii a svobodným a spravedlivým volbám, získaly všechny výhody vyplývající z PES; |
| --- | --- |

2.3

doporučuje, aby ty země, které provádí nezbytné reformy k tomu, aby se dostaly na cestu k demokracii a svobodným a spravedlivým volbám, získaly všechny výhody vyplývající z PES;

| 2.4 | doporučuje, aby politika evropského sousedství nabídla šanci na uzavírání nových smluvních dohod s partnerskými zeměmi, jenž by mohly mít formu smluv evropského sousedství. Předmět těchto smluv by byl definován ve světle pokroku při plnění priorit stanovených v akčních plánech; |
| --- | --- |

2.4

doporučuje, aby politika evropského sousedství nabídla šanci na uzavírání nových smluvních dohod s partnerskými zeměmi, jenž by mohly mít formu smluv evropského sousedství. Předmět těchto smluv by byl definován ve světle pokroku při plnění priorit stanovených v akčních plánech;

| 2.5 | navrhuje, aby byly akční plány monitorovány za pomoci současných struktur podle různých smluv o partnerství a spolupráci/dohod o přidružení spolu s formálními průběžnými zprávami, které budou vypracovány po dvou až pěti letech po přijetí akčního plánu; |
| --- | --- |

2.5

navrhuje, aby byly akční plány monitorovány za pomoci současných struktur podle různých smluv o partnerství a spolupráci/dohod o přidružení spolu s formálními průběžnými zprávami, které budou vypracovány po dvou až pěti letech po přijetí akčního plánu;

| 2.6 | doporučuje Evropské komisi, aby členové Výboru regionů, jako při předchozím rozšíření, hráli vedoucí úlohu při role hodnocení pokroku v rámci akčních plánů, které se v první řade zaměřují na kroky směřující ke zmocnění a modernizaci místních a regionálních vlád; |
| --- | --- |

2.6

doporučuje Evropské komisi, aby členové Výboru regionů, jako při předchozím rozšíření, hráli vedoucí úlohu při role hodnocení pokroku v rámci akčních plánů, které se v první řade zaměřují na kroky směřující ke zmocnění a modernizaci místních a regionálních vlád;

| 2.7 | doporučuje, aby byl v souvislosti s dalším kolem akčních plánů pro každou sousední zemi zařazen zvláštní oddíl o úloze místní a regionální samosprávy v každé partnerské zemi, který by podrobně stanovil cíle jak pro úlohu místní samosprávy, tak pro způsoby, které má partnerská země v úmyslu použít pro převedení pravomocí, včetně jasného a transparentního časového rámce k dosažení tohoto cíle; |
| --- | --- |

2.7

doporučuje, aby byl v souvislosti s dalším kolem akčních plánů pro každou sousední zemi zařazen zvláštní oddíl o úloze místní a regionální samosprávy v každé partnerské zemi, který by podrobně stanovil cíle jak pro úlohu místní samosprávy, tak pro způsoby, které má partnerská země v úmyslu použít pro převedení pravomocí, včetně jasného a transparentního časového rámce k dosažení tohoto cíle;

| 2.8 | se domnívá, že jakýkoli akční plán musí být úzce spojen s prioritami, jenž vychází z jasných a důvěryhodných ekonomických pobídek podporujících pozitivní změnu, a tím pomáhat při směrování technické pomoci; |
| --- | --- |

2.8

se domnívá, že jakýkoli akční plán musí být úzce spojen s prioritami, jenž vychází z jasných a důvěryhodných ekonomických pobídek podporujících pozitivní změnu, a tím pomáhat při směrování technické pomoci;

| 2.9 | se domnívá, že existuje naléhavá a základní potřeba zlepšit a zmodernizovat místní a regionální správu v těch zemích, které byly určeny v rámci PES, včetně dramatického zlepšení co se týče spravedlivých a svobodných voleb, demokratických hodnot a politických svobod na místní úrovni a doporučuje, aby Komise zavedla zvláštní program pro každou sousední zemi jako součást akčního plánu s cílem dosáhnout tohoto cíle (viz příloha); |
| --- | --- |

2.9

se domnívá, že existuje naléhavá a základní potřeba zlepšit a zmodernizovat místní a regionální správu v těch zemích, které byly určeny v rámci PES, včetně dramatického zlepšení co se týče spravedlivých a svobodných voleb, demokratických hodnot a politických svobod na místní úrovni a doporučuje, aby Komise zavedla zvláštní program pro každou sousední zemi jako součást akčního plánu s cílem dosáhnout tohoto cíle (viz příloha);

| 2.10 | doporučuje, aby se v rámci nově navrženého zjednodušeného systému financování, nástroje evropského sousedství, se vážně promyslel specifický finanční instrument, který je vytvořen přímo pro decentralizovanou spolupráci a který je určen pro místní a regionální úřady, aby jim pomohl modernizovat a reformovat jejich operace v sousedních zemích; |
| --- | --- |

2.10

doporučuje, aby se v rámci nově navrženého zjednodušeného systému financování, nástroje evropského sousedství, se vážně promyslel specifický finanční instrument, který je vytvořen přímo pro decentralizovanou spolupráci a který je určen pro místní a regionální úřady, aby jim pomohl modernizovat a reformovat jejich operace v sousedních zemích;

| 2.11 | doporučuje, aby Evropská komise poskytla Výboru regionů a jeho členům možnost hrát vedoucí a aktivní úlohu při hodnocení a projednávání nových nástrojů evropského sousedství; |
| --- | --- |

2.11

doporučuje, aby Evropská komise poskytla Výboru regionů a jeho členům možnost hrát vedoucí a aktivní úlohu při hodnocení a projednávání nových nástrojů evropského sousedství;

| 2.12 | doporučuje, aby se za účelem zjednodušení tohoto procesu uskutečnila v roce 2006 konference, jejímž cílem by bylo svést dohromady zástupce místních a regionálních vlád ze všech států uvedených v PES s tím, že by se uskutečnily čtyři samostatné konference, které by se týkaly středomořského regionu, regionu Baltského moře, východoevropských zemí a zemí Středního východu. |
| --- | --- |

2.12

doporučuje, aby se za účelem zjednodušení tohoto procesu uskutečnila v roce 2006 konference, jejímž cílem by bylo svést dohromady zástupce místních a regionálních vlád ze všech států uvedených v PES s tím, že by se uskutečnily čtyři samostatné konference, které by se týkaly středomořského regionu, regionu Baltského moře, východoevropských zemí a zemí Středního východu.

V Bruselu dne 14. dubna 2005.

Předseda

Výboru regionů

Peter STRAUB

---

(1)  Úř. věstník C 23 ze dne 27.1.2004, str. 36.

1

(2)  Úř. věstník C 121 ze dne 30.4.2004 str. 18 - 25.

2

(3)  Úř. věstník C 23 ze dne 27.1.2004, str. 27.

3

(4)  Politika evropského sousedství – orientační dokument (KOM(2004) 373 v konečném znění), 12.5.2004, str.11.

4

---

Příloha

Místní a regionální samospráva v zemích PES

Bělorusko

Země je rozdělená na šest oblastí a jedno samosprávné město. Má třístupňový systém místních samospráv. Člení se dále na krajské, okresní, městské, obecní a sídelní sověty. Krajské sověty jsou nejvýše postavenými jednotkami a řídí činnost okresních sovětů, které zase řídí městské, obecní a sídelní sověty. Zástupci sovětů jsou voleni každé čtyři roky. Sověty „koordinují funkce celého místního samosprávného systému; plní roli veřejné, hospodářské a sociokulturní konstrukce v rámci svých pravomocí; starají se o přírodní zdroje, veřejný majetek, ochranu životního prostředí atd.“ (1)

Moldávie

V moldavské politice panuje napětí mezi ústřední vládou a separatisty v regionech Transnistrie a Gagauzie. Etnické, sociální, hospodářské a kulturní rozdíly mezi Moldavany, Rusy, Ukrajinci a Gagauzi vystoupily do popředí v roce 1990, když byla moldavština prohlášena za národní jazyk. Oba regiony se prohlásily za samostatné regiony na Moldávii. Gagauzii bylo uděleno zvláštní postavení v ústavě, což ukončilo závažný konflikt mezi separatisty a ústřední vládou. Jednání, která byla zprostředkována Ruskem, OBSE a Ukrajinou, konflikt mezi Transnistrií a Moldavskem nevyřešila.

Poslední komunální volby, které se konaly v květnu a listopadu roku 2003, splňovaly základní mezinárodní standardy.

Legislativou z března 2003 došlo k reorganizaci místní samosprávy, která vychází ze sovětské éry. Země je nyní rozdělena do 33 „rayonů“, které nahradily 12 regionálních „judeti“ (okresů). Konkrétně se jedná o 9 „judeti“, 1 samosprávné město, 1 autonomní územní jednotku a 1 územní jednotku. Reorganizaci navrhla komunistická strana ve svém prohlášení o znovuzvolení v roce 2001 a odráží regionální reorganizaci strany. Mnoho lidí kritizovalo komunistickou stranu za reorganizaci místní samosprávy, aby upevnila svou moc jako většinová vládní strana a získala výhodu v komunálních volbách (2).

Ukrajina

Ukrajina je rozdělena do 24 oblastí, 1 autonomní republiku a 2 města se statutem oblasti. Rozdělení je zastaralé a je pozůstatkem sovětské éry. Oblasti se dále dělí na rady. Zástupci v radách jsou voleni v okresních volbách jedním mandátem. Volby většinou nejsou spravedlivé – šéfové okresních a regionálních samospráv, jmenovaní prezidentem, často do místních voleb zasahují. Opoziční strany „požadují pro regionální a okresní volby zavedení proporcionálního systému, aby zabránily nadvládě“ nestranické „byrokracie“ (3).

Regionální volby, které se uskutečnily od parlamentních voleb v roce 2002, nesplňovaly mezinárodní standardy, ale neustále se zlepšují. Například „během voleb starosty v Mukačevě v dubnu 2004 zástupci OBSE zaznamenali útok na jednu z volebních místností, zastrašování a fyzický útok, jenž vyústil v hospitalizaci jednoho pozorovatele. Byly hlášeny také další problémy jako krádeže hlasovacích lístků a výsledky voleb byly obecně považovány za podvodné“ (4). U místních voleb v Oděse a Poltavě v květnu a červnu 2004 došlo ke zlepšení navzdory problémům s registrací voličů. Je jasné, že místní samospráva není úplně demokratická.

Rusko

Rusko je rozděleno do 49 oblastí, 21 republik, 10 autonomních obvodů, 6 krajů, 2 federálních měst a 1 autonomní oblasti. Dále je rozděleno do 89 subjektů, 21 národních správních jednotek (národních republik), 66 územních celků a 2 federálních měst (5). Místní samospráva v rámci Ruské federace se nadále potýká s decentralizací po rozpadu Sovětského svazu. V důsledku přechodu na federální stát získalo mnoho národních republik více moci než ostatní federální celky. Například legislativa národních republik si většinou protiřečí s federální legislativou.

Prezident Putin v roce 2000 přestavil program reforem, který by vyřešil nedostatky v organizaci místní samosprávy. Podle tohoto programu je Rusko rozděleno do 7 hlavních regionů vzniklých sloučením různých federálních jednotek. Pro každou federální jednotku byla vytvořena funkce výkonného zástupce prezidenta Ruské federace. Základním cílem programu je zvýšení účinnosti veřejné správy a správy věcí veřejných a rozvoj místní samosprávy „jako hlavní síly občanské společnosti a zachování odpovědné vlády“. (6)

Po teroristickém útoku v Beslanu září 2004 prezident Putin vyhlásil radikální reformu voleb 89 regionálních guvernérů země. Namísto přímé volby budou v budoucnosti jmenováni prezidentem a posléze bude jejich jmenování potvrzeno regionálními zákonodárnými sbory. Duma plán schválila v říjnu 2004.

Alžírsko

Alžírsko je rozděleno do 48 provincií (wilayí, jedn. č. – wilaya), z nichž každá má volenou místní radu, která má funkci hlavního vládnoucího orgánu. Poslední komunální volby se konaly v říjnu 2002. Volební účast je většinou kolem 50 % a brání jí mnoho regionálních konfliktů mezi ústřední vládou a berberskými povstalci (7). Existuje nedostatek místní autonomie; guvernéři podávají zprávy přímo ministru vnitra. Decentralizace byla účinná na úrovni provincií a při správě místní infrastruktury a služeb (8).

Egypt

Egypt je rozdělen do 26 gubernií (muhafazat, jedn. č. – muhafazah). Ústřední vláda vykonává velkou moc v místních vládních orgánech díky systému politického jmenování shora dolů. „Na každé úrovni existuje vládnoucí struktura, která slučuje zástupce rad a vládou jmenované orgány, v jejichž čele jsou guvernéři, okresní úředníci a starostové v uvedeném pořadí.“ (9) Místní samospráva je neúčinná při poskytování vládních služeb.

Decentralizace byla zahájena za prezidenta Sadata. Místní samosprávy získaly pravomoc zvyšovat daně, ale byly nuceny, aby vynakládaly velké finanční obnosy na vládní programy a často se zadlužovaly. Byly také podporovány, aby vstupovaly do partnerství se soukromými společnostmi, jenž podporovaly vztah mezi ústřední vládou a bohatými a elitou země. Za prezidenta Mubaraka pokračoval proces decentralizace a místní samosprávy v současné době více odráží místní problémy a méně ústřední politiku. Místní samosprávy jsou často využívány jako prostředek kontroly. „Okresní policejní stanice zrovnoprávnila hodnostáře a systém místní samosprávy je (starostu a radu) integroval do režimu.“ (10)

Izrael

Izrael je rozdělen do 6 okresů (mehozot, jed. č. – mehoz). Okresy se dále dělí na čtrnáct podokresů, z nichž každý vede okresní komisař jmenovaný ministerským předsedou. Okresní komisaři jsou odpovědni za kontrolu politik okresních rad a za přijímání národní legislativy v rámci okresu. Členové obecních a místních rad jsou voleni systémem poměrného zastoupení a partajních seznamů a starosta je volen přímo voliči ve zvláštních obcích. Místní samospráva je odpovědná za poskytování veřejného zboží a vybírání místních poplatků (11).

Jordánsko

Jordánská místní samospráva odráží skutečnost, že moc náleží králi a jeho vládě. Země je rozdělena do 12 gubernií, v jejichž čele stojí jmenovaní komisaři. Gubernie jsou dále rozděleny do správních subregionů. Subregiony zahrnují města, vesnice a obce. Větší obce si zvolily okresní rady a starosty. Okresní vlády jsou v podstatě prostředkem pro politiku ústřední vlády a legislativy (12). Obecní a regionální samosprávy se spoléhají při přidělování finančních prostředků a poskytování veřejných služeb a infrastruktury, což omezuje jejich schopnost řešit problémy lokálního charakteru. Rychlá urbanizace tlačí na místní samosprávy a obce, aby poskytovaly adekvátní služby. nedávná decentralizace měla především formu privatizace státem vlastněných průmyslových odvětví (13).

Libanon

Libanonská místní samospráva je velmi nejistá, protože v současné době ústřední vláda usiluje o nové vybudování národa po 16leté občanské válce. Ústřední vláda převzala místní správu jako prostředek udržení kontroly během války. Diskuse mezi silnou ústřední vládou a decentralizovaným státem ovlivní vývoj místní samosprávy v nastávajících letech (14). Pokračující zapojení Sýrie v Libanonu posílilo ústřední vládu. Decentralizace v praxi má jen velmi malou podporu vlády kvůli politické nestabilitě země (15).

Libanon je rozdělen do 6 gubernií, které se dále dělí do správních obcí. V roce 1998 se konaly první komunální volby po 35 letech. „Voličská účast byla vysoká, v průměru mezi 60-70 %. V Bejrútu přišlo k volbám pouze 30 % voličů, protože se voliči domnívali, že výsledky jsou předem dohodnuté. Neexistují důkazy o podvodech ani násilí. Volby označují další etapu rekonstrukce po konfliktu.“ (16) Místní samosprávy se při rozdělování finančních prostředků spoléhají na ústřední vládu, což omezuje jejich schopnost řešit problémy místního charakteru.

Libye

Libye je historicky vytvořena z různých oblastí, které byly sloučeny do federace za krále Idrise. V roce 1963 nahradil federaci unitární systém. Deset gubernií bylo v podstatě prodloužením ústřední vlády. Po Kadáfiho revoluci v roce 1969 byly místní útvary dále slučovány, aby mohla mít ústřední vláda větší kontrolu. „Subnárodní vláda většinou nadále fungovala jako hierarchický systém administrativních propojení s ústřední vládou spíše než prostředek lidového zastoupení nebo účast.“ (17) Současná místní samospráva se podle World Fact Book CIA skládá z 25 obcí (poznámka – 25 obcí bylo možná nahrazeno 13 regiony).

Proces decentralizace čelí mnoha překážkám. Vývoz ropy je hlavní součástí lybijské ekonomiky a výnos z tohoto vývozu pomáhá podporovat vládu. „Vysoce centralizovaná povaha rozdělování zisků z ropy v Libyi podkopala úsilí o dosažení decentralizace.“ (18) Ačkoli libyjské zákony dávají místní samosprávě odpovědnost za vzdělávání, průmysl a komunity, v praxi diktuje místní politiku ústřední vláda. „Ze zákona je Libye politicky jedním z nejvíce decentralizovaných systémů v arabském regionu. Místní vládní instituce vykonávají svou pravomoc nad vzděláváním, průmyslem a komunitami. Ale v praxi ústřední vedení diktuje, kdo má moc nad těmito institucemi. Občanská společnost a všechny nestátní politické organizace jsou aktivně potlačovány, což umožňuje pouze malou politickou účast směrem zdola nahoru. Velká část elity, od níž by se dalo očekávat, že vyplní pozice místního vedení zůstává v zahraničí.“ (19)

Maroko

Proces decentralizace začal v 60. letech 20. století jako reakce na rostoucí sociální tlaky. „Hlavní omezení decentralizačního procesu jsou především neexistence koordinace mezi různými úrovněmi vlády a pak také slabá výkonnost organizací občanské společnosti a místní samosprávy.“ (20) Největší překážkou, které čelí vývoj místní samosprávy, je silná ústřední vláda v Maroku a nedostatek demokracie na místní úrovni. Konstituční monarchie je stále mocná a pomalu se vyvíjí do parlamentního systému. Parlament je demokraticky volený a poslední volby, které se konaly v roce 2002, byly nejsvobodnější a nejspravedlivější v regionu (21).

Země má 37 provincií a 2 wilaye a „bylo vytvořeno 16 nových regionů (viz níže) jako součást decentralizačního/regionalizačního zákona přijatého v roce 1997 zákonodárným sborem.“ Každé provincii vládne shromáždění, jenž je voleno obecní radou. Obce dohlíží na infrastrukturu a místní služby. Většinou jsou omezeny nedostatkem financí, protože nemají fiskální autonomii. Poslední komunální volby se konaly v roce 1997 a opoziční strany je kritizovaly a označily za podvodné (22).

Sýrie

Sýrie je rozdělená do 14 provincií, „v jejichž čele jsou guvernéři jmenovaní ministrem vnitra. Guvernéři podávají zprávy přímo prezidentovi. Kontrolují úřady provinční vlády a rovněž místní úřady ministerstev a státem vlastněných podniků. Pod provinciemi jsou v sestupném pořadí moci oblasti, okresy a vesnice. Místně volené správní rady spravují tyto vlády, i když v praxi zůstávají velmi závislé na ústředním vedení.“ (23) Rozšířená státní služba v Sýrii a historie ústředního vedení je překážkou vývoje místních samosprávných organizací. Správa závisí na rozhodování malých skupin jednotlivců nahoře. Poslední komunální volby se uskutečnily v roce 1999 (24). Ministerský předseda Miru zahájil nějaké decentralizační programy, ale bude to pravděpodobně pomalý proces, pokud se nebude vyvíjet současně místní demokracie.

Tunisko

Tunisko má vysoce centralizovanou vládu, která není nakloněna decentralizaci. Politice dominuje vládnoucí Rassemblement Constitutionnel Democratique (RCD) a prezident Ali, který je u moci od roku 1987. Tradice centrálního plánování zahrnuje vládní kontrolu nad ekonomikou. Byla přijata určitá opatření směřující k decentralizaci prostřednictvím založení obecních rad, ale nebyly zaváděny důsledně v celé zemi a jsou především nástrojem ústřední vlády.

Tunisko je rozděleno do 24 gubernií, v jejich čele stojí guvernéři jmenovaní vládou. Gubernie mají legislativní shromáždění složená z jmenovaných nebo volených členů. Většina vesnických oblastí nemá dostatek místních vládnoucích orgánů a ústřední vláda si ponechává kontrolu nad fiskální politikou a daněmi. „Mnoha obcím tudíž chybí finanční prostředky. Neexistence jednotné a standardizované struktury v Tunisku umožňuje některým místním samosprávám, aby postupovaly dopředu, zatímco jiné pokulhávají.“ (25) Poslední komunální volby se konaly v roce 2002 a většinu míst obsadili kandidáti z RCD.

V Tunisku existuje jak místní, tak vládní podpora dalšího vývoje místních samospráv. Organizace občanské společnosti prosazují větší účast v místních záležitostech. Vláda to považuje za příležitost k rozptýlení politického napětí a udržení politické stability. Zavedla také regionální plány rozvoje, které mají vytvořit novou infrastrukturu a decentralizovat její správu (26).

Arménie

Arménské politice dominuje boj s Azerbajdžánem o oblast Náhorního Karabachu, jehož obyvatelstvo tvoří převážně občané arménského původu. Arménie je rozdělená do 11 provincií. Poslední komunální volby se konaly v říjnu 1996. Bez ohledu na skutečnost, že prezidentské volby byly označeny mnoha kritiky za nespravedlivé a vyústily v násilné potyčky mezi protestanty a policií, pozorovatelé Rady Evropy tyto volby považují za svobodné a spravedlivé (27). Místní samosprávy jsou pouhým rozšířením ústřední vlády k provádění politik (28). Bujná korupce a slabý politický systém omezují vývoj organizací místní samosprávy.

Azerbajdžán

Azerbajdžán pokračuje v ekonomickém a politickém boji z důvodu konfliktu s Arménií v oblasti Náhorního Karabachu. Jeho zdroje jsou omezené ztrátou území a nutností poskytovat služby pro 800 000 uprchlíků. Ačkoli má Azerbajdžán zásoby ropy, nejsou velmi rozvinuté. Existuje mnoho problémů s národní vládou, včetně podvodů u voleb, korupce a tvrdých zákroků proti opozičním stranám a médiím tak, že se místní samospráva zdá být úplně nevyvinutá a neúčinná. Azerbajdžán je rozdělen do 59 rayonů, 11 měst a 1 autonomní republiky.

Gruzie

Politické klima bylo v posledním desetiletí velmi bouřlivé. Nicméně bez ohledu na různé atentáty nejvyšších představitelů a pokusy o atentát na prezidenta Ševarnadzeho, jsou volby, které se uskutečnily v roce 1992 a 2004, považovány za všeobecně svobodné a spravedlivé. Gruzie směřuje k demokracii a v posledních letech se těší větší politické stabilitě. Administrativní rozdělení Gruzie zahrnuje 9 regionů, 9 měst a 2 autonomní republiky.

---

(1)  Local Government and Regional development Initiative, Report on Belarus 1994, http://unpan1.un.org/intradoc/groups/public/documents/UNTC/UNPAN003979.htm, 25. října 2004.

(2)  FCO Country Profile, http://www.fco.gov.uk/servlet/Front?pagename=OpenMarket/Xcelerate/ShowPage&c=Page&cid=1007029394365&a=KCountryProfile&aid=1019233782153, 25. října 2004.

(3)  UNPAN Nations in Transit 2004: Country Report Ukraine, http://unpan1.un.org/intradoc/groups/public/documents/NISPAcee/UNPAN017053.pdf, 25. října 2004.

(4)  FCO Country Profile, http://www.fco.gov.uk/servlet/Front?pagename=OpenMarket/Xcelerate/ShowPage&c=Page&cid=1007029394365&a=KCountryProfile&aid=1019745009984, 25. října 2004.

(5)  UNPAN Modernising the Relationship between Levels of Government Russia, http://unpan1.un.org/intradoc/groups/public/documents/NISPAcee/UNPAN009033.pdf, 25. října 2004.

(6)  UNPAN Modernising the Relationship between Levels of Government Russia, http://unpan1.un.org/intradoc/groups/public/documents/NISPAcee/UNPAN009033.pdf, 25. října 2004.

(7)  FCO Country Profile, http://www.fco.gov.uk/servlet/Front?pagename=OpenMarket/Xcelerate/ShowPage&c=Page&cid=1007029394365&a=KCountryProfile&aid=1018535850896, 26. října 2004.

(8)  UNDP-Programme On Governance in the Arab Region (POGAR), http://www.pogar.org/countries/algeria/decentralization.html, 28. října 2004.

(9)  US Library of Congress Country Studies, http://countrystudies.us/egypt/113.htm, 27. října 2004.

(10)  US Library of Congress Country Studies, http://countrystudies.us/egypt/113.htm, 27. října 2004.

(11)  US Library of Congress Country Studies, http://countrystudies.us/israel/85.htm, 27. října 2004.

(12)  Národní webové stránky Jordánska, http://www.kinghussein.gov.jo/government2.html, 27. října 2004.

(13)  UNDP-POGAR, http://www.pogar.org/countries/jordan/decentralization.html, 28. října 2004.

(14)  World Bank: Municipalities in Lebanon, http://www.worldbank.org/wbi/mdf/mdf1/munici.htm, 27. října 2004.

(15)  UNDP-POGAR, http://www.pogar.org/countries/jordan/decentralization.html, 28. října 2004.

(16)  FCO Country Profile, http://www.fco.gov.uk/servlet/Front?pagename=OpenMarket/Xcelerate/ShowPage&c=Page&cid=1007029394365&a=KCountryProfile&aid=1018721190906, 25. října 2004 2004

(17)  US Library of Congress Country Studies, http://countrystudies.us/libya/70.htm, 27. října 2004.

(18)  UNDP-POGAR, http://www.pogar.org/countries/libya/decentralization.html, 27. října 2004.

(19)  UNDP-POGAR, http://www.pogar.org/countries/libya/decentralization.html, 27. října 2004.

(20)  Případové studie OSN, http://www.ciesin.org/decentralization/English/CaseStudies/morocco.html, 27. října 2004.

(21)  FCO Country Profile, http://www.fco.gov.uk/servlet/Front?pagename=OpenMarket/Xcelerate/ShowPage&c=Page&cid=1007029394365&a=KCountryProfile&aid=1020281580149, 27. října 2004.

(22)  UNDP-POGAR, http://www.pogar.org/countries/morocco/decentralization.html, 28. října 2004.

(23)  UNDP-POGAR, http://www.pogar.org/countries/syria/decentralization.html, 27. října 2004.

(24)  FCO Country Profile, http://www.fco.gov.uk/servlet/Front?pagename=OpenMarket/Xcelerate/ShowPage&c=Page&cid=1007029394365&a=KCountryProfile&aid=1021373886647, 28. října 2004.

(25)  UNDP-POGAR, http://www.pogar.org/countries/tunisia/decentralization.html, 28. října 2004.

(26)  UNDP-POGAR, http://www.pogar.org/countries/tunisia/decentralization.html, 28. října 2004.

(27)  FCO World Book, http://www.fco.gov.uk/servlet/Front?pagename=OpenMarket/Xcelerate/ShowPage&c=Page&cid=1007029394365&a=KCountryProfile&aid=1019233781786, 28. října 2004.

(28)  US Library of Congress Country Studies, http://countrystudies.us/armenia/47.htm, 28. října 2004.

---

| 20.9.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 231/67 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 231/67

---

Stanovisko Výboru regionů k návrhu nařízení Rady zřizující nástroj předvstupní pomoci (IPA)

(2005/C 231/09)

VÝBOR REGIONŮ,

S ohledem na návrh nařízení Rady zřizující nástroj předvstupní pomoci (IPA) (KOM(2004) 627 v konečném znění – 2004/0222 (CNS));

S ohledem na rozhodnutí Evropské komise ze dne 29. listopadu 2004 konzultovat tuto problematiku s Výborem regionů, v souladu s prvním odstavcem článku 265 Smlouvy o založení Evropského společenství;

S ohledem na rozhodnutí jeho předsedy ze dne 28. září 2004 pověřit Komisi pro teritoriální politiku soudržnosti vypracováním stanoviska k tomuto tématu;

S ohledem na celkový balíček revidující rámec vnější pomoci, přijatý Evropskou komisí dne 29. září 2004, spolu s nástrojem předvstupní pomoci: 1) návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanovují obecná ustanovení zřizující nástroj evropského sousedství a partnerství (KOM (2004) 628 v konečném znění – COD 2004/219); 2) návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady zřizující finanční nástroj na rozvoj spolupráce a na hospodářskou spolupráci (KOM (2004) 629 v konečném znění); 3) návrh nařízení Rady zřizující nástroj stability (KOM (2004) 630 v konečném znění – CNS 2004/223);

S ohledem na rozhodnutí Evropské rady ze dne 16. a 17. prosince 2004 o otevření přístupových jednání s Tureckem;

S ohledem na závěry Evropské rady ze dne 17. a 18. června 2004, že Chorvatsko je kandidátem na členství; na závěry předsednictva Evropské rady ze dne 16. a 17. prosince 2004 o zahájení přístupových jednání s Chorvatskem; a na rozhodnutí Rady Evropské unie ze dne 16. března 2005, že zahájení přístupových jednání bylo odloženo do té doby, než bude potvrzena plná spolupráce s Mezinárodním trestním tribunálem pro bývalou Jugoslávii (ICTY);

S ohledem na své stanovisko k finančním perspektivám: sdělení Evropské komise s názvem „Budování naší společné budoucnosti – politické výzvy a rozpočtové prostředky rozšířené Unie v období 2007-2013“ KOM(2004) 101 v konečném znění, CdR 162/2004 v konečném znění, (Zpravodaj: Cllr Sir Albert Bore, městská rada Birmingham (UK, SES))

S ohledem na usnesení Výboru regionů ze dne 18. listopadu 2004 o zahájení jednání o přistoupení Turecka k EU;

S ohledem na svůj návrh stanoviska (CdR 498/2004 rev 1) přijatého dne 7. února 2005 Komisí pro vnější vztahy (zpravodajka: paní Ruth Coleman, Vrchní představitelka Rady North Wilshire (UK/ELDR);

| 1) | Vzhledem k tomu, že návrh nařízení závisí na dohodě mezi členskými státy o finančních perspektivách (viz výše). |
| --- | --- |

1)

Vzhledem k tomu, že návrh nařízení závisí na dohodě mezi členskými státy o finančních perspektivách (viz výše).

přijal na svém 59. plenárním zasedání ve dnech 13. a 14. dubna 2005 (zasedání dne 14. dubna) následující stanovisko

1.   Názory Výboru regionů

VÝBOR REGIONŮ

| 1.1 | vítá tento nástroj jako odpověď na žádost o větší flexibilitu a jednoduchost systému předvstupní pomoci a jako prostředek na lepší překlenutí propasti mezi předvstupním obdobím a přistoupením; |
| --- | --- |

1.1

vítá tento nástroj jako odpověď na žádost o větší flexibilitu a jednoduchost systému předvstupní pomoci a jako prostředek na lepší překlenutí propasti mezi předvstupním obdobím a přistoupením;

| 1.2 | uznává, že předchozí přístupové nástroje byly velmi poučné a proto vítá vytvoření jednotného rámce předvstupní pomoci pro kandidátské a potenciální kandidátské země jako prostředku zjednodušené podpory a lepší koordinace mezi různými složkami podpory; |
| --- | --- |

1.2

uznává, že předchozí přístupové nástroje byly velmi poučné a proto vítá vytvoření jednotného rámce předvstupní pomoci pro kandidátské a potenciální kandidátské země jako prostředku zjednodušené podpory a lepší koordinace mezi různými složkami podpory;

| 1.3 | uznává rozdíl mezi předvstupní pomocí a tradiční rozvojovou pomocí v tom, že předvstupní pomoc je a) směrována k cíli přistoupení v krátkém a středním období a b) má v úmyslu připravit země na období po přistoupení. Celkovým cílem předvstupní pomoci je postupné sladění s normami a politikami Evropské unie; |
| --- | --- |

1.3

uznává rozdíl mezi předvstupní pomocí a tradiční rozvojovou pomocí v tom, že předvstupní pomoc je a) směrována k cíli přistoupení v krátkém a středním období a b) má v úmyslu připravit země na období po přistoupení. Celkovým cílem předvstupní pomoci je postupné sladění s normami a politikami Evropské unie;

| 1.4 | vítá rozhodnutí o nabídnutí předvstupní pomoci jak kandidátským, tak potenciálním kandidátským zemím – obě skupiny budou mít přístup k těmto oblastem:






  — | Přechodná pomoc a institucionální zajištění |
| --- | --- | --- |

1.4

vítá rozhodnutí o nabídnutí předvstupní pomoci jak kandidátským, tak potenciálním kandidátským zemím – obě skupiny budou mít přístup k těmto oblastem:

—

Přechodná pomoc a institucionální zajištění

| — | Regionální a přeshraniční spolupráce |
| --- | --- |

—

Regionální a přeshraniční spolupráce

Kandidátské země budou mít přístup k těmto oblastem:

| — | Regionální rozvoj |
| --- | --- |

—

Regionální rozvoj

| — | Rozvoj lidských zdrojů |
| --- | --- |

—

Rozvoj lidských zdrojů

| — | Rozvoj venkova |
| --- | --- |

—

Rozvoj venkova

| 1.5 | vítá snížení počtu rozpočtových položek pokrývajících předvstupní pomoc, což umožní větší flexibilitu při plnění potřeb kandidátských a potenciálních kandidátských zemí; |
| --- | --- |

1.5

vítá snížení počtu rozpočtových položek pokrývajících předvstupní pomoc, což umožní větší flexibilitu při plnění potřeb kandidátských a potenciálních kandidátských zemí;

| 1.6 | věří, že návrh, aby řízení pomoci kandidátským zemím zahrnovalo decentralizované řízení, zatímco pomoc potenciálním kandidátským zemím by byla i nadále řízena centrálně, je návrhem vyváženým; |
| --- | --- |

1.6

věří, že návrh, aby řízení pomoci kandidátským zemím zahrnovalo decentralizované řízení, zatímco pomoc potenciálním kandidátským zemím by byla i nadále řízena centrálně, je návrhem vyváženým;

| 1.7 | vítá sloučení rozpočtových položek navrhované GŘ pro regionální politiku a GŘ pro rozšíření, pokud jde o přeshraniční spolupráci. Tím bude zabezpečen mnohem flexibilnější systém s jedním řídícím orgánem; |
| --- | --- |

1.7

vítá sloučení rozpočtových položek navrhované GŘ pro regionální politiku a GŘ pro rozšíření, pokud jde o přeshraniční spolupráci. Tím bude zabezpečen mnohem flexibilnější systém s jedním řídícím orgánem;

| 1.8 | vítá zjednodušenou a zlepšenou koordinaci předvstupní pomoci pro kandidátské a potenciální kandidátské země a pro demokratické instituce v těchto zemích včetně místní a regionální samosprávy. |
| --- | --- |

1.8

vítá zjednodušenou a zlepšenou koordinaci předvstupní pomoci pro kandidátské a potenciální kandidátské země a pro demokratické instituce v těchto zemích včetně místní a regionální samosprávy.

2.   Doporučení Výboru regionů

| 2.1 | zdůrazňuje skutečnost, že rozsah navrhované pomoci zahrnuje mnoho oblastí, ve kterých mají místní a regionální samosprávy zkušenosti a tudíž v nich mohou hrát významnou úlohu, včetně:






  — | posilování demokratických institucí |
| --- | --- | --- |

2.1

zdůrazňuje skutečnost, že rozsah navrhované pomoci zahrnuje mnoho oblastí, ve kterých mají místní a regionální samosprávy zkušenosti a tudíž v nich mohou hrát významnou úlohu, včetně:

—

posilování demokratických institucí

| — | hospodářské reformy |
| --- | --- |

—

hospodářské reformy

| — | podpory a ochrany lidských práv a základních svobod a většího respektování práv menšin |
| --- | --- |

—

podpory a ochrany lidských práv a základních svobod a většího respektování práv menšin

| — | rozvoje občanské společnosti |
| --- | --- |

—

rozvoje občanské společnosti

| — | regionální a přeshraniční spolupráce |
| --- | --- |

—

regionální a přeshraniční spolupráce

| 2.2 | doporučuje, aby místní a regionální samosprávy v rámci Evropské unie nabízely větší rozsah expertíz pro oblasti pomoci uvedené v odstavci I 5 (výše), což by mohlo být uskutečněno například prostřednictvím výměny informací nebo programy technické pomoci,anebo asistencí na konferencích s cílem seznámit místní či regionální samosprávy v kandidátských/potenciálních kandidátských zemích s acquis Společenství; |
| --- | --- |

2.2

doporučuje, aby místní a regionální samosprávy v rámci Evropské unie nabízely větší rozsah expertíz pro oblasti pomoci uvedené v odstavci I 5 (výše), což by mohlo být uskutečněno například prostřednictvím výměny informací nebo programy technické pomoci,anebo asistencí na konferencích s cílem seznámit místní či regionální samosprávy v kandidátských/potenciálních kandidátských zemích s acquis Společenství;

| 2.3 | naléhá na místní a regionální úřady, aby zvážily využití příležitosti nabízené v článku 16 a účastnily se výběrových řízení a smluv za účelem provádění programů pomoci v rámci tohoto nástroje; |
| --- | --- |

2.3

naléhá na místní a regionální úřady, aby zvážily využití příležitosti nabízené v článku 16 a účastnily se výběrových řízení a smluv za účelem provádění programů pomoci v rámci tohoto nástroje;

| 2.4 | navrhuje, aby Evropská komise prováděla pravidelnou kontrolu a hodnocení IPA, v případě regionální a místní problematiky by se tak mělo dít ve spolupráci s Výborem regionů. Tím by se zlepšilo řízení projektů na pokrytí aktuálních potřeb obou stran, EU i kandidátských či potenciálních kandidátských zemí. |
| --- | --- |

2.4

navrhuje, aby Evropská komise prováděla pravidelnou kontrolu a hodnocení IPA, v případě regionální a místní problematiky by se tak mělo dít ve spolupráci s Výborem regionů. Tím by se zlepšilo řízení projektů na pokrytí aktuálních potřeb obou stran, EU i kandidátských či potenciálních kandidátských zemí.

V Bruselu dne 14. dubna 2005.

Předseda

Výboru regionů

Peter STRAUB

---

| 20.9.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 231/69 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 231/69

---

Stanovisko Výboru regionů k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2003/88/ES o některých aspektech úpravy pracovní doby

(2005/C 231/10)

VÝBOR REGIONŮ,

s ohledem na návrh stanoviska k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2003/88/ES o některých aspektech úpravy pracovní doby KOM(2004) 607 v konečném znění – 2004/0209 (COD),

s ohledem na rozhodnutí Rady ze dne 20. října 2004 ho konzultovat v souladu s ustanoveními článku 137 odst. 2 Smlouvy o založení Evropského společenství,

s ohledem na rozhodnutí svého předsedy ze dne 3. listopadu 2004 zadat navržení stanoviska k tomuto tématu své Komisi pro hospodářskou a sociální politiku,

s ohledem na nařízení 93/104/ES o některých aspektech organizace pracovní doby, ve znění nařízení 2000/34/ES,

s ohledem na sdělení Evropské komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výborů regionů o přezkumu směrnice 93/104/ES o některých aspektech úpravy pracovní doby,

s ohledem na druhou fázi konzultací sociálních partnerů na úrovni Společenství o revizi směrnice 93/104/ES o některých aspektech úpravy pracovní doby,

s ohledem na rozhodnutí Evropského soudního dvora o interpretaci určitých ustanovení nařízení v případu C-303/98, Sindicato de Médicatos de Asistencia Pública (SIMAP) v. Conselleria de Sanidad y Consumo de la Generalidad Valenciana a případu C-151/02, Landeshauptstadt Kiel v. Norbert Jaeger;

s ohledem na princip subsidiarity zakotvený v čl. 5 Smlouvy o založení Evropského společenství – čl. 5 Smlouvy o ES,

s ohledem na směrnici Rady ze dne 12. června 1989 o zavedení opatření ke zlepšení bezpečnosti a zdraví zaměstnanců při práci (89/391/ES),

s ohledem na cíl stanovený Evropskou radou v Lisabonu ve dnech 23.-24. března 2000 pro Evropskou unii stát se nejkonkurenceschopnější a nejdynamičtější ekonomikou na světě založenou na znalostech, schopnou trvalého hospodářského růstu s více a lepšími pracovními místy a větší sociální soudržností,

s ohledem na svůj návrh stanoviska ( CdR 329/2004 rev.2) přijatý dne 11. února 2005 Komisí pro hospodářskou a sociální politiku VR (Zpravodajka: baronka Joan HANHAM, členka Royal Borough v Kensingtonu a Chelsea (UK – ELS),

přijal následující stanovisko na svém 59. plenárním zasedání ve dnech 13. a 14. dubna 2005, (zasedání dne 14. dubna 2005).

1.   Stanoviska Výboru regionů

VÝBOR REGIONŮ,

| 1.1 | vítá iniciativu Komise upravit směrnici o pracovní době v této fázi, vzhledem k naléhavé potřebě vyřešit několik problémů týkajících se interpretace a aplikace Směrnice o pracovní době na úrovni členských států, |
| --- | --- |

1.1

vítá iniciativu Komise upravit směrnici o pracovní době v této fázi, vzhledem k naléhavé potřebě vyřešit několik problémů týkajících se interpretace a aplikace Směrnice o pracovní době na úrovni členských států,

| 1.2 | připomíná Komisi, Parlamentu a Radě, že místní a regionální samosprávy jsou v rámci Evropské unie významnými zaměstnavateli a hrají významnou roli v řízení veřejných služeb, jako jsou sociální péče, péče o zdraví a civilní ochrana, |
| --- | --- |

1.2

připomíná Komisi, Parlamentu a Radě, že místní a regionální samosprávy jsou v rámci Evropské unie významnými zaměstnavateli a hrají významnou roli v řízení veřejných služeb, jako jsou sociální péče, péče o zdraví a civilní ochrana,

| 1.3 | připomíná zúčastněným stranám, že nebude-li nalezeno uspokojivé řešení, okamžitě vyvstanou potíže s nedostatkem kvalifikovaných pracovních sil v sektoru zdravotní a sociální péče napříč celou Evropskou unií a v krátkém časovém horizontu tento neúspěch najít řešení způsobí další ekonomickou migraci do těchto sektorů z nových členských států a z chudších zemí mimo EU do původních členských států, což bude mít jak z krátkodobého, tak z dlouhodobého hlediska negativní dopad na sektor zdravotní a sociální péče v nových členských zemích a v chudších zemích mimo EU, |
| --- | --- |

1.3

připomíná zúčastněným stranám, že nebude-li nalezeno uspokojivé řešení, okamžitě vyvstanou potíže s nedostatkem kvalifikovaných pracovních sil v sektoru zdravotní a sociální péče napříč celou Evropskou unií a v krátkém časovém horizontu tento neúspěch najít řešení způsobí další ekonomickou migraci do těchto sektorů z nových členských států a z chudších zemí mimo EU do původních členských států, což bude mít jak z krátkodobého, tak z dlouhodobého hlediska negativní dopad na sektor zdravotní a sociální péče v nových členských zemích a v chudších zemích mimo EU,

| 1.4 | domnívá se, že kromě technické stránky úpravy pracovní doby existují faktory pro právě ten typ společnosti, který se Evropa snaží budovat; usiluje-li tedy Evropa o podporu a rozvoj podnikání, kreativity a aktivního občanství současně se zajišťováním lepší rovnováhy mezi pracovním a osobním životem jednotlivců, představuje úprava pracovní doby důležitý faktor pro všechny tyto cíle, a musí proto být posuzována v tomto kontextu, |
| --- | --- |

1.4

domnívá se, že kromě technické stránky úpravy pracovní doby existují faktory pro právě ten typ společnosti, který se Evropa snaží budovat; usiluje-li tedy Evropa o podporu a rozvoj podnikání, kreativity a aktivního občanství současně se zajišťováním lepší rovnováhy mezi pracovním a osobním životem jednotlivců, představuje úprava pracovní doby důležitý faktor pro všechny tyto cíle, a musí proto být posuzována v tomto kontextu,

| 1.5 | oceňuje, že návrh Komise týkající se definice pracovní doby usiluje o odstranění právní nejistoty vzniklé po vydání rozhodnutí ESD v případech Jaeger a SIMAP. Evropská legislativa musí usilovat o zajištění toho, že pohotovostní služby zůstanou důležitým předpokladem poskytování kvalitní a trvalé zdravotní a domácí péče, a to včetně péče o ohrožené dospělé a děti, |
| --- | --- |

1.5

oceňuje, že návrh Komise týkající se definice pracovní doby usiluje o odstranění právní nejistoty vzniklé po vydání rozhodnutí ESD v případech Jaeger a SIMAP. Evropská legislativa musí usilovat o zajištění toho, že pohotovostní služby zůstanou důležitým předpokladem poskytování kvalitní a trvalé zdravotní a domácí péče, a to včetně péče o ohrožené dospělé a děti,

| 1.6 | uznává, že návrat k situaci před případy SIMAP a Jaeger mohou mít negativní dopad v pracovních režimech, kde pracovníci např. tráví dlouhé časové úseky v pohotovosti na pracovišti; není-li tento režim efektivně řízen, může dojít k negativním dopadům na zdraví a bezpečnost těchto pracovníků, případně i jiných, jako jsou zákazníci a veřejnost, a také na schopnost pracovníků sladit svůj pracovní a rodinný život, |
| --- | --- |

1.6

uznává, že návrat k situaci před případy SIMAP a Jaeger mohou mít negativní dopad v pracovních režimech, kde pracovníci např. tráví dlouhé časové úseky v pohotovosti na pracovišti; není-li tento režim efektivně řízen, může dojít k negativním dopadům na zdraví a bezpečnost těchto pracovníků, případně i jiných, jako jsou zákazníci a veřejnost, a také na schopnost pracovníků sladit svůj pracovní a rodinný život,

| 1.7 | zdůrazňuje, že směrnice o pracovní době je nicméně opatřením zaměřeným na zdraví a bezpečnost, jehož cílem je zavést maximální počty odpracovaných hodin, aby bylo možno dosáhnout rovnováhy mezi prací a odpočinkem. Není opatřením, které má definovat jiné podmínky zaměstnávání, například souhlas s odpracováním určitého počtu hodin nebo finanční náhradu za tyto odpracované hodiny. To jsou záležitosti, které je nutno dohodnout na individuálním nebo kolektivním základě v souladu se zvyklostmi a postupy v jednotlivých členských státech nebo v příslušných odvětvích. Kromě toho, ať už je navržen jakýkoli model pracovní doby, zaměstnavatel odpovídá za zdraví a bezpečnost pracovníků a měl by mít k dispozici opatření, kterými zajistí, že nebude ohroženo jejich zdraví a bezpečnost, |
| --- | --- |

1.7

zdůrazňuje, že směrnice o pracovní době je nicméně opatřením zaměřeným na zdraví a bezpečnost, jehož cílem je zavést maximální počty odpracovaných hodin, aby bylo možno dosáhnout rovnováhy mezi prací a odpočinkem. Není opatřením, které má definovat jiné podmínky zaměstnávání, například souhlas s odpracováním určitého počtu hodin nebo finanční náhradu za tyto odpracované hodiny. To jsou záležitosti, které je nutno dohodnout na individuálním nebo kolektivním základě v souladu se zvyklostmi a postupy v jednotlivých členských státech nebo v příslušných odvětvích. Kromě toho, ať už je navržen jakýkoli model pracovní doby, zaměstnavatel odpovídá za zdraví a bezpečnost pracovníků a měl by mít k dispozici opatření, kterými zajistí, že nebude ohroženo jejich zdraví a bezpečnost,

| 1.8 | domnívá se, že možnost prodloužit rozhodné období, jež se používá pro výpočet průměrného počtu hodin odpracovaných za týden, platí pouze pro omezený počet pracovišť zahrnutých v seznamu odchylek nebo na základě případné kolektivní smlouvy. Výbor se proto vyslovuje k rychlému přijetí používání ročního rozhodného období ke stanovení pracovní doby, zejména v odvětvích, ve kterých dochází k velkým sezónním výkyvům, pokud jde o poptávku po jejich výrobcích nebo službách. Jednalo by se tedy o užitečný příspěvek do oblasti konkurenceschopnosti, |
| --- | --- |

1.8

domnívá se, že možnost prodloužit rozhodné období, jež se používá pro výpočet průměrného počtu hodin odpracovaných za týden, platí pouze pro omezený počet pracovišť zahrnutých v seznamu odchylek nebo na základě případné kolektivní smlouvy. Výbor se proto vyslovuje k rychlému přijetí používání ročního rozhodného období ke stanovení pracovní doby, zejména v odvětvích, ve kterých dochází k velkým sezónním výkyvům, pokud jde o poptávku po jejich výrobcích nebo službách. Jednalo by se tedy o užitečný příspěvek do oblasti konkurenceschopnosti,

| 1.9 | podotýká, že pravidlo pro uplatňování výpočtu průměrné pracovní doby u pracovníků zaměstnaných na kratší dobu je fakticky stejné jako to, jež v současné době platí pro pracovníky pracující po dobu kratší, než je standardní rozhodné období 4 měsíců, |
| --- | --- |

1.9

podotýká, že pravidlo pro uplatňování výpočtu průměrné pracovní doby u pracovníků zaměstnaných na kratší dobu je fakticky stejné jako to, jež v současné době platí pro pracovníky pracující po dobu kratší, než je standardní rozhodné období 4 měsíců,

| 1.10 | upozorňuje na skutečnost, že návrh na poskytnutí náhradní doby odpočinku odstraňuje povinnost zavedenou rozhodnutím ESD v případu Jaeger, a sice přiznat náhradní dobu odpočinku okamžitě. To odstraní nejasnosti, které rozsudek vyvolal. Ve většině případů bude lhůta 72 hodin přiměřenou lhůtou pro poskytnutí náhradní doby odpočinku, |
| --- | --- |

1.10

upozorňuje na skutečnost, že návrh na poskytnutí náhradní doby odpočinku odstraňuje povinnost zavedenou rozhodnutím ESD v případu Jaeger, a sice přiznat náhradní dobu odpočinku okamžitě. To odstraní nejasnosti, které rozsudek vyvolal. Ve většině případů bude lhůta 72 hodin přiměřenou lhůtou pro poskytnutí náhradní doby odpočinku,

| 1.11 | podotýká, že návrhy Komise by ponechaly v platnosti právo pracovníků odmítnout maximální průměrnou pracovní dobu 48 hodin týdně, a to v těch členských státech, jež se rozhodnou pro tuto možnost, ovšem na některých pracovištích bude tato možnost záviset na kolektivní smlouvě. Bude-li pokračovat diskuse o této oblasti návrhu, bude nutno ji dále upřesnit, neboť za současného znění by jednotlivci mohli také odmítnout maximální průměr na pracovištích, kde neexistuje kolektivní smlouva. Není proto dostatečně jasné, kdy má tato možnost platit. Může se například vztahovat jen na malé zaměstnavatele v členských státech, které tradičně nemají rozšířené struktury kolektivního vyjednávání, jako např. Spojené království. Může mít však rovněž význam pro některý z nových členských států, které nemají rozvinuté procesy sociálního dialogu, |
| --- | --- |

1.11

podotýká, že návrhy Komise by ponechaly v platnosti právo pracovníků odmítnout maximální průměrnou pracovní dobu 48 hodin týdně, a to v těch členských státech, jež se rozhodnou pro tuto možnost, ovšem na některých pracovištích bude tato možnost záviset na kolektivní smlouvě. Bude-li pokračovat diskuse o této oblasti návrhu, bude nutno ji dále upřesnit, neboť za současného znění by jednotlivci mohli také odmítnout maximální průměr na pracovištích, kde neexistuje kolektivní smlouva. Není proto dostatečně jasné, kdy má tato možnost platit. Může se například vztahovat jen na malé zaměstnavatele v členských státech, které tradičně nemají rozšířené struktury kolektivního vyjednávání, jako např. Spojené království. Může mít však rovněž význam pro některý z nových členských států, které nemají rozvinuté procesy sociálního dialogu,

| 1.12 | vyjadřuje souhlas s tím, že rozhodnutí pro odchylku od maximálního týdenního průměru 48 hodin je dobrovolnou volbou konkrétního pracovníka a že na pracovníky nelze ze strany zaměstnavatele vyvíjet nátlak, aby tak učinili. Musí být zajištěna přiměřená ochrana, aby bylo zaručeno, že k takovému nátlaku nedochází, ale také dodatečná opatření k zajištění ochrany zdraví a bezpečnosti pracovníků, pokud se pro odchylku rozhodnou, |
| --- | --- |

1.12

vyjadřuje souhlas s tím, že rozhodnutí pro odchylku od maximálního týdenního průměru 48 hodin je dobrovolnou volbou konkrétního pracovníka a že na pracovníky nelze ze strany zaměstnavatele vyvíjet nátlak, aby tak učinili. Musí být zajištěna přiměřená ochrana, aby bylo zaručeno, že k takovému nátlaku nedochází, ale také dodatečná opatření k zajištění ochrany zdraví a bezpečnosti pracovníků, pokud se pro odchylku rozhodnou,

| 1.13 | podotýká, že mnohé z podmínek, jež je nutno splnit při využití odchylky, již platí pro individuální odchylku v současné podobě, některé však nezajišťují žádnou zjevnou další ochranu pracovníků a měly by být vyňaty nebo vyhrazeny pro členské státy, |
| --- | --- |

1.13

podotýká, že mnohé z podmínek, jež je nutno splnit při využití odchylky, již platí pro individuální odchylku v současné podobě, některé však nezajišťují žádnou zjevnou další ochranu pracovníků a měly by být vyňaty nebo vyhrazeny pro členské státy,

| 1.14 | domnívá se, že požadavek, podle kterého odchylka musí platit po dobu nejvýše jednoho roku a pak musí být prodloužena, by vedl k mylnému dojmu, že délka odchylky je stanovena na jeden rok, zatímco správně platí, že jednotlivec má právo kdykoli od odchylky odstoupit, |
| --- | --- |

1.14

domnívá se, že požadavek, podle kterého odchylka musí platit po dobu nejvýše jednoho roku a pak musí být prodloužena, by vedl k mylnému dojmu, že délka odchylky je stanovena na jeden rok, zatímco správně platí, že jednotlivec má právo kdykoli od odchylky odstoupit,

| 1.15 | uznává, že ustanovení o tom, že souhlas s odchylkou udělený při podpisu pracovní smlouvy bude neplatný, poskytne určitou ochranu pracovníkům, kteří by se jinak mohli cítit nuceni se pro odchylku rozhodnout. Jednotliví pracovníci však mohou z počátku u nového zaměstnavatele chtít pracovat déle, aby získali vyšší plat, musí tedy být upřesněno, v jaké fázi zaměstnání získává zaměstnanec právo rozhodnout se pro odchylku. To bude zvlášť důležité tam, kde jsou pracovníci zaměstnáváni ke zvládnutí sezónního vrcholu v množství práce. Dále vzhledem k tomu, že nepanuje obecná shoda nad definicí zkušební doby, povede dodatečný požadavek, aby zaměstnanec neměl právo rozhodnout se pro odchylku během zkušební doby, nejen k dotazům na interpretaci, ale také těmto zaměstnancům upře možnost vydělat si vyšší mzdu, |
| --- | --- |

1.15

uznává, že ustanovení o tom, že souhlas s odchylkou udělený při podpisu pracovní smlouvy bude neplatný, poskytne určitou ochranu pracovníkům, kteří by se jinak mohli cítit nuceni se pro odchylku rozhodnout. Jednotliví pracovníci však mohou z počátku u nového zaměstnavatele chtít pracovat déle, aby získali vyšší plat, musí tedy být upřesněno, v jaké fázi zaměstnání získává zaměstnanec právo rozhodnout se pro odchylku. To bude zvlášť důležité tam, kde jsou pracovníci zaměstnáváni ke zvládnutí sezónního vrcholu v množství práce. Dále vzhledem k tomu, že nepanuje obecná shoda nad definicí zkušební doby, povede dodatečný požadavek, aby zaměstnanec neměl právo rozhodnout se pro odchylku během zkušební doby, nejen k dotazům na interpretaci, ale také těmto zaměstnancům upře možnost vydělat si vyšší mzdu,

| 1.16 | upozorňuje na neobvyklou anomálii vzniklou v důsledku nového návrhu, aby zaměstnanec, jenž se rozhodne pro odchylku a má na to právo v souladu s kolektivní smlouvou, nesměl pracovat déle než 65 hodin v kterémkoli jednotlivém týdnu, neboť se jedná o neobvykle vysoký počet hodin a nebude se jednat o normu, přičemž platí, že zaměstnanec, jenž se rozhodne pro odchylku, nesmí pracovat déle než 65 hodin v kterémkoli jednotlivém týdnu, zatímco zaměstnanec, jenž se pro odchylku nerozhodl, a tím pádem pro něj platí maximální průměrný počet 48 hodin týdně, takovou možnost má. Navíc se zdá, že pracovník na pracovišti bez kolektivní smlouvy nebo zaměstnanecké organizace, jenž se individuálně rozhodne pro odchylku, rovněž nebude omezen maximálním počtem 65 hodin v kterémkoli jednotlivém týdnu, |
| --- | --- |

1.16

upozorňuje na neobvyklou anomálii vzniklou v důsledku nového návrhu, aby zaměstnanec, jenž se rozhodne pro odchylku a má na to právo v souladu s kolektivní smlouvou, nesměl pracovat déle než 65 hodin v kterémkoli jednotlivém týdnu, neboť se jedná o neobvykle vysoký počet hodin a nebude se jednat o normu, přičemž platí, že zaměstnanec, jenž se rozhodne pro odchylku, nesmí pracovat déle než 65 hodin v kterémkoli jednotlivém týdnu, zatímco zaměstnanec, jenž se pro odchylku nerozhodl, a tím pádem pro něj platí maximální průměrný počet 48 hodin týdně, takovou možnost má. Navíc se zdá, že pracovník na pracovišti bez kolektivní smlouvy nebo zaměstnanecké organizace, jenž se individuálně rozhodne pro odchylku, rovněž nebude omezen maximálním počtem 65 hodin v kterémkoli jednotlivém týdnu,

| 1.17 | se domnívá, že dodatečný požadavek na archivaci podrobných záznamů všech odpracovaných hodin u pracovníků, již se rozhodli pro odchylku, přinese další byrokracii; lepším řešením by mohlo být, kdyby Směrnice přenesla zodpovědnost za úpravu povinností zaměstnavatelů na příslušné orgány jednotlivých členských států. Tyto orgány budou moci začlenit tyto požadavky v rámci celkové strategie členského státu v oblasti zdraví a bezpečnosti. |
| --- | --- |

1.17

se domnívá, že dodatečný požadavek na archivaci podrobných záznamů všech odpracovaných hodin u pracovníků, již se rozhodli pro odchylku, přinese další byrokracii; lepším řešením by mohlo být, kdyby Směrnice přenesla zodpovědnost za úpravu povinností zaměstnavatelů na příslušné orgány jednotlivých členských států. Tyto orgány budou moci začlenit tyto požadavky v rámci celkové strategie členského státu v oblasti zdraví a bezpečnosti.

2.   Doporučení Výboru regionů

Výboru regionů doporučuje,

Naléhavé otázky

| 2.1 | aby Komise, Parlament a Rada bez prodlení zpracovaly předložené návrhy, a zaručily tak jednoznačnost a jistotu v otázce Směrnice o pracovní době, |
| --- | --- |

2.1

aby Komise, Parlament a Rada bez prodlení zpracovaly předložené návrhy, a zaručily tak jednoznačnost a jistotu v otázce Směrnice o pracovní době,

Definice pracovní doby

| 2.2 | aby byla přijata nová definice pracovní doby zahrnující dvě nové kategorie doby: „doba pracovní pohotovosti“ a „doba nečinnosti v průběhu pracovní pohotovosti“, tj. aby během pracovní pohotovosti, jež znamená dobu, kdy pracovník musí být přítomen na pracovišti, aby mohl zahájit výkon svých pracovních činností nebo povinností na pokyn zaměstnavatele, nebyla jako pracovní doba započítána doba nečinnosti, pokud se členské státy nerozhodnou jinak, nebo v tomto smyslu není sepsána kolektivní smlouva. Doby pracovní pohotovosti, ve kterých pracovníci skutečně vykonávají práci, se budou započítávat do pracovní doby, |
| --- | --- |

2.2

aby byla přijata nová definice pracovní doby zahrnující dvě nové kategorie doby: „doba pracovní pohotovosti“ a „doba nečinnosti v průběhu pracovní pohotovosti“, tj. aby během pracovní pohotovosti, jež znamená dobu, kdy pracovník musí být přítomen na pracovišti, aby mohl zahájit výkon svých pracovních činností nebo povinností na pokyn zaměstnavatele, nebyla jako pracovní doba započítána doba nečinnosti, pokud se členské státy nerozhodnou jinak, nebo v tomto smyslu není sepsána kolektivní smlouva. Doby pracovní pohotovosti, ve kterých pracovníci skutečně vykonávají práci, se budou započítávat do pracovní doby,

Rozhodná období pro výpočet průměrné týdenní pracovní doby

| 2.3 | aby byl přijat návrh Komise, aby členské státy měly možnost dle vlastního uvážení zavést rozhodné období o maximálním počtu 12 měsíců pro všechny pracovníky, a to pod podmínkou, že u zaměstnanců na dobu určitou nemůže být rozhodné období delší než trvání pracovní smlouvy, je-li tato kratší než jeden rok, |
| --- | --- |

2.3

aby byl přijat návrh Komise, aby členské státy měly možnost dle vlastního uvážení zavést rozhodné období o maximálním počtu 12 měsíců pro všechny pracovníky, a to pod podmínkou, že u zaměstnanců na dobu určitou nemůže být rozhodné období delší než trvání pracovní smlouvy, je-li tato kratší než jeden rok,

Náhradní doba odpočinku

| 2.4 | aby, ačkoli je návrh Komise, aby v situacích, kdy je pracovníkům upřeno právo na denní a týdenní dobu odpočinku a musí jim být poskytnuta ekvivalentní náhradní doba odpočinku v přiměřené lhůtě, jež nesmí překročit 72 hodin, významným zlepšením současné situace vyplývající z rozhodnutí ESD v případu Jaeger, je za účelem pokrytí širokého spektra sektorů a pracovních režimů nutno věnovat náležitou pozornost zajištění delší lhůty, během níž by byl zaručen nárok na náhradní dobu odpočinku. Navíc, článek 17 by měl povolit možnost prodloužit časové omezení, v souladu s národními praktikami, právem čí kolektivní smlouvou, |
| --- | --- |

2.4

aby, ačkoli je návrh Komise, aby v situacích, kdy je pracovníkům upřeno právo na denní a týdenní dobu odpočinku a musí jim být poskytnuta ekvivalentní náhradní doba odpočinku v přiměřené lhůtě, jež nesmí překročit 72 hodin, významným zlepšením současné situace vyplývající z rozhodnutí ESD v případu Jaeger, je za účelem pokrytí širokého spektra sektorů a pracovních režimů nutno věnovat náležitou pozornost zajištění delší lhůty, během níž by byl zaručen nárok na náhradní dobu odpočinku. Navíc, článek 17 by měl povolit možnost prodloužit časové omezení, v souladu s národními praktikami, právem čí kolektivní smlouvou,

Individuální odchylka od 48 hodin

| 2.5 | se vyslovuje usilují-li EU a její členské státy o podporu rozvoje podnikání, kreativity a aktivního občanství současně se zajištěním lepší rovnováhy mezi pracovním a osobním životem jednotlivců k výraznému potlačení možnosti členských států udělit pracovníkům právo svobodně a individuálně se rozhodnout pro odchylku od maximální průměrného týdenní pracovní doby 48 hodin ve prospěch iniciativ podporujících výše uvedené cíle, |
| --- | --- |

2.5

se vyslovuje usilují-li EU a její členské státy o podporu rozvoje podnikání, kreativity a aktivního občanství současně se zajištěním lepší rovnováhy mezi pracovním a osobním životem jednotlivců k výraznému potlačení možnosti členských států udělit pracovníkům právo svobodně a individuálně se rozhodnout pro odchylku od maximální průměrného týdenní pracovní doby 48 hodin ve prospěch iniciativ podporujících výše uvedené cíle,

| 2.6 | znovu vyzývá ke zrušení návrhu Komise, aby bylo možno povolit odchylku od pracovní doby v délce nejvýše 48 hodin pouze tehdy, pokud je tato možnost stanovena v kolektivní smlouvě nebo v dohodě mezi zaměstnavateli a zaměstnanci na národní nebo regionální úrovní, nebo v kolektivních smlouvách na příslušné úrovni, |
| --- | --- |

2.6

znovu vyzývá ke zrušení návrhu Komise, aby bylo možno povolit odchylku od pracovní doby v délce nejvýše 48 hodin pouze tehdy, pokud je tato možnost stanovena v kolektivní smlouvě nebo v dohodě mezi zaměstnavateli a zaměstnanci na národní nebo regionální úrovní, nebo v kolektivních smlouvách na příslušné úrovni,

Další podmínky pro odchylku od 48 hodinové pracovní doby

| 2.7 | aby bylo silně podpořeno úsilí Komise zajistit, aby jednotlivci, již se rozhodnou pro odchylku, tak činili z vlastní vůle a s vědomím, že se mohou rozhodnout pro zrušení tohoto rozhodnutí bez obav z újmy,. |
| --- | --- |

2.7

aby bylo silně podpořeno úsilí Komise zajistit, aby jednotlivci, již se rozhodnou pro odchylku, tak činili z vlastní vůle a s vědomím, že se mohou rozhodnout pro zrušení tohoto rozhodnutí bez obav z újmy,.

| 2.8 | Je proto nezbytné zachovat následující podmínky:






  — | Je nutno získat souhlas pracovníka |
| --- | --- | --- |

2.8

Je proto nezbytné zachovat následující podmínky:

—

Je nutno získat souhlas pracovníka

| — | Žádný pracovník nesmí být poškozen, pokud s touto odchylkou nebude souhlasit |
| --- | --- |

—

Žádný pracovník nesmí být poškozen, pokud s touto odchylkou nebude souhlasit

| 2.8.1 | Dále je nutno zrušit následující podmínky:






  — | souhlas musí být platný po dobu nepřekračující jeden rok, tj. musí být prodloužitelný |
| --- | --- | --- |

2.8.1

Dále je nutno zrušit následující podmínky:

—

souhlas musí být platný po dobu nepřekračující jeden rok, tj. musí být prodloužitelný

| — | žádný pracovník nesmí v kterémkoli jednotlivém týdnu odpracovat více než 65 hodin, pokud není kolektivní smlouvou stanoveno jinak |
| --- | --- |

—

žádný pracovník nesmí v kterémkoli jednotlivém týdnu odpracovat více než 65 hodin, pokud není kolektivní smlouvou stanoveno jinak

| 2.8.2 | Následující podmínky je nutno zrušit nebo ponechat na rozhodnutí členských států, zda je zavedou podle potřeby v souladu s národními postupy a v souladu s vlastními právními systémy a systémy pracovních vztahů:






  — | Souhlas udělený při podpisu individuální pracovní smlouvy nebo během zkušebního období je neplatný, |
| --- | --- | --- |

2.8.2

Následující podmínky je nutno zrušit nebo ponechat na rozhodnutí členských států, zda je zavedou podle potřeby v souladu s národními postupy a v souladu s vlastními právními systémy a systémy pracovních vztahů:

—

Souhlas udělený při podpisu individuální pracovní smlouvy nebo během zkušebního období je neplatný,

| — | Zaměstnavatel uchovává aktuální záznamy o všech pracovnících s odchylkou a o počtu skutečně odpracovaných hodin, |
| --- | --- |

—

Zaměstnavatel uchovává aktuální záznamy o všech pracovnících s odchylkou a o počtu skutečně odpracovaných hodin,

| — | Záznamy jsou k dispozici příslušným orgánům, které mohou z důvodu zdraví nebo bezpečnosti zakázat nebo omezit možnost pracovat déle, než je stanovená týdenní pracovní doba, |
| --- | --- |

—

Záznamy jsou k dispozici příslušným orgánům, které mohou z důvodu zdraví nebo bezpečnosti zakázat nebo omezit možnost pracovat déle, než je stanovená týdenní pracovní doba,

| — | Zaměstnavatel poskytne příslušným orgánům na žádost informace o počtu hodin, které tito pracovníci skutečně odpracovali. |
| --- | --- |

—

Zaměstnavatel poskytne příslušným orgánům na žádost informace o počtu hodin, které tito pracovníci skutečně odpracovali.

V Bruselu dne 14. dubna 2005.

Předseda

Výboru regionů

Peter STRAUB

---

| 20.9.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 231/72 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 231/72

---

Stanovisko Výboru regionů k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o finančním nástroji pro životní prostředí (LIFE+)

(2005/C 231/11)

VÝBOR REGIONŮ,

S OHLEDEM NA návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o finančním nástroji pro životní prostředí (LIFE+) KOM(2004) 621 v konečném znění – 2004/0218 (COD)

S OHLEDEM NA rozhodnutí Evropské komise ze dne 1. října 2004 požádat ho k tomuto tématu o konzultaci v souladu s článkem 175.1, odst. 1 Smlouvy o založení Evropského společenství;

S OHLEDEM NA rozhodnutí svého předsedy ze dne 26. května 2004 pověřit vypracováním tohoto stanoviska Komisi pro udržitelný rozvoj;

S OHLEDEM NA sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu: „Financování programu Natura 2000“ KOM(2004) 431 v konečném znění;

S OHLEDEM NA své stanovisko ke sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o Šestém akčním programu Společenství pro životní prostředí „Životní prostředí 2010 – naše budoucnost, naše volba“ a k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, jímž se vytváří akční program Společenství pro životní prostředí na období 2001–2010 KOM(2001) 31 v konečném znění – CdR 36/2001 fin (1);

S OHLEDEM NA jeho stanovisko ke sdělení Evropské komise „Vytváření naší společné budoucnosti. Politické výzvy a rozpočtové prostředky rozšířené Unie na období 2007– 2013“ KOM(2004) 101 v konečném znění – CdR 162/2004 fin;

S OHLEDEM NA svůj návrh stanoviska (CdR 253/2004 rev.1) přijatý dne 1. března 2005 Komisí pro udržitelný rozvoj (zpravodajka: paní Michèle EYBALIN, členka zastupitelstva regionu Rhône-Alpes (F, SES);

přijal jednohlasně toto stanovisko na svém 59. plenárním zasedání ve dnech 13. a 14. dubna 2005 (zasedání dne 14. dubna).

Názory a doporučení Výboru regionů

1.   Obecné úvahy

VÝBOR REGIONŮ

| 1.1 | sdílí názor Evropské komise, podle nějž nelze nástroj LIFE+ analyzovat odděleně od celkové změny definice finančních příspěvků EU a podmínek provádění různých součástí evropské politiky životního prostředí; nicméně se domnívá, že by bývalo bylo vhodné vyhotovit:






  — | úplný přehled finančních příspěvků Společenství ve prospěch životního prostředí, jehož součástí by bylo zhodnocení výhod a dopadu těchto finančních příspěvků z hlediska jejich vlastních cílů a z hlediska obecných cílů jednotlivých akčních plánů Společenství pro životní prostředí; |
| --- | --- | --- |

1.1

sdílí názor Evropské komise, podle nějž nelze nástroj LIFE+ analyzovat odděleně od celkové změny definice finančních příspěvků EU a podmínek provádění různých součástí evropské politiky životního prostředí; nicméně se domnívá, že by bývalo bylo vhodné vyhotovit:

—

úplný přehled finančních příspěvků Společenství ve prospěch životního prostředí, jehož součástí by bylo zhodnocení výhod a dopadu těchto finančních příspěvků z hlediska jejich vlastních cílů a z hlediska obecných cílů jednotlivých akčních plánů Společenství pro životní prostředí;

| — | zhodnocení evropské přidané hodnoty u projektů financovaných těmito různými programy (na jedné straně programy řízené přímo GŘ pro životní prostředí, na druhé straně programy spadající do ostatních typů financování Společenstvím) a zhodnocení jejich souvislosti s projekty podporovanými GŘ ENVI. |
| --- | --- |

—

zhodnocení evropské přidané hodnoty u projektů financovaných těmito různými programy (na jedné straně programy řízené přímo GŘ pro životní prostředí, na druhé straně programy spadající do ostatních typů financování Společenstvím) a zhodnocení jejich souvislosti s projekty podporovanými GŘ ENVI.

| 1.2 | domnívá se, že Evropská komise měla návrh nařízení LIFE+ doplnit o analýzu potřeb financování v souvislosti s územním prováděním jednotlivých priorit politiky životního prostředí Společenství a o hodnocení těchto příspěvků s ohledem na princip subsidiarity. |
| --- | --- |

1.2

domnívá se, že Evropská komise měla návrh nařízení LIFE+ doplnit o analýzu potřeb financování v souvislosti s územním prováděním jednotlivých priorit politiky životního prostředí Společenství a o hodnocení těchto příspěvků s ohledem na princip subsidiarity.

| 1.3 | oceňuje snahu Evropské komise o zjednodušení při provádění jediného nástroje financování, ale upozorňuje, že v současnosti je obtížné zjistit skutečné potřeby financování projektů v oblasti životního prostředí různými finančními nástroji, které budou zavedeny v období 2007–2013, a rovněž upozorňuje, že je třeba různé typy financování koordinovat tak, aby byly pokryty jednotlivé priority a způsoby poskytování finančních příspěvků Společenstvím. |
| --- | --- |

1.3

oceňuje snahu Evropské komise o zjednodušení při provádění jediného nástroje financování, ale upozorňuje, že v současnosti je obtížné zjistit skutečné potřeby financování projektů v oblasti životního prostředí různými finančními nástroji, které budou zavedeny v období 2007–2013, a rovněž upozorňuje, že je třeba různé typy financování koordinovat tak, aby byly pokryty jednotlivé priority a způsoby poskytování finančních příspěvků Společenstvím.

| 1.4 | bere na vědomí, že projekty dosud financované z kapitol LIFE Životní prostředí (projekty týkající se životního prostředí v hospodářství) a LIFE Třetí země již nebude možné financovat prostřednictvím programu LIFE+, a žádá, aby bylo upřesněno a zajištěno vložení kapitoly věnované životnímu prostředí do programů „Konkurenceschopnost a inovace“ a „Nástroj sousedství“, v jejichž rámci by tyto projekty mohly být v období 2007–2013 financovány. |
| --- | --- |

1.4

bere na vědomí, že projekty dosud financované z kapitol LIFE Životní prostředí (projekty týkající se životního prostředí v hospodářství) a LIFE Třetí země již nebude možné financovat prostřednictvím programu LIFE+, a žádá, aby bylo upřesněno a zajištěno vložení kapitoly věnované životnímu prostředí do programů „Konkurenceschopnost a inovace“ a „Nástroj sousedství“, v jejichž rámci by tyto projekty mohly být v období 2007–2013 financovány.

| 1.5 | domnívá se, že všechny výše uvedené aspekty jsou nezbytným předpokladem, bez nějž nelze navrhnout obsah a způsob financování projektů, které budou v souladu s hlavními osami evropské politiky životního prostředí (a činnost Evropské agentury pro životní prostředí); bez zohlednění těchto aspektů se bude na návrh nařízení LIFE+ pohlížet spíše jako na produkt finančního inženýrství, jehož logiku lze jen obtížně pochopit, a předkladatelé projektů z něj nebudou schopni zřetelně vyčíst priority Společenství a možnosti začlenění jejich iniciativ do těchto priorit. |
| --- | --- |

1.5

domnívá se, že všechny výše uvedené aspekty jsou nezbytným předpokladem, bez nějž nelze navrhnout obsah a způsob financování projektů, které budou v souladu s hlavními osami evropské politiky životního prostředí (a činnost Evropské agentury pro životní prostředí); bez zohlednění těchto aspektů se bude na návrh nařízení LIFE+ pohlížet spíše jako na produkt finančního inženýrství, jehož logiku lze jen obtížně pochopit, a předkladatelé projektů z něj nebudou schopni zřetelně vyčíst priority Společenství a možnosti začlenění jejich iniciativ do těchto priorit.

| 1.6 | varuje před tím, že v návrhu LIFE+ se podporují již jen studie, koncepce a plány a že konkrétní prováděcí opatření již nemohou být financována z prostředků programu LIFE. Integrace všech tematických priorit, o kterou se Komise snaží (strukturální fondy a fond pro rozvoj venkova), má za negativní následek skutečnost, že ekologické projekty musí soutěžit s ostatními úkoly. |
| --- | --- |

1.6

varuje před tím, že v návrhu LIFE+ se podporují již jen studie, koncepce a plány a že konkrétní prováděcí opatření již nemohou být financována z prostředků programu LIFE. Integrace všech tematických priorit, o kterou se Komise snaží (strukturální fondy a fond pro rozvoj venkova), má za negativní následek skutečnost, že ekologické projekty musí soutěžit s ostatními úkoly.

2.   Obsah a způsob provádění LIFE+

VÝBOR REGIONŮ

| 2.1 | je znepokojen deklarovanou snahou Evropské komise podstatnou část tvorby programů a rozpočtu (ve výši 75 až 80 % nástroje) LIFE+ decentralizovat na jednotlivé členské státy, aniž by text návrhu definoval způsob a podmínky této „decentralizace“. |
| --- | --- |

2.1

je znepokojen deklarovanou snahou Evropské komise podstatnou část tvorby programů a rozpočtu (ve výši 75 až 80 % nástroje) LIFE+ decentralizovat na jednotlivé členské státy, aniž by text návrhu definoval způsob a podmínky této „decentralizace“.

| 2.2 | varuje před tím, aby se snaha o zjednodušení a pružnost, která je důvodem návrhu nařízení, nezměnila v opětné převedení politiky životního prostředí Společenství na národní úroveň, a poukazuje na to, že je to vůbec poprvé, kdy je velký program podporující jednu z nejdůležitějších vnitřních politik Evropské komise takto převáděn na národní úroveň, aniž by to přitom bylo nutné, neboť evropské finanční prostředky na působení ve prospěch životního prostředí na místní úrovni již existují. |
| --- | --- |

2.2

varuje před tím, aby se snaha o zjednodušení a pružnost, která je důvodem návrhu nařízení, nezměnila v opětné převedení politiky životního prostředí Společenství na národní úroveň, a poukazuje na to, že je to vůbec poprvé, kdy je velký program podporující jednu z nejdůležitějších vnitřních politik Evropské komise takto převáděn na národní úroveň, aniž by to přitom bylo nutné, neboť evropské finanční prostředky na působení ve prospěch životního prostředí na místní úrovni již existují.

| 2.3 | nepovažuje za vhodné, že u všech aspektů vymezujících rámec financovaných akcí je odkazováno na víceletý strategický program a na roční pracovní programy, a v této souvislosti zdůrazňuje, že způsob financování (výše grantů, akce a kritéria způsobilosti) není v návrhu nařízení upřesněn. |
| --- | --- |

2.3

nepovažuje za vhodné, že u všech aspektů vymezujících rámec financovaných akcí je odkazováno na víceletý strategický program a na roční pracovní programy, a v této souvislosti zdůrazňuje, že způsob financování (výše grantů, akce a kritéria způsobilosti) není v návrhu nařízení upřesněn.

| 2.4 | žádá o vyjasnění toho, co znamená pojem evropské přidané hodnoty a jak by se tento cíl měl promítnout do typu a výběru projektů, které budou podpořeny programem LIFE+, případně jiným použitelným financováním ze strany Společenství; v této souvislosti zdůrazňuje nutnost vytvořit určitý počet objektivních kritérií a zabývat se možností modulace ve vztahu ke zřetelné evropské přidané hodnotě. |
| --- | --- |

2.4

žádá o vyjasnění toho, co znamená pojem evropské přidané hodnoty a jak by se tento cíl měl promítnout do typu a výběru projektů, které budou podpořeny programem LIFE+, případně jiným použitelným financováním ze strany Společenství; v této souvislosti zdůrazňuje nutnost vytvořit určitý počet objektivních kritérií a zabývat se možností modulace ve vztahu ke zřetelné evropské přidané hodnotě.

| 2.5 | poukazuje na to, že v třetí části důvodové zprávy návrhu je zmíněna snaha vytvořit z LIFE+ zjednodušený a přiměřený nástroj, a přeje si, aby se tato přiměřenost důsledně dělila mezi všech pět hlavních os financování, přičemž bez ohledu na rozpočtové nároky by se z programu LIFE+ neměl stát nástroj jen jedné části politiky životního prostředí Společenství; tato důslednost by měla platit jak pro obě víceletá programová období na úrovni Společenství (2007–2009 a 2010–2013), tak pro případnou tvorbu programů na národní úrovni. |
| --- | --- |

2.5

poukazuje na to, že v třetí části důvodové zprávy návrhu je zmíněna snaha vytvořit z LIFE+ zjednodušený a přiměřený nástroj, a přeje si, aby se tato přiměřenost důsledně dělila mezi všech pět hlavních os financování, přičemž bez ohledu na rozpočtové nároky by se z programu LIFE+ neměl stát nástroj jen jedné části politiky životního prostředí Společenství; tato důslednost by měla platit jak pro obě víceletá programová období na úrovni Společenství (2007–2009 a 2010–2013), tak pro případnou tvorbu programů na národní úrovni.

| 2.6 | v této souvislosti žádá, aby Komise prostudovala důsledky a proveditelnost zavedení minimální výše závazků pro každou prioritní osu. |
| --- | --- |

2.6

v této souvislosti žádá, aby Komise prostudovala důsledky a proveditelnost zavedení minimální výše závazků pro každou prioritní osu.

| 2.7 | vyjadřuje velký zájem o zachování priorit a možností financování některých projektů, zejména financování vytváření a správy stanovišť a sítě NATURA 2000, jakož i projektů ke zlepšení ekologického stavu povrchových vod, je toho názoru že finanční nástroje předpokládané v rámci finančního výhledu pro roky 2007-2013 nezaručují odpovídající spuštění sítě a žádá Evropskou komisi, aby vyjasnila členění a výši volných (rezervovaných) prostředků v ostatních finančních nástrojích (EZFRV, ERDF) kromě LIFE+, které by tyto projekty mohly financovat. |
| --- | --- |

2.7

vyjadřuje velký zájem o zachování priorit a možností financování některých projektů, zejména financování vytváření a správy stanovišť a sítě NATURA 2000, jakož i projektů ke zlepšení ekologického stavu povrchových vod, je toho názoru že finanční nástroje předpokládané v rámci finančního výhledu pro roky 2007-2013 nezaručují odpovídající spuštění sítě a žádá Evropskou komisi, aby vyjasnila členění a výši volných (rezervovaných) prostředků v ostatních finančních nástrojích (EZFRV, ERDF) kromě LIFE+, které by tyto projekty mohly financovat.

| 2.8. | žádá Komisi zejména o to, aby významně zvýšila plánovaný finanční rámec pro LIFE+, který ročně obnáší 300 milionů EUR, aby se dostálo všem požadavkům a aby se zaručilo minimální procento, které bude věnováno na spuštění sítě NATURA 2000. |
| --- | --- |

2.8.

žádá Komisi zejména o to, aby významně zvýšila plánovaný finanční rámec pro LIFE+, který ročně obnáší 300 milionů EUR, aby se dostálo všem požadavkům a aby se zaručilo minimální procento, které bude věnováno na spuštění sítě NATURA 2000.

| 2.9 | vyjadřuje pochybnost nad kapitolou „Provádění a správa“, jejímž cílem je zlepšit „znalostní základnu“ pro rozvoj a provádění politiky životního prostředí; aniž by zpochybňoval tuto potřebu, domnívá se, že takové financování spadá především do činnosti Evropské agentury pro životní prostředí (EEA). |
| --- | --- |

2.9

vyjadřuje pochybnost nad kapitolou „Provádění a správa“, jejímž cílem je zlepšit „znalostní základnu“ pro rozvoj a provádění politiky životního prostředí; aniž by zpochybňoval tuto potřebu, domnívá se, že takové financování spadá především do činnosti Evropské agentury pro životní prostředí (EEA).

| 2.10 | vyzývá proto Evropskou komisi, aby lépe definovala akce předpokládané v tomto rámci a jejich koordinaci s iniciativami a rozpočty EEA. |
| --- | --- |

2.10

vyzývá proto Evropskou komisi, aby lépe definovala akce předpokládané v tomto rámci a jejich koordinaci s iniciativami a rozpočty EEA.

3.   Zapojení místních a regionálních samospráv do provádění LIFE+

VÝBOR REGIONŮ

| 3.1 | se domnívá, že výdaje vynaložené na zlepšování stavu životního prostředí v průběhu příštího finančního výhledu by měly zaručit efektivní, účinné a doplňkové akce vedené na úrovni EU tak, aby podněcovaly akce na národní, regionální nebo místní úrovni, a zdůrazňuje, že největší část těchto výdajů připadá na regionální a místní úroveň a že regionální a místní orgány jsou hlavními podílníky na tomto financování. |
| --- | --- |

3.1

se domnívá, že výdaje vynaložené na zlepšování stavu životního prostředí v průběhu příštího finančního výhledu by měly zaručit efektivní, účinné a doplňkové akce vedené na úrovni EU tak, aby podněcovaly akce na národní, regionální nebo místní úrovni, a zdůrazňuje, že největší část těchto výdajů připadá na regionální a místní úroveň a že regionální a místní orgány jsou hlavními podílníky na tomto financování.

| 3.2 | se domnívá, že LIFE+ by neměl být jen doprovodným nástrojem tohoto financování, ale že stejně jako u projektů financovaných současným nástrojem LIFE by se mělo jednat o financování zaměřené na iniciativy, které přinášejí v oblasti politiky životního prostředí Společenství konkrétní evropskou přidanou hodnotu. |
| --- | --- |

3.2

se domnívá, že LIFE+ by neměl být jen doprovodným nástrojem tohoto financování, ale že stejně jako u projektů financovaných současným nástrojem LIFE by se mělo jednat o financování zaměřené na iniciativy, které přinášejí v oblasti politiky životního prostředí Společenství konkrétní evropskou přidanou hodnotu.

| 3.3 | přikládá velký význam podílu místních a regionálních orgánů na vypracování a provádění programů financování v oblasti životního prostředí; vyjadřuje nicméně své znepokojení nad tím, že tato úloha není jasně a výslovně vymezena v návrhu nařízení přesto, že Komise chce přistoupit k podstatné decentralizaci tvorby programů a řízení LIFE+. |
| --- | --- |

3.3

přikládá velký význam podílu místních a regionálních orgánů na vypracování a provádění programů financování v oblasti životního prostředí; vyjadřuje nicméně své znepokojení nad tím, že tato úloha není jasně a výslovně vymezena v návrhu nařízení přesto, že Komise chce přistoupit k podstatné decentralizaci tvorby programů a řízení LIFE+.

| 3.4 | je toho názoru, že některé podmínky provádění nástroje LIFE+ by měly být upřesněny, zvláště co se týče způsobu, jímž by LIFE+ zajišťoval mechanismus spolufinancování s členskými státy, s regionálními nebo místními orgány a s jinými veřejnými či soukromými subjekty, a v této souvislosti zdůrazňuje, jak je obtížné získat prostředky od více účastníků (zvláště ze soukromého sektoru) na málo finančně rentabilní projekty v oblasti životního prostředí jen na základě čistě voluntaristického přístupu. |
| --- | --- |

3.4

je toho názoru, že některé podmínky provádění nástroje LIFE+ by měly být upřesněny, zvláště co se týče způsobu, jímž by LIFE+ zajišťoval mechanismus spolufinancování s členskými státy, s regionálními nebo místními orgány a s jinými veřejnými či soukromými subjekty, a v této souvislosti zdůrazňuje, jak je obtížné získat prostředky od více účastníků (zvláště ze soukromého sektoru) na málo finančně rentabilní projekty v oblasti životního prostředí jen na základě čistě voluntaristického přístupu.

| 3.5 | v této souvislosti žádá, aby byly prozkoumány pružné metody partnerství a aby byl zaveden přístup založený na tripartitním modelu, který se zaměří na způsob práce na základě smluvní činnosti, jež by místní a regionální zastupitelstva zapojila do plnění politických cílů, tak aby prováděcí mechanismy získaly na dynamice. |
| --- | --- |

3.5

v této souvislosti žádá, aby byly prozkoumány pružné metody partnerství a aby byl zaveden přístup založený na tripartitním modelu, který se zaměří na způsob práce na základě smluvní činnosti, jež by místní a regionální zastupitelstva zapojila do plnění politických cílů, tak aby prováděcí mechanismy získaly na dynamice.

V Bruselu dne 14. dubna 2005.

Předseda

Výboru regionů

Peter STRAUB

---

(1)  Úř. věstník C 357 ze dne 14.12.2001, str. 44.

1

---

| 20.9.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 231/75 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 231/75

---

Stanovisko Výboru regionů k návrhu nařízení Rady, kterým se stanoví zvláštní opatření v oblasti zemědělství ve prospěch nejvzdálenějších regionů Unie

(2005/C 231/12)

VÝBOR REGIONŮ,

s ohledem na návrh nařízení Rady, kterým se stanoví zvláštní opatření v oblasti zemědělství ve prospěch nejvzdálenějších regionů Unie [KOM(2004) 687 v konečném znění – 2004/0247 (CNS)];

s ohledem na rozhodnutí Evropské komise ze dne 28. října 2004 konzultovat tuto věc s Výborem regionů podle článku 265 odst. 1 Smlouvy o založení Evropského společenství;

s ohledem na rozhodnutí svého předsedy ze dne 20. ledna 2005 pověřit Komisi pro trvale udržitelný rozvoj vypracováním stanoviska k tomuto tématu;

s ohledem na své stanovisko ke zprávě Komise o prováděcích opatřeních k článku 299 odst. 2 – nejvzdálenější regiony Evropské unie (KOM(2004) 147 v konečném znění – CdR 156/2000 fin (1));

s ohledem své stanovisko k balíčku návrhů nařízení Komise s názvem „Dlouhodobá politická perspektiva pro trvale udržitelné zemědělství“ (KOM(2003) 23 v konečném znění – CdR 66/2003 fin (2));

s ohledem na své stanovisko ke sdělení Komise o pevnějším partnerství pro nejvzdálenější regiony (KOM(2004) 343 v konečném znění – CdR 61/2004 fin);

s ohledem na sdělení Komise o posíleném partnerství pro nejvzdálenější regiony: hodnocení a perspektivy (KOM(2004) 543 v konečném znění);

s ohledem na svůj návrh stanoviska (CdR 509/2004 rev 1), který přijala dne 1. března 2005 Komise pro trvale udržitelný rozvoj [zpravodaj: pan Alfred ALMONT, starosta města Schoelcher (FR-EPP)];

VZHLEDEM K TOMU, ŽE

| 1. | nejvzdálenější regiony, jak je upravuje článek 299 odst. 2 Smlouvy, jsou od roku 2001 předmětem zvláštního rámce úprav Společenství v oblasti zemědělství s názvem „program možností určený pro vzdálené a ostrovní regiony“, který vychází z rozhodnutí Rady z roku 1989; |
| --- | --- |

1.

nejvzdálenější regiony, jak je upravuje článek 299 odst. 2 Smlouvy, jsou od roku 2001 předmětem zvláštního rámce úprav Společenství v oblasti zemědělství s názvem „program možností určený pro vzdálené a ostrovní regiony“, který vychází z rozhodnutí Rady z roku 1989;

| 2. | tyto programy, jenž jsou součástí politiky Společenství ve prospěch nejvzdálenějších regionů, pokrývají opatření, která mají zlepšit podmínky pro výrobu a marketing zemědělských výrobků z těchto regionů; |
| --- | --- |

2.

tyto programy, jenž jsou součástí politiky Společenství ve prospěch nejvzdálenějších regionů, pokrývají opatření, která mají zlepšit podmínky pro výrobu a marketing zemědělských výrobků z těchto regionů;

| 3. | navzdory implementaci cenných a účinných opatření, neustálá strukturální znevýhodnění, kterým čelí nejvzdálenější regiony (zejména závislost na malém počtu hospodářských odvětví, vzdálenost od center zásobování a velkých trhů, a z toho plynoucí vyšší náklady, a nesoběstačnost týkající se potravin) zcela ospravedlňují pokračování a posilování těchto programů, zejména prostřednictvím opatření na podporu zásobování surovin určených k výživě zvířat a lidí a rozvoje chovu dobytka a pěstování zeleniny, které v těchto oblastech tvoří základ socioekonomického rozvoje; |
| --- | --- |

3.

navzdory implementaci cenných a účinných opatření, neustálá strukturální znevýhodnění, kterým čelí nejvzdálenější regiony (zejména závislost na malém počtu hospodářských odvětví, vzdálenost od center zásobování a velkých trhů, a z toho plynoucí vyšší náklady, a nesoběstačnost týkající se potravin) zcela ospravedlňují pokračování a posilování těchto programů, zejména prostřednictvím opatření na podporu zásobování surovin určených k výživě zvířat a lidí a rozvoje chovu dobytka a pěstování zeleniny, které v těchto oblastech tvoří základ socioekonomického rozvoje;

| 4. | Komise ve svém sdělení z května 2004 o pevnějším partnerství pro nejvzdálenější regiony vyjádřila názor, že „po reformě společné zemědělské politiky v roce 2003 stále existuje potřeba zajištění stability zdrojů přidělených pro zachování podpory pro nejvzdálenější regiony a co největší decentralizace procesu přijímání rozhodnutí a zjednodušení řízení režimů“ těchto programů; |
| --- | --- |

4.

Komise ve svém sdělení z května 2004 o pevnějším partnerství pro nejvzdálenější regiony vyjádřila názor, že „po reformě společné zemědělské politiky v roce 2003 stále existuje potřeba zajištění stability zdrojů přidělených pro zachování podpory pro nejvzdálenější regiony a co největší decentralizace procesu přijímání rozhodnutí a zjednodušení řízení režimů“ těchto programů;

| 5. | se nepředpokládá, že by navrhovaná reforma, jenž má vstoupit v platnost do roku 2007 navzdory kalendáři realizace určitých opatření, ovlivnila podstatu současného programování a že by regiony, kterých se program týká, byly finančně penalizovány; |
| --- | --- |

5.

se nepředpokládá, že by navrhovaná reforma, jenž má vstoupit v platnost do roku 2007 navzdory kalendáři realizace určitých opatření, ovlivnila podstatu současného programování a že by regiony, kterých se program týká, byly finančně penalizovány;

| 6. | návrhem, aby rozpočtové obálky přidělené „zásobovací“ části příslušného programu vycházely z průměru historických referenčních období v letech 2001-2003, Komise v zásadě penalizuje způsobilé regiony a přehlíží skutečnost, že v roce 2001 nový legislativní rámec ještě nevstoupil v platnost; nezohledňuje také případný nárůst potřeb zásobování, čímž nezaručuje flexibilitu, která je pro vývoj tohoto systému nutná; |
| --- | --- |

6.

návrhem, aby rozpočtové obálky přidělené „zásobovací“ části příslušného programu vycházely z průměru historických referenčních období v letech 2001-2003, Komise v zásadě penalizuje způsobilé regiony a přehlíží skutečnost, že v roce 2001 nový legislativní rámec ještě nevstoupil v platnost; nezohledňuje také případný nárůst potřeb zásobování, čímž nezaručuje flexibilitu, která je pro vývoj tohoto systému nutná;

| 7. | kromě opatření pro řízení, navrhovaná reforma také upravuje právní formu programů sloučením tří nařízení 1452/2001, 1453/2001 a 1454/2001 do jednoho společného nařízení; |
| --- | --- |

7.

kromě opatření pro řízení, navrhovaná reforma také upravuje právní formu programů sloučením tří nařízení 1452/2001, 1453/2001 a 1454/2001 do jednoho společného nařízení;

| 8. | je nutné zajistit, aby návrh Komise na reformu postupů řízení nástroje neustupoval základním zásadám a cílům režimu Posei, zejména:






  a. | kompenzaci za znevýhodnění vyplývající z okrajové polohy, |
| --- | --- | --- |

8.

je nutné zajistit, aby návrh Komise na reformu postupů řízení nástroje neustupoval základním zásadám a cílům režimu Posei, zejména:

a.

kompenzaci za znevýhodnění vyplývající z okrajové polohy,

| b. | podpoře diverzifikace v zemědělství, |
| --- | --- |

b.

podpoře diverzifikace v zemědělství,

| c. | rozvoji diverzifikovaných odvětví určených k podpoře místní zaměstnanosti, |
| --- | --- |

c.

rozvoji diverzifikovaných odvětví určených k podpoře místní zaměstnanosti,

| d. | cíli soběstačnosti v oblasti potravin; |
| --- | --- |

d.

cíli soběstačnosti v oblasti potravin;

| 9. | v členských státech, které tyto programy využívají, hrají místní a regionální orgány klíčovou úlohu v územním hospodářském rozvoji a právní úprava Společenství v oblastech upravených stávajícím nařízením musí být v souladu s politikami rozvoje prováděnými na místní úrovni; |
| --- | --- |

9.

v členských státech, které tyto programy využívají, hrají místní a regionální orgány klíčovou úlohu v územním hospodářském rozvoji a právní úprava Společenství v oblastech upravených stávajícím nařízením musí být v souladu s politikami rozvoje prováděnými na místní úrovni;

přijal na svém 59. plenárním zasedání, které se uskutečnilo dne 13. a 14. dubna 2005 (schůze dne 14. dubna), následující stanovisko:

1.   Názory Výboru regionů

VÝBOR REGIONŮ:

| 1.1 | se domnívá, že by nařízení, které se přímo vztahuje k nejvzdálenějším regionům Unie, mělo vycházet výhradně z článku 299 odst. 2 Smlouvy, jenž tvoří právní základ umožňující přijetí konkrétních opatření ve prospěch nejvzdálenějších regionů, a to i ve vztahu ke společné zemědělské politice; |
| --- | --- |

1.1

se domnívá, že by nařízení, které se přímo vztahuje k nejvzdálenějším regionům Unie, mělo vycházet výhradně z článku 299 odst. 2 Smlouvy, jenž tvoří právní základ umožňující přijetí konkrétních opatření ve prospěch nejvzdálenějších regionů, a to i ve vztahu ke společné zemědělské politice;

| 1.2 | vítá skutečnost, že Komise uznala hodnotu pevnějšího partnerství s místními a regionálními orgány, což umožní řešení konkrétních problémů dotčených regionů cíleným způsobem, prostřednictvím programů podpory rozvoje jejich zemědělství; |
| --- | --- |

1.2

vítá skutečnost, že Komise uznala hodnotu pevnějšího partnerství s místními a regionálními orgány, což umožní řešení konkrétních problémů dotčených regionů cíleným způsobem, prostřednictvím programů podpory rozvoje jejich zemědělství;

| 1.3 | zdůrazňuje však, že řízení programu nesmí předjímat způsob, jakým jsou rozděleny ústavní pravomoci mezi členské státy a regionální orgány nejvzdálenějších regionů s ohledem na intervenci v oblasti zemědělství; |
| --- | --- |

1.3

zdůrazňuje však, že řízení programu nesmí předjímat způsob, jakým jsou rozděleny ústavní pravomoci mezi členské státy a regionální orgány nejvzdálenějších regionů s ohledem na intervenci v oblasti zemědělství;

| 1.4 | se domnívá, že zjednodušení metod řízení, o něž usiluje Komise prostřednictvím co největší decentralizace, musí být doprovázeno, jde-li o způsobilé členské státy a subjekty, zjednodušením postupů, zejména postupů týkajících se programování a hodnocení programů, monitorování, vyrovnávání a kontroly; |
| --- | --- |

1.4

se domnívá, že zjednodušení metod řízení, o něž usiluje Komise prostřednictvím co největší decentralizace, musí být doprovázeno, jde-li o způsobilé členské státy a subjekty, zjednodušením postupů, zejména postupů týkajících se programování a hodnocení programů, monitorování, vyrovnávání a kontroly;

| 1.5 | zdůrazňuje, že zjednodušení metod řízení nesmí vést ke změně podstaty nástroje, ani nesmí ovlivnit pokračování platnosti nebo účelu těchto opatření; v důsledku toho by měly členské státy získat maximální flexibilitu při definování, kde to bude nutné, a úpravě opatření a úrovní pomoci v rámci programů; |
| --- | --- |

1.5

zdůrazňuje, že zjednodušení metod řízení nesmí vést ke změně podstaty nástroje, ani nesmí ovlivnit pokračování platnosti nebo účelu těchto opatření; v důsledku toho by měly členské státy získat maximální flexibilitu při definování, kde to bude nutné, a úpravě opatření a úrovní pomoci v rámci programů;

| 1.6 | také zdůrazňuje, že plánovaná reforma nesmí ovlivnit úroveň finanční podpory požadované pro zavedení programu; zamýšlená stabilizace rozpočtu je tudíž neslučitelná s koncepcí rozvoje, jenž je podstatou těchto programů; |
| --- | --- |

1.6

také zdůrazňuje, že plánovaná reforma nesmí ovlivnit úroveň finanční podpory požadované pro zavedení programu; zamýšlená stabilizace rozpočtu je tudíž neslučitelná s koncepcí rozvoje, jenž je podstatou těchto programů;

| 1.7 | se proto domnívá, že podpora zásobování ze strany Společenství pro nejvzdálenější regiony nesmí být v důsledku navrhovaných historických referenčních období snížena ve srovnání se současným stavem, nýbrž musí vycházet z roku 2004 pro francouzské zámořské departementy a z průměru v letech 2002, 2003 a 2004 pro Madeiru, Azory a Kanárské ostrovy, což umožní, aby byla rozpočtová obálka upravena v souladu s měnícími se potřebami, zejména vzhledem k často nerovné soutěži třetích zemí; |
| --- | --- |

1.7

se proto domnívá, že podpora zásobování ze strany Společenství pro nejvzdálenější regiony nesmí být v důsledku navrhovaných historických referenčních období snížena ve srovnání se současným stavem, nýbrž musí vycházet z roku 2004 pro francouzské zámořské departementy a z průměru v letech 2002, 2003 a 2004 pro Madeiru, Azory a Kanárské ostrovy, což umožní, aby byla rozpočtová obálka upravena v souladu s měnícími se potřebami, zejména vzhledem k často nerovné soutěži třetích zemí;

| 1.8 | připomíná, že podpora opatření ze strany Společenství zaměřená na pomoc místní produkci musí být posuzována z dlouhodobého hlediska, aby mohla poskytnout jasný pohled na budoucnost způsobilých odvětví; bude to vyžadovat dlouhodobý závazek ze strany subjektů a plánované programy by tudíž měly být víceleté; |
| --- | --- |

1.8

připomíná, že podpora opatření ze strany Společenství zaměřená na pomoc místní produkci musí být posuzována z dlouhodobého hlediska, aby mohla poskytnout jasný pohled na budoucnost způsobilých odvětví; bude to vyžadovat dlouhodobý závazek ze strany subjektů a plánované programy by tudíž měly být víceleté;

| 1.9 | doufá, že úroveň finanční podpory pro tato opatření lze stanovit s co největší flexibilitou a že plánované rozpočty lze upravit na základě jednotlivých opatření a mezi různými roky v rámci navrženého programování, aby mohl být zohledněn velký počet faktorů, zejména hospodářských (tržní změny atd.) a klimatických (cyklóny, hurikány, sucha atd.), jenž mohou ovlivnit implementaci určitých opatření; |
| --- | --- |

1.9

doufá, že úroveň finanční podpory pro tato opatření lze stanovit s co největší flexibilitou a že plánované rozpočty lze upravit na základě jednotlivých opatření a mezi různými roky v rámci navrženého programování, aby mohl být zohledněn velký počet faktorů, zejména hospodářských (tržní změny atd.) a klimatických (cyklóny, hurikány, sucha atd.), jenž mohou ovlivnit implementaci určitých opatření;

| 1.10 | požaduje, aby stejně jako v případě ustanovení přijatých Radou v souvislosti s reformou SZP v roce 2003 Komise umožnila zvýšit rozpočtové obálky určené pro „opatření zaměřená na pomoc místním zemědělským produktům“ v souladu s hlavou III návrhu nařízení s cílem udržet krok s růstem místní produkce. |
| --- | --- |

1.10

požaduje, aby stejně jako v případě ustanovení přijatých Radou v souvislosti s reformou SZP v roce 2003 Komise umožnila zvýšit rozpočtové obálky určené pro „opatření zaměřená na pomoc místním zemědělským produktům“ v souladu s hlavou III návrhu nařízení s cílem udržet krok s růstem místní produkce.

| 1.11 | se domnívá, že tento podpůrný plán ke zvýšení ekonomické diverzifikace v oblasti zemědělství a vývoj činností, který podpoří místní zaměstnanost, by neměly ovlivnit vývoj zemědělských obchodů, které využívají suroviny pokryté zvláštním režimem zásobování jen pro vlastní zásobování a tradiční export, přičemž se přihlíží k malé velikosti a trhu nejvzdálenějších regionů, což je penalizuje na stále otevřenějším konkurenčním trhu. |
| --- | --- |

1.11

se domnívá, že tento podpůrný plán ke zvýšení ekonomické diverzifikace v oblasti zemědělství a vývoj činností, který podpoří místní zaměstnanost, by neměly ovlivnit vývoj zemědělských obchodů, které využívají suroviny pokryté zvláštním režimem zásobování jen pro vlastní zásobování a tradiční export, přičemž se přihlíží k malé velikosti a trhu nejvzdálenějších regionů, což je penalizuje na stále otevřenějším konkurenčním trhu.

2.   Doporučení Výboru regionů

Doporučení 1

První „s ohledem“

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na články 36, 37 a čl. 299 odst. 2 této smlouvy, | s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 36, 37 a čl. 299 odst. 2 této smlouvy, |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na články 36, 37 a čl. 299 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 36, 37 a čl. 299 odst. 2 této smlouvy,

Odůvodnění

Článek 299 odst. 2 představuje vhodný právní základ pro zavádění opatření navržených v názvu tohoto návrhu nařízení, jenž se zaměřuje především na nejvzdálenější regiony. Pro nejvzdálenější regiony by měl představovat společný právní základ, protože samotné jeho zařazení do textu Smlouvy stanoví, že zdaleka neohrožuje integritu Unie, nýbrž naplňuje cíle soudržnosti stanovené Smlouvou.

Doporučení 2

Hlava II

Zvláštní režim zásobování

Článek 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Zřizuje se zvláštní režim zásobování zemědělskými produkty uvedenými v příloze I, jež mají v nejvzdálenějších regionech zásadní význam pro lidskou spotřebu, pro zpracování a jako zemědělské vstupy | 1.   Zřizuje se zvláštní režim zásobování zemědělskými produkty uvedenými v příloze I Smlouvy zakládající Evropské společenství, jež mají v nejvzdálenějších regionech zásadní význam pro lidskou spotřebu, pro zpracování a jako zemědělské vstupy, definovány budou ve zvláštním víceletém programu předloženém každým členským státem. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.   Zřizuje se zvláštní režim zásobování zemědělskými produkty uvedenými v příloze I, jež mají v nejvzdálenějších regionech zásadní význam pro lidskou spotřebu, pro zpracování a jako zemědělské vstupy

1.   Zřizuje se zvláštní režim zásobování zemědělskými produkty uvedenými v příloze I Smlouvy zakládající Evropské společenství, jež mají v nejvzdálenějších regionech zásadní význam pro lidskou spotřebu, pro zpracování a jako zemědělské vstupy, definovány budou ve zvláštním víceletém programu předloženém každým členským státem.

Odůvodnění

Komise přikládá k nařízení Rady seznam produktů krytých zvláštním režimem zásobování. Dále navrhuje, aby mohl být tento seznam revidován za použití komitologického postupu. Výbor regionů sdílí cíl Komise zjednodušit tento režim a navrhuje, aby bylo členským státům dána větší flexibilita. Tento seznam by měl být sestaven až při přijetí programů na návrh příslušných členských států.

Doporučení 3

Článek 4 odst. 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2.   Omezení uvedené v odstavci 1 se nevztahuje na produkty zpracované v nejvzdálenějších regionech za použití produktů, které využívají zvláštního režimu zásobování:






  a) | které jsou vyváženy do třetích zemí nebo zasílány do zbývající části Společenství v rámci množstevních limitů, které odpovídají tradičnímu vývozu a tradičnímu zasílání. Tato množství a přijímající třetí země stanoví Komise, v souladu s postupem stanoveným v čl. 26 odst. 2 na základě průměrů vývozů a zasílání v letech 1989, 1990 a 1991, |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

2.   Omezení uvedené v odstavci 1 se nevztahuje na produkty zpracované v nejvzdálenějších regionech za použití produktů, které využívají zvláštního režimu zásobování:

a)

které jsou vyváženy do třetích zemí nebo zasílány do zbývající části Společenství v rámci množstevních limitů, které odpovídají tradičnímu vývozu a tradičnímu zasílání. Tato množství a přijímající třetí země stanoví Komise, v souladu s postupem stanoveným v čl. 26 odst. 2 na základě průměrů vývozů a zasílání v letech 1989, 1990 a 1991,

| b) | které jsou vyváženy do třetích zemí v rámci regionálního obchodu, při dodržení podmínek stanovených postupem v čl. 26 odst. 2, |
| --- | --- |

b)

které jsou vyváženy do třetích zemí v rámci regionálního obchodu, při dodržení podmínek stanovených postupem v čl. 26 odst. 2,

| c) | které jsou vyváženy na Azorské ostrovy a Madeiru a naopak. |
| --- | --- |

c)

které jsou vyváženy na Azorské ostrovy a Madeiru a naopak.

Při vývozu těchto produktů se neposkytuje žádná vývozní náhrada.

2.   2. Omezení uvedené v odstavci 1 se nevztahuje na produkty zpracované v nejvzdálenějších regionech za použití produktů, které využívají zvláštního režimu zásobování:

| a) | které jsou vyváženy do třetích zemí nebo zasílány do zbývající části Společenství v rámci množstevních limitů, které odpovídají tradičnímu vývozu a tradičnímu zasílání. Tato množství a přijímající třetí země stanoví Komise, v souladu s postupem stanoveným v čl. 26 odst. 2 na základě průměrů vývozů a zasílání v letech 1989, 1990 a 1991, |
| --- | --- |

a)

které jsou vyváženy do třetích zemí nebo zasílány do zbývající části Společenství v rámci množstevních limitů, které odpovídají tradičnímu vývozu a tradičnímu zasílání. Tato množství a přijímající třetí země stanoví Komise, v souladu s postupem stanoveným v čl. 26 odst. 2 na základě průměrů vývozů a zasílání v letech 1989, 1990 a 1991,

| b) | které jsou vyváženy do třetích zemí v rámci regionálního obchodu, při dodržení podmínek stanovených postupem v čl. 26 odst. 2, |
| --- | --- |

b)

které jsou vyváženy do třetích zemí v rámci regionálního obchodu, při dodržení podmínek stanovených postupem v čl. 26 odst. 2,

| c) | které jsou vyváženy na Azorské ostrovy a Madeiru a naopak. |
| --- | --- |

c)

které jsou vyváženy na Azorské ostrovy a Madeiru a naopak.

Při vývozu těchto produktů se neposkytuje žádná vývozní náhrada.

Odůvodnění

Toto omezení by vůči nejvzdálenějším regionům mohlo být velmi předpojaté.

Trvale udržitelný vývoj venkova v nejvzdálenějších regionech částečně závisí na existenci zemědělských obchodů, které mohou přidat hodnotu místním produktům a poskytnout důležitou hybnou sílu vývoje vytvořením nových pracovních míst, podporou inovace a zavedením nových kultur a praktik.

Malá fyzická velikost a trh nejvzdálenějších regionů je vážným omezením vývoje zemědělských obchodů na stále otevřenějším konkurenčním trhu.

Doporučení 4

Článek 5 odst. 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2.   Programy zásobování jsou schvalovány v souladu s postupem uvedeným v čl. 26 odst. 2. Seznam produktů uvedených v příloze I je možné revidovat v souladu s tímtéž postupem podle vývoje potřeb nejvzdálenějších regionů. | 2.   Programy zásobování jsou schvalovány v souladu s postupem uvedeným v čl. 26 odst. 2. Seznam produktů uvedených v příloze I je možné revidovat v 
  souladu s tímtéž postupem podle vývoje potřeb nejvzdálenějších regionů. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

2.   Programy zásobování jsou schvalovány v souladu s postupem uvedeným v čl. 26 odst. 2. Seznam produktů uvedených v příloze I je možné revidovat v souladu s tímtéž postupem podle vývoje potřeb nejvzdálenějších regionů.

2.   Programy zásobování jsou schvalovány v souladu s postupem uvedeným v čl. 26 odst. 2. Seznam produktů uvedených v příloze I je možné revidovat v 
  souladu s tímtéž postupem podle vývoje potřeb nejvzdálenějších regionů.

Odůvodnění

V zájmu zjednodušení postupů podle přání Komise a aby členské státy dostaly maximální flexibilitu, navrhujeme, aby byl seznam požadovaných produktů vytvořen každým členským státem při vytváření programů. Komise bude dále kontrolovat výběr produktů členskými státy po přijetí programů, a stanoví produkty, množství a úroveň pomoci. Členské státy budou dále konzultovány v souvislosti s komitologickými postupy při schvalování programů zásobování.

Doporučení 5

Článek 8a

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | Během období stanoveného v článku 10 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1260/2001 je cukr C podle článku 13 uvedeného nařízení, vyvážený v souladu s příslušnými ustanoveními nařízení (EHS) č. 2670/81 a uváděný na trh pro účely spotřeby na Madeiru a Kanárské ostrovy ve formě bílého cukru, který spadá pod kód KN 1701, nebo na Azory ve formě surového cukru, který spadá pod kód KN 1701 12 10, za podmínek uvedených v tomto nařízení v mezích množství stanovených v odhadech dodávek uvedených v článku 3 osvobozen od dovozních cel. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Během období stanoveného v článku 10 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1260/2001 je cukr C podle článku 13 uvedeného nařízení, vyvážený v souladu s příslušnými ustanoveními nařízení (EHS) č. 2670/81 a uváděný na trh pro účely spotřeby na Madeiru a Kanárské ostrovy ve formě bílého cukru, který spadá pod kód KN 1701, nebo na Azory ve formě surového cukru, který spadá pod kód KN 1701 12 10, za podmínek uvedených v tomto nařízení v mezích množství stanovených v odhadech dodávek uvedených v článku 3 osvobozen od dovozních cel.

Odůvodnění

Účelem tohoto pozměňovacího návrhu je začlenění článku 18 nařízení Komise 20/2002, ve znění nařízení Komise 127/2005, který upravuje dovoz cukru C na Kanárské ostrovy, Madeiru a Azory, do návrhu nařízení Rady. Vzhledem k tomu, že návrh nařízení Rady, který se vztahuje k novému programu, již obsahuje řadu otázek, které mají být začleněny do následného prováděcího nařízení, měl by být tento článek zařazen do výše uvedeného návrhu nařízení o programu Posei, aby tak poskytnul právní podporu pro dovoz cukru C do těchto nejvzdálenějších regionů.

Doporučení 6

Hlava III

Opatření ve prospěch místní zemědělské produkce

Článek 9

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Zavádějí se programy podpory Společenství pro nejvzdálenější regiony, které zahrnují zvláštní opatření ve prospěch místní zemědělské produkce, na niž se vztahuje třetí část hlavy II Smlouvy o ES | 1.   Zavádějí se víceleté programy podpory Společenství pro nejvzdálenější regiony, které zahrnují zvláštní opatření ve prospěch místní zemědělské produkce, na niž se vztahuje třetí část hlavy II Smlouvy o ES |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.   Zavádějí se programy podpory Společenství pro nejvzdálenější regiony, které zahrnují zvláštní opatření ve prospěch místní zemědělské produkce, na niž se vztahuje třetí část hlavy II Smlouvy o ES

1.   Zavádějí se víceleté programy podpory Společenství pro nejvzdálenější regiony, které zahrnují zvláštní opatření ve prospěch místní zemědělské produkce, na niž se vztahuje třetí část hlavy II Smlouvy o ES

Odůvodnění

Programový přístup vychází z kontinuity opatření. V takových odvětvích, jako je pěstování zeleniny nebo chov dobytka, jenž vyžadují dlouhodobý výhled, by mělo být možné, aby programy přesahovaly celkovou délku budoucího programového období 2007-2013.

Doporučení 7

Článek 12a)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Program podpory Společenství zahrnuje:






  (a) | kvantifikovaný popis situace příslušné zemědělské produkce s ohledem na dostupné výsledky hodnocení, které ukazují nepoměry, mezery a rozvojový potenciál, mobilizované finanční zdroje a hlavní výsledky akcí provedených podle nařízení Rady (EHS) č. 3763/91, nařízení Rady (EHS) č. 1600/92, nařízení Rady (EHS) č. 1601/92, nařízení (ES) č. 1452/2001, nařízení (ES) č. 1453/2001 a (ES) č. 1454/2001; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Program podpory Společenství zahrnuje:

(a)

kvantifikovaný popis situace příslušné zemědělské produkce s ohledem na dostupné výsledky hodnocení, které ukazují nepoměry, mezery a rozvojový potenciál, mobilizované finanční zdroje a hlavní výsledky akcí provedených podle nařízení Rady (EHS) č. 3763/91, nařízení Rady (EHS) č. 1600/92, nařízení Rady (EHS) č. 1601/92, nařízení (ES) č. 1452/2001, nařízení (ES) č. 1453/2001 a (ES) č. 1454/2001;

Program podpory Společenství zahrnuje:

| (a) | kvantifikovaný popis situace příslušné zemědělské produkce s ohledem na dostupné výsledky hodnocení, které ukazují nepoměry, mezery a rozvojový potenciál, mobilizované finanční zdroje a hlavní výsledky akcí provedených podle nařízení Rady (EHS) č. 3763/91, nařízení Rady (EHS) č. 1600/92, nařízení Rady (EHS) č. 1601/92, nařízení (ES) č. 1452/2001, nařízení (ES) č. 1453/2001 a (ES) č. 1454/2001; |
| --- | --- |

(a)

kvantifikovaný popis situace příslušné zemědělské produkce s ohledem na dostupné výsledky hodnocení, které ukazují nepoměry, mezery a rozvojový potenciál, mobilizované finanční zdroje a hlavní výsledky akcí provedených podle nařízení Rady (EHS) č. 3763/91, nařízení Rady (EHS) č. 1600/92, nařízení Rady (EHS) č. 1601/92, nařízení (ES) č. 1452/2001, nařízení (ES) č. 1453/2001 a (ES) č. 1454/2001;

Odůvodnění

Hodnocení, jenž požaduje Komise, by nemělo jít až do roku 1991, protože programy Poseidom, Poseima a Poseican zhodnotila již v roce 2000 před přijetím nařízení 1452/2001, 1453/2001 a 1454/2001.

Za druhé, hodnocení v souladu s článkem 27 odst. 2, článkem 39 odst. 2 a článkem 25 odst. 2 těchto nařízení neprovedla Komise. Není to povinností členských států.

A konečně, hodnocení dopadu opatření od roku 1991 by bylo v rozporu s cílem zjednodušení, jenž vedl k vypracování návrhu nařízení, a mnohem více by pracovně zatížilo členské státy. V důsledku toho by se mělo hodnocení opatření programu Posei vztahovat k období jejich zavedení od přijetí těchto nařízení, tj. 2002, 2003 a 2004.

Doporučení 8

Článek 12d)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (d) | kalendář realizace opatření a obecnou finanční tabulku shrnující zdroje k mobilizaci; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(d)

kalendář realizace opatření a obecnou finanční tabulku shrnující zdroje k mobilizaci;

| (d) | kalendář realizace opatření a obecnou finanční tabulku shrnující zdroje k mobilizaci; rozpočtová pružnost mezi různými opatřeními v rámci jednotlivých programů by měla být možná po celou dobu trvání programu; |
| --- | --- |

(d)

kalendář realizace opatření a obecnou finanční tabulku shrnující zdroje k mobilizaci; rozpočtová pružnost mezi různými opatřeními v rámci jednotlivých programů by měla být možná po celou dobu trvání programu;

Odůvodnění

Zvláštní situace nejvzdálenějších regionů, zejména malé trhy a závislost na malém počtu hospodářských odvětví, vyžaduje úzkou vzájemnou závislost mezi odvětvími, jichž se tento program týká. Aby tato odvětví mohla maximálně využít svých možností k dosažení cílů rozvoje a také v souladu s cílem zjednodušení řízení nástroje, měly by mít rozpočty možnost co největší flexibility mezi různými opatřeními jednotlivých programů po celou dobu příslušného období. To by zajistilo dosažení požadované efektivity.

Doporučení 9

Článek 19 odst. 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2.    Odchylně od čl. 19 odst. 1 nařízení (ES) č. 1493/1999 mohou být k výrobě vína, které může být v oběhu pouze uvnitř zmíněných regionů, použity hrozny pocházející ze zakázaných přímých pěstitelských hybridních odrůd vinné révy (Noah, Othello, Isabelle, Jacquez, Clinton, Herbemont) sklizené na Azorech a Madeiře.
  Portugalsko do 31. prosince 2006 postupně zruší vinice osázené zakázanými přímými pěstitelskými hybridními odrůdami vinné révy, v případě potřeby s podporou podle kapitoly III hlavy II nařízení (ES) č. 1493/1999. | 2.   Odchylně od čl. 19 odst. 1 nařízení (ES) č. 1493/1999 mohou být k výrobě vína, které může být v oběhu pouze uvnitř zmíněných regionů, použity hrozny pocházející ze zakázaných přímých pěstitelských hybridních odrůd vinné révy (Noah, Othello, Isabelle, Jacquez, Clinton, Herbemont) sklizené na Azorech a Madeiře.
  Portugalsko do 31. prosince 2013
  2006 postupně zruší vinice osázené zakázanými přímými pěstitelskými hybridními odrůdami vinné révy, v případě potřeby s podporou podle kapitoly III hlavy II nařízení (ES) č. 1493/1999. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

2.    Odchylně od čl. 19 odst. 1 nařízení (ES) č. 1493/1999 mohou být k výrobě vína, které může být v oběhu pouze uvnitř zmíněných regionů, použity hrozny pocházející ze zakázaných přímých pěstitelských hybridních odrůd vinné révy (Noah, Othello, Isabelle, Jacquez, Clinton, Herbemont) sklizené na Azorech a Madeiře.

Portugalsko do 31. prosince 2006 postupně zruší vinice osázené zakázanými přímými pěstitelskými hybridními odrůdami vinné révy, v případě potřeby s podporou podle kapitoly III hlavy II nařízení (ES) č. 1493/1999.

2.   Odchylně od čl. 19 odst. 1 nařízení (ES) č. 1493/1999 mohou být k výrobě vína, které může být v oběhu pouze uvnitř zmíněných regionů, použity hrozny pocházející ze zakázaných přímých pěstitelských hybridních odrůd vinné révy (Noah, Othello, Isabelle, Jacquez, Clinton, Herbemont) sklizené na Azorech a Madeiře.

Portugalsko do 31. prosince 2013
  2006 postupně zruší vinice osázené zakázanými přímými pěstitelskými hybridními odrůdami vinné révy, v případě potřeby s podporou podle kapitoly III hlavy II nařízení (ES) č. 1493/1999.

Odůvodnění

Horský charakter regionu (88 % pozemků má sklon více než 16 %) a struktura zemědělského vlastnictví (průměrná velikost farmy je menší než 0,4 ha a rozprostírá se na velkém počtu malých pozemků) způsobuje, že restrukturalizace vinic je jak fyzicky obtížná, tak nákladná. Protože pěstování vína má pro tento region sociálně ekonomickou důležitost, musí být konečný termín restrukturalizace vinic podle legislativy Společenství posunut.

Doporučení 10

Článek 20 odst. 4

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 4.   Odchylně od článků 2 a 3 nařízení Rady (ES) č. 2597/97 a v mezích potřeb místní spotřeby je na Madeiře povolena výroba obnoveného UHT mléka ze sušeného mléka původem ze Společenství, pokud toto opatření zajistí sběr a prodej mléka vyprodukovaného v místě. Tento výrobek je určen pouze pro místní spotřebu.
  Prováděcí pravidla tohoto odstavce se stanoví podle postupu uvedeného v čl. 26 odst. 2. Tato pravidla zejména stanoví množství čerstvého mléka, získaného v místě, které má být začleněno do obnoveného mléka UHT, uvedeného v prvním pododstavci. | 4.   Odchylně od článků 2 a 3 nařízení Rady (ES) č. 2597/97 a v mezích potřeb místní spotřeby je na Madeiře povolena výroba obnoveného UHT mléka ze sušeného mléka původem ze Společenství, pokud toto opatření zajistí sběr a prodej mléka vyprodukovaného v místě. Tento výrobek je určen pouze pro místní spotřebu.
  Prováděcí pravidla tohoto odstavce se stanoví podle postupu uvedeného v čl. 26 odst. 2. Tato pravidla zejména stanoví množství čerstvého mléka, získaného v místě, které má být začleněno do obnoveného mléka UHT, uvedeného v prvním pododstavci. Toto množství má být povinné, pokud neexistuje garantovaný odbyt pro místní produkci. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

4.   Odchylně od článků 2 a 3 nařízení Rady (ES) č. 2597/97 a v mezích potřeb místní spotřeby je na Madeiře povolena výroba obnoveného UHT mléka ze sušeného mléka původem ze Společenství, pokud toto opatření zajistí sběr a prodej mléka vyprodukovaného v místě. Tento výrobek je určen pouze pro místní spotřebu.

Prováděcí pravidla tohoto odstavce se stanoví podle postupu uvedeného v čl. 26 odst. 2. Tato pravidla zejména stanoví množství čerstvého mléka, získaného v místě, které má být začleněno do obnoveného mléka UHT, uvedeného v prvním pododstavci.

4.   Odchylně od článků 2 a 3 nařízení Rady (ES) č. 2597/97 a v mezích potřeb místní spotřeby je na Madeiře povolena výroba obnoveného UHT mléka ze sušeného mléka původem ze Společenství, pokud toto opatření zajistí sběr a prodej mléka vyprodukovaného v místě. Tento výrobek je určen pouze pro místní spotřebu.

Prováděcí pravidla tohoto odstavce se stanoví podle postupu uvedeného v čl. 26 odst. 2. Tato pravidla zejména stanoví množství čerstvého mléka, získaného v místě, které má být začleněno do obnoveného mléka UHT, uvedeného v prvním pododstavci. Toto množství má být povinné, pokud neexistuje garantovaný odbyt pro místní produkci.

Odůvodnění

Pozměňovací návrh se snaží zajistit, aby mléko vyrobené v regionu vždy našlo odbyt, a dát mlékárenskému průmyslu více flexibility při řízení místní produkce a vyrobeného obnoveného mléka.

Stanovení minimálního množství mléka způsobuje omezení v sektoru. Například v případě mlékárenského průmyslu Madeiry byla místní produkce mléka dostatečná na pokrytí právě platného procentuálního množství.

Doporučení 11

Článek 24

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Opatření stanovená tímto nařízením s výjimkou opatření uvedených v článku 16 představují intervence zaměřené na stabilizaci zemědělských trhů ve smyslu čl. 2 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1258/1999
  2.   Společenství financuje opatření, stanovená v hlavě II a III tohoto nařízení do výše roční částky, která se rovná:






  — | pro zámořské departementy: 84,7 milionu EUR |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.   Opatření stanovená tímto nařízením s výjimkou opatření uvedených v článku 16 představují intervence zaměřené na stabilizaci zemědělských trhů ve smyslu čl. 2 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1258/1999

2.   Společenství financuje opatření, stanovená v hlavě II a III tohoto nařízení do výše roční částky, která se rovná:

—

pro zámořské departementy: 84,7 milionu EUR

| — | pro Azory a Madeiru: 77,3 milionu EUR |
| --- | --- |

—

pro Azory a Madeiru: 77,3 milionu EUR

| — | pro Kanárské ostrovy: 127,3 milionu EUR |
| --- | --- |

—

pro Kanárské ostrovy: 127,3 milionu EUR

3.   Částky, které jsou ročně přidělovány na programy stanovené v hlavě II, nemohou být vyšší než následující částky:

| — | pro zámořské departementy: 20,7 milionu EUR |
| --- | --- |

—

pro zámořské departementy: 20,7 milionu EUR

| — | pro Azory a Madeiru: 17,7 milionu EUR |
| --- | --- |

—

pro Azory a Madeiru: 17,7 milionu EUR

| — | pro Kanárské ostrovy: 72,7 milionu EUR |
| --- | --- |

—

pro Kanárské ostrovy: 72,7 milionu EUR

1.   Opatření stanovená tímto nařízením s výjimkou opatření uvedených v článku 16 představují intervence zaměřené na stabilizaci zemědělských trhů ve smyslu čl. 2 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1258/1999

2.   Společenství financuje opatření, stanovená v hlavě II a III tohoto nařízení do výše roční částky, která se rovná:
  vypočítané na základě částek vynaložených na financování zvláštního režimu zásobování během referenčního období 2004 pro zámořské departementy, podle průměru v letech 2002, 2003 a 2004 pro Madeiru, Azory a Kanárské ostrovy a na základě stropů výdajů, jenž jsou aplikovány na podporu místní produ
  kce.

| — | pro zámořské departementy: 84,7 milionu EUR |
| --- | --- |

—

pro zámořské departementy: 84,7 milionu EUR

| — | pro Azory a Madeiru: 77,3 milionu EUR |
| --- | --- |

—

pro Azory a Madeiru: 77,3 milionu EUR

| — | pro Kanárské ostrovy: 127,3 milionu EUR |
| --- | --- |

—

pro Kanárské ostrovy: 127,3 milionu EUR

3.   Částky, které jsou ročně přidělovány na programy stanovené v hlavě II, nemohou být vyšší než následující částky:

| — | pro zámořské
  departementy: 20,7 milionu EUR |
| --- | --- |

—

pro zámořské
  departementy: 20,7 milionu EUR

| — | pro Azory a Madeiru: 17,7 milionu EUR |
| --- | --- |

—

pro Azory a Madeiru: 17,7 milionu EUR

| — | pro Kanárské ostrovy: 72,7 milionu EUR |
| --- | --- |

—

pro Kanárské ostrovy: 72,7 milionu EUR

Odůvodnění

Stanoví-li Komise rozpočtovou obálku pro režim zásobování na základě historického referenčního období 2001-2003, ignoruje tak progresivitu, jež byla zaznamenána zejména v roce 2004, jakož i dopad změn režimu v rámci reformy programů POSEI v r. 2001. Použití průměru lépe odráží skutečnost vzhledem k tomu, že umožňuje zrušit efekt „netypických let či situací“. Návrh 2002/2004 je logičtější než návrh Komise (2001/2003), protože bere v úvahu pouze léta, kdy se uplatňovala reforma POSEI z r. 2001. Průměr v letech 2002 až 2004 lépe odráží skutečnou situaci Madeiry, Azor a Kanárských ostrovů.

Podle Lucemburského kompromisu ze dne 30. června 2003, jenž umožnil, aby byly nejvzdálenější regiony vyřazeny ze systému oddělených plateb přímé pomoci v odvětví chovu dobytka, bylo vhodné zavést zvláštní program, který bude integrován do „opatření na pomoc místním zemědělským produktům“ v souladu s tímto návrhem nařízení. Přidělení rozpočtu pro tento program bylo stanoveno v souladu s platbami vyplacenými v posledním roce používání CMO pro odvětví chovu skotu, jak uvádí článek 147 nařízení 1782/2003.

Stejná metoda výpočtu, která by určila rozpočtovou obálku zámořských departementů s ohledem na poslední rok používání režimů, tj. rok 2004, by měla být také použita pro zvláštní režim zásobování a to podle specifického vývoje těchto ostrovů. Proto musí být podle toho také revidovány částky stanovené tímto článkem.

Doporučení 12

Článek 26

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Komisi je nápomocen Řídící výbor pro přímé platby zřízený článkem 144 nařízení (ES) č. 1782/2003, vyjma uplatňování článku 16 tohoto nařízení, kdy je Komisi nápomocen Výbor pro zemědělské struktury a rozvoj venkova zřízený článkem 50 nařízení (ES) č. 1260/1999 | 1.   Komisi je nápomocen Řídící výbor pro přímé platby zřízený článkem 144 nařízení (ES) č. 1782/2003, vyjma uplatňování článku 16 tohoto nařízení, kdy je Komisi nápomocen Výbor pro zemědělské struktury a rozvoj venkova zřízený článkem 50 nařízení (ES) č. 1260/1999

  V souvislosti s fytosanitárními programy podle článku 18 bude Komisi napomáhat Stálý rostlinolékařský výbor zřízený směrnicí 76/894
  /EHS. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.   Komisi je nápomocen Řídící výbor pro přímé platby zřízený článkem 144 nařízení (ES) č. 1782/2003, vyjma uplatňování článku 16 tohoto nařízení, kdy je Komisi nápomocen Výbor pro zemědělské struktury a rozvoj venkova zřízený článkem 50 nařízení (ES) č. 1260/1999

1.   Komisi je nápomocen Řídící výbor pro přímé platby zřízený článkem 144 nařízení (ES) č. 1782/2003, vyjma uplatňování článku 16 tohoto nařízení, kdy je Komisi nápomocen Výbor pro zemědělské struktury a rozvoj venkova zřízený článkem 50 nařízení (ES) č. 1260/1999

V souvislosti s fytosanitárními programy podle článku 18 bude Komisi napomáhat Stálý rostlinolékařský výbor zřízený směrnicí 76/894
  /EHS.

Odůvodnění

Vzhledem k předmětu fytosanitárních programů a v souladu s komitologií, by přijímání fytosanitárních programů podle článku 18 mělo být předkládáno Stálému rostlinolékařskému výboru a nikoliv Řídícímu výboru pro přímé platby.

V Bruselu dne 14. dubna 2005.

Předseda

Výboru regionů

Peter STRAUB

---

(1)  Úř. věstník C 144 ze dne 16.5. 2001, str. 11.

1

(2)  Úř. věstník C 256 ze dne 24.10.2003, str. 18.

2

---

| 20.9.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 231/83 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 231/83

---

Stanovisko Výboru regionů k tématu Prostor svobody, bezpečnosti a spravedlnosti: úloha regionálních a místních orgánů při uskutečňování Haagského programu

(2005/C 231/13)

VÝBOR REGIONŮ,

s ohledem na rozhodnutí svého předsednictva ze dne 15. června 2004 podle článku 265 (5) Smlouvy zakládající Evropské společenství pověřit Komisi pro ústavní záležitosti a evropskou správu vypracováním stanoviska k tématu Prostor svobody, bezpečnosti a spravedlnosti: úloha místních a regionálních orgánů při uskutečňování Haagského programu;

s ohledem na sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu Prostor svobody, bezpečnosti a spravedlnosti: hodnocení programu z Tampere a budoucí směřování (KOM (2004) 401 v konečném znění) a rozhodnutí Evropské komise ze dne 2. června 2004 konzultovat Výbor regionů v této záležitosti;

s ohledem na Smlouvu zakládající ústavu pro Evropu podepsanou 29. října 2004 a založení prostoru svobody, bezpečnosti a spravedlnosti v části I (článek I-42) a v části III (články III-257 až III-277) této smlouvy;

s ohledem na závěry zasedání Evropské rady v Bruselu ve dnech 4. a 5. listopadu 2004 (14292/04), které přijalo nový víceletý program, známý jako Haagský program, k posílení prostoru svobody, bezpečnosti a spravedlnosti v následujících pěti letech;

s ohledem na své stanovisko k tématu Místní a regionální rozměr prostoru svobody, bezpečnosti a spravedlnosti (CdR 61/2003 fin (1));

s ohledem na své stanovisko k tématu Prevence zločinnosti v Evropské unii (CdR 355/2003 fin (2));

s ohledem na návrh stanoviska Výboru regionů k tématu Čtvrtá zpráva o občanství Unie a sdělení EK k Agentuře pro základní práva (zpravodajka: paní Du Granrut, členka Regionální rady Picardie, FR/ELS) (CdR 280/2004);

s ohledem na doporučení Evropského parlamentu Radě a Evropské radě o budoucnosti prostoru svobody, bezpečnosti a spravedlnosti (A6-0010/2004);

s ohledem na svůj návrh stanoviska (CdR 223/2004 rev. 1) přijatý dne 3. března 2005 Komisí pro ústavní záležitosti a evropskou správu (zpravodaj: pan Risto Koivisto, předseda regionální rady v Tampere, starosta města Pirkkala (FI-SES));

| 1) | vzhledem k tomu, že místní a regionální rozměr má pro uskutečnění prostoru svobody, bezpečnosti a spravedlnosti zásadní důležitost; |
| --- | --- |

1)

vzhledem k tomu, že místní a regionální rozměr má pro uskutečnění prostoru svobody, bezpečnosti a spravedlnosti zásadní důležitost;

| 2) | vzhledem k tomu, že cíle Haagského programu se z velké části kryjí s působností místních a regionálních orgánů; |
| --- | --- |

2)

vzhledem k tomu, že cíle Haagského programu se z velké části kryjí s působností místních a regionálních orgánů;

přijal na svém 59. plenárním zasedání, které se uskutečnilo 13. a 14. dubna 2005 (jednání dne 14. dubna) následující stanovisko:

1.   Připomínky Výboru regionů

VÝBOR REGIONŮ,

a)   Obecné připomínky

| 1.1 | hodnotí Haagský program jako vyvážený celek, tvořící dobrou základnu pro vytvoření prostoru svobody, bezpečnosti a spravedlnosti, nicméně by chtěl upozornit na skutečnost, že program nebere dostatečný zřetel na úlohu místních a regionálních orgánů při vytváření prostoru svobody, bezpečnosti a spravedlnosti; |
| --- | --- |

1.1

hodnotí Haagský program jako vyvážený celek, tvořící dobrou základnu pro vytvoření prostoru svobody, bezpečnosti a spravedlnosti, nicméně by chtěl upozornit na skutečnost, že program nebere dostatečný zřetel na úlohu místních a regionálních orgánů při vytváření prostoru svobody, bezpečnosti a spravedlnosti;

| 1.2 | poznamenává, že v mnoha členských státech jsou regionální a místní orgány zodpovědné za legislativu vztahující se ke spravedlnosti, policii a vnitřním záležitostem a odpovídají za její implementaci, a že místní a regionální orgány zajišťují množství veřejně prospěšných služeb, které přispívají k prevenci zločinnosti a k prohlubování sociální a hospodářské integrace; |
| --- | --- |

1.2

poznamenává, že v mnoha členských státech jsou regionální a místní orgány zodpovědné za legislativu vztahující se ke spravedlnosti, policii a vnitřním záležitostem a odpovídají za její implementaci, a že místní a regionální orgány zajišťují množství veřejně prospěšných služeb, které přispívají k prevenci zločinnosti a k prohlubování sociální a hospodářské integrace;

| 1.3 | zdůrazňuje potřebu dalšího postupu v této otázce a poznamenává, že původní obsah programu Tampere nepozbyl aktuálnosti, hlavní směry programu Tampere a plná realizace jeho doplnění přitom musí být nadále základem akce Unie; |
| --- | --- |

1.3

zdůrazňuje potřebu dalšího postupu v této otázce a poznamenává, že původní obsah programu Tampere nepozbyl aktuálnosti, hlavní směry programu Tampere a plná realizace jeho doplnění přitom musí být nadále základem akce Unie;

| 1.4 | poznamenává, že respektování demokracie, lidských práv a zákonnosti, stejně jako uspořádání založené na samosprávě a nezávislosti občanů jsou klíčovými prvky pro vytvoření bezpečné a spravedlivé společnosti; |
| --- | --- |

1.4

poznamenává, že respektování demokracie, lidských práv a zákonnosti, stejně jako uspořádání založené na samosprávě a nezávislosti občanů jsou klíčovými prvky pro vytvoření bezpečné a spravedlivé společnosti;

| 1.5 | zdůrazňuje, že předběžnou podmínkou pro vytvoření prostoru svobody, bezpečnosti a spravedlnosti je všeobecný společenský vývoj, který bude příznivý uskutečnění jeho cílů, prostor svobody, bezpečnosti a spravedlnosti nemůže být přitom založen pouze na bezpečnostní práci a jiných kontrolních opatřeních; |
| --- | --- |

1.5

zdůrazňuje, že předběžnou podmínkou pro vytvoření prostoru svobody, bezpečnosti a spravedlnosti je všeobecný společenský vývoj, který bude příznivý uskutečnění jeho cílů, prostor svobody, bezpečnosti a spravedlnosti nemůže být přitom založen pouze na bezpečnostní práci a jiných kontrolních opatřeních;

| 1.6 | upozorňuje, že program pro vytvoření prostoru svobody, bezpečnosti a spravedlnosti nebude účinný, pokud faktory působící v základně společnosti neodstraní příčiny nebezpečí, jako je například nerovnost, tento prostor svobody, bezpečnosti a spravedlnosti přitom nemůže být nastolen jen „shora“ plánovanými opatřeními, což je důvodem, proč mají při jeho vytvoření v Evropě zásadní úlohu místní orgány; |
| --- | --- |

1.6

upozorňuje, že program pro vytvoření prostoru svobody, bezpečnosti a spravedlnosti nebude účinný, pokud faktory působící v základně společnosti neodstraní příčiny nebezpečí, jako je například nerovnost, tento prostor svobody, bezpečnosti a spravedlnosti přitom nemůže být nastolen jen „shora“ plánovanými opatřeními, což je důvodem, proč mají při jeho vytvoření v Evropě zásadní úlohu místní orgány;

| 1.7 | je přesvědčen, že skutečnou základnou pro významný pokrok v oblasti svobody, bezpečnosti a spravedlnosti se stane po svém vstupu v platnost Smlouva o ústavě pro Evropu, která zjednodušuje hlasovací postupy přijímání nové legislativy a svěřuje Evropskému parlamentu důležitější úlohu. |
| --- | --- |

1.7

je přesvědčen, že skutečnou základnou pro významný pokrok v oblasti svobody, bezpečnosti a spravedlnosti se stane po svém vstupu v platnost Smlouva o ústavě pro Evropu, která zjednodušuje hlasovací postupy přijímání nové legislativy a svěřuje Evropskému parlamentu důležitější úlohu.

b)   Základní práva a občanství

| 1.8 | považuje za podstatnou formulaci Haagského programu, že včlenění Charty základních práv do ústavní smlouvy uloží Unii právní povinnost nejen základní práva v Unii respektovat, ale i aktivně prosazovat; |
| --- | --- |

1.8

považuje za podstatnou formulaci Haagského programu, že včlenění Charty základních práv do ústavní smlouvy uloží Unii právní povinnost nejen základní práva v Unii respektovat, ale i aktivně prosazovat;

| 1.9 | předpokládá, že se vyjádří ve prospěch vytvoření Evropské agentury pro základní práva, členem jejíhož představenstva musí být zástupce místních a regionálních orgánů, protože občanství a výkon základních práv se odehrávají v první řadě v oblasti místní demokracie. |
| --- | --- |

1.9

předpokládá, že se vyjádří ve prospěch vytvoření Evropské agentury pro základní práva, členem jejíhož představenstva musí být zástupce místních a regionálních orgánů, protože občanství a výkon základních práv se odehrávají v první řadě v oblasti místní demokracie.

c)   Azylová a migrační politika

| 1.10 | vítá skutečnost, že po vstupu Smlouvy o ústavě pro Evropu v platnost bude mít EU prostředky k vypracování plně rozvinuté imigrační politiky; |
| --- | --- |

1.10

vítá skutečnost, že po vstupu Smlouvy o ústavě pro Evropu v platnost bude mít EU prostředky k vypracování plně rozvinuté imigrační politiky;

| 1.11 | konstatuje, že pokrok dosažený v oblasti politiky migrace není zcela uspokojivý, ne všechny navrhované směrnice se uskutečnily a pokud se jedná o již přijaté směrnice, je třeba položit důraz na jejich účinné uskutečňování; |
| --- | --- |

1.11

konstatuje, že pokrok dosažený v oblasti politiky migrace není zcela uspokojivý, ne všechny navrhované směrnice se uskutečnily a pokud se jedná o již přijaté směrnice, je třeba položit důraz na jejich účinné uskutečňování;

| 1.12 | zdůrazňuje potřebu vytvořit evropský systém regulované legální migrace, který poskytne reálnou naději potenciálním migrantům a který se bude snažit odstranit pocit zoufalství, který vede mnohé, aby se uchýlili k pašeráckým gangům; |
| --- | --- |

1.12

zdůrazňuje potřebu vytvořit evropský systém regulované legální migrace, který poskytne reálnou naději potenciálním migrantům a který se bude snažit odstranit pocit zoufalství, který vede mnohé, aby se uchýlili k pašeráckým gangům;

| 1.13 | poznamenává, že boj proti ilegální imigraci, převaděčství a obchodu s lidskými bytostmi – jenž zvláště tvrdě postihuje ženy a děti – tvoří základní část globálního přístupu k otázkám imigrace, musí přitom pokračovat iniciativy ve věci ilegální imigrace a vyhoštění nebo repatriace; |
| --- | --- |

1.13

poznamenává, že boj proti ilegální imigraci, převaděčství a obchodu s lidskými bytostmi – jenž zvláště tvrdě postihuje ženy a děti – tvoří základní část globálního přístupu k otázkám imigrace, musí přitom pokračovat iniciativy ve věci ilegální imigrace a vyhoštění nebo repatriace;

| 1.14 | zdůrazňuje, že spolupráce se třetími zeměmi je důležitá pro zamezení ilegální imigrace a převaděčství, stejně jako pro ochranu uprchlíků a legálních přistěhovalců. |
| --- | --- |

1.14

zdůrazňuje, že spolupráce se třetími zeměmi je důležitá pro zamezení ilegální imigrace a převaděčství, stejně jako pro ochranu uprchlíků a legálních přistěhovalců.

d)   Boj s organizovaným zločinem a terorismem, protidrogová strategie EU

| 1.15 | poznamenává, že v boji proti zločinnosti a drogám a v boji proti terorismu musí být účinná pohraniční kontrolní opatření doprovázena úsilím o pochopení a odvrácení příčin sociálního vytěsňování a radikalizace, kde klíčovou úlohu mají opatření místních a regionálních orgánů pro poskytování základních služeb občanům, navrhování bezpečného bydlení a integrování přistěhovalců; |
| --- | --- |

1.15

poznamenává, že v boji proti zločinnosti a drogám a v boji proti terorismu musí být účinná pohraniční kontrolní opatření doprovázena úsilím o pochopení a odvrácení příčin sociálního vytěsňování a radikalizace, kde klíčovou úlohu mají opatření místních a regionálních orgánů pro poskytování základních služeb občanům, navrhování bezpečného bydlení a integrování přistěhovalců;

| 1.16 | vítá rozhodnutí Evropské rady zahrnout Evropskou protidrogovou strategii 2005-2012 do Haagského programu a podporuje její záměr, tedy snížení užívání drog a jejich pašování posílením ochrany zdraví, sociální koheze a veřejné bezpečnosti; |
| --- | --- |

1.16

vítá rozhodnutí Evropské rady zahrnout Evropskou protidrogovou strategii 2005-2012 do Haagského programu a podporuje její záměr, tedy snížení užívání drog a jejich pašování posílením ochrany zdraví, sociální koheze a veřejné bezpečnosti;

| 1.17 | podporuje návrh na rozšíření spolupráce a informační výměny mezi policejními složkami na národní, regionální a místní úrovni a celními složkami členských států; |
| --- | --- |

1.17

podporuje návrh na rozšíření spolupráce a informační výměny mezi policejními složkami na národní, regionální a místní úrovni a celními složkami členských států;

| 1.18 | shledává, že prevence terorismu a boj proti němu musí nadále být zcela přednostními oblastmi činnosti a zdůrazňuje, že proti financování terorismu je nutné použít účinnějších nástrojů a v boji proti finanční kriminalitě je nutné zvýšit požadavky na transparentnost, která umožní sledovat cestu finančních transakcí. |
| --- | --- |

1.18

shledává, že prevence terorismu a boj proti němu musí nadále být zcela přednostními oblastmi činnosti a zdůrazňuje, že proti financování terorismu je nutné použít účinnějších nástrojů a v boji proti finanční kriminalitě je nutné zvýšit požadavky na transparentnost, která umožní sledovat cestu finančních transakcí.

e)   Právní spolupráce

| 1.19 | sdílí názor Evropské komise, že je důležité upevnit obecné zavádění legislativy EU a zvýšit účinnost právní spolupráce ve všech členských státech; |
| --- | --- |

1.19

sdílí názor Evropské komise, že je důležité upevnit obecné zavádění legislativy EU a zvýšit účinnost právní spolupráce ve všech členských státech;

| 1.20 | připomíná, že velká část legislativy Evropské unie se uskutečňuje na místní a regionální úrovni. |
| --- | --- |

1.20

připomíná, že velká část legislativy Evropské unie se uskutečňuje na místní a regionální úrovni.

f)   Kontrola hranic

| 1.21 | podporuje zřízení fondu řízení hranic Společenství; |
| --- | --- |

1.21

podporuje zřízení fondu řízení hranic Společenství;

| 1.22 | vítá opatření Haagského programu směřující ke zlepšení účinnosti kontrol na vnějších hranicích; |
| --- | --- |

1.22

vítá opatření Haagského programu směřující ke zlepšení účinnosti kontrol na vnějších hranicích;

| 1.23 | poznamenává, že svoboda, právo, kontroly na vnějších hranicích, boj s terorismem a vnitřní bezpečnost jsou témata, která není možné řešit odděleně; |
| --- | --- |

1.23

poznamenává, že svoboda, právo, kontroly na vnějších hranicích, boj s terorismem a vnitřní bezpečnost jsou témata, která není možné řešit odděleně;

| 1.24 | považuje za včasné rozhodnutí zřídit Evropskou agenturu pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích; Pro dosažení plně funkčního stavu agentury k 1. květnu 2005, musí být zajištěny dostatečné hospodářské a další zdroje. |
| --- | --- |

1.24

považuje za včasné rozhodnutí zřídit Evropskou agenturu pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích; Pro dosažení plně funkčního stavu agentury k 1. květnu 2005, musí být zajištěny dostatečné hospodářské a další zdroje.

g)   Financování opatření

| 1.25 | upozorňuje, že akční plán pro prostor svobody, bezpečnosti a spravedlnosti může být řádně uskutečněn pouze za podmínek dostatečného financování jeho opatření; |
| --- | --- |

1.25

upozorňuje, že akční plán pro prostor svobody, bezpečnosti a spravedlnosti může být řádně uskutečněn pouze za podmínek dostatečného financování jeho opatření;

| 1.26 | vítá skutečnost, že ve svém Sdělení k politickým výzvám a rozpočtovým možnostem rozšířené Unie v letech 2007-2013 Evropská komise zmiňuje svobodu, bezpečnost a právo jako ústřední hodnoty zakládající klíčové prvky evropského společenského modelu a evropské občanství staví mezi budoucí finanční priority Evropské unie a sdílí názor Evropské komise, která považuje evropské občanství za politický koncept tvořící osu dosažení prostoru svobody, spravedlnosti, bezpečnosti a dostupnosti základních veřejných statků; |
| --- | --- |

1.26

vítá skutečnost, že ve svém Sdělení k politickým výzvám a rozpočtovým možnostem rozšířené Unie v letech 2007-2013 Evropská komise zmiňuje svobodu, bezpečnost a právo jako ústřední hodnoty zakládající klíčové prvky evropského společenského modelu a evropské občanství staví mezi budoucí finanční priority Evropské unie a sdílí názor Evropské komise, která považuje evropské občanství za politický koncept tvořící osu dosažení prostoru svobody, spravedlnosti, bezpečnosti a dostupnosti základních veřejných statků;

2.   Doporučení Výboru regionů

VÝBOR REGIONŮ,

a)   Všeobecná doporučení

| 2.1 | podporuje návrh Komise pokračovat v komunitární akci v této oblasti vypracováním nového programu týkajícího se vytvoření prostoru svobody, bezpečnosti a spravedlnosti, který bude obsahovat podrobné záměry a přesný časový plán; |
| --- | --- |

2.1

podporuje návrh Komise pokračovat v komunitární akci v této oblasti vypracováním nového programu týkajícího se vytvoření prostoru svobody, bezpečnosti a spravedlnosti, který bude obsahovat podrobné záměry a přesný časový plán;

| 2.2 | považuje za nezbytné při návrhu programu brát v úvahu úlohu místních a regionálních orgánů při vytváření prostoru svobody, bezpečnosti a spravedlnosti. |
| --- | --- |

2.2

považuje za nezbytné při návrhu programu brát v úvahu úlohu místních a regionálních orgánů při vytváření prostoru svobody, bezpečnosti a spravedlnosti.

b)   Základní práva a občanství

| 2.3 | podtrhuje nezbytnost respektování lidských a základních práv ve všech krocích, směřujících k vytvoření prostoru svobody, bezpečnosti a spravedlnosti; |
| --- | --- |

2.3

podtrhuje nezbytnost respektování lidských a základních práv ve všech krocích, směřujících k vytvoření prostoru svobody, bezpečnosti a spravedlnosti;

| 2.4 | vítá skutečnost, že Haagský program otevírá téma posilování práv plynoucích z evropského občanství, a pevně podporuje ochranu práv plynoucích z tohoto občanství. Rozvinutí evropského občanství musí být nadále klíčovým prvkem celé komunitární akce. |
| --- | --- |

2.4

vítá skutečnost, že Haagský program otevírá téma posilování práv plynoucích z evropského občanství, a pevně podporuje ochranu práv plynoucích z tohoto občanství. Rozvinutí evropského občanství musí být nadále klíčovým prvkem celé komunitární akce.

c)   Azylová a migrační politika

| 2.5 | upozorňuje na skutečnost, že místní a regionální orgány hrají základní úlohu v sociální integraci přistěhovalců, a volá po poskytnutí dostatečných zdrojů pro jejich integrační činnost; |
| --- | --- |

2.5

upozorňuje na skutečnost, že místní a regionální orgány hrají základní úlohu v sociální integraci přistěhovalců, a volá po poskytnutí dostatečných zdrojů pro jejich integrační činnost;

| 2.6 | poznamenává, že integrace přistěhovalců je silně ovlivněná národní legislativou a sociálním zabezpečením a že rozdíly mezi národními systémy je třeba brát v úvahu při rozhodování o společné evropské rámcové úpravě; |
| --- | --- |

2.6

poznamenává, že integrace přistěhovalců je silně ovlivněná národní legislativou a sociálním zabezpečením a že rozdíly mezi národními systémy je třeba brát v úvahu při rozhodování o společné evropské rámcové úpravě;

| 2.7 | považuje za důležité, že rozhodování o nutnosti pracovního povolení pro státní příslušníky třetích zemí zůstane i budoucnosti v kompetenci národních vlád a že imigrace musí spočívat na skutečných potřebách pracovní síly v různých odvětvích a v různých členských státech; zdůrazňuje, že určení počtu pracovních migrantů spadá do kompetence členských států; |
| --- | --- |

2.7

považuje za důležité, že rozhodování o nutnosti pracovního povolení pro státní příslušníky třetích zemí zůstane i budoucnosti v kompetenci národních vlád a že imigrace musí spočívat na skutečných potřebách pracovní síly v různých odvětvích a v různých členských státech; zdůrazňuje, že určení počtu pracovních migrantů spadá do kompetence členských států;

| 2.8 | připomíná, že stupeň mobility uvnitř Evropské unie nebyl zvláště významný, že je nutné věnovat pozornost růstu mobility uvnitř Unie v různých souvislostech a podpoře volného pohybu občanů Unie a jejich rodinných příslušníků. |
| --- | --- |

2.8

připomíná, že stupeň mobility uvnitř Evropské unie nebyl zvláště významný, že je nutné věnovat pozornost růstu mobility uvnitř Unie v různých souvislostech a podpoře volného pohybu občanů Unie a jejich rodinných příslušníků.

d)   Boj s organizovaným zločinem a terorismem, protidrogová strategie EU

| 2.9 | soudí, že program se v oblasti trestního práva musí soustředit na závažnou kriminalitu, která jako jev přesahuje hranice států, že boj proti drobné kriminalitě a kriminalitě na místní úrovni se musí řídit národní legislativou členských států, a uznává tím, že politika prevence kriminality zůstává oblastí, ve které může EU přispět účinně skutečnou „evropskou přidanou hodnotou“ k národním, regionálním a místním opatřením. Je vhodné dát přednost vzájemné uznatelnosti právních rozhodnutí před harmonizací systému trestního práva. |
| --- | --- |

2.9

soudí, že program se v oblasti trestního práva musí soustředit na závažnou kriminalitu, která jako jev přesahuje hranice států, že boj proti drobné kriminalitě a kriminalitě na místní úrovni se musí řídit národní legislativou členských států, a uznává tím, že politika prevence kriminality zůstává oblastí, ve které může EU přispět účinně skutečnou „evropskou přidanou hodnotou“ k národním, regionálním a místním opatřením. Je vhodné dát přednost vzájemné uznatelnosti právních rozhodnutí před harmonizací systému trestního práva.

| 2.10 | připomíná, že klíčový cíl, boj s terorismem a zajištění bezpečnosti občanů, by se neměl v praxi změnit v porušování základních lidských práv a v této souvislosti vyzývá Evropskou Komisi k předložení návrhu, jak při boji proti terorismu chránit osobní údaje; |
| --- | --- |

2.10

připomíná, že klíčový cíl, boj s terorismem a zajištění bezpečnosti občanů, by se neměl v praxi změnit v porušování základních lidských práv a v této souvislosti vyzývá Evropskou Komisi k předložení návrhu, jak při boji proti terorismu chránit osobní údaje;

| 2.11 | shledává, že boj proti drogám by měl i nadále být veden na všech frontách a měl by usilovat o snížení poptávky i nabídky drog; |
| --- | --- |

2.11

shledává, že boj proti drogám by měl i nadále být veden na všech frontách a měl by usilovat o snížení poptávky i nabídky drog;

| 2.12 | opakuje své doporučení, že by Evropská komise měla ustavit podpůrnou strategii v rámci existujících programů, případně v rámci programů nových, která by doplňovala iniciativy sociální politiky, politiky městského plánování a politiky vzdělání. Strategie by rozšiřovala veřejnou spoluúčast a smysl pro sounáležitost k obci; |
| --- | --- |

2.12

opakuje své doporučení, že by Evropská komise měla ustavit podpůrnou strategii v rámci existujících programů, případně v rámci programů nových, která by doplňovala iniciativy sociální politiky, politiky městského plánování a politiky vzdělání. Strategie by rozšiřovala veřejnou spoluúčast a smysl pro sounáležitost k obci;

| 2.13 | opakuje svou výzvu k založení evropského střediska pro sledování městské bezpečnosti, účinné a nevelké struktury poskytující evropský nástroj pro sběr, organizaci a zpracování dat o obětech zločinu a vnímání nebezpečí, podporující a koordinující výzkum a navrhující politiky, což by byla opatření, která by se nevyužila pouze v oblastech kompetence Evropské unie, ale též při budování regionálního a místního partnerství; |
| --- | --- |

2.13

opakuje svou výzvu k založení evropského střediska pro sledování městské bezpečnosti, účinné a nevelké struktury poskytující evropský nástroj pro sběr, organizaci a zpracování dat o obětech zločinu a vnímání nebezpečí, podporující a koordinující výzkum a navrhující politiky, což by byla opatření, která by se nevyužila pouze v oblastech kompetence Evropské unie, ale též při budování regionálního a místního partnerství;

| 2.14 | podporuje návrh Evropské komise, aby rozsah nového nástroje Evropské sousedství a partnerství zahrnul posílení spolupráce v otázkách spravedlnosti a vnitra, včetně záležitostí azylu a migračních proudů, a potlačování a prevenci terorismu a organizovaného zločinu. |
| --- | --- |

2.14

podporuje návrh Evropské komise, aby rozsah nového nástroje Evropské sousedství a partnerství zahrnul posílení spolupráce v otázkách spravedlnosti a vnitra, včetně záležitostí azylu a migračních proudů, a potlačování a prevenci terorismu a organizovaného zločinu.

e)   Právní spolupráce

| 2.15 | požaduje, aby za situace, kdy legislativa mající vytvořit prostor svobody, bezpečnosti a spravedlnosti se uskutečňuje na národní úrovni, spolupracovali úzce zástupci regionálních a místních orgánů v oblasti plánování a provádění jednotlivých opatření; |
| --- | --- |

2.15

požaduje, aby za situace, kdy legislativa mající vytvořit prostor svobody, bezpečnosti a spravedlnosti se uskutečňuje na národní úrovni, spolupracovali úzce zástupci regionálních a místních orgánů v oblasti plánování a provádění jednotlivých opatření;

| 2.16 | doporučuje, aby se v oblasti právní spolupráce soustředilo úsilí zvláště na podporu principu vzájemné uznatelnosti, a navrhuje rozšířit možnosti, které se nabízejí občanům a institucím v oblasti získávání informací o právní úpravě a organizaci justice v různých zemích. |
| --- | --- |

2.16

doporučuje, aby se v oblasti právní spolupráce soustředilo úsilí zvláště na podporu principu vzájemné uznatelnosti, a navrhuje rozšířit možnosti, které se nabízejí občanům a institucím v oblasti získávání informací o právní úpravě a organizaci justice v různých zemích.

f)   Pohraniční kontroly

| 2.17 | považuje za vhodné vytvořit specifická technická opatření k ochraně tradičních přeshraničních vztahů na vnějších hranicích Evropské unie a to pokud toto bude náležitě odůvodněno a uskutečněno na legitimní bázi případu od případu, pokud to nebude představovat ohrožení bezpečnosti občanů a bude to zaručovat ochranu pevninských hranic EU se sousedními zeměmi a také hranic mezi dvěma členskými státy, které doposud nezrušily kontrolu osob na společných hranicích. |
| --- | --- |

2.17

považuje za vhodné vytvořit specifická technická opatření k ochraně tradičních přeshraničních vztahů na vnějších hranicích Evropské unie a to pokud toto bude náležitě odůvodněno a uskutečněno na legitimní bázi případu od případu, pokud to nebude představovat ohrožení bezpečnosti občanů a bude to zaručovat ochranu pevninských hranic EU se sousedními zeměmi a také hranic mezi dvěma členskými státy, které doposud nezrušily kontrolu osob na společných hranicích.

g)   Financování opatření

| 2.18 | vyzývá Evropskou komisi, aby co nejdříve zajistila nástroje financování potřebné k zavedení prostoru svobody, bezpečnosti a spravedlnosti a aby při návrhu pravidel pro tyto nástroje financování věnovala pozornost tomu, aby byly brány v potaz požadavky financování ze strany místních a regionálních orgánů; |
| --- | --- |

2.18

vyzývá Evropskou komisi, aby co nejdříve zajistila nástroje financování potřebné k zavedení prostoru svobody, bezpečnosti a spravedlnosti a aby při návrhu pravidel pro tyto nástroje financování věnovala pozornost tomu, aby byly brány v potaz požadavky financování ze strany místních a regionálních orgánů;

| 2.19 | doporučuje, aby programy financování obsahovaly přiměřenou podporu opatření místních a regionálních orgánů určených k integrování přistěhovalců, připomíná, že podmínky pro čerpání fondů by neměly být příliš omezující, zejména přitom nejsou v praxi účinná z hlediska integrace omezení založená na důvodech imigrace; |
| --- | --- |

2.19

doporučuje, aby programy financování obsahovaly přiměřenou podporu opatření místních a regionálních orgánů určených k integrování přistěhovalců, připomíná, že podmínky pro čerpání fondů by neměly být příliš omezující, zejména přitom nejsou v praxi účinná z hlediska integrace omezení založená na důvodech imigrace;

| 2.20 | doporučuje, aby tyto programy umožnily výměnu úředníků mezi lokálními a regionálními orgány členských států, což by byl nejlepší způsob podpory dobré praxe; |
| --- | --- |

2.20

doporučuje, aby tyto programy umožnily výměnu úředníků mezi lokálními a regionálními orgány členských států, což by byl nejlepší způsob podpory dobré praxe;

| 2.21 | poznamenává, že by místní a regionální orgány měly mít možnost se zúčastnit práce skupin, zodpovědných za řízení financování programů; |
| --- | --- |

2.21

poznamenává, že by místní a regionální orgány měly mít možnost se zúčastnit práce skupin, zodpovědných za řízení financování programů;

| 2.22 | podtrhuje, že financování programů a podpora strukturálních fondů uskutečnění prostoru svobody, bezpečnosti a spravedlnosti, musí být vzájemně slučitelné a musí se navzájem doplňovat a že dosažení tohoto cíle vyžaduje, aby zúčastněná generální ředitelství Evropské komise při přípravě financování programů úzce spolupracovala; |
| --- | --- |

2.22

podtrhuje, že financování programů a podpora strukturálních fondů uskutečnění prostoru svobody, bezpečnosti a spravedlnosti, musí být vzájemně slučitelné a musí se navzájem doplňovat a že dosažení tohoto cíle vyžaduje, aby zúčastněná generální ředitelství Evropské komise při přípravě financování programů úzce spolupracovala;

| 2.23 | vyzývá Evropskou komisi k návrhu komplexní komunikační strategie možností financování prostoru svobody, bezpečnosti a spravedlnosti, aby osobnosti zodpovědné za implementační opatření měly připravený přístup k informacím o různých zdrojích financování. |
| --- | --- |

2.23

vyzývá Evropskou komisi k návrhu komplexní komunikační strategie možností financování prostoru svobody, bezpečnosti a spravedlnosti, aby osobnosti zodpovědné za implementační opatření měly připravený přístup k informacím o různých zdrojích financování.

V Bruselu dne 14. dubna 2005.

Předseda

Výboru regionů

Peter STRAUB

---

(1)  Úř. věst. C 73 z 23.3.2004, s. 41.

1

(2)  Úř. věst. C 43 z 18.2.2005, s. 10

2

---