# Úřední věstník C 440/18.

| | ISSN 1977-0863 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 440 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Ročník 6318. prosince 2020 |

ISSN 1977-0863

Úřední věstník

Evropské unie

C 440

České vydání

Informace a oznámení

Ročník 6318. prosince 2020

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | USNESENÍ |
| | Výbor regionů |
| | Interactio – hybridní zasedání – 140. plenární zasedání VR, 12. 10. 2020–14. 10. 2020 |
| 2020/C 440/01 | Usnesení Evropského výboru regionů – Výroční regionální a místní barometr 2020 – Místní a regionální orgány čelí pandemii COVID-19 a podílejí se na procesu oživení | 1 |
| | STANOVISKA |
| | Výbor regionů |
| | Interactio – hybridní zasedání – 140. plenární zasedání VR, 12. 10. 2020–14. 10. 2020 |
| 2020/C 440/02 | Stanovisko Evropského výboru regionů – Rovnocenné životní podmínky – společný úkol pro všechny úrovně správy v Evropě | 4 |
| 2020/C 440/03 | Stanovisko Evropského výboru regionů – Provádění a perspektivy přeshraniční zdravotní péče | 10 |
| 2020/C 440/04 | Stanovisko Evropského výboru regionů Mechanismus EU pro případy zdravotní nouze | 15 |
| 2020/C 440/05 | Stanovisko Evropského výboru regionů – Biologicky rozmanitá města a regiony po roce 2020 v rámci 15. zasedání konference smluvních stran Úmluvy OSN o biologické rozmanitosti a strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030 | 20 |
| 2020/C 440/06 | Stanovisko Evropského výboru regionů Zpráva o překážkách jednotného trhu a akční plán pro prosazování jednotného trhu | 27 |
| 2020/C 440/07 | Stanovisko Evropského výboru regionů Demografická změna – návrhy na měření a řešení jejích negativních dopadů v regionech EU | 33 |
| 2020/C 440/08 | Stanovisko Evropského výboru regionů Silná sociální Evropa pro spravedlivou transformaci | 42 |
| 2020/C 440/09 | Stanovisko Evropského výboru regionů Místní a regionální orgány ve stálém dialogu s občany | 49 |
| 2020/C 440/10 | Stanovisko Evropského výboru regionů Úloha politiky soudržnosti EU, pokud jde o inteligentní a inovativní hospodářské změny v regionech v kontextu koronavirové krize | 54 |
| 2020/C 440/11 | Stanovisko Evropského výboru regionů Strategie pro malé a střední podniky | 60 |
| 2020/C 440/12 | Stanovisko Evropského výboru regionů Výzvy v oblasti místní demokracie v zemích západního Balkánu | 66 |
| 2020/C 440/13 | Stanovisko Evropského výboru regionů Strategie pro formování digitální budoucnosti Evropy a Evropská strategie pro data | 71 |
| 2020/C 440/14 | Stanovisko Evropského výboru regionů Bílá kniha o umělé inteligenci – evropský přístup k excelenci a důvěře | 79 |
| 2020/C 440/15 | Stanovisko Evropského výboru regionů Srovnávací přehled inovací v regionech a jeho vliv na místně orientované politiky regionů | 87 |
| 2020/C 440/16 | Stanovisko Evropského výboru regionů Unie rovnosti: strategie pro rovnost žen a mužů na období 2020–2025 | 92 |
| 2020/C 440/17 | Stanovisko Evropského výboru regionů Evropský klimatický pakt | 99 |
| 2020/C 440/18 | Stanovisko Evropského výboru regionů Nový akční plán pro oběhové hospodářství | 107 |
| 2020/C 440/19 | Stanovisko Evropského výboru regionů Směrem k udržitelnému využívání přírodních zdrojů ve středomořských ostrovních podmínkách | 114 |
| 2020/C 440/20 | Stanovisko Evropského výboru regionů Obnovení Lipské charty o udržitelných evropských městech | 119 |
| 2020/C 440/21 | Stanovisko Evropského výboru regionů – Nová průmyslová strategie pro Evropu | 125 |

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

USNESENÍ

Výbor regionů

Interactio – hybridní zasedání – 140. plenární zasedání VR, 12. 10. 2020–14. 10. 2020

2020/C 440/01

Usnesení Evropského výboru regionů – Výroční regionální a místní barometr 2020 – Místní a regionální orgány čelí pandemii COVID-19 a podílejí se na procesu oživení

1

STANOVISKA

Výbor regionů

Interactio – hybridní zasedání – 140. plenární zasedání VR, 12. 10. 2020–14. 10. 2020

2020/C 440/02

Stanovisko Evropského výboru regionů – Rovnocenné životní podmínky – společný úkol pro všechny úrovně správy v Evropě

4

2020/C 440/03

Stanovisko Evropského výboru regionů – Provádění a perspektivy přeshraniční zdravotní péče

10

2020/C 440/04

Stanovisko Evropského výboru regionů Mechanismus EU pro případy zdravotní nouze

15

2020/C 440/05

Stanovisko Evropského výboru regionů – Biologicky rozmanitá města a regiony po roce 2020 v rámci 15. zasedání konference smluvních stran Úmluvy OSN o biologické rozmanitosti a strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030

20

2020/C 440/06

Stanovisko Evropského výboru regionů Zpráva o překážkách jednotného trhu a akční plán pro prosazování jednotného trhu

27

2020/C 440/07

Stanovisko Evropského výboru regionů Demografická změna – návrhy na měření a řešení jejích negativních dopadů v regionech EU

33

2020/C 440/08

Stanovisko Evropského výboru regionů Silná sociální Evropa pro spravedlivou transformaci

42

2020/C 440/09

Stanovisko Evropského výboru regionů Místní a regionální orgány ve stálém dialogu s občany

49

2020/C 440/10

Stanovisko Evropského výboru regionů Úloha politiky soudržnosti EU, pokud jde o inteligentní a inovativní hospodářské změny v regionech v kontextu koronavirové krize

54

2020/C 440/11

Stanovisko Evropského výboru regionů Strategie pro malé a střední podniky

60

2020/C 440/12

Stanovisko Evropského výboru regionů Výzvy v oblasti místní demokracie v zemích západního Balkánu

66

2020/C 440/13

Stanovisko Evropského výboru regionů Strategie pro formování digitální budoucnosti Evropy a Evropská strategie pro data

71

2020/C 440/14

Stanovisko Evropského výboru regionů Bílá kniha o umělé inteligenci – evropský přístup k excelenci a důvěře

79

2020/C 440/15

Stanovisko Evropského výboru regionů Srovnávací přehled inovací v regionech a jeho vliv na místně orientované politiky regionů

87

2020/C 440/16

Stanovisko Evropského výboru regionů Unie rovnosti: strategie pro rovnost žen a mužů na období 2020–2025

92

2020/C 440/17

Stanovisko Evropského výboru regionů Evropský klimatický pakt

99

2020/C 440/18

Stanovisko Evropského výboru regionů Nový akční plán pro oběhové hospodářství

107

2020/C 440/19

Stanovisko Evropského výboru regionů Směrem k udržitelnému využívání přírodních zdrojů ve středomořských ostrovních podmínkách

114

2020/C 440/20

Stanovisko Evropského výboru regionů Obnovení Lipské charty o udržitelných evropských městech

119

2020/C 440/21

Stanovisko Evropského výboru regionů – Nová průmyslová strategie pro Evropu

125

---

| | III   Přípravné akty |
| --- | --- |
| | Výbor regionů |
| | Interactio – hybridní zasedání – 140. plenární zasedání VR, 12. 10. 2020–14. 10. 2020 |
| 2020/C 440/22 | Stanovisko Evropského výboru regionů – Program EU pro zdraví (EU4Health) | 131 |
| 2020/C 440/23 | Stanovisko Evropského výboru regionů – Posílený mechanismus civilní ochrany Unie | 150 |
| 2020/C 440/24 | Stanovisko Evropského výboru regionů – Plán na podporu oživení Evropy v reakci na pandemii COVID-19: facilita na podporu oživení a odolnosti a nástroj pro technickou podporu | 160 |
| 2020/C 440/25 | Stanovisko Evropského výboru regionů – Evropský rok železnice (2021) | 183 |
| 2020/C 440/26 | Stanovisko Evropského výboru regionů – Balíček předpisů týkajících se iniciativy REACT-EU | 191 |

III   Přípravné akty

Výbor regionů

Interactio – hybridní zasedání – 140. plenární zasedání VR, 12. 10. 2020–14. 10. 2020

2020/C 440/22

Stanovisko Evropského výboru regionů – Program EU pro zdraví (EU4Health)

131

2020/C 440/23

Stanovisko Evropského výboru regionů – Posílený mechanismus civilní ochrany Unie

150

2020/C 440/24

Stanovisko Evropského výboru regionů – Plán na podporu oživení Evropy v reakci na pandemii COVID-19: facilita na podporu oživení a odolnosti a nástroj pro technickou podporu

160

2020/C 440/25

Stanovisko Evropského výboru regionů – Evropský rok železnice (2021)

183

2020/C 440/26

Stanovisko Evropského výboru regionů – Balíček předpisů týkajících se iniciativy REACT-EU

191

---

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

USNESENÍ

Výbor regionů

Interactio – hybridní zasedání – 140. plenární zasedání VR, 12. 10. 2020–14. 10. 2020

| 18.12.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 440/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 440/1

---

Usnesení Evropského výboru regionů – Výroční regionální a místní barometr 2020 – Místní a regionální orgány čelí pandemii COVID-19 a podílejí se na procesu oživení

(2020/C 440/01)

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ,

| — | s ohledem na svou zprávu s názvem Výroční regionální a místní barometr 2020, která byla vypracována s využitím inkluzivního a faktickými údaji a poznatky podloženého přístupu a se zapojením řady různých partnerů a institucí, |
| --- | --- |

—

s ohledem na svou zprávu s názvem Výroční regionální a místní barometr 2020, která byla vypracována s využitím inkluzivního a faktickými údaji a poznatky podloženého přístupu a se zapojením řady různých partnerů a institucí,

| — | vzhledem k těmto důvodům: (1) Účelem uvedené zprávy je zamyslet se nad regionálním a místním rozměrem stavu Unie, poskytnout politickým představitelům na evropské, celostátní, regionální a místní úrovni faktické informace o nejpalčivějších problémech, s nimiž se budeme potýkat v nadcházejícím roce, a formulovat několik důležitých doporučení ohledně toho, jaká politická opatření by měla Evropa v této souvislosti učinit. Tato doporučení by měla zajistit, aby bylo možné zahájit na všech úrovních otevřenou a inkluzivní diskusi s cílem objasnit zamýšlené kroky a posílit legitimitu přijímaných rozhodnutí. |
| --- | --- |

—

vzhledem k těmto důvodům: (1) Účelem uvedené zprávy je zamyslet se nad regionálním a místním rozměrem stavu Unie, poskytnout politickým představitelům na evropské, celostátní, regionální a místní úrovni faktické informace o nejpalčivějších problémech, s nimiž se budeme potýkat v nadcházejícím roce, a formulovat několik důležitých doporučení ohledně toho, jaká politická opatření by měla Evropa v této souvislosti učinit. Tato doporučení by měla zajistit, aby bylo možné zahájit na všech úrovních otevřenou a inkluzivní diskusi s cílem objasnit zamýšlené kroky a posílit legitimitu přijímaných rozhodnutí.

| — | (2) Místní a regionální orgány hrají stěžejní úlohu při řešení této krize a mají na starosti zásadní aspekty týkající se opatření proti šíření nákazy, zdravotní péče, sociálních služeb a hospodářského rozvoje, poněvadž tyto úkoly jsou v členských státech rozděleny mezi jednotlivé úrovně správy. |
| --- | --- |

—

(2) Místní a regionální orgány hrají stěžejní úlohu při řešení této krize a mají na starosti zásadní aspekty týkající se opatření proti šíření nákazy, zdravotní péče, sociálních služeb a hospodářského rozvoje, poněvadž tyto úkoly jsou v členských státech rozděleny mezi jednotlivé úrovně správy.

| — | (3) Dopad krize způsobené onemocněním COVID-19 je velmi různorodý a má výrazný územní rozměr, což do značné míry ovlivňuje způsob, jakým je krize řešena, a související politická opatření. |
| --- | --- |

—

(3) Dopad krize způsobené onemocněním COVID-19 je velmi různorodý a má výrazný územní rozměr, což do značné míry ovlivňuje způsob, jakým je krize řešena, a související politická opatření.

| — | (4) Orgány na nižší než celostátní úrovni hrají při řešení krize způsobené onemocněním COVID-19 podstatnou roli, jelikož v tomto ohledu přijímají svá vlastní rozhodnutí a opatření a provádějí ta, jež byla odsouhlasena na jiných úrovních správy, |
| --- | --- |

—

(4) Orgány na nižší než celostátní úrovni hrají při řešení krize způsobené onemocněním COVID-19 podstatnou roli, jelikož v tomto ohledu přijímají svá vlastní rozhodnutí a opatření a provádějí ta, jež byla odsouhlasena na jiných úrovních správy,

| 1. | vyzdvihuje význam víceúrovňové správy a nutnost koordinace řešení mimořádných situací týkajících se zdravotní péče a přeshraniční spolupráce v oblasti zdravotnictví, aby bylo možné soudržným a účinným způsobem reagovat na budoucí krize; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdůrazňuje, že podle průzkumu veřejného mínění, který nechal VR provést v září 2020 a jehož účelem bylo shromáždit názory občanů EU na koronavirovou krizi a úlohu místních a regionálních orgánů, se tyto orgány i nadále v EU těší největší důvěře (52 % dotázaných) a byly také označeny za nejpovolanější úroveň správy (48 % respondentů), jež může nyní i v budoucnu přijímat vhodná opatření pro překonání hospodářských a sociálních důsledků této krize. Jasná většina evropských občanů (58 %) rovněž soudí, že zvýšení vlivu místních a regionálních orgánů by zlepšilo schopnost EU řešit problémy, přičemž tento názor převládá ve všech členských státech; |
| --- | --- |

2.

| 3. | upozorňuje na to, že v důsledku této krize se místním a regionálním orgánům zvýšily výdaje a snížily příjmy, a žádá, aby jim ústřední vlády a EU poskytly dostatečné prostředky na posílení systémů zdravotní péče v bezprostředním a dlouhodobém horizontu. Příslušné vnitrostátní orgány by se měly snažit odstranit regionální rozdíly v těchto systémech a nedostatky z hlediska připravenosti na mimořádné situace. Toto úsilí je třeba doplnit prostřednictvím programu „EU pro zdraví“, záložních kapacit RescEU a opatření flexibility; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdůrazňuje, že výroční regionální a místní barometr 2020 dokládá, že by u jednotlivých regionů měla být uplatňována specifická kritéria pro přidělování finančních prostředků, která by vycházela z komplexního souboru ukazatelů udávajících odlišnou míru zasaženosti a ohroženosti, mj. co se týče poklesu HDP od vypuknutí krize, podílu ohrožených odvětví, závislosti na cestovním ruchu a na přeshraničním a mezinárodním obchodu a dopravě a podílu osob samostatně výdělečně činných a malých a středních podniků v ekonomice daného regionu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | upozorňuje na to, že facilita na podporu oživení a odolnosti, která je stěžejním prvkem plánu EU na podporu oživení, musí přihlížet k situaci na jednotlivých územích. To znamená, že orgány na nižší než celostátní úrovni musí být úzce zapojeny do přípravy vnitrostátních plánů a musí vypracovat své vlastní regionální a místní plány na podporu oživení, jež budou v souladu s plánem EU a plány členských států. V rámci evropského semestru, jehož prostřednictvím má být facilita řízena, musí být uplatňován kodex chování pro zapojení místních a regionálních orgánů a musí být respektovány zásady partnerství a aktivní subsidiarity; |
| --- | --- |

5.

| 6. | připomíná, že malé a střední podniky a nejhůře zasažená odvětví (například doprava, cestovní ruch a kultura) musí mít k dispozici nejrůznější formy udržitelné finanční podpory, jako jsou veřejné granty, rizikový kapitál a dlouhodobé úvěry s výhodnými podmínkami splácení; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opětovně zdůrazňuje, že je nutné se co nejdříve dohodnout na novém nástroji na podporu oživení (a na víceletém finančním rámci), aby bylo možné urychleně mobilizovat zdroje s cílem vypořádat se s nepříznivými důsledky této krize, podpořit ekonomiku a zajistit vznik nových pracovních míst na místní úrovni; |
| --- | --- |

7.

| 8. | upozorňuje na to, že v souvislosti s katastrofálním dopadem pandemie COVID-19 v celé Evropě se výrazně prohloubily sociální nerovnosti a nerovnosti mezi jednotlivými generacemi a mezi ženami a muži a během pouhých šesti měsíců byl zmařen pokrok, k jehož dosažení bylo zapotřebí celého desetiletí. Proces oživení v Evropě se tudíž musí opírat o cílená, ambiciózní a náležitě financovaná opatření, v jejichž rámci budou ve vyváženém poměru zohledňovány hospodářské a sociální priority a priority v oblasti zdraví, aby tak bylo možné zmírnit dlouhodobé důsledky této pandemie; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zdůrazňuje, že obyvatelé měst a regionů, jež jsou nejvíce postiženy změnou klimatu, zhoršeným životním prostředím a oslabenými přírodními ekosystémy, čelí vyššímu riziku, že budou vystaveni šíření patogenů. Trvá proto na tom, aby Evropská komise a členské státy využily současnou krizi jako příležitost spojit oživení v období po pandemii s rychlejším přechodem ke klimaticky neutrální Evropské unii do roku 2050; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vyzývá orgány EU a členské státy, aby zajistily, že budou do nového, reformovaného evropského semestru řídícího se územním přístupem lépe začleněny cíle udržitelného rozvoje a díky tomu bude možné účinněji provázat plán na podporu oživení se Zelenou dohodou a s evropským pilířem sociálních práv; |
| --- | --- |

10.

| 11. | upozorňuje na to, že v důsledku krize ještě více vzrostl význam přístupu k moderním informačním technologiím a infrastruktuře. Vyzývá k odstranění rozdílů v dostupnosti digitálních technologií a k zajištění vysoké míry konektivity ve všech regionech a městech EU (včetně venkovských, okrajových, nejvzdálenějších a zeměpisně znevýhodněných oblastí) a také toho, aby se lidé všech věkových skupin a z různých socioekonomických poměrů mohli přizpůsobit této krizi a probíhajícím změnám ve světě práce; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vyjadřuje politování nad tím, že s novými opatřeními, jež mají zvýšit flexibilitu a urychlit využívání finančních prostředků poskytovaných v rámci politiky soudržnosti, je spojeno riziko větší centralizace na úrovni členských států. Z tohoto důvodu žádá, aby byly při přerozdělování prostředků a změnách programů politiky soudržnosti vždy dodržovány zásady subsidiarity, partnerství a víceúrovňové správy a aby byly místní a regionální orgány plně zapojeny do rozhodování o (novém) plánování investic v rámci programu REACT-EU. Zdůrazňuje, že flexibilita, zejména pozastavení uplatňování požadavků na tematické zaměření, by měla mít dočasný charakter a že by měla v rámci programů politiky soudržnosti znovu začít platit běžná pravidla, jakmile nastanou odpovídající podmínky; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poukazuje na to, že regiony s nejvyšším počtem starších osob (tj. nad 65 let) jsou šířením onemocnění COVID-19 zasaženy zvlášť těžce a že osoby z této věkové skupiny jsou nejvíce ohroženy nakažením virem. Zdůrazňuje proto trvalou potřebu vyměňovat si osvědčené postupy, pokud jde o účinnou ochranu seniorů, mimo jiné prostřednictvím usnadnění jejich přístupu k telemedicíně; |
| --- | --- |

13.

| 14. | s ohledem na velké množství podpůrných nástrojů a změn ve stávajících a budoucích pravidlech pro využívání evropských strukturálních a investičních fondů vyzývá Komisi, aby dostatečně ozřejmila interakci mezi nejrůznějšími novými mechanismy, jako jsou program REACT-EU, Fond pro spravedlivou transformaci a facilita na podporu oživení a odolnosti na jedné straně a existující vnitrostátní a unijní programy na straně druhé, a to s cílem předejít nadměrné složitosti a případné nízké míře čerpání prostředků. V této souvislosti upozorňuje na to, že nestačí pouze dohodnout se na rozsáhlých finančních přídělech a že je rovněž nezbytné poskytnout místním a regionálním orgánům dostatek času na předložení programů a projektů, například v rámci programu REACT-EU; |
| --- | --- |

14.

| 15. | se znepokojením poukazuje na to, tato krize vystavila značnému tlaku jednotný trh. Byl totiž narušen volný pohyb osob, zboží a služeb, což se závažným způsobem dotklo malých a středních podniků a ovlivnilo životy všech občanů EU, obzvláště těch, kteří žijí v příhraničních regionech. Vítá flexibilitu umožněnou v rámci pravidel státní podpory a upozorňuje na to, že je nutné zavést opatření, která zajistí řádné fungování jednotného trhu v případě budoucích krizí; |
| --- | --- |

15.

| 16. | zdůrazňuje, že tato krize vážně ohrožuje finanční situaci místních a regionálních orgánů, což může oslabit jejich schopnost poskytovat důležité veřejné služby. Připomíná, že je nutné zavést pro místní a regionální orgány na vnitrostátní i evropské úrovni nová, inteligentnější rozpočtová pravidla a také tzv. zlaté pravidlo pro udržitelné investice, aby bylo zaručeno, že bude uznáván zásadní význam veřejných služeb a místních investic pro vybudování konkurenceschopnější, odolnější a udržitelnější ekonomiky a společnosti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poukazuje na to, že v souvislosti s pandemií COVID-19 musely vlády – v EU i v jiných částech světa – zavést přísná opatření, jež se dotkla svobod občanů, a že bylo nutné nalézt v rámci úsilí zamezit šíření pandemie nesnadnou rovnováhu v zájmu zachování demokracie, právního státu a důvěry v instituce. Toto náročné období by mohlo poskytnout příležitost k tomu, abychom posílili místní demokracii a během konference o budoucnosti Evropy se všichni společně zamysleli nad základními evropskými hodnotami; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pověřuje svého předsedu, aby předal výroční regionální a místní barometr 2020 a toto usnesení předsedovi Evropského parlamentu, předsedkyni Evropské komise, předsedovi Evropské rady a vedoucím představitelům 27 členských států. Vybízí regionální a místní volené politiky v celé Evropě, aby o této zprávě informovali občany a místní sdělovací prostředky. |
| --- | --- |

18.

V Bruselu dne 14. října 2020.

předseda Evropského výboru regionů

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

STANOVISKA

Výbor regionů

Interactio – hybridní zasedání – 140. plenární zasedání VR, 12. 10. 2020–14. 10. 2020

| 18.12.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 440/4 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 440/4

---

Stanovisko Evropského výboru regionů – Rovnocenné životní podmínky – společný úkol pro všechny úrovně správy v Evropě

(2020/C 440/02)

| Zpravodaj: | Bernd LANGE (DE/ELS), zemský rada okresu Görlitz |
| --- | --- |

Zpravodaj:

Bernd LANGE (DE/ELS), zemský rada okresu Görlitz

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ

| 1. | je znepokojen rostoucími hospodářskými, sociálními a územními nerovnostmi v rámci členských států EU i mezi nimi navzájem. Z aktuálního vývoje situace v Evropě je patrné, že se prohlubují rozdíly mezi lokalitami a lidmi, co se týče hospodářského rozvoje, zaměstnanosti a životních podmínek. Tyto rozdíly se vyskytují na všech úrovních, od nižší než místní až po evropskou, a dosáhly kritické míry. Probíhající diskuse o opomíjených či „zapomenutých“ lokalitách jasně dokládá, že je nezbytné uplatňovat přístup, který bude ve větší míře orientován místně, aby bylo možné řešit problémy daných lokalit v oblasti rozvoje; |
| --- | --- |

1.

| 2. | upozorňuje, že kvůli pandemii COVID-19 v členských státech se ve většině oblastí ještě více prohloubily stávající problémy způsobené krizí. Hospodářské a společenské dopady a z nich vyplývající předpoklady pro oživení jsou v jednotlivých regionech velmi odlišné; |
| --- | --- |

2.

| 3. | potvrzuje, že z tohoto důvodu musí mít cíl územní, hospodářské a sociální soudržnosti podle článku 174 SFEU pro Evropskou unii i nadále vysokou prioritu. K tomuto horizontálnímu cíli musejí kromě evropské regionální politiky a společné zemědělské politiky přispívat také politiky Unie ve všech ostatních oblastech (např. dopravní politika, politika v oblasti životního prostředí, sociální politika a energetická politika). Platí to zejména o opatřeních EU týkajících se Zelené dohody pro Evropu a další digitalizace; |
| --- | --- |

3.

| 4. | připomíná specifickou situaci nejvzdálenějších regionů uznanou v článku 349 SFEU a zdůrazňuje, že se EU zavázala k rozvoji těchto regionů prostřednictvím konkrétních opatření, a to v zájmu těchto regionů, jakož i celé EU; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdůrazňuje, že v roce 2017 žila v EU třetina populace ve velkých městech s více než 100 000 obyvateli, třetina ve městech o 10 000 až 100 000 obyvatelích a třetina v malých městech a obcích na venkově s méně než 10 000 obyvateli (1). Předsedkyně Evropské komise ve svých politických směrech (2) poukázala na skutečnost, že v místních územně správních celcích na venkově žije více než 50 % Evropanů; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdůrazňuje, že evropská strukturální politika byla v minulosti zaměřena především na soudržnost regionálních územních samosprávných celků (NUTS-1, resp. NUTS-2), která však ne vždy v dostatečném rozsahu zkoumala a zohledňovala dopady opatření na nižší, místní úrovně; |
| --- | --- |

6.

| 7. | konstatuje, že v různých členských státech a regionech bylo možné v posledních letech pozorovat výraznější čisté migrační toky z venkovských do městských oblastí (3), a má za to, že politiky EU by měly přispívat k výzvám a příležitostem, které to přináší; |
| --- | --- |

7.

| 8. | je znepokojen tím, že pokračující odchod obyvatelstva do metropolitních zón přináší mnoha příslušným městským centrům značné výzvy, jako je například nedostatek bytů, rostoucí nájemné, přetížená veřejná infrastruktura a sociální problémy. V důsledku odchodu obyvatelstva se malá a středně velká města a obce na venkově, jakož i tamější podniky, potýkají závažnými problémy. Udržování veřejné infrastruktury a financování veřejných služeb je obtížné z důvodu menšího počtu uživatelů, kteří navíc stále více stárnou a potřebují více služeb, a podniky často čelí nedostatku kvalifikované pracovní síly; |
| --- | --- |

8.

| 9. | v této souvislosti poukazuje na průběžné stanovisko Evropského výboru regionů Demografická změna – návrhy na měření a řešení jejích negativních dopadů v regionech EU (4) a na stanovisko Evropského výboru regionů Výzvy metropolitních regionů a jejich postavení v budoucí politice soudržnosti na období po roce 2020 (5); |
| --- | --- |

9.

| 10. | připomíná, že Územní agenda Evropské unie 2020 jako první z celkem šesti priorit počítá s podporou polycentrického a vyváženého územního rozvoje (6) a že tomuto cíli je vysoká priorita přiznána i v návrhu Územní agendy 2030; |
| --- | --- |

10.

| 11. | konstatuje, že v současnosti neexistuje na úrovni Evropské unie žádný horizontální přístup, jehož cílem by bylo omezovat podněty k vylidňování venkova a nekontrolované urbanizaci, resp. deurbanizaci, a tím zlepšovat životní podmínky ve všech oblastech; |
| --- | --- |

11.

| 12. | potvrzuje význam cíle OSN v oblasti udržitelného rozvoje č. 11 „udržitelná města a obce“, jenž musí platit pro všechny typy území; |
| --- | --- |

12.

| 13. | domnívá se, že zásadním předpokladem pro kvalitní životní podmínky a udržitelný rozvoj všech oblastí Evropské unie je plošně dostupná veřejná bodová infrastruktura, jakož i plošně dostupná veřejná síťová infrastruktura a plošně dostupné veřejné služby. V této souvislosti znovu poukazuje na to, že strukturální předpoklady se v rámci jednotlivých členských států i mezi nimi, a dokonce i v rámci regionů, výrazně liší; |
| --- | --- |

13.

| 14. | domnívá se, že opatření realizovaná Evropskou unií by měla uvádět do rovnováhy podporu pro hustě zalidněné městské oblasti a venkovské oblasti, k nimž, se často přistupovalo primárně z hlediska zemědělských aspektů. V tomto smyslu vyjadřuje politování nad poměrně nízkou mírou intervencí z fondů ESF a EFRR ve venkovských oblastech (7) (8); |
| --- | --- |

14.

| 15. | je znepokojen tím, že koronavirová krize ještě více komplikuje zřizování a udržování veřejné infrastruktury a poskytování veřejných služeb právě v menších, odlehlejších a izolovanějších a finančně zranitelnějších obcích a regionech, které by mohly být obzvláště zasaženy propadem daňových příjmů. To by mohlo dále stimulovat protichůdný vývoj posledních let. Zdůrazňuje, že snižování veřejných investic do infrastruktury a služeb má obvykle větší dopad na obzvlášť zranitelné skupiny obyvatelstva; |
| --- | --- |

15.

Vnitrostátní strategie pro vyvážený územní rozvoj

| 16. | domnívá se, že by se politiky Evropské unie a politiky členských států měly vždy doplňovat. V žádném případě si nesmí odporovat ani nesmí sledovat protichůdné cíle. Zdůrazňuje proto, že členské státy by se měly při provádění směrnic EU do vnitrostátního práva vyvarovat tzv. „gold-platingu“, tj. regulace nad rámec požadavků právních předpisů EU; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vyzývá proto členské státy, aby v úzké spolupráci s místními a regionálními orgány dále rozvíjely vnitrostátní politiky přispívající k soudržnosti a propojovaly je s úsilím vyvíjeným na evropské úrovni ve smyslu zásady partnerství a víceúrovňové správy; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poukazuje v této souvislosti na skutečnost, že v různých členských státech již na celostátní úrovni existují přístupy, jejichž cílem je vyvážená strukturální politika přínosná pro všechny oblasti. Zatímco některé státy navrhují obecné zásady pro rozvoj všech oblastí (9), jsou v jiných oblastech koncipovány konkrétní plány pro určité typy oblastí (10) (11); |
| --- | --- |

18.

| 19. | zdůrazňuje, že v případě uvedených vnitrostátních strategií nejde primárně ani tak o hospodářskou soudržnost ve smyslu hospodářského výkonu, jako spíš o vytvoření určitého standardu veřejné správy, infrastruktury a služeb, jež se stanou základem pro další socioekonomický rozvoj; |
| --- | --- |

19.

| 20. | konstatuje, že podle všech vnitrostátních strategií je zpravidla zásadním předpokladem pro území příjemná k životu decentralizovaná správa. Pro to, aby se správa přiblížila občanům a byla zaručena demokratická účast, mají obecní a regionální struktury zásadní význam; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uznává, že všechny uvedené vnitrostátní politiky kladou v porovnání s evropskou politikou větší důraz na menší obce (samosprávné obce, sdružení obcí, malá a středně velká města atd.) na venkově, aby je posílily, a zvýšily tak jejich přitažlivost. Všechny strategie považují venkovské oblasti především za místo k životu a hospodářský prostor a stanoví opatření strukturální politiky pro jejich rozvoj; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vítá zejména odvětvové přístupy, které členské státy ve svých vnitrostátních strategiích uplatňují. I přes rozmanitost jednotlivých území je zřejmé, že problémy jsou v různých členských státech obdobné; |
| --- | --- |

22.

| 23. | zdůrazňuje, že všechny vnitrostátní přístupy jako zásadní aspekt uvádějí digitalizaci. Díky všeobecnému pokrytí digitální infrastrukturou a digitálními veřejnými službami lze vytvářet a zachovat pracovní místa i mimo městská centra, což by zase mohlo omezit odchod pracovních sil do velkých měst. Zdůrazňuje, že během pandemie COVID-19 se ukázalo, že vyšší míra práce na dálku by mohla pracovníkům poskytnout větší flexibilitu při výběru místa bydliště. V tomto ohledu zdůrazňuje své očekávání, že díky neustálé digitalizaci mnoha oblastí lidské činnosti by mohla výhoda bydliště v blízkosti pracoviště začít hrát v mnoha oblastech z dlouhodobého hlediska méně významnou úlohu. Zdůrazňuje, že tento trend by neměl ohrozit politiky v oblasti mobility, zejména ty zaměřené na environmentální dopady dojíždění a pracovních cest; |
| --- | --- |

23.

| 24. | konstatuje, že je nezbytné, aby území, která se nacházejí nejdále od městských aglomerací a mají nižší hustotu obyvatelstva, měla k dispozici naprosto stejnou úroveň digitálního připojení, aby se tak usnadnilo zavádění veřejných služeb online a práce z domova coby nástrojů pro přilákání lidí a talentů do těchto oblastí; |
| --- | --- |

24.

| 25. | vítá, že všechny strategie věnují pozornost také aspektům služeb obecného zájmu, zejména pokud jde o zajištění zdravotnických, pečovatelských a sociálních služeb, škol a jiných vzdělávacích zařízení, jakož i o nabídky týkající se ochrany starších osob a integrace. Při poskytování veřejných služeb občanům, bez ohledu na místo jejich bydliště, musí být řídícím principem pravidlo rovnosti; |
| --- | --- |

25.

| 26. | žádá proto budoucí německé, portugalské a slovinské předsednictví Rady, aby v zájmu přispění k provádění budoucí Územní agendy 2030 iniciovaly diskusi a výměnu zkušeností o tom, jak by bylo možné co nejlépe kombinovat strukturální politiku EU a vnitrostátní politiky regionálního rozvoje s cílem snížit územní rozdíly a zlepšit životní podmínky v celé Evropě; |
| --- | --- |

26.

Obecná doporučení pro evropskou politiku

| 27. | vyzývá Evropskou komisi, aby zaujala stejný přístup jako vlády jednotlivých členských států a zakotvila na evropské úrovni cíl „rovnocenné životní podmínky“ jakožto konkrétní provedení článku 174 a článku 349 SFEU; |
| --- | --- |

27.

| 28. | zdůrazňuje prostor členských států pro uvážení v oblasti služeb obecného zájmu. Opatření přijatá na vnitrostátní, regionální nebo místní úrovni je třeba ve smyslu zásady subsidiarity toliko doplnit o evropský rámec; |
| --- | --- |

28.

| 29. | požaduje dlouhodobou evropskou strategii územního rozvoje, která by zohledňovala vzájemné působení mezi aglomeracemi a městskými a venkovskými oblastmi; |
| --- | --- |

29.

| 30. | vyzývá Evropskou komisi, aby brala v úvahu nejen hospodářský rozvoj členských států, ale aby také zohledňovala a oceňovala jejich úsilí v oblasti služeb obecného zájmu, a to zejména v řídce resp. velmi řídce osídlených oblastech nebo nejvzdálenějších regionech, v nichž je obyvatelstvo značně rozptýleno; |
| --- | --- |

30.

| 31. | domnívá se, že pro udržitelný socioekonomický rozvoj Evropské unie je naprosto nezbytné vytvoření vhodných strukturálních podmínek ve všech členských státech a územních samosprávných celcích. V tomto ohledu mohou zásadní přínos zajistit strukturální fondy, nesmí však zůstat jediným prostředkem podpory vyváženého rozvoje. Všechny oblasti politiky, mimo jiné i „vize pro venkovské oblasti“, kterou oznámila Evropská komise, by měly přispívat k tomuto horizontálnímu cíli; |
| --- | --- |

31.

| 32. | zdůrazňuje, že takový cíl by vyžadoval podrobné posouzení územních dopadů evropských opatření. Platí to jak o prelegislativní fázi, tak i o fázi postlegislativní; |
| --- | --- |

32.

| 33. | doporučuje, aby „ověřování ve městech“ navržené v rámci městské agendy pro opatření evropské politiky bylo rozšířeno o „ověřování podle území“, tj. integrovanou kontrolu proveditelnosti v hustě osídlených (např. v městských) a řídce osídlených (např. ve venkovských) oblastech s přihlédnutím k jejich zvláštnostem, a doplněno posuzováním územního dopadu. Tímto způsobem lze zajistit, aby regulační požadavky byly správně zacílené a aby již nebyla podporována nekontrolovaná urbanizace, resp. deurbanizace; |
| --- | --- |

33.

| 34. | domnívá se, že malým a středně velkým městům je třeba jakožto pevným bodům v řídce osídlených oblastech věnovat větší pozornost. Obce poskytují základní služby obecného zájmu a zajišťují veřejnosti nepostradatelnou infrastrukturu, což zásadním způsobem zvyšuje přitažlivost venkovských oblastí; |
| --- | --- |

34.

| 35. | potvrzuje, že i větší města stále čelí velkým výzvám, a proto potřebují finanční a organizační podporu ze strany Evropské unie. Jednotlivé typy oblastí nesmí v tomto ohledu stát proti sobě. Městská agenda a z ní vyplývající partnerství jsou uznávána jako dobrý příklad možné spolupráce mezi evropskou a místní úrovní; |
| --- | --- |

35.

| 36. | vybízí Evropskou komisi, aby zintenzivnila systematické shromažďování srovnatelných statistických údajů pro účely hodnocení rozvoje venkovských oblastí na nižší úrovni než NUTS II, aniž by se tím zvýšila administrativní zátěž pro úroveň obcí; |
| --- | --- |

36.

| 37. | doporučuje předsedům meziskupin v Evropském parlamentu, aby komplexně zapojili zástupce Evropského výboru regionů do činnosti meziskupin pro rozvoj měst a venkova, a podpořili tak výměnu informací ke konkrétním výzvám; |
| --- | --- |

37.

| 38. | zdůrazňuje, že je nezbytné zajistit v budoucích pracovních a odborných skupinách Evropské unie vyváženou účast zástupců správních orgánů různé úrovně a velikosti z městských i venkovských oblastí. Přístupy koncipované pro větší města a přístupy vypracované těmito městy nelze z důvodu odlišné organizační a finanční situace na menší územní celky zpravidla přenést; |
| --- | --- |

38.

| 39. | požaduje, aby všechna generální ředitelství Evropské komise a výbory Evropského parlamentu komplexně zohledňovaly vzájemnou interakci mezi městskými a venkovskými oblastmi a vytvářely soudržné evropské politiky, jež lze vyváženým způsobem uplatňovat ve všech typech oblastí; |
| --- | --- |

39.

| 40. | požaduje, aby všechna generální ředitelství Evropské komise a výbory Evropského parlamentu výslovněji uznaly výhody institucionální i funkční spolupráce v oblastech, jako je plánování, mobilita, životní prostředí, poskytování služeb obecného zájmu a veřejné investice. Tato spolupráce umožní realizovat výhody z rozsahu a posílit vazby a územní, hospodářskou a sociální soudržnost mezi městskými, příměstskými a venkovskými oblastmi, které jsou součástí téže funkční oblasti nebo téhož regionu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | vyzývá ke komplexnímu přístupu na úrovni EU s cílem řešit výzvy v oblasti přeshraniční spolupráce měst, regionů a obcí a posílit potenciál této spolupráce z hlediska snižování rozdílů mezi různými typy sídel; |
| --- | --- |

41.

Doporučení pro evropskou regionální politiku

| 42. | domnívá se, že prvořadým cílem evropské regionální politiky by v rámci úsilí o konvergenci a rozvoj regionů EU mělo být vytvoření strukturálních základů pro vyvážený růst ve všech oblastech. Udržitelný a dlouhodobý socioekonomický rozvoj může nastat pouze v těch oblastech, v nichž občané i podniky naleznou potřebné podmínky. Zdůrazňuje v této souvislosti potřebu silnějších pobídek pro podniky ve venkovských oblastech; |
| --- | --- |

42.

| 43. | vyjadřuje přesvědčení, že cíl „rovnocenné životní podmínky“ je třeba zohlednit i v tematickém zaměření evropských strukturálních a investičních fondů (ESI) a Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EFRR). Fondy by měly ve všech regionech umožňovat podporu nezbytné místní a regionální infrastruktury a veřejných služeb. Vynětí Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova ze společných ustanovení týkajících se strukturálních fondů je v tomto smyslu kontraproduktivní. Tímto oddělením se soudržné financování městských a venkovských oblastí z více fondů zbytečně zkomplikovalo; |
| --- | --- |

43.

| 44. | bere v této souvislosti na vědomí zvláštní příděl pro městské oblasti v rámci EFRR, současně však upozorňuje, že je tudíž nutné poskytnout obdobný příděl srovnatelného rozsahu také venkovským oblastem. Z dlouhodobého hlediska považuje za rozumnější stanovit vlastní příděl pro plošné zajištění služeb, které přispívají k vyváženému územnímu rozvoji a podpoře odolnosti všech územních celků (širokopásmová infrastruktura, nemocnice, resp. zdravotní péče, dopravní infrastruktura atd.). Tímto způsobem se podpoří vytvoření základu, aby se občané i podniky usídlovali i mimo městská centra, což zase povede k tvorbě pracovních míst a omezení odchodu lidí do měst; |
| --- | --- |

44.

| 45. | domnívá se, že s ohledem na nízkou ziskovost veřejných služeb v řídce osídlených oblastech by měly být při podpoře ze strukturálních fondů přednostně využívány granty; |
| --- | --- |

45.

| 46. | domnívá se, že podpora ze strukturálních fondů musí být ve vyšší míře využívána k zavádění a údržbě technologické infrastruktury – jak telekomunikací, tak i digitálních služeb –, která je nezbytná pro zaručení vyváženého územního rozvoje. Za tímto účelem je nutné podporovat partnerství veřejného a soukromého sektoru, přičemž veřejný sektor musí hrát při realizaci investic zaměřených na tento cíl vedoucí úlohu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | vybízí Evropskou komisi, aby se tímto tématem zabývala v připravované 8. zprávě o soudržnosti, jež se očekává v září 2021; |
| --- | --- |

47.

| 48. | požaduje silnější vazby mezi novou Územní agendou 2030 EU a novou politikou soudržnosti 2021–2027 s cílem zajistit politice soudržnosti strategický územní orientační rámec pro dosažení zelené a spravedlivé Evropy, kde nebude žádné území opomenuto; |
| --- | --- |

48.

Doporučení pro jiné oblasti politiky

| 49. | zdůrazňuje, že i evropské požadavky na dopravní politiku je třeba uvést v lepší soulad s jejími dopady na vyváženější usídlování lidí. Týká se to plánování místní veřejné osobní dopravy, železniční dopravy, ale také nabídky služeb pro sdílení jízd, které dosud nalezneme především v městských oblastech, protože na venkově vede nízká hustota obyvatelstva k nízkým příjmům. Z dlouhodobého hlediska lze plošné poskytování příslušných dopravních služeb případně zajistit prostřednictvím závazku veřejné služby; |
| --- | --- |

49.

| 50. | konstatuje, že evropské požadavky v odvětví dopravy (zejména ohledně emisí a ochrany klimatu) představují pro provozovatele místní veřejné osobní dopravy ve venkovských oblastech často výrazně větší výzvu než pro provozovatele v oblastech městských. Rovněž přechod na nízkouhlíkové technologie není vzhledem k technologickým podmínkám a dostupnosti na trhu v současné době všude možný, a to především v řídce osídlených a hornatých oblastech. To platí zejména pro autobusy, a to z důvodu jsou vyšších nákladů, omezeného dojezdu a zčásti i delší doby nabíjení. Evropské finanční prostředky bývají současně poskytovány především na mobilitu ve městech, kde bývají zpravidla naměřeny vyšší úrovně znečišťujících látek. Aby bylo možné všude zajistit a udržovat fungující místní veřejnou osobní dopravu, měly by požadavky stanovovat buď různá opatření pro různé typy oblastí, nebo by pro oblasti, v nichž je financování obzvláště složité (např. venkovské oblasti, odlehlé regiony, nejvzdálenější, ostrovní a horské regiony), měly být vyčleněny dodatečné prostředky; |
| --- | --- |

50.

| 51. | zdůrazňuje, že mobilní práce hrála významnou roli již před pandemií COVID-19. Rovněž digitální služby veřejné správy lze nabízet a přijímat pouze tam, kde mají jak poskytovatelé, tak i uživatelé příslušných služeb k dispozici také vysokokapacitní širokopásmové připojení; |
| --- | --- |

51.

| 52. | domnívá se, že při rozšiřování širokopásmového přístupu a mobilních služeb, resp. sítě 5G a 6G, je třeba vždy sledovat cíl celoplošného pokrytí a zároveň dodržovat evropské emisní normy. Rozšiřování by měl v prvé řadě zajišťovat soukromý sektor. V oblastech, v nichž lze celoplošné zavádění optických vláken z ekonomických důvodů realizovat pouze s finanční podporou z veřejných zdrojů, by komunální a regionální orgány měly mít možnost tak činit právně bezpečným a účelově cíleným způsobem. |
| --- | --- |

52.

V Bruselu dne 14. října 2020.

předseda Evropského výboru regionů

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Die Unterschiede bestimmen die Vielfalt in Europa – Ein Atlas ausgewählter Aspekte der räumlichen Strukturen und Entwicklungen (Rozdíly určují rozmanitost Evropy – Atlas vybraných aspektů územních struktur a rozvoje), Spolkový institut pro výstavbu, městské a územní plánování.

1

Die Unterschiede bestimmen die Vielfalt in Europa – Ein Atlas ausgewählter Aspekte der räumlichen Strukturen und Entwicklungen

(2)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/political-guidelines-next-commission_cs.pdf.

2

(3)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Archive:Statistics_on_rural_areas_in_the_EU#Further_Eurostat_information

3

(4)  COR-2019-04647-00-00-PAC.

4

(5)  COR-2019-01896-00-00-AC (Úř. věst. C 79, 10.3.2020, s. 8).

5

(6)  https://ec.europa.eu/regional_policy/en/information/publications/communications/2011/territorial-agenda-of-the-european-union-2020.

6

(7)  Evolution of the Budget Dedicated for Rural Development Policy (Vývoj rozpočtu určeného na politiku rozvoje venkova), studie pro komisi NAT, Progress Consulting, 2016 (aktualizováno v roce 2020).

7

(8)  EU Cohesion Policy in non-urban areas (Politika soudržnosti EU v mimoměstských oblastech), studie pro výbor REGI EP, EPRC, 2020.

8

(9)  Závěrečná zpráva komise „Rovnocenné životní podmínky“ (Kommission „Gleichwertige Lebensverhältnisse“), Německo.

9

(10)  Ruralités: une ambition à partager – 200 propositions pour un agenda rural (Venkovské oblasti: společná ambice – 200 návrhů programu pro venkov), Francie.

10

(11)  Masterplan für den ländlichen Raum (Hlavní plán pro venkov), Rakousko.

11

---

| 18.12.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 440/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 440/10

---

Stanovisko Evropského výboru regionů – Provádění a perspektivy přeshraniční zdravotní péče

(2020/C 440/03)

| Zpravodaj: | Karsten Uno PETERSEN (DK/SES), člen regionálního zastupitelstva regionu Jižní Dánsko |
| --- | --- |
| Odkaz: | předběžné stanovisko |

Zpravodaj:

Karsten Uno PETERSEN (DK/SES), člen regionálního zastupitelstva regionu Jižní Dánsko

Odkaz:

předběžné stanovisko

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ

Úvodní poznámky

| 1. | poukazuje na to, že přeshraniční mobilita pacientů je důležitou politickou otázkou. Pro 34 % občanů EU je zdraví hlavním politickým tématem v jejich regionu, což představuje 8 % zvýšení od roku 2015 a 10 % zvýšení od roku 2012; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdůrazňuje, že při poskytování přeshraniční zdravotní péče má zásadní význam regionální a místní rozměr. Mnoho lidí, kteří žijí blízko hranic, hledají z různých důvodů léčbu v sousední zemi. Příhraniční regiony tvoří 40 % území EU a žije v nich více než jedna třetina Evropanů. Místní a regionální orgány zajišťují spojení mezi všemi zainteresovanými stranami (subjekty na celostátní, regionální a místní úrovni, nemocnicemi, praktickými lékaři, lékárnami, občany atd.); |
| --- | --- |

2.

| 3. | zastává názor, že přeshraniční mobilita pacientů s sebou nese určité problémy, jakými je např. přístup k informacím o péči v zahraničí, kontinuita péče, přeshraniční výměna informací mezi zdravotnickými pracovníky, rozdíly v poskytované péči a v druhu péče nebo léčby u dané lékařské indikace, schopnost systému zdravotní péče upřednostnit a poskytovat péči za stejných podmínek a logistické a administrativní problémy, jež se týkají některých občanů, kteří chtějí využít možnosti zdravotní péče v jiném členském státě EU, jež směrnice o přeshraniční zdravotní péči nabízí; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vyjadřuje své uspokojení nad rozpočtem na nový program „EU pro zdraví“, který umožní posílit zdravotní bezpečnost a zvýšit připravenost na budoucí mimořádné situace v oblasti zdraví. Tento program bude silným samostatným programem s vyšším rozpočtem v rámci příštího víceletého finančního rámce (VFR), aby bylo možné náležitě řešit problémy zjištěné v programu Komise na stávající funkční období, zejména pokud jde o boj proti rakovině, o prevenci, včasné odhalování a léčbu chronických a vzácných onemocnění, rezistenci vůči antimikrobiálním látkám, přístup k cenově dostupným lékům a vážné hrozby pro zdraví (např. epidemie koronaviru), a provádět ambiciózní politiku v oblasti zdraví se zaměřením na přeshraniční spolupráci; |
| --- | --- |

4.

| 5. | je však i nadále znepokojen ohledně kontroly souladu a značným počtem problémů, které Komise doposud zjistila. Je si vědom toho, že se směrnice dotýká velkého počtu právních předpisů upravujících organizaci a řízení zdravotní péče, mechanismy náhrad, informační kanály, práva a nároky pacientů a profesní odpovědnost; |
| --- | --- |

5.

| 6. | v této souvislosti vítá, že první místopředseda Evropské komise Frans Timmermans požádal ve svém dopise předsedovi Výboru regionů Výbor o vypracování předběžného stanoviska o provádění směrnice o přeshraniční zdravotní péči, které by mohlo přispět k lepšímu provádění směrnice a k posílení práv pacientů; |
| --- | --- |

6.

| 7. | podotýká, že při tom bude zohledněno, že organizace, správa, financování a poskytování zdravotní péče spadají i nadále do působnosti členských států EU, a že provádění směrnice je nutno posuzovat z hlediska úkolů, které musí příslušné zdravotnické orgány plnit ve prospěch občanů; |
| --- | --- |

7.

| 8. | děkuje všem regionálním centrům (RegHubs (1)) a zainteresovaným stranám, na něž se tato centra obrátila, za jejich řádnou účast na průzkumu a za podnětné odpovědi, jež byly zohledněny v tomto stanovisku; |
| --- | --- |

8.

COVID-19

| 9. | je přesvědčen, že krize COVID-19 jasně ukázala, že Evropa musí v oblasti zdraví více spolupracovat; |
| --- | --- |

9.

| 10. | připojuje se k výzvě předsedy VR vytvořit unijní mechanismus pro mimořádné situace v oblasti zdraví, který bude úzce provázán se stávajícími strukturami EU pro řešení krizí (tj. Fond solidarity Evropské unie a Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí), aby byla EU lépe připravena na jakékoli budoucí pandemie. Tento mechanismus by fungoval jako „podpora, díky níž by regionální a místní představitelé mohli poskytovat zdravotnické služby a materiál nemocnicím a školám, najmout zdravotnický personál, koupit zdravotnické vybavení a pomoci jednotkám intenzivní péče“; |
| --- | --- |

10.

| 11. | upozorňuje také na článek 10 směrnice, který pojednává o vzájemné pomoci a spolupráci a který členským státům umožňuje, aby „si vzájemně pomáhaly“ a usnadnily „spolupráci při poskytování přeshraniční zdravotní péče na regionální a místní úrovni“. Je přesvědčen, že by členské státy měly tuto možnost kreativněji prozkoumat, mj. s cílem řešit pandemie; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poukazuje na to, že v souladu s článkem 222 SFEU jednají Unie a její členské státy společně v duchu solidarity; |
| --- | --- |

12.

| 13. | považuje za povzbuzující, že členské státy projevily v nouzi solidaritu a převzaly z přetížených sousedních zemí pacienty, aby zmírnily tlak, pod nímž se ocitly kapacity intenzivní péče jejich sousedů. Je pevně přesvědčen, že tato možnost by v budoucnosti na základě žádostí o pomoc, předkládaných v souladu se směrnicí, mohla získat oficiální podobu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | doporučuje zřídit mezi příhraničními regiony „zdravotnické koridory“ (2), díky nimž budou moci pacienti i zdravotníci za situace omezení volného pohybu osob nadále přecházet hranice, aby byl zaručen přístup ke zdravotní péči a její poskytování; |
| --- | --- |

14.

| 15. | upozorňuje na digitální přeshraniční řešení, která umožňují mj. zobrazování a analýzu vzorků na dálku (např. vyhodnocování rentgenových snímků plic v zahraničí), jako příklad nákladově efektivního a praktického způsobu spolupráce v případě, že dojde k prudkému nárůstu počtu nemocných; |
| --- | --- |

15.

Větší mobilita pacientů není samoúčelná

| 16. | souhlasí s Evropským parlamentem v tom, že možnosti dané směrnicí využívá pouze nepatrný zlomek občanů EU a že největší přeshraniční mobilita pacientů je v sousedících regionech při společné hranici; |
| --- | --- |

16.

| 17. | v této souvislosti odkazuje na zprávu Komise, v níž se dospělo k závěru, že přeshraniční toky pacientů vykazují stabilní trend. Občané EU volí přeshraniční zdravotní péči především kvůli zeměpisné a kulturní blízkosti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | bere na vědomí závěr Komise, že mobilita pacientů a její finanční rozměr v EU jsou celkově i nadále nízké a že směrnice o přeshraniční zdravotní péči nemá zásadní rozpočtový dopad na udržitelnost zdravotních systémů; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zdůrazňuje, že přeshraniční zdravotní péče může být pro určité skupiny pacientů vhodná kvůli možnosti léčby vzácných onemocnění nebo geografické blízkosti poskytované zdravotní péče, zejména v příhraničních regionech; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vítá, že směrnice má podle všeho pozitivní dopad na přeshraniční mobilitu pacientů, která od roku 2015 vykazuje mírně vzrůstající tendenci. V posledních letech také neustále roste počet žádostí o předchozí povolení – v roce 2017 jich byl v členských státech ve srovnání s rokem 2015 zaznamenán více než dvojnásobek; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poukazuje na to, že nařízení a směrnice nejsou jedinými způsoby, na jejichž základě lze poskytovat zdravotní péči v jiných členských státech. Řada zemí totiž paralelně zavedla dvoustranné i vícestranné postupy řešení zvláštních potřeb v oblasti zdravotní péče v příhraničních regionech (BE, DK, SE, DE, CZ, EE, LU, HU, NL, PT, RO, FI a LT). Tyto dohody byly často uzavřeny ještě před vstupem směrnice v platnost a vytvářejí významné toky pacientů, které nejsou podchyceny v evropských statistikách; |
| --- | --- |

21.

| 22. | prohlašuje, že účelem směrnice o mobilitě pacientů není dosáhnout toho, aby pokud možno co nejvíce pacientů využívalo zdravotní péči v zahraničí. Možnosti, které směrnice nabízí, mají doplňovat paletu zdravotních služeb a produktů dostupnou na regionální či celostátní úrovni a pomoci ujasnit práva evropských pacientů, kteří chtějí podstupovat péči a léčbu v jiném státě EU/EHS. Počet uživatelů proto nelze vykládat ani jako úspěch, ani jako selhání právních předpisů; |
| --- | --- |

22.

| 23. | v této souvislosti zdůrazňuje, že větší přeshraniční mobilita pacientů je podmíněna situací, v níž se pacienti nacházejí, a že větší mobilita pacientů není samoúčelná; |
| --- | --- |

23.

Snadný přístup k informacím o zdravotní péči za podmínek stanovených ve směrnici

| 24. | spolu s Evropským parlamentem upozorňuje na to, že pro úspěšné provádění směrnice je zásadní, aby pacienti, zdravotničtí pracovníci a jiné zúčastněné strany byli náležitě informováni o možnostech, které jim směrnice v souvislosti s přeshraniční péčí poskytuje; |
| --- | --- |

24.

| 25. | zdůrazňuje proto, že je nutné, aby měli občané snadný přístup k informacím o podmínkách, které směrnice stanoví pro zdravotní péči poskytovanou v jiných členských státech, a mohli tak o péči v zahraničí činit informovaná rozhodnutí; |
| --- | --- |

25.

| 26. | upozorňuje na skutečnost, že vzhledem k tomu, že mezi jednotlivými členskými státy existují značné rozdíly v tom, jak je zdravotnictví organizováno, a v některých členských státech jsou dokonce rozdíly i mezi regiony a obcemi, by příslušné zdravotnické orgány měly zajistit, aby měli občané odpovídající přístup k příslušným informacím; |
| --- | --- |

26.

| 27. | upozorňuje na skutečnost, že vnitrostátní kontaktní místa mohou mít regionální pobočky nebo být uvedena na internetových stránkách regionálních systémů zdravotní péče či na internetových stránkách regionálních zdravotních pojišťoven. Tato řešení sice nemusí nutně zvýšit celkovou viditelnost vnitrostátních kontaktních míst jakožto druhu zařízení, ale mohla by se osvědčit při informování občanů; |
| --- | --- |

27.

| 28. | doporučuje Komisi, aby předložila příklady osvědčených postupů s cílem šířit informace získané z různých členských států a od různých regionálních a místních orgánů, aby si zdravotnické orgány jednotlivých členských států mohly brát navzájem poučení z fungování systémů zdravotní péče, které se podobají jejich vlastním; |
| --- | --- |

28.

| 29. | zdůrazňuje, že navzdory lepším informačním opatřením členských států budou i nadále panovat velké rozdíly v mobilitě pacientů, které jsou dány organizací každého systému zdravotní péče a tím, jaké služby poskytuje. To jasně vyplývá ze zprávy Komise. Důvodem, proč pacienti cestují za zdravotní péčí do zahraničí, je kratší doba čekání na kvalitní léčbu, kulturní blízkost a v neposlední řadě i možnost ušetřit peníze za léčbu, kterou musí do značné míry hradit z vlastních prostředků, jako je tomu v případě stomatologické péče; |
| --- | --- |

29.

Dodatečné administrativní náklady na léčbu v zahraničí

| 30. | konstatuje, že převážná část vnitrostátních rozpočtů na zdravotnictví se vynakládá na domácím trhu a že Komise vyčíslila výdaje na přeshraniční zdravotní péči v rámci celé EU, které vznikají v důsledku směrnice, pouze na 0,004 % ročního rozpočtu na zdravotnictví celé EU; |
| --- | --- |

30.

| 31. | podotýká, že možnost léčby v jiném členském státě EU, kterou směrnice nabízí, využívá jen velmi malý počet pacientů. Podle nejnovější zprávy Evropského účetního dvora činí počet žádostí o úhradu nákladů přibližně 214 000 ročně, což odpovídá přibližně 0,04 % občanů EU. Převážná většina těchto žádostí (více než 210 000) se týká úhrady nákladů za léčbu, která nevyžaduje předchozí povolení; |
| --- | --- |

31.

| 32. | upozorňuje na to, že úhrada nákladů za ambulantní léčbu, která nevyžaduje předchozí povolení (např. stomatologická péče), je po finanční stránce relativně zanedbatelná oproti dodatečným nákladům na výměnu informací a administrativním nákladům, které ponesou zdravotnické orgány v důsledku provádění směrnice; |
| --- | --- |

32.

| 33. | zdůrazňuje, že příslušné zdravotnické orgány členských států musí ve snaze o úplné provedení směrnice a o to, aby svým občanům usnadnily možnost využít zdravotní péče v jiném členském státě EU, brát v úvahu také skutečnost, že převážná většina občanů EU dává přednost zdravotní péči poskytované v relativní blízkosti svého bydliště nebo své rodiny. To, aby občané mohli podstupovat léčbu v relativní blízkosti svého bydliště nebo své rodiny, proto musí být vždy hlavním cílem organizace, kvality a kapacit zdravotní péče poskytované v členských státech; |
| --- | --- |

33.

| 34. | upozorňuje na to, že výdaje členských států na zdravotní péči v jiných členských státech EU nesouvisí pouze s úhradou nákladů. S léčbou jsou spojeny také administrativní náklady a náklady na výměnu informací, tedy peníze, které by jinak mohly být použity na zlepšení péče poskytované v rámci vlastních systémů jednotlivých členských států. Při provádění směrnice by proto příslušné zdravotnické orgány měly dbát na to, aby onen nepatrný zlomek pacientů, který se chce léčit v jiném členském státě EU, nebyl nepřiměřenou finanční zátěží pro systémy zdravotní péče jednotlivých členských států; |
| --- | --- |

34.

Účelné uplatňování předchozích povolení

| 35. | poukazuje na to, že skutečnost, že členské státy vyžadují před hospitalizací nebo poskytnutím vysoce specializované zdravotní péče v jiné zemi předchozí povolení, je označována za překážku přeshraniční mobility pacientů; |
| --- | --- |

35.

| 36. | v této souvislosti podotýká, že ze zprávy Komise vyplývá, že pacienti, kteří žádají o přeshraniční zdravotní péči, zatěžují vnitrostátní rozpočty na zdravotnictví jen zanedbatelně. To platí pro všechny členské státy bez ohledu na to, zda předchozí povolení zavedly či nikoliv; |
| --- | --- |

36.

| 37. | konstatuje, že většina regionálních center (63 %) považuje v zájmu zaručení přístupu ke kvalitní zdravotní péči za nutné předchozí povolení, které má zároveň rozhodují význam pro zabránění plýtvání zdroji (48 %) a pro kontrolu nákladů na regionální úrovni (44 %); |
| --- | --- |

37.

| 38. | upozorňuje na skutečnost, že uplatňování ustanovení směrnice týkajících se předchozího povolení dává pacientům i určitou finanční jistotu, neboť jim jejich členský stát, v němž jsou pojištěni, dává již před započetím léčby v jiné zemi záruku, že jejich léčbu v souladu se směrnicí uhradí; |
| --- | --- |

38.

| 39. | vyzývá členské státy, aby začaly vydávat předchozí povolení co nejdříve, a nedocházelo tak ke zbytečnému prodlení v zahájení léčby. Zároveň by se měla provádět realistická posouzení odhadovaných nákladů na plánovaný zákrok; |
| --- | --- |

39.

| 40. | zdůrazňuje, že regionální centra považují podstatně méně využívaný mechanismus předchozího oznámení (čl. 9 odst. 5 směrnice) za účelný nástroj k informování pacientů a podporování veřejných orgánů v plnění jejich povinností, a vyzývá členské státy, aby tento dobrovolný systém využívaly více; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poukazuje na mechanismus finančního vyrovnání, který mohou členské státy zavést v souvislosti s předchozím povolením. V zájmu omezení zátěže pro pacienty a umožnění využívání zdravotní péče v zahraničí i méně zámožným skupinám obyvatelstva lze zavést přímé zúčtování mezi příslušnými institucemi, a nahradit tak zálohy předem a náhrady poskytované pacientům (čl. 9 odst. 5); |
| --- | --- |

41.

| 42. | v tomto ohledu doporučuje, aby bylo při dalším provádění směrnice zajištěno, že lze předchozí povolení využívat i nadále, pokud se příslušné orgány členských států domnívají, že je to nezbytné; |
| --- | --- |

42.

Další spolupráce na provádění směrnice

| 43. | vyzývá GŘ SANTE, aby ve spolupráci s dalšími příslušnými generálními ředitelstvími v tomto hodnocení provádění směrnice o mobilitě pacientů pokračovalo a nadále shromažďovalo, analyzovalo a zveřejňovalo příklady přeshraničních činností v oblasti zdravotní péče a problémů, na něž narážejí zúčastněné veřejné orgány; |
| --- | --- |

43.

| 44. | požaduje přiměřené a dlouhodobé financování z prostředků EU v příštím programovém období, zejména – ne však výhradně – prostřednictvím iniciativy Interreg, včetně provádění přeshraničních studií nebo projektů zaměřených na odstranění konkrétních překážek a na hladkou spolupráci; |
| --- | --- |

44.

| 45. | upozorňuje na to, že memorandum o porozumění mezi Výborem regionů a WHO sice na směrnici konkrétně neodkazuje, ale zavazuje Výbor regionů, aby pracoval na přístupu ke zdravotní péči, podpoře zdraví a sdílení znalostí, což jsou všechno zásadní prvky této směrnice; |
| --- | --- |

45.

| 46. | nabízí Komisi pravidelný dialog s Výborem regionů – konkrétně s komisí NAT a s meziregionální skupinou Zdraví – o výzvách a řešeních, jak zlepšit provádění směrnice o přeshraniční zdravotní péči; |
| --- | --- |

46.

| 47. | vyjadřuje svou neutuchající podporu této velmi potřebné evropské spolupráci a je připraven i nadále poskytovat poradenství a informace o příkladech osvědčených postupů z regionů; |
| --- | --- |

47.

| 48. | znovu opakuje, že onemocnění neznají hranice a že by se evropská solidarita v případech mimořádných situací v oblasti zdraví neměla nikdy zastavit na správních nebo právních hranicích; |
| --- | --- |

48.

| 49. | očekává, že třetí zpráva o provádění, kterou připravuje Evropská komise, bude v plné míře odrážet doporučení Evropského výboru regionů předložená v tomto stanovisku. |
| --- | --- |

49.

V Bruselu dne 14. října 2020.

předseda Evropského výboru regionů

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  V listopadu 2019 zahájil Evropský výbor regionů prostřednictvím své sítě regionálních center konzultaci s cílem získat informace o provádění směrnice na územní úrovni. Průzkumu se zúčastnilo 27 regionálních center z 18 evropských zemí.

1

(2)  Francie takový „zdravotnický koridor“ zřídila na hranici se Španělskem, aby zajistila kontinuitu zdravotní péče v nemocnici v regionu Cerdanya. Lucembursko zkoumalo možnost udělit francouzským zdravotníkům zvláštní výjimku, díky níž by měli zvláštní status s „povolením k pobytu“ a mohli i nadále jezdit do velkovévodství za prací.

2

---

| 18.12.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 440/15 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 440/15

---

Stanovisko Evropského výboru regionů Mechanismus EU pro případy zdravotní nouze

(2020/C 440/04)

| Zpravodajka: | Birgitta SACRÉDEUS (SE/ELS), členka zemské rady kraje Dalarna |
| --- | --- |

Zpravodajka:

Birgitta SACRÉDEUS (SE/ELS), členka zemské rady kraje Dalarna

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ,

Obecné připomínky

| 1. | konstatuje, že pandemie COVID-19, která v roce 2020 zasáhla Evropu a zbytek světa, nevedla pouze k velkému počtu nemocných a úmrtí, ale má také velké ekonomické a sociální důsledky, které zatím nikdo nedokáže plně vyhodnotit. Rychlé šíření viru vyvolalo silný tlak na zdravotní a sociální péči a na struktury veřejného zdraví a extrémně vysokou pracovní zátěž pro zdravotnické pracovníky a pečovatele. Zároveň je potřeba se připravit na další vlny; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poznamenává, že pandemie COVID-19 nezasáhla všechny části Evropy stejně silně. Značné rozdíly lze pozorovat nejen mezi jednotlivými státy, ale také mezi regiony, obcemi, městskými částmi a věkovými skupinami. Vesměs byli nejsilněji zasaženi lidé s křehkým zdravím a lidé, u nichž již probíhala jiná onemocnění, či ti, kteří žijí ve špatných socioekonomických podmínkách; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poznamenává, že členské státy s úmyslem bojovat proti onemocnění COVID-19 a ochránit a zaručit zdraví svých obyvatel přijaly opatření, která omezila volný pohyb osob, a to v rozsahu, který by za normální situace byl nemyslitelný; |
| --- | --- |

3.

| 4. | domnívá se, že pandemie COVID-19 jasně poukazuje na význam kvalifikovaného a vzdělaného personálu a řádně financovaných, dobře vybavených a odolných systémů zdravotní péče, které jsou schopny rychle se přizpůsobit nové situaci v oblasti veřejného zdraví a péče a v případě potřeby dále posílit primární a ambulantní péči a zvýšit kapacity na normálních odděleních nemocnic a na jednotkách intenzivní péče; |
| --- | --- |

4.

| 5. | konstatuje, že v mnoha státech musela být dočasně odložena péče o pacienty s jinou diagnózou a jinými zdravotními potřebami, čímž došlo ke zpoždění v poskytování péče, s nímž se budeme ještě dlouho vypořádávat. Mnoho lidí, u nichž byl průběh onemocnění COVID-19 vážný, nyní potřebuje rehabilitaci. Mnohé také naznačuje, že se v důsledku pandemie COVID-19 zvýšila potřeba péče a léčby v důsledku špatného duševního zdraví obyvatel celkově a zdravotnických pracovníků konkrétně. Na zdravotní péči, včetně činnosti v oblasti veřejného zdraví a primární a ambulantní péče, tedy bude ještě dlouhou dobu potřeba uvolňovat více zdrojů; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poznamenává, že orgány EU aktivně podporovaly členské státy v boji proti COVID-19, ale že spolupráce mezi členskými státy na počátku vázla mj. v důsledku uzavření státních hranic pro zdravotnické potřeby, a to právě v okamžiku, kdy byla potřeba evropské spolupráce, evropského vedení a evropské angažovanosti větší než obvykle; |
| --- | --- |

6.

| 7. | připomíná, že podle článku 222 SFEU jednají Unie a její členské státy společně v duchu solidarity; |
| --- | --- |

7.

| 8. | zdůrazňuje, že i když má EU důležitou úlohu ve zlepšování veřejného zdraví, prevenci nemocí a odstraňování zdravotních rizik, o způsobu organizace, financování a podobě oblasti veřejného zdraví, systémů zdravotní péče a sociálních systémů v zásadě rozhodují členské státy samy; |
| --- | --- |

8.

| 9. | je přesvědčen, že evropské systémy veřejné a solidárně financované zdravotní péče jsou velkým přínosem v boji proti onemocnění COVID-19; |
| --- | --- |

9.

Celková ponaučení

| 10. | domnívá se, že z boje proti COVID-19 si lze vzít mnoho důležitých ponaučení, která je možné využít v dalším řešení této celosvětové krize i v jiných krizových situacích; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poukazuje na to, že se mnoho členských států rozhodlo, že hlavní odpovědnost za péči a oblast veřejného zdraví přenese na místní a regionální orgány. I v zemích, kde existují celostátní systémy zdravotní péče, má místní úroveň často odpovědnost za sociální služby a sociální péči. Místní a regionální orgány proto hrají velmi důležitou úlohu v boji proti COVID-19; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zdůrazňuje, že je důležité, aby orgány a úřady EU a rovněž členské státy zajistily, že bude zachován vnitřní trh a bude fungovat i v krizových situacích a že nic nebude ztěžovat nákup a dopravu léčivých přípravků, zdravotnických prostředků, osobních ochranných prostředků a jiného zboží a služeb a ani znemožňovat zdravotnickým pracovníkům, pečovatelům a dalším klíčovým skupinám dojíždění za prací přes státní hranice; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zdůrazňuje význam sběru kvalitních dat, vysoce kvalitního výzkumu a spolehlivých informačních zdrojů pro zajištění toho, že úřady budou přijímat řádně odůvodněná rozhodnutí a podniky, organizace a lidé budou jednat zodpovědně a tak, aby předcházeli nemocem; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zdůrazňuje, že pro odlehčení tlaku na systémy zdravotní péče v nejhůře zasažených částech EU je důležitá vzájemná pomoc a spolupráce, pokud jde o přeshraniční zdravotní péči, včetně přeshraniční přepravy pacientů, kteří potřebují hospitalizaci, do nemocnic, které mají volnou kapacitu, přesunu nemocničního personálu a jiných forem přeshraniční spolupráce; |
| --- | --- |

14.

| 15. | zdůrazňuje proto, že se členské státy musí dohodnout na společném statistickém protokolu, aby bylo možné porovnávat údaje o dopadu krize způsobené onemocněním COVID-19 a budoucích pandemií. Tento protokol, který by měly společně vyvinout ECDC a Eurostat, by mohl vycházet z údajů, jež jsou shromažďovány na úrovni NUTS 2, s cílem usnadnit přijetí politických opatření zahrnujících využití evropských strukturálních a investičních fondů; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poukazuje na digitální řešení týkající se např. osvěty v otázkách zdravotní péče, konzultací lékařů a trasování, která byla vyvinuta nebo pokročila v souvislosti s propuknutím onemocnění COVID-19, s nimiž ale také vyvstaly opodstatněné otázky týkající se ochrany soukromí a bezpečnosti údajů v souvislosti s mapováním nakažených, mj. v přeshraničních situacích. Pandemie rovněž upozornila na potřebu přeshraniční digitální výměny údajů o pacientech, když se pacienti léčí v jiném členském státu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | zdůrazňuje jednak význam celosvětové spolupráce, mj. v rámci Světové zdravotnické organizace (WHO), pro boj proti pandemii COVID-19 a jiným vážným zdravotním hrozbám, ale rovněž význam spolupráce s podniky, dobrovolnickými organizacemi, rodinami, sousedy a přáteli při řešení krize na místní a regionální úrovni; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poukazuje na to, že je potřeba nalézt lepší způsob, jak chránit starší občany a občany s křehkým zdravím před onemocněním COVID-19 a jinými přenosnými nemocemi, a to jak ty, kteří žijí v ústavních zařízeních, tak ty, kteří bydlí doma. V této souvislosti zdůrazňuje, že je důležité, aby se prostřednictvím sociální a zdravotní politiky posílily systémy místní primární péče, především pak prevence; |
| --- | --- |

18.

Mechanismus EU pro případy zdravotní nouze

| 19. | vítá opatření, která již Komise přijala za účelem snížení zátěže celostátních, regionálních a místních orgánů při jejich úsilí o řešení krize spojené s onemocněním COVID-19, bere na vědomí komplexní plán na podporu oživení Evropy, předložený 27. května 2020, a hodnotí kladně dohodu použít všechny dostupné prostředky z letošního rozpočtu EU na pomoc se zajištěním potřeb evropských systémů zdravotní péče; |
| --- | --- |

19.

| 20. | konstatuje, že rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1082/2013/EU (1) o vážných přeshraničních zdravotních hrozbách položilo důležitý základ pro připravenost a reakci Unie na krize, ale že je v souvislosti se současnou zdravotní krizí potřeba dále posílit schopnost EU reagovat na nouzové situace a katastrofy; |
| --- | --- |

20.

| 21. | navrhuje proto, aby se při respektování zásady subsidiarity a hlavní odpovědnosti členských států za zdravotní péči, činnost v oblasti veřejného zdraví a řešení katastrof zavedl „mechanismus EU pro případy zdravotní nouze“, jehož účelem by bylo:






  — | koordinovat opatření EU a její podporu pro celostátní, regionální a místní struktury zdravotní péče a pro řešení katastrof, aby se zdravotním hrozbám a z nich vyplývajícím krizovým situacím čelilo efektivně; |
| --- | --- | --- |

21.

—

koordinovat opatření EU a její podporu pro celostátní, regionální a místní struktury zdravotní péče a pro řešení katastrof, aby se zdravotním hrozbám a z nich vyplývajícím krizovým situacím čelilo efektivně;

| — | zajistit účinnou spolupráci a koordinaci, pokud jde o připravenost a reakci, s příslušnými mezinárodními organizacemi, jako je WHO; |
| --- | --- |

—

zajistit účinnou spolupráci a koordinaci, pokud jde o připravenost a reakci, s příslušnými mezinárodními organizacemi, jako je WHO;

| — | koordinovat distribuci důležitého zdravotnického materiálu v Evropě; |
| --- | --- |

—

koordinovat distribuci důležitého zdravotnického materiálu v Evropě;

| — | posílit úlohu evropských agentur zabývajících se zdravím; |
| --- | --- |

—

posílit úlohu evropských agentur zabývajících se zdravím;

| — | zlepšit nabídku důležitého zdravotnického materiálu prostřednictvím jeho společného nákupu a dohlížet nad dodavatelským řetězcem u důležitých produktů; |
| --- | --- |

—

zlepšit nabídku důležitého zdravotnického materiálu prostřednictvím jeho společného nákupu a dohlížet nad dodavatelským řetězcem u důležitých produktů;

| — | ve spolupráci s Evropským střediskem pro prevenci a kontrolu nemocí (ECDC) podporovat členské státy v přezkumu a aktualizaci jejich pandemických plánů, se zaměřením i na zapojení místních a regionálních orgánů. Podobně jako u finančních institucí po finanční krizi by se i u systémů zdravotní péče jednotlivých členských států měl provést zátěžový test, jehož prostřednictvím by se posoudila jejich připravenost na různé typy zdravotních hrozeb; |
| --- | --- |

—

ve spolupráci s Evropským střediskem pro prevenci a kontrolu nemocí (ECDC) podporovat členské státy v přezkumu a aktualizaci jejich pandemických plánů, se zaměřením i na zapojení místních a regionálních orgánů. Podobně jako u finančních institucí po finanční krizi by se i u systémů zdravotní péče jednotlivých členských států měl provést zátěžový test, jehož prostřednictvím by se posoudila jejich připravenost na různé typy zdravotních hrozeb;

| 22. | domnívá se, že by budoucí mechanismus EU pro případy zdravotní nouze měl rovněž vycházet z nástroje mimořádné podpory, který upravuje nařízení Rady (EU) 2016/369 (2); |
| --- | --- |

22.

| 23. | je přesvědčen o tom, že pokud má být EU připravena a schopna rychle, efektivně a koordinovaně reagovat na všechny budoucí krizové situace vyvolané biologickými či jinými faktory, musí se dále posílit mechanismus civilní ochrany EU, a zejména jeho nástroj rescEU a evropský zdravotnický sbor. Mechanismus civilní ochrany EU by měl být zhodnocen na základě zkušeností s pandemií COVID-19, aby bylo možné mu vytvořit co nejúčelnější organizaci a strukturu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | navrhuje posílit kapacitu Střediska EU pro koordinaci odezvy na mimořádné události (ERCC) a těsněji ho provázat s Výborem pro zdravotní bezpečnost a Evropským střediskem pro prevenci a kontrolu nemocí (ECDC), aby v budoucnu mohlo ještě lépe plnit svou koordinační funkci a aby mohlo poskytovat přesně uzpůsobenou podporu subjektům odpovědným za operační řízení na místě; |
| --- | --- |

24.

| 25. | konstatuje, že z krize spojené s onemocněním COVID-19 vyplynulo, že ECDC je velmi potřebné, a vyzývá členské státy a Komisi, aby spolupracovaly na posílení a rozšíření jeho úlohy v boji proti vážným nemocem. Vítá proto, že ministři zdravotnictví členských států EU nyní o takovém posílení diskutují; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kladně hodnotí mnohá z opatření, která Komise navrhla 15. července 2020 ve sdělení Krátkodobá zdravotní připravenost EU na rozšíření onemocnění COVID-19; |
| --- | --- |

26.

| 27. | v zájmu ochrany svobody pohybu a veřejného zdraví vítá návrh Komise na doporučení Rady o koordinovaném přístupu k omezování svobody pohybu v reakci na pandemii COVID-19, předložený dne 4. září 2020; |
| --- | --- |

27.

Nákup a vytváření zásob zdravotnických potřeb

| 28. | je potěšen tím, že dohoda o společném zadávání veřejných zakázek zahrnuje od dubna 2020 téměř 540 milionů osob, mj. všechny obyvatele zemí EU a EHP, Spojeného království Velké Británie a Severního Irska a téměř všech kandidátských a potenciálních kandidátských zemí; |
| --- | --- |

28.

| 29. | hodnotí proto kladně návrh spolkové kancléřky Angely Merkelové a prezidenta Emmanuela Macrona z 18. května 2020 zřídit – jako součást strategie řešení zdravotních krizí – v rámci ECDC specializovaný orgán, který bude mít za úkol koncipovat společně s vnitrostátními zdravotnickými orgány plány prevence a opatření za účelem boje proti budoucím epidemiím; |
| --- | --- |

29.

| 30. | oceňuje dobrovolný charakter dohody, ale domnívá se, že by se dobrovolné připojení mělo nahradit možností neúčasti, jelikož by to usnadnilo zrychlený postup a zároveň zaručilo svobodu volby pro zúčastněné strany; |
| --- | --- |

30.

| 31. | vítá návrh Komise jednak v rámci plánu na podporu oživení Evropy vytvořit nový, samostatný program pro zdraví EU4Health s celkovým rozpočtem ve výši 9,4 miliardy EUR, jehož cílem bude posílit ochranu zdraví a připravit Unii na budoucí zdravotní krize, jednak navýšit prostředky mechanismu civilní ochrany Unie rescEU o 2 miliardy EUR. Lituje však, že Evropská rada poté tento záměr snížila na 1,7 miliardy EUR, což silně omezuje možnosti vypořádat se s negativními důsledky pandemie. Plánuje ale, že se k novému programu pro zdraví konkrétně vyjádří v samostatném stanovisku; |
| --- | --- |

31.

| 32. | staví se kladně k evropskému zadávání veřejných zakázek na důležité zdravotnické potřeby (respirátory, ventilátory, osobní ochranné prostředky, opakovaně použitelné roušky, léčivé přípravky, ošetřovatelské vybavení, laboratorní potřeby a dezinfekční prostředky) a k jejich distribuci do nemocnic a jiným poskytovatelům péče. Zdůrazňuje však, že nemocnice, zdravotní střediska a pečovatelské domy provozují v mnoha členských státech regionální a místní orgány, které je tedy do tohoto procesu potřeba zapojit, a konstatuje, že společný nákup, který byl uskutečněn na jaře, trval příliš dlouho, než aby mohl kompletně splnit svůj účel; |
| --- | --- |

32.

| 33. | vítá rychlé vytvoření nouzových zásob zdravotnického materiálu v rámci rescEU a jeho rychlé dodání do nejhůře zasažených členských států; |
| --- | --- |

33.

| 34. | vyzývá členské státy a Komisi, aby vytvořily stálé strategické nouzové zásoby EU sestávající z antibiotik, očkovacích látek, chemických protijedů, antitoxinů a dalších důležitých zdravotnických potřeb s prokázanou účinností, aby se zaručila rezerva pro nouzové situace a bylo možné koordinovat rychlou distribuci a rychlé dodávky nezbytných zdrojů v celé Evropě; |
| --- | --- |

34.

| 35. | vítá rozhodnutí Komise ze dne 3. dubna 2020 o dočasném osvobození zdravotnického vybavení a osobních ochranných prostředků od dovozního cla a DPH. Komise by měla zvážit, zda by neměla upravit působnost svého rozhodnutí a zahrnout do něj i soukromé podniky, které musí osobní ochranné prostředky povinně používat, a měla by provést rozhodnutí tak, aby nebyli ekonomicky znevýhodněni místní výrobci v EU; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poukazuje na to, že nedostatek důležitých produktů a léčivých přípravků, např. antibiotik a anestetik, který dříve pociťovaly mnohé regiony, se během současné pandemie ještě prohloubil. Požaduje, aby byla přijata opatření k rychlému zajištění důležitých základních látek, zvýšení výroby testovacích sad a dalších zdravotnických prostředků, kterých zavládl nedostatek, a zahájení vývoje a výroby důležitých léčivých přípravků na evropské půdě stimulací výzkumu a inovací a vytvořením pobídek pro výrobce; |
| --- | --- |

36.

| 37. | souhlasí s tím, že Unie musí mít možnost vyvíjet, nakupovat, přepravovat a distribuovat pomůcky pro testování a ochranné prostředky, jež se dovážejí ze zemí mimo EU nebo vyrábějí v EU. Co se týče produkce léčivých přípravků a jiných zdravotnických potřeb, musí EU a její členské státy snížit svou závislost na třetích zemích a usilovat o to, aby byly léčivé přípravky cenově dostupnější; |
| --- | --- |

37.

| 38. | je přesvědčen, že musí být vždy možné zajistit na trhu rychlé a snadné zásobení ochrannými prostředky, jako jsou roušky, ochranné obleky atd. Za tímto účelem je na evropské úrovni naléhavě nutné vytvořit podmínky pro vybudování kapacit pro produkci ochranných materiálů v členských státech. Evropské předpisy pro zadávání veřejných zakázek a antimonopolní pravidla by měly být přezkoumány z hlediska pandemie; |
| --- | --- |

38.

| 39. | zdůrazňuje, že potřeba zhodnotit, v jaké situaci je vhodné použít jaký typ osobních ochranných prostředků (tj. nejen co se týče opatření souvisejících s COVID-19); |
| --- | --- |

39.

| 40. | považuje za pozitivní, že se Evropský výbor pro normalizaci (CEN) a Evropský výbor pro normalizaci v elektrotechnice (CENELEC) shodly na vytvoření evropských norem pro určité zdravotnické prostředky a osobní ochranné prostředky, aby bylo možné zvýšit a změnit výrobní kapacitu evropských podniků tak, aby zvládaly nedostatek zásob; |
| --- | --- |

40.

| 41. | upozorňuje, že je třeba, aby osobní ochranné prostředky, zejména pokud jsou určeny veřejnosti, byly v co nejvyšší míře recyklovatelné; |
| --- | --- |

41.

Očkovací látka, diagnostika a léčba

| 42. | zdůrazňuje, že je naléhavě nutné rychle vyvinout očkovací látku proti COVID-19, a vyzývá normotvůrce EU, aby vzali v úvahu jeho výzvu k posílení spolupráce v EU, pokud jde o vývoj, výrobu a distribuci očkovací látky, která doplní veřejný a soukromý lékařský výzkum za účelem boje proti COVID-19; |
| --- | --- |

42.

| 43. | vítá v této souvislosti návrh Komise na navýšení rozpočtu rámcového programu pro výzkum a inovace Horizont Evropa na 94,4 miliardy EUR a lituje, že Evropská rada poté navrhla rozpočet snížit na 80,9 miliardy EUR; |
| --- | --- |

43.

| 44. | vítá dohody, které Komise uzavřela s několika farmaceutickými společnostmi o dodávkách léčivých přípravků a dávek očkovacích látek, pokud a jakmile některá společnost vyvine bezpečnou a účinnou očkovací látku; |
| --- | --- |

44.

| 45. | s obavami zaznamenává, že světové úsilí v oblasti vývoje očkovací látky proti COVID-19, diagnostiky tohoto onemocnění a jeho léčby se může snadno změnit na těžký konkurenční boj, v jehož důsledku se chudší země stanou vůči tomuto onemocnění bezbrannými. Vyjadřuje silnou podporu mnohostranné spolupráci při vývoji bezpečné a účinné očkovací látky, diagnostiky a léčby a spravedlivému financování a solidárnímu rozdělení budoucí očkovací látky a léčivých přípravků; |
| --- | --- |

45.

| 46. | podporuje vyhotovení jednotného očkovacího průkazu EU a virtuálního evropského registru obsahujícího informace o zásobách a potřebách očkovacích látek, díky němuž by se usnadnila dobrovolná výměna informací o dostupných očkovacích látkách a nedostatku základních očkovacích látek; |
| --- | --- |

46.

| 47. | žádá, aby bylo přijato více opatření s cílem zamezit šíření dezinformací o onemocnění COVID-19, jeho léčbě a očkovací látce proti němu po internetu a jinými kanály. V tomto boji proti dezinformacím hrají důležitou úlohu nejen Světová zdravotnická organizace (WHO), EU a její členské státy, ale rovněž místní a regionální orgány; |
| --- | --- |

47.

| 48. | podporuje kroky, které Komise podnikla s cílem shromáždit více prostředků na vývoj očkovací látky proti onemocnění COVID-19, a očekává, že na podporu inovací a výzkumu v této oblasti bude uvolněno značné množství prostředků z programu Horizont Evropa. |
| --- | --- |

48.

V Bruselu dne 14. října 2020.

předseda Evropského výboru regionů

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Úř. věst. L 293, 5.11.2013, s. 1.

1

(2)  Nařízení Rady (EU) 2016/369 ze dne 15. března 2016 o poskytování mimořádné podpory v rámci Unie (Úř. věst. L 70, 16.3.2016, s. 1).

2

---

| 18.12.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 440/20 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 440/20

---

Stanovisko Evropského výboru regionů – Biologicky rozmanitá města a regiony po roce 2020 v rámci 15. zasedání konference smluvních stran Úmluvy OSN o biologické rozmanitosti a strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030

(2020/C 440/05)

| Zpravodaj: | Roby BIWER (LU/SES), člen zastupitelstva obce Bettembourg, Lucembursko |
| --- | --- |
| Odkaz: | Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030: navrácení přírody do našeho života
  COM(2020) 380 final |

Zpravodaj:

Roby BIWER (LU/SES), člen zastupitelstva obce Bettembourg, Lucembursko

Odkaz:

Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030: navrácení přírody do našeho života

COM(2020) 380 final

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ

| 1. | vyzývá mezinárodní společenství, aby se zasadilo o to, že se 15. zasedání konference smluvních stran Úmluvy OSN o biologické rozmanitosti v roce 2021 v Kchun-mingu stane klíčovým okamžikem pro biologickou rozmanitost a varovným signálem k trvalému obrácení křivky úbytku biologické rozmanitosti a ekosystémů; |
| --- | --- |

1.

| 2. | upozorňuje, že stav biologické rozmanitosti se od roku 2018 zhoršil a většina mezinárodních společenských a environmentálních cílů, především aičijské cíle v oblasti biologické rozmanitosti, nebyla splněna. Celosvětové úsilí o zastavení poklesu biologické rozmanitosti selhalo, což dokládá globální hodnotící zpráva IPBES z roku 2019, jež vedla k tomu, že Světové ekonomické fórum v roce 2020 označilo ztrátu biologické rozmanitosti a kolaps ekosystémů za jednu z pěti hlavních hrozeb, jimž svět čelí; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zdůrazňuje, že hlavními faktory vyvolávajícími úbytek biologické rozmanitosti jsou změny ve využívání půdy, přímé využívání přírodních zdrojů a změna klimatu, a že je třeba je řešit konkrétními a včasnými opatřeními; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdůrazňuje, že celková ekologická stopa 27 členských států EU více než dvakrát překračuje kapacitu ekosystémů produkovat užitečný biologický materiál a fungovat v dané oblasti jako pohlcovač uhlíku; |
| --- | --- |

4.

| 5. | klade důraz na to, že stále větší množství důkazů ukazuje na přímé propojení mezi klimatem, biologickou rozmanitostí a krizemi v oblasti zdraví lidí a zvýšeným zoonotickým rizikem pandemií v důsledku postupujícího celosvětového ničení přírodních ekosystémů; |
| --- | --- |

5.

| 6. | upozorňuje, že současný stav krize v oblasti biologické rozmanitosti vyžaduje přijetí souboru ambiciózních a snadno sdělitelných cílů a bezodkladné politiky a urgentních opatření vycházejících z vědeckých poznatků a zaměřených na faktory vyvolávající úbytek biologické rozmanitosti a degradaci ekosystémů, jež budou přiměřené cíli obrácení křivky úbytku biologické rozmanitosti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | požaduje soudržnost politik, aby bylo možné sladit úsilí, cíle a výsledky různých politik EU, včetně nové společné zemědělské politiky (SZP), Zelené dohody pro Evropu a obchodních vztahů a mezinárodních závazků EU, konkrétně Agendy OSN pro udržitelný rozvoj 2030, Pařížské dohody OSN o změně klimatu, Úmluvy OSN o biologické rozmanitosti a sendajského rámce pro snižování rizika katastrof, a sloučit je do komplexní strategie EU pro udržitelnost, která bude obsahovat jasné cíle a prováděcí opatření; |
| --- | --- |

7.

| 8. | zdůrazňuje, že je naléhavě nutné jednat, což potvrdil 5. Globální výhled pro biologickou rozmanitost Úmluvy o biologické rozmanitosti a jeho doporučení podporovat místní městskou správu a mezioborové plánování, podporovat řešení založená na přírodě a přijmout integrované přístupy k využívání půdy a změnám ve využívání půdy na místní úrovni a na úrovni krajiny jako klíčové součásti cest k obrácení křivky úbytku biologické rozmanitosti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zdůrazňuje, že formální uznání klíčové úlohy samospráv na nižší než celostátní úrovni, měst a jiných místních orgánů v oblasti biologické rozmanitosti (1) při obracení křivky úbytku biologické rozmanitosti a uplatňování mezirezortního přístupu v každém kroku a na každém stupni procesu správy biologické rozmanitosti stále chybí, navzdory narůstajícímu přijetí, jak ve strategii EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030, tak v celosvětovém rámci pro biologickou rozmanitost na období po roce 2020. Tohoto uznání by bylo možné dosáhnout zejména prostřednictvím zahrnutí místních strategií a akčních plánů v oblasti biologické rozmanitosti a strategií a akčních plánů v oblasti biologické rozmanitosti na nižší než celostátní úrovni do vnitrostátních strategií a akčních plánů v oblasti biologické rozmanitosti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | podporuje stanovení dlouhodobého cíle klimatické neutrality EU k nasměrování evropského projektu na nezvratnou klimatickou neutralitu do roku 2050 na základě VFR na období 2021–2027, jenž plní cíl vyčlenit na výdaje související s oblastí klimatu přinejmenším 30 % prostředků. Zdůrazňuje, že evropský právní rámec pro klima by měl zajistit sbližování opatření zavedených za účelem dosažení nulových čistých emisí skleníkových plynů s unijními a celosvětovými cíli v oblasti biologické rozmanitosti (2); |
| --- | --- |

10.

Úloha měst a regionů při obracení křivky úbytku biologické rozmanitosti

| 11. | souhlasí se závěry zprávy IPBES z roku 2019, že místní a regionální orgány mohou prostřednictvím odpovědné výroby a spotřeby a také integrovaného územního plánování a provádění těchto plánů a řešení založených na přírodě a na ochraně a udržitelném využívání přírodních zdrojů a primárních surovin, jež budou citlivá a přizpůsobená sociálním, hospodářským a ekologickým souvislostem, výrazně přispět k příslušným úmluvám OSN, včetně Agendy OSN 2030 a Pařížské dohody; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poukazuje na to, že místní a regionální orgány tvoří nedílnou součást vnitrostátních orgánů ratifikujících Úmluvu OSN o biologické rozmanitosti, rozsáhle dobrovolně přispívají a vytvářejí důležitá partnerství, která mobilizují nejvýznamnější skupiny (původní národy a místní komunity, mládež a ženy) a relevantní sektory (podnikatelský, kulturní a organizací občanské společnosti); |
| --- | --- |

12.

| 13. | zdůrazňuje, že místní a regionální orgány jsou jakožto hnací síly inovací a provádění integrovaných prostorových a územních plánů a strategií nedostatečně využívány, a to i finančně, k dosažení unijních a celosvětových cílů v oblasti biologické rozmanitosti, a že schopnosti místních a regionálních orgánů lze plně využít uznáním a aktivováním jejich klíčových rolí a poskytnutím prostředků pro tyto role; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zdůrazňuje, že inovativní řešení založená na přírodě, což jsou řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní, přinášejí současně environmentální, sociální a hospodářský prospěch a pomáhají budovat odolnost, patří k nejúčinnějším nástrojům, pokud jde o obnovu ekosystémů a mobilizaci schopnosti člověka prospívat spolu s přírodou, jak uvádí zpráva projektu Naturvation z roku 2020 (3); |
| --- | --- |

14.

| 15. | vyzývá k výměně osvědčených postupů s cílem podpořit zavádění a šíření inovativních řešení založených na přírodě a sestavení pokynů pro všechny relevantní zainteresované strany; |
| --- | --- |

15.

| 16. | upozorňuje na provázanost cílů udržitelného rozvoje a navrhuje začlenění cílů v oblasti biologické rozmanitosti a klimatu do dalšího rozvoje politiky, např. prostřednictvím průběžného zohledňování biologické rozmanitosti v okolí infrastruktur pro energii z obnovitelných zdrojů, za účelem dosažení cílů v oblasti biologické rozmanitosti i klimatu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | připomíná, že vybízel místní a regionální orgány, aby zavedly místní strategie a akční plány v oblasti biologické rozmanitosti, případně strategie a akční plány v oblasti biologické rozmanitosti na nižší než celostátní úrovni, a angažovaly se v mezinárodní, evropské a vnitrostátní normalizaci s cílem začlenit řízení biologické rozmanitosti a ekosystémů i řešení inspirovaná přírodou, a zvýšit tak jejich využitelnost a dopad; |
| --- | --- |

17.

Města a regiony jakožto hnací síly provádění ambicí EU v oblasti biologické rozmanitosti

| 18. | vítá strategii EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030 jako rozhraní pro vertikální spolupráci při řešení hlavních příčin úbytku biologické rozmanitosti a jejích vazeb na společenské problémy, jako jsou zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se jí a ochrana před budoucími pandemiemi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vyzývá k intenzivní spolupráci mezi místními a regionálními orgány při vytváření ekologických koridorů v rámci transevropských přírodních sítí, neboť jsou klíčem k místní podpoře; |
| --- | --- |

19.

| 20. | zdůrazňuje význam koordinace opatření v oblasti ochrany přírody a stanovení cílů na místní úrovni. EU by měla městům a regionům poskytnout finanční prostředky a informační podporu za účelem podpory biologické rozmanitosti, včetně projektů na ochranu přírody, řešení inspirovaných přírodou, rozvoje zdrojů dat o přírodě, prostorového plánování, jež chrání biologickou rozmanitost, a posílení odborných znalostí a zdrojů ve městech a regionech; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vítá, že Rada ve svých závěrech o přípravě celosvětového rámce pro biologickou rozmanitost po roce 2020 vyjádřila odhodlání častěji uplatňovat a využívat řešení založená na přírodě na podporu zachování biologické rozmanitosti, obnovy ekosystémů a udržitelného využívání půdy; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vítá a podporuje ambiciózní závazky a cíle EU obsažené v Zelené dohodě pro Evropu a ve strategii EU v oblasti biologické rozmanitosti. Vyzdvihuje klíčovou úlohu místních a regionálních orgánů při jejich plnění, zejména prostřednictvím přípravy plánů pro městskou zeleň do konce roku 2021, a zdůrazňuje jejich inovační a integrační potenciál při podpoře biologické rozmanitosti, odolného oživení a sociální soudržnosti v regionech a městech; |
| --- | --- |

22.

| 23. | zdůrazňuje, že k dosažení cíle zasadit v EU až 3 miliardy dalších stromů při plném respektování ekologických zásad je zapotřebí integrované celounijní strategie, aby se zajistilo, že budou vzaty v úvahu klíčové funkce. Připomíná své stanovisko (4) k rozhodující úloze lesů ve venkovských i městských oblastech, pokud jde o ochranu biologické rozmanitosti, zmírňování změny klimatu, ochranu před hydrogeologickými škodami, ukládání uhlíku, lidské zdraví a další související přínosy, a vyzývá ke zvýšenému úsilí při ochraně a obnově lesů za plného respektování ekologických zásad, vysokého stáří, jedinečných ekologických vlastností a nejvyšší míry biologické rozmanitosti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | vítá platformu EU pro městskou zeleň jako nástroj pro rozvoj kapacit měst a doporučuje jeho začlenění do klíčových iniciativ a platforem, jako jsou nová Dohoda EU pro zelená města, NetworkNature, CitiesWithNature a RegionsWithNature. Podporuje zejména CitiesWithNature a RegionsWithNature jakožto oficiální platformy Akčního programu Šarm aš-Šajch – Kchun-ming pro přírodu a lidi s cílem zapojit samosprávy na nižší než celostátní úrovni, města a jiné místní orgány v oblasti biologické rozmanitosti a přimět je, aby představily své úsilí a uznaly hodnotu přírody ve městech a regionech; |
| --- | --- |

24.

| 25. | zdůrazňuje klíčovou úlohu místních a regionálních orgánů při řízení lokalit sítě Natura 2000 a požaduje, aby byla poskytnuta dostatečná logistická, vědecká a finanční podpora k plnému pokrytí a prosazování do roku 2025; |
| --- | --- |

25.

| 26. | vyzývá EU, aby místním a regionálním orgánům poskytla dostatečné zdroje, rozvoj kapacit a pokyny, pokud jde o provádění činností v oblasti zmírňování změny klimatu a přizpůsobení se této změně, opatření zaměřených na ochranu, správu lokalit a plány pro městskou zeleň za účelem uskutečňování ambiciózních opatření v oblasti biologické rozmanitosti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vítá cíl zavedení nového evropského správního rámce v oblasti biologické rozmanitosti navržený ve strategii EU v oblasti biologické rozmanitosti, jenž místním a regionálním orgánům a všem úrovním veřejné správy umožní splnit na základě místních podmínek povinnosti v oblasti sledování a hodnocení a měřit pokrok opatření v oblasti biologické rozmanitosti, a požaduje, aby byl na evropské úrovni vytvořen jasný a standardizovaný soubor ukazatelů a měřitelných cílů. Je připraven spolupracovat a podílet se na přípravě a provádění nového správního rámce v zájmu zajištění co nejúčinnější struktury pro využití plného potenciálu místních a regionálních orgánů při obrácení křivky úbytku biologické rozmanitosti; |
| --- | --- |

27.

| 28. | vyzývá EU, aby na základě stávajících informací o účinném provádění přijala konkrétní opatření, včetně rozvoje kapacit, která dále začlení a sladí priority v oblasti biologické rozmanitosti napříč jurisdikcemi a oblastmi politiky – konkrétně jde o zemědělství, prostorové plánování a rozvoj měst, obchod, životní prostředí, výzkum a inovace, zmírňování změny klimatu a přizpůsobování jí a Zelenou dohodu pro Evropu – a vhodným způsobem integrují všechny úrovně správy s cílem zajistit, aby se na úrovni EU projevily příslušné dopady; |
| --- | --- |

28.

| 29. | zdůrazňuje doporučení své zprávy o financování opatření v oblasti biologické rozmanitosti (5), aby se posílily ambice při začleňování problematiky životního prostředí do financování EU a v přiměřeném rozsahu se navýšilo a zefektivnilo financování určené pro oblast biologické rozmanitosti zaměřené na místní a regionální orgány, včetně programu LIFE; |
| --- | --- |

29.

| 30. | požaduje soudržnou přeshraniční politiku v oblasti životního prostředí a následnou přeshraniční spolupráci, jelikož živočišné a rostlinné druhy přesahují hranice; |
| --- | --- |

30.

| 31. | vyzývá EU, aby obrácení křivky úbytku biologické rozmanitosti upřednostnila jako hlavní zásadu ve všech významných finančních plánech, včetně víceletého finančního rámce na období 2021–2027 a plánů na podporu oživení po krizi COVID-19, mobilizovala dostatečné zdroje, které budou přímo či nepřímo stimulovat opatření v oblasti biologické rozmanitosti na všech úrovních veřejné správy, jež budou konkrétně přizpůsobena regionálnímu kontextu a zjednoduší postupy s cílem zvýšit míru využití finančních prostředků. Za tímto účelem navrhuje, aby bylo zváženo zavedení systému semaforu pro veřejné výdaje nebo investiční činnosti, který by odrážel možný dopad na biologickou rozmanitost a faktory vyvolávající její úbytek; |
| --- | --- |

31.

| 32. | žádá, aby režimy státní podpory v EU plně zahrnovaly cíl odstranit dotace, které škodí biologické rozmanitosti, a zajistilo se, aby veřejné a soukromé ekonomické a regulační pobídky byly do roku 2030 pro biologickou rozmanitost pozitivní. Rovněž zdůrazňuje význam začlenění biologické rozmanitosti do politiky soudržnosti; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poukazuje na vysoký počet pracovních míst ohrožených úbytkem biologické rozmanitosti a zhoršováním ekosystémů a na příležitosti pro zaměstnanost plynoucí z uplatňování bioekonomických modelů a modelů udržitelné výroby a vyzývá Komisi, aby z ochrany pracovních míst, která se bezprostředně týkají zastavení úbytku biologické rozmanitosti a degradace ekosystémů, učinila v budoucích environmentálních strategiích prioritu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | požaduje posílení investic do výzkumu souvislostí mezi přírodou a hospodářstvím s cílem zajistit dodatečné vstupy pro tvorbu politik založenou na důkazech a pro účinnější investice; |
| --- | --- |

34.

| 35. | vybízí k usnadnění procesu začleňování biologické rozmanitosti do plánů SZP a podporuje zavedení společných závazných a účinných minimálních hodnot určených pro ekorežimy ve všech vnitrostátních strategických plánech; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poukazuje na častý nesoulad v terminologii použité v různých směrnicích a nařízeních a na to, že postupy (např. program LIFE) jsou pro menší místní a regionální orgány často příliš složité a jsou většinou zaměřeny na projekty velkého rozsahu a nejsou vhodné pro projekty na ochranu přírody v příměstských a venkovských oblastech; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poukazuje na důležitou úlohu zoologických zahrad a akvárií, zdůrazňuje však, že ochrana a zachování biologické rozmanitosti by se měly zaměřit na úsilí in situ a předcházení nezákonnému obchodování s volně žijícími a planě rostoucími druhy, přičemž by se měla posílit ochrana původních druhů a znalosti o těchto druzích. Nabízí svoji podporu místním a regionálním orgánům při zlepšení provádění směrnice EU o zoologických zahradách v souladu s cíli Úmluvy o biologické rozmanitosti; |
| --- | --- |

37.

| 38. | připomíná, že ačkoli je rámec EU pro ochranu mořského prostředí jedním z nejkomplexnějších a nejambicióznějších na světě, je nezbytné posílit opatření, aby bylo možné řádně řešit hlavní tlaky, jako jsou nadměrný rybolov a neudržitelný plastový odpad, přebytečné živiny, rybolovné postupy, hluk pod mořskou hladinou a veškeré druhy znečištění. Udržitelné rybolovné postupy a zdraví mořských ekosystémů jsou zásadní pro hospodářství, obyvatele a společenství pobřežních oblastí; |
| --- | --- |

38.

| 39. | vyzývá EU, aby posílila důležitou úlohu orgánů na nižší než celostátní úrovni při ochraně a obnově biologické rozmanitosti, a to zejména uvolněním potenciálu biokulturní rozmanitosti. Vzhledem k tomu, že koncepce biokulturní rozmanitosti zahrnuje biologickou rozmanitost, kulturní rozmanitost a místní, regionální a evropskou identitu, je pravděpodobné, že zachování biologické rozmanitosti přinese přidanou hodnotu z pohledu místních komunit; |
| --- | --- |

39.

| 40. | vyzývá EU, aby se zasadila o posílený celosvětový rámec pro biologickou rozmanitost na období po roce 2020, jenž bude odrážet stejnou důležitost mezinárodní, regionální a místní úrovně prostřednictvím zvláštního rozhodnutí o plném zapojení místních a regionálních orgánů vycházejícím z akčního plánu rozhodnutí X/22 a jeho pozoruhodného úspěchu na všech úrovních správy během posledního desetiletí; |
| --- | --- |

40.

Určení úlohy měst a regionů v celosvětovém rámci pro biologickou rozmanitost na období po roce 2020

| 41. | podporuje cíl Desetiletí OSN pro obnovu ekosystémů v zájmu urychlení a masivního rozšíření celosvětové obnovy poškozených a zničených ekosystémů, aby bylo možné bojovat proti klimatické krizi a posílit potravinové zabezpečení, zásobování vodou a biologickou rozmanitost, například prostřednictvím Bonnské výzvy, jež usiluje o obnovu 350 milionů hektarů poškozených ekosystémů do roku 2030; |
| --- | --- |

41.

| 42. | znovu opakuje, že je třeba formálně uznat klíčovou úlohu samospráv na nižší než celostátní úrovni, měst a jiných místních orgánů v oblasti biologické rozmanitosti při dosahování cílů globální obnovy a biologické rozmanitosti zavedených četnými rozhodnutími předchozích konferencí smluvních stran Úmluvy o biologické rozmanitosti, a vyzývá smluvní strany OSN, aby zapojily své samosprávy na nižší než celostátní úrovni, města a jiné místní orgány a posílily jejich způsobilost začlenit biologickou rozmanitost do městských, prostorových a územních plánů za účelem dosažení cílů Úmluvy o biologické rozmanitosti a celosvětového rámce pro biologickou rozmanitost na období po roce 2020 na základě poslání rozhodnutí X/22; |
| --- | --- |

42.

| 43. | vítá formální uznání souvislosti mezi biologickou rozmanitostí a lidským zdravím v celosvětovém rámci pro biologickou rozmanitost na období po roce 2020 a zdůrazňuje skutečnost, že samosprávy na nižší než celostátní úrovni, města a jiné místní orgány jsou klíčem k provádění a správě řešení založených na přírodě, včetně přístupných a inkluzivních zelených ploch v městských, příměstských a venkovských oblastech, které účinně zlepšují zdravotní stav; |
| --- | --- |

43.

| 44. | doporučuje, aby se v celosvětovém rámci pro biologickou rozmanitost na období po roce 2020 výslovně odkazovalo na úlohu samospráv na nižší než celostátní úrovni, měst a jiných místních orgánů, a to zejména prostřednictvím vypracování cílů a milníků (úpravou oddílu I. Úvod/B), budování partnerství, podněcování změn (úpravou oddílu I. Úvod/C) a začleňování problematiky biologické rozmanitosti mimo jiné do všech odvětvových politik na příslušných úrovních veřejné správy (novou formulací oddílu D, cíle pro rok 2030, bod 13) (6); |
| --- | --- |

44.

| 45. | připomíná, že všechny zúčastněné strany a širší veřejnost musejí jednat společně, přičemž zvláštní pozornost je třeba věnovat příspěvkům původních národů a místních komunit, žen, mládeže a osob, které jsou přímo závislé na biologické rozmanitosti a spravují ji; |
| --- | --- |

45.

| 46. | žádá, aby byl upřednostněn dlouhodobý přístup k horizontálnímu i vertikálnímu začleňování biologické rozmanitosti do oblastí politiky a odvětví na nižší než celostátní a místní úrovni, a konstatuje, že samosprávy na nižší než celostátní úrovni, města a jiné místní orgány mají jakožto místní styčný bod veřejné správy s občanskou společností a soukromým sektorem nejlepší postavení k tomu, aby se zabývaly obnovou a ochranou ekosystému v konkrétních místních a regionálních souvislostech a za tím účelem sdružovaly zdroje a využívaly úspory z rozsahu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | podporuje cíl č. 15 celosvětového rámce pro biologickou rozmanitost na období po roce 2020, který se výslovně zabývá potřebou zajistit dodatečné zdroje v zájmu podpory dlouhodobého přístupu k začleňování biologické rozmanitosti prostřednictvím cíleného rozvoje kapacit na všech úrovních veřejné správy, a to i pomocí inovativních aktivačních metod, jako je vzájemné učení, s cílem zastavit úbytek biologické rozmanitosti, obnovit ekosystémy, zamezit šíření invazivních nepůvodních druhů a nezákonnému zabíjení volně žijících druhů a obchodování s volně žijícími a planě rostoucími druhy a zapojit do řízení biologické rozmanitosti a poskytování technické pomoci a odpovídajících finančních a lidských zdrojů klíčové zainteresované strany a odborníky, zejména původní národy a místní komunity; |
| --- | --- |

47.

| 48. | vyzývá smluvní strany Úmluvy o biologické rozmanitosti, aby výrazně navýšily veřejné financování, jež je oporou pro mobilizaci zdrojů shromažďovaných samosprávami na nižší než celostátní úrovni, městy a jinými místními orgány a jim rozdělovaných za účelem investování do opatření v oblasti biologické rozmanitosti na jejich úrovni, aby byly vytvořeny příznivé podmínky pro investice soukromého sektoru, přičemž zvláštní pozornost je třeba věnovat kritickým místům pro biologickou rozmanitost; |
| --- | --- |

48.

| 49. | doporučuje, aby byly ve spolupráci s kvalifikovanými odborníky, umělci, spisovateli, vzdělávacími institucemi a sdělovacími prostředky vypracovány iniciativy v oblasti komunikace, vzdělávání a zvyšování veřejného povědomí přizpůsobené místní a nižší než celostátní úrovni, které upozorní na kulturní, turistickou, rekreační, zdravotní, hospodářskou a vnitřní hodnotu biologické rozmanitosti v celém rozsahu komunikace ve veřejné, soukromé a podnikatelské sféře. Zdůrazňuje dále jedinečné postavení, vhled a legitimitu samospráv na nižší než celostátní úrovni, měst a jiných místních orgánů jakožto úrovně veřejné správy, jež je pro provádění těchto iniciativ nejblíže občanům; |
| --- | --- |

49.

| 50. | požaduje, aby byly zavedeny jednotné definice ukazatelů, mimo jiné pokud jde o městskou zeleň, jež budou vycházet z revidovaného singapurského indexu biologické rozmanitosti měst a stanou se nástrojem měření přínosu místních opatření v oblasti biologické rozmanitosti podporujícího jasnou úlohu samospráv na nižší než celostátní úrovni, měst a jiných místních orgánů v mechanismu monitorování, podávání zpráv a ověřování celosvětového rámce pro biologickou rozmanitost na období po roce 2020; |
| --- | --- |

50.

| 51. | naléhavě žádá, aby bylo výrazně rozšířeno monitorování s využitím nových technologií, všech vhodných zdrojů dat a prediktivního modelování v integrovaných systémech monitorování biologické rozmanitosti, a tak se získaly podklady pro posouzení účinnosti mezinárodních dohod a přesně a transparentně se sledoval dopad opatření v oblasti biologické rozmanitosti na všech úrovních; |
| --- | --- |

51.

| 52. | požaduje, aby Globální výhled pro biologickou rozmanitost výslovně zmínil význam samospráv na nižší než celostátní úrovni, měst a jiných místních orgánů při vypracování a provádění vnitrostátních politik; |
| --- | --- |

52.

| 53. | vyzývá k tomu, aby se každoročně pořádaly kongresy samospráv na nižší než celostátní úrovni, měst a jiných místních orgánů, na nichž by se propojovaly, vzájemně se vyměňovaly a společně předkládaly jejich příspěvky k celosvětovému rámci pro biologickou rozmanitost na období po roce 2020 a vytvářely se k nim styčné body, jako jsou Celosvětová platforma pro udržitelná města (Global Platform for Sustainable Cities), Udržitelná města Světového fondu životního prostředí (Global Environment Facility’s Sustainable Cities), BIODEV 2030, program IADB Rozvíjející se a udržitelná města (Emerging and Sustainable Cities Programme), Velká zelená zeď měst (Great Green Wall of Cities) FAO a platforma Úmluvy o biologické rozmanitosti pro závazky na úrovni území; |
| --- | --- |

53.

| 54. | podporuje rozhodnutí 15. zasedání konference smluvních stran o plném zapojení samospráv na nižší než celostátní úrovni, měst a jiných místních orgánů do celosvětového rámce pro biologickou rozmanitost na období po roce 2020, včetně obnoveného rozhodnutí X/22 vytyčujícího akční plán pro samosprávy na nižší než celostátní úrovni, města a jiné místní orgány pro biologickou rozmanitost a urychlujícího mezirezortní přístup k vertikální spolupráci mezi všemi úrovněmi veřejné správy s cílem zajistit soudržnost politiky a využít jejich plný potenciál ke splnění vize 2050 a mise 2030; |
| --- | --- |

54.

| 55. | podporuje doporučení pomocného orgánu pro provádění úmluvy k zapojení orgánů na nižší než celostátní úrovni a místních orgánů do posílení provádění celosvětového rámce pro biologickou rozmanitost a žádá, aby pomocný orgán pro provádění úmluvy v roce 2024 provedl přezkum v polovině období, pokud jde o úlohu samospráv na nižší než celostátní úrovni, měst a jiných místních orgánů při provádění celosvětového rámce pro biologickou rozmanitost na období po roce 2020 a dlouhodobého přístupu k začleňování biologické rozmanitosti; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poukazuje na důležitou spolupráci s klíčovými mezinárodními partnery (7) v edinburském procesu pro samosprávy na nižší než celostátní úrovni, města a jiné místní orgány při rozvoji celosvětového rámce pro biologickou rozmanitost na období po roce 2020 a v nadcházejícím sedmém celosvětovém summitu orgánů na nižší než celostátní úrovni a místních orgánů při globálním zahrnutí samospráv na nižší než celostátní úrovni, měst a jiných místních orgánů jako části účinného celosvětového rámce pro biologickou rozmanitost na období po roce 2020; |
| --- | --- |

56.

| 57. | zavazuje se, že se aktivně zapojí do provádění celosvětového rámce pro biologickou rozmanitost na období po roce 2020 a strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030 a do přípravy sladěného ambiciózního akčního plánu EU v oblasti biologické rozmanitosti. |
| --- | --- |

57.

V Bruselu dne 14. října 2020.

předseda Evropského výboru regionů

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Všechny úrovně veřejné správy na nižší než celostátní úrovni jsou v celosvětovém kontextu obsaženy ve slovním spojení „samosprávy na nižší než celostátní úrovni, města a jiné místní orgány v oblasti biologické rozmanitosti“ a v kontextu EU ve slovním spojení „místní a regionální orgány“.

1

(2)  COM(2020) 80 final a CDR 1361/2020 (Úř. věst. C 324, 1.10.2020, s. 58).

2

(3)  Xie, L.; Bulkeley, H. (2020) City for Biodiversity: The Roles of Nature-Based Solutions in European Cities, NATURVATION.

3

(4)  CDR 4601/2019 (Úř. věst. C 324, 1.10.2020, s. 48).

4

(5)  VR (2020) Financing biodiversity action: opportunities and challenges for EU subnational governments (Financování opatření v oblasti biologické rozmanitosti: příležitosti a výzvy pro samosprávy na nižší než celostátní úrovni).

5

(6)  Podle dokumentu Zero Draft of the Post-2020 Global Biodiversity Framework (https://www.cbd.int/article/2020-01-10-19-02-38).

6

(7)  Jde například o Group of Leading Subnational Governments (GoLS), ICLEI, Regions4, vládu Skotska a vládu Quebecu.

7

---

| 18.12.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 440/27 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 440/27

---

Stanovisko Evropského výboru regionů Zpráva o překážkách jednotného trhu a akční plán pro prosazování jednotného trhu

(2020/C 440/06)

| Zpravodaj: | Tadeusz TRUSKOLASKI (PL/EA), starosta města Białystok |
| --- | --- |
| Odkazy: | sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Identifikace a řešení překážek pro jednotný trh
  COM(2020) 93 final
  sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Dlouhodobý akční plán pro lepší provádění a prosazování pravidel jednotného trhu
  COM(2020) 94 final |

Zpravodaj:

Tadeusz TRUSKOLASKI (PL/EA), starosta města Białystok

Odkazy:

sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Identifikace a řešení překážek pro jednotný trh

COM(2020) 93 final

sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Dlouhodobý akční plán pro lepší provádění a prosazování pravidel jednotného trhu

COM(2020) 94 final

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ,

Souvislosti

| 1. | domnívá se, že evropský jednotný trh je jedním z největších úspěchů Evropské unie (EU) a modelem integrace, jenž ve světě nemá obdoby a který zaručuje volný pohyb osob, zboží, služeb a kapitálu v celé EU a v přidružených zemích a regionech; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdůrazňuje, že politika utváření evropského jednotného trhu hraje zásadní roli při realizaci strategie pro dosažení udržitelného růstu a posílení hospodářské, sociální a územní soudržnosti Evropské unie. Budování evropského jednotného trhu podněcuje obchod a zvyšuje atraktivitu Evropy pro zahraniční investice; |
| --- | --- |

2.

| 3. | důrazně poukazuje na to, že evropský jednotný trh je stěžejním prvkem hospodářské a politické integrace EU, poněvadž zahrnuje 450 milionů spotřebitelů a 22,5 milionu malých a středních podniků, což představuje zhruba 99 % všech podniků v EU; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdůrazňuje, že na evropském jednotném trhu vzniká ročně hrubý domácí produkt (HDP) ve výši 14 bilionů EUR, který evropským občanům zaručuje fungování evropského hospodářství a rozvoj; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poukazuje na význam obchodu se zbožím na evropském jednotném trhu, protože se jednou čtvrtinou podílí na celkovém HDP EU a tvoří téměř jednu šestinu celosvětového obchodu se zbožím; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ztotožňuje se s názorem Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů (IMCO) Evropského parlamentu, že dokončení evropského jednotného trhu, tzn. odstranění překážek, může členským státům ročně přinést přidanou hodnotu ve výši minimálně 183 miliard EUR, což odpovídá 1,2 % HDP EU; |
| --- | --- |

6.

| 7. | oceňuje snahu Evropské komise identifikovat překážky evropského jednotného trhu. Upozorňuje na to, že ve sdělení ze dne 10. března 2020 byly popsány hlavní problémy týkající se podnikatelů, které je třeba neprodleně vyřešit. Vyjadřuje však politování nad tím, že se Komise v obou sděleních zaměřuje především na překážky, s nimiž se potýkají podniky, a že se nezabývá problémy jiných sociálních partnerů a věnuje pouze okrajovou pozornost spotřebitelským aspektům; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poukazuje na to, že podle letošního srovnávacího přehledu výsledků v oblasti jednotného trhu, který byl zveřejněn dne 3. července 2020, se sice zlepšilo provádění právních předpisů EU ve vnitrostátním právu, zejména co se týče předpisů na ochranu spotřebitele (deficit provádění se snížil o 15 %), neklesá však počet řízení o nesplnění povinnosti, jejichž podnětem je i nadále „neúplné“ nebo „nesprávné“ provedení. VR je rovněž znepokojen tím, že se většina případů nesplnění povinnosti na trhu týká životního prostředí (28 %, za ním následují doprava (17 %) a zdanění (10 %)); |
| --- | --- |

8.

| 9. | je si vědom toho, že stávající právní předpisy a nástroje na jednotném trhu jsou ve své současné podobě lépe uzpůsobeny obchodu se zbožím než službám. Zdůrazňuje, že je třeba vypracovat pružné nástroje, které bude možné rychle přizpůsobit měnícím se a nově vznikajícím výrobkům a službám; |
| --- | --- |

9.

| 10. | domnívá se, že v nové strategii pro evropský jednotný trh musí být položen přednostní důraz na skutečné odstranění překážek a rozsáhlejší přístup k informacím; |
| --- | --- |

10.

Překážky na jednotném trhu a jejich příčiny a důsledky

| 11. | poukazuje na to, že přímou příčinou toho, proč je proces odstraňování překážek na evropském jednotném trhu tak zdlouhavý, jsou právní rozdíly mezi jednotlivými členskými státy; |
| --- | --- |

11.

| 12. | souhlasí s Evropskou komisí, že regulační rozdíly způsobují zvlášť velkou regulační zátěž podnikům, zejména těm z kategorie malých a středních podniků, včetně začínajících a rozvíjejících se podniků a subjektů zavádějících inovace a prosazujících nové podnikatelské modely. Vyzývá tudíž Evropskou komisi a členské státy, aby se intenzivněji snažily eliminovat zbytečné právní předpisy; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zdůrazňuje, že především malé a střední podniky mají omezenou administrativní kapacitu a kapacitu v oblasti lidských zdrojů, a nejsou tudíž schopny zvládat složité byrokratické postupy. Značnou překážkou přeshraniční spolupráce na jednotném trhu je tzv. osvědčení A1, u něhož musí být v případě vysílání pracovníků, a to i na pravidelné krátké pracovní cesty do sousední země, splněny časově náročné formality. Ty by v důsledku mohly vést ke značnému úbytku přeshraničních činností, což by výrazně narušilo fungování jednotného trhu. Výbor proto Komisi vyzývá, aby byla aktivní a společně s normotvůrci EU se zasadila o zjednodušení stávajícího postupu, pokud jde o osvědčení A1 v příhraničních regionech; |
| --- | --- |

13.

| 14. | upozorňuje na to, že je třeba účinněji prosazovat ustanovení Smluv, která zakazují množstevní omezení dovozu a vývozu (články 34 až 36 SFEU), a řídit postupy při poskytování informací v oblasti technických předpisů (směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/1535 (1)) a technických překážek obchodu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | očekává, že Evropská komise vytvoří nový nástroj, který bude sloužit k monitorování špatného fungování trhu. Pomocí tohoto nástroje by například mohly být sledovány jednotlivé výrobky a měl by umožnit posouzení překážek v celém výrobním, distribučním a prodejním řetězci a také z hlediska spotřeby a fáze po skončení jejich životnosti; |
| --- | --- |

15.

Budoucí evropské hospodářství

| 16. | souhlasí s prioritami strategie pro evropský průmysl, které byly prozatím vytyčeny, jako je uvedení do souladu s cíli Zelené dohody pro Evropu a digitalizace a zároveň provádění cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje, což zvláště v době po pandemii COVID-19 zaručí udržitelné oživení hospodářství; |
| --- | --- |

16.

| 17. | je toho názoru, že k podstatným výzvám i nadále patří otázka dat velkého objemu, sítí 5G a rozvoje inovací (především v oblasti IT, vytváření digitální reality a autonomie strojních zařízení) a že je potřeba věnovat neustálou pozornost budování a ochraně svrchovanosti v oblasti průmyslových dat; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vybízí k rozšíření pravomocí a zeměpisné působnosti Úřadu Evropské unie pro duševní vlastnictví (EUIPO). Účinná instituce pro ochranu práv duševního vlastnictví, která bude mít k dispozici dostatečné množství rozpočtových prostředků a lidských zdrojů, aby mohla působit po celém světě, umožní zaručit rozvoj evropských podniků; |
| --- | --- |

18.

| 19. | je toho názoru, při rozvíjení průmyslu musí hrát vedoucí úlohu politika v oblasti ochrany životního prostředí. Upozorňuje tudíž na to, že pro splnění tohoto cíle je nezbytné zaměřit činnost, mj. vědeckou, na vytvoření základů pro ekologickou společnost a ekologické podnikání; |
| --- | --- |

19.

| 20. | podotýká, že je třeba komplexním způsobem podpořit modernizaci a dekarbonizaci energeticky náročných průmyslových odvětví. Nesmí to však probíhat formou přemísťování výroby do jiných zemí nebo využívání služeb subdodavatelů ze třetích zemí, které se neřídí evropskými právními předpisy; |
| --- | --- |

20.

| 21. | zdůrazňuje, že je třeba poskytovat podporu (finanční i informatickou) udržitelným a inteligentním odvětvím v oblasti energetické účinnosti, mobility a modelů snižování emisí znečišťujících látek; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uvědomuje si, že je třeba diverzifikovat výrobu a omezit náklady, upozorňuje však na to, že je nezbytné snížit závislost evropských podniků na dodávkách součástek z jiných částí světa. Nynější pandemie COVID-19 ukazuje, že je třeba urychlit posilování místního hospodářství v určitých průmyslových odvětvích. Zejména v odvětví zdravotnických prostředků by bylo důležité zajistit rozsáhlejší výrobu v Evropě a tím i nezávislost například na asijských trzích; |
| --- | --- |

22.

Služby na jednotném trhu

| 23. | vyzdvihuje význam obchodu se službami na evropském jednotném trhu, jelikož tvoří přibližně 70 % veškeré hospodářské činnosti v EU a podobnou měrou se podílejí na zaměstnanosti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | domnívá se, že by Evropská komise měla vyčlenit více zdrojů na zvýšení podílu obchodu se službami, aby bylo možné účinněji provádět směrnici o službách; |
| --- | --- |

24.

| 25. | vyzývá k tomu, aby byly při další přípravě této strategie využity kapacity a poznatky místních a regionálních orgánů, které jsou v každodenním kontaktu s představiteli podniků patřících mezi mikropodniky a malé podniky; |
| --- | --- |

25.

| 26. | žádá Evropskou komisi, aby podnikala ráznější kroky vůči monopolům, především na trhu s digitálními službami, na němž mají dominantní postavení subjekty ze třetích zemí; |
| --- | --- |

26.

| 27. | je potěšen tím, že byl oznámen záměr zveřejnit nový akt o digitálních službách, který má mj. nahradit 20 let starou směrnici o elektronickém obchodu (2). Upozorňuje však na to, že se tento plánovaný právní předpis nesmí zabývat pouze shodou výrobků prodávaných na on-line platformách, ale také rizikem obcházení předpisů v oblasti zaměstnanosti, sociálních věcí, ochrany spotřebitele, daní a cel, a tudíž i rizikem nekalé hospodářské soutěže ve vztahu k podnikům provozujícím činnost off-line. Zvlášť znepokojivým aspektem jsou nejisté pracovní podmínky pracovníků digitálních platforem; |
| --- | --- |

27.

| 28. | upozorňuje na to, že je třeba se soustředit na inovace, investice a dovednosti, tak aby nový balíček týkající se dovedností odrážel skutečné potřeby trhu práce a aby prohlubování dovedností a změna kvalifikace probíhaly v souladu s jeho pokyny, a to rovněž v rámci projektů financovaných z rozpočtu EU; |
| --- | --- |

28.

Zhodnocení dosavadní činnosti Evropské komise

| 29. | vítá zřízení pracovní skupiny pro prosazování pravidel jednotného trhu (SMET), vyjadřuje však politování nad tím, že se na její činnosti prozatím mohou podílet pouze zástupci členských států; |
| --- | --- |

29.

| 30. | je si vědom vysoké hodnoty zkušeností, které byly získány v rámci fungování platformy REFIT; |
| --- | --- |

30.

| 31. | oceňuje snahu Komise zajistit, aby se systém řešení problémů na vnitřním trhu (SOLVIT) stal standardním alternativním nástrojem pro řešení sporů; |
| --- | --- |

31.

| 32. | domnívá se, že je nutné přijmout smělá rozhodnutí ve vztahu k členským státům, které porušují platné předpisy, tak aby bylo možné neprodleně zahajovat, vést a prosazovat řízení; |
| --- | --- |

32.

| 33. | požaduje, aby byla lépe uplatňována zásada vzájemného uznávání, pokud jde o volný pohyb zboží, poněvadž její potenciál není v praxi plně využíván, a aby byla v co největší míře aplikována v oblasti služeb. V této souvislosti vyzývá k důslednému provádění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/515 (3); |
| --- | --- |

33.

| 34. | očekává, že Evropská komise zaujme jasný a rozhodný postoj vůči nekalým obchodním praktikám, mj. co se týče podporování průmyslových odvětví orientovaných na vývoz ze strany třetích zemí; |
| --- | --- |

34.

| 35. | doufá, že bude co nejdříve zveřejněna bílá kniha týkající se antimonopolních pravidel a že budou provedeny další konzultace, které by měly umožnit zjistit rozsah problému; |
| --- | --- |

35.

| 36. | požaduje, aby byla urychlena činnost týkající se koordinace právního rámce EU v oblasti jednotného trhu, tak aby nic nebránilo pohybu důležitého zboží (například potravin a zdravotnického materiálu); |
| --- | --- |

36.

| 37. | očekává, že budou kontroly na hranicích prováděny v souladu se zásadou nezbytnosti a přiměřenosti; |
| --- | --- |

37.

| 38. | vyzývá k tomu, aby se ve větší míře informovalo o možnostech využívání moderních nástrojů IKT. Moderní průmysl a rozvoj přeshraničního obchodu vyžadují odpovídající řešení, která umožní zkrátit zeměpisnou vzdálenost, především v přeshraničních regionech; |
| --- | --- |

38.

| 39. | očekává, že bude vypracována strategie pro jednotný trh s ambiciózním, ale realistickým plánem návrhů zaměřených na odstranění zbývajících překážek, a nikoli pouze analýza, v níž budou uvedeny překážky a směry; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pozastavuje se nad tím, nakolik je smysluplná a přínosná zásada „jeden přijmout – jeden zrušit“, v souladu s níž je při každém přijetí nějakého nového právního předpisu EU nutné zrušit jeden z předpisů stávajících. Namísto tohoto kvantitativního přístupu, který by mohl mít negativní dopad na rozsáhlé sektory společnosti, včetně zaměstnanosti, ochrany spotřebitele a životního prostředí, a mohl by být v rozporu s čl. 3 odst. 3 SEU, by se přijímání nových právních předpisů mělo vždy řídit kritériem kvality s přihlédnutím k technologickému vývoji a potřebám společnosti; |
| --- | --- |

40.

| 41. | upozorňuje na to, že je třeba vytvořit integrovaný systém farmaceutické bezpečnosti, který by umožnil nasměrovat v kritických situacích zdroje tam, kde jsou naléhavě zapotřebí; |
| --- | --- |

41.

Činnost veřejné správy a místních a regionálních orgánů

| 42. | poukazuje na to, že místní a regionální orgány plně podporují snahu Evropské komise odstranit překážky na evropském jednotném trhu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | upozorňuje na to, že je třeba zvyšovat povědomí o možnostech, které se v oblasti evropského jednotného trhu objevují, a to především u místních a regionálních orgánů, které jsou v bezprostředním kontaktu s evropskými podnikateli a spotřebiteli; |
| --- | --- |

43.

| 44. | podporuje záměr zřídit ústřední informační místo, které bude úředníky v členských státech informovat o platných předpisech na jednotném trhu a jehož účelem bude zajistit co nejrozsáhlejší předávání informací mezi evropskou a místní úrovní; |
| --- | --- |

44.

| 45. | podporuje kroky, které jsou podnikány s cílem zlepšit poznatky a vědomosti. Patří sem jednotná digitální brána, která zajistí přístup ke komplexním informacím o předpisech a administrativních postupech na jednotném trhu a nasměruje uživatele k nejvhodnějším podpůrným službám a kontaktním místům; |
| --- | --- |

45.

| 46. | doufá, že budou lépe využívány existující IT nástroje evropského jednotného trhu, jako je například systém pro výměnu informací o vnitřním trhu (IMI), a souhlasí s tím, že je nutné vytvořit jednotnou internetovou platformu pro prosazování práva; |
| --- | --- |

46.

| 47. | vybízí Komisi, aby zvážila možnost využití potenciálu místních a regionálních orgánů při předběžném posouzení prosazování navrhovaných právních předpisů, protože jsou to v mnoha případech právě ony, kdo má na starosti provádění předpisů po jejich přijetí. Místní a regionální orgány mají rovněž předpoklady k tomu, aby testovaly příslušná řešení, a jsou rovněž bezprostředně informovány o možnosti dodržování předpisů; |
| --- | --- |

47.

| 48. | doporučuje, aby byla urychlena činnost týkající se harmonizace technických norem a volného pohybu služeb na evropském jednotném trhu a aby byl tento proces dokončen do konce roku 2023; |
| --- | --- |

48.

Výzvy v oblasti světového obchodu

| 49. | pohlíží kriticky na nerovnováhu, která panuje na světovém trhu z hlediska míry a rozsahu pomoci (právní a finanční), již jednotlivé země poskytují soukromým a veřejným hospodářským subjektům dodávajícím služby a distribuujícím výrobky do Evropské unie; |
| --- | --- |

49.

| 50. | upozorňuje na to, že je nutné důrazněji ve světě prosazovat evropské hodnoty, včetně těch týkajících se obchodu se zbožím a službami. EU a její orgány se musí zasazovat o otevřený systém světového obchodu založený na mezinárodních pravidlech; |
| --- | --- |

50.

| 51. | vybízí k tomu, aby byly využívány možnosti, které skýtá digitalizace a téměř okamžitý přístup k informacím, s cílem bojovat proti cenovému dumpingu; |
| --- | --- |

51.

| 52. | upozorňuje na význam systému světového obchodu založeného na pravidlech, se silnou WTO, a vyslovuje se proti protekcionismu a izolacionismu. EU musí usilovat o oživení a posílení WTO, mj. modernizací způsobu jejího fungování v klíčových oblastech a odstraněním nedostatků v jejím souboru pravidel tak, aby mohla odpovídajícím způsobem reagovat na současné výzvy obchodní politiky; |
| --- | --- |

52.

| 53. | navrhuje, aby byla vypracována a zavedena politika týkající se evropské reorganizace dodavatelských řetězců, tak aby se evropských podniků v budoucnu nedotkl pokles světového obchodu a nedostupnost určitých součástek a nebyl omezen přístup občanů EU k některým výrobkům; |
| --- | --- |

53.

| 54. | upozorňuje na to, že je třeba rozvíjet obchodní vztahy mezi EU a ostatními částmi světa v souladu s evropskými strategickými zájmy (včetně podobně ambiciózních environmentálních norem pro všechny země) s cílem posílit celosvětovou konkurenceschopnost EU a její úlohu na mezinárodní scéně; |
| --- | --- |

54.

Závěrečné připomínky – závěry a doporučení

| 55. | zdůrazňuje, že by jednotlivé členské státy měly navzájem spolupracovat a postupovat jednotně, zejména v otázkách mezinárodních záležitostí, které mají vliv na bezpečné a stabilní fungování všech členských států EU (například co se týče zajištění nezávislosti Evropy na surovinách z některé ze třetích zemí); |
| --- | --- |

55.

| 56. | domnívá se, že je v dlouhodobém horizontu třeba odstranit nerovnováhu, která až doposud panovala v pravidlech fungování mezi členskými státy EU (například v oblasti plateb do rozpočtu EU, používání evropské měny atd.); |
| --- | --- |

56.

| 57. | vyzdvihuje význam integrace soukromých a veřejných institucí, které pracují pro podnikatele a spotřebitele, zejména na nadnárodní úrovni, neboť si mnohem rychleji všímají problémů plynoucích z rozdílnosti právních předpisů nebo odchylek od pravidel přijatých na úrovni EU; |
| --- | --- |

57.

| 58. | zdůrazňuje, že pro EU je prioritou digitalizace evropského podnikání a veřejné správy, včetně technologických řešení týkajících se jednotného trhu. Je nutné nalézt nová řešení nebo provést vylepšení mj. v takových oblastech, jako je kybernetická bezpečnost, ochrana osobních údajů a shromažďování a zpracovávání informací v cloudech; |
| --- | --- |

58.

| 59. | doporučuje:






  a) | úzce harmonizovat předpisy a koordinovat regulační orgány v odvětvích se značným vlivem na fungování hospodářství, jako jsou například telekomunikace a energetika; |
| --- | --- | --- |

59.

a)

úzce harmonizovat předpisy a koordinovat regulační orgány v odvětvích se značným vlivem na fungování hospodářství, jako jsou například telekomunikace a energetika;

| b) | posoudit náklady a přínosy plynoucí z úplného sladění předpisů v krátkodobém horizontu (několika let) ve srovnání s jinými odvětvími a posoudit právní a technologické kapacity pro zavádění řešení v ekonomikách, které jsou na různém stupni socioekonomického rozvoje; |
| --- | --- |

b)

posoudit náklady a přínosy plynoucí z úplného sladění předpisů v krátkodobém horizontu (několika let) ve srovnání s jinými odvětvími a posoudit právní a technologické kapacity pro zavádění řešení v ekonomikách, které jsou na různém stupni socioekonomického rozvoje;

| c) | aby se Komise více angažovala při odstraňování necelních překážek v EU, včetně omezení ve formě uplatňování neopodstatněných vnitrostátních technických předpisů a regulačních a neregulačních požadavků ohledně výrobků, poskytovatelů služeb a podmínek poskytování služeb; |
| --- | --- |

c)

aby se Komise více angažovala při odstraňování necelních překážek v EU, včetně omezení ve formě uplatňování neopodstatněných vnitrostátních technických předpisů a regulačních a neregulačních požadavků ohledně výrobků, poskytovatelů služeb a podmínek poskytování služeb;

| d) | zintenzivnit spolupráci s místními představiteli podniků, aby zavádění nových předpisů bylo iniciováno zdola; |
| --- | --- |

d)

zintenzivnit spolupráci s místními představiteli podniků, aby zavádění nových předpisů bylo iniciováno zdola;

| e) | zahrnout do budoucích dokumentů orgánů na regionální a místní úrovni ustanovení o jednoznačné odpovědnosti a rozsahu jejich činností z hlediska vytváření a optimalizace evropského jednotného trhu; |
| --- | --- |

e)

zahrnout do budoucích dokumentů orgánů na regionální a místní úrovni ustanovení o jednoznačné odpovědnosti a rozsahu jejich činností z hlediska vytváření a optimalizace evropského jednotného trhu;

| f) | prosazovat kulturu spotřeby výrobků vyrobených v EU, které jsou synonymem kvality a modernosti; |
| --- | --- |

f)

prosazovat kulturu spotřeby výrobků vyrobených v EU, které jsou synonymem kvality a modernosti;

| 60. | vybízí k tomu, aby byly vypracovány společné pokyny pro vytváření veřejných portálů (alespoň do úrovně regionů, tj. NUTS 2), tak aby podnikatelé z různých členských států mohli snadno nalézt potřebné informace; |
| --- | --- |

60.

| 61. | upozorňuje na to, že je třeba posílit evropskou integraci, přičemž je nutné se opírat o hodnoty demokracie, zásady právního státu a dodržování přísných norem v oblasti životního prostředí, ochrany klimatu a zdraví, aby tak byla soudržnost členských států EU skutečně vzájemně provázána s hospodářskými účinky. Nedostatky jednotného trhu se projevují na místní a regionální úrovni; |
| --- | --- |

61.

| 62. | vyzdvihuje význam autonomie průmyslu na evropském jednotném trhu a také to, že je třeba vypracovat strategii, jak zaručit dodávky kritických surovin; |
| --- | --- |

62.

| 63. | vyzývá k tomu, aby byla směle zaváděna nová řešení, především ta, která se týkají klimatické neutrality evropského hospodářství nebo přímého posílení jednotnosti jednotného trhu. |
| --- | --- |

63.

V Bruselu dne 14. října 2020.

předseda Evropského výboru regionů

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/1535 ze dne 9. září 2015 o postupu při poskytování informací v oblasti technických předpisů a předpisů pro služby informační společnosti (Úř. věst. L 241, 17.9.2015, s. 1).

1

(2)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/31/ES ze dne 8. června 2000 o některých právních aspektech služeb informační společnosti, zejména elektronického obchodu, na vnitřním trhu (Úř. věst. L 178, 17.7.2000, s. 1).

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/515 ze dne 19. března 2019 o vzájemném uznávání zboží uvedeného v souladu s právními předpisy na trh v jiném členském státě a o zrušení nařízení (ES) č. 764/2008 (Úř. věst. L 91, 29.3.2019, s. 1).

3

---

| 18.12.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 440/33 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 440/33

---

Stanovisko Evropského výboru regionů Demografická změna – návrhy na měření a řešení jejích negativních dopadů v regionech EU

(2020/C 440/07)

| Zpravodaj: | János Ádám KARÁCSONY (HU/ELS), radní obce Tahitótfalu |
| --- | --- |

Zpravodaj:

János Ádám KARÁCSONY (HU/ELS), radní obce Tahitótfalu

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ

Obecné připomínky

| 1. | domnívá se, že demografická změna je jednou z největších výzev, kterým čelí evropské regiony, města a venkovské komunity, a poukazuje na to, že některými faktory, které k ní významným způsobem přispívají, jsou stárnutí populace, nízká míra plodnosti a porodnosti a zhoršující se nerovnoměrné rozložení obyvatelstva; |
| --- | --- |

1.

| 2. | připomíná pokyny uvedené ve strategickém programu na období 2019–2024, který schválila Evropská rada, týkající se evropského modelu pro budoucnost, podle nějž je rovněž zapotřebí řešit demografické výzvy; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vítá iniciativu Evropské komise vyzvat místopředsedkyni Komise Dubravku Šuicu, aby provedla analýzu vlivu demografické změny na různé skupiny ve společnosti a na oblasti a regiony v Evropě, které jsou touto změnou neúměrně postiženy, a aby navrhla způsob, jak řešit tyto výzvy, mezi něž patří například odliv mozků, lepší sladění pracovního a rodinného života, připravovaná záruka pro děti, Zelená kniha o stárnutí obyvatelstva a dlouhodobá vize pro venkovské oblasti. Zároveň připomíná, že je třeba do všech těchto opatření začlenit genderové hledisko; |
| --- | --- |

3.

| 4. | má v úmyslu posílit úlohu dospělých nebo starších lidí nejen jako příjemců péče, ale jako zdroje pro komunitu tím, že bude podporovat jejich zapojení do společenského, občanského, hospodářského a kulturního života a poskytne jim pomoc na cestě k dosažení nezávislosti a blahobytu v jejich běžném životě; |
| --- | --- |

4.

| 5. | velmi vítá přístup Evropské komise, která ve své zprávě o dopadu demografických změn spojuje digitální transformaci, zelenou ekonomiku a demografickou výzvu do jedné globální vize, jež má zásadní význam pro poskytování spravedlivých a udržitelných řešení pro všechny generace, aniž by byl kdokoli opomenut, jak se požaduje v cílech udržitelného rozvoje do roku 2030; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vítá iniciativu chorvatského předsednictví Rady, podle nějž je zapotřebí považovat demografickou změnu za klíčovou prioritu, a vítá žádost o vypracování stanoviska, kterou VR v této věci obdržel; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vítá iniciativu Evropského parlamentu předložit v reakci na sdělení Komise zprávu o demografických výzvách; |
| --- | --- |

7.

| 8. | připomíná spolupráci Výboru regionů s Paktem o demografické změně, jenž vychází ze zjištění tematické sítě pro inovace pro prostředí příznivé pro stárnutí sdružující místní, regionální a celostátní orgány, jež v reakci na demografické výzvy usilují za přispění Světové zdravotnické organizace (WHO) o podporu aktivního a zdravého stárnutí; |
| --- | --- |

8.

| 9. | připomíná, že na mezinárodní úrovni je důležitá součinnost s OSN při revizi Madridského mezinárodního akčního plánu pro problematiku stárnutí z roku 2002 a při debatách s pracovní skupinou pro otázky stárnutí s cílem posílit ochranu lidských práv starších osob. Na celosvětové úrovni je vhodné spolupracovat s WHO na desetiletí zdravého stárnutí; |
| --- | --- |

9.

Hlavní demografické trendy a výzvy

| 10. | upozorňuje na výrazně odlišné trendy růstu populace v členských státech a regionech EU, které je v rámci EU-27 naléhavě zapotřebí řešit pomocí různých opatření; |
| --- | --- |

10.

| 11. | zdůrazňuje, že na regionální úrovni byly v posledních letech zaznamenány velmi negativní demografické trendy ve velké části Evropy. Ve většině těchto oblastí lze pozorovat „ostrovy“ demografického růstu, které se nacházejí v okolí hlavních a metropolitních měst (1); |
| --- | --- |

11.

| 12. | poukazuje na zjištění, že regiony, v nichž ubývá obyvatel, jsou většinou venkovské, již nyní řídce osídlené a odlehlé. Tendenci k vylidňování mají také upadající průmyslové oblasti a různá okrajová města (2); |
| --- | --- |

12.

| 13. | zdůrazňuje, že pokles počtu osob v produktivním věku a nárůst počtu starších lidí zvyšuje dopad na míru závislosti starších osob. Ta podle odhadů vzroste v rámci EU z 29,3 % v roce 2016 na 52,3 % do roku 2080 (což představuje nárůst o 23,0 procentních bodů) (3); |
| --- | --- |

13.

| 14. | konstatuje, že na rozdíl od celosvětové populace, která roste, se tempo růstu počtu obyvatel v EU výrazně zpomalilo. V roce 2015 došlo v EU-28 vůbec poprvé k přirozenému poklesu počtu obyvatel, přičemž počet úmrtí přesáhl počet narozených dětí; |
| --- | --- |

14.

| 15. | zdůrazňuje, že míra závislosti neustále roste, přičemž podle údajů Eurostatu o počtu obyvatel připadali v roce 1960 na jednu starší osobu (ve věku 65 let a více) v průměru tři mladí lidé (ve věku 0–14 let). O 100 let později, tedy v roce 2060, budou pravděpodobně na jednoho mladého člověka připadat dvě starší osoby; |
| --- | --- |

15.

| 16. | zdůrazňuje, že v důsledku posunu plodnosti do vyššího věku žen byla plánovaná těhotenství odložena do pozdějšího věku, což vedlo k tomu, že plánovaný (4) počet dětí – obvykle 2–3 děti (5) – nebyl dosažen, a vznikl tedy nesoulad mezi skutečným a žádoucím počtem dětí (propad plodnosti). Dokud bude v členských státech EU tento propad existovat, bude hlavním úkolem jej snížit a teprve poté může přijít na řadu migrace. Je třeba vynaložit veškeré úsilí na podporu a stimulaci porodnosti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | zdůrazňuje, že pokles počtu mladých lidí v regionech, v nichž dochází k vystěhovalectví, a také v souvislosti s klesající mírou porodnosti nesmírně ztěžuje situaci v menších obcích, a to z hlediska zajištění základních veřejných služeb a podpory hospodářské a výrobní činnosti v těchto oblastech, což jsou zásadní faktory pro udržení obyvatelstva na daném území, přilákání obyvatel na určité území a omezení vylidňování venkova, které postihuje členské státy EU; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poukazuje na nedávné studie (6) VR, které zdůrazňují zejména územní rozměr demografické výzvy; |
| --- | --- |

18.

| 19. | v souladu se svým stanoviskem k odlivu mozků zdůrazňuje, že volný pohyb občanů a pracovníků tvoří základ vnitřního trhu a je jednou z hlavních svobod uznaných ve smlouvách Evropské unie; |
| --- | --- |

19.

Potřeba jednotné politické reakce na všech úrovních správy

| 20. | upozorňuje na své stanovisko Reakce EU na demografickou výzvu (z roku 2016), v němž se uvádí, že mnoho evropských politik může přispět k řešení demografických výzev, avšak neposkytuje konkrétní opatření na podporu oblastí čelících těmto výzvám. Týká se to politiky v oblasti dopravy, informační společnosti, zaměstnanosti, sociální politiky, kultury, politiky v oblasti životního prostředí, klimatu a také podnikání. Opětovně vyzývá k vypracování souhrnné evropské strategie pro demografickou změnu a zdůrazňuje, že řešení těchto problémů bude vyžadovat komplexní přístup v celé řadě dalších oblastí politiky, který by pomohl zvrátit (proaktivně) nebo zmírnit (reaktivně) dopad demografické změny, a to pomocí opatření, jako jsou např.: |
| --- | --- |

20.

Proaktivní možnosti politiky:

| — | vytvoření takových podmínek, které by usnadnily, aby lidé, kteří chtějí založit rodinu, mohli mít více dětí a mohli je mít v mladším věku, neboť jedním z faktorů, které ovlivňují populaci, je míra porodnosti. Zároveň je třeba mít na paměti, že podle zprávy o demografickém výhledu pro Evropskou unii (2017) (7) jsou možnosti politik zaměřených na ovlivnění budoucího demografického vývoje omezeny a jistou dobu trvá, než se projeví jejich účinek. Je tedy zapotřebí klást důraz na přizpůsobení se a usnadnění přechodu ke stárnoucí EU a zároveň podporovat mladé lidi na cestě k dospělosti a rodiny s cílem zvýšit míru plodnosti v postižených regionech; |
| --- | --- |

—

vytvoření takových podmínek, které by usnadnily, aby lidé, kteří chtějí založit rodinu, mohli mít více dětí a mohli je mít v mladším věku, neboť jedním z faktorů, které ovlivňují populaci, je míra porodnosti. Zároveň je třeba mít na paměti, že podle zprávy o demografickém výhledu pro Evropskou unii (2017) (7) jsou možnosti politik zaměřených na ovlivnění budoucího demografického vývoje omezeny a jistou dobu trvá, než se projeví jejich účinek. Je tedy zapotřebí klást důraz na přizpůsobení se a usnadnění přechodu ke stárnoucí EU a zároveň podporovat mladé lidi na cestě k dospělosti a rodiny s cílem zvýšit míru plodnosti v postižených regionech;

| — | zvýšení atraktivity regionů tak, aby mladým lidem nabízely možnost studia, inovace a stálého a kvalitního zaměstnání, a to prostřednictvím cílených investic, například do infrastruktury, kultury a propojení; |
| --- | --- |

—

zvýšení atraktivity regionů tak, aby mladým lidem nabízely možnost studia, inovace a stálého a kvalitního zaměstnání, a to prostřednictvím cílených investic, například do infrastruktury, kultury a propojení;

| — | vytvoření zvláštních systémů pobídek, které by přilákaly mladé lidi, aby se v těchto regionech usadili; |
| --- | --- |

—

vytvoření zvláštních systémů pobídek, které by přilákaly mladé lidi, aby se v těchto regionech usadili;

| — | zajištění toho, aby bylo pro mladé lidi únosné zakládat velké rodiny; |
| --- | --- |

—

zajištění toho, aby bylo pro mladé lidi únosné zakládat velké rodiny;

| — | rozvíjení koncepce „ekonomiky blahobytu“ v EU, neboť zlepšení životních podmínek lidí, a tudíž i rodin (z hlediska vzdělávání, zdraví, péče o děti, rovnováhy mezi pracovním a soukromým životem, bydlení, mobility a dopravy, propojení a kultury) přispívá k vzestupnému hospodářskému cyklu, a umožňuje tak podpořit dlouhodobé investice do zajištění dobrých životních podmínek. To může zvýšit atraktivitu regionů a měst coby míst vhodných pro život a založení rodiny, a to na základě výše uvedených faktorů, a nejen z hlediska hospodářského růstu; |
| --- | --- |

—

rozvíjení koncepce „ekonomiky blahobytu“ v EU, neboť zlepšení životních podmínek lidí, a tudíž i rodin (z hlediska vzdělávání, zdraví, péče o děti, rovnováhy mezi pracovním a soukromým životem, bydlení, mobility a dopravy, propojení a kultury) přispívá k vzestupnému hospodářskému cyklu, a umožňuje tak podpořit dlouhodobé investice do zajištění dobrých životních podmínek. To může zvýšit atraktivitu regionů a měst coby míst vhodných pro život a založení rodiny, a to na základě výše uvedených faktorů, a nejen z hlediska hospodářského růstu;

| — | prosazování a provádění komplexní a integrované politiky zaměřené na zkoumání a podporu rodin při svobodném výkonu jejich sociálních funkcí; |
| --- | --- |

—

prosazování a provádění komplexní a integrované politiky zaměřené na zkoumání a podporu rodin při svobodném výkonu jejich sociálních funkcí;

| — | připomenutí, že v inkluzivní společnosti je zvláště nezbytné nalézt způsob, jak účinně řešit potřeby stárnoucích osob se zdravotním postižením; |
| --- | --- |

—

připomenutí, že v inkluzivní společnosti je zvláště nezbytné nalézt způsob, jak účinně řešit potřeby stárnoucích osob se zdravotním postižením;

Reaktivní možnosti:

| — | zlepšení účasti na trhu práce, zejména v případě žen, a to pomocí navýšení investic do zajištění lepší rovnováhy mezi pracovním a soukromým životem, sociální infrastruktury a infrastruktury příznivé pro rodiny a větší rovnosti žen a mužů; |
| --- | --- |

—

zlepšení účasti na trhu práce, zejména v případě žen, a to pomocí navýšení investic do zajištění lepší rovnováhy mezi pracovním a soukromým životem, sociální infrastruktury a infrastruktury příznivé pro rodiny a větší rovnosti žen a mužů;

| — | snížení nákladů na zdravotní péči a péči o stárnoucí obyvatelstvo prostřednictvím podpory aktivního a zdravého stárnutí, investic do nových forem nezávislého života (nové koncepce bydlení) a podpory sociální ekonomiky; |
| --- | --- |

—

snížení nákladů na zdravotní péči a péči o stárnoucí obyvatelstvo prostřednictvím podpory aktivního a zdravého stárnutí, investic do nových forem nezávislého života (nové koncepce bydlení) a podpory sociální ekonomiky;

| — | zlepšení plánování veřejných investic pomocí kontroly veřejných investic z hlediska demografie a vypracování metodik a technických nástrojů, s jejichž pomocí bude snazší analyzovat demografický dopad různých politik; |
| --- | --- |

—

zlepšení plánování veřejných investic pomocí kontroly veřejných investic z hlediska demografie a vypracování metodik a technických nástrojů, s jejichž pomocí bude snazší analyzovat demografický dopad různých politik;

| — | snížení míry předčasného ukončování školní docházky, zvyšování dovednostní základny pomocí investic do vzdělávání a podpory odborné přípravy, která bude odpovídat poptávce a potenciálu jednotlivých regionů a bude přizpůsobena potřebám z hlediska změny kvalifikace a flexibility pracovních sil; |
| --- | --- |

—

snížení míry předčasného ukončování školní docházky, zvyšování dovednostní základny pomocí investic do vzdělávání a podpory odborné přípravy, která bude odpovídat poptávce a potenciálu jednotlivých regionů a bude přizpůsobena potřebám z hlediska změny kvalifikace a flexibility pracovních sil;

| — | věnování zvláštní pozornosti poskytování veřejných služeb, jako je zdravotní péče, vzdělávání a kultura ve městech malé a střední velikosti v regionech, a využívání digitálních řešení pro oslovení obyvatel na celém území; |
| --- | --- |

—

věnování zvláštní pozornosti poskytování veřejných služeb, jako je zdravotní péče, vzdělávání a kultura ve městech malé a střední velikosti v regionech, a využívání digitálních řešení pro oslovení obyvatel na celém území;

| — | vytvoření fungujícího právního rámce na evropské úrovni, který bude založený na obecné shodě, usnadní integraci občanů třetích zemí na evropském trhu práce a do společnosti a který bude součástí komplexní strategie zaměřené na řešení demografické změny; |
| --- | --- |

—

vytvoření fungujícího právního rámce na evropské úrovni, který bude založený na obecné shodě, usnadní integraci občanů třetích zemí na evropském trhu práce a do společnosti a který bude součástí komplexní strategie zaměřené na řešení demografické změny;

| — | poskytování obytných prostor vhodných pro smíšené sociální bydlení, jež umožní soužití, součinnost a vzájemnost mezi generacemi prostřednictvím různých forem inkluzivní vzájemné pomoci; |
| --- | --- |

—

poskytování obytných prostor vhodných pro smíšené sociální bydlení, jež umožní soužití, součinnost a vzájemnost mezi generacemi prostřednictvím různých forem inkluzivní vzájemné pomoci;

| — | podpora opatření zaměřených na zlepšení kvality života a na boj proti osamělosti a izolaci starších osob, zejména, avšak nikoli výhradně, během pandemie; |
| --- | --- |

—

podpora opatření zaměřených na zlepšení kvality života a na boj proti osamělosti a izolaci starších osob, zejména, avšak nikoli výhradně, během pandemie;

| — | podpora vytváření prostředí umožňujícího rozvoj mezigeneračních sociálních vztahů, které přispějí k blahobytu celé společnosti; |
| --- | --- |

—

podpora vytváření prostředí umožňujícího rozvoj mezigeneračních sociálních vztahů, které přispějí k blahobytu celé společnosti;

Demografie a probíhající diskuse o víceletém finančním rámci

| 21. | v budoucnosti bude zapotřebí vyčlenit více prostředků z evropských fondů na řešení problematiky odlivu mozků; |
| --- | --- |

21.

| 22. | zdůrazňuje zejména, že vzhledem k probíhajícímu jednání o nařízeních o strukturálních fondech je zapotřebí posílit jejich souvislost s demografickou změnou, jak navrhuje Evropský parlament, a umožnit, aby oblasti a regiony, které byly tímto jevem neúměrně zasaženy, mohly tyto fondy využívat pružněji, a to tak, aby mohly na stejný projekt prostředky využít prostředky z různých fondů, aby jim mohly být poskytnuty zálohy a aby mohly tyto fondy kombinovat i s dalšími finančními nástroji; |
| --- | --- |

22.

| 23. | připomíná, že ve svém stanovisku Evropský fond pro regionální rozvoj a Fond soudržnosti (z roku 2018) uvádí, že cílem Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR) a Fondu soudržnosti je mimo jiné podporovat městské a venkovské oblasti, které jsou znevýhodněny zeměpisnými nebo demografickými podmínkami. Dále toto stanovisko obsahuje také ustanovení o poskytování dodatečné evropské finanční podpory pro projekty, jejichž účelem je v dotčených regionech podporovat hospodářský rozvoj, který by byl environmentálně udržitelný a sociálně inkluzivní; |
| --- | --- |

23.

| 24. | v této souvislosti připomíná návrh Výboru regionů a Evropského parlamentu, aby byla tato zvláštní podpora poskytnuta oblastem úrovně NUTS 3 nebo systémům místních správních jednotek s hustotou zalidnění nižší než 12,5 obyvatel na km2 u řídce osídlených oblastí, s hustotou zalidnění nižší než 8 obyvatel na km2 u velmi řídce osídlených oblastí nebo s průměrným poklesem počtu obyvatel o více než 1 % od roku 2007 do roku 2017, na něž by se měly vztahovat zvláštní regionální a vnitrostátní plány, které by měly zvýšit atraktivitu těchto oblastí či jednotek, zvýšit obchodní investice a zlepšit dostupnost digitálních a veřejných služeb, včetně vyčlenění zvláštních finančních prostředků v rámci dohody o spolupráci týkající se strukturálních fondů; |
| --- | --- |

24.

| 25. | připomíná postoj VR a EP týkající se prosazování vnitrostátních plánů na podporu regionálních a místních oblastí, které čelí neustálému úbytku obyvatelstva a potřebují podporu, včetně finanční podpory z evropských strukturálních a investičních fondů, aby se zvýšila atraktivita, vzrostly obchodní investice a zlepšila se dostupnost digitálních a veřejných služeb. Tyto vnitrostátní a regionální plány musí být zohledněny v nové strategii EU týkající se demografické změny; |
| --- | --- |

25.

Demografické aspekty v klíčových politikách EU

| 26. | zdůrazňuje demografický rozměr urbanizace, neboť Evropská unie se rovněž potýká s rostoucí urbanizací, a upozorňuje na potřebu rázně řešit demografické výzvy v rámci provádění městské agendy Evropské unie a v souvislosti s obnovením Lipské charty; |
| --- | --- |

26.

| 27. | podporuje postoj Evropského parlamentu, v němž se odrážejí návrhy Výboru regionů na pomoc řídce osídleným regionům a podle kterého je zapotřebí, aby nejméně 5 % prostředků z EFRR dostupných na vnitrostátní úrovni v rámci cíle Investice pro zaměstnanost a růst bylo přiděleno na integrovaný územní rozvoj v mimoměstských oblastech s přírodními, geografickými nebo demografickými znevýhodněními či nedostatky nebo s obtížným přístupem k základním službám. Nejméně 17,5 % z této částky se přidělí venkovským oblastem a „komunitám, přičemž se zohlední ustanovení Paktu inteligentních vesnic, jejichž cílem je rozvoj projektů, jako jsou inteligentní vesnice“ (8), a to zvyšováním atraktivity těchto oblastí a podporou jejich opětovného osídlování; |
| --- | --- |

27.

| 28. | zdůrazňuje úlohu systému záruk pro mladé lidi a iniciativy Tvoje první práce přes EURES, která mladým lidem pomáhá při hledání zaměstnání. Přímý význam záruk pro mladé lidi z hlediska demokracie a nepřímo i demografie je zřejmý také z předchozích výsledků v období 2014–2020: tento systém pomohl zlepšit život milionům mladých Evropanů; |
| --- | --- |

28.

| 29. | se zájmem očekává návrhy Evropské komise týkající se připravované záruky pro děti. Ta má být určena na pomoc dětem ohroženým chudobou a sociálním vyloučením a má podporovat investice, jež dětem zaručí jejich základní právo vyrůstat a rozvíjet se v prostředí, které je příznivé jak pro ně samotné, tak i pro rodinu. Důraz by přitom měl být kladen na opatření, jež by zlepšila celkový příjem rodin a poskytla podporu rodičům. Zároveň by tyto investice měly zajistit, aby měly děti přístup k bezplatné a vysoce kvalitní zdravotní péči, vzdělávání, péči o děti, důstojnému bydlení a odpovídající výživě. Domnívá se, že rodinné politiky by neměly být považovány za náklady pro veřejný rozpočet, nýbrž za strategickou investici pro společnost; |
| --- | --- |

29.

| 30. | domnívá se, že společná zemědělská politika (SZP na období 2014–2020), která se zabývá rozvojem venkova, pomáhá řešit demografické výzvy. V období 2021–2027 by tedy SZP měla i nadále představovat významnou politiku EU. Dynamické venkovské oblasti, mladí zemědělci a rodinné zemědělské podniky, které uplatňují osvědčené postupy, by měly hrát klíčovou úlohu v boji proti změně klimatu, při ochraně životního prostředí a zachování krajiny a biologické rozmanitosti a v předcházení vylidňování venkovských oblastí; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ačkoli má Evropská komise velmi omezenou oblast působnosti, měla by mít možnost zasahovat do právních předpisů týkajících se trhu s půdou, aby podnítila využití možností podpory nových opatření přispívajících k mobilitě půdy v rámci regionálního rozvoje (pozemkové banky, iniciativy propojující nabídku zemědělské půdy s poptávkou po ní a další iniciativy na místní úrovni na podporu přístupu k půdě pro nové zemědělce), rozšířila rámec podpory na nové modely zemědělského podnikání (zejména inovativní druhy partnerství mezi zemědělci) a místní organizace, které jsou schopny podporovat mladé zemědělce a nové účastníky na trhu s půdou, a podpořila aktivnější vnitrostátní politiky prostřednictvím doporučení EU týkajících se přístupu k půdě a osvědčených postupů (se zohledněním zavedených osvědčených postupů); |
| --- | --- |

31.

| 32. | domnívá se, že členské státy musí důrazně podporovat politiky, které mají za cíl zvýšit podíl žen a podnítit jejich zapojení v oblasti informačních a komunikačních technologií (IKT), v oborech přírodních věd, technologií, umění, inženýrství a matematiky (STEAM) a také v rámci hospodářství venkova, což je nezbytný předpoklad pro vyrovnání populační pyramidy na územích, která jsou postižena či ohrožena vylidňováním; |
| --- | --- |

32.

| 33. | žádá Evropskou komisi a členské státy, aby zajistily nezbytnou koordinaci mezi politikou soudržnosti EU a společnou zemědělskou politikou, aby se tak i ve venkovských oblastech mohly prostřednictvím integrovaného přístupu (např. v podobě integrovaných územních investic, komunitně vedeného místního rozvoje nebo iniciativy LEADER) realizovat projekty v oblasti „inteligentních vesnic“; |
| --- | --- |

33.

| 34. | připomíná myšlenku, kterou vyjádřil ve svém stanovisku Aktivní a zdravé stárnutí (z roku 2019), a sice, že „výzvy spojené s demografickou změnou budou vyžadovat výzkum a aktivní evropskou podnikatelskou sféru, aby bylo možné obnovovat, navrhovat a vytvářet nová inovativní řešení pro stárnoucí populaci, ať už se jedná o zboží denní spotřeby, infrastrukturu, techniku či software“. Zejména však budou vyžadovat rozvoj telemedicíny s cílem zajistit vysoce specializovanou péči obzvláště ve venkovských a řídce osídlených oblastech. „Představuje to podle něj pro EU příležitost, jak se etablovat jako lídr na trhu stříbrné ekonomiky, vytvářet pracovní příležitosti na místní úrovni a prosperitu a vyvážet nové inovace za své hranice“. Prostředí vstřícné k rodinám a mezigenerační solidarita výše uvedené tvrzení jen dále potvrzují. Místní a regionální orgány hrají v tomto ohledu klíčovou úlohu, neboť vytvářejí podmínky, jež podporují a zajišťují zdravé stárnutí. K dosažení tohoto cíle jsou zapotřebí konkrétní výzvy na toto téma a také lepší koordinace různých dostupných finančních zdrojů; |
| --- | --- |

34.

| 35. | zdůrazňuje klíčovou úlohu, kterou mohou při zlepšování životních podmínek v oblastech nejvíce postižených demografickými výzvami hrát informační a komunikační technologie a inteligentní prostředí. Výbor proto vyzývá EU, aby se zabývala otázkou digitální propasti, která postihuje řadu oblastí využívajících inteligentní řešení, a za tímto účelem využívala evropské nástroje a programy, jako jsou strukturální a investiční fondy a program Next Generation EU, a zajistila tak všem obyvatelům kvalitní digitální připojení; |
| --- | --- |

35.

| 36. | v souvislosti s digitální propastí poukazuje na inteligentní řešení v oblasti péče o seniory a poptávkové dopravy, jakož i na potřebu vypracovat plány na pokrytí krajských a místních komunikací mobilními telefonními službami. Zároveň považuje za mimořádně důležité zahrnout poskytování mobilních telefonních služeb mezi univerzální služby v oblasti telekomunikací, a to především v obydlených částech řídce osídlených venkovských oblastí a na jejich komunikacích a cestách, což usnadní život zejména starším osobám a rodičům s malými dětmi. To vše výrazně pomáhá zabránit vylidňování; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poskytovat kurzy odborné přípravy a podpůrné kurzy zaměřené na využívání digitálních technologií s cílem překonat digitální propast mezi staršími lidmi a také kurzy řízení změn určené pro vedoucí sociálních služeb, jež provozují obce, aby napomohly s digitální transformací služeb osobní asistence; |
| --- | --- |

37.

| 38. | souhlasí s tím, že různá opatření navržená ve sdělení Komise na období 2014–2020, které bylo přijato v září 2017 (Podpora růstu a soudržnosti v příhraničních regionech EU) mohou pomoci zjednodušit, zkrátit i zlevnit přeshraniční procesy a zároveň podpořit sdružování služeb podél vnitřních hranic. Komise zdůrazňuje, že „investice do oblasti zlepšování životních podmínek budou významné: společná environmentální opatření a společné akce ke zmírňování dopadů změny klimatu zajistí větší ochranu příhraničního obyvatelstva“ (9); |
| --- | --- |

38.

| 39. | opakuje myšlenku, kterou vyjádřil ve svém stanovisku Rovnováha mezi pracovním a soukromým životem rodičů a pečujících osob (z roku 2017), podle níž „v důsledku současných demografických trendů je nezbytné přeorganizovat úlohu žen a mužů a podpořit flexibilnější a rovnější pracovní smlouvy“. Z tohoto důvodu musí právní rámec EU, který upravuje politiky na podporu sladění pracovního a rodinného života a zajištění rovnosti žen a mužů, nutně brát v potaz hledisko hospodářství, demografie, zaměstnanosti a také regionální hledisko. V této souvislosti Výbor vítá strategii Evropské komise pro rovnost žen a mužů; |
| --- | --- |

39.

| 40. | připomíná svá stanoviska Mobilita v zeměpisně a demograficky znevýhodněných regionech (z roku 2014) a Reakce EU na demografickou výzvu (z roku 2016). Ta se zabývají otázkami, jako je například zajištění mobility v rámci dopravních politik, a stanoví další konkrétní opatření. K těm patří mimo jiné zavedení inovativních přístupů, jako je „poptávková doprava“ s cílem zlepšit propojení v rámci všech regionů i mezi nimi. Výbor rovněž zdůrazňuje, že je zapotřebí nových přístupů k financování dopravy ve znevýhodněných regionech; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poukazuje na to, že vysoká míra nezaměstnanosti neodpovídá požadavkům trhu práce. Proto je nezbytné pořádat pro nezaměstnané, kteří nejsou schopni se přizpůsobit požadavkům trhu práce nebo se do něj znovu začlenit, odbornou přípravu nebo nástavbové kurzy. Do tohoto procesu by se měly zapojit veřejné orgány, regionální a místní instituce a vzájemně spolupracující instituty služeb zaměstnanosti; |
| --- | --- |

41.

| 42. | domnívá se, že je v rámci jednotlivých politik nezbytné pozitivně komunikovat o venkovském prostředí, aby se zabránilo vylidňování, jež postihuje venkovské oblasti. Dále je třeba odkazovat na modely, které by umožnily šířit příznivou představu o venkovském prostředí a zviditelnit pozitivní aspekty a hodnoty, jimiž se vyznačuje; |
| --- | --- |

42.

| 43. | je důležité zdůraznit, že otcové se více zapojují do péče o děti a do rodinného života a děti mají vyšší kognitivní schopnosti, jsou emocionálně vyspělejší a zdravější. Ti, kdo se více věnují svým dětem, obvykle uvádějí, že jsou v životě spokojenější a těší se lepšímu tělesnému a duševnímu zdraví. V roce 2015 poskytovaly tři čtvrtiny zemí OECD alespoň několik dní placené dovolené určené výhradně otcům nebo placenou otcovskou dovolenou. Rodičovská dovolená může rovněž přispět ke snížení diskriminace žen na pracovišti; |
| --- | --- |

43.

| 44. | připomíná cíle udržitelného rozvoje, a zejména cíl týkající se rozvoje měst (cíl č. 11), který vyzývá k tomu, aby byla vytvořena „inkluzivní, bezpečná, odolná a udržitelná města a obce“. Podporuje ty projekty zaměřené na místní orgány, města a regiony, které aktivně přispívají k plnění cíle udržitelného rozvoje č. 11; |
| --- | --- |

44.

| 45. | bere v úvahu Zelenou dohodu pro Evropu, která představuje pádnou odpověď na environmentální, demografické, hospodářské a sociální výzvy. Pro transformaci EU ve spravedlivou, prosperující a inkluzivní společnost má zásadní význam udržitelná strategie růstu a je třeba změnit politiky týkající se čisté energie v rámci celé ekonomiky, v oblastech průmyslu a spotřeby, dopravy, potravin a zemědělství, stavebnictví a také v oblasti zdanění, některých aspektů sociálního zabezpečení a celkově problematiky podpory rodiny; |
| --- | --- |

45.

| 46. | zdůrazňuje, že děti by neměly být překážkou pro profesní ambice a neměly by být příčinou chudoby nebo ztráty kupní síly, zejména v případě velkých rodin a neúplných rodin s jedním rodičem. Plánování rodiny je dlouhodobé, a proto je důležité, aby existovala stabilní a proaktivní politika, která by zahrnovala sladění pracovního a soukromého života a zapojení otců do života rodiny. Matkám po mateřské dovolené by měl být usnadněn rychlý a pružný návrat na trh práce; |
| --- | --- |

46.

| 47. | domnívá se, že je nezbytné si uvědomit, že část pracovních míst, která budou v budoucnu požadována, dosud neexistuje, a je proto nutné poskytnout občanům (všech věkových kategorií a ve všech odvětvích) odbornou přípravu zaměřenou na ty dovednosti, které jim usnadní získat zaměstnání. Při plánování politik v oblasti odborné přípravy by měla být věnována zvláštní pozornost osobám, které žijí v oblastech s menší hustotou zalidnění nebo s velkým rozptylem obyvatelstva, aby jim byl k této přípravě usnadněn přístup; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poukazuje na význam neplacené práce, kterou vykonávají především ženy tím, že podporují rodinu a suplují nedostatek veřejné sociální infrastruktury. Neplacená práce většinou znamená neplacenou péči a domácí práce, přičemž neplacená péče představuje podle odhadů 10 % a domácí práce 39 % hrubého domácího produktu (HDP) ve světě; |
| --- | --- |

48.

Demografie a demokracie

| 49. | domnívá se, že nové problémy, jakými jsou například transformace společnosti nebo rozložení obyvatelstva, vedou k politickým reakcím, jež mohou mít za následek polarizaci v demokratickém systému; |
| --- | --- |

49.

| 50. | zvláštní pozornost by se měla věnovat mladým lidem, kteří jsou rodiči nebo se jimi mohou stát. Průměrná míra nezaměstnanosti mladých lidí v členských státech EU je stále vyšší, než je tomu obecně v případě ekonomicky aktivního obyvatelstva. A jsou to mladí lidé, kteří také častěji pracují za nejistých pracovních podmínek. Z výzkumů vyplývá, že je zapotřebí zaměřit se především na přístup mladých lidí k předvídatelnému příjmu a bydlení, protože tak získají jistotu, kterou potřebují k tomu, aby mohli založit rodinu; |
| --- | --- |

50.

| 51. | domnívá se, že transevropské dopravní sítě, které budou v programovém období 2021–2027 v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1316/2013 (10) i nadále financovány z Fondu soudržnosti, by měly nejen zlepšit úzká místa, ale také by se měly přednostně zaměřit na investice do sítí udržitelné dopravy a na podporu veřejných služeb ve venkovských oblastech, zejména v řídce osídlených oblastech, v oblastech s velkým rozptylem obyvatelstva a v oblastech se stárnoucím obyvatelstvem, a to za účelem lepšího propojení venkova s městy, podpory rozvoje venkova a zmenšení digitální propasti; |
| --- | --- |

51.

| 52. | varuje proto před rozšiřováním „prostředí nespokojenosti“, k němuž dochází v řadě regionů a zemí EU, kde se lidé cítí být opomíjeni, což často úzce souvisí s úbytkem obyvatelstva. Na venkově a v řídce osídlených oblastech je proto zapotřebí zaručit přístup k základním veřejným službám; |
| --- | --- |

52.

| 53. | domnívá se, že v zájmu posílení našeho demokratického systému je zapotřebí reagovat na tento vývoj a usnadnit mezigenerační dialog a aktivně zapojit volené politiky na místní a regionální úrovni, kteří jsou občanům nejblíže; |
| --- | --- |

53.

| 54. | domnívá se proto, že na budoucí konferenci o budoucnosti Evropy je zapotřebí projednat vazbu mezi demokracií a demografií, a navrhuje, že bude s ohledem na tuto konferenci jasně formulovat svou pozici na toto téma a zaměří se přitom zejména na zastoupení mladých lidí. Tato konference by se měla zabývat otázkou tzv. „prostředí nespokojenosti“, které souvisí s mírou úspěšnosti politik EU a jejich přímým i nepřímým dopadem na jednotlivé regiony EU a jejich demografickou situaci. Dále v této souvislosti navrhuje, aby se tato konference zaměřila také na to, jak definovat pojem „regiony, které jsou závažně a trvale znevýhodněny [...] demografickými podmínkami“, který je uveden v článku 174 SFEU. Tyto širší úvahy jsou důležité i z hlediska plnění cílů udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

54.

Výzva k aktivní subsidiaritě a lepší právní úpravě

| 55. | zdůrazňuje, že za mnohé nezbytné politické reakce nesou odpovědnost místní a regionální orgány v EU, a proto zdůrazňuje, že při hledání vhodných řešení je zapotřebí klást velký důraz na partnerství a víceúrovňovou správu; |
| --- | --- |

55.

| 56. | zároveň zdůrazňuje, že je pro VR důležité, aby se výrazně angažoval v průběhu celé konference o budoucnosti Evropy, a připomněl tak, že v EU působí více než jeden milion volených místních a regionálních zástupců; |
| --- | --- |

56.

| 57. | požaduje využít koncepci „aktivní subsidiarity“, kterou vypracovala pracovní skupina pro subsidiaritu, s cílem nalézt schůdná řešení, která by umožnila čelit demografické změně, a zároveň při přímém dialogu s městy a regiony respektovat rozdělení pravomocí; |
| --- | --- |

57.

| 58. | má dobré předpoklady k tomu, aby mohl tento proces podpořit tím, že poskytne platformu pro konzultace a dialog s Evropskou komisí s cílem nalézt vhodná řešení; |
| --- | --- |

58.

| 59. | zdůrazňuje, že při dalším utváření politik EU, které ovlivňují demografickou změnu, je důležité využívat nástroj na posuzování územního dopadu, a odkazuje na své posouzení územního dopadu, které provedl nedávno ve spolupráci s programem ESPON (11); |
| --- | --- |

59.

| 60. | navrhuje úzce spolupracovat s Evropskou komisí na přípravě budoucích politických dokumentů, jako je Zelená kniha o stárnutí obyvatelstva nebo dlouhodobá strategie pro venkovské oblasti, a provádět společné konzultace, které budou sloužit jako podklad pro tyto zprávy; |
| --- | --- |

60.

Sledování pokroku při řešení demografické výzvy

| 61. | domnívá se, že je zapotřebí pravidelně sledovat vývoj demografické výzvy, přičemž je nutné dát do souvislosti evropský semestr a demografickou změnu a úzce tuto otázku navázat na provádění cílů udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

61.

| 62. | zdůrazňuje, že je zapotřebí sestavovat pravidelné statistiky EU, které by obsahovaly údaje o vývoji nejen na celostátní úrovni, ale i na úrovni regionální, s cílem poskytnout tvůrcům politik jasnou představu o regionálních rozdílech. Dále navrhuje, že je zapotřebí, aby byla předkládána výroční zpráva o aktuálním stavu demografické výzvy v evropských městech a regionech, na jejíž přípravě by se Výbor mohl podílet; |
| --- | --- |

62.

| 63. | navrhuje, aby před vydáním roční strategie pro udržitelný růst byl veden pravidelný politický dialog mezi Evropskou komisí a městy a regiony EU o aktuálním stavu demografické výzvy. Navrhuje, aby tento proces probíhal v úzké spolupráci mezi Komisí a VR; |
| --- | --- |

63.

Další postup

| 64. | navrhuje chorvatskému předsednictví Rady, aby předložilo závěry Rady vyplývající z hodnocení, které provedla Komise, a navrhuje, aby demografická výzva byla předmětem široké diskuse v různých složeních Rady; |
| --- | --- |

64.

| 65. | vyzývá nadcházející německé, portugalské a slovinské předsednictví, aby pokračovaly v tomto úsilí a zaměřily se zejména na souvislost mezi demografickou změnou a všeobecným zlepšováním životních podmínek; |
| --- | --- |

65.

| 66. | poukazuje na to, že je důležité zapojit občany, a vybízí hlavní místní zúčastněné strany, aby posílily horizontální politiky na regionální úrovni, a zvýšily tak povědomí o demografické změně v rámci místní komunity s cílem podpořit uznání opatření, jež jsou více zaměřena na občany. Zároveň navrhuje věnovat se důkladně otázce demografických výzev i při dialogu s občany; |
| --- | --- |

66.

| 67. | domnívá se, že podpora spolupráce veřejného a soukromého sektoru musí být strukturována tak, aby všechny subjekty na daném území ohroženém vylidňováním či na vylidněném území jednaly společně a koordinovaně a sdružovaly a podporovaly projekty vycházející z jejich zkušeností, vytvářely inovace a stimulovaly hospodářství; |
| --- | --- |

67.

| 68. | domnívá se, že pro posílení úzkého vztahu občanů k jejich vesnicím a městům je nesmírně důležité vyzdvihovat bohaté přírodní, historické, umělecké a kulturní dědictví našich regionů, a podporovat tak, zachovávat, udržovat a chránit místní, původní a malá společenství a jazykové a kulturní subregiony s cílem zvýšit schopnost venkovských oblastí udržet si místní obyvatele a oživit tyto oblasti; |
| --- | --- |

68.

| 69. | nabízí Evropské komisi, ostatním orgánům EU a dalším regionálním či mezinárodním institucím, jako je Unie pro Středomoří nebo Organizace spojených národů, možnost úzce spolupracovat na vytváření komplexní strategie pro řešení demografické výzvy; |
| --- | --- |

69.

| 70. | připomíná, že 15. května se od roku 1994 v OSN každoročně slaví Mezinárodní den rodiny. Navrhuje proto, aby byla druhá neděle v květnu vyhlášena Evropským dnem rodiny. |
| --- | --- |

70.

V Bruselu dne 14. října 2020.

předseda Evropského výboru regionů

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Studie VR „The impact of demographic change on European regions“ (Dopad demografické změny na evropské regiony), Brusel, 2016.

1

(2)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2019/637955/EPRS_IDA(2019)637955_EN.pdf.

2

(3)  Zdroj: People in the EU – population projections (Lidé v EU – demografické prognózy, Eurostat, 2017).

3

https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Population_projections_in_the_EU#Age_dependency_ratios

(4)  OECD, „Family Database, Fertility Indicators: SF2.2 Ideal and actual number of children“ (Databáze týkající se rodin, Ukazatele plodnosti: SF2.2 Ideální a skutečný počet dětí), http://www.oecd.org/els/family/SF_2_2-Ideal-actual-number-children.pdf.

4

(5)  Celková míra porodnosti, která představuje 2,1 živě narozeného dítěte na ženu, je v rozvinutých zemích považována za plodnost na úrovni obnovy populace. Jinými slovy se jedná o průměrný počet živě narozených dětí na ženu nutný k zachování počtu obyvatel. (zdroj: Eurostat, „Statistics Explained“ https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Fertility_statistics#Total_fertility_rate_and_age_of_women_at_birth_of_first_child).

5

(6)  Studie VR „The impact of demographic change on European regions“ (Dopad demografické změny na evropské regiony) a evropský regionální srovnávací přehled sociálních ukazatelů.

6

(7)  „Demographic outlook for the European Union“ (Demografický výhled pro Evropskou unii), Výzkumná služba Evropského parlamentu (EPRS) a Evropský univerzitní institut (EUI), 2017, http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2017/614646/EPRS_IDA(2017)614646_EN.pdf.

7

(8)  A8-0094/2019, Cozzolino.

8

(9)  https://ec.europa.eu/regional_policy/cs/information/publications/communications/2017/boosting-growth-and-cohesion-in-eu-border-regions.

9

(10)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1316/2013 ze dne 11. prosince 2013, kterým se vytváří Nástroj pro propojení Evropy, mění zařízení (EU) č. 913/2010 a zrušují nařízení (ES) č. 680/2007 a (ES) č. 67/2010 (Úř. věst. L 348, 20.12.2013, s. 129).

10

(11)  https://cor.europa.eu/cs/our-work/Pages/Territorial-Impact-Assessment.aspx.

11

---

| 18.12.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 440/42 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 440/42

---

Stanovisko Evropského výboru regionů Silná sociální Evropa pro spravedlivou transformaci

(2020/C 440/08)

| Zpravodajka: | Anne KARJALAINEN (FI/SES), členka zastupitelstva obce Kerava |
| --- | --- |
| Odkaz: | sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Silná sociální Evropa pro spravedlivou transformaci
  COM(2020) 14 final |

Zpravodajka:

Anne KARJALAINEN (FI/SES), členka zastupitelstva obce Kerava

Odkaz:

sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Silná sociální Evropa pro spravedlivou transformaci

COM(2020) 14 final

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ

Úvod

| 1. | vítá návrh na vytvoření plánu týkajícího se provádění evropského pilíře sociálních práv tak, aby bylo dosaženo cílů udržitelného rozvoje OSN a provedení Zelené dohody pro Evropu způsobem, který je sociálně spravedlivý; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vítá rozhodnutí Evropské komise zahájit otevřené konzultace k provádění pilíře sociálních práv, vzhledem k velkým rozdílům v sociální politice napříč Evropou. Situace měst a regionů se rovněž citelně změnila v důsledku pandemie COVID-19; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyzdvihuje význam silné evropské sociální agendy, v níž by se konkurenceschopnost a sociální spravedlnost vzájemně doplňovaly. Existuje úzká spojitost mezi sociální agendou, Zelenou dohodu a digitální agendou, a to vzhledem k tomu, že zelená a digitální transformace musí být založeny na sociální spravedlnosti, rovnosti a environmentální udržitelnosti. VR považuje za důležité, aby byl Fond pro spravedlivou transformaci (FST) v souladu se sociálním pilířem EU, jehož účelem je snížit regionální rozdíly a řešit strukturální změny v regionech Evropské unie. Zvláštní pozornost by měla být věnována venkovským oblastem, oblastem ovlivněným průmyslovou transformací, regionům, které jsou závažně a trvale znevýhodněny přírodními nebo demografickými podmínkami, a nejvzdálenějším regionům, jejichž znevýhodněná situace se zhoršila v důsledku pandemie COVID-19; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opakuje svou výzvu k tomu, aby byla v rámci evropského semestru zajištěna lepší koordinace hospodářských a sociálních politik mezi evropskou a vnitrostátní úrovní správy, a žádá, aby se zajistilo zapojení místních a regionálních orgánů do této koordinace prostřednictvím sdíleného řízení založeného na zásadě subsidiarity. Podle této zásady by úkoly souvisejícími se strategickým plánováním a s prováděním měly být pověřovány nejen členské státy, ale také místní a regionální orgány, které mají nejlepší předpoklady pro to, aby účinně reagovaly na místní potřeby a výzvy; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdůrazňuje důležitost jasného, koordinovaného a ambiciózního plánu provádění evropského pilíře sociálních práv. Zásady subsidiarity a proporcionality budou určovat úroveň, na jaké EU a členské státy navrhované nástroje politik a legislativní opatření během provádění zavedou; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vyzývá Evropskou komisi, aby zohlednila příslušná doporučení, která byla formulována ze strany partnerství měst v rámci městské agendy EU, například co se týče bydlení, chudoby ve městech a pracovních míst a dovedností v místní ekonomice, a aby tento participativní způsob práce využívala i při uskutečňování sociální Evropy; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zdůrazňuje, že pandemie COVID-19 nesmí být používána jako záminka k odložení nebo stažení návrhů na zlepšení sociální spravedlnosti uvedených ve sdělení Evropské komise. Krize musí naopak urychlit a zintenzivnit naše úsilí o dosažení strukturální změny směrem ke spravedlivější a zelenější EU. Musíme vybudovat udržitelnější hospodářské a sociální systémy pro budoucnost; |
| --- | --- |

7.

| 8. | konstatuje, že snahy o oživení v blízké budoucnosti musí mít silný sociální rozměr, aby byly zachovány silné sítě sociálního zabezpečení, ochráněna pracovní místa pracovníků a nedocházelo k protiprávnímu propouštění. Lidé pracující v dočasných nebo nestandardních zaměstnáních, ženy, přistěhovalci, mladí lidé a osoby se zdravotním postižením jsou ve světě práce nejvíce zranitelnými skupinami. Lidé, kteří se v důsledku pandemie COVID-19 stali nadbytečnými, se možná nebudou moci vrátit na svá bývalá pracovní místa. Programy EU musí podpořit prohlubování dovedností těch, kterým hrozí nezaměstnanost, nezaměstnaných a neaktivních osob, zejména osob, které čelí větším obtížím při začleňování na trhu práce (osoby ohrožené chudobou a sociálním vyloučením, rodiny samoživitelek a samoživitelů, pro které je obtížné sladit pracovní a soukromý život atd.). Při tom všem je třeba respektovat rovnost příležitostí a zákaz diskriminace na základě pohlaví, genderu, narození, etnické příslušnosti, politického a náboženského přesvědčení, věku, zdravotního postižení, sexuální orientace nebo identity, nemoci, jazyka nebo jakékoli jiné osobní nebo společenské vlastnosti či okolnosti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zdůrazňuje, že v situaci, jako je současný stav, se digitální transformace zrychlila, a proto se mnohá z pracovních míst musela přizpůsobit digitalizaci a práci na dálku. Doporučuje využít impulzu z posledních měsíců při regulaci práce na dálku a uznání jejího přínosu k dekarbonizaci díky tomu, že tento způsob práce nevyžadující přítomnost na pracovišti s sebou nese snížení přesunů; |
| --- | --- |

9.

| 10. | konstatuje, že ve střednědobém a dlouhodobém horizontu je třeba, aby opatření na oživení řešila sociální rozměr ekologické a digitální transformace. V uhlíkově neutrální ekonomice budoucnosti potřebujeme spravedlivý pracovní trh, který bude založen na důstojných pracovních místech, silné sociální ochraně a pracovních příležitostech tam, kde lidé žijí; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poukazuje na to, že veřejné služby poskytované místními a regionálními orgány hrály během pandemie klíčovou úlohu. Bez systému veřejných služeb by dopad na lidi byl mnohem dramatičtější. Spravedlivá transformace znamená uznání klíčové úlohy místní a regionální úrovně v poskytování vysoce kvalitních veřejných služeb. Je nezbytné, aby poskytování těchto služeb místními a regionálními orgány nebylo omezováno pravidly pro zadávání veřejných zakázek nebo státní podporu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | konstatuje, že EU se nachází ve zlomovém bodě, kdy je možné – a nutné – přemýšlet jinak. Je mnohem důležitější než kdy předtím investovat do dobrých životních podmínek lidí a počítat s přínosy ekonomiky blahobytu, která zdůrazňuje rovnováhu mezi třemi aspekty udržitelného rozvoje – sociálním, hospodářským a environmentálním. Tyto aspekty se navzájem podporují a představují základy sociální, spravedlivé a udržitelné společnosti šetrné ke klimatu. Místní a regionální subjekty mají dobrou výchozí pozici k tomu, aby tuto ekonomiku blahobytu realizovali v rámci své činnosti, zároveň je však nutné vedení na úrovni EU; |
| --- | --- |

12.

| 13. | domnívá se, že zadávání veřejných zakázek je další oblastí, kde by se mělo přispívat ke spravedlivé transformaci a kde by se měla hledat inovativní řešení, neboť zadávací řízení mohou pomoci bránit environmentálnímu a sociálnímu dumpingu tím, že do kritérií pro zadání zakázky budou zahrnuty kvalitativní, environmentální a/nebo sociální aspekty. Avšak vzhledem k tomu, že zahrnutí těchto aspektů je i nadále nepovinné, je třeba učinit více pro to, aby byly hospodářské subjekty zapojené do zadávání veřejných zakázek povzbuzovány k poskytování lepších celkových pracovních podmínek a pracovních míst, jež by integrovala osoby s komplexními potřebami integrace do trhu práce nebo ty, kterým hrozí sociální vyloučení a chudoba, a také aby byla podporována jejich zaměstnatelnost; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zdůrazňuje, že je nutné, aby podniky, a to i ty, které jsou zapojeny do zadávání veřejných zakázek, výslovně dbaly na lidská práva, a to ve své vlastní činnosti i v rámci subdodavatelského řetězce. Za tímto účelem navrhuje, aby byla na úrovni EU přijata ustanovení o odpovědnosti podniků založená na zásadě OSN týkající se náležité péče ve vztahu k dodržování lidských práv; |
| --- | --- |

14.

Rovné příležitosti a pracovní místa pro všechny

| 15. | souhlasí s cílem Komise zvýšit v EU zaměstnanost a vytvořit v ní více kvalitních pracovních míst. K odstranění nesouladu mezi dovednostmi a pracovními místy je nutný víceoborový a proaktivní přístup. Poptávka po kvalifikovaných pracovnících na trhu práce v budoucnu poroste, zejména v případě pracovních míst zahrnujících uplatňování a vývoj umělé inteligence, jakož i zmírňování změny klimatu, přizpůsobení se této změně a její využívání. Nová průmyslová strategie EU musí podporovat vytváření kvalitních pracovních míst a konkurenceschopnost průmyslu. Strategie musí současně posilovat odolnost Evropy, například zvyšováním produkce klíčových zdravotnických přístrojů a ochranných pomůcek v EU. Strategie Evropa 2020 se chýlí ke svému konci, a proto je nutná nová dlouhodobá strategie EU pro růst a zaměstnanost, která bude v souladu s cíli udržitelného rozvoje a propojí různé cíle v oblasti inkluzivního růstu, zaměstnanosti, snížení chudoby a konkurenceschopnosti průmyslu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | konstatuje, že na určitá odvětví zaměstnanosti nepřiměřeně dopadla rizika spojená s pandemií COVID-19 – jde především o odvětví zdravotní péče a zdravotnických služeb. Zdůrazňuje, že je důležité náležitě identifikovat pracovní rizika související s koronavirovou pandemií ve všech odvětvích činnosti, a poukazuje na to, že všichni pracovníci, kteří jsou vystaveni takovým rizikům, si nejen zaslouží velké společenské uznání, ale potřebují hlavně bezpečné pracovní podmínky; |
| --- | --- |

16.

| 17. | zdůrazňuje, že virulence epidemie odhalila nedostatky systémů zdravotní péče v řadě zemí Evropské unie, a proto je nezbytné posílit evropské zdravotnictví a upřednostnit a podpořit při tom vědecké studie ve všech odvětvích, zejména pokud jde o pomoc, péči a výzkum; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poukazuje na to, že demografická změna v Evropě přinese v mnoha členských státech a regionech nedostatek pracovní síly. Je proto důležité zajistit přeshraniční mobilitu pracovníků a práva pracovníků. Problém nedostatku kvalifikovaných pracovníků, zejména v případě malých místních a regionálních venkovských komunit, by měl být odstraněn pomocí vzdělávání a nových technologií a posílením práce na dálku. Zároveň je nutné, aby EU přijímala dlouhodobá opatření i pro venkovské oblasti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | shledává, že změny na trhu práce znamenají, že roste počet lidí, kterým hrozí ztráta zaměstnání v důsledku toho, že jejich kvalifikace zaostává, nebo robotizace. Moderní dovednosti a přístup k celoživotnímu vzdělávání jsou důležitější než kdy předtím. Je nutné přijmout ucelený pohled na průběžné doplňování znalostí, kterému se budou během kariéry moci věnovat lidé v různých životních situacích a různých zaměstnaneckých vztazích a s různými vzdělávacími potřebami. Vzhledem k významu další odborné přípravy a rekvalifikace osob v produktivním věku z hlediska zaměstnatelnosti a celkové konkurenceschopnosti pracovních sil a s ohledem na finanční dopady takové odborné přípravy by Výbor regionů uvítal příslušnou dohodu evropských sociálních partnerů. Tato dohoda by se mohla zabývat tím, jak lidem v pracovním poměru usnadnit přístup k odborné přípravě v rámci uplatňování práva na kvalitní odborné vzdělávání a celoživotní učení, aby dokázali úspěšně zvládat přechody na trhu práce, jak se uvádí v evropském pilíři; |
| --- | --- |

19.

| 20. | podporuje záruky pro mladé lidi, které jsou nově definovány tak, aby účinněji bojovaly s nezaměstnaností mladých lidí tím, že jsou trvalé a věkový limit byl prodloužen do 30 let. Záruka by se měla vztahovat na zranitelné skupiny (jako jsou osoby, které nejsou zaměstnány ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy (NEET), mladí migranti bez doprovodu a mladí lidé vychovávaní v těžkých podmínkách) a zaměřovat by se měla zejména na opatření při přechodu ze školy do práce. Financování záruky by mělo být z programu ESF+ navýšeno a členské státy, ve kterých nezaměstnanost mladých překračuje průměr EU, by měly vyčlenit alespoň 15 % zdrojů ESF+ v rámci sdíleného řízení na podporu mladých lidí. Mladí lidé by se měli naučit zejména dovednosti související se zelenou a digitální transformací. Zavádění záruk pro mladé lidi na úrovni členských států by mělo být sledováno v rámci evropského semestru, aby se zajistilo, že záruky budou dostupné všem mladým lidem ve všech členských státech; |
| --- | --- |

20.

| 21. | je přesvědčen, že vysoce kvalitní, inkluzivní a vzájemně uznávané vzdělávání i výchova k občanství posilují evropskou identitu a usnadňují volný pohyb, práci a pobyt v EU, což je základním kamenem evropského občanství. Zvýšení úrovně vzdělanosti a kvalifikace může zmírnit nerovnosti. Jsou tudíž zapotřebí opatření ke zlepšení rovnosti ve vzdělávání, aby směr vzdělávání nebyl definován rodinným zázemím, etnickým původem, zdravotním postižením nebo pohlavím; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poukazuje na to, že je naléhavě nutné zajistit právo na vzdělání a odbornou přípravu pro všechny posílením odolnosti vzdělávacích systémů a systémů odborné přípravy vůči krizím, a to i prostřednictvím digitalizace vzdělávání a odpovídající odborné přípravy učitelů. Vybavení a připojení pro distanční vzdělávání a e-learning by měly být považovány za součást spravedlivé transformace a přístup k nim by měl být zaručen za rovných podmínek s cílem odstranit stávající digitální propast a její komplexnost a významné dopady na sociální práva, neboť absence přístupu k novým technologiím a informační společnosti prohlubuje znevýhodnění a současně vede ke vzniku nových forem sociálního vyloučení; |
| --- | --- |

22.

| 23. | konstatuje, že má-li vzdělávání zaručit zaměstnání v budoucnu, musí být dostatečné kvality a trvat dostatečně dlouho. Z toho plyne požadavek na navýšení zdrojů a důslednou systematickou práci v oblasti vzdělávání v předškolních zařízeních a v mateřských, základních a středních školách tak, aby se zajistilo, že každý může získat odpovídající základní dovednosti a pokračovat vyšším sekundárním vzděláváním. Lidé bez vyššího sekundárního vzdělání jsou velmi obtížně zaměstnatelní a hrozí jim vysoké riziko marginalizace. Osoby vyžadující zvláštní podporu a lidé se zdravotním postižením by měli mít stejné příležitosti k získání základních dovedností a alespoň vyššího sekundárního vzdělání. Za účelem směřování k inkluzivní společnosti by osoby s postižením, které má vliv na učení, měly mít možnost získat sociální dovednosti, aby se mohly úspěšně zapojit do společnosti a dosáhnout vyšší kvality života; |
| --- | --- |

23.

| 24. | vítá aktualizaci agendy dovedností pro Evropu a rozvoj odborného vzdělávání a přípravy s cílem naplnit požadavky nových profesí, zejména těch, které jsou relevantní z hlediska zelené a digitální transformace a umělé inteligence. Zaměstnavatelé kromě dovedností potřebných pro konkrétní zaměstnání stále častěji potřebují průřezové nebo sociální dovednosti. Pro každého studenta musí být vypracován individuální vzdělávací plán a musí mu být poskytnut přístup ke kvalitnímu umístění do zaměstnání a podpora pro kariérové plánování a pro řízení výkonnosti. Vyzývá k tomu, aby se v agendě dovedností řešily obavy týkající se případného úbytku pracovních míst, k němuž dojde v důsledku zvýšené robotizace na trhu práce, a příležitosti k odborné přípravě a zaměstnání pro zranitelné skupiny a skupiny obtížně začlenitelné na trhu práce, přičemž by se dodržovaly zásady rovnosti příležitostí a zákazu diskriminace; |
| --- | --- |

24.

| 25. | doporučuje, aby znalosti, dovednosti a kompetence získané v zaměstnání a rovněž ty, které byly získány neformálním vzděláváním a dobrovolnickou činností, včetně znalostí a dovedností nabytých v zahraničí, byly na úrovni EU identifikovány a uznány. Dovednosti získané na pracovišti nebo kdekoli jinde mohou být například uvedeny v portfoliu Europass nebo vyjádřeny digitálním odznakem (Open Badge); |
| --- | --- |

25.

| 26. | je pro urychlení vytváření evropského prostoru vzdělávání s cílem zaručit vysoce kvalitní vzdělávání pro všechny a přístup na trh práce kdekoli napříč jednotným evropským trhem. EU by měla posílit spolupráci mezi vzdělávacími systémy a odlišnými osnovami a dále posílit spolupráci v rámci boloňského procesu. Vzhledem k tomu, že je to zásadní pro úspěšné provádění Zelené dohody, bude v období po pandemii rovněž nutné posílení ekologického aspektu programu Erasmus+; |
| --- | --- |

26.

| 27. | domnívá se, že akční plán digitálního vzdělávání by se měl zaměřovat na posílení kritického myšlení a mediální gramotnosti dospělých i dětí a mladých lidí tak, aby nepodléhali záplavě falešných zpráv a rozuměli významu algoritmů a automatizovaného rozhodování v každodenním životě. Pro vzdělávání na dálku by měla být stanovena jednotná kritéria kvality. Vzdělávací platformy zřízené místními orgány pro jejich vlastní potřeby by měly být standardně realizovány v rámci softwarové licence, která umožňuje, aby subjekt pověřený jejím provozem vytvářel a distribuoval produkt v souladu se svými vlastními potřebami. To podpoří evropské ekosystémy digitálního vzdělávání v tom, aby se řádně rozvíjely, a poplatky hrazené v rámci projektu budou směřovat výhradně k regionálním a místním subjektům, nikoli provozovatelům mimo EU; |
| --- | --- |

27.

| 28. | považuje za důležité zlepšit konkurenceschopnost Evropy podporou rozmanitosti obchodních modelů, a proto podporuje navrhovaný akční plán Komise pro sociální ekonomiku, jehož účelem by mělo být budovat důvěru po krizi se zapojením veřejnosti, navýšením investic a inovací v sociální oblasti a vytvářením pracovních míst pro osoby, které jsou obtížněji zaměstnatelné. Evropská komise, členské státy a místní a regionální orgány by měly aspekt sociální ekonomiky začlenit do klíčových politik, programů a praxe tak, aby byly sociální podniky způsobilé k čerpání ze všech významných programů financování Unie a měly lepší přístup k veřejným výzvám k předkládání nabídek. Pocit místní odpovědnosti způsobí, že sociální podniky budou mít menší tendenci své podnikání přemísťovat, protože budou mít také další místní environmentální nebo občanské cíle; |
| --- | --- |

28.

| 29. | považuje za nezbytné, aby se podpora rovnosti žen a mužů promítla do všech politik EU tak, aby se dosáhlo spravedlivé transformace, přičemž pozornost by se věnovala zejména začleňování žen ve zranitelné situaci (oběti genderově podmíněného násilí, rodiny samoživitelek atd.). Muži a ženy rovněž byli koronavirovou krizí postiženi jiným způsobem, což je nutné v opatřeních navazujících na krizi zohlednit; |
| --- | --- |

29.

Spravedlivé pracovní podmínky

| 30. | souhlasí s Komisí, že spravedlivé pracovní podmínky vyžadují stabilní sociální dialog, ve kterém budou pracovníci a zaměstnanci moci společně hledat řešení, která by nejlépe vyhovovala jejich potřebám. Začleňování pracovníků je důležité pro zachování pracovních podmínek, a sociální partneři proto musí být zapojeni do všech velkých iniciativ EU, zejména Zelené dohody pro Evropu. Je nutný dialog na pracovišti o tom, jak snižovat uhlíkovou stopu prostřednictvím změn v každodenních pracovních a provozních postupech; |
| --- | --- |

30.

| 31. | bedlivě sleduje pokrok iniciativy Komise ve věci evropské minimální mzdy, která podporuje spravedlivou mzdu a zvedá minimální mzdu v zemích EU s nízkými mzdami. Současně zdůrazňuje, že evropské iniciativy týkající se minimální mzdy nesmí uplatňovat univerzální přístup a že musí být zaručeno stanovení mezd kolektivními smlouvami v těch zemích, kde takový systém existuje, a musí být respektována autonomie sociálních partnerů. Kvalitně fungující kolektivní vyjednávání a komplexní kolektivní dohody jsou hlavním způsobem, jak dosáhnout spravedlivých mezd a stanovit další pracovní podmínky, neboť pracovníci a zaměstnanci znají své odvětví a region nejlépe; |
| --- | --- |

31.

| 32. | se zájmem očekává připravovaný návrh Komise týkající se opatření v oblasti transparentnosti mezd, který bude důležitým prostředkem k odstranění rozdílů v odměňování žen a mužů. Rovné odměňování by mělo být prosazováno rozvíjením právních předpisů a kolektivních dohod a rovněž prostřednictvím konkrétních opatření na pracovišti. V průměru vydělávají ženy v EU o 16 % méně než muži, což se odráží v ještě větším rozdílu v důchodech žen, a je proto důležitá strategie Evropské komise pro rovnost mezi muži a ženami; |
| --- | --- |

32.

| 33. | zasazuje se o aktualizaci strategie v oblasti ochrany zdraví a bezpečnosti při práci a některých směrnic ve vztahu k otázkám, jako je psychologický stres a ergonomická rizika. Dobré podmínky v práci a smysluplná práce pro zaměstnance tvoří také konkurenční výhodu veřejného sektoru z hlediska zabezpečení zaměstnanců a podpory dobré pověsti zaměstnavatelů, přičemž se jedná o faktory, které umožňují delší pracovní život. Zvláštní pozornost je třeba věnovat prevenci smrtelných pracovních úrazů, nemocí z povolání, včetně rakoviny z povolání, muskuloskeletálních poruch a stresu, který vzniká v práci, a všem formám obtěžování na základě pohlaví, rasy, světonázoru, postižení či sexuální orientace, a zároveň je třeba vyčlenit odpovídající zdroje na sledování. Další otázky, kterým je třeba se věnovat, jsou prevence zdravotních rizik, které představují přeshraniční pandemie, jakož i nové technologie a pracovní vzorce. VR požaduje opatření na podporu bezpečnosti na pracovišti, a to i ve vztahu k přeshraniční práci a novým typům práce, a rovnosti žen a mužů. Je třeba brát v úvahu dopad změny klimatu na pracovní podmínky a na opatření, která mají pracovníky chránit; |
| --- | --- |

33.

| 34. | konstatuje, že nové pracovní vzorce, například trvalé připojení, práce na dálku, mobilní práce a přijímání pracovníků a řízení podle algoritmů mohou zvýšit produktivitu a flexibilitu pracovní síly, jsou však nutná společná řešení a dohoda mezi pracovníky a zaměstnavateli v oblasti bezpečnosti na pracovišti, aby se zlepšily podmínky v práci a předcházelo se novým typům faktorů vyvolávajících stres. Vzhledem ke stále větší digitalizaci způsobů výkonu práce je nutné aktualizovat evropská pravidla upravující pracovní podmínky a pracovní dobu a také ustanovení, jejichž prostřednictvím bude zavedeno právo na odpojení. Požaduje rovněž přijetí pozitivních opatření ve prospěch skupin obzvláště zranitelných z hlediska digitální propasti (přistěhovalců, osob žijících v chudobě a sociálně vyloučených osob, etnických menšin i osob postižených digitální propastí vzniklou na základě genderových, generačních a geografických faktorů). Kromě vývoje produktů, v nichž hraje významnou úlohu vývoj technologií, je nutné se zaměřit na metody, služby a produkty zaměřené na lidi vytvářené s přispěním koncových uživatelů systémů na pracovišti. Je nutné sjednat zásady etického využívání umělé inteligence na pracovišti a rekvalifikaci na pracovištích, kde se činnost proměnila využitím umělé inteligence nebo ji umělá inteligence převzala. Za tímto účelem Výbor vítá společný závazek hlavních evropských meziodvětvových sociálních partnerů – BusinessEurope, UEAPME, CEEP a EKOS – optimalizovat přínosy digitalizace ve světě práce a řešit s ní související výzvy prostřednictvím autonomní rámcové dohody o digitalizaci (1); |
| --- | --- |

34.

| 35. | opětovně upozorňuje na to, že je nezbytné vytvořit komplexní rámec, který zajistí sociální ochranu a sociální práva pro všechny pracovníky (od ochrany zdraví a bezpečnosti až po přístup k celoživotnímu učení), aby tak byly vytvořeny rovné pracovní podmínky pro ekonomiku platforem a „tradiční“ off-line ekonomiku (2). VR vyzývá k přijetí opatření na podporu sociálního dialogu, včetně přeshraničních aspektů práce prostřednictvím platforem; |
| --- | --- |

35.

| 36. | domnívá se, že odpovědnost za skloubení pracovního a rodinného života by měli nést sociální partneři. Opatření pro rovnováhu mezi pracovním a soukromým životem, například rodičovská dovolená a programy péče pro rodiny samoživitelek a samoživitelů, mohou pomoci zvýšit zaměstnanost žen i porodnost, zlepšit bezpečnost, zdraví a životní podmínky a v souladu s rovnými příležitostmi umožnit ženám přístup na trh práce; |
| --- | --- |

36.

Sociální ochrana a začleňování

| 37. | zdůrazňuje význam nového nástroje SURE, který poskytuje dočasnou podporu členským státům pro snížení rizika nezaměstnanosti v mimořádných situacích. Zkušenosti s nástrojem SURE (získané na různých úrovních, od celostátní až po místní) je třeba využít při přípravě návrhu Evropské komise týkajícího se evropského systému zajištění dávek v nezaměstnanosti, který má pomoci zmírnit dopad nezaměstnanosti na veřejné finance členských států. Klíčovou úlohu při provádění této iniciativy by měly sehrát místní a regionální orgány; |
| --- | --- |

37.

| 38. | velmi vítá důraz kladený na podporu dobrých životních podmínek dětí a podporu dětí od narození až po dospělost. Záruka pro děti by měla dětem zajistit přístup k základním službám, zdravotní péči, předškolnímu vzdělávání a školnímu vzdělávání až po dospělost a zajistit jim důstojné bydlení a výživu. Je obzvláště důležité, aby záruka pro děti chránila práva těch nejzranitelnějších dětí. Obzvláště chvályhodné jsou v této souvislosti návrhy, aby bylo nejméně 5 % celkových výdajů ESF+ využito na pomoc dětem, aby se vymanily z chudoby. Zajištění práv dítěte a investice do dětí nejsou jen morální povinností, ale zároveň tou nejzásadnější investicí do udržitelné budoucnosti; |
| --- | --- |

38.

| 39. | je přesvědčen, že Evropská unie je schopna pozitivně ovlivnit pracovní a environmentální podmínky ve třetích zemích, a to především prostřednictvím uzavírání ambiciózních obchodních dohod o těchto aspektech. V této souvislosti podporuje myšlenku, aby byl nový vrchní úředník pro dodržování obchodních dohod pověřen prosazováním pracovních a environmentálních norem v obchodních dohodách. Tento úředník by měl tedy pravidelně konzultovat odborové organizace a zaměstnavatele ohledně porušování pracovních práv; |
| --- | --- |

39.

| 40. | souhlasí s názorem Komise ohledně toho, že je třeba i nadále aktivně bojovat proti chudobě. Klíčovými aspekty jsou v této souvislosti podpora hledání práce, kvalitní a dostupná zdravotní péče, přístup ke vzdělávání a odborné přípravě, bydlení a obstarávání základních potřeb. K dlouhodobé chudobě a vyloučení může vést také zadlužení. Je proto nutné zpřísnit pravidla pro marketing a nepoctivé podmínky spojené s krátkodobými vysoce rizikovými spotřebitelskými úvěry. V členských státech by měly být zavedeny osvědčené postupy, například sociální půjčky. Zvláštním tématem je předcházení chudobě pracujících, kterou lze řešit prostřednictvím vhodných mezd a dalších pracovních norem a rovněž kontrolou nárůstu životních nákladů, především nákladů na bydlení, ve městech a centrech růstu. Vnitrostátní systémy příjmů a související podpůrné služby pro neaktivní osoby poskytují finanční zdroje pro zajištění důstojných životních podmínek. Důležité je, že Komise dále upozorňuje na nové výzvy spojené s rozdělením příjmů, které představuje uhlíkově neutrální ekonomika. VR souhlasí s hledáním příčin chudoby a politik, které by je měly řešit, a podporuje účinná opatření a strategie pro významné zmírnění chudoby; |
| --- | --- |

40.

| 41. | uznává, že stárnutí problematizuje udržitelnost systémů, poukazuje však na to, že zároveň přináší možnosti nových ekonomických aktivit. Starší lidé mohou výrazně přispívat k ekonomickému růstu jako nezávislí a aktivní spotřebitelé služeb a příslušníci společnosti. V kontextu prodloužení pracovního života lidí je důležité využívat znalosti starších pracovníků a zároveň rozvíjet jejich pracovní dovednosti. Je třeba podporovat zdravé stárnutí pomocí opatření v oblasti podpory zdraví, prevence nemocí a boje proti osamělosti a současně je nutné zlepšit dobré pracovní podmínky, celkové zdraví a odolnost na pracovišti tak, aby se zajistilo, že delší délka života zároveň povede k delšímu pracovnímu životu. Zajištění přístupu k dostupné a kvalitní dlouhodobé péči je zásadní pro zachování důstojného života ve vyšším věku. Je nutné posílit funkční kapacitu starších lidí a zpřístupnit jim preventivní služby a též opatření pro aktivní stárnutí, aby se oddálil okamžik, kdy budou potřebovat dlouhodobou péči, a zkrátila se doba této péče. Je třeba předcházet chudobě důchodců, přičemž nejlepším způsobem, jak to udělat, je zajistit odpovídající důchody, zaručit všem starším osobám právo mít k dispozici takové prostředky, které jim umožní vést důstojný život, a zároveň řešit výrazný rozdíl ve výši důchodů žen a mužů. V této otázce budou vítány zpráva Komise o dopadu demografické změny a zelená kniha o stárnutí; |
| --- | --- |

41.

| 42. | zdůrazňuje význam přístupu k dostupné zdravotní péči. Investice do preventivních opatření a včasná zdravotní péče mohou snížit výdaje na zdravotní péči. Nákladově efektivní procesy zaměřené na pacienty/klienty umožní rozvoj digitálních služeb a rovněž nové a integrované modely poskytování zdravotních a sociálních služeb. Jednou oblastí, kde se sociální a zdravotní služby setkávají, je duševní zdraví, přičemž co nejvčasnější poskytnutí služeb může obecně předcházet zhoršení problémů a nárůstu nákladů. Je vítán návrh Komise na evropský plán boje proti rakovině. Současně je třeba poznamenat, že významnou přeshraniční zdravotní hrozbou je odolnost vůči antimikrobiálním léčivým přípravkům a že EU musí proto nadále pracovat na snižování odolnosti vůči antibiotikům v členských státech; |
| --- | --- |

42.

| 43. | zdůrazňuje, že je třeba podporovat a chránit biologickou rozmanitost a životní prostředí, poněvadž zvlášť výrazně ovlivňují místní rozvoj v oblastech, jejichž hospodářství je ve větší míře závislé na zemědělských činnostech a na hodnotě a zdrojích pocházejících z prostředí biokultury a biologické rozmanitosti. Je to velmi důležité ze sociálního hlediska, neboť to má bezprostřední dopad na životní úroveň, zaměstnanost, migraci a úroveň vzdělání, odbornou přípravu a příležitosti pro mladé lidi v těchto oblastech; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poukazuje na to, že podpora dobrých podmínek jde ruku v ruce s posilováním místní a regionální identity měst, posilováním jednotlivců i komunit a podporou aktivního začleňování. Má-li být transformace skutečně spravedlivá, měli by mít lidé rovné příležitosti k účasti na rozhodnutích, která se jich týkají, a k možnosti je ovlivnit. |
| --- | --- |

44.

V Bruselu dne 14. října 2020.

předseda Evropského výboru regionů

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  https://www.businesseurope.eu/sites/buseur/files/media/reports_and_studies/2020-06-22_agreement_on_digitalisation_-_with_signatures.pdf.

1

(2)  Stanovisko VR Práce prostřednictvím platforem – výzvy v oblasti regulace na místní a regionální úrovni (COR-2019-02655).

2

---

| 18.12.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 440/49 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 440/49

---

Stanovisko Evropského výboru regionů Místní a regionální orgány ve stálém dialogu s občany

(2020/C 440/09)

| Zpravodaj: | Declan McDONNELL (IE/EA), člen zastupitelstva města Galway |
| --- | --- |
| Odkaz: | sdělení Komise Evropskému parlamentu, Evropské radě, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Evropa v květnu 2019: příprava na jednotnější, silnější a demokratičtější Unii ve stále nejistějším světě – Příspěvek Evropské komise k neformálnímu zasedání 27 vedoucích představitelů EU dne 9. května 2019 v rumunském Sibiu
  COM(2019) 218 final |

Zpravodaj:

Declan McDONNELL (IE/EA), člen zastupitelstva města Galway

Odkaz:

sdělení Komise Evropskému parlamentu, Evropské radě, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Evropa v květnu 2019: příprava na jednotnější, silnější a demokratičtější Unii ve stále nejistějším světě – Příspěvek Evropské komise k neformálnímu zasedání 27 vedoucích představitelů EU dne 9. května 2019 v rumunském Sibiu

COM(2019) 218 final

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ,

Preambule

| 1. | opakuje, že je důležité pochopit postoje a očekávání občanů a místních a regionálních zástupců ohledně EU a informovat o nich, zakotvit politiky EU na místní úrovni s cílem zlepšit život lidí a budovat naši unii zdola nahoru, jak je uvedeno ve stanovisku Úvahy o Evropě – hlas regionálních a místních orgánů a obnovení důvěry v Evropskou unii (1). Je přesvědčen, že směřování k demokratickému oživení EU musí vycházet ze zapojení místní úrovně nad rámec stávajících opatření; |
| --- | --- |

1.

| 2. | domnívá se, že komunikační kanály a nástroje účasti jdoucí zdola nahoru doplňují a posilují zastupitelskou demokracii a také podporují aktivní subsidiaritu tím, že občanům dávají větší slovo i po volbách a mezi volbami. Je přesvědčen, že transparentní, vážně míněné a relevantní zapojení občanů vyžaduje spoluutváření a tedy konkrétní účast na rozhodovacích procesech, a pouze formální komunikaci zde považuje za nedostatečnou. Skutečná účast zvyšuje legitimitu a účinnost zastupitelské demokracie tím, že 1) zlepšuje komunikaci s cílem předcházet konfliktům, 2) umožňuje dosažení konsenzu a především 3) zvyšuje sílu přijatých rozhodnutí a vysvětluje důvody pro tato rozhodnutí; |
| --- | --- |

2.

| 3. | sdílí názory vyjádřené v příspěvku Evropské komise k neformálnímu zasedání 27 vedoucích představitelů EU v Sibiu (2), zejména pokud jde o celou úvahu o výzvách v oblasti komunikace, včetně fragmentace a dezinformací. Je si vědom toho, že komunikace je nutným předpokladem k tomu, aby se občané mohli rozhodovat na základě informací a plně se podílet na evropské demokracii; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdůrazňuje, že evropské orgány se musí zavázat k užší spolupráci s občany, aby byla tvorba evropských politik srozumitelnější, zlepšila se účinnost a účelnost této tvorby politik a zabránilo se zjednodušením, která nabízí populismus a která nevyhnutelně oslabují řádné fungování demokracie; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vyjadřuje své odhodlání poskytnout příležitost pro obousměrnou komunikaci mezi evropskými orgány a občany, která se zaměří na každodenní problémy lidí a posílí zapojení občanů do tvorby evropských politik. Pandemie COVID-19 potvrdila, že potřebujeme komunikační kanál, který bude funkční navzdory krizím a obzvláště během nich; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uznává, že pandemie COVID-19 podpořila využívání digitálních médií a online konferenčních systémů, a vidí příležitosti, jež digitalizace skýtá, pokud jde o účast občanů v době krize. V uplynulých měsících se účast občanů přesunula na digitální fóra a konference, což přispělo k rychlejšímu, rozsáhlejšímu a inkluzivnějšímu zapojení občanů do rozhodovacích procesů; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vítá nadcházející konferenci o budoucnosti Evropy a podporuje výzvu Evropského parlamentu, nastíněnou v jeho usnesení ze dne 18. června 2020, zahrnout do mandátu konference o budoucnosti Evropy závazek ke smysluplným návazným krokům a smysluplnému přímému zapojení občanů a vítá i jeho postoj, že „mezi priority konference [musí] patřit přímé zapojení občanů, organizací občanské společnosti, sociálních partnerů a zvolených zástupců“; |
| --- | --- |

7.

| 8. | zdůrazňuje, že by konference o budoucnosti Evropy neměla být pouze jednorázovým procesem na předem stanovenou dobu, ale příležitostí přehodnotit a reformovat způsob fungování EU a její vnímání občany. Přeje si proto navrhnout mechanismus pro stálý dialog s občany, který by mohl být vyzkoušen během konference, ale jehož cílem by bylo zavést dlouhodobý strukturální mechanismus zapojení občanů do tvorby politik EU pod vedením místních a regionálních orgánů, které jsou úrovní správy nejbližší občanům, a s jasným mechanismem zpětné vazby; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opakuje svoji výzvu Komisi vyjádřenou v usnesení Návrhy týkající se pracovního programu Evropské komise na rok 2021 (3), a sice „spolupracovat s VR na přípravě pilotního modelu stálého a strukturovaného dialogu s občany prostřednictvím místních a regionálních orgánů, a zavést tak obousměrnou komunikaci mezi občany a orgány a institucemi EU, která by v pozdější fázi mohla přispět k dlouhodobému zlepšení rozhodovacích postupů v EU“; |
| --- | --- |

9.

| 10. | trvá na tom, že při všech veřejných konzultacích spojených s dialogy s občany musí být zajištěna maximální pluralita. Zdůrazňuje, že to znamená, že všechny programy, seznamy řečníků, panelové diskuse, literatura a dokumenty atd. musí být vyvážené a musí být zajištěno, že v nich bude zastoupena široká škála odlišných hledisek, která bude odrážet rozmanitost názorů v Evropě, s cílem podnítit hlubokou debatu. Upozorňuje, že výběr účastníků všech těchto jednání musí probíhat zcela nezávisle a bez jakýchkoli politických zásahů. |
| --- | --- |

10.

Místní a regionální orgány jako propojující prvky mezi občany a orgány EU

| 11. | sdílí obavu, že evropské orgány se mohou jevit fyzicky a – v ještě vyšší míře – kulturně vzdálené každodennímu životu evropských občanů. Vyzývá zastupitelské orgány, jako jsou regionální a místní samosprávy, zejména ty, které se v současné době nepodílejí na mechanismech zapojení občanů, aby plnily aktivní úlohu při zavádění účinných a smysluplných komunikačních kanálů s občany za účelem vypracovávání a provádění politik EU založených na poptávce. Musí se to však provést tak, aby se respektoval čas občanů a přineslo to výsledky; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vybízí místní a regionální orgány z celé EU, aby plnily ústřední roli ve vzdělávání občanů o EU s cílem podpořit je v tom, aby se podíleli na participativní demokracii. Je známo, že občané se mohou zapojit pouze tehdy, použijí-li se inovativní metody a jsou-li plně informováni o dopadech politického vývoje nebo rozhodnutích o financování pro jejich oblast. Podporuje používání digitálních technologií a sociálních médií a také práci s dobrovolnickými organizacemi. Poukazuje na úspěšné postupy podněcování občanů k účasti – například s náhodně zvolenými občany ať již prostřednictvím telefonického rozhovoru, výběru z evidence obyvatel nebo návštěvy v místě bydliště – s cílem oslovit podstatně širší segment obyvatelstva; |
| --- | --- |

12.

Síť CitizEN – síť zapojení občanů do EU (Citizen ENgagement in the EU) – ekosystém účasti občanů

| 13. | navrhuje vytvořit celounijní síť CitizEN založenou na dobrovolné účasti, která by fungovala jako ústřední zdroj strategií, metodik a nástrojů a komunikovala přímo i nepřímo prostřednictvím stávajících iniciativ s občany napříč EU o evropských otázkách a jejich dopadu na lidi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uznává nicméně, že ve většině členských států a regionů funguje mnoho poradních a participačních mechanismů, a navrhuje proto, aby je síť CitizEN zohlednila a navázala na již fungující osvědčené postupy. Síť by tak usnadnila meziregionální dialog a jednotnost mezi orgány, aby se zajistil soudržný přístup a současně se respektovala rozmanitost přístupů v různých politických a sociálních souvislostech; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vybízí síť CitizEN, aby zapojila členské organizace na regionální úrovni (zejména NUTS 2, ale také NUTS 1 nebo NUTS 3 v závislosti na vnitrostátní organizaci) a městské úrovni, které již provozují zapojení občanů, a také dobrovolnické organizace aktivní na místní a regionální úrovni, které zahrnují širokou škálu zájmů; |
| --- | --- |

15.

| 16. | očekává, že síť bude mít tři cíle: 1) posílit interakci mezi evropskými orgány a občany prostřednictvím přímých metod zapojení na místní a regionální úrovni, 2) poskytnout příklady pro metody účasti, které lze použít formálně i neformálně, a 3) fungovat jako úložiště pro informace a sdílení osvědčených postupů iniciativ pro zapojení na vnitrostátní, regionální a místní úrovni z celé Evropské unie; |
| --- | --- |

16.

| 17. | je ochoten vypracovat soubor společných zásad pro tuto síť, které nebudou závazné, ale budou fungovat jako pokyny pro správnou praxi, budování společného přístupu (za současného uznání rozdílných metod) a pro zavedení souboru minimálních standardů pro zapojené organizace; |
| --- | --- |

17.

| 18. | navrhuje, aby byla síť uspořádána do tematických pracovních skupin, které budou tvořeny členskými organizacemi zabývajícími se určitými zastřešujícími tématy (např. participativní rozpočtování, digitální občanství, inkluzivita v zapojení občanů) a také tematickými otázkami, jakými jsou např. změna klimatu, sociální soudržnost, životní prostředí, sport, kultura, mládež, vzdělávání, městské a venkovské organizace a umění; |
| --- | --- |

18.

| 19. | navrhuje, aby síť stanovila, koordinovala a zavedla společnou školicí strategii týkající se zapojení občanů. Místní a regionální orgány a rovněž veřejné a soukromé subjekty by byly podněcovány k zapojení do školicích iniciativ s cílem umožnit úředníkům a místním vedoucím představitelům plně zapojit občany a přispět k vytěžení obrovského potenciálu spojeného s jejich zapojením. Bude také důležité zapojit školy a vzdělávací zařízení, aby se zajistilo, že se aktivní evropské občanství stane součástí osnov po celé EU; |
| --- | --- |

19.

| 20. | je ochoten vést ve spolupráci se všemi ostatními evropskými orgány návrh, provádění a řízení sítě, pracovat na podpoře společných pracovních postupů a zavádění souboru nástrojů pro účast (poradní proces, občanské iniciativy, participativní rozpočtování, postupy crowdsourcingu na vládní úrovni, tzv. miniveřejnosti (mini-publics) atd.), včetně sdílené digitální platformy, kterou lze využít k řízení příkladů osvědčených postupů shromážděných z různých členských států; |
| --- | --- |

20.

| 21. | požaduje zpřístupnění zdrojů za účelem provozu sítě po omezenou dobu, přičemž síť bude usilovat o získání stálého financování nebo technické pomoci z programů financování EU; |
| --- | --- |

21.

| 22. | očekává, že síť bude prosazovat a zlepší viditelnost postupů zapojení občanů v zúčastněných regionech, což by na oplátku mělo zajistit vyšší míru aktivního zapojení; |
| --- | --- |

22.

| 23. | navrhuje, že by síť mohla pomáhat organizacím zajišťovat budování důvěry občanů, aby získávaly zpětnou vazbu o dopadu své práce při utváření politiky EU. Navrhuje proto, aby VR sehrál úlohu prostředníka mezi sítí, jejími členy a orgány EU a posloužil jako dvousměrný kanál; |
| --- | --- |

23.

| 24. | navrhuje, aby byla síť spuštěna během konference o budoucnosti Evropy s cílem stát se stabilní a stálou infrastrukturou, která je schopná vést práci navazující na konferenci o budoucnosti Evropy a zajistit, že občané budou řádně informováni a zapojeni do monitorovacích, hodnoticích a posuzovacích fází konference. |
| --- | --- |

24.

Ekosystém pro účast občanů

| 25. | domnívá se, že všechny členské organizace v síti a také místní a regionální orgány by měly usilovat o interakci s občany neformálními a informálními cestami s použitím nekonvenčních prostorů (např. sportovních klubů) a postupů pro zapojení, vytvářet nástroje účasti, které by umožnily „jít za občany“ místo, aby byli občané vyzýváni, „aby přišli“, nabízet příležitosti k přizpůsobení informální účasti formálnímu rozhodování a vytvářet strategie, prostřednictvím nichž by se instituce mohly zapojit do informálního prostředí, aniž by je to ohrožovalo či měnilo jejich podstatu. Tyto nástroje a strategie mohou přispět k novému souboru nástrojů účasti, který sahá od aktivního naslouchání sociálním médiím až po metody sociálních inovací a živé laboratoře pro experimentování na poli demokracie. To je obzvláště důležité pro občany, kteří jsou v demokratických institucích nedostatečně zastoupení (etnické menšiny, osoby se zdravotním postižením, mladí a starší lidé); |
| --- | --- |

25.

| 26. | očekává proto, že se tento ekosystém metod účasti bude soustavně snažit doplňovat institucionální, oficiální kanály komunikace a zastoupení evropských demokratických orgánů. Nešlo by o to nahradit zastupitelskou demokracii, ale spíše by takto mohla být obohacena o nástroje a prostředky poradní demokracie a někdy i demokracie přímé; |
| --- | --- |

26.

| 27. | zdůrazňuje, že občané se díky digitálním technologiím a veřejně přístupným údajům posouvají směrem k novým formátům politického zapojení – k technopolitice. To umožňuje účast v neformálních prostorách a mimo obvyklé formalizované prostředí. Politické instituce by tyto nové způsoby zapojení měly akceptovat, a podpořit tak ekosystém zapojení; |
| --- | --- |

27.

| 28. | domnívá se, že pro řízení těchto typů metod účasti, umožnění účastníkům z celé EU bez ohledu na sociální původ zapojit se do diskuzí a pro zajištění snadná a dostupné sledovatelnosti a zodpovědnosti návrhů je klíčové používání on-line platforem. Digitální technologie by měly být doplňkem metod osobní účasti a měly by být využívány na podporu zapojení těch obyvatel, kteří se necítí být zastoupeni organizacemi občanské společnosti, nebo těch, kteří se prostřednictvím tradičních participativních nástrojů běžně nezapojují; |
| --- | --- |

28.

| 29. | má za to, že by se tento ekosystém pro účast měl těšit jasné podpoře orgánů veřejné správy na všech úrovních a měl by být dostatečně flexibilní, aby prosazoval nové a inovativní způsoby zapojení občanů. Rovněž by měl umožnit využívat nástroje digitální technologie, které by zajistily mnohojazyčný dialog s občany; |
| --- | --- |

29.

| 30. | očekává, že při zapojování do celoevropského ekosystému projeví regiony, které jsou z hlediska účasti občanů vyspělejší, přeshraniční solidaritu s méně vyspělými regiony a přispějí svými poznatky a iniciativou. Zároveň očekává, že unijní ekosystém bude brát v potaz autonomii členských států, regionů a měst a zároveň bude dostatečně flexibilní, aby se přizpůsobil kulturním, sociálním a politickým potřebám a prioritám. |
| --- | --- |

30.

Dialog s občany během konference o budoucnosti Evropy

| 31. | požaduje, aby strategie pro informace, komunikaci a zapojení mezi evropskými orgány a občany byly během konference o budoucnosti Evropy řešeny s příslušnými místními a regionálními zastupitelskými orgány a také s organizacemi občanské společnosti; |
| --- | --- |

31.

| 32. | vybízí regionální a místní organizace, aby během konference o budoucnosti Evropy zrealizovaly participativní procesy na své příslušné úrovni a použily při tom různé otevřené poradní postupy. Návrhy a výsledky poradních postupů pak mohou být shrnuty a připojeny k příspěvku VR ke konferenci o budoucnosti Evropy a mohou pomoci při budování úložiště poznatků a zkušeností s komunikací s občany v rámci nové sítě. |
| --- | --- |

32.

| 33. | prosazuje nadnárodní účast občanů v konferenci o budoucnosti Evropy, neboť diskuse o budoucnosti musí mít přeshraniční a celoevropský rozměr. K tomu je zapotřebí fórum tvořené občany z celé Evropy, kteří se zapojí nadnárodně, aby tak mohli řešit společné problémy. |
| --- | --- |

33.

Směrem k novému přístupu k tvorbě politik a rozhodnutí

| 34. | je přesvědčen, že díky většímu zapojení občanů a využívání jejich potenciálu v aktivní tvorbě politik je otevřená správa jednou z odpovědí na krizi demokratických institucí; |
| --- | --- |

34.

| 35. | domnívá se, že transparentnost a veřejně přístupná data jsou podmínkou pro důvěru. Správní orgány by měly posílit spojitost mezi politikami účasti a strategiemi v oblasti transparentnosti a veřejně přístupných dat, přičemž by se měly snažit, aby všechny zdroje a veřejné statky spojené s tvorbou politik a rozhodováním, jako jsou údaje, informace, metodiky, vzdělávací zdroje a technologické platformy, měly otevřený charakter; |
| --- | --- |

35.

| 36. | očekává, že budou stanovena kritéria pro otevřenou správu na úrovni EU, která budou vhodná pro všechny další úrovně správy; |
| --- | --- |

36.

| 37. | místní a regionální orgány jsou jedinými orgány, které nejlépe znají potřeby a problémy občanů na místní úrovni, a jsou zodpovědné za provádění politik EU na místní a regionální úrovni. Je tudíž zapotřebí, aby právní předpisy EU obsahovaly požadavky, podle nichž by členské státy neměly místní a regionální orgány pouze konzultovat a zapojovat do rozhodovacího procesu v souvislosti s právními předpisy EU a vnitrostátními právními předpisy, ale měly by na ně na základě zásady subsidiarity delegovat správu fondů a finančních nástrojů. Díky tomu může být zajištěno, že rozhodnutí přijatá blíže občanům jim umožní lépe porozumět EU. To by nakonec umožnilo nový, otevřenější a více participativní přístup k tvorbě politik a rozhodování, který povedou místní a regionální orgány ve stálém dialogu s občany, zkrátka novou společnou evropskou politickou a demokratickou kulturu. |
| --- | --- |

37.

V Bruselu dne 14. října 2020.

předseda Evropského výboru regionů

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  CoR 2018/C 461/02 (Úř. věst. C 461, 21.12.2018, s. 5).

1

(2)  COM(2019) 218 final.

2

(3)  RESOL-VII/007 (Úř. věst. C 324, 1.10.2020, s. 16).

3

---

| 18.12.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 440/54 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 440/54

---

Stanovisko Evropského výboru regionů Úloha politiky soudržnosti EU, pokud jde o inteligentní a inovativní hospodářské změny v regionech v kontextu koronavirové krize

(2020/C 440/10)

| Zpravodaj: | Michiel RIJSBERMAN (NL/RE), člen výkonné rady provincie Flevoland |
| --- | --- |

Zpravodaj:

Michiel RIJSBERMAN (NL/RE), člen výkonné rady provincie Flevoland

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ,

Úvod

| 1. | oceňuje výzvu německého předsednictví, aby VR vyjádřil své stanovisko k úloze politiky soudržnosti EU, pokud jde o inteligentní a inovativní hospodářské změny v regionech v kontextu koronavirové krize; |
| --- | --- |

1.

| 2. | bere na vědomí, že německé předsednictví považuje za prioritu silnější a inovativnější Evropu, a jeho prohlášení, že strukturální fondy EU jsou důležitým prvkem pro zmírňování ekonomických a sociálních dopadů pandemie onemocnění COVID-19 a pro stimulaci hospodářského oživení v regionech; |
| --- | --- |

2.

Zásadní úloha regionů v boji s hospodářskou krizí po pandemii

| 3. | konstatuje, že po vypuknutí koronavirové nákazy přijaly všechny evropské regiony obecná preventivní a ekonomická opatření. Tato opatření byla primárně určena pro oblasti zdraví, sociálních služeb, veřejné dopravy, vzdělávacích systémů a provozního kapitálu malých a středních podniků. S posunem k dlouhodobějším politikám však vzrůstá význam rozsáhlých inovací a jejich uplatňování. Inovativní koncepty jsou zapotřebí pro transformaci na udržitelnější, digitálnější a odolnější Evropu a jedná se o oblasti, v nichž může sehrát úlohu politika soudržnosti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdůrazňuje, že regiony disponují významnými pravomocemi v oblasti hospodářské politiky a podpory podniků, včetně oblasti podpory inovací a aplikovaného výzkumu. Regiony se mohou podílet na hospodářských změnách díky své úloze při podpoře výzkumu a vývoje, klíčových technologií, využívání sítí a klastrů, podpoře změny obchodního modelu, nebo dokonce zlepšování nových technologií. Města a regiony mohou rovněž jako „první zákazníci“ urychlovat udržitelnou transformaci a vyměňovat si zkušenosti mezi sebou navzájem; |
| --- | --- |

4.

| 5. | doporučuje využívat při opatřeních, která mají zmírnit dopady pandemie COVID-19 na hospodářství a zaměstnanost, co nejrozsáhleji zavedené struktury a organizace. Regiony hrají stěžejní roli, co se týče předávání informací ohledně rozdílů na regionální a nižší úrovni a toho, jaký mají tyto rozdíly vliv z hlediska potřeb. Tyto informace mohou mít určující význam pro to, v jaké míře budou v ekonomice jednotlivých regionů prováděna vnitrostátní podpůrná opatření a iniciativy EU; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opakuje, že místní a regionální orgány mohou nejlépe posoudit investiční potřeby na územní úrovni a měly by být plně zapojeny do rozhodování o (novém) plánování investic v rámci iniciativy REACT-EU, provádění facility na podporu oživení a odolnosti a provádění evropských strategií pro malé a střední podniky a průmysl; |
| --- | --- |

6.

| 7. | požaduje, aby byla posílena stěžejní role regionů v tomto procesu. V souvislosti s důsledky krize je mj. třeba posílit schopnost regionů koordinovat, zavádět a uskutečňovat mimořádná opatření krátkodobého a střednědobého charakteru, která umožní docílit udržitelného oživení v členských státech v souladu s potřebami a podmínkami jednotlivých regionů. Díky provádění analýz, monitorování a vyhodnocování jsou regiony s to činit promyšlená rozhodnutí o rozvojových projektech, které mohou přispět k udržitelnému oživení. K hlavním úkolům regionů by mělo patřit shromažďování důležitých regionálních poznatků a jejich předávání celostátní úrovni; |
| --- | --- |

7.

| 8. | předpokládá, že spolupráce v rámci regionálních partnerství pod platformou pro inteligentní specializaci bude hrát při hospodářském oživení významnou úlohu. Mezinárodní spolupráce v oblasti výzkumu a inovací bude klíčovým prvkem oživení i ekologické a digitální transformace, která neopomíjí žádné místo ani žádného člověka; |
| --- | --- |

8.

| 9. | je znepokojen ztrátou kapacity pro inteligentní a inovativní hospodářskou změnu na regionální úrovni v období po pandemii COVID-19, a to nejen v důsledku ztráty zdrojů po krizi COVID-19, ale také v důsledku desetiletého období úsporných opatření. Aby se toto zvrátilo, bude zapotřebí přesunout více zdrojů na místní a regionální úroveň. Současně bude třeba posílit efektivitu na regionální úrovni, což bude od regionů vyžadovat inovace na všech úrovních a otevřenost vůči učení a sdílení znalostí; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vítá evropskou finanční podporu (z iniciativy REACT-EU) pro města a regiony na pomoc odvětvím, která byla nejvíce zasažena krizí COVID-19, aby se v krátkodobém a střednědobém horizontu posunula k udržitelným obchodním modelům; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uznává, že pokles v některých odvětvích a měnící se pracovní chování si mohou vyžádat přezkum a přizpůsobení územních plánů měst, aby odrážely sníženou potřebu kancelářských prostor a obchodních ploch v centrech měst, společně s reorganizací veřejné dopravy (druhy, intervaly a financování). Ve městech to bude znamenat větší důraz na pěší chůzi a cyklistiku; Vítá v tomto ohledu rostoucí ambici mnoha měst značně snížit automobilovou dopravu úpravou pravidel silničního provozu a konstrukce silnic ve prospěch chodců a cyklistů; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zdůrazňuje, že je nezbytné přiznat větší význam Evropskému sociálnímu fondu coby hlavnímu nástroji sociálních investic. Středem pozornosti každé investiční politiky a základním prvkem hospodářského oživení jsou lidé; |
| --- | --- |

12.

Politika soudržnosti jako klíčový nástroj pro inteligentní a inovativní
  ekonomické změny v regionech

| 13. | zdůrazňuje, že politika soudržnosti je největší mechanismus financování EU pro investice do všech regionů s větším důrazem na inovace coby hnací sílu růstu. Její provádění podporuje účinnější nakládání s veřejnými prostředky díky lepší administrativní a institucionální kapacitě; |
| --- | --- |

13.

| 14. | oceňuje, že evropské orgány okamžitě reagovaly na naléhavou situaci a předložily nebývalý objem zdrojů pro boj s pandemií onemocnění COVID-19, které kombinovaly opatření financovaná z politiky soudržnosti v rámci klasického víceletého finančního rámce (VFR) pro dlouhodobou perspektivu a zvláštní úsilí o oživení v rámci nástroje Evropské unie Next Generation EU pro řešení krátkodobých dopadů krize; |
| --- | --- |

14.

| 15. | důrazně doporučuje, aby dočasná povaha některých navrhovaných posílení politiky soudržnosti, zejména ohledně chybějícího tematického zaměření, nepodrývala cíle politiky soudržnosti a její systém sdíleného řízení na základě dohodnutých zásad. V době krize potřebujeme flexibilitu, ale příliš mnoho flexibility může v dlouhodobém horizontu existenci politiky soudržnosti ohrozit; |
| --- | --- |

15.

| 16. | oceňuje, že se zabránilo obecným škrtům v oblasti politiky soudržnosti, neboť se jedná o hlavní finanční nástroj Evropy pro oživení po hospodářské krizi. Považuje však za nepřijatelné, že dlouhodobý rozpočet EU je seškrtán na rekordně nízkou úroveň a že celková navrhovaná částka na závazky činí 1 074,3 miliardy EUR; |
| --- | --- |

16.

| 17. | zdůrazňuje, že strukturální fondy získají ještě větší význam pro budoucí investice do sociálně spravedlivé, ekologičtější, konkurenceschopnější, digitálnější a inkluzivnější Unie vzhledem ke škrtům v ostatních programech EU, jako jsou Horizont, InvestEU, LIFE a Erasmus+; |
| --- | --- |

17.

| 18. | s potěšením poukazuje na to, že iniciativa REACT-EU spojuje dva cíle v novém tematickém cíli – na jedné straně oživení po krizi a na druhé straně přípravu na ekologické, digitální a odolné hospodářství. V tomto smyslu má REACT-EU přidanou hodnotu, neboť může fungovat jako přechodné opatření mezi programovými obdobími. Může rovněž urychlit tolik potřebné veřejné investice v zájmu ekologické a digitální transformace; |
| --- | --- |

18.

| 19. | doporučuje proto minimální tematické zaměření cílů REACT-EU v zájmu ekologického, digitálního a odolného hospodářství, aby bylo zajištěno, že se všechny finanční prostředky nepoužijí pouze na nápravu krize a že výdaje budou stále v souladu s celkovým cílem EU dosáhnout do roku 2050 klimatické neutrality. Tak se snáze urychlí posun od krizové reakce k investicím v novém programovém období. Je důležité zajistit, aby byly investice v této evropské strategii dobře odůvodněné, a zabránilo se tak „nalévání peněz do ekonomiky“ bez jasného záměru; |
| --- | --- |

19.

| 20. | zdůrazňuje úlohu ESI fondů pro hospodářskou transformaci regionů, které chtějí snížit emise a provést digitalizaci, respektive tzv. čtvrtou průmyslovou revoluci. Evropský fond pro regionální rozvoj je katalyzátorem podpory inteligentní a inovativní hospodářské změny, díky svému tematickému zaměření na politické cíle „inteligentnější a ekologičtější Evropy“ a druhům investic, které podporuje; |
| --- | --- |

20.

| 21. | konstatuje, že politika soudržnosti hraje klíčovou úlohu při řešení rostoucí digitální propasti. Zrychlené využívání digitálních prostředků, k němuž došlo při karanténních opatřeních, tu pravděpodobně zůstane a bude dále přispívat k sociálním inovacím. Bude zapotřebí klást větší důraz na rozvoj digitálních dovedností, které by měly být nedílnou součástí strategie odolnosti, a na přizpůsobení vzdělávacích systémů a vybavení škol digitálními technologiemi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | připomíná, že hlavním cílem politiky soudržnosti je posílit hospodářskou, sociální a územní soudržnost mezi regiony v rámci Evropské unie, přičemž je třeba, aby se zvláštní pozornost věnovala územím, jež ji vyžadují na základě toho, že jsou závažně znevýhodněna přírodními, strukturálními a demografickými podmínkami. Pro tato území je obtížnější zajistit svým obyvatelům přístup ke službám, které byly během pandemie nepostradatelné, jako jsou zdravotní služby nebo digitální infrastruktura, a budou klíčové pro dosažení evropských priorit v oblasti klimatu, digitalizace a růstu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uznává, že politika soudržnosti bude hrát stále důležitější úlohu při podpoře probíhajícího procesu hospodářských reforem v členských státech tím, že posílí vazbu na evropský semestr. Zdůrazňuje v tomto ohledu, že je naléhavě nutná rozsáhlá reforma evropského semestru a správy ekonomických záležitostí v EU tak, aby se z nich stal transparentní, inkluzivní a demokratický proces. Pokud nedojde k reformě evropského semestru, hrozí, že politika soudržnosti bude stále centralizovanější a povede k uplatnění přístupu shora dolů v plánech obnovy a k návratu k politikám, jež nezohledňují hospodářskou, sociální a územní soudržnost mezi členskými státy a v jejich rámci a které brání veřejným investicím, jež jsou naléhavě nutné pro udržitelnou obnovu EU. Komise by proto měla zajistit, že členské státy budou zapojovat regiony po celou dobu procesu vnitrostátního semestru, a měla by rovněž zajistit, že financování doporučení pro jednotlivé země z prostředků politiky soudržnosti bude mít jasný místní rozměr; |
| --- | --- |

23.

| 24. | vyzývá všechny evropské vedoucí představitele, aby včas spustili programy politiky soudržnosti na období 2021–2027, a zabránili tak mezeře ve financování mezi dvěma programovými obdobími; |
| --- | --- |

24.

Klíčová úloha malých a středních podniků a průmyslu pro inovativní hospodářské oživení Evropy

| 25. | souhlasí s předsednictvím, že pro zvládnutí digitální a environmentální transformace jsou zásadní konkurenceschopné evropské průmyslové odvětví a energické malé a střední podniky. Evropská průmyslová strategie a strategie pro malé a střední podniky by proto měly vycházet z místního přístupu a prosazovat spolupráci v oblasti inovativních klíčových technologií napříč evropskými regiony s cílem posílit konkurenční výhodu Evropy; |
| --- | --- |

25.

| 26. | za tímto účelem podporuje vypracování doporučení pro vhodné rámcové podmínky a rozsáhlé provádění inovací zaměřených na budoucí vývoj a také opatření související s financováním, výrazné snížení byrokratické zátěže, právní předpisy vstřícné k malým a středním podnikům a inovativní přeshraniční přístupy k posilování podnikatelství, digitální transformace a inovací; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poukazuje na to, že přístup k financování a likviditě podporuje malé a střední podniky prostřednictvím grantů a režimů EU a že jsou zapotřebí vnitrostátní opatření, která by umožnila podnikům překlenout nedostatek likvidity způsobený krizí. Nouzová opatření by měla být doplněna o nástroje, které umožňují financování investic a inovací, a to zejména v oblasti digitálních technologií; |
| --- | --- |

27.

| 28. | je toho názoru, že je třeba rozšířit poradenství (zejména pro samostatně výdělečné a nezaměstnané osoby) a zrychlit reakční dobu na měnící se požadavky malých a středních podniků. Veřejné orgány by měly zaujmout přístup zdola nahoru založený na potřebách. Prioritou by měly být programy na zvyšování dovedností v oblasti digitálních technologií a digitální gramotnosti; |
| --- | --- |

28.

Fond pro spravedlivou transformaci

| 29. | odmítá povinné použití EFRR jako prostředku spolufinancování Fondu pro spravedlivou transformaci (FST), protože to může ohrozit cíle politiky soudržnosti, včetně tematického zaměření výdajů na inovace (v rámci cíle politiky 1). Vzhledem k tomu, že FST je geograficky zaměřen, spolufinancování z EFRR by mělo být volitelné; |
| --- | --- |

29.

| 30. | opakuje, že o jakémkoliv přesunu regionálních fondů, včetně spolufinancování z FST, členským státem by mělo být rozhodnuto se souhlasem dotčených místních a regionálních partnerů v souladu se zásadami partnerství a víceúrovňové správy; |
| --- | --- |

30.

Krátkodobé strategie musí mít silnější regionální rozměr, být skutečně jednodušší a vykazovat dostupné synergie s dlouhodobými politikami

| 31. | vítá rychlé kroky Komise k zavedení zásadních investic v rámci balíčků investiční iniciativy pro reakci na koronavirus (CRII). Nižší administrativní zátěž a flexibilita, které tyto balíčky nabízejí, přispějí k čerpání regionálních fondů na období 2014–2020 tam, kde je to zapotřebí; |
| --- | --- |

31.

| 32. | vyzývá Komisi, aby zajistila, že nedávná opatření ke zvýšení flexibility a ještě většímu zjednodušení politiky soudržnosti na úrovni EU nepovedou k centralizaci a k tzv. gold-platingu a další administrativní zátěži na vnitrostátní úrovni, jež by mohla vyvolat snaha členských států zabránit riziku a regulovat ho; |
| --- | --- |

32.

| 33. | požaduje lepší objasnění interakce mezi nejrůznějšími novými mechanismy, jako jsou REACT-EU, Fond pro spravedlivou transformaci a facilita na podporu oživení a odolnosti, aby se předešlo nadměrné složitosti a tomu, že členské státy budou přidávat přísnější vnitrostátní omezení; |
| --- | --- |

33.

| 34. | žádá Komisi, aby zajistila, že nedojde k odlivu moci z regionů. Navrhovaná facilita na podporu oživení a odolnosti by měla být směřována prostřednictvím přístupu zdola nahoru, doplněním regionálních kritérií pro přidělování do iniciativy REACT-EU a facility na podporu oživení a odolnosti a silnějším zapojením místních a regionálních orgánů do správy nástrojů, zejména při přípravě vnitrostátních investičních plánů na podporu obnovy. Při provádění facility na podporu oživení a odolnosti prostřednictvím centralizovaných programů hrozí riziko chybějící legitimity a účinnosti, protože jsou přijímány bez jakýchkoli požadavků na partnerství, a mohlo by se tedy stát, že nezohlední skutečné potřeby obnovy z územního hlediska; |
| --- | --- |

34.

Urychlení oživení a bezproblémová transformace

| 35. | vítá, že Rada vyzvala Komisi, aby před říjnovým zasedáním Evropské rady předložila návrhy, jak urychlit a usnadnit postupy v členských státech v zájmu rychlého zavedení podpory pro oživení. Je důležité vytvořit dobré podmínky pro rychlé provádění investičních projektů, zejména v oblasti infrastruktury; |
| --- | --- |

35.

| 36. | souhlasí s opatřeními, která umožní rychlé proplácení a zjednodušený přístup k dodatečným zdrojům, a to zejména s mezním datem pro způsobilost a navrhovaným časovým rámcem dvou let, 2021 a 2022, pro vynaložení 70 % grantů. Zdůrazňuje však, že je důležité zachovat možnost, aby členské státy využily dodatečné zdroje také v letech 2023 a 2024, po termínu stanoveném Evropskou komisí na rok 2022; |
| --- | --- |

36.

| 37. | naléhavě vyzývá členské státy, aby se řídily návrhem Komise využít stávajících řídících struktur v zájmu urychlení provádění a zajištění zapojení místních a regionálních orgánů podle zásady partnerství; |
| --- | --- |

37.

| 38. | naléhavě vybízí Radu, aby co nejdříve přijala rozhodnutí o konečném přídělu iniciativy REACT-EU v zájmu podpory rychlého provádění klíčových investic pro města a regiony. I kdyby bylo rozhodnutí přijato dne 19. října, bude to pro regiony již příliš pozdě na to, aby připravily programy; |
| --- | --- |

38.

Obecná doporučení pro politiku soudržnosti v programovém období 2021–20207

| 39. | doporučuje, aby místní a regionální orgány jasně definovaly střednědobé a dlouhodobé strategie rozvoje založené na předpovězených trendech a výzvách i na specifických rysech svých území; |
| --- | --- |

39.

| 40. | zdůrazňuje, že strategie regionálního rozvoje a strategie pro inteligentní specializaci jsou důležitým nástrojem, který v souladu s konkrétním místním přístupem k hospodářskému, sociálnímu a územnímu rozvoji zajistí synergie a vzájemné doplňování mezi jednotlivými odvětvovými nástroji a zapojí zúčastněné strany; |
| --- | --- |

40.

| 41. | připomíná význam spolupráce všech úrovní správy (EU, vnitrostátní, regionální a místní) a také význam toho, aby nižším než celostátním úrovním byl poskytován dostatek příležitostí a finančních prostředků, aby mohly přijmout odpovědnost za svůj rozvojový potenciál; |
| --- | --- |

41.

| 42. | žádá Komisi, aby zajistila, že při návratu do „normálu“ bude dodržován klíčový právní rámec a zásady politiky soudržnosti s prvky, jako jsou tematické zaměření, předběžné podmínky, víceúrovňová správa, partnerství, solidarita, právní stát a místní rozměr. Tyto zásady se ukázaly jako vhodné pro rychlé a flexibilní řešení problémů tak, aby žádné město ani region nezůstaly opomenuty; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pevně podporuje Evropský parlament, který důrazně prosazuje mechanismus EU na ochranu demokracie, právního státu a základních práv. Vyzývá k tomu, aby tento mechanismus v každém členském státě, regionu a obci prosazoval všechny základní hodnoty EU, včetně respektování lidské důstojnosti a lidských práv, svobody a rovnosti, a aby zaručoval, že se veškeré sankce budou vztahovat na příslušnou úroveň správy; |
| --- | --- |

43.

| 44. | doporučuje rozšířit strategie pro inteligentní specializaci nad rámec výzkumu a vývoje s širším zaměřením na hospodářské, sociální a environmentální cíle a větší pozorností věnovanou budoucí odolnosti. Cíl politiky č. 1 (inteligentnější Evropa) poskytuje základ pro investice do inovací, které jdou nad rámec hospodářské transformace a slouží širším ekonomickým, sociálním a environmentálním cílům (např. Zelená dohoda); |
| --- | --- |

44.

| 45. | považuje proto snižování minimálních výdajů na inovativní a inteligentní průmyslovou transformaci v rámci cíle politiky č. 1 EFRR za politováníhodné. Chybějící tematické zaměření cíle politiky č. 1 pro nejrozvinutější regiony je v této souvislosti znepokojující, protože inovace v těchto regionech mohou být hnací silou evropského hospodářství; |
| --- | --- |

45.

| 46. | podporuje, aby se pokračovalo ve zhodnocování v operačních programech EFRR na období 2021–2027 v rámci cíle politiky č. 1. Je i nadále nutné investovat do fází mezi aplikovaným výzkumem a uvedením inovací na trh, a to financováním v podobě kapitálu i v podobě grantů. Soustředit bychom se měli na tvorbu nových hodnotových řetězců; |
| --- | --- |

46.

| 47. | vyjadřuje politování nad rozhodnutím Rady zrušit jak technický přezkum přídělu prostředků v rámci politiky soudržnosti v polovině období v roce 2024, tak možné přidání dalších 10 miliard EUR do finančního krytí politiky soudržnosti, aniž by kterýkoliv členský stát přišel o část svého přídělu. Je to politováníhodné proto, že tento přezkum má zhodnotit dopad krize. Ve značné části regionů pravděpodobně dojde k prudkému poklesu HDP na obyvatele, a mohly by tak mít podle přezkumu v polovině období nárok na vyšší příspěvky; |
| --- | --- |

47.

| 48. | žádá EU, aby nečinila žádná další opatření, jak navrhuje Rada, k zajištění shromažďování a srovnatelnosti informací o konečných příjemcích finančních prostředků EU pro účely kontroly a auditu. Koneční příjemci by neměli být zatěžováni dalšími audity; |
| --- | --- |

48.

Přidaná hodnota územní spolupráce, regionálních ekosystémů, inteligentní specializace a inovativních meziregionálních investic pro podporu hospodářského oživení

| 49. | připomíná význam evropské územní spolupráce spočívající v pomoci při nápravě škodlivých důsledků krize a urychlení hospodářského oživení a vyzývá k tomu, aby byly vyčleněny finanční prostředky na projekty přeshraniční spolupráce; |
| --- | --- |

49.

| 50. | vyjadřuje proto politování nad tím, že finanční prostředky přidělené pro cíl Evropské územní spolupráce (EÚS) byly sníženy oproti návrhu Komise z května roku 2018, natož oproti úrovním z období 2014–2020. Rozpočet navrhovaný pro EÚS je proto zjevně nepřiměřený vzhledem k rostoucím a vícečetným výzvám, jimž přeshraniční oblasti čelí v souvislosti s krizí způsobenou onemocněním COVID-19. Obdobně je politováníhodné, že dohoda Rady počítá se snížením rozpočtu pro meziregionální inovační investice (známé také jako „složka 5“) o polovinu; |
| --- | --- |

50.

| 51. | vyzývá Komisi k další podpoře regionálních ekosystémů a klastrů v rámci meziregionálních inovačních investic. Kombinace technologických, průmyslových a sociálních infrastruktur z různých regionů v závislosti na jejich silných stránkách a schopnostech napomáhá vytvářet kritické množství a úspory z rozsahu, a má proto potenciál zvýšit účinnost výzkumných a inovačních systémů; |
| --- | --- |

51.

| 52. | žádá Komisi, aby zvážila začlenění regionálních strategií pro inteligentní specializaci, které přispívají k ekologické, digitální a odolné Evropě, coby podmínky umožňující účinné (vnitrostátní) investiční plány na podporu oživení; |
| --- | --- |

52.

| 53. | navrhuje zahájit trvalý politický dialog mezi všemi úrovněmi správy na téma synergií různých opatření týkajících se COVID-19 s nástroji politiky soudržnosti jako součást programu tří předsednictví – německého, portugalského a slovinského. |
| --- | --- |

53.

V Bruselu dne 14. října 2020.

předseda Evropského výboru regionů

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

| 18.12.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 440/60 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 440/60

---

Stanovisko Evropského výboru regionů Strategie pro malé a střední podniky

(2020/C 440/11)

| Zpravodaj: | Eddy VAN HIJUM (NL/ELS), člen výkonné rady provincie Overijssel |
| --- | --- |
| Odkazy: | Výroční zpráva o evropských malých a středních podnicích. Výzkum, vývoj a inovace v malých a středních podnicích
  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Strategie pro udržitelnou a digitální Evropu zaměřená na malé a střední podniky
  COM(2020) 103 final |

Zpravodaj:

Eddy VAN HIJUM (NL/ELS), člen výkonné rady provincie Overijssel

Odkazy:

Výroční zpráva o evropských malých a středních podnicích. Výzkum, vývoj a inovace v malých a středních podnicích

Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Strategie pro udržitelnou a digitální Evropu zaměřená na malé a střední podniky

COM(2020) 103 final

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ

| 1. | uznává význam malých a středních podniků v hospodářství EU, protože tvoří 99,8 % všech společností v nefinančním podnikatelském sektoru, dvě třetiny celkové zaměstnanosti a 56,4 % celkové přidané hodnoty vytvořené nefinančním podnikatelským sektorem (1); |
| --- | --- |

1.

| 2. | chápe, že přechod k udržitelnému a digitálnímu hospodářství by se nemohl uskutečnit bez odhodlání podnikatelů a rodinných příslušníků provozujících rodinné podniky, kteří vlastní a řídí 25 milionů malých a středních podniků v Evropě. Zdůrazňuje, že je třeba malým a středním podnikům pomoci, aby se chopily nových příležitostí a dokázaly rozhodně zareagovat na měnící se podnikatelské prostředí, a vytvářet tak udržitelný růst a zaměstnanost a posilovat dlouhodobou konkurenceschopnost Evropy během tohoto přechodu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | podporuje EU v prosazování rovných podmínek pro malé a střední podniky snížením regulačního zatížení, zlepšením přístupu na jednotný trh a zvýšením dostupnosti finančních služeb; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdůrazňuje, že přirozeným prostředím pro malé a střední podniky jsou obec a region, které fungují jako ekosystém, v němž se tyto podniky zapojují do sítí, které je propojují s jejich podpůrnou infrastrukturou, včetně trhů práce, vzdělávacích a výzkumných ústavů, kupujících a dodavatelů, finančních a obchodních služeb, obchodních a průmyslových komor či místních a regionálních orgánů; |
| --- | --- |

4.

| 5. | s radostí proto vítá sdělení Komise ze dne 10. března 2020 nazvané Strategie pro udržitelnou a digitální Evropu zaměřená na malé a střední podniky a sdílí v něm uvedené cíle spočívající ve snížení administrativní a regulační zátěže malých a středních podniků, zlepšení jejich přístupu k financování, jakož i závazek Komise, že bude malé a střední podniky povzbuzovat, aby se zapojily do přechodu k udržitelnosti a digitalizaci; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uvědomuje si, že od předložení strategie pro malé a střední podniky se svět výrazně změnil. Očekává se, že hospodářské důsledky pandemie COVID-19 budou mít značný dopad na všechny regiony i malé a střední podniky v Evropě. Tato krize by však měla být vnímána také jako historická příležitost, jak sladit hospodářské oživení se zásadami Zelené dohody pro Evropu, udržitelnosti a digitalizace, které musejí být nedílnou součástí strategie pro malé a střední podniky. Musí být předložen plán oživení pro malé a střední podniky vypracovaný pod vedením místních a regionálních orgánů, který by reagoval na rozmanité potřeby malých a středních podniků a na různé hospodářské a institucionální podmínky v Evropě. Opatření EU zaměřená na oživení budou nejúčinnější, pokud budou synchronizována s regionálními a celostátními iniciativami a budou v souladu s místními ekosystémy. Proto je zásadní koordinace a výměna osvědčených postupů; |
| --- | --- |

6.

Zohlednění všech malých a středních podniků

| 7. | je proto přesvědčen, že strategie pro malé a střední podniky, ačkoli obsahuje řadu příslušných priorit a opatření, postrádá vizi, jak plně zohlednit rozmanité potřeby malých a středních podniků. Tato vize by měla klást silný důraz na zajištění rovných podmínek pro malé a střední podniky na dokončeném a prohloubeném jednotném trhu a měla by podporovat integraci a doplňkovost mezi opatřeními na všech úrovních veřejné správy, včetně silného regionálního rozměru s cílem zajistit místní přístup přizpůsobený na míru potřebám místních malých a středních podniků; |
| --- | --- |

7.

| 8. | sdílí názor Komise na rozmanitost malých a středních podniků, je však přesvědčen, že tato rozmanitost se do navrhovaných opatření nepromítá v dostatečné míře. Strategie Komise se zaměřuje především na nově zakládané podniky, rozvíjející se podniky a technicky vyspělé malé a střední podniky. Třebaže mají tyto skupiny zásadní význam pro růst a inovace, neznamená to, že tradiční a rodinné podniky jsou jen pasivními následovateli; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vyjadřuje politování nad tím, že když Komise hovoří o zavedených a místně vázaných malých a středních podnicích, označuje „tradiční podniky“ za „dospělé“ členy komunity malých a středních podniků. Tyto zavedené podniky budou v současné krizi stabilizačním prvkem místních ekonomik a komunit a budou vytvářet dlouhodobě udržitelný růst; |
| --- | --- |

9.

| 10. | je si vědom silných vazeb mezi malými a středními podniky a jejich hostitelskými regiony, zejména pokud jde o zmíněné „dospělé“ podniky, které jsou místně vázané a usilují o dlouhodobé přežití. Jedná se často, nikoli však výhradně, o podniky v rodinném vlastnictví, které jsou více nakloněny přebírání sociální odpovědnosti, protože jejich sociální kapitál je vázán na jejich místní reputaci. Jejich vlastníci, vedoucí pracovníci a zaměstnanci se mohou stát ambasadory přechodu k udržitelnosti a podílet se na strukturální spolupráci s regionálními a místními orgány; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naléhavě žádá Komisi, aby vypracovala politiky zaměřené na potřeby rodinných podniků v Evropě, včetně nástupnictví a transgeneračního podnikání. Přestože rodinné podniky plní v našem hospodářství důležitou úlohu, tvůrci politik jim věnují jen malou pozornost. Tato oblast zůstává navzdory nedávným prohlášením předsedkyně Evropské komise Ursuly von der Leyen i dřívějším iniciativám nadále přehlížena; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zdůrazňuje, že rodinné podniky jsou nejběžnějším druhem firem a tvoří přibližně 70 % všech podniků v Evropě (2). Vlastnická struktura do značné míry určuje, jak a kým je určitý malý či střední podnik řízen, jakož i obchodní a investiční strategii firmy. Toto vlastnické hledisko však mnohdy ve stávajících politikách v oblasti malých a středních podniků chybí; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vyzývá Komisi, aby i nadále a v ještě vyšší míře podporovala statistické průzkumy v rámci Programu pro konkurenceschopnost podniků a malé a střední podniky (COSME). Umožnila by tak výzkumným pracovníkům a statistickým agenturám plně postihnout rozmanité vlastnické struktury evropských malých a středních podniků a analyzovat důležité mezinárodní a meziregionální rozdíly. V tomto ohledu považuje za nezbytné zajistit, aby shromažďování údajů zohledňovalo genderovou problematiku; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zdůrazňuje, že rodinné podniky se nepřiměřeně koncentrují v regionech, jejichž hrubý domácí produkt se blíží evropskému průměru, a že tyto regiony čelí hrozbě „pasti středního příjmu“ (3). Podle sedmé zprávy o soudržnosti byl růst v těchto regionech se středními příjmy pomalejší ve srovnání s regiony s nejlepšími výsledky a regiony, které byly ve výchozí pozici znevýhodněné; |
| --- | --- |

14.

| 15. | zdůrazňuje, že politiky v oblasti malých a středních podniků by měly klást větší důraz na zapojení zavedených malých a středních podniků a řešení jejich potřeb, včetně přizpůsobení se novým technologiím, převodů podniků, internacionalizace, přístupu k financování a profesionalizace řízení a podávání zpráv. Stávající jednotná kontaktní místa, která představují pevně zavedenou součást regionálních ekosystémů, by měla sloužit jako přístupové body pro poskytování místně přístupných služeb pro malé a střední podniky, včetně poradenství ohledně široké škály programů, opatření a nástrojů financování vzniklých na unijní, vnitrostátní či regionální úrovni; |
| --- | --- |

15.

| 16. | investuje do silných regionálních ekosystémů, které mají být – mj. díky meziregionálním investicím do inovací – pevně propojeny na evropské úrovni prostřednictvím mezinárodní výměny znalostí mezi malými a středními podniky a mezi regionálními samosprávami. Vítá strategie a iniciativy inteligentní specializace, jako je platforma S3, iniciativa Vanguard a různé projekty spolupráce mezi evropskými podnikatelsky zaměřenými regiony (EER), které prokázaly svou hodnotu a zaslouží si pokračující podporu, včetně vytvoření zvláštního rámce pro financování jejich rozvoje; |
| --- | --- |

16.

Budování kapacit pro digitalizaci a udržitelnost

| 17. | bere na vědomí plán Komise na posílení Evropského znalostního střediska pro účinné využívání zdrojů a plán jmenovat specializované poradce pro udržitelnost v rámci sítě Enterprise Europe Network (EEN); |
| --- | --- |

17.

| 18. | je znepokojen tím, že tyto evropské iniciativy nejsou zakotveny v regionální infrastruktuře pro malé a střední podniky. Pozitivní výjimku v tomto ohledu představuje podpora Komise husté síti až 240 center pro digitální inovace; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zdůrazňuje, že malé a střední podniky působící v odvětví IKT mohou fungovat jako hybná síla digitálního rozvoje v regionálním prostředí tím, že budou napomáhat rostoucí skupině digitálně závislých malých a středních podniků. Příkladem takové iniciativy je platforma digitalHUB v Cáchách (4). Vyzývá k podpoře vytváření více aliancí malých a středních podniků pro umělou inteligenci ve strategických hodnotových řetězcích; |
| --- | --- |

19.

| 20. | naléhavě vyzývá malé a střední podniky, aby v zájmu snížení nákladů a vybudování konkurenceschopného a udržitelného hospodářství fungovaly s vyšší energetickou účinností, snížily svou spotřebu energie, zvýšily výrobu a využívání energie z obnovitelných zdrojů a uplatňovaly oběhové výrobní procesy. Malé a střední podniky a mikropodniky by však neměly nést nepřiměřený podíl nákladů spojených s přechodem k udržitelnosti a ani by neměly být vystaveny nekalé soutěži ze strany třetích zemí s nižší úrovní ochrany životního prostředí. V tomto ohledu se domnívá, že by měl být stanoven mechanismus uhlíkového vyrovnání na hranicích, aby se zajistilo, že ze strany třetích zemí nebude docházet k nekalé soutěži; |
| --- | --- |

20.

| 21. | zdůrazňuje, že agenda v oblasti lidského kapitálu pro malé a střední podniky, včetně programů pro zelené a digitální dovednosti, by se neměla vztahovat pouze na pracovníky, ale také na podnikatele, vlastníky a vedoucí pracovníky. Vyzývá Komisi, aby tyto otázky náležitě zohlednila ve své revidované agendě dovedností pro Evropu. Tito podnikatelé, vlastníci a vedoucí pracovníci nejen rozhodují o strategických prioritách, ale také utvářejí podobu vzdělávacího prostředí ve svých podnicích; |
| --- | --- |

21.

| 22. | navrhuje, aby školení probíhala způsobem vzájemného učení, přičemž zprostředkovatelskou úlohu by měla plnit regionální infrastruktura trojité šroubovice. Je velmi důležité, aby podnikatelé, vlastníci, vedoucí pracovníci a zaměstnanci malých a středních podniků měli přístup k programům celoživotního učení na univerzitách, odborných školách, dalších institucích odborné přípravy a v terénních laboratořích. Ucelená agenda v oblasti lidského kapitálu pro malé a střední podniky, jež bude zahrnovat i genderové aspekty, může posílit jak vysoce inovativní regiony, tak regiony, které čelí odlivu mozků; |
| --- | --- |

22.

Snížení regulační a administrativní zátěže a zlepšení přístupu na trh

| 23. | vyzývá Komisi, aby během posuzování dopadů navrhovaných nařízení zlepšila ověřování dopadu na malé a střední podniky v souladu se zásadou „zelenou malým a středním podnikům“. Důkladné ověření dopadu na malé a střední podniky zahrnuje diferencovanou analýzu nákladů a přínosů u malých a středních podniků a velkých společností, jakož i mezi různými velikostmi a třídami malých a středních podniků, dostatek příležitostí pro konzultace se zúčastněnými stranami, vyčíslení dopadu a důkladný dohled ze strany Výboru pro kontrolu regulace; |
| --- | --- |

23.

| 24. | vítá iniciativu Komise zaměřenou na vytvoření standardu EU pro startupové národy, jejímž cílem je učinit z Evropy nejatraktivnější světadíl pro začínající a rychle se rozvíjející podniky. Zároveň zdůrazňuje, že je třeba do této iniciativy zapojit všechny úrovně správy; |
| --- | --- |

24.

| 25. | naléhavě žádá Komisi, aby k malým a středním podnikům zaujala vstřícnější postoj a zajistila, aby regulační opatření fungovala jako pobídka pro inovace a nebránila činnosti malých a středních podniků, jak tomu často je u přeshraničních činností. To povede k větší odolnosti a konkurenceschopnosti namísto dodatečné zátěže a nákladů na dodržování předpisů souvisejících s mezinárodním obchodem. S cílem povzbudit malé a střední podniky, aby začaly využívat výhod spravedlivých dohod o volném obchodu, avšak při vědomí rizika nekalé soutěže ze strany vývozu z třetích zemí s nižšími požadavky v oblasti ochrany životního prostředí, je třeba odstraňovat překážky inovativním a nákladově efektivním způsobem, například prostřednictvím internetových interaktivních nástrojů, jako je kalkulátor pravidel původu pro malé a střední podniky, nebo mechanismů pro zjišťování emisí z produktů (jako je uhlíkové vyrovnání na hranicích nebo definice „pasů“); |
| --- | --- |

25.

| 26. | je potěšen pokračujícími kontrolami účelnosti právních předpisů prostřednictvím platformy Fit pro budoucnost. Je však třeba, aby byla posílena úloha Výboru regionů a malých a středních podniků ve srovnání s jeho předchůdcem, platformou REFIT. Řada předpisů, které se dotýkají malých a středních podniků, je prováděna na nižší než celostátní úrovni správy, přičemž hustota regulačních předpisů, gold-plating či problémy s proporcionalitou a subsidiaritou se výrazněji projevují na spodním stupni pyramidy. V této souvislosti zdůrazňuje, že se Komise zaměří rovněž na odstraňování administrativních překážek, pokud jde o přeshraniční spolupráci. Tím by měla být zajištěna možnost snadné výměny pracovníků mezi příhraničními regiony, a to i na krátkou dobu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vyzývá Komisi, aby během posuzování dopadů a přezkumu právních předpisů EU aktivně konzultovala malé a střední podniky a zájmové skupiny, které zastupují širokou škálu obchodních modelů, včetně podniků sociální ekonomiky; Pozitivní regulační prostředí pro sociální podnikání zlepší míru přežití začínajících podniků se sociálním dopadem, podpoří sociální inovace a posílí sociální odpovědnost podniků, což nás přiblíží k realizaci Zelené dohody pro Evropu a cílů udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

27.

| 28. | je přesvědčen, že odstraňování překážek pro malé a střední podniky v souvislosti s certifikačním rámcem aktu EU o kybernetické bezpečnosti, včetně norem a technických specifikací, je nezbytnou podmínkou pro účast malých a středních podniků na jednotném digitálním trhu a pro inovativní, udržitelnou a inkluzivní digitální Evropu, která se opírá o sdílení dat a digitální důvěru; |
| --- | --- |

28.

| 29. | naléhavě vyzývá Komisi, aby zajistila provádění opatření ke zlepšení přístupnosti zadávání veřejných zakázek pro malé a střední podniky, jež byla navržena ve směrnicích o zadávání veřejných zakázek z roku 2014, včetně zásady „rozdělit nebo vysvětlit“, požadavků týkajících se sníženého obratu a zavádění elektronických řešení, jako jsou např. jednotné evropské osvědčení pro veřejné zakázky a e-Certis. Vyzývá Komisi, aby vypracovala plán realizace zásady „pouze jednou“ v procesu zadávání veřejných zakázek, čímž by se snížila administrativní zátěž a zvýšila transparentnost; |
| --- | --- |

29.

| 30. | zdůrazňuje, že místní a regionální orgány aktivně usilují o zlepšení přístupu malých a středních podniků k veřejným zakázkám a současně podporují inovace a řeší společenské výzvy jako první zákazníci. Město Valladolid, držitel evropské ceny za podporu podnikání za rok 2019, vytvořilo příručku pro zadávání veřejných zakázek vstřícných vůči malým a středním podnikům, která může sloužit jako příklad (5); |
| --- | --- |

30.

| 31. | přeje si investovat do přeshraniční spolupráce ve prospěch malých a středních podniků, včetně integrace trhů práce, přeshraničních vztahů mezi podniky a spolupráce mezi vládami, znalostními institucemi a středisky podpory malých a středních podniků na obou stranách hranice. Zvláštní úlohu by v přeshraniční spolupráci měly hrát místní a regionální orgány, neboť mohou nejlépe posoudit, jaká opatření jsou vhodná k posílení místního hospodářství a mohou rychle identifikovat překážky přeshraniční spolupráce. Tato strategie by jim měla poskytnout politickou podporu, aby zde mohly rychle a snadno jednat; |
| --- | --- |

31.

| 32. | usiluje rovněž o to, aby se investovalo do meziregionální spolupráce ve prospěch malých a středních podniků a do spolupráce mezi vládami, znalostními institucemi a středisky podpory malých a středních podniků v ostrovních a nejvzdálenějších regionech; |
| --- | --- |

32.

| 33. | očekává, že v nadcházejících letech se z důvodu stárnutí evropské populace stanou naléhavou výzvou převody podniků. Jmenovitě ve střední a východní Evropě řada zakladatelů založila své firmy po roce 1989 a nyní je připravena předat vedení druhé generaci; |
| --- | --- |

33.

| 34. | je si vědom rizik spojených s obchodním nástupnictvím, a proto vítá opatření navržená Komisí týkající se usnadnění převodu podniků prostřednictvím vytvoření rámce na podporu převodů podniků v EU; |
| --- | --- |

34.

Přístup k financování

| 35. | upozorňuje na skutečnost, že více než 60 % malých a středních podniků nedostává zaplaceno včas, což je jednou z hlavních příčin jejich úpadků. Vyzývá proto k řádnému provádění směrnice o opožděných platbách a vítá navrhovaný monitorovací a donucovací nástroj. Zdůrazňuje, že malé a střední podniky by neměly být zatěžovány břemenem opožděných plateb ze strany velkých společností a orgánů veřejné správy; |
| --- | --- |

35.

| 36. | chce zdůraznit, že agentury pro regionální rozvoj mohou přispívat do regionálního finančního systému, a to nejen svou účastí na vysoce rizikových projektech, ale také zajištěním kontinuity zavedených firem, včetně jejich příspěvku k lidskému kapitálu regionu. Skupina Evropské investiční banky by měla uznat kladný společenský vliv těchto zavedených firem a podpořit jejich kontinuitu prostřednictvím zvláštních nástrojů kapitálového financování; |
| --- | --- |

36.

| 37. | vítá začlenění fondů a zjednodušení postupů v rámci programu InvestEU. Naléhavě však žádá, aby se dostupnost financování pro malé a střední podniky neomezovala jen na zvláštní prostor pro malé a střední podniky, ale aby představovala jednu z hlavních priorit i v dalších třech prostorech; |
| --- | --- |

37.

| 38. | vyjadřuje obavy nad výší zadluženosti malých a středních podniků v Evropě, zejména malých a středních podniků působících na izolovaných a malých trzích, např. v ostrovních a nejvzdálenějších regionech. Na všech úrovních veřejné správy by měly být posíleny politiky zaměřené na zlepšení přístupu malých a středních podniků ke kapitálovému financování, čímž by se snížila neudržitelná míra dluhového financování; Obavy jsou ještě vyšší u mikropodniků, které nemají podmínky pro přístup k financování z finančního systému; |
| --- | --- |

38.

Správa a řízení

| 39. | zdůrazňuje, že za regionální strategie pro malé a střední podniky odpovídají v souladu se zásadou subsidiarity místní a regionální orgány; |
| --- | --- |

39.

| 40. | bere na vědomí silnější mandát sítě zmocněnců pro malé a střední podniky k řízení politik EU v oblasti malých a středních podniků. Vyzývá vnitrostátní zmocněnce, aby posílili svou spolupráci s regionálními orgány a dalšími místními subjekty. Navrhuje, aby byly každoročně pořádány výměny mezi zmocněncem EU pro MSP a členy VR s cílem posoudit provádění strategie pro malé a střední podniky na regionální a místní úrovni; |
| --- | --- |

40.

| 41. | zdůrazňuje, že celoevropská, přeshraniční a meziregionální spolupráce, výměna znalostí a učení jsou důležitými prvky koordinovaného evropského přístupu k provádění politiky EU, který by měl být rozvíjen, usnadňován a podporován prostřednictvím programů EU; |
| --- | --- |

41.

| 42. | vyzývá Komisi, aby zlepšila horizontální koordinaci strategie pro malé a střední podniky, a tím posílila dopad této strategie na přidělování evropských strukturálních a investičních fondů v období 2021–2027; |
| --- | --- |

42.

| 43. | žádá Komisi, aby zajistila, že finanční prostředky EU bude využívat větší počet malých a středních podniků, protože finanční krytí jednotlivých programů pro malé a střední podniky, jako je COSME (2,3 miliardy EUR v období 2014–2020), je ve srovnání s evropskými strukturálními a investičními fondy (460 miliard EUR) skromné. V programech přímého a sdíleného řízení, jako je Evropský fond pro regionální rozvoj, regiony s úspěchem zajišťují, aby byl rozpočet uzpůsoben účelu malých a středních podniků. Naléhavě žádá Komisi, aby v rámci svých zvláštních programů, jako je např. Horizont Evropa, vypracovala konkrétní programové položky a iniciativy pro malé a střední podniky a aby usnadnila přístup malých a středních podniků k takovýmto stávajícím programům; |
| --- | --- |

43.

| 44. | zdůrazňuje zásadní význam ESI fondů při financování přechodu k udržitelnosti a připomíná, že Výbor regionů žádal, aby bylo 30 % veškerého financování ze strukturálních fondů – namísto dosud plánovaných 25 % – určeno na priority Zelené dohody; |
| --- | --- |

44.

Cesta k oživení malých a středních podniků po pandemii COVID-19

| 45. | zdůrazňuje, že v důsledku opatření k omezení fyzického kontaktu v reakci na pandemii COVID-19 je přechod malých a středních podniků na digitalizaci za rovných podmínek ještě naléhavější a zásadnější jak pro jejich přežití, tak pro celkovou strategickou konkurenceschopnost Evropy; |
| --- | --- |

45.

| 46. | vyzdvihuje schopnost Evropské komise reagovat během pandemie vytvářením programů na podporu malých a středních podniků a zachování zaměstnanosti, jako je SURE. Malé a střední podniky v zemědělsko-potravinářském odvětví, v odvětví služeb nebo cestovního ruchu, které patří mezi podniky, jež byly během pandemie postiženy nejvíce, potřebují pružné mechanismy, jež jim umožní přežít, až krize skončí, neboť s jejich přežitím je úzce spjata úroveň zaměstnanosti v Evropě; |
| --- | --- |

46.

| 47. | je si vědom příležitostí k významnému pokroku v přechodu k udržitelnosti, které nabízí restrukturalizace, přičemž bere v úvahu i velikost podniků a odvětví zasažených krizí. Tento pokrok musí být podpořen investičními pobídkami k tomu, aby malé a střední podniky využily příležitostí ekologických technologií a modelů oběhového hospodářství; |
| --- | --- |

47.

| 48. | naléhavě žádá Komisi, aby sledovala, zda dopad mimořádných podpůrných opatření neoslabí její ambice v oblasti vytváření rovných podmínek pro malé a střední podniky. Dále vyzývá Komisi, aby přezkoumala dopad krize COVID-19 na již zvýšenou úroveň geopolitické nestability. Narušení obchodních toků a dodavatelských řetězců může vést k relokalizaci hospodářské činnosti, zejména v případě systémově důležitých infrastruktur, jako je oblast zdravotnických prostředků, a pro malé a střední podniky i regiony může představovat příležitosti i výzvy. Malé a střední podniky, které čelí problémům s likviditou, mohou mít sklon přijímat nabídky od strategických kupců, a vystavovat se tak riziku nechtěných zahraničních zásahů do ekonomiky; |
| --- | --- |

48.

| 49. | očekává, že pokud budou v této oblasti poškozovány zájmy malých a středních podniků a evropského hospodářství, bude Komise jednat obezřetně, jako například když dočasně změnila pravidla státní podpory. Místní a regionální orgány zůstanou ostražité a budou i nadále sdílet informace mezi sebou navzájem i s orgány vyšší úrovně správy, aby tak umožnily vzájemné učení týkající se přiměřené reakce na tuto bezprecedentní situaci; |
| --- | --- |

49.

| 50. | zdůrazňuje, že Komise musí být vnímavá k zájmům malých a středních podniků, které v současné době nemají silné vazby na finanční systém, protože jsou z velké části samofinancovány. Některé z těchto firem se potýkají s náhlými problémy s likviditou a poprvé za dobu své činnosti naléhavě potřebují vratné a/nebo nevratné úvěry. Týká se to především mikropodniků, ale může to postihnout i větší rodinné podniky; |
| --- | --- |

50.

| 51. | vyzývá Komisi, aby v zájmu nastartování hospodářského oživení regionálním orgánům umožnila přístup k evropskému financování v rámci balíčku pro oživení. Místní a regionální orgány mohou nejlépe posoudit potřeby malých a středních podniků, které se budou přizpůsobovat hospodářské situaci po skončení pandemie; |
| --- | --- |

51.

| 52. | zdůrazňuje, že cíl zvýšení finanční stability a odolnosti podniků by měl zůstat jednou z nejvyšších priorit tvůrců politik na všech úrovních. Varuje před nadměrnou závislostí navrhovaných opatření na podporu malých a středních podniků na dluhových nástrojích. |
| --- | --- |

52.

V Bruselu dne 14. října 2020.

předseda Evropského výboru regionů

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Viz Výroční zpráva o evropských malých a středních podnicích (2019).

1

(2)  Statistický průzkum podpořený programem COSME ukázal podíl rodinných podniků v nefinančním podnikání v Dánsku (60 %), ve Finsku (70 %), v Nizozemsku (71 %) a v Polsku (92 %).

2

(3)  Podle statistik z Nizozemska se regiony s vyšší koncentrací rodinných podniků blíží evropskému průměru HDP (Eurostat, 2017, CBS, 2017).

3

(4)  https://aachen.digital/.

4

(5)  https://blogs.ec.europa.eu/promotingenterprise/files/2020/02/2020_PublicPROCUREMENTfosSME-GUIDANCEforCAuthorities.pdf.

5

---

| 18.12.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 440/66 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 440/66

---

Stanovisko Evropského výboru regionů Výzvy v oblasti místní demokracie v zemích západního Balkánu

(2020/C 440/12)

| Zpravodaj: | Nikola DOBROSLAVIĆ (HR/ELS), hejtman Dubrovnicko-neretvanské župy |
| --- | --- |
| Odkaz: | dopis chorvatského předsednictví Rady EU (ministra zahraničních věcí a evropských záležitostí Chorvatské republiky Grliće Radmana předsedovi VR Karl-Heinzovi Lambertzovi), A/00028 |

Zpravodaj:

Nikola DOBROSLAVIĆ (HR/ELS), hejtman Dubrovnicko-neretvanské župy

Odkaz:

dopis chorvatského předsednictví Rady EU (ministra zahraničních věcí a evropských záležitostí Chorvatské republiky Grliće Radmana předsedovi VR Karl-Heinzovi Lambertzovi), A/00028

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ

Obecné připomínky

| 1. | projevuje chorvatskému předsednictví Rady EU uznání za to, že iniciovalo vypracování tohoto stanoviska. Je to poprvé, kdy Evropský výbor regionů (VR) vypracovává stanovisko, které pojednává výlučně o výzvách, jimž země západního Balkánu čelí v oblasti demokracie, a konkrétně o tzv. zmocňování se místních veřejných struktur (local state capture). Jedná se o fenomén, který je rozšířen daleko za hranicemi západního Balkánu a který spočívá v tom, že se určitá osoba či skupina zmocní místních struktur a prosazuje v nich své vlastní zájmy; |
| --- | --- |

1.

| 2. | připomíná, že k balíčku týkajícímu se rozšíření, který předkládá Komise, přijal již v letech 2018, 2019 a 2020 několik stanovisek, v nichž se podrobně zabýval výzvami a fungováním místní demokracie v zemích západního Balkánu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozorně sleduje zprávy o pokroku dosaženém v kandidátských zemích a vítá neutuchající angažovanost Komise, Evropského parlamentu a Rady EU v politice rozšíření EU o země západního Balkánu. Opětovně vyjadřuje svůj názor, že toto rozšíření je v politickém, hospodářském i bezpečnostním zájmu jak zemí západního Balkánu, tak i Evropské unie, a představuje geostrategickou investici do míru, stability, bezpečnosti a hospodářského růstu v celé Evropě. Zdůrazňuje, že všechny kandidátské země musí splňovat všechna kritéria, která jsou podmínkou členství v EU; |
| --- | --- |

3.

| 4. | bere s politováním na vědomí, že Komise ve svých vztazích s partnerskými zeměmi západního Balkánu – a zejména při jejich začleňování do EU – obecně vzato nepřikládá dostatečnou váhu otázkám místní demokracie, právního státu ani řádné správy věcí veřejných na místní úrovni; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vítá pokrok, jehož dosáhla řada zemí západního Balkánu v souvislosti s reformami, nicméně se znepokojením konstatuje, že některé země učinily jen velmi nepatrný pokrok v oblasti boje proti korupci, ochrany lidských práv, svobody sdělovacích prostředků a soudnictví a že situace ve jmenovaných oblastech se v těchto zemích v určitých případech mění k horšímu. Shledává, že dochází k obecnému oslabování právního státu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | upozorňuje na skutečnost, že se místní demokracie v zemích západního Balkánu potýká s řadou problémů, jimž často v podobné či dokonce téže formě čelí i členské státy EU. V zemích západního Balkánu jsou však mnohem zjevnější. Tyto problémy v dotčených zemích ještě umocňuje řada faktorů, které v EU nehrají buď žádnou, nebo jen zanedbatelnou roli. Jedná se o důsledky minulých ozbrojených konfliktů, nevyřešené spory o svrchovanost a území, nesvobodu sdělovacích prostředků, neuznávání genocidy a válečných zločinů, velmocenské snahy, nenávistné verbální projevy, nevyřešené ústavní otázky, nerovná práva národů a protiústavní volební zákony, nedostatky v řádné správě věcí veřejných a autoritářské sklony veřejných činitelů a vládních stran na všech úrovních správy, relativně slabý sociální a hospodářský rozvoj, převážně negativní demografický trend a nedostatečně rozvinutou občanskou společnost se slabou demokratickou a politickou kulturou; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zdůrazňuje své přesvědčení, že stav demokracie na místní úrovni je neoddělitelně spjat se situací na celostátní úrovni a že negativní jevy na místní úrovni jsou často odrazem stejných jevů na úrovni celostátní; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poukazuje na to, že se Evropský výbor regionů trvale angažuje v otázce západního Balkánu prostřednictvím svých různých orgánů, tj. konkrétně prostřednictvím pracovní skupiny pro západní Balkán (která je příslušná pro Albánii, Bosnu a Hercegovinu a Kosovo (*1)) a prostřednictvím tří smíšených poradních výborů (SPV), které spolupracují s místními a regionálními orgány v určitých zemích západního Balkánu (Černá Hora, Severní Makedonie a Srbsko) jako s rovnocennými partnery. Zároveň podotýká, že se tyto orgány ukázaly být přínosné při výměně osvědčených postupů a postojů mezi představiteli místních a regionálních orgánů z EU a jejich protějšků ze zemí na Balkáně. K této výměně dochází při diskusích o celé řadě otázek společného zájmu, např. o otázkách týkajících se právního státu a řádné správy věcí veřejných, které jsou velmi důležité v souvislosti s jednáními o přistoupení k EU. S politováním však konstatuje, že politická pluralita těchto SPV v daných zemích na Balkáně není vždy zaručena; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vítá úsilí, které vynakládá Kongres místních a regionálních orgánů Rady Evropy na prosazování místní demokracie v zemích západního Balkánu. Kongres a VR se ve své práci doplňují, a proto by VR chtěl spolupráci s Kongresem v této oblasti zintenzivnit; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poukazuje na to, že tři ze zemí západního Balkánu patří k zemím, na něž se vztahuje strategie EU pro Podunají jakožto jedna ze čtyř makroregionálních strategií Evropské unie. Hlavním cílem této strategie je zapojit do spolupráce mezi státy a regiony ve větší míře místní a regionální subjekty. Znamená to rovněž poskytovat těmto subjektům podporu a pomoc v rámci příslušných – demokratických – procesů a občanské společnosti. VR tudíž vybízí ke zintenzivnění spolupráce v rámci strategie EU pro Podunají; |
| --- | --- |

10.

| 11. | domnívá se, že k problémům, jimž místní demokracie čelí, patří zejména zmocňování se místních veřejných struktur. Na tento fenomén upozornila mj. i Komise ve své strategii rozšíření pro rok 2018. Rozumí se tím situace, kdy správu na místní úrovni plně nebo zčásti ovládnou jednotlivé osoby nebo skupiny (které mají odpovídající moc) a prosazují v ní své vlastní zájmy; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poukazuje na nejvýznamnější aspekty zmocňování se místních veřejných struktur: manipulování s veřejnými zakázkami a jejich někdy protiprávní zadávání, jmenování, zaměstnávání a povyšování úředních osob, vedoucích pracovníků a zaměstnanců veřejných podniků bez ohledu na jejich zásluhy, vyvíjení tlaku na soudní orgány, netransparentní podporování organizací občanské společnosti prostřednictvím místních orgánů, netransparentní činnost místních orgánů a úřadů (často ve spojení s ovládáním místních sdělovacích prostředků na základě vlastnických práv nebo reklamy) či zneužívání politických stran k osobnímu obohacení a podmaňování si místních komunit a orgánů navazováním a pěstováním osobních vztahů. Zdůrazňuje, že tyto aspekty často přispívají k rozčarování občanů a vedou k nízké volební účasti při komunálních volbách, což znamená pro místní demokracie další demokratický deficit; |
| --- | --- |

12.

| 13. | dále upozorňuje na nedostatečnou míru dodržování zásad právního státu a pomalé, neúčinné, často neobjektivní a někdy zkorumpované soudnictví, na velmi rozšířenou a hluboce zakořeněnou korupci, kterou mnozí občané považují za normální či dokonce nevyhnutelnou především v souvislosti se zaměstnáváním na místní úrovni a při kontaktech s lékařským personálem a dopravní policií, a také na přetrvávající násilný etnický a náboženský extremismus, na nevyhovující legislativní a institucionální řešení pro místní a regionální orgány a na chybějící decentralizaci v provozní i fiskální rovině; |
| --- | --- |

13.

| 14. | konstatuje, že chybějící politická pluralita nebo vyvíjení nátlaku na volené úředníky náležející k opozičním stranám a jejich zastrašování, k němuž dochází na místní úrovni v některých zemích západního Balkánu, je jedním z největších problémů místních demokracií v těchto zemích; |
| --- | --- |

14.

| 15. | v této souvislosti poukazuje na to, že zadávání veřejných zakázek ze strany ovládaných místních struktur obvykle slouží k upevnění postavení těch, které jsou v těchto obcích u moci, resp. k prohloubení panujících vztahů. Postup je často následující: nevyhlásí se zadávací řízení a zakázka se udělí přímo, veřejná zakázka se vypíše v určitém okamžiku, v publikacích, které téměř nikdo nečte, s velmi krátkou lhůtou a za podmínek, které jsou uzpůsobené konkrétnímu uchazeči. Po zadání veřejné zakázky vyjádří upřednostněný uchazeč tomu, kdo je v obci u moci, nebo jeho zástupcům svůj vděk předáním běžné provize v podobě procentního podílu z hodnoty zakázky, který již bývá zahrnut do ceny předložené nabídky, aby vybranému uchazeči neklesl zisk; |
| --- | --- |

15.

| 16. | upozorňuje na skutečnost, že ti, kteří se zmocnili místních veřejných struktur, využívají jako účinný nástroj politiku lidských zdrojů, a to zejména tam, kde je nedostatek dobrých pracovních míst, což je v dotyčných oblastech poměrně časté. Nově přijatí zaměstnanci místních orgánů i zaměstnanci místních veřejných podniků pocházejí často z vlastního klanu nebo z rodin politických či obchodních „přátel“. Bývají to také členové opozice v zastupitelských orgánech, jejich manželé či manželky a blízcí příbuzní. Někdy dokonce dojde i k protiprávní reorganizaci veřejné správy, aby bylo možné odměnit věrné přívržence za „dobrou práci“; |
| --- | --- |

16.

| 17. | s velkým znepokojením konstatuje, že místní vedoucí představitelé a příslušníci sítě vztahů nezřídka v zájmu udržení moci a přístupu k místním zdrojům navazují a pěstují úzké kontakty se soudci a dalšími soudními úředníky na celostátní i místní úrovni a zajišťují při tom vlivným osobám z oblasti soudnictví za použití místních zdrojů ekonomické výhody. Soudní úředníci na oplátku ztěžují vyšetřování a soudní řízení vedená proti místním představitelům; |
| --- | --- |

17.

| 18. | konstatuje, že situaci v místních orgánech přiostřuje nedostatek lidských zdrojů. Mnoho obyvatel, zejména mladých a vzdělaných lidí, odchází pryč a to je pro rozvoj těchto obcí velký problém; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zdůrazňuje, že vzhledem k tomu, že rovnost žen a mužů je základní zásadou EU, je třeba skutečně zohledňovat a provádět opatření zaměřená na posílení práv žen a zvýšení jejich politické účasti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | je si plně vědom skutečnosti, že značnou zátěž představuje pro místní orgány podél tzv. balkánské trasy také nelegální migrace, neboť u občanů i úřadů zvyšuje pocit bezmoci a selhání institucí; |
| --- | --- |

20.

| 21. | zdůrazňuje, že organizovaná trestná činnost ohrožuje bezpečnost a prosperitu místních celků; |
| --- | --- |

21.

| 22. | v tomto ohledu je také znepokojen ovládáním sdělovacích prostředků a místních poboček státních institucí těmi, kdo jsou na místní úrovni u moci; |
| --- | --- |

22.

| 23. | konstatuje, že ačkoli jsou organizace občanské společnosti a sdělovací prostředky v zemích západního Balkánu vůči orgánům na všech úrovních v zásadě kritické, často na nich a na jejich penězích, daňových úlevách a prostorách, které od nich získávají, závisí. Svévolné poskytování nebo upírání finanční podpory či kancelářských prostor je pro „uzurpátory“ místních orgánů účinným nástrojem, jak umlčet kritiku a podporovat v řadách občanské společnosti klientelismus; |
| --- | --- |

23.

| 24. | zdůrazňuje, že pokud by se v zemích západního Balkánu učinila přítrž zmocňování se celostátních a místních a veřejných struktur, bylo by to ve velké míře ku prospěchu místního obyvatelstva, přispělo by to k posílení hospodářství a demokratizace společnosti a poklesl by tak negativní demografický trend, a zejména vylidňování, a to by tyto země přiblížilo členství v Evropské unii; |
| --- | --- |

24.

| 25. | vítá, že Komise schválila dne 6. února 2020 nový postup uplatňovaný při procesu přistoupení zemí západního Balkánu, a očekává, že budou dále utužovány vztahy mezi delegacemi EU a představiteli úřadů zemí západního Balkánu v oblasti právního státu, reformy veřejné správy, transparentnosti, ochrany životního prostředí, konkurenceschopnosti a odvětvových opatření; |
| --- | --- |

25.

| 26. | v této souvislosti se domnívá, že by se mohla objevit nová příležitost, jak potenciální kandidátské země přiblížit Evropské unii, avšak tyto země by na oplátku musely projevit větší ochotu bojovat proti korupci a posilovat právní stát a transparentní správu veřejných financí; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vzhledem k novému postupu uplatňovanému při přístupových jednáních poukazuje zejména na aspekt posilování právního státu s cílem účinně řešit příčiny a důsledky zmocňování se místních veřejných struktur; |
| --- | --- |

27.

| 28. | konstatuje, že neustálé zmocňování se místních veřejných struktur, při němž několik málo osob po celá léta či desetiletí ovládá politiku a ekonomiku, má vliv i na volby. Odrazuje totiž občany od účasti na politickém životě, takže volební účast v komunálních volbách bývá často nižší než ve volbách celostátních. Jednou se například konaly volby, které opoziční strany zcela bojkotovaly, a v jiném případě se zas celých 11 let nekonaly vůbec žádné komunální volby (v Mostaru – v této věci dokonce existuje rozsudek Evropského soudu pro lidská práva: věc 30100/18, „Baralija v. Bosna a Hercegovina“), což je v demokratických státech nepřijatelné. Vyzývá tudíž EU, aby se zvláště zaměřila na sledování volebních procesů v takovýchto prostředích; |
| --- | --- |

28.

| 29. | s politováním podotýká, že někteří občané, zejména ti vzdělanější a finančně nezávislí, mají pocit, že jsou vyloučeni, a jsou z politiky rozčarováni. Jiní jsou naopak klientelismem spjati s těmi, kteří jsou u moci a kteří jim zajišťují práci, vyšší důchody, místa v mateřských školách pro jejich děti, nové vyasfaltované příjezdové cesty k jejich domům apod. Tato situace je těm, kteří se zmocňují místních veřejných struktur, vhod a umožňuje jim udržet se u moci a dále zhoršovat stav místní demokracie; |
| --- | --- |

29.

Obecné souvislosti

| 30. | připomíná, že EU zahájila v roce 1999 proces stabilizace a přidružení jakožto rámec pro vztahy se zeměmi západního Balkánu. Ve stejnou dobu byl také přijat Pakt o stabilitě, který představuje poněkud širší iniciativu. V roce 2008 potom Pakt o stabilitě nahradila Rada pro regionální spolupráci. Na summitu v Soluni v roce 2003 Evropská rada potvrdila, že všechny země účastnící se procesu stabilizace a přidružení jsou potenciálními kandidáty na členství v EU; |
| --- | --- |

30.

| 31. | zdůrazňuje, že tato perspektiva vstupu do EU byla potvrzena ve strategii Komise pro země západního Balkánu z února 2018 a v Sofijském prohlášení přijatém dne 17. května 2018 na summitu EU a zemí západního Balkánu a bude rovněž tématem příštího summitu EU a zemí západního Balkánu, který se bude konat dne 7. května 2020 v chorvatském Záhřebu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poukazuje na to, že síť delegací EU je jakožto součást Evropské služby pro vnější činnost pověřena důležitým úkolem, který spočívá ve sledování vývoje, pokud jde o zmocňování se místních veřejných struktur, a v podávání příslušných zpráv, zejména co se týče korupce a překážek bránících svobodným a spravedlivým volbám na místní a celostátní úrovni; |
| --- | --- |

32.

| 33. | zdůrazňuje, že on sám, coby významný aktér spolupráce s partnerskými zeměmi na západním Balkáně i jinde, podporuje úsilí o posílení místní demokracie, právního státu a řádné správy věcí veřejných, zejména díky tomu, že se zasazuje o provádění reforem správy věcí veřejných na místní úrovni a rozvoj místních ekonomik; |
| --- | --- |

33.

Doporučená opatření

| 34. | je přesvědčen, že tři smíšené poradní výbory, které zřídil pro Černou Horu, Severní Makedonii a Srbsko, a pracovní skupina pro západní Balkán jsou hlavními nástroji k jeho činnosti v této oblasti a měly by být i nadále využívány k podporování pozitivního rozvoje místní demokracie v zemích západního Balkánu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | doporučuje Komisi, aby aktivně podporovala úsilí o vyřešení problému zmocňování se místních veřejných struktur v zemích západního Balkánu, a to v úzké spolupráci s ním a s Evropským parlamentem; |
| --- | --- |

35.

| 36. | doporučuje orgánům a institucím EU, aby více podpořily zainteresované subjekty, které se odhodlaně zasazují o posilování místní demokracie a právního státu, jako jsou nezávislé neziskové organizace zabývající se sledováním situace v oblasti lidských práv, transparentnosti nebo korupce ve veřejné správě (watchdog organisations). Důležitými aktéry v boji proti korupci a v posilování demokracie na místní úrovni jsou i sdružení místních orgánů v zemích západního Balkánu, která mohou být strategickými partnery; |
| --- | --- |

36.

| 37. | navrhuje, aby se na posilování právního státu, ochraně lidských práv a posilování postavení občanů spolupracovalo i s dalšími mezinárodními organizacemi, které působí na místní úrovni (Mezinárodní organizace pro migraci, Rozvojový program OSN, UNICEF atd.); |
| --- | --- |

37.

| 38. | důrazně vyzývá všechny orgány EU, aby zintenzivnily komunikaci a kontakty s občany zemí západního Balkánu, a bylo tak s ohledem na uskutečnění společného cíle, jímž je účinné provedení nezbytných reforem, posílení právního státu a vybudování demokratické společnosti, možné rozvíjet partnerství a synergie. Jednou z oblastí, v nichž občané pociťují klady místní demokracie a sbližování s EU, je poskytování veřejných služeb. Jedná se rovněž o oblast, v níž nezřídka dochází ke korupci a zmocňování se místních veřejných struktur. Je nutné zajistit zde větší otevřenost a transparentnost a vést s občany rozsáhlejší konzultace ohledně poskytování veřejných služeb a zaměřit se při tom na jejich potřeby a poptávku; |
| --- | --- |

38.

| 39. | vyzývá v této souvislosti Komisi, aby se při přístupových jednáních a ve vztazích EU k zemím západního Balkánu ještě více soustředila na výše popsané nedostatky panující na celostátní, regionální a místní úrovni. Při tom je třeba důkladně přezkoumat případy zmocňování se místních veřejných struktur, dohlížet na provádění legislativních a institucionálních opatření, jejichž účelem je omezit volnost politiků při zacházení s finančními a lidskými zdroji, a prosazovat svobodu sdělovacích prostředků prostřednictvím finančních pobídek a vzdělávacích opatření; |
| --- | --- |

39.

| 40. | domnívá se, že kritéria, která EU uplatňuje ve svých vztazích se zeměmi západního Balkánu, by měla zohledňovat skutečnou situaci na tamní celostátní a místní úrovni a že by EU neměla pouze dohlížet na jejich formální plnění, což platí především v souvislosti se zajištěním souladu vnitrostátních právních předpisů s acquis EU. Tento záměr je sice ambiciózní, mohl by však přinést podstatně lepší výsledky; |
| --- | --- |

40.

| 41. | domnívá se, že delegace EU v zemích západního Balkánu, Evropský výbor regionů a případně i Evropský hospodářský a sociální výbor by měly hrát větší roli při přezkumu skutečného stavu místní demokracie, právního státu a řádné správy věcí veřejných v zemích západního Balkánu. K tomu mohou využívat mj. přímý kontakt s místními a regionálními orgány a představiteli opozice, podniků, akademické obce a občanské společnosti, ale také organizované a podporované dialogy s občany. |
| --- | --- |

41.

V Bruselu dne 14. října 2020.

předseda Evropského výboru regionů

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(*1)  Tímto označením nejsou dotčeny postoje k otázce statusu a označení je v souladu s rezolucí Rady bezpečnosti OSN 1244/1999 a se stanoviskem Mezinárodního soudního dvora k vyhlášení nezávislosti Kosova.

*1

---

| 18.12.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 440/71 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 440/71

---

Stanovisko Evropského výboru regionů Strategie pro formování digitální budoucnosti Evropy a Evropská strategie pro data

(2020/C 440/13)

| Zpravodaj: | Mark WEINMEISTER (DE/ELS), státní tajemník pro evropské záležitosti, spolková země Hesensko |
| --- | --- |
| Odkazy: | Formování digitální budoucnosti Evropy
  (COM(2020) 67 final)
  Evropská strategie pro data
  (COM(2020) 66 final)
  Bezpečné zavádění sítí 5G v EU – Implementace souboru opatření EU
  (COM(2020) 50 final) |

Zpravodaj:

Mark WEINMEISTER (DE/ELS), státní tajemník pro evropské záležitosti, spolková země Hesensko

Odkazy:

Formování digitální budoucnosti Evropy

(COM(2020) 67 final)

Evropská strategie pro data

(COM(2020) 66 final)

Bezpečné zavádění sítí 5G v EU – Implementace souboru opatření EU

(COM(2020) 50 final)

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ,

Shrnutí

| 1. | zdůrazňuje, že digitalizace musí lidem přinášet konkrétní užitek a hmatatelné výhody, a proto musí být při rozvoji digitálních technologií zohledněny také právní, společenské, sociální, environmentální, kulturní a zejména etické aspekty; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poukazuje na to, že digitalizace je meziodvětvové, průřezové téma, které prostupuje všemi oblastmi hospodářství a života a natrvalo je změní, takže pouze digitalizace napříč odvětvími otevírá zcela nové možnosti pro zcela nové obchodní modely a inovativní digitální služby a produkty. Poukazuje rovněž na to, že pro digitální inovace v Evropě jsou velmi důležité začínající podniky; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyzdvihuje důležitý přínos místních a regionálních orgánů k praktickému provádění digitální agendy EU, zejména v „inteligentních městech“ a „inteligentních regionech“, a také významnou úlohu, kterou zastávají místní orgány při zajišťování přístupu k údajům a jejich dostupnosti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | upozorňuje zejména na nutnost podporovat rozvoj dovedností občanů i podniků, především malých a středních podniků, ale také veřejného sektoru. Existuje řada možností, jak využívat digitalizaci světa práce ke snižování pracovní zátěže a podpoře důstojné práce a zároveň k posílení odolnosti hospodářských a sociálních systémů; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdůrazňuje, že příležitosti, které přináší digitalizace v souvislosti se zvládáním společenských, klimatických a environmentálních výzev a v určitých krizových situacích, jak ukázala stávající krize COVID-19, mají mimořádný význam zejména pro vzdělávání, pracovní život, hospodářství a fungující správu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | považuje za důležité, aby evropské hodnoty, etické principy a sociální a environmentální standardy platily i v digitálním prostoru. EU proto bude tyto hodnoty a etické principy aktivně prosazovat i v celosvětovém měřítku; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zdůrazňuje význam individuální a celoevropské datové suverenity. Je to důležité zejména s ohledem na rozsudek Soudního dvora Evropské unie ze dne 16. července 2020 (ve věci C-311/18), jímž byl prohlášen za neplatný štít na ochranu soukromí mezi Evropskou unií a USA. Vyzývá tudíž Komisi, aby co nejdříve objasnila dopady tohoto rozsudku, poněvadž je nutné zaručit podnikům z právního hlediska datové toky přes hranice Evropské unie; |
| --- | --- |

7.

| 8. | považuje digitální soudržnost za důležitý rozměr doplňující tradiční koncepci hospodářské, sociální a územní soudržnosti zakotvenou ve Smlouvě o EU; |
| --- | --- |

8.

Digitalizace a související příležitosti

| 9. | sdílí přístup Komise, z něhož vycházejí její tři sdělení o digitálním balíčku EU, že digitální technologie vedou k zásadním změnám v každodenním životě občanů, a konstatuje, že tyto technologie mají dopad také na členské státy, regionální a místní orgány a podniky; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uvědomuje si rostoucí význam dat a s tím souvisejících příležitostí, a zdůrazňuje, že občany a podniky je třeba chránit před riziky, která vyplývají ze sdílení, zpracování a uchovávání údajů. Sdílí rovněž názor, že chybí technické nástroje a normy, které by usnadnily uplatňování práv jednotlivců a které by nebyly příliš zatěžující; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vítá opatření přispívající k tomu, aby byla Evropa na cestě za ozdravením planety a do digitálního světa schopna zaujmout vedoucí postavení a vytvářet při tom udržitelný růst a prosperitu a aby zároveň trvala na sdílení evropských hodnot a na nich založeném pevném právním rámci, pokud jde o ochranu údajů, základní práva, bezpečnost a kybernetickou bezpečnost; |
| --- | --- |

11.

| 12. | konstatuje, že služby založené na umělé inteligenci i další inovativní technologie v oblasti zpracování dat, digitalizace a automatizace procesů sice mají obrovský potenciál přinášet spotřebitelům i poskytovatelům služeb výhody, jsou však také spojeny s výzvami, pokud jde o odpovědné zajištění nediskriminace, transparentnosti, vysvětlitelnosti algoritmů, odpovědnosti a ochrany soukromí. Zdůrazňuje proto, že využívání umělé inteligence a ostatních nově vznikajících digitálních technologií vyžaduje odpovědný přístup. Dále konstatuje, že by měla být z hlediska evropských hodnot přezkoumána dosavadní výjimka z odpovědnosti dominantních tržních platforem. To se týká zejména těch platforem, jejichž obchodní politika je řízena ze třetích zemí. Na algoritmické systémy, které jsou citlivé z hlediska základních práv, by se měla vztahovat unijní zásada umístění trhu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | v souvislosti s koronavirovou krizí poukazuje na možnosti digitalizace, jako je například práce z domova (home office) a digitální vzdělávání. Zdůrazňuje, že digitální aplikace a infrastruktury využívané v souvislosti s touto krizí a zavedeným omezením fyzického kontaktu podstatnou měrou přispěly k tomu, aby i během nečekané krize nadále fungovala veřejná správa; |
| --- | --- |

13.

| 14. | považuje to za dobré východisko pro podporování uskutečňování Zelené dohody za pomoci digitálních technologií; |
| --- | --- |

14.

| 15. | zdůrazňuje, že podle předpovědí by emise CO2 vznikající v důsledku využívání digitálních aplikací mohly již v roce 2025 převýšit světové emise CO2 z odvětví automobilové dopravy. Odhaduje se, že samotné odvětví komunikace a informatiky se 5 až 9 % podílí na spotřebě elektrické energie a vytváří více než 2 % světových emisí. Digitální řešení však na druhou stranu mohou podpořit ekologickou transformaci. Údaje o životním prostředí například umožňují vyvíjet řešení za účelem rozvoje obnovitelných zdrojů energie, opětovného zalesňování nebo předcházení vzniku odpadů. Co se týče oběhového hospodářství, mohli by se internetoví prodejci popřípadě dobrovolně zavázat k tomu, že do svých vyhledávacích algoritmů zahrnou ekologická kritéria, nebo by mohl být zaveden „digitální pas výrobku“, který by obsahoval informace o materiálové a klimatické stopě dodavatelského řetězce u daného výrobku, aby se spotřebitelé při svých rozhodnutím mohli řídit zásadou udržitelnosti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | zdůrazňuje, že vzhledem k hospodářským problémům, které krize způsobila, je nutné prosazovat urychlení digitalizace a s tím spojených investic. Významné veřejné a soukromé investice do digitalizace jsou naopak nejúčinnějším způsobem, jak obnovit hospodářský růst v EU; |
| --- | --- |

16.

Vize digitální společnosti

| 17. | je znepokojen tím, že v navrhovaném víceletém finančním rámci byly sníženy prostředky určené na financování programu Digitální Evropa. Tento krok může mít dopad na fungování programu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vítá snahu Komise poskytnout občanům za pomoci digitálních technologií možnosti rozvoje, svobodného a bezpečného rozhodování a společenské angažovanosti a vytvořit pro podniky rámec, který umožní rozvoj inovací, hospodářské soutěže a spolupráce za spravedlivých podmínek; |
| --- | --- |

18.

| 19. | upozorňuje na potenciál kvantové výpočetní techniky a na stávající evropské iniciativy v této oblasti, k nimž patří například stěžejní iniciativa týkající se kvantových technologií. Vyzývá rovněž k tomu, aby byly v EU soustavně podporovány projekty kvantového výzkumu, a bylo tak možné zaujmout vedoucí postavení ve světě, co se týče využívání potenciálu kvantových technologií; |
| --- | --- |

19.

| 20. | konstatuje, že ekonomika založená na datech hraje v rámci probíhající digitalizace stále důležitější hospodářskou roli, a stává se proto do budoucna nezbytným prostředkem tvorby hodnot; |
| --- | --- |

20.

| 21. | podporuje cílený rozvoj a expanzi evropské ekonomiky založené na datech a dosažení technologické nezávislosti, mj. prostřednictvím odpovídajícího závazku průmyslové politiky k podpoře evropských špičkových podniků; |
| --- | --- |

21.

| 22. | upozorňuje na rozlišování údajů osobních a neosobních, různé účely jejich uplatňování a využívání a s tím související odlišný právní rámec, zacházení a postupy; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vyzdvihuje důležitou roli, kterou hrají nabídky s otevřeným zdrojovým kódem při diverzifikaci výběru a zvyšování technologické nezávislosti správních orgánů, podniků a široké veřejnosti. Domnívá se, že je důležité podporovat v Evropě komunity s otevřeným zdrojovým kódem, v nichž spolupracují podniky a správní orgány; |
| --- | --- |

23.

Spolehlivé infrastruktury a digitální platformy

| 24. | vyzdvihuje společenský a hospodářský význam páté generace mobilní komunikace (5G) a vyzývá ke zvyšování povědomí o těchto technologiích na základě jejich transparentního posouzení s cílem zajistit, aby občané zcela pochopili přínos digitální infrastruktury a s ní spojené nevýhody, a to i pokud jde o studie dopadu na životní prostředí nebo zdraví, a nestávali se tak oběťmi falešných zpráv; |
| --- | --- |

24.

| 25. | zdůrazňuje nutnost rozsáhlé koncepce ke zvýšení bezpečnosti a odolnosti sítí 5G a poukazuje na účelnost společného postupu v rámci EU a na pozitivní obecné přínosy společné evropské minimální bezpečnostní normy; |
| --- | --- |

25.

| 26. | oceňuje přístup k provádění souboru nástrojů s ohledem na stanovený cíl, jímž je zajištění diverzifikovaného a do budoucna orientovaného dodavatelského řetězce v oblasti sítí 5G a vyloučení rizika závislosti na jediné technologii; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vyzývá členské státy, aby uplatňovaly soubor opatření EU pro zabezpečení sítí 5G, a zajistily tak kybernetickou bezpečnost Evropy a chránily evropské geopolitické zájmy před hrozbou sledování a špionáže v souvislosti se zaváděním sítí 5G při využití technologií ze třetích zemí; |
| --- | --- |

27.

| 28. | podporuje technologii optických vláken, neboť představuje nepostradatelnou digitální infrastrukturu a základní službu, která by měla být dostupná všem lidem v Evropské unii, zejména ve venkovských oblastech, kam se jiné technologie dostanou jen obtížně; |
| --- | --- |

28.

| 29. | není zcela zajedno s názorem, že se evropská strategie pro data může spolehnout na prosperující ucelený systém. Proto se mj. vzhledem k současné situaci zdá, že zejména podpora pro začínající podniky nemá pro uskutečňování této strategie žádný zvláštní význam; |
| --- | --- |

29.

| 30. | vítá ohlášený záměr investovat do projektu s vysokým dopadem v oblasti evropských datových prostorů a infrastruktury federovaných cloudových služeb; |
| --- | --- |

30.

| 31. | v této souvislosti poukazuje na význam „inteligentních měst“ a začínajících podniků, které jsou hnacími silami inovací a jejich podpory; |
| --- | --- |

31.

| 32. | vítá plánovaná memoranda o porozumění s členskými státy ohledně cloudové federace a vytvoření souboru pravidel EU pro cloudové služby; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poukazuje na riziko roztříštěnosti jednotného trhu, již by mohl způsobit nejednotný postup ohledně přístupu k datům a jejich využívání, a zdůrazňuje, že tomuto riziku je proto třeba bezpodmínečně předejít; |
| --- | --- |

33.

| 34. | zdůrazňuje důležitost meziodvětvových opatření pro přístup k datům a jejich využívání a v souladu s koncepcí aktivního přístupu vítá rozhodnutí upustit od podrobných nařízení ex ante. Vyzývá členské státy, aby se v souladu s příslušnými ustanoveními směrnice o elektronickém obchodu i nadále snažily chránit veřejný zájem a služby obecného zájmu, zamezit narušování hospodářské soutěže a zajistit efektivitu veřejné správy; |
| --- | --- |

34.

| 35. | v této souvislosti nicméně upozorňuje na skutečnost, že související požadavky, zejména pokud jde o požadavky kladené na místní a regionální orgány, by měly být přiměřené a koncipované s ohledem na jejich administrativní zátěž; |
| --- | --- |

35.

Člověk v digitálním světě

| 36. | konstatuje, že na podporu digitalizace je třeba uvolnit rozsáhlé veřejné prostředky, aby bylo možné podporovat vysoké školy a výzkumné instituce, začínající podniky, malé a střední podniky, ale také regiony, především „inteligentní regiony“, a zejména budování špičkových společných digitálních kapacit, a tím i evropské technologické nezávislosti; |
| --- | --- |

36.

| 37. | zdůrazňuje, že v evropských právních předpisech je vždy nutné zohledňovat záruku místní a regionální samosprávy, která je zakotvena v primárním právu v čl. 4 odst. 2 SEU. Pokud by bylo místním a/nebo regionálním orgánům sekundárními právními předpisy uloženo, aby sdílely údaje, pak by to tuto záruku oslabilo, a proto je třeba tomu zamezit; |
| --- | --- |

37.

| 38. | domnívá se, že se ve víceletém finančním rámci EU musí počítat s odpovídajícími kapacitami, a upozorňuje, že tyto kapacity musí být uvolněny navzdory možným problémům spojeným se zvládáním důsledků koronavirové krize, a to zejména v programu Digitální Evropa; |
| --- | --- |

38.

| 39. | má za to, že je třeba urychleně přijmout další opatření také v oblasti digitalizace poskytování veřejných služeb rozhlasového a televizního vysílání v zájmu co největšího pluralismu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | zdůrazňuje, že bezpečnost digitálních produktů a služeb je klíčovým faktorem budování důvěry, a tedy jejich úspěšného zavádění, a připomíná, že by se na jejím zajišťování měla podílet Agentura Evropské unie pro kybernetickou bezpečnost (ENISA). Podporuje užší spolupráci s výzkumnými institucemi působícími v oblasti kybernetické bezpečnosti v členských státech (a popřípadě regionech) a mezi těmito institucemi navzájem; |
| --- | --- |

40.

| 41. | zdůrazňuje, že digitální dovednosti jsou nezbytné jak pro uplatnění na trhu práce (to platí zejména pro dovednosti v oblasti dat velkého objemu či analytické práce, aby bylo možné využívat potenciál služeb založených na umělé inteligenci), tak pro posílení odolnosti evropských hospodářských, sociálních a vzdělávacích systémů, a zajišťují, aby se mohli lidé díky úspěšnému využívání možností digitalizace zapojit do společnosti bez ohledu na věk či místo bydliště; |
| --- | --- |

41.

| 42. | zdůrazňuje význam vzdělávání v digitálním světě, především „digitální gramotnosti“ nebo „mediální gramotnosti“ (nejen ve vzdělávacích institucích), jako prostředku k zajištění toho, aby se na digitalizaci mohli samostatně podílet všichni lidé; |
| --- | --- |

42.

| 43. | je otevřen myšlence vytvoření „prostorů pro osobní údaje“, nad nimiž bude mít jednotlivec více možností kontroly, pokud jde o to, kdo má k těmto datům přístup a může je používat, a posouzení rozšíření práva jednotlivců na přenositelnost dat v souladu s článkem 20 GDPR; |
| --- | --- |

43.

| 44. | vyzývá Komisi, aby nepolevila ve svém úsilí přiměřeně chránit soukromí a aby se zasadila zejména o rychlé přijetí navrhovaného nařízení o soukromí a elektronických komunikacích (ePrivacy) s cílem zabránit nesrovnalostem v příslušném regulačním rámci a posílit právní jistotu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | v této souvislosti se domnívá, že se také Rada Evropské unie musí zasazovat o transparentnost, a tím i právní jistotu; |
| --- | --- |

45.

| 46. | domnívá se, že je nezbytné, aby budoucí evropská strategie pro malé a střední podniky zahrnovala opatření k budování kapacit pro malé a střední podniky a začínající podniky, která jim umožní plně využívat mnoha příležitostí, jež přinášejí obchodní modely založené na datech; |
| --- | --- |

46.

| 47. | souhlasí s plánovaným zřizováním evropských center pro digitální inovace, o němž se v současné době rozhoduje, a jejich podporováním. Vybízí v tomto ohledu k tomu, aby v rané fázi proběhla úzká výměna mezi Evropskou komisí a členskými státy a zejména regiony, a zdůrazňuje, že je nezbytné zajistit transparentnost a kontrolovatelnost procesu výběru jednotlivých evropských regionů a rovnost jejich příležitostí; |
| --- | --- |

47.

Evropské digitální společenství hodnot

| 48. | konstatuje, že data jsou základem digitálních produktů, služeb a obchodních modelů, a tím i hospodářského rozvoje Evropy, a že mohou sloužit ke zlepšení základu pro rozhodování jednotlivců, podniků, organizací, správních orgánů a politiků; |
| --- | --- |

48.

| 49. | upozorňuje však na to, že rozhodnutí založená výhradně na datech, zejména ve spojení s jejich automatizovaným zpracováním, nemusí být vždy účelná a přiměřená, a musí být proto vždy zvažována v celkových souvislostech; |
| --- | --- |

49.

| 50. | zdůrazňuje, že digitální společnost by měla být inkluzivní, spravedlivá a přístupná všem a že jejím ústředním bodem by měl být člověk; |
| --- | --- |

50.

| 51. | vyzývá k přijetí spolehlivých opatření na obranu občanských svobod a demokracie ve věku stále větší digitalizace, která mj. omezí riziko soustavného digitálního dohledu a zabrání v digitální sféře šíření falešných zpráv, dezinformačním kampaním, nenávistným verbálním projevům a diskriminaci, zejména rasismu, bez ohledu na to, zda mají tyto negativní jevy původ v EU nebo mimo ni; |
| --- | --- |

51.

| 52. | konstatuje, že digitální technologie a řešení založená na datech jsou důležitým prostředkem ke zvládání společenských, rozvojových, klimatických a environmentálních výzev, a jsou proto důležité i pro dosažení cílů Zelené dohody a rozvojových cílů tisíciletí stanovených OSN; |
| --- | --- |

52.

| 53. | vítá iniciativu pro elektroniku v oběhovém hospodářství a iniciativy zaměřené na zajištění klimaticky neutrálních, vysoce energeticky účinných a udržitelných datových center nejpozději do roku 2030; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poukazuje na to, že tyto výzvy jsou navzájem úzce provázané a nabízejí Evropě příležitosti k zaujetí vedoucího postavení; |
| --- | --- |

54.

Data jako digitální motor hospodářství a základ pro rozhodování

| 55. | sdílí názor, že evropská strategie pro data je orientována na člověka a že by tomu tak mělo být i nadále. Úkolem digitální politiky je tedy nepřetržitě sledovat dopady a zároveň zvažovat přínosy a nevýhody vývoje, a v případně potřeby převzít vůdčí roli; |
| --- | --- |

55.

| 56. | sdílí názor, že využívání dat má zásadní význam pro veřejné blaho, protože umožňuje zvládat mimořádné situace (epidemie, přírodní katastrofy), lépe rozumět ničení životního prostředí a změně klimatu a přijímat cílená protiopatření, účinněji bojovat proti trestné činnosti a zajišťovat lepší ochranu před terorismem; |
| --- | --- |

56.

| 57. | podporuje rozvoj společných evropských datových prostorů pro strategická hospodářská odvětví a oblasti veřejného zájmu a zdůrazňuje, že v rámci aktivního přístupu by mělo být možné vytvářet další datové prostory; |
| --- | --- |

57.

| 58. | jednoznačně podporuje vytváření jednotného evropského datového prostoru založeného na evropských pravidlech a hodnotách, což umožní snížit nadměrnou závislost na digitálních řešeních vytvořených jinde; |
| --- | --- |

58.

| 59. | vyzývá Komisi, aby dále zvyšovala technologickou nezávislost Evropy v klíčových technologiích a infrastrukturách; |
| --- | --- |

59.

| 60. | zdůrazňuje, že využívání dat je důležité z toho důvodu, že umožňuje vytvářet politiku založenou na faktech a zlepšovat veřejné služby – to vše při zachování norem ochrany údajů a norem bezpečnostních a etických; |
| --- | --- |

60.

| 61. | sdílí názor, že rozhodující význam má interoperabilita dat (např. díky normám) a kvalita dat, a vítá proto přípravu odpovídajících organizačních koncepcí a struktur; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poukazuje na zprávu o pokroku, kterou vypracoval tým expertů při skupině pro sledování ekonomiky on-line platforem (1) a jež se zabývá hospodářskými ukazateli a měřením ekonomiky platforem. Podle této zprávy představuje nedostatek údajů o různých aspektech hospodářské úlohy a hospodářského chování podniků působících v této ekonomice výzvu pro politické činitele a výzkumné pracovníky. Experti právem požadují, aby byla ekonomika platforem sledována zejména v těchto ohledech: hospodářský význam platforem, moc, kterou mají nad svými uživateli, a ustanovení týkající se transparentnosti; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poukazuje na skutečnost, že je při vytváření norem třeba mít na zřeteli slučitelnost se stávajícími technologiemi IT, které používají místní a regionální orgány; |
| --- | --- |

63.

| 64. | sdílí názor, že počet evropských poskytovatelů cloudových služeb je nízký a že míra technologické závislosti na externích poskytovatelích je vysoká; |
| --- | --- |

64.

| 65. | sdílí názor, že míra využívání cloudových služeb, zejména v evropském veřejném sektoru, je nízká, takže se mj. nevyužívá možností snižování nákladů na IT; |
| --- | --- |

65.

| 66. | zdůrazňuje význam investic do technologií budoucnosti, jako jsou mj. umělá inteligence, technologie distribuované účetní knihy (blockchain) a kvantová výpočetní technika. V této souvislosti je především třeba vyvíjet činnost v oblasti výzkumu a vývoje; |
| --- | --- |

66.

| 67. | v této souvislosti poukazuje na nedostatky v interoperabilitě různých cloudových služeb a ve vývoji specializovaných postupů pro veřejné orgány v této oblasti; |
| --- | --- |

67.

| 68. | vítá záměr regulovat systémovou roli některých online platforem a jejich tržní sílu takovým způsobem, aby neohrožovaly spravedlnost a otevřenost trhů; |
| --- | --- |

68.

| 69. | zastává názor, že je nutné náležitě právně zakotvit pracovní podmínky osob zaměstnávaných prostřednictvím on-line platforem s cílem zaručit sociální ochranu a odpovídající úroveň životního minima při tomto typu práce. Vítá proto záměr Komise zveřejnit iniciativu za účelem zlepšení pracovních podmínek pracovníků on-line platforem, vyslovuje se však pro to, aby se tak stalo již v roce 2020, a nikoli 2021. Obzvláště v době pandemie COVID-19 se ukázalo, že mnohé on-line platformy ekonomicky těží z omezení volného pohybu osob, jimi zaměstnávané osoby však i nadále pracují v nejistých podmínkách; |
| --- | --- |

69.

| 70. | vítá dohodu týkající se podpory digitální transformace (2), kterou uzavřeli evropští sociální partneři, aby bylo možné společně utvářet rozvoj digitalizace a její dopady na svět práce a pracovníky a na fungování podniků; |
| --- | --- |

70.

| 71. | opakuje, že to, co je zakázáno ve skutečném světě, nelze povolit ani na internetu. V této souvislosti zastává názor, že je třeba vyjasnit úlohu a povinnosti provozovatelů on-line platforem; |
| --- | --- |

71.

| 72. | s politováním konstatuje, že v digitálním světě bez hranic vytváří několik málo společností s největším podílem na trhu hlavní část svých zisků na základě přidané hodnoty, která vzniká v ekonomice založené na datech, že v důsledku zastaralých předpisů v oblasti daně z příjmu právnických osob nejsou mnohdy tyto zisky zdaněny tam, kde jich tyto společnosti dosahují, a že tak dochází k narušování hospodářské soutěže; |
| --- | --- |

72.

| 73. | vzhledem ke stávajícím síťovým dopadům ekonomiky digitálních platforem se vyslovuje pro zvážení toho, zda a jak by měly být dále rozvíjeny evropské právní předpisy v oblasti hospodářské soutěže; |
| --- | --- |

73.

| 74. | poukazuje na to, že v důsledku digitalizace se všechny regiony Evropy potýkají se stejnými problémy, jejichž řešení vyžaduje zcela rozdílné strategie. Žádá proto, aby byly tyto skutečnosti zohledněny při přípravě komplexních strategií; |
| --- | --- |

74.

| 75. | zasazuje se o to, aby se zjednodušily způsoby přístupu k podpoře z evropských prostředků, a bylo tak možné oslovit co nejvíce podniků, vysokých škol a výzkumných zařízení a motivovat je k aktivní účasti na utváření digitalizace; |
| --- | --- |

75.

| 76. | poznamenává, že totéž platí i pro „inteligentní města“ a „inteligentní regiony“; |
| --- | --- |

76.

| 77. | sdílí názor, že chybí technické nástroje a normy, které by usnadnily uplatňování práv jednotlivců na ochranu soukromí a které by nebyly příliš zatěžující; |
| --- | --- |

77.

| 78. | zdůrazňuje, že je důležité předejít blokačním účinkům spojeným s technologickou závislostí, například v oblasti zařízení využívajících internet věcí, a posilovat postavení spotřebitelů. V této souvislosti je důležité poskytnout uživatelům nástroje a prostředky, aby mohli sami rozhodovat o tom, co se stane s jejich údaji; |
| --- | --- |

78.

Evropa ve světě

| 79. | vítá závazek Komise hájit zájmy evropských občanů a rovné příležitosti pro evropské podniky na mezinárodních trzích a prosazovat evropské hodnoty v mezinárodním obchodu a v mezinárodních datových tocích; |
| --- | --- |

79.

| 80. | vítá snahu přesunout ukládání a zpracování údajů z jiných zemí a regionů do Evropy. Je si při tom vědom různých silných stránek evropských regionů, které by v tomto ohledu měly posloužit jako argumenty; |
| --- | --- |

80.

| 81. | vítá iniciativy Komise a jednotlivých členských států zaměřené na objasnění a harmonizaci zdanění digitálních obchodních činností všech aktérů, včetně těch, jejichž obchodní politika je určována mimo EU; |
| --- | --- |

81.

Ocenění předmětných sdělení Komise

| 82. | zdůrazňuje, že těžištěm opatření musí být silné stránky EU. Jako příklad lze uvést výrobní odvětví, které vytváří pole nabízející rozmanité možnosti využití digitálních technologií, jako je mj. průmysl 4.0, umělá inteligence, robotika, aditivní výroba, optika a senzorika nebo internet věcí; |
| --- | --- |

82.

| 83. | požaduje, aby bylo provedeno důkladné posouzení dopadů hlavních opatření navržených za účelem vybudování spravedlivého a konkurenceschopného hospodářství, a to s ohledem na Evropskou strategii pro data, průběžné hodnocení a přezkum vhodnosti pravidel hospodářské soutěže EU, regulační opatření a průmyslovou strategii. To se týká zejména vytváření rámce, který má zajistit vhodné, konkurenceschopné a bezpečné digitální finančnictví a zdanění právnických osob odpovídající potřebám 21. století; |
| --- | --- |

83.

| 84. | zdůrazňuje, že digitalizace regionů vyžaduje koordinovaný a vzájemně sladěný strategický přístup, který se nebude omezovat pouze na vytváření digitální infrastruktury a konektivity; |
| --- | --- |

84.

| 85. | požaduje rozsáhlý rámcový program zvyšování kvalifikace, který by řešil nedostatek odborníků a dovedností v oblasti dat, s nímž se EU potýká; |
| --- | --- |

85.

| 86. | nejen s ohledem na současnou situaci požaduje zavedení podpůrných programů pro začínající podniky i jiné podniky, protože v opačném případě nebude strategie pro data proveditelná; |
| --- | --- |

86.

| 87. | požaduje, aby vznikla iniciativa na posílení technologické nezávislosti (např. vývoj vlastních procesorů či síťových komponent), aby bylo možné bezpečně budovat a provozovat potřebné infrastruktury, a vyzývá k zajištění odpovídajícího financování evropských výzkumných a rozvojových projektů; |
| --- | --- |

87.

| 88. | vzhledem k popsaným problémům a navrženým opatřením uznává, že je nutné dále zvyšovat odolnost a nezávislost v digitálním prostoru, aby bylo možné udržitelným způsobem využívat potenciál nejnovějších komunikačních standardů. Zvláštní pozornost by při tom měla být věnována ochraně kritické infrastruktury, aby byla i v dlouhodobém horizontu během krizových situací zachována schopnost státu jednat a zásobovat obyvatelstvo; |
| --- | --- |

88.

| 89. | navrhuje prozkoumat možnost přijetí dalších opatření, která by mohla vést k rychlému zvýšení energetické účinnosti, snížení emisí skleníkových plynů, co nejlepšímu využívání digitalizace k ochraně životního prostředí a klimatu a podporování inovací a gigabitových struktur způsobem šetrným vůči klimatu. |
| --- | --- |

89.

V Bruselu dne 14. října 2020.

předseda Evropského výboru regionů

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/commission-expert-group-publishes-progress-reports-online-platform-economy.

1

(2)  https://bit.ly/2YptFYV.

2

---

| 18.12.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 440/79 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 440/79

---

Stanovisko Evropského výboru regionů Bílá kniha o umělé inteligenci – evropský přístup k excelenci a důvěře

(2020/C 440/14)

| Zpravodaj: | Guido RINK (NL/SES), člen rady města Emmen |
| --- | --- |
| Odkaz: | Bílá kniha o umělé inteligenci – evropský přístup k excelenci a důvěře
  COM(2020) 65 final |

Zpravodaj:

Guido RINK (NL/SES), člen rady města Emmen

Odkaz:

Bílá kniha o umělé inteligenci – evropský přístup k excelenci a důvěře

COM(2020) 65 final

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ

Obecné připomínky

| 1. | konstatuje, že Evropská komise (dále jen „Komise“) dne 19. února 2020 zveřejnila svoji digitální strategii na období 2020–2025. Ve své bílé knize o umělé inteligenci Komise představuje svoji vizi hlavních opatření a investic potřebných v oblasti umělé inteligence. Podle Komise se Evropa může stát v oblasti umělé inteligence světovým lídrem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | připomíná, že bílou knihu o umělé inteligenci doprovázejí sdělení Formování digitální budoucnosti Evropy (1) a Evropská strategie pro data (2); |
| --- | --- |

2.

| 3. | poukazuje na to, že Komise má v úmyslu zaujmout přístup k rozvoji a používání umělé inteligence způsobem, který je zaměřený na člověka, etický, inkluzivní a bezpečný a který respektuje hodnoty, s nimiž chce být EU spojována; |
| --- | --- |

3.

| 4. | připomíná, že bílou knihu o umělé inteligenci tvoří dvě hlavní složky: podpora rozvoje a zavádění umělé inteligence a regulační rámec postavený na aspektech etiky a důvěry; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vítá tuto bílou knihu o umělé inteligenci – evropský přístup k excelenci a důvěře. Uznává význam diskuze o umělé inteligenci v souvislosti s tvorbou strategie Komise v této oblasti. VR by nicméně ocenil, kdyby bílá kniha kladla důraz také na úlohu místních a regionálních orgánů coby klíčových partnerů, výrobců, uživatelů a podporovatelů inovací při vývoji umělé inteligence; |
| --- | --- |

5.

| 6. | v této souvislosti odkazuje na své stanovisko k umělé inteligenci ze dne 6. a 7. února 2019 (3); |
| --- | --- |

6.

| 7. | zdůrazňuje, že umělá inteligence je již nyní součástí našich životů a bude hrát stále důležitější úlohu při přeměně našich společností. Skrývá v sobě silný potenciál pro evropskou společnost, podniky a občany. Inovace v oblasti umělé inteligence se podílejí nejen na hospodářství, ale plní také společenské a environmentální poslání; |
| --- | --- |

7.

| 8. | je toho názoru, že používání umělé inteligence je důležité nejen na vnitrostátní úrovni, ale také a především na úrovni místní a regionální. Místní a regionální orgány se mohou zejména podílet na podpoře ekosystémů umělé inteligence na svých územích, ale také podporovat a realizovat investice do umělé inteligence; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zdůrazňuje, že umělá inteligence je složitá politická oblast, která nestojí samostatně. Dotýká se řady dalších politik, jimiž se Komise zabývá; |
| --- | --- |

9.

| 10. | upozorňuje, že bílou knihu o umělé inteligenci a politiky, které z ní vyplývají, je třeba vnímat v kontextu dvou sdělení zveřejněných současně s bílou knihou, a sice Formování digitální budoucnosti Evropy a Evropská strategie pro data. Kromě toho by měla být bílá kniha provázána s řadou dalších oblastí politiky Komise, jako je např. Nová agenda dovedností pro Evropu (4) nebo Doporučení o společné sadě nástrojů Unie pro využití technologií a dat k boji proti krizi COVID-19 a ukončování souvisejících mimořádných opatření, zejména pokud jde o mobilní aplikace a využívání anonymizovaných dat o mobilitě (5); |
| --- | --- |

10.

| 11. | zdůrazňuje, že doporučení VR by měla být pokud možno posuzována v souladu s těmito dokumenty, jež se týkají tvorby evropských politik; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vítá přístup Komise, který v zásadě spočívá ve vývoji umělé inteligence zaměřené na člověka, a související ambici stát se vůdčí silou při určování etických norem. Komise v tomto kontextu správně zdůrazňuje, že výhody umělé inteligence budou záviset na důvěře, kterou v ní budou občané mít; |
| --- | --- |

12.

| 13. | trvá nicméně na tom, že debata o budoucích politikách pro posílení důvěry v umělou inteligenci by se měla rovněž zabývat aspekty, jako jsou vlastnictví dat, algoritmů a platforem a ochrana veřejných hodnot na nich, a také otázkou, komu aplikace umělé inteligence v konečném důsledku nejvíce slouží a kdo za ně zaplatí (a je-li to společensky přijatelné); |
| --- | --- |

13.

| 14. | zdůrazňuje, že s ohledem na velké množství dalších oblastí politiky, jichž se umělá inteligence dotýká, hrozí, že soudržnost těchto politik může být oslabena a že se budou vyvíjet ve vakuu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | doporučuje Komisi, aby stanovila plán a přístup, který umožní podpořit soudržnost těchto různých oblastí politiky; |
| --- | --- |

15.

Využít příležitosti

| 16. | zdůrazňuje, že evropská politika by měla důrazně usilovat o posilování místních a regionálních multidisciplinárních sítí občanů, správních orgánů, vědomostních institucí a podniků a také o investice do (organizace a stimulace) těchto sítí. VR má za to, že klíčovou úlohu mohou v této souvislosti sehrát inovační centra navržená Komisí; |
| --- | --- |

16.

| 17. | připomíná, že umělá inteligence může přinést odpovědi na společenské výzvy v různých oblastech, zejména v oblasti zdraví (významným příkladem z nedávné doby může být boj proti pandemii onemocnění COVID-19), bezpečnosti, klimatu, mobility a dopravy, sociální podpory, průmyslu vyspělých technologií, maloobchodu, zemědělství, cestovního ruchu a veřejných služeb; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vyzdvihuje skutečnost, že umělá inteligence má potenciál vytvářet nová pracovní místa a nové podnikatelské příležitosti. Komise správně považuje za důležitý předpoklad skutečnost, že občané by této technologii měli důvěřovat. Strategický rámec EU spočívající na základních hodnotách by měl umožnit nastolení této důvěry a podpořit podniky ve vývoji řešení založených na umělé inteligenci; |
| --- | --- |

18.

| 19. | souhlasí s tím, že jsou důležité rovné podmínky hospodářské soutěže na evropském trhu. V tomto kontextu by měla být zvláštní pozornost věnována přístupu malých a středních podniků a začínajících podniků, které jsou klíčovou hnací silou místních a regionálních ekonomik, k umělé inteligenci. Při prosazování rovných příležitostí z hlediska přístupu k umělé inteligenci plní rozhodující úlohu evropská centra pro digitální inovace a budoucí regulační rámce a politiky, především při podpoře mikropodniků a malých a středních podniků, pokud jde o přístup k umělé inteligenci; |
| --- | --- |

19.

| 20. | konstatuje, že Komise má v úmyslu využít silného postavení Evropy na (stávajících) průmyslových a profesních trzích (6). Je třeba zdůraznit, že tato strategie by se neměla realizovat na úkor produktivity, inovační kapacity a DNA místních a regionálních ekosystémů; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vyzdvihuje, že v rámci těchto ekosystémů místní a regionální orgány pracují na řešení celé řady společenských výzev. Mohou hrát rozhodující roli, pokud jde o urychlení dopadu inovací v této souvislosti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | zdůrazňuje, že místní a regionální orgány mají nejlepší předpoklady pro vytvoření příznivého prostředí k navýšení investic do umělé inteligence v příštích několika letech a posílení důvěry v ni u různých článků hodnotového řetězce. Je to díky tomu, že jsou nejblíže praxi a mohou povzbuzovat místní multidisciplinární sítě; |
| --- | --- |

22.

| 23. | konstatuje, že pro stimulaci soukromých i veřejných investic bude zapotřebí značná podpora EU a pro naplnění potřeb místních ekosystémů budou muset být přiděleny zdroje z programu Digitální Evropa, programu Horizont Evropa a z evropských strukturálních a investičních fondů; |
| --- | --- |

23.

| 24. | domnívá se, že granty by se měly zaměřovat na specifické aplikace umělé inteligence, které mohou být realizovány ve větším měřítku. V zájmu co nejlepšího využití možností umělé inteligence je třeba podporovat malé projekty a snížit jejich finanční zátěž, aby pro místní a regionální orgány bylo atraktivnější účastnit se projektů financovaných EU; |
| --- | --- |

24.

| 25. | podporuje přístup spočívající v rozvoji umělé inteligence v centrech digitálních inovací. V této souvislosti by granty určené pro tato centra měly klást důraz na podporu místních a regionálních ekosystémů; |
| --- | --- |

25.

| 26. | vítá záměr Komise podpořit vývoj produktů založených na umělé inteligenci ve veřejném sektoru (7); |
| --- | --- |

26.

| 27. | vyjadřuje nicméně přesvědčení, že tento závazek Komise ve prospěch rozvoje umělé inteligence ve veřejném sektoru se nesmí omezovat na technologie umělé inteligence, které se již osvědčily v předem vymezených odvětvích. Místní a regionální společenství totiž mohou hrát významnou úlohu při urychlování (nových) technologií umělé inteligence coby prvotní spotřebitelé; |
| --- | --- |

27.

| 28. | žádá Komisi, aby vyzvala veškeré orgány veřejné správy, včetně místních a regionálních, aby u systémů umělé inteligence nasazených ve veřejném sektoru provedly důsledné posouzení dopadu na základní práva. Orgány by se neměly uchylovat k jakýmkoliv technologiím sledování prostřednictvím umělé inteligence, a to zejména v nouzových situacích, než budou známy výsledky posouzení dopadu a schválena nezbytná řešení; |
| --- | --- |

28.

| 29. | vyzývá k vypracování rámce pro zadávání veřejných zakázek a právního nástroje, například standardních podmínek pro zadávání veřejných zakázek, které by místním a regionálním orgánům poskytovaly manévrovací prostor a umožnily jim optimálně využívat možností, které jim jsou nabízeny; |
| --- | --- |

29.

| 30. | zdůrazňuje, že hodnota dat spočívá v jejich opětovném používání, mimo jiné v aplikacích umělé inteligence. Kyberneticky bezpečné meziodvětvové sdílení dat podporuje inovace v oblasti umělé inteligence. VR naléhavě vyzývá Komisi, aby využila obecné nařízení o ochraně osobních údajů (EU) 2016/679 a posoudila, zda by nebylo vhodné zavést další regulační rámec, který by byl speciálně zaměřen na umělou inteligenci, a to s cílem podpořit snadné a spolehlivé sdílení a opětovné využívání dat mezi podniky a veřejnou správou (B2G) zejména tehdy, je-li ve hře veřejný zájem, jako tomu bylo v případě pandemie onemocnění COVID-19. V této souvislosti vyšel najevo také význam využívání dat podniků ze strany orgánů veřejné správy. Tento potenciál je třeba plně využít, poněvadž tím lze snížit administrativní zatížení podniků a v řadě případů, například v rámci ekonomiky platforem, se jedná o jediný způsob, jakým mohou orgány veřejné správy plnit své zákonné povinnosti; |
| --- | --- |

30.

| 31. | domnívá se, že je třeba na evropské úrovni investovat do společné a bezpečné základní infrastruktury a datové architektury a také do standardů kvality, pokud jde o bezpečnost, datové soubory a statistiky. Takový přístup by umožnil snížit práh přístupu k aplikacím umělé inteligence a zvýšit digitální důvěru, což by podpořilo rozvoj a využívání umělé inteligence; |
| --- | --- |

31.

| 32. | je pevně přesvědčen, že aplikace umělé inteligence vyvíjené s podporou veřejných finančních prostředků by rovněž měly být vraceny v co největší míře společnosti. V zásadě by tyto aplikace umělé inteligence měly být vytvářeny například za podmínek otevřeného zdroje, přičemž je rovněž nutné uznat potřebu financování rozvoje; |
| --- | --- |

32.

Právní předpisy a politika: přístup založený na učení

| 33. | bere se zájmem na vědomí pokrok, jehož se dosáhlo při definování umělé inteligence a který se odráží v aktualizované definici (8), již formulovala odborná skupina na vysoké úrovni pro umělou inteligenci (AI HLEG) zřízená Evropskou komisí. Má za to, že tato definice lépe zohledňuje technické možnosti umělé inteligence. Definice umělé inteligence by však měla být nepřetržitě uzpůsobována. Měla by přihlížet k podmínkám, v nichž je umělá inteligence využívána, a držet krok se společenským vývojem v této oblasti a neměla by ztrácet ze zřetele souvislost mezi ekosystémem excelence představeným Komisí a ekosystémem důvěry; |
| --- | --- |

33.

| 34. | domnívá se, že systém umělé inteligence tvoří kombinace technických prvků, které propojují data, algoritmy a výpočetní výkon se sociálními praktikami, společností, identitou a kulturou. Proto je nezbytné pravidelně definici tohoto dynamického sociálně-technického celku aktualizovat, aby věrně odrážela stále větší dopad umělé inteligence na společnost a současně zachycovala rychle se měnící výzvy a příležitosti, které jsou s umělou inteligencí spojeny; |
| --- | --- |

34.

| 35. | konstatuje, že ochrana základních práv a práv spotřebitelů a také transparentnost využívání výše zmíněných technických prvků a pravidla týkající se odpovědnosti a bezpečnosti výrobků jsou podle Komise nejdůležitějšími prvky ekosystému důvěry. Představují základ budoucího regulačního rámce Unie pro umělou inteligenci; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poukazuje na to, že strojové učení v odvětví umělé inteligence je založeno na naprogramování člověkem, což může vést ke značné zkreslenosti. Vyzývá tudíž k tomu, aby EU zavedla mechanismy, které umožní zajistit při vyvíjení a využívání technologií umělé inteligence rovnost žen a mužů, jednotlivých ras a přesvědčení a také inkluzivnost; |
| --- | --- |

36.

| 37. | upozorňuje na skutečnost, že trestní právo nabízí významnou možnost normalizace ochrany před závažným porušováním základních práv občanů a před jejich nezákonným a tajným sledováním aplikacemi umělé inteligence; |
| --- | --- |

37.

| 38. | souhlasí s Komisí, že aplikace umělé inteligence jsou již regulovány právním a etickým rámcem EU, který je obsáhlý a kvalitní. Mezi významné příklady patří právní předpisy v oblasti bezpečnosti výrobků a odpovědnosti, práva spotřebitelů, základní práva, antidiskriminační právní předpisy a právo na ochranu osobních údajů; |
| --- | --- |

38.

| 39. | zdůrazňuje, že je třeba uznat, že stávající legislativní rámec není specificky uzpůsobený pro aplikace umělé inteligence, což znamená, že v současné době existuje právní „vakuum“. Je třeba pečlivě zvážit oblasti, v nichž je zapotřebí další regulace pro posílení důvěry občanů v umělou inteligenci. Klíčovým prvkem pro jakýkoliv budoucí právní rámec týkající se umělé inteligence je zavedení záruk, které zajistí, že umělá inteligence nebude zatížena předsudky a nebude rozšiřovat diskriminaci na základě pohlaví, etnického původu, věku, postižení nebo sexuální orientace; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poukazuje rovněž na nutnost toho, aby nebyl diskriminován žádný úřední jazyk EU a nestal se prostřednictvím užívání umělé inteligence zranitelným a aby byly k dispozici údaje a jazykové soubory ve všech jazycích EU; |
| --- | --- |

40.

| 41. | dále trvá na významu programování zohledňujícího rovnost žen a mužů a vyzývá k rovné účasti všech pohlaví na navrhování, zavádění, hodnocení a diskuzi o etice a standardech technologií souvisejících s umělou inteligencí. Zvýšení počtu žen a dívek v oblasti přírodních věd, technologií, inženýrství, umění a matematiky (STEAM) je zásadní pro jejich plné začlenění do procesů souvisejících zejména s umělou inteligencí a s digitální ekonomikou obecně; |
| --- | --- |

41.

| 42. | zdůrazňuje, že tento regulační rámec by měl zaručit dostatečný počet výše uvedených klíčových prvků a zároveň poskytnout prostor a flexibilitu nezbytné pro inovace. V tomto ohledu je třeba mít na paměti problémy s vysvětlením a fungováním systémů umělé inteligence, jakož i jejich výsledků a sociálních důsledků; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poznamenává, že umělá inteligence není izolovaná technologie: ve skutečnosti je propojena s jinými vědami a technologiemi, zejména s behaviorální vědou, kvantovou výpočetní technikou, internetem věcí, zaváděním sítí 5G a 6G, ekonomickými modely a digitálními platformami; |
| --- | --- |

43.

| 44. | domnívá se, že je třeba vzít v úvahu skutečnost, že umělá inteligence je vyvíjející se technologie, která ještě nedosáhla své plné zralosti a dosud není plně integrována do společnosti; |
| --- | --- |

44.

| 45. | upozorňuje, že politici, činitelé s rozhodovací pravomocí a společnost proto stojí před zásadní výzvou: jak můžeme zajistit, aby se misky vah mezi žádoucími a nežádoucími účinky převážily správným směrem? A jak lze zajistit, aby stále existoval dostatek prostoru, abychom mohli využít možností, které umělá inteligence nabízí, a budovat důvěru občanů v ní? S tím, jak se rozšiřuje použití umělé inteligence, zejména v souvislosti s prediktivními algoritmy, v řadě veřejných a správních institucí (soudní orgány, donucovací orgány, armáda atd.), je stále více zapotřebí právního rámce, který stanoví důsledný test nezbytnosti a přiměřenosti, zajistí vhodné záruky a opravné prostředky a jasně vymezí povinnosti a odpovědnost, jakož i náležitý veřejný dohled; |
| --- | --- |

45.

| 46. | zdůrazňuje, že regionální a místní orgány by měly hrát důležitou úlohu při tvorbě právních předpisů a politik v oblasti umělé inteligence. Jsou nejblíže občanům a díky tomu mají k dispozici užitečnější informace než vlády. Místní a regionální orgány by se proto měly více zapojovat do vytváření politik a právních předpisů, které vyplynou z bílé knihy; |
| --- | --- |

46.

| 47. | podporuje názor Komise, že regulační rámec by měl poskytnout prostor pro případné úpravy vzhledem k rychlosti, s jakou se umělá inteligence vyvíjí. Podle VR to vyžaduje nejen adaptivní právní předpisy a legislativní proces, ale také kritický postoj ze strany Komise, pokud jde o fungování jejího vlastního systému, jakož i sociální inovace v tomto systému; |
| --- | --- |

47.

| 48. | zdůrazňuje v této souvislosti, že regionální a místní orgány by měly mít dostatečný prostor k provádění experimentů (včetně tvorby prototypů politik) a měly by se naučit, jak co nejúčinněji utvářet politiky, které mají tyto základní výzvy řešit; |
| --- | --- |

48.

| 49. | apeluje na Komisi, aby vytvořila procedurální rámec pro co nejrozsáhlejší využití stávajících předpisů, ale i pro další rozvoj budoucí politiky a právního rámce Unie v oblasti umělé inteligence. Tento akční rámec by měl rovněž koordinovat úsilí na evropské, vnitrostátní a regionální úrovni a zaručovat spolupráci mezi veřejným a soukromým sektorem. V tomto směru by k účinnému dohledu a koordinaci otázek týkajících se umělé inteligence na všech úrovních správy – od evropské až po místní – přispělo vytvoření agentury EU pro umělou inteligenci; |
| --- | --- |

49.

| 50. | podporuje přístup Komise k regulaci, a sice regulovat vysoce rizikovou umělou inteligenci; |
| --- | --- |

50.

| 51. | má však za to, že hlavními kritérii pro určení, zda je umělá inteligence „vysoce riziková“, jsou na jedné straně míra, do jaké mohou lidé ovlivňovat rozhodování, a na druhé straně dopad těchto rozhodnutí na práva a skutečné činy občanů; |
| --- | --- |

51.

| 52. | žádá, aby se jakákoli budoucí legislativa nebo politika zabývala zejména transparentností a srozumitelností algoritmů a odpovědností, poctivostí a svědomitostí těch, kteří používají umělou inteligenci (9), zejména v případě dopadu nebo vlivu na skutečná práva nebo jednání občanů; |
| --- | --- |

52.

| 53. | připomíná, že občané mají právo se v jednoduchém jazyce dozvědět, na základě jakých dat a algoritmů jsou dotčena jejich práva nebo jejich jednání, aby se mohli spravedlivě bránit a v případě potřeby využít účinné právní ochrany. Rozhodovací systém by měl kromě toho zahrnovat možnost, že se záležitostí bude zabývat živá osoba. Tam, kde je to vhodné, by měla být zdůrazněna úloha veřejných orgánů; |
| --- | --- |

53.

| 54. | považuje používání technologií umělé inteligence za vysoce relevantní, rovněž pokud jde o pracovní podmínky a pohodu pracovníků. V tomto smyslu se připojuje k výzvě evropských sociálních partnerů k „minimalizaci a transparentnosti údajů spolu s jasnými pravidly týkajícími se zpracování osobních údajů za účelem omezení rizika sledování narušujícího soukromí a zneužití osobních údajů“ (10), a to v zájmu zajištění respektování lidské důstojnosti. V této souvislosti Výbor souhlasí s tím, že je důležité umožnit zástupcům pracovníků zabývat se otázkami týkajícími se údajů, souhlasu, ochrany soukromí a dohledu, spojení shromažďování údajů s konkrétním a transparentním účelem a zajištění transparentnosti v případě, že jsou systémy umělé inteligence využívány v postupech v oblasti lidských zdrojů; |
| --- | --- |

54.

| 55. | schvaluje požadavky plánované Komisí v oblasti tréninkových dat. Uchovávání záznamů umožňuje ověřit dodržování pravidel. VR má nicméně za to, že je současně třeba omezit administrativní zátěž, kterou to přináší; |
| --- | --- |

55.

| 56. | sdílí názor Komise, podle nějž „cíle důvěryhodné, etické umělé inteligence zaměřené na člověka lze v souvislosti s vysoce rizikovými aplikacemi umělé inteligence dosáhnout pouze zajištěním vhodného zapojení lidí“; |
| --- | --- |

56.

| 57. | trvá na tom, že právní předpisy a kontrola dodržování předpisů by se měly vztahovat na celý životní cyklus aplikace umělé inteligence; |
| --- | --- |

57.

| 58. | souhlasí s názorem Komise, že lidský dohled pomáhá zachování lidské autonomie, vyzývá však Evropskou komisi, aby posoudila etická rizika spojená s využíváním umělé inteligence, zejména v souvislosti s předsudky, a aby navrhla jasná řešení; |
| --- | --- |

58.

| 59. | žádá, aby byly v právních předpisech týkajících se umělé inteligence zohledněny krátkodobé a dlouhodobé dopady využívání těchto technologií na životní prostředí během jejich celého životního cyklu a v celém dodavatelském řetězci; |
| --- | --- |

59.

| 60. | bere na vědomí návrh zprávy Výboru pro právní záležitosti Evropského parlamentu (11). Zejména bere na vědomí, že každý členský stát by měl zřídit vnitrostátní orgán dohledu pověřený zajišťováním, posuzováním a kontrolou dodržování předpisů a odpovědný za zprostředkování diskuze a výměny názorů v úzké spolupráci s příslušnými zúčastněnými stranami a občanskou společností; |
| --- | --- |

60.

| 61. | schvaluje přístup Komise, který považuje za nezbytné provést objektivní předběžné posouzení shody s cílem ověřit a zajistit splnění povinných požadavků vztahujících se na vysoce rizikové aplikace; |
| --- | --- |

61.

| 62. | souhlasí s Komisí, že důsledky používání systémů umělé inteligence při biometrické identifikaci na dálku pro základní práva se mohou značně lišit v závislosti na účelu, kontextu a rozsahu používání; |
| --- | --- |

62.

| 63. | žádá, aby byl vytvořen závazný a srozumitelný rámec kvality pro usměrnění takových klíčových aplikací umělé inteligence. Tento rámec by měl vycházet především z norem a postupů, které brání diskriminaci a nezákonné stigmatizaci určitých osob a skupin obyvatel. VR se připojuje k záměru Komise zahájit rozsáhlou diskuzi na toto téma; |
| --- | --- |

63.

| 64. | je toho názoru, že souběžně s právními předpisy hraje při vývoji umělé inteligence významnou úlohu etika („etika již od návrhu“). Je třeba si uvědomit, že etika není spojena s konkrétním technickým nástrojem (například s umělou inteligencí), ale že vychází ze sociálního a právního kontextu, v němž je tento technický nástroj používán; |
| --- | --- |

64.

| 65. | domnívá se, že přístup, který jde nad rámec pouhé tvorby právních předpisů pro vysoce rizikovou umělou inteligenci, bude přínosem pro každou budoucí politiku ve prospěch ekosystému důvěry. Budoucí politika vyžaduje nepřetržitý a systematický sociálně-technický přístup, který zahrnuje zkoumání technologie ze všech úhlů a různými pohledy. Pokud jde o tvorbu politik a právních předpisů, vyžaduje to multidisciplinární přístup, ve kterém političtí činitelé, akademičtí pracovníci z různých oborů, sociální partneři, podniky a místní a regionální orgány spolupracují a neustále sledují vývoj situace a stejně transparentně šíří výsledky tohoto vývoje; |
| --- | --- |

65.

Rozvoj znalostí

| 66. | zdůrazňuje, že v zájmu podpory transformace směrem ke společnosti, v níž má umělá inteligence velký význam, se musí připravované návrhy týkající se aktualizované agendy dovedností a akčního plánu digitálního vzdělávání rozšířit na celý vzdělávací řetězec, od základního vzdělávání po vysokoškolské vzdělávání, včetně středoškolského vzdělávání a střední a vyšší odborné přípravy a celoživotního učení. Osnovy digitálního vzdělávání by měly prosazovat aktivní občanství, posilovat kritické myšlení a vybavit občany již od rané fáze dovednostmi ke zvládání stále intenzivnější interakce s umělou inteligencí; |
| --- | --- |

66.

| 67. | opatření v oblasti vzdělávání a odborné přípravy by se rovněž měla zaměřit na posílení digitálních dovedností občanů a odborných pracovníků, a to jak v rámci vzdělávacího systému, tak v rámci průběžného dalšího odborného vzdělávání. Očekává se, že v souvislosti s digitální revolucí se bude výrazně zvyšovat počet osob vykonávajících povolání, v nichž jsou využívány digitální technologie. Celoživotní učení v oblasti technologií umělé inteligence má současně zásadní význam nejen pro technická povolání vycházející ze studia oborů STEAM, ale i pro všechny pracovníky (včetně zaměstnanců veřejné správy), kteří budou potřebovat znalosti z oblasti umělé inteligence v mnoha dalších oblastech činnosti. Odborná příprava by se proto neměla zaměřovat jen na aktuální potřeby trhu práce v souvislosti s umělou inteligencí, ale také na technologickou gramotnost všech pracovníků, která jim umožní, aby se přizpůsobili dlouhodobé prognóze potřeb týkajících se odborné přípravy v oblasti umělé inteligence; |
| --- | --- |

67.

| 68. | zdůrazňuje, že odborná příprava odpovědných osob a tvůrců politik nejen v oblasti používání umělé inteligence, ale také v oblasti etických ustanovení a norem, má zásadní význam a přispěje ke kvalitnímu demokratickému rozhodovacímu procesu. VR doporučuje odbornou přípravu, která zahrnuje relativně pokročilou aktualizaci znalostí a má dva cíle: 1) umožnit příjemci získat schopnost komunikovat s trhem na relativně rovnocenné úrovni a 2) umožnit mu řídit dopad umělé inteligence na společnost a demokratický proces; |
| --- | --- |

68.

| 69. | zdůrazňuje, že aby bylo zajištěno, že umělá inteligence bude zohledňovat naše základní hodnoty a práva, a aby se předešlo programování vytvářejícímu předsudky o jednotlivých pohlavích, je zásadní diverzifikovat odvětví technologií a motivovat studenty, zejména dívky, aby se hlásili na kurzy v odvětvích STEAM; |
| --- | --- |

69.

Víceúrovňová správa a spolupráce veřejného a soukromého sektoru

| 70. | uznává potřebu zaujmout společný evropský přístup k umělé inteligenci pro dosažení dostatečného rozsahu a zabránění roztříštěnosti jednotného trhu; |
| --- | --- |

70.

| 71. | v této souvislosti nicméně zdůrazňuje, že evropský přístup ke správě musí být založen na otevřené, inkluzivní a decentralizované společnosti, v rámci níž se může každý zapojit, být kreativní a prokázat podnikatelského ducha; |
| --- | --- |

71.

| 72. | zastává názor, že hlavní otázkou je, jak účinně zapojit politiky, občany a malé a střední podniky do vývoje aplikací umělé inteligence a také etických pravidel a právních předpisů v této oblasti a jak může pochopení výstupů očekávaných od ekosystémů ovlivnit (re)kalibraci politik a právních předpisů; |
| --- | --- |

72.

| 73. | zdůrazňuje důležitou úlohu, kterou hrají decentralizované sítě občanů a místních ekonomik v zapojování politického světa, občanů a podniků do rozvoje aplikací umělé inteligence a také etických pravidel a právních předpisů v této oblasti. Síla místních společenství a sítí spočívá v otevřené, propojené a specifické místní a regionální spolupráci, která podporuje inovace a rozvoj nových ekonomik; |
| --- | --- |

73.

| 74. | má za to, že budoucí evropský rámec by měl rovněž koordinovat úsilí na evropské, vnitrostátní a regionální úrovni, podporovat sdílení znalostí a zaručovat spolupráci mezi veřejným a soukromým sektorem. To vyžaduje zavedení víceúrovňové správy, která propojí místní, regionální, vnitrostátní a evropské sítě. |
| --- | --- |

74.

V Bruselu dne 14. října 2020.

předseda Evropského výboru regionů

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  COM(2020) 67 final.

1

(2)  COM(2020) 66 final.

2

(3)  SEDEC VI/046 (Úř. věst. C 168, 16.5.2019, s. 11).

3

(4)  COM(2016) 381 final.

4

(5)  Doporučení (EU) 2020/518.

5

(6)  Kapitola 2 bílé knihy o umělé inteligenci.

6

(7)  Kapitola 4, bod F.

7

(8)  https://ec.europa.eu/newsroom/dae/document.cfm?doc_id=56341.

8

(9)  Wieringa, M., What to account for when accounting for algorithms, Univerzita Utrecht, 20. ledna 2020.

9

(10)  Autonomní rámcová dohoda evropských sociálních partnerů o digitalizaci (https://www.etuc.org/system/files/document/ file2020-06/Final%2022%2006%2020_Agreement%20on%20Digitalisation%202020.pdf).

10

(11)  Návrh zprávy ze dne 21. dubna 2020 obsahující doporučení Komisi k rámci pro etické aspekty umělé inteligence, robotiky a souvisejících technologií [2020/2012 (INL)], zpravodaj: Ibán García del Blanco.

11

---

| 18.12.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 440/87 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 440/87

---

Stanovisko Evropského výboru regionů Srovnávací přehled inovací v regionech a jeho vliv na místně orientované politiky regionů

(2020/C 440/15)

| Zpravodaj: | Mikel IRUJO AMEZAGA (ES/EA), generální ředitel pro vnější činnost, vláda autonomní oblasti Navarra |
| --- | --- |

Zpravodaj:

Mikel IRUJO AMEZAGA (ES/EA), generální ředitel pro vnější činnost, vláda autonomní oblasti Navarra

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ,

Je důležité mít k dispozici spolehlivé ukazatele týkající se inovační politiky

| 1. | domnívá se, že regiony by měly své konkrétní politiky místně uzpůsobovat, neboť neexistuje rámec regionální inovační politiky, který by byl řešením pro všechny. Každý region se vyznačuje různou institucionální kapacitou v nejrůznějších politických, hospodářských a sociálních kontextech, což umožňuje, nebo omezuje vytváření a provádění těchto politik; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konstatuje, že podle článku 181 SFEU může Komise „dát jakékoli užitečné podněty [...] pro stanovení hlavních směrů a ukazatelů, pořádání výměny osvědčených postupů a přípravu podkladů nezbytných pro pravidelný dohled a hodnocení“; |
| --- | --- |

2.

| 3. | připomíná, že srovnávací přehled inovací v regionech (dále jen pod anglickou zkratkou RIS – Regional Innovation Scoreboard) podrobněji dělí regiony do skupin podle výkonnosti, a to na základě kontextuálních údajů, které lze využít k analýze a porovnání strukturálních rozdílů mezi regiony z hlediska hospodářské, podnikatelské a sociodemografické struktury; |
| --- | --- |

3.

| 4. | konstatuje, že RIS přináší hodnocení oblastí, v nichž regiony fungují dobře, a těch, v nichž musejí zaměřit své úsilí na zvýšení výkonnosti inovací. Dané údaje by měly regionům pomoci posoudit silné a slabé stránky regionálních výzkumných a inovačních systémů; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdůrazňuje, že z RIS za rok 2019 vyplývá, že mezi výsledky jednotlivých regionů dochází bezesporu k trvalé konvergenci, neboť rozdíly mezi nimi se postupně snižují, a připomíná jeho význam při sestavování strategií, neboť vytváření místně uzpůsobených opatření se kromě jiných rozhodnutí opírá o soubory dat; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdůrazňuje, že příští víceletý finanční rámec na období 2021–2027, a zejména návrh rámcového nařízení o EFRR, který předložila Evropská komise, stanoví jako jeden ze svých politických cílů podporu inovativní a inteligentní hospodářské transformace a rozvoj dovedností pro inteligentní specializaci, průmyslovou transformaci a podnikání (1); |
| --- | --- |

6.

| 7. | konstatuje, že strategické zaměření EU se posunulo směrem k vytváření místně orientovaných politik a strategií pro inteligentní specializaci (S3) za účelem podpory regionálních inovací; |
| --- | --- |

7.

| 8. | připomíná, že strategie pro inteligentní specializaci (S3) stimulovaly rozvoj skutečných regionálních inovačních ekosystémů. Regionální inovační ekosystémy mají velký vliv na hospodářství a konkurenceschopnost regionů a také umožňují vynikající inovace, které mají blízko občanům a odpovídají jejich potřebám (2); |
| --- | --- |

8.

| 9. | připomíná, že regionální politika stanoví povinnost provádět posouzení účelnosti, účinnosti a dopadu podpory z fondů společného strategického rámce s cílem zlepšit kvalitu provádění a podoby programů a stanovit jejich účinky ve vztahu k cílům strategie EU pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění; |
| --- | --- |

9.

| 10. | připomíná, že pracovní skupina ERAC konstatovala, že je třeba, aby existovaly mechanismy monitorování zavedené od počátku za účelem hodnocení pokroku a určení mezer, dopadů a úspěchů s cílem určovat směr Evropského výzkumného prostoru (EVP) a umožnit, aby se přizpůsobil měnícím se požadavkům a potřebám, které by měly zahrnovat odpovídající mechanismy monitorování a kvantifikovatelné klíčové ukazatele výkonnosti (3). Navrhuje se rozšířit tento mechanismus monitorování i na místní a regionální úroveň, aby tak bylo možné shromažďovat realistické informace o míře zavádění inovací v určitých regionech a o možnostech a problémech v této oblasti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | připomíná, že jak doporučení skupiny inovátorů na vysoké úrovni (zpráva FAST za rok 2018 (4)) nezávislé povahy, tak zpráva „LAB – FAB – APP Investing in the European future we want“ (5) upozorňují, že ve fázi navrhování programu výzkumu a inovací EU na období po roce 2020 bude potřeba ucelený a centralizovaný systém monitorování a hodnocení programu a také bude potřeba stimulovat intenzivní spolupráci a výměnu informací s vnitrostátními a regionálními inovačními agenturami; |
| --- | --- |

11.

| 12. | připomíná, že zpráva „Mission-oriented research & innovation in the European Union“ (6) poukazuje na to, že k měření a dopadu podle cílů a milníků bude nutné zavést za účelem měření pokroku odpovídající ukazatele a rámce monitorování, které musejí být dynamické, neboť se má za to, že statická analýza nákladů a přínosů a výpočty aktuální čisté hodnoty by pravděpodobně jakýkoliv odvážný úkol zastavily hned v počátku; |
| --- | --- |

12.

| 13. | konstatuje, že budou zapotřebí expertní přípravné práce pro novou politickou iniciativu k širšímu konceptu inteligentní specializace, která by vedla k dohodě na úrovni EU ohledně obecných zásad, například v podobě charty inteligentní specializace 2.0, která by doplňovala stávající nástroje používané k plánování a provádění místního a regionálního hospodářského rozvoje; |
| --- | --- |

13.

| 14. | připomíná své stanovisko Horizont Evropa – 9. rámcový program pro výzkum a inovace (7), v němž „důrazně vyzývá k plnému zapojení místních a regionálních orgánů do strategického plánování, podle něhož se bude řídit provádění programu Horizont Evropa, a ke zohlednění strategií inteligentní specializace v tomto rámci“; |
| --- | --- |

14.

Metodické aspekty srovnávacího přehledu inovací v regionech (RIS)

| 15. | konstatuje, že zpráva Výkonnost vědy, výzkumu a inovací v EU z roku 2018 zdůrazňuje význam kombinace různých druhů aktiv směřujících k inovacím, aby se podnítilo vytváření a zavádění inovací, od výzkumu a vývoje po investice do IKT, rozvoj dovedností nebo změny manažerských a organizačních schopností. Při tom by měly být lépe zohledňovány také inovační rámcové podmínky, inovační investice, inovační činnosti a inovační vlivy, které nejsou založeny na výzkumu a vývoji ani na technologiích. Tzv. izolovaný přístup, který se zaměřuje například pouze na samotný výkon výzkumu a vývoje nebo IKT nemusí být dobrým základem pro pochopení složitosti inovačního procesu (8); |
| --- | --- |

15.

| 16. | navrhuje provést komplexní analýzu pro zjištění toho, zda jsou stávající ukazatele RIS vhodné pro měření inovací, nebo zda je případně potřeba zavést nové ukazatele a jiné vyřadit. Začlenění nových ukazatelů uzpůsobených inteligentní specializaci, které by umožnily analyzovat pokrok RIS3, by kromě toho, že je nezbytné, mohlo být velmi užitečným způsobem posílení meziregionální spolupráce. Výběr ukazatelů by měl být, pokud možno, teoreticky dobře podložen; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poukazuje na to, že je třeba zavést účinné ukazatele pro měření a posuzování dopadu rovnosti žen a mužů na regionální inovace, v souladu s vlastní výzvou Výboru regionů k využívání ukazatelů rozčleněných podle pohlaví ve všech veřejných politikách Unie. Za tímto účelem je nutné, aby se navrhované ukazatele staly součástí všech běžných obecných statistických operací na vnitrostátní i evropské úrovni, a to koordinovaným způsobem, tak aby mohly být zavedeny vhodné politiky umožňující srovnávání regionálních hodnot za účelem sbližování v rámci Unie; |
| --- | --- |

17.

| 18. | upozorňuje na zásadní význam digitalizace pro inovace a zejména pro urychlení hospodářského oživení po skončení pandemie COVID-19 tak, aby se dosáhlo udržitelného růstu. To musí hrát důležitou roli při dalším rozvoji ukazatelů RIS; |
| --- | --- |

18.

| 19. | konstatuje, že v případě, že v některých regionech nebudou data k dispozici, je třeba v maximální možné míře formulovat nějaké nástroje pro sběr informací, ať už prostřednictvím dotazníků, nebo prostřednictvím administrativních záznamů či získáváním informací přímo od regionálních statistických nebo správních úřadů, pokud existují. Tato potřeba může být příležitostí k zahrnutí nových ukazatelů týkajících se inteligentní specializace a evropských priorit (Zelené dohody, digitalizace, průmyslové transformace atd.), které vyžadují zvláštní definici a záznamy; |
| --- | --- |

19.

| 20. | doporučuje vyhnout se výběru vysoce korelovaných ukazatelů, které by v konečném výsledku měřily totéž. Rovněž lze důrazně doporučit maximální konvergenci mezi ukazateli podle členského státu a ukazateli podle regionu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | doporučuje, pokud to bude možné, zajistit měřítka variability ukazatelů a konečného indexu. Dobrým měřítkem pro vyhodnocení přesnosti ukazatelů v různých regionech by byl například variační koeficient pro všechny ukazatele. Měřítko typu interval spolehlivosti pro konečný index by umožnilo vyhodnotit rovněž to, zda jsou vzniklé změny reálné, nebo ne; |
| --- | --- |

21.

| 22. | doporučuje analyzovat, zda má být váha různých ukazatelů při vytváření konečného indexu stejná, nebo ne. Existují různé postupy výběru této váhy (buď statistické, nebo ne), které je možno uvážit. Vzhledem k tomu, že volba váhy má velmi silný dopad na konečný index a konečné pořadí, je důležité tuto volbu dobře podložit a být velice transparentní. Za účelem posouzení různých navrhovaných vážení by bylo vhodné provést analýzu citlivosti a nejistot; |
| --- | --- |

22.

| 23. | doporučuje analyzovat příčiny absence regionálních údajů, aby se předešlo zkreslení. Pokud není ztráta údajů zcela náhodná, došlo by ke zkreslení odhadů. Doporučuje se formulovat postupy sběru údajů, které těmto situacím předešly, a tím pádem by maximálně vyvážily procento dostupných údajů v analyzovaných regionech; |
| --- | --- |

23.

| 24. | s ohledem na různorodost situace v regionech různých členských států doporučuje pro RIS 2021 provést komplexní analýzu „techniky regionalizace průzkumu Společenství v oblasti inovací“, podle něhož se předpokládá, že intenzita jednotlivých oborů průmyslu na úrovni každé země zůstává zachována i na regionální úrovni. Zejména doporučuje vyhnout se používání opravného faktoru při výpočtu konečného souhrnného ukazatele RIS, který předpokládá stejný výsledek u různých regionů v téže zemi, a poškozuje tak nejinovativnější regiony v zemích s méně inovacemi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | doporučuje zvýšit přístupnost a transparentnost použitých zdrojů. Měly by být k dispozici datové soubory použité pro výpočet všech ukazatelů (a tedy i konečného indexu) i kód nebo nástroj pro jejich výpočet, aby výzkumní pracovníci mohli reprodukovat získané výsledky a současně přispět k vylepšení RIS. Kvůli větší transparentnosti by bylo důležité vědět, z jakých konkrétních průzkumů jsou získávána „regionální data průzkumu Společenství v oblasti inovací“, nebo zda jsou to průzkumy speciálně vytvořené za účelem vyhotovení RIS. Obdobně by měly být uvedeny zdroje při použití „regionálních statistik“; |
| --- | --- |

25.

| 26. | doporučuje, aby byly vedle již osvědčených zdrojů údajů RIS otestovány také nové, netradiční zdroje údajů pro měření regionálních inovací, a aby bylo ověřeno jejich využití. Například OECD již použila pro své studie soubory údajů vygenerované za pomoci umělé inteligence z internetových stránek společností; |
| --- | --- |

26.

| 27. | doporučuje se, aby ve srovnávacím přehledu inovací v regionech byly všechny údaje zveřejňovány v hrubé podobě bez úpravy, tj. bez normalizace k EU = 100, bez změny jednotek a bez odstranění zkreslení a spolu se složenými indexy; |
| --- | --- |

27.

Dopad na rozvoj regionálních inovačních politik

| 28. | navrhuje, aby se ve spolupráci s GŘ JRC, GŘ RTD a GŘ EAC usilovalo o zajištění rozsáhlejšího využívání RIS při referenčním srovnávání inovačních politik regionů a vzájemném učení na základě tohoto srovnání, se zvláštním důrazem na lidský a kreativní aspekt inovací a také na jejich sociální rozměr; |
| --- | --- |

28.

| 29. | konstatuje, že RIS je základní nástroj pro porovnání vývoje výsledků, pokud jde o výkonnost regionálních inovačních politik, i když neuvádí, jaké jsou důvody změn, k nimž v těchto politikách dochází; |
| --- | --- |

29.

| 30. | vyzdvihuje úlohu Společného výzkumného střediska, co se týče využívání inovačních kempů a dalších pokročilých metod při integrovaném využívání RIS a strategií inteligentní specializace s cílem posílit evropská partnerství, aby bylo možné dosáhnout většího místního a regionálního dopadu při provádění Zelené dohody pro Evropu a cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

30.

| 31. | zvláštní důraz je kladen na politický dopad RIS a také na jeho vliv na přijímání rozhodnutí na regionální úrovni a jeho potenciál při optimalizaci regionálních inovačních ekosystémů a inteligentní specializace; |
| --- | --- |

31.

| 32. | doporučuje zavést jasné a srozumitelné synergie mezi RIS a dalšími nástroji, které EU používá, jako jsou například Inovační radar, Regionální monitorování inovací plus, evropský index regionální konkurenceschopnosti, observatoř pro výzkum a inovace – nástroj na podporu politiky v rámci programu Horizont 2020, Innobarometr, srovnávací přehled investic průmyslu do výzkumu a vývoje v EU, srovnávací přehled digitální transformace, observatoř pro obchodní inovace, index digitální ekonomiky a společnosti (DESI), srovnávací přehled inovací v evropském veřejném sektoru a taktéž komplementárnost s průzkumem Společenství v oblasti inovací (CIS) nebo ukazatelem inovací (IOI); |
| --- | --- |

32.

| 33. | doporučuje větší součinnost mezi RIS a posouzeními dopadů, která provádí Společné výzkumné středisko; |
| --- | --- |

33.

| 34. | je si vědom toho, že se RIS nezaměřuje na provádění strategií pro inteligentní specializaci, ale poskytuje obecné hodnocení pokroku v průběhu času a ukazuje silné a slabé stránky regionálních inovačních systémů. Bez ohledu na výše uvedené se domnívá, že Evropská komise by s podporou Evropského výboru regionů měla k RIS doplnit několik doporučení ohledně nástrojů EU, které by mohly přispět ke zlepšení ukazatelů. RIS může díky svému širšímu geografickému a odvětvovému pokrytí poskytnout podporu při stanovování politických priorit nebo při zaměřování strukturálních fondů na výzkum a inovace, pokud se tak regiony dobrovolně rozhodnou; |
| --- | --- |

34.

| 35. | doporučuje, aby se vytvořily vazby mezi ukazateli RIS na jedné straně a souvisejícími politikami a strategiemi EU a úspěchy při jejich provádění na straně druhé, aby se z RIS stal nástroj na podporu zlepšování inovačních ekosystémů místo nástroje určeného výhradně k monitorování, a to v součinnosti s dalšími iniciativami, jako je například nástroj na podporu politik v rámci programu Horizont. Bylo by vhodné, aby ukazatele používané v rámci různých strukturálních fondů, zejména v případě EFRR, byly podobné ukazatelům používaným v rámci RIS nebo je doplňovaly. Současná různorodost ukazatelů někdy ztěžuje posuzování dopadu veřejného úsilí v oblasti inovací; |
| --- | --- |

35.

| 36. | doporučuje, aby byl RIS v roce 2021 lépe sladěn s novými prioritami programového období po roce 2020. Konkrétně se doporučuje vytvořit ve spolupráci s Evropským výborem regionů rámec součinností mezi RIS a prioritami společného prostoru pro výzkum (9), prioritami Evropské komise, jako je Zelená dohoda pro Evropu a digitalizace, strategií Komise pro otevřený přístup k výzkumu a vědě, budoucím strategickým plánem programu Horizont Evropa a také s prováděním politických cílů regionální politiky a jejím propojením se strategiemi inteligentní specializace; |
| --- | --- |

36.

| 37. | považuje za důležité vyvinout větší úsilí při zkoumání vztahu mezi financováním v rámci strukturálních fondů a inovačním potenciálem evropských regionů, aby se tak překonala propast v oblasti inovací („innovation divide“); |
| --- | --- |

37.

| 38. | zdůrazňuje řadu konkrétnějších doporučení:






  — | domnívá se, že je třeba zohlednit aspekt účinnosti a účelnosti. Například region, který investuje velké množství prostředků do zlepšení svého inovačního systému, lze označit za neúčinný (z hlediska využívání prostředků). Poukazuje na možnost toho, že j regiony s menším množstvím prostředků vyhrazených na inovace dosáhnou vynikající úrovně s vysokou účinností; |
| --- | --- | --- |

38.

—

domnívá se, že je třeba zohlednit aspekt účinnosti a účelnosti. Například region, který investuje velké množství prostředků do zlepšení svého inovačního systému, lze označit za neúčinný (z hlediska využívání prostředků). Poukazuje na možnost toho, že j regiony s menším množstvím prostředků vyhrazených na inovace dosáhnou vynikající úrovně s vysokou účinností;

| — | poukazuje na to, že RIS zdůrazňuje, že hustě osídlené oblasti bývají inovativnější, ale neuvádí, jaká opatření nebo nástroje přináší EU, aby se řidčeji osídlené oblasti staly inovativnějšími; |
| --- | --- |

—

poukazuje na to, že RIS zdůrazňuje, že hustě osídlené oblasti bývají inovativnější, ale neuvádí, jaká opatření nebo nástroje přináší EU, aby se řidčeji osídlené oblasti staly inovativnějšími;

| — | konstatuje, že RIS neměří ani další prvky, které mohou být pro regiony důležité, jako je například odliv mozků a odpovědné inovace; |
| --- | --- |

—

konstatuje, že RIS neměří ani další prvky, které mohou být pro regiony důležité, jako je například odliv mozků a odpovědné inovace;

| — | doporučuje zařadit do RIS, který bude připraven v roce 2021 kapitolu o dopadu brexitu na ukazatele inovací v EU; |
| --- | --- |

—

doporučuje zařadit do RIS, který bude připraven v roce 2021 kapitolu o dopadu brexitu na ukazatele inovací v EU;

| — | s ohledem na pandemii COVID-19 navrhuje, aby se RIS v roce 2021 zabýval otázkou zvyšování odolnosti regionů prostřednictvím inovací. Bylo by rovněž užitečné posoudit slabá místa regionálních strategií inteligentní specializace v krizových obdobích; |
| --- | --- |

—

s ohledem na pandemii COVID-19 navrhuje, aby se RIS v roce 2021 zabýval otázkou zvyšování odolnosti regionů prostřednictvím inovací. Bylo by rovněž užitečné posoudit slabá místa regionálních strategií inteligentní specializace v krizových obdobích;

| — | doporučuje, aby RIS zohlednil rozmanitost evropských regionů a manévrovací prostor pro shromažďování údajů a aby stimuloval regionální (a celostátní) statistické úřady k přijetí jednotného souboru kritérií (a ukazatelů) na evropské úrovni; |
| --- | --- |

—

doporučuje, aby RIS zohlednil rozmanitost evropských regionů a manévrovací prostor pro shromažďování údajů a aby stimuloval regionální (a celostátní) statistické úřady k přijetí jednotného souboru kritérií (a ukazatelů) na evropské úrovni;

| 39. | doporučuje, aby byly systémy monitorování a hodnocení strategií inteligentní specializace využívány k objektivní analýze užitečnosti a dopadu opatření inovačních politik regionů a k nasměrování rozhodování v krátkodobém horizontu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | připomíná, že Evropská komise již aplikuje „zásadu inovací“ při přípravě významných legislativních iniciativ a že členským státům doporučuje, aby zintenzivnily podobné úsilí, které usnadní zkoušení, učení, přizpůsobování se a více veřejných politik, aby se lépe využily všechny stávající údaje a analýzy (10); |
| --- | --- |

40.

| 41. | doporučuje větší zapojení Evropského výboru regionů do přípravných prací na srovnávacím přehledu inovací v regionech, který bude vydán v roce 2021, jakož i jeho šíření mezi místní a regionální subjekty prostřednictvím stávajících iniciativ, jako je například platforma pro výměnu poznatků či iniciativa „Věda se setkává s regiony“. |
| --- | --- |

41.

V Bruselu dne 14. října 2020.

předseda Evropského výboru regionů

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/CS/TXT/HTML/?uri=CELEX:52018PC0372&from=CS (článek 2).

1

(2)  Stanovisko Evropského výboru regionů Posílení inovací v evropských regionech: strategie pro odolný a udržitelný růst podporující začlenění (Úř. věst. C 361, 5.10.2018, s. 15).

2

(3)  Viz stanovisko ERAC Opinion on the future of the ERA (Stanovisko k budoucnosti Evropského výzkumného prostoru – EVP), Brusel, 23. ledna 2020, ERAC 1201/20.

3

(4)  https://op.europa.eu/cs/publication-detail/-/publication/0deba00f-15f0-11e8-9253-01aa75ed71a1.

4

(5)  https://op.europa.eu/cs/publication-detail/-/publication/ffbe0115-6cfc-11e7-b2f2-01aa75ed71a1.

5

(6)  https://op.europa.eu/cs/publication-detail/-/publication/5b2811d1-16be-11e8-9253-01aa75ed71a1.

6

(7)  Úř. věst. C 461, 21.12.2018, s. 79.

7

(8)  Science, research and innovation performance of the EU, 2018, https://op.europa.eu/cs/publication-detail/-/publication/16907d0f-1d05-11e8-ac73-01aa75ed71a1.

8

(9)  https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC114345/jrc114345_adjusted_research_excellence_2018.pdf.

9

(10)  Obnovená evropská agenda pro výzkum a inovace – příležitost Evropy utvářet svoji budoucnost, COM(2018) 306 final.

10

---

| 18.12.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 440/92 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 440/92

---

Stanovisko Evropského výboru regionů Unie rovnosti: strategie pro rovnost žen a mužů na období 2020–2025

(2020/C 440/16)

| Zpravodajka: | Concepción ANDREU RODRIGUEZ (ES/SES), předsedkyně vlády autonomní oblasti La Rioja |
| --- | --- |
| Odkaz: | Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů
  Unie rovnosti: strategie pro rovnost žen a mužů na období 2020–2025
  COM(2020) 152 final |

Zpravodajka:

Concepción ANDREU RODRIGUEZ (ES/SES), předsedkyně vlády autonomní oblasti La Rioja

Odkaz:

Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů

Unie rovnosti: strategie pro rovnost žen a mužů na období 2020–2025

COM(2020) 152 final

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ

| 1. | zdůrazňuje, že právo na rovné genderové zacházení a rovné genderové příležitosti, jak je uvedeno v článku 8 SFEU a v evropském pilíři sociálních práv, musí být zaručeno a podporováno ve všech oblastech; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vítá sdělení Unie rovnosti: strategie pro rovnost žen a mužů na období 2020–2025 a jeho vizi, politické cíle a opatření, přičemž jej považuje za velmi cenný základ pro dosažení konkrétního pokroku v oblasti rovnosti v Evropské unii; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vítá načasování jeho zveřejnění, které se shoduje s 25. výročím přijetí Pekingské deklarace a akční platformy, což je první všeobecný akční plán pro dosažení pokroku ohledně rovnosti žen a mužů, jehož doporučení jsou stále platná a který přispěl k dosažení cílů udržitelného rozvoje, neboť rovnost žen a mužů je zásadním prvkem všech dimenzí udržitelného rozvoje podporujícího začlenění; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdůrazňuje význam společné správy, na které se coby hlavní subjekty budou podílet Evropská unie a členské státy, avšak trvá na tom, že je důležité začlenit a zviditelnit místní a regionální subjekty a neziskový sektor jakožto hlavní představitele správy politik, které mají přímý dopad na občany. Strategie zase zdůrazňuje význam hodnoty společné činnosti veřejných a soukromých subjektů Evropské unie v tomto rámci správy; |
| --- | --- |

4.

| 5. | požaduje, aby byly místní a regionální vlády na základě svých kompetencí a činnosti, kterou vyvíjejí při jejich rozvoji, uznány coby strategičtí partneři při navrhování, provádění a sledování této strategie. Provádění této strategie vyžaduje zajištění nezbytných zdrojů; |
| --- | --- |

5.

| 6. | klade důraz na význam spolupráce s organizacemi občanské společnosti, organizacemi žen a s mladšími generacemi s ohledem na jejich důležitou úlohu při řízení politik v oblasti rovnosti žen a mužů; |
| --- | --- |

6.

| 7. | z výše uvedených důvodů a s cílem zajistit pro politiky, programy a projekty přístup s genderovým hlediskem vyzývá Komisi, aby zřídila interinstitucionální pracovní skupinu, která zaručí tuto víceúrovňovou správu, aby bylo možné účinně pracovat na dosažení skutečné rovnosti žen a mužů; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vyslovuje se pro to, aby se konala formální zasedání ministrů pro rovnost v Radě EU a aby název Rady pro zaměstnanost, sociální politiku, zdraví a ochranu spotřebitele obsahoval slovo „rovnost“, jak je uvedeno v sedmém návrhu prohlášení trojice předsednictví o rovnosti žen a mužů, jejž podepsaly Německo, Portugalsko a Slovinsko; |
| --- | --- |

8.

| 9. | trvá na tom, že je důležité uplatňovat meziodvětvový pohled, který je nezbytný pro zapojení osob ve zranitelné situaci, jež mohou čelit vícenásobné diskriminaci z důvodu zdravotního postižení, věku, etnického původu, sexuální orientace, náboženského vyznání či přesvědčení nebo genderové identity, přičemž je třeba zmínit zejména zranitelné skupiny, jako jsou kromě jiného migrantky či osoby LGBTI, do provádění strategie. Žádá proto Evropskou komisi, aby tento meziodvětvový přístup více rozvinula a vypracovala pokyny, které usnadní jeho uplatňování při plánování, řízení a hodnocení veřejných politik; |
| --- | --- |

9.

| 10. | podtrhuje, že je nezbytné kombinovat meziodvětvová opatření s pozitivními opatřeními v odvětvových oblastech, neboť jen tak je možné pokročit při řízení veřejných politik v uceleném a účinném přístupu s genderovým hlediskem. Trvá proto na tom, že je zásadně důležité mít k dispozici zaměstnance, kteří jsou kvalifikovaní nebo jsou odborníky v oblasti genderu, a podporovat specifickou a stálou odbornou přípravu v tomto směru ve všech oblastech, kde jsou přijímána rozhodnutí nebo řízeny veřejné politiky; |
| --- | --- |

10.

| 11. | souhlasí s tím, že jak ve veřejném, tak v soukromém sektoru jsou důležité inkluzivní a rozmanité strategie pro lepší řešení komplexních životních situací a výzev, jimž ženy čelí v celé své rozmanitosti. Dále musí být zajištěno, aby se ženy více ujímaly vedení a v širší míře se účastnily všech rozhodovacích procesů; |
| --- | --- |

11.

| 12. | připomíná, že strategie byla vypracována a zveřejněna před vypuknutím krize v oblasti veřejného zdraví v souvislosti s onemocněním COVID-19, přičemž zotavení se z této krize ovlivní budoucnost politik Unie. Proto naléhavě požaduje, aby byla rovnost nadále považována za prioritu a aby bylo genderové hledisko začleněno jak do přijímání rozhodnutí a opatření v reakci na pandemii, tak do iniciativ, jež ovlivní hospodářskou a sociální obnovu. Poukazuje na skutečnost, že v důsledku krize došlo ke zhodnocení sociálně-zdravotnické oblasti coby strategického odvětví a systémově významného našich společností a že je nezbytné zdůraznit významné genderové rozdíly a rozdíly týkající se věku, které v tomto odvětví existují. Upozorňuje také, že krize spojená s onemocněním COVID-19 jen více prohloubila již existující genderové nerovnosti, a požaduje, aby oživení bylo založeno na rovnosti a inkluzivnosti; |
| --- | --- |

12.

Bez násilí a stereotypů

| 13. | vítá skutečnost, že Evropská komise uznává, že ukončení genderově podmíněného násilí je jednou z hlavních výzev našich společností, a trvá na tom, aby všechny členské státy EU ratifikovaly Istanbulskou úmluvu coby základní závazek pro boj proti násilí na ženách, jeho předcházení a stíhání; |
| --- | --- |

13.

| 14. | společně s Komisí vybízí členské státy, aby ratifikovaly Úmluvu Mezinárodní organizace práce o odstranění násilí a obtěžování ve světě práce (č. 190); |
| --- | --- |

14.

| 15. | trvá na tom, aby Evropská komise začlenila všechny formy násilí na ženách a dívkách mezi tzv. „eurozločiny“ podle článku 83 Smlouvy o fungování Evropské unie a aby se problematikou genderově podmíněného násilí nadále zabývala ve strategii pro práva obětí, kterou předloží v roce 2020, a aby současně věnovala pozornost ženám ve zranitelné situaci. Za tím účelem navrhuje schválit protokoly o politické a soudní spolupráci v rámci Unie; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vyzývá Komisi, aby přijala legislativní opatření zaměřená na předcházení násilí na ženách, mladistvých a dívkách a boj proti němu, která budou soudržná s právními předpisy EU a mezinárodními právními předpisy a budou je doplňovat a jež se budou zabývat všemi formami násilí, včetně násilí na internetu – u nějž hrozí, že by se mezi mladými lidmi mohlo stát běžným – a násilí souvisejícího s otázkami cti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | podporuje Evropskou komisi ohledně toho, že je nezbytné zveřejnit doporučení k předcházení škodlivých praktik, jako jsou například mrzačení ženských pohlavních orgánů nebo nucené sňatky, ve kterém se zdůrazní, že jsou nutná účinná preventivní a výchovná opatření pro všechny věkové skupiny a části společnosti, posílení veřejných služeb, rozvoj kapacit odborníků a přístup ke spravedlnosti zaměřený na oběti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | požaduje strukturované zapojení regionálních a místních subjektů do sítě Evropské unie pro předcházení genderově podmíněnému násilí a domácímu násilí, která bude vytvořena v rámci strategie za účelem výměny osvědčených postupů a financování opatření v oblasti odborné přípravy a budování kapacit a podpůrných služeb. Hlavní význam nabude činnost v oblasti předcházení násilí zaměřená na muže, chlapce a maskulinitu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | upozorňuje, že situace omezení volného pohybu osob v důsledku krize spojené s onemocněním COVID-19 způsobila nárůst počtu známých případů genderově podmíněného násilí. A trvá v tomto smyslu na tom, že je naléhavě nutné posílit opatření týkající se pozornosti věnované případům genderově podmíněného násilí a účinné reakce na ně, přičemž je třeba zajistit zdroje pro místní a regionální subjekty, neboť tyto subjekty se v boji proti pandemii nacházejí v přední linii; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vítá skutečnost, že byly genderové stereotypy uznány jako jedna ze základních příčin genderové nerovnosti. Zdůrazňuje také, že je nezbytné zahrnout více informací o opatřeních a osvědčených postupech zaměřených na odstranění těchto stereotypů v oblastech, jako je vzdělávání – formální a neformální – a práce nebo komunikace a reklama. Trvá rovněž na tom, že je nezbytné se ve větší míře zabývat odlišnými důsledky, které v rámci těchto genderových stereotypů mají různé důvody diskriminace. Zdůrazňuje zejména úlohu vzdělávacího systému, a tedy i odborné přípravy učitelů v genderové oblasti; ti jsou rozhodujícími aktéry úsilí o transformaci hodnot podporujících patriarchát, která umožní vytvoření společnosti, v níž bude panovat skutečná genderová rovnost; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vyzdvihuje zásadní úlohu, kterou hrají všechny osoby jakéhokoli věku, a zejména mládež, coby nositelé odpovědné a aktivní změny při respektování rovnosti žen a mužů v profesní, rodinné a osobní oblasti. V tomto směru získávají místní a regionální subjekty zásadní úlohu při podpoře zvyšování informovanosti, vzdělávání a odborné přípravy; |
| --- | --- |

21.

| 22. | požaduje zapojení místních a regionálních orgánů do navrhování a provádění programu zvyšování informovanosti a komunikační kampaně na evropské úrovni, které jsou nezbytné za účelem boje proti genderovým stereotypům, a klade důraz na to, že je nezbytné věnovat zvláštní pozornost mladým lidem, neboť jsou jednou z hlavních oblastí změny; |
| --- | --- |

22.

| 23. | upozorňuje, že v oblasti zdraví a sexuálních a reprodukčních práv je nezbytné nejen provádět studie s genderovým hlediskem, ale důležitá je rovněž výměna osvědčených postupů, všeobecný přístup ke službám plánovaného rodičovství, sexuálního a reprodukčního zdraví nebo rozvoj informativních a vzdělávacích opatření na toto téma bez hodnocení a s pozitivním a začleňujícím přístupem; |
| --- | --- |

23.

Prosperita v hospodářství založeném na rovném postavení žen a mužů

| 24. | poukazuje na nutnost bojovat proti vertikální a horizontální segregaci, která existuje mezi ženami a muži, neboť nejméně jistá a hůře placená pracovní místa jsou velmi často zastávána ženami, což se odráží zejména v jasné existenci diferenciace mezd a důchodů. Kromě toho je třeba přijmout také kroky k zajištění pozitivního vývoje pracovního života genderových menšin; |
| --- | --- |

24.

| 25. | očekává příští návrh Komise v oblasti transparentnosti odměňování, která by měla přispět ke zjištění a následnému odstranění rozdílů v odměňování žen a mužů a v konečném důsledku ve výši důchodů žen a mužů. I když stanovování mezd spadá do pravomoci členských států, měla by být plně uplatňována zásada stejné odměny za rovnocennou práci prostřednictvím opatření, která se zabývají ujednáními o utajení mezd, každoročními audity odměňování a právem pracovníků a pracovnic požadovat od svých zaměstnavatelů informace o odměňování žen a mužů; |
| --- | --- |

25.

| 26. | podporuje žádost Komise, aby členské státy co nejdříve provedly směrnici o sladění profesního a soukromého života do vnitrostátních právních předpisů, tak aby se muži a ženy mohli stejnou měrou rozvíjet na osobní i profesní úrovni a aby tato směrnice sloužila jako záruka vyvážené a spravedlivé spoluodpovědnosti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | souhlasí s tím, že je nezbytné, jak uvádí strategie, podpořit rovnoměrné rozdělení placené i neplacené péče s cílem zaručit hospodářskou nezávislost žen. Naléhavě vyzývá Evropskou unii, aby přezkoumala a rozvinula barcelonské cíle a stanovila je jako závazné a aby zavedla asistenční cíle přesahující cíle barcelonské (barcelonské cíle +), aby se zohlednily potřeby v oblasti péče ve stárnoucích společnostech a bylo uznáno, že v oblasti péče významně převažují ženy, které však nejsou odměňovány tak, jak by to odpovídalo společenské hodnotě jejich práce; |
| --- | --- |

27.

| 28. | vyzývá Evropskou komisi, aby zvážila dohodu o péči pro Evropu, která by byla podobná zárukám pro mladé lidi, s cílem uspokojit potřeby v oblasti péče v rámci přístupu založeného na právech, který péči umístí do středu hospodářské činnosti a současně zvýší investice do zdraví a péče v souladu se strategií ekonomiky blahobytu. Vyzývá Komisi a naléhavě vyzývá členské státy, aby začlenily požadavky pracovnic a pracovníků v cizí domácnosti týkající se pracovních podmínek do úmluvy MOP č. 189; |
| --- | --- |

28.

| 29. | domnívá se, že je důležité, aby strategie výslovně zmínila územní rozměr a zejména venkovské a vylidněné oblasti z důvodu specifičnosti těchto území. A zdůrazňuje zásadní úlohu, kterou hrají ženy na venkově coby určující prvek pro jeho územní, hospodářské a sociální uspořádání. Považuje za nezbytné posílit účast a vedoucí postavení žen v místních akčních skupinách a sítích pro rozvoj venkova. Poukazuje navíc na to, že právě na venkově je třeba zlepšovat nabídku péče o děti a příbuzné; |
| --- | --- |

29.

| 30. | vítá skutečnost, že strategie vyzdvihuje nutnost odstranit genderové rozdíly v souvislosti s přechodem k digitalizaci a s inovacemi a posílit větší zapojení žen do studia a pracovních míst v oblasti přírodních věd, technologie, inženýrství, umění a matematiky (STEAM) a IKT, a naléhavě požaduje, aby se řešily rovněž nové podoby sexismu na internetu a v pracovním prostředí, jako jsou ty, které se objevují v některých předpojatých systémech umělé inteligence. Za tímto účelem zdůrazňuje význam programování zohledňujícího rovnost žen a mužů a vyzývá k rovné účasti všech pohlaví na navrhování, zavádění, hodnocení a diskusi o etice a standardech technologií souvisejících s UI. Souhlasí s tím, že je důležité několikanásobně zvýšit počet žen v digitálním světě a ve světě inovací, neboť se jedná o zásadní oblasti z hlediska změny našich společností. V tomto smyslu trvá na tom, že je nezbytné zaručit rovnost při vzdělávání a celoživotním učení ohledně vhodného a bezpečného využívání nových technologií a sociálních sítí; |
| --- | --- |

30.

| 31. | požaduje, aby se v oblasti uplatňování směrnice o sladění profesního a soukromého života analyzovaly za využití genderového přístupu obtíže, kterým čelí četné rodiny v celé EU při snaze skloubit práci z domova s péčí během krize spojené s onemocněním COVID-19. Je zásadní být obezřetný při možné regulaci telematické práce nebo práce na dálku, aby se z tohoto typu práce nestal mechanismus, který navrátí ženy do rodinné a soukromé sféry. Upozorňuje, že je obzvláště nutné věnovat pozornost typům rodin, pro které je skloubení profesního a soukromého života obzvláště obtížené, jako jsou rodiny s jedním rodičem tvořené v zásadě ženami; |
| --- | --- |

31.

| 32. | upozorňuje na to, že v celé Evropské unii byly právě ženy těmi osobami, které během pandemie onemocnění COVID-19 pracovaly v přední linii (zdravotnický personál, péče o děti a starší osoby, domácí práce a obchod atd.), což je zase činilo zranitelnější vůči nákaze. Kromě toho některé z těchto profesí patří k nejméně oceňovaným a nejhůře placeným v EU. Žádá proto, aby se při přijímání opatření v oblasti boje s nezaměstnaností a nejistotou zohlednila nerovnováha zastoupení žen a mužů v zaměstnáních, která se během výskytu pandemie ukázala být nezbytná, zejména pokud jde o péči. Rovněž se nesmí zapomenout, že mnohé z profesí zaměřených na péči a na domácnost vykonávají migrantky, které jsou obětí dvojích předsudků. Genderové hledisko musí být začleněno do plánů na podporu oživení a je třeba podporovat podnikatelky a jejich podnikatelské projekty, jakož i ženy na vedoucích pozicích, přičemž je třeba poukázat na dodatečné nároky, jež přináší práce z domova; |
| --- | --- |

32.

| 33. | vyzývá Komisi, aby analyzovala a řešila krátkodobý a dlouhodobý dopad, který bude mít COVID-19 na genderovou rovnost. Ženy a muži mají s pandemií různé zkušenosti. Jsou velmi zapotřebí data rozčleněná podle pohlaví, aby bylo možné plně pochopit, jaký vliv má virus na ženy a muže. Nejde pouze o ty, kteří onemocněli či stojí ve zdravotní krizi v první linii, ale rovněž o dopady na ekonomiku, vzdělávání, rozdělení péče a rozsah domácího násilí; |
| --- | --- |

33.

Rovnost žen a mužů při rozhodování

| 34. | považuje za vhodné zdůraznit menší podíl žen na pozicích přijímajících rozhodnutí; a upozorňuje na skutečnost, že ženy jsou zastoupeny pouze v 15 % úřadů starosty, 21 % regionálních předsednictvích, 35 % regionálních parlamentů a tvoří 23 % (1) členů Evropského výboru regionů. Vyjadřuje politování nad tím, že uvedené údaje nejsou ve strategii zmíněny, protože umožňují zviditelnit existující diferenciaci v této regionální a místní oblasti; |
| --- | --- |

34.

| 35. | žádá Evropskou komisi, aby požádala členské státy o uspořádání a podporu iniciativ v oblasti posílení postavení žen, pokud jde o konání místních a regionálních voleb, s cílem překonat diskriminaci a překážky, kterým v tomto procesu ženy čelí, včetně stereotypů a sociálních norem, jež s sebou nesou podceňování vedoucího postavení žen oproti postavení mužů. Je rovněž nezbytné podporovat ženy, aby kandidovaly v obecních a krajských volbách; |
| --- | --- |

35.

| 36. | připomíná, že je nezbytné se konkrétně zabývat problémem násilí vůči ženám, které byly zvoleny političkami, a vůči ženám ve veřejném životě, včetně zastrašování na internetu prostřednictvím sociálních sítí, což je faktor, který má dopad a vliv na schopnost žen podílet se za rovných podmínek na politice a veřejném životě; |
| --- | --- |

36.

| 37. | žádá evropské orgány a mezi nimi i Evropský výbor regionů, aby přijaly kodexy chování, které podpoří rovnou účast žen a mužů na jejich složení a vedoucích pozicích, přičemž konečným cílem by měla být rovnost žen a mužů mezi členy Evropského výboru regionů; |
| --- | --- |

37.

| 38. | vyzývá k tomu, aby Výbor zařadil přijetí a provedení tohoto kodexu chování mezi své priority pro příští roky, a naléhavě vyzývá k tomu, aby prováděl výroční přezkum uplatňování zásady rovnosti žen a mužů prostřednictvím výročních zpráv, které provedou analýzu přijatých opatření (přičemž bude zaručeno rovné rozdělení v různých aktech a zprávách). Výsledky by měly být oznámeny během plenárního zasedání, které bude nejblíže Mezinárodnímu dni žen; |
| --- | --- |

38.

| 39. | požaduje účast místních a regionálních subjektů na Programu vzájemného učení ohledně rovnosti žen a mužů s cílem podpořit výměnu osvědčených postupů a vyzývá k podpoře specifické odborné přípravy v oblasti genderu na všech úrovních a k vytvoření funkce zmocněnce pro oblast rovnosti; |
| --- | --- |

39.

| 40. | upozorňuje, že platforma EU pro charty diverzity je výrazně zaměřena na soukromý sektor, a měla by se proto otevřít účasti místních a regionálních subjektů, aby mohla počítat s typickými příklady a osvědčenými postupy, které existují na různých úrovních a územích Unie. Navrhuje zařadit mezi charty diverzity Evropskou chartu pro rovné postavení žen a mužů v místním životě; |
| --- | --- |

40.

Genderové hledisko v politikách a rozpočtu

| 41. | souhlasí s tím, že významné problémy, kterým dnes Evropská unie čelí, mají genderový rozměr. Domnívá se však, že genderové hledisko není jasně a dostatečně zváženo ani v politikách, ani v rozpočtu Evropské unie; |
| --- | --- |

41.

| 42. | naléhavě vyzývá k tomu, aby se strategie dala jasněji do souvislosti s hlavními politickými prioritami a strategiemi Unie, zejména při přechodu na klimaticky neutrální hospodářství, digitální transformaci a demografické výzvě. Připomíná, že tyto strategické priority EU zahrnují významné genderové stereotypy, jejichž odstranění je zásadní pro to, aby bylo možné dosáhnout v našich společnostech úspěchu na cestě k dekarbonizaci, digitalizaci nebo začlenění územního rozměru; |
| --- | --- |

42.

| 43. | podporuje myšlenku, aby se při vypracování rozpočtu pro příští víceletý finanční rámec 2021–2027 uplatnily metodiky s genderovým hlediskem. Měla by se přezkoumat ustanovení o financování na úrovni Unie, aby se dosáhlo cílů strategie, a do všech finančních programů by se měl začlenit konkrétní cíl rovnosti žen a mužů a mechanismus podmíněnosti, který zaručí rovnost prostřednictvím ustanovení genderových cílů a strategií pro přístup k financování. Zdůrazňuje v tomto smyslu potenciál, který má evropský semestr a zpráva o právním státu, pokud jde o dohled nad problémy v oblasti rovnosti žen a mužů prostřednictvím doporučení pro jednotlivé země a začlenění zvláštních opatření do národních programů reforem a do vnitrostátních programů zaměřených na obnovu a odolnost; |
| --- | --- |

43.

| 44. | domnívá se, že při stanovování a hodnocení dopadu na rovnost žen a mužů je nezbytné posílit rámec pro sledování provádění strategie pomocí účinných ukazatelů a dále stanovit harmonogram a opatření pro stanovení odpovědnosti. Připomíná, že je důležité vypracovat výroční zprávy, které vymezí pokrok dosažený členskými státy z hlediska rovnosti žen a mužů a osvědčené postupy místních a regionálních subjektů. Zdůrazňuje, že do všech veřejných politik Společenství je nezbytné začlenit ukazatele rozčleněné podle pohlaví a genderové ukazatele a zahrnout mezinárodní rozměr s cílem zabývat se aspekty, jako je věk, sexuální identita, typ zdravotního postižení, postavení migranta nebo venkovsko-městský rozměr; |
| --- | --- |

44.

| 45. | žádá, aby se Evropský výbor regionů zapojil do pracovní skupiny pro rovnost žen a mužů, kterou nedávno zřídila Evropská komise s cílem dohlížet na účinné začleňování genderového hlediska do všech politik a programů; |
| --- | --- |

45.

| 46. | požaduje pro Evropský výbor regionů oficiální úlohu týkající se podpory posílení kapacity Evropského institutu pro rovnost žen a mužů (EIGE) s cílem zlepšit a standardizovat soubor a analýzu údajů rozčleněných podle pohlaví a za účelem genderových ukazatelů zejména pro prvky, jako je zastoupení žen a mužů při rozhodování na místní a regionální úrovni; |
| --- | --- |

46.

| 47. | vyzývá členské státy a jejich regionální a místní orgány, aby posílily genderové hledisko ve vnitrostátních a regionálních statistických systémech, tak aby mohly mít k dispozici spolehlivé a pravidelné údaje, a to nejen ve shodě s Evropským institutem pro rovnost žen a mužů (EIGE), ale také s Eurostatem; |
| --- | --- |

47.

| 48. | připomíná, že krize spojená s onemocněním COVID-19 má očividný genderový rozměr, a proto bude zásadní začlenit do fondu obnovy genderové hledisko prostřednictvím posouzení dopadu a uplatnění genderového rozpočtování u všech fondů; |
| --- | --- |

48.

Řešení genderové rovnosti a opatření v oblasti posílení postavení žen ve světě

| 49. | připomíná, že za účelem vymýcení chudoby je nezbytné odstranit nerovnost žen a mužů. Obě nerovnosti, hospodářská nerovnost a nerovnost žen a mužů, spolu souvisí a nikdo nesmí zůstat opomenut. Nerovnost žen a mužů je nejen zachycena v cílech udržitelného rozvoje jako další cíl, ale je také průřezovým prvkem v celé rozvojové agendě; |
| --- | --- |

49.

| 50. | trvá na tom, že by vnější činnost EU měla splnit své právní závazky týkající se podpory rovnosti žen a mužů a posílení postavení žen v jejích mezinárodních sdruženích a obchodních politikách, politikách sousedství a politikách rozšíření, zejména v souvislosti s jednáními o přistoupení a s procesem přidružení, a v azylových a migračních politikách. To je stanoveno v článku 208 SFEU, ve kterém je zakotvena zásada soudržnosti politik ve prospěch rozvoje, která vyžaduje zohlednění cílů udržitelného rozvoje, a v akčním plánu EU pro rovnost žen a mužů a pro posílení postavení žen v rámci rozvojové spolupráce; |
| --- | --- |

50.

| 51. | vyzývá Evropskou komisi, aby posoudila, jak využít obchodní politiku EU k prosazování práv žen a zapojení žen do ekonomiky mimo její hranice; |
| --- | --- |

51.

| 52. | vyzývá orgány EU, aby zintenzivnily spolupráci se zeměmi mimo EU s cílem povzbudit je k přijetí vnitrostátních zákonů, které budou kriminalizovat mrzačení ženských pohlavních orgánů (2); |
| --- | --- |

52.

| 53. | podtrhuje potenciál decentralizované spolupráce, pokud jde o podporu demokratického a spravedlivého rozvoje ve světě, a nezbytnost odstranit propast ve financování rovnosti žen a mužů v souvislosti s oficiální rozvojovou pomocí; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poukazuje na to, jak onemocnění COVID-19 zvýšilo veškeré stávající nerovnosti, kterým přímo čelí malé a mladé dívky a ženy v rozvojových zemích, které okamžitě a přímo postihla ztráta práce, čímž se snížilo jejich zapojení ve veřejném a politickém prostoru, převzaly odpovědnost za péči o rodinu a byly vystaveny genderově podmíněnému násilí, aniž by mohly uniknout. Strategie se ukazuje být nezbytným nástrojem ke změně těchto procesů. |
| --- | --- |

54.

V Bruselu dne 14. října 2020.

předseda Evropského výboru regionů

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Aktualizováno dne 5. června 2020.

1

(2)  Usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. února 2020 o strategii EU pro vymýcení praktiky mrzačení ženských pohlavních orgánů ve světě (2019/2988(RSP)).

2

---

| 18.12.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 440/99 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 440/99

---

Stanovisko Evropského výboru regionů Evropský klimatický pakt

(2020/C 440/17)

| Zpravodaj: | Rafał Kazimierz TRZASKOWSKI (PL/ELS), starosta hlavního města Varšava |
| --- | --- |
| Odkaz: | dopis místopředsedy Evropské komise Maroše Šefčoviče ze dne 11. března 2020 |

Zpravodaj:

Rafał Kazimierz TRZASKOWSKI (PL/ELS), starosta hlavního města Varšava

Odkaz:

dopis místopředsedy Evropské komise Maroše Šefčoviče ze dne 11. března 2020

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ,

Dosažení cílů Zelené dohody pro Evropu v období po skončení pandemie COVID-19

| 1. | vítá návrh Komise na vytvoření evropského klimatického paktu, jehož cílem je zapojit občany a jejich komunity do navrhování opatření v oblasti klimatu a životního prostředí prostřednictvím konkrétních praktických kroků, podpory otevřeného dialogu se všemi aktéry, vytváření synergií, posilování kapacit a zavádění opatření v oblasti klimatu. Domnívá se, že tento pakt by měl být navržen jako nástroj inovativní správy, který umožní vzájemnou komunikaci, spolupráci a výměnu informací napříč úrovněmi, odvětvími a územími s cílem zlepšit účinnost a legitimitu politiky EU v oblasti klimatu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | připomíná, že výraz „pakt“ obvykle označuje ujednání mezi rovnocennými partnery ve společném nebo oboustranném zájmu a za účelem dosažení společných cílů. Opakuje tedy, že místní a regionální orgány jsou připraveny spolupracovat v partnerství s orgány EU, členskými státy a všemi příslušnými zúčastněnými stranami v rámci klimatického paktu, aby společně usilovaly o plnění cílů týkajících se klimatické neutrality a provádění cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje. V rámci společného přístupu uplatňovaného v tomto paktu by však neměla být opomíjena stávající různorodost problémů, které změna klimatu v jednotlivých oblastech EU přináší. Společné cíle by tudíž měly zohledňovat specifické potřeby zeměpisných oblastí, a to mj. na základě systematického posuzování těchto potřeb a zvláštností; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zdůrazňuje skutečnost, že pandemie COVID-19 a hospodářská krize, kterou způsobuje, nás nejspíš donutí doplnit původní vizi klimatického paktu. Trvá však na tom, že Evropská komise a členské státy musí zajistit, aby současná krize nezpomalila nezbytnou transformaci Evropské unie směřující ke klimatické neutralitě, ale aby byla využita jako příležitost ke zrychlení této transformace. V souvislosti s tím je rovněž třeba stanovit alespoň 55 % cíl snížení emisí CO2 do roku 2030; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opětovně se zavazuje k tomu, že bude na 17 cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje pohlížet jako na nedílnou součást Zelené dohody, a ztotožňuje se tak s OSN v tom, že vedle opatření na ochranu klimatu a přírody je třeba do udržitelnosti neoddělitelně zahrnout sociální rozměr. Je nutné zaručit všem evropským občanům možnost zapojit se do společnosti. Vedle sociálního zabezpečení se to týká zejména rovnosti žen a mužů, přístupu ke kvalitnímu vzdělání a zajištění zdravého života pro všechny v jakémkoli věku. Zároveň je třeba zdůraznit, že v rámci úsilí o dosažení 17 cílů udržitelného rozvoje je rovněž nutné spolupracovat s našimi partnery mimo EU a řídit se při tom stejnými hodnotami; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdůrazňuje, že klimatický pakt by měl být především nástrojem pro spolupráci mezi místními a regionálními orgány a evropskými orgány a institucemi. Měl by sloužit jakožto inovativní nástroj správy určený k rozvíjení nápadů, k zohledňování informací z praxe v rámci rozhodovacího procesu EU, ke zlepšení provádění politik EU a ke koordinaci kroků v boji proti změně klimatu a zároveň k překonání hospodářské krize způsobené pandemií COVID-19. Opatření zaměřená na oživení hospodářství by měla posílit jak odolnost podniků, tak dekarbonizaci hospodářství, aby bylo možné dosáhnout nejpozději do roku 2050 klimatické neutrality. Veškeré připravované politiky by měly být posuzovány z hlediska jejich dopadu na klima a životní prostředí; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdůrazňuje, že klimatický pakt by měl posílit závazky, které již byly přijaty na místní úrovni místními subjekty (malé a střední podniky, školy, místní orgány, univerzity atd.), a dát vzniknout novým závazkům, aby se Evropa do roku 2050 stala prvním klimaticky neutrálním kontinentem; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zdůrazňuje proto, že klimatický pakt by měl rovněž sloužit jako zastřešující iniciativa s vlastní značkou pro stávající a budoucí místní klimatické pakty (1) nebo místní partnerství, která usilují o dosažení jasných cílů v oblasti klimatu spolu s občanskou společností, podniky a dalšími příslušnými zúčastněnými stranami. Měl by pomoci zajistit podporu politik v oblasti klimatu ze strany občanů, usnadnit výměnu osvědčených postupů a replikaci a rozšiřování nejúspěšnějších evropských iniciativ a podněcovat vytváření místních klimatických paktů v celé EU; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vítá jasný závazek Komise věnovat v rámci Zelené dohody pro Evropu zvláštní pozornost nejvzdálenějším regionům a zohlednit při tom jejich zranitelnost vůči změně klimatu a přírodním katastrofám a jejich jedinečné přednosti, jako je biologická rozmanitost a obnovitelné zdroje energie. Pevně doufá, že budou za tímto účelem přijata specifická opatření; |
| --- | --- |

8.

| 9. | znovu opakuje, že je odhodlán podporovat Komisi a místní a regionální orgány v úspěšném provádění Zelené dohody a zejména v tom, aby se z klimatického paktu stal silný nástroj, který pomůže místním a regionálním orgánům v tomto ambiciózním projektu a zajistí jejich proaktivní úlohu. Poukazuje na to, že tento inovativní průřezový přístup Zelené dohody a hospodářského oživení vyžaduje zcela nový přístup místních a regionálních orgánů k budování kapacit, který se zaměří na všechna odvětví a bude usilovat o integrovanější řízení. Klimatický pakt by měl být příležitostí k rozšíření povědomí o Zelené dohodě napříč místními a regionálními orgány a k rozvíjení informovanosti občanů a jejich zapojení do všech dotčených oblastí politik; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zdůrazňuje, že stávající mimořádná situace v oblasti zdraví související s pandemií COVID-19 opět ukazuje, že místní a regionální orgány jsou v celé Evropě důležitými rozhodujícími činiteli a poskytovateli veřejných služeb, kteří v první linii řeší potřeby a problémy na místní úrovni, a to obzvláště v dobách globální krize. Poukazuje na to, že místní komunity a jejich občané by měli znovu začít hrát svou úlohu, která byla narušena rostoucí globalizací a také industrializací, jež je velmi často spojena s neudržitelným využíváním omezených zdrojů, a měli by se stát klíčovými partnery při navrhování opatření v oblasti klimatu a ochraně a obnově svého životního prostředí; |
| --- | --- |

10.

| 11. | navrhuje, aby byly využívány příklady osvědčených postupů v oblasti boje proti změně klimatu na místní a regionální úrovni, k nimž patří například Under2 Coalition. Jedná se o celosvětové uskupení orgánů na nižší než celostátní úrovni, které sdružuje více než 220 států, spolkových zemí, regionů a obcí. Účelem je využít doposud získaných poznatků při vypracovávání dlouhodobých strategií v oblasti klimatu a neoddělitelně do klimatického paktu zahrnout výměnu zkušeností ohledně úspěšných metod, inovativních řešení a cenných poznatků těchto iniciativ; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vítá sdělení Komise Rozpočet EU, který je motorem evropského plánu na podporu oživení a Chvíle pro Evropu: náprava škod a příprava na příští generaci. Opětovně vyjadřuje podporu evropské politice pro dosažení klimatické neutrality, která je považována za nepostradatelnou a stěžejní politiku mající Evropě zajistit udržitelnou budoucnost. V kontextu stávající pandemie se politika klimatické neutrality a územní odolnosti musí stát pilířem strategie pro klimaticky neutrální oživení a měla by zajistit, aby všechny finanční prostředky investované do oživení evropských ekonomik rovněž výrazně přispěly k urychlení přechodu na klimatickou neutralitu, zajištění ochrany biologické rozmanitosti a posílení územní odolnosti podle stanoveného rámce; |
| --- | --- |

12.

| 13. | znovu zdůrazňuje, že dobře navržené politiky zaměřené na boj proti změně klimatu mohou přinést nové hospodářské příležitosti. Podle Komise by dosažení klimatické neutrality mohlo vést k 2 % nárůstu HDP EU do roku 2050, ročně by se mohlo ušetřit přibližně 200 miliard EUR na nákladech na zdravotní péči a v rámci zelené ekonomiky by mohl vzniknout milion pracovních míst. Tyto příležitosti budou pravděpodobně ještě důležitější s ohledem na možné propojení mezi současnou pandemií a hrozbou nových pandemií, zhoršováním životního prostředí, úbytkem biologické rozmanitosti a dopady změny klimatu. Vítá proto skutečnost, že k prioritním opatřením klimatického paktu bude patřit vysazování stromů, obnova přírody a ekologizace městských oblastí, a vyzývá k tomu, aby mezi ně byla zařazena také zelená infrastruktura a opatření zaměřená na úsporné nakládání s vodou a její opětovné využívání; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zdůrazňuje, že v mimořádných situacích, v nichž se v důsledku pandemie ocitáme, nesmí být opomenut žádný občan. Jak opatření v oblasti klimatu, tak nástroje oživení musí nyní ještě více než dříve být zaměřeny na města a venkovské oblasti, jakož i na všechna odvětví hospodářství. Zvláštní pozornost je při tom třeba věnovat tradičním výrobním odvětvím, která byla opatřeními přijatými v rámci boje proti pandemii COVID-19 zasažena nejvíce. V této souvislosti vítá ohlášenou iniciativu „renovační vlna“, jejímž cílem je zvýšit energetickou účinnost veřejných a soukromých budov a zároveň vytvořit pracovní místa a podpořit stavebnictví; |
| --- | --- |

14.

| 15. | zdůrazňuje, že místní a regionální orgány by měly mít přímý přístup k evropským prostředkům (z evropského rozpočtu i od jiných evropských finančních institucí, jako je EIB), aby je mohly využít k oživení ekonomiky oslabené pandemií COVID-19 a k boji proti klimatické krizi. Konkrétně by měly být vytvořeny dodatečné nástroje zajišťující přímý přístup k fondům EU, jako je European City Facility v rámci programu Horizont 2020, Městská inovativní opatření v rámci EFRR (článek 8) nebo budoucí Evropská městská iniciativa po roce 2020 v rámci nařízení o EFFR a FS (článek 10), a to zejména pro projekty v rámci Zelené dohody; |
| --- | --- |

15.

| 16. | v této souvislosti se domnívá, že klimatický pakt by měl podporovat přímý přístup místních a regionálních orgánů k finančním prostředkům EU určeným na jejich opatření v oblasti udržitelnosti v rámci nového víceletého finančního rámce a v souladu se zásadou subsidiarity. Konkrétně žádá o přímý přístup ke zdrojům přiděleným v rámci Nástroje pro propojení Evropy. V tomto ohledu rovněž požaduje, aby bylo 10 % prostředků nového EFRR vyčleněno na udržitelný rozvoj měst. Navrhuje, aby byla vypracována politika klimatické neutrality s vlastním rozpočtem v rámci budoucího VFR, podobně jako je tomu v případě zemědělské nebo regionální politiky, a s přímým přístupem k finančním prostředkům pro města a regiony, které si zvolí ekologický způsob oživení; |
| --- | --- |

16.

| 17. | souhlasí se závěry výboru pro misi „klimaticky neutrální a inteligentní města“ v rámci programu Horizont Evropa, tj. že je třeba dále podporovat a propagovat 100 evropských měst při jejich systémové transformaci na klimatickou neutralitu do roku 2030, a to s využitím prostředků programu Horizont Evropa, evropských strukturálních a investičních fondů, Fondu pro spravedlivou transformaci, významných projektů společného evropského zájmu, programu InvestEU a dalších nástrojů EU; |
| --- | --- |

17.

| 18. | VR a EIB by měly být blízkými partnery členů klimatického paktu a měly by podporovat Komisi v jejím úsilí o to, aby byla platforma vhodná pro daný účel a dostupná všem místním a regionálním orgánům bez ohledu na jejich velikost, zeměpisnou polohu nebo socioekonomické podmínky; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vyzývá Komisi, aby znovu zvážila hlavní oblasti pozornosti s cílem sladit klimatický pakt a strategii pro klimaticky neutrální oživení. Klimatický pakt by se měl zaměřit na širší škálu opatření v závislosti na připravenosti projektů k provádění a na zvláštních potřebách jednotlivých místních komunit; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poukazuje na to, že signatáři Paktu starostů a primátorů ve svých akčních plánech v oblasti energie z udržitelných zdrojů a klimatu vypracovali obdivuhodný soubor opatření, která by mohla být financována a ihned prováděna, a že mnoho dalších forem spolupráce místních a regionálních orgánů a individuálních místních a regionálních orgánů v oblasti klimatu a životního prostředí zahrnuje podobné plány, které by mohly být využity ke stejnému účelu. VR je připraven i nadále podporovat rozvoj této iniciativy, přičemž bude ve spolupráci s Evropskou komisí a kanceláří Paktu starostů a primátorů usilovat o zajištění výraznější politické podpory a rozsáhlejší začlenění tohoto paktu do vnitrostátních rámců v oblasti energetiky a klimatu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | zdůrazňuje, že místní a regionální orgány podporují ambiciózní přechod na čistou, cenově dostupnou a bezpečnou energii, a navrhuje, aby byl prosazován trvalý víceúrovňový dialog o Zelené dohodě s místními a regionálními orgány a dalšími zúčastněnými stranami v kontextu klimatického paktu a s využitím jeho nástrojů; |
| --- | --- |

21.

| 22. | domnívá se, že při zajišťování dostupnosti čisté energie je třeba splnit dva zásadní úkoly: musí být konkurenceschopná z hlediska ceny a snadno dostupná. Zatímco cenové rozdíly oproti jiným zdrojům energie odstraňuje technický pokrok, místní a regionální orgány mají klíčový význam pro usnadnění řádného přístupu k odpovídající infrastruktuře. Proto je zapotřebí, aby místní a regionální orgány, které usilují o provádění opatření v oblasti zmírňování změny klimatu a přizpůsobení se této změně, měly urychlený přístup k finanční podpoře. Klimatický pakt by měl pomoci identifikovat nejdůležitější potřeby místních a regionálních orgánů v různých situacích a vyvinout na základě jejich zkušeností odpovídající nástroje pro poskytování podpory na úrovni EU. V této souvislosti je VR připraven spolupracovat s Evropskou komisí a místními a regionálními orgány na konkrétních opatřeních a iniciativách, aby bylo možné zlepšit v celé EU přístup k čisté energii; |
| --- | --- |

22.

| 23. | navrhuje, aby byl klimatický pakt zaměřen zejména na iniciativu „renovační vlna“, která má potenciál stát se jedním z klíčových prvků udržitelného oživení, jak uvádí Komise ve sdělení Chvíle pro Evropu: náprava škod a příprava na příští generaci. V této oblasti je důležité vytvářet zejména společné iniciativy veřejného a soukromého sektoru a místní a regionální orgány jsou v klíčovém postavení, aby informovaly občany o výhodách a existujících nástrojích podpory pro renovaci jejich bydlení, šly příkladem, propojovaly a podporovaly místní podniky potřebnými odbornými znalostmi na různých úrovních a rozvíjely nástroje pro přístup k finanční pomoci daného státu nebo EU. Místní a regionální orgány by navíc měly jít příkladem a renovovat veřejné budovy a podporovat obzvláště energetickou renovaci sociálního bydlení a dalšího bydlení ve veřejném vlastnictví; |
| --- | --- |

23.

| 24. | upozorňuje na skutečnost, že místní a regionální úroveň se podílí na počáteční (biohospodářské regiony) i na poslední fázi udržitelného a oběhového hospodářství (nakládání s odpady, recyklace), a proto by měla být zahrnuta do navrhování souvisejících politik a do jejich provádění. Zdůrazňuje, že z tohoto důvodu a vzhledem ke zvláštnímu významu těchto otázek pro občany a podniky lze klimatický pakt použít ke zdůraznění konkrétních oblastí, jež potřebují podporu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | vyzývá rovněž k vytvoření mechanismu, pomocí něhož budou moci Evropská komise a Evropský výbor regionů vést stálý dialog o iniciativě „renovační vlna“; |
| --- | --- |

25.

| 26. | navrhuje, aby v zájmu dosažení cíle klimatické neutrality a rovněž jakožto nástroj pro překonání hospodářské krize pomohly evropské instituce místním a regionálním orgánům elektrifikovat do roku 2030 udržitelným způsobem veřejnou dopravu nebo ji převést na jiné udržitelné pohonné hmoty; |
| --- | --- |

26.

| 27. | s ohledem na rozsah pravomocí místních a regionálních orgánů navrhuje, aby vedle udržitelné mobility byly v kontextu opatření klimatického paktu EU řešeny jakožto klíčové oblasti politiky energetická účinnost budov, obnovitelné zdroje energie, oběhové hospodářství (včetně vody a odpadů), prosazování zodpovědné a udržitelné spotřeby, obnova přírody a biologické rozmanitosti a rozvoj zelené a modré infrastruktury, zejména v městských oblastech, a rovněž podpora udržitelného, pohostinného a inkluzivního cestovního ruchu. Kromě toho, že mohou snížit emise skleníkových plynů, přinesou příležitosti k vytváření nových, vysoce kvalitních pracovních míst, rozvoji výzkumu, vývoje a inovací a ke zlepšení zdraví a životních podmínek občanů, a tudíž i ke snížení nákladů na zdravotní péči v EU. Vedle výše uvedených oblastí by měly být zohledněny také otázky týkající se lepšího zadržování vody, omezování její spotřeby a vytváření oblastí pro ochranu biologické rozmanitosti; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uznává, že zavedení ekologických kritérií pro zadávání veřejných zakázek a podmíněnost přístupu k financování snižováním emisí skleníkových plynů budou představovat významnou pobídku, která přispěje k nezbytné změně hospodářského modelu, jež umožní splnit cíle Zelené dohody. V tomto smyslu by klimatický pakt měl zahrnovat konkrétní činnosti pro rozvoj příslušných kritérií a měření a podporu místních a regionálních orgánů (i těch menších, kde složitost právních předpisů pro zadávání veřejných zakázek je výraznou překážkou pro investice) v jejich zavádění a zároveň by měl vyzývat unijní i vnitrostátní správní orgány k tomu, aby zjednodušily pravidla, v případě potřeby poskytovaly technickou podporu a vypracovaly příslušná kritéria a požadavky na ekodesign. Vyzývá EU, členské státy a místní a regionální orgány k tomu, aby zavedly a dále rozvinuly závazky v oblasti snížení emisí skleníkových plynů ve svých vlastních samosprávách, přičemž klimatický pakt by sloužil jako podpůrný rámec; |
| --- | --- |

28.

| 29. | zdůrazňuje, že stále větší počet studií ukazuje spojitost mezi ochranou zdraví a životního prostředí (2), včetně snižování znečištění ovzduší, a naléhavě vyzývá Komisi, aby do rámce Zelené dohody zahrnula i jeho zdravotní rozměr, a to počínaje vypracováním evropské strategie pro zdraví, životní prostředí a změnu klimatu podobné strategii Světové zdravotnické organizace (WHO) (3). Díky svým informačním opatřením zaměřeným na občany a občanskou společnost by klimatický pakt měl být důležitým nástrojem pro zvyšování povědomí o této spojitosti a pro vytvoření impulzu k začlenění tohoto rozměru do tvorby příslušných politik na všech úrovních; |
| --- | --- |

29.

| 30. | v této souvislosti s ohledem na vodíkovou strategii EU pro klimaticky neutrální Evropu (COM(2020) 301 final) navrhuje, aby byl v rámci klimatického paktu podporován také rozvoj vodíkového hospodářství založeného na využívání zeleného vodíku z obnovitelných zdrojů energie v regionech a městech (viz CoR 2020/549); |
| --- | --- |

30.

| 31. | naléhavě vyzývá všechny orgány a instituce EU a členské státy, aby i nadále pracovaly na ambiciózním souboru nových vnitrostátně stanovených příspěvků. Rovněž opětovně vyzdvihuje význam zapojení místních a regionálních orgánů EU do tohoto procesu zřízením systému místně stanovených příspěvků, doplňujících vnitrostátně stanovené příspěvky, a význam užšího propojení místních, regionálních, vnitrostátních a evropských ambicí, přičemž je třeba vycházet z práce odvedené v rámci globálního Paktu starostů a primátorů. Klimatický pakt by se v tomto ohledu mohl stát účinným nástrojem; |
| --- | --- |

31.

| 32. | zdůrazňuje zásadní úlohu digitálních technologií, pokud jde o budování odolnější společnosti, a jejich potenciální celkový pozitivní dopad na snižování emisí a oživení ekonomiky. Domnívá se proto, že je třeba lépe propojit přechod na klimatickou neutralitu a udržitelnou digitální transformaci a že klimatický pakt by mohl být nástrojem k projednání a dalšímu prozkoumání možných synergií mezi nimi, a to i na základě nedávných zkušeností místních a regionálních orgánů s reakcí na mimořádnou situaci v oblasti zdraví; |
| --- | --- |

32.

Zvyšování informovanosti a budování kapacit

| 33. | opětovně zdůrazňuje, že pro budování odolných územních celků a snížení ročních ztrát způsobených nepříznivými dopady klimatu je zcela zásadní přizpůsobit se změně klimatu. V této souvislosti poukazuje na potřebu vytvořit soubor účinných opatření zaměřených na zlepšení schopnosti místních a regionálních orgánů provádět politiky přizpůsobování, počínaje strategiemi udržitelného financování a posílením činností v oblasti budování kapacit. Důležité je také to, aby bylo možné monitorovat pokrok u investic souvisejících se změnou klimatu na úrovni měst a regionů. V současné době je v tomto ohledu k dispozici jen málo údajů. Naléhavě vyzývá Komisi, aby tyto aspekty zohlednila při přípravě nové strategie EU pro přizpůsobení se změně klimatu a provázala ji s klimatickým paktem; |
| --- | --- |

33.

| 34. | zdůrazňuje klíčovou úlohu místních a regionálních orgánů při řešení otázky produkce potravin a hospodaření s půdou. Zdravější výživu lze podpořit prostřednictvím vzdělávání, stravovacích služeb a zadávání veřejných zakázek. Udržitelnější produkce potravin by měla rovněž zohledňovat tvorbu pracovních míst, přepravu zboží a balení. Zahrnutí zemědělství do systému obchodování s emisemi by mělo lépe odrážet jeho přínos jakožto úložiště uhlíku; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poukazuje na to, že udržitelnost by jako koncept měla zohledňovat význam využívání a obhospodařování půdy, které obecně zajišťují zemědělci a rybáři v izolovaných, řídce osídlených a odlehlých oblastech. Místní a regionální orgány by měly usnadnit usídlování nových občanů ve venkovských komunitách, neboť jde o způsob, jak zamezit demografickému tlaku na města, racionalizovat veřejné služby a jejich ceny, podpořit udržitelné využívání půdy a snížit emise související s dopravou. V souvislosti s tím je rovněž nutné poskytnout pomoc a cílenou finanční podporu na vytvoření potřebné infrastruktury pro práci na dálku a také pro mobilitu, digitalizaci (přístup pro místní spotřebitele a uvádění jejich výrobků na trh) a sociální a zdravotní služby; |
| --- | --- |

35.

| 36. | domnívá se, že politiky snižování rizika katastrof způsobených změnou klimatu budou hrát stále důležitější úlohu. Místní a regionální orgány by měly být podpořeny v tom, aby lépe porozuměly těmto politikám a propojily je, čímž by posílily celkovou odolnost svých oblastí a svou schopnost čelit mimořádným událostem; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poukazuje na to, že místní a regionální orgány nemají snadný přístup k financování, což oslabuje míru čerpání prostředků z fondů EU. Klimatický pakt by měl vyřešit tento nedostatek tím, že bude shromažďovat všechny stávající formy podpory pro místní a regionální orgány, aby se tyto orgány lépe vyznaly ve fondech EU, a poskytne jim chybějící informace. Veškeré informace by měly být poskytovány ve všech jazycích EU a měly by být uživatelsky vstřícné; |
| --- | --- |

37.

| 38. | zdůrazňuje, že vzdělávání by mělo hrát ústřední úlohu při vytváření nového pojetí ochrany životního prostředí a klimatu, které obnáší posun směrem k významným společenským změnám. Klimatický pakt by v této souvislosti mohl ve spolupráci s místními a regionálními orgány podpořit iniciativy zaměřené na státní, obecní a soukromé subjekty působící v oblasti výchovy, vzdělávání a poskytování informací, zejména školy a informační střediska Europe Direct, s cílem posílit jejich postavení při vytváření této nové kultury. Tyto iniciativy by měly být propojeny s intenzivním úsilím o digitalizaci, která se v současnosti ukazuje jako klíčový nástroj pro vzdělávání; |
| --- | --- |

38.

| 39. | uznává špičkovou kvalitu evropských vysokých škol a výzkumných středisek a vyzývá Komisi, aby je zapojila do klimatického paktu, neboť jsou důležitými zdroji znalostí a potenciálními silnými spojenci při vytváření účinné platformy pro budování kapacit, a aby podporovala jejich koordinaci s místními a regionálními orgány za účelem rozvoje pilotních projektů založených na spolupráci, které by usnadnily rozhodování a předávání úspěšných zkušeností; |
| --- | --- |

39.

Zavádění opatření a posílení mnohostranné spolupráce

| 40. | domnívá se, že je třeba vylepšit a dále posílit iniciativu Pakt starostů a primátorů a další formy spolupráce mezi místními a regionálními orgány v oblasti klimatu a energetiky, aby se staly klíčovými nástroji klimatického paktu, který podněcuje opatření na místní úrovni. V tomto směru by mělo být podpořeno větší zapojení občanů, příslušných nevládních organizací, podniků, výzkumných institucí a vysokých škol, směrem ke koncepci „čtverné šroubovice“; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poukazuje na to, že je strategicky důležité propojit celostátní a regionální duální systémy odborného vzdělávání s realizací cílů Zelené dohody pro Evropu v úzké spolupráci se subjekty systémů základního vzdělávání, vysokoškolského vzdělávání a výzkumu, jelikož se jedná o nejlepší způsob, jak aktualizovat dovednosti pracovníků a začlenit je do prostředí podniků, které se v praxi zaměřují na boj proti změně klimatu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | zdůrazňuje význam mnoha iniciativ EU zaměřených na města a regiony v rámci Zelené dohody, domnívá se však, že je místní a regionální orgány využívají nedostatečně, protože nemají jasný přehled o všech existujících příležitostech, jejich charakteristických znacích a hlavních cílech. Platforma klimatického paktu by měla takový přehled vytvořit, a pomoci tak místním a regionálním orgánům při výběru iniciativ, které jim nejlépe vyhovují, a navrhnout postupný přechod na klimatickou neutralitu. Zároveň by místní a regionální orgány měly mít k dispozici co nejdostupnější komunikaci a informace, aby bylo možné rychle provádět opatření na místní úrovni. Hlavními prvky tohoto systému by mohly být Pakt starostů a primátorů a další formy spolupráce v oblasti klimatu a energetiky, na níž se místní a regionální orgány podílejí; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poukazuje na postoje, které vyjádřil v minulosti, zejména co se týče začlenění koncepce „soudržnosti v digitální oblasti“ jakožto faktoru podporujícího lepší integraci všech občanů EU, v kombinaci se specifickými a specializovanými programy ke zvýšení digitálních dovedností a k monitorování a přizpůsobování politik. Projekty inteligentních měst by měly být dobrým základem pro rozsáhlejší vytváření projektů v oblasti budování kapacit, které budou dostatečně flexibilní na to, aby se mohly přizpůsobit různým podmínkám; |
| --- | --- |

43.

| 44. | uznává, že pro efektivní a pragmatický přístup k provádění Zelené dohody má zásadní význam vzájemné učení. Propojování subjektů a úložiště osvědčených postupů, například prostřednictvím iniciativ, jako je Pakt starostů a primátorů, mohou být účinnými nástroji, které by místním a regionálním orgánům pomohly zavést klimaticky neutrální politiky, aniž by musely začínat od nuly; |
| --- | --- |

44.

| 45. | uznává, že na místní úrovni existují bohaté zkušenosti s tím, jak spoluvytvářet politická řešení, umožnit pořádání shromáždění občanů, posílit občanský dialog a podpořit participativní sestavování rozpočtu. Tyto zkušenosti jsou rozsáhlým zdrojem inspirace ohledně toho, jakým způsobem lze občany bezprostředně zapojit do formulování a plnění ambiciózních cílů v oblasti klimatu. Klimatický pakt by měl vycházet z místních poznatků a učinit z místních a regionálních orgánů zprostředkovatele pro širokou škálu místních subjektů a občanů; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poukazuje na to, že většina místních projektů v oblasti transformace energetiky a ochrany klimatu je ve srovnání s optimální velikostí požadovanou velkými finančními subjekty malá. Klimatický pakt by mohl poskytnout nástroj pro místní a regionální orgány, prostřednictvím něhož by mohly navazovat partnerství a propojovat tyto projekty, aby měly přístup k veškerým možnostem financování; |
| --- | --- |

46.

| 47. | uznává, že partnerství veřejného a soukromého sektoru má významný potenciál pro financování přechodu ke klimatické neutralitě, a zdůrazňuje, že tento přístup je pro mnoho místních a regionálních orgánů stále problematický. V tomto ohledu by mělo být poskytnuto lepší poradenství a podpora, aby bylo zajištěno, že všechny místní a regionální orgány budou moci co nejvíce využít této příležitosti; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poukazuje na to, že řešení krize v oblasti klimatu vyžaduje zásadní změnu našich zvyklostí coby občanů a spotřebitelů. V této souvislosti je třeba plně uznat úlohu všech občanů jakožto aktivních subjektů a je třeba zlepšit jejich postavení prostřednictvím participačních přístupů, jako je například živá laboratoř, nebo prostřednictvím mikrograntů na realizaci menších projektů, projektů v bezprostředním okolí občanů a projektů prováděných místními komunitami a nevládními organizacemi. Na všech úrovních by měla být podněcována a odpovídajícím způsobem finančně podporována přeměna spotřebitelů na prozumenty. Zapojení občanů by dále mělo být podpořeno používáním inovativních technologií, jako jsou inteligentní měřiče nebo speciální aplikace pro chytré telefony. Místní a regionální orgány budou v tomto ohledu hrát stěžejní roli; |
| --- | --- |

48.

Úloha VR

| 49. | je odhodlán prostřednictvím své pracovní skupiny pro provádění Zelené dohody na místní úrovni podporovat, sdílet a koordinovat úsilí místních a regionálních orgánů při provádění Zelené dohody a zajistit rychlou koordinaci činností v oblasti Zelené dohody a ekologického oživení s Evropskou komisí a dalšími partnery; |
| --- | --- |

49.

| 50. | vyzývá vnitrostátní sdružení místních a regionálních orgánů, aby se ujala aktivní role a spolupodílela se na činnostech VR a Komise v oblasti Zelené dohody. Za tímto účelem by mohla být v rámci klimatického paktu vytvořena informační střediska na příslušné úrovni, která by podávala informace, propagovala iniciativy Zelené dohody a zajistila, aby se tyto informace dostaly ke všem zainteresovaným místním a regionálním orgánům; |
| --- | --- |

50.

| 51. | má v úmyslu zahájit projekt „CoR4Climate Pact“, aby tuto důležitou iniciativu v ještě větší míře podpořil. V jeho rámci by byli určeni vyslanci Zelené dohody, kteří by měli představovat kontaktní osoby pro šíření informací a osvědčených postupů souvisejících se Zelenou dohodou (včetně informací o úloze Zelené dohody jakožto faktoru urychlujícího sociální a hospodářské oživení po krizi způsobené onemocněním COVID-19). Tento projekt by měl zahrnovat také rozsáhlejší komunikaci o Zelené dohodě, a to jak navenek na internetových stránkách VR, tak interně se členy VR. Místním a regionálním orgánům by při tom měly být poskytovány ty nejrelevantnější informace, včetně informací o možnostech financování, aby tak mohly zavést své místní Zelené dohody. V neposlední řadě bude projekt „CoR4Climate Pact“ příležitostí ke zhodnocení angažovanosti členů VR při realizaci Zelené dohody a k propagaci možností vzájemného učení; |
| --- | --- |

51.

| 52. | navrhuje vytvořit fórum ekologického oživení, v rámci něhož by Evropská komise, místní a regionální orgány a další zúčastněné strany spolupracovaly na opatřeních v oblasti klimatu. Toto fórum by mohlo být začleněno do digitální platformy klimatického paktu, kterou by společně spravovala Komise a VR; |
| --- | --- |

52.

| 53. | podporuje provádění a začleňování zásady „neškodit životnímu prostředí“ do agendy a pokynů Komise pro zlepšování právní úpravy. Soudržnost politik a zlepšování právní úpravy mají stěžejní význam pro včasné přijímání účinných právních předpisů, jež občanům přinášejí přidanou hodnotu. Je proto důležité, aby občané, zúčastněné strany a všechny úrovně správy mohli přispívat k vytváření vhodných právních předpisů za odpovídajícím účelem. Tento soubor nástrojů a pokyny pro zlepšování právní úpravy musí být použity v zájmu dosažení cíle klimatické neutrality; |
| --- | --- |

53.

| 54. | zdůrazňuje, že klimatický pakt je velkou příležitostí k uplatňování zásady aktivní subsidiarity, neboť samotné cíle paktu se do značné míry shodují s hlavní zásadou aktivní subsidiarity – rozvíjí inkluzivní a konstruktivní způsob práce, který plně využívá potenciál víceúrovňového demokratického a správního rámce Unie; |
| --- | --- |

54.

| 55. | zdůrazňuje, že EU musí stát v čele globálního boje proti změně klimatu a prosazovat ambiciózní normy a cíle ve vztahu k sousedním zemím a dalším velkým producentům emisí. V tomto ohledu poukazuje na iniciativy VR, jako je Konference regionálních a místních orgánů zemí Východního partnerství (CORLEAP), Evropsko-středomořské shromáždění zástupců regionů a měst (ARLEM) a decentralizovaná spolupráce včetně iniciativy z Nikósie pro spolupráci s libyjskými starosty, které by mohly využívat nástrojů a metodik, jež budou vytvořeny v rámci klimatického paktu s cílem podpořit místní a regionální orgány sousedních zemí při výměně, zavádění a využívání osvědčených postupů pro udržitelnější a zelenou ekonomiku; |
| --- | --- |

55.

| 56. | s ohledem na klíčovou úlohu fondů ESI při provádění Zelené dohody se domnívá, že v rámci klimatického paktu by měl být zahájen dialog s řídicími orgány s cílem zajistit, aby byly v tomto smyslu plně informovány o stávajících možnostech. Je připraven spolupracovat s Komisí na zvyšování povědomí a kapacit řídicích orgánů v oblasti plánování a vynakládání těchto finančních prostředků s cílem dosáhnout klimatické neutrality prostřednictvím ekologické a spravedlivé transformace. |
| --- | --- |

56.

V Bruselu dne 14. října 2020.

předseda Evropského výboru regionů

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Viz například místní klimatické pakty ve městech, jako je Stockholm, Rotterdam, Amsterodam a Nantes.

1

(2)  https://www.eea.europa.eu/themes/human.

2

(3)  https://www.who.int/phe/publications/global-strategy/en/.

3

---

| 18.12.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 440/107 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 440/107

---

Stanovisko Evropského výboru regionů Nový akční plán pro oběhové hospodářství

(2020/C 440/18)

| Zpravodaj: | Tjisse STELPSTRA (NL/EKR), člen výkonné rady provincie Drenthe |
| --- | --- |
| Odkaz: | sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Nový akční plán pro oběhové hospodářství – Čistší a konkurenceschopnější Evropa
  COM(2020) 98 final |

Zpravodaj:

Tjisse STELPSTRA (NL/EKR), člen výkonné rady provincie Drenthe

Odkaz:

sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Nový akční plán pro oběhové hospodářství – Čistší a konkurenceschopnější Evropa

COM(2020) 98 final

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ

A.   Obecné připomínky

Naše odpovědnost

| 1. | vyjadřuje znepokojení nad současným tempem využívání Země. Zdůrazňuje, že příčinou této katastrofy je lidské chování, a odpovědnost za ni tedy neseme my všichni. Souhlasí s novým akčním plánem pro oběhové hospodářství v tom, že přechod na uhlíkově neutrální oběhové hospodářství bude vyžadovat spolupráci všech zainteresovaných stran na všech úrovních správy a společnosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdůrazňuje, že je naléhavě zapotřebí urychlit přechod na model regenerativního růstu tím, že udržíme spotřebu zdrojů v mezích možností naší planety a omezíme naši stopu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vítá nový akční plán Evropské komise pro oběhové hospodářství jakožto strategické rozpracování koncepce Zelené dohody pro Evropu, které konstruktivně navazuje na akční plán z roku 2015; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vyjadřuje politování nad tím, že úloze místních a regionálních orgánů je v novém akčním plánu věnována jen velmi stručná kapitola, ačkoli tyto orgány jakožto subjekty, jež mají zásadní význam při podněcování a rozvíjení tak potřebných inovací, hrají při přechodu na oběhové hospodářství významnou úlohu. Regiony totiž zajišťují, aby lidé, komunity a i ony samy přizpůsobili své každodenní jednání zásadám oběhového hospodářství. Výbor dále zdůrazňuje význam potenciálu oběhovosti pro tvorbu pracovních míst a potřebu podporovat investice do nové infrastruktury pro vlastní sběr a recyklaci druhotných surovin a využívání těchto materiálových toků; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zapůsobilo na něj množství podnětných příspěvků, které předložily zainteresované strany, a vyzývá Evropskou komisi, aby využila stávající platformy, jako jsou partnerství v rámci městské agendy, Evropská platforma zainteresovaných stran pro oběhové hospodářství a sítě místní a regionální samosprávy, a podpořila tak vzájemné učení a budování kapacit; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vítá iniciativu Města a regiony v oběhovém hospodářství, která bude zainteresovaným stranám pomáhat při přípravě a zavádění územních řešení v oblasti oběhového hospodářství. Zároveň však zdůrazňuje, že oběhová opatření nesmí být izolována od ostatních opatření na ochranu naší planety. Podmínky oběhového hospodářství musí splňovat opatření sítí měst v oblasti klimatu, životního prostředí a udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zdůrazňuje, že pokračující debata o zásadách oběhového hospodářství může být příležitostí k rozhodnému řešení opakující se otázky, zda lze překročit rámec tradičních ukazatelů HDP (1), tj. zohlednit kromě ukazatelů, které se týkají ekonomické výkonnosti, i nové prvky, jako např. vytváření systémů založených na solidaritě pro inkluzivní společnost, život v mezích naší planety a spravedlivé rozdělení zdrojů; |
| --- | --- |

7.

Pandemie COVID-19

| 8. | poukazuje na to, že nový akční plán pro oběhové hospodářství byl zahájen během pandemie COVID-19, která nám ukázala, jak moc jsme závislí na primárních zdrojích, a považuje tuto krizi v mnoha směrech za varovný signál; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vyzývá Evropskou komisi a členské státy, aby tuto závislost na třetích stranách a primárních zdrojích snížily a posílily bezpečnost dodávek prostřednictvím důslednějšího řízení zdrojů, zejména těch vzácných a kritických, a doporučuje, aby byly podniknuty kroky k vytvoření platformy pro politiku EU v oblasti zdrojů; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vítá skutečnost, že se Evropská komise zaměřila na rozvoj trhu s druhotnými surovinami, a to zejména prostřednictvím investic do recyklace; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mile jej překvapilo, že omezení volného pohybu osob měla mimoděk i pozitivní dopad na životní prostředí (např. v podobě čistějšího ovzduší, omezení znečištění vody, snížení škodlivých emisí). Odolnost, tvořivost a inovativnost, které od počátku krize prokázali občané, veřejné subjekty, podniky a hospodářské subjekty, by měly být využity s cílem podpořit důkladnou ekologickou transformaci výrobních procesů a zajistit, abychom po skončení krize nemuseli „dohánět zpoždění“, pokud jde o zhoršování stavu životního prostředí; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vyzývá Evropskou komisi, členské státy a místní a regionální orgány, aby řídily investice z plánu EU na podporu oživení tak, aby zaručily dlouhodobý hospodářský, sociální a environmentální pokrok a zároveň snížily využívání zdrojů, zamezily používání nebezpečných látek a odstranily je a zlepšily oběhovost materiálů a systémů. Nástroj Next Generation EU musí přispět k dosažení tohoto cíle tím, že poskytne nezbytné financování. Zároveň by měl být doplněn o vlastní zdroje, které nebudou zvýhodňovat žádný členský stát EU vůči ostatním zemím; |
| --- | --- |

12.

Ambice v oblasti klimatu, Zelená dohoda a cíle udržitelného rozvoje

| 13. | vyzývá Evropskou komisi, členské státy a místní a regionální orgány, aby zaručily včasné provedení Zelené dohody pro Evropu a zajistily, že tato dohoda poskytne pevný základ pro oživení hospodářství EU, které by mělo probíhat tak, aby bylo v souladu s plněním cílů EU v oblasti energetiky, klimatu a životního prostředí; |
| --- | --- |

13.

| 14. | trvá na tom, že zásady oběhového hospodářství mají klíčový význam pro plnění cílů udržitelného rozvoje, a to zejména cíle č. 12 – Odpovědná spotřeba a výroba. Je přesvědčen, že pomocí uplatňování zásad oběhového hospodářství lze dosáhnout toho, aby se z obecných cílů staly konkrétní skutky a došlo k hmatatelné transformaci společnosti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | zdůrazňuje, že přechod na oběhové hospodářství výrazně přispěje k úsilí EU o zmírňování změny klimatu, a vyzývá Evropskou komisi, aby dále provázala všechny plány v rámci Zelené dohody, a nabídla tak velmi potřebnou celkovou perspektivu. V aspektech, v nichž se tyto plány překrývají, by měla pomocí výzkumu a ukazatelů a v rámci procesu tvorby politik zajistit synergii, například v rámci právního rámce pro klima. Připomíná, že je stejně důležité propojit politiky oběhového hospodářství s politikami, které se zaměřují na jiné environmentální otázky, jako je ochrana biologické rozmanitosti nebo kvalita ovzduší a vody. Všechna odvětí, od zemědělství a potravinářství přes stavebnictví až po špičková technická řešení atd., budou muset uplatňovat zásady oběhového hospodářství a stavět na nich svou činnost; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poukazuje na vzájemnou průřezovou závislost oběhovosti a ochrany klimatu. Integrovaný přístup k oběhovému hospodářství zahrnující koncepční zásady a systémy zpětného odběru může významně pomoci snížit emise skleníkových plynů; |
| --- | --- |

16.

Cíle a sledování vývoje

| 17. | zdůrazňuje, že nechceme-li překročit možnosti naší planety, je naprosto nezbytné oddělit růst a využívání zdrojů, a lituje že, nový akční plán pro oběhové hospodářství neobsahuje cíl celkového snížení využívání zdrojů. Ukázalo se, že předchozí opatření na úrovni EU nestačí ke snížení celkové spotřeby přírodních zdrojů a surovin v Evropě. Je proto namístě definovat jako základ pro stanovení míry rozvoje jiná měřítka než HDP, která budou více v souladu se zásadami oběhového hospodářství; |
| --- | --- |

17.

| 18. | domnívá se, že součástí cílů by mělo být snížení emisí CO2 v průběhu celého životního cyklu výrobků, neboť poskytuje představu o investicích a odhadovaných výsledcích, a pomáhá tedy stanovit pořadí priorit; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poukazuje na to, že konkrétní opatření vedou ke konkrétním výsledkům, a vyzývá Evropskou komisi, aby pro každé klíčové opatření stanovila odhadovaný výsledek a ambiciózní harmonogram; |
| --- | --- |

19.

| 20. | zdůrazňuje, že stanovené cíle musí být ambiciózní a progresivní, aby tak podpořily inovace. Je proto zapotřebí vytvořit systém, v němž bude každých pět let na základě určitého řešení či osvědčeného postupu, který je v daném okamžiku nejlepší, stanoven cíl na následujících pět let; |
| --- | --- |

20.

| 21. | zdůrazňuje, že je zapotřebí vypracovat a zavést ukazatele na místní a regionální úrovni s cílem posoudit pokrok a obtíže, které je zapotřebí překonat, a pomoci místním a regionálním orgánům při provádění strategií oběhového hospodářství; |
| --- | --- |

21.

Hospodářský systém

| 22. | konstatuje, že je spravedlivé, že při stanovování cen výrobků, které nejsou oběhové, budou zohledněny náklady spojené se znečištěním, odpadem a emisemi, díky čemuž bude udržitelná výroba srovnatelná s neoběhovými způsoby výroby a bude jim schopna konkurovat; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poukazuje na to, že právní a ekonomické nástroje, jejichž cílem je usnadnit činnosti, které podporují oběhovost, a naopak zastavení těch činností, které oběhovosti brání, představují užitečné prostředky, a vyzývá Komisi, aby vypracovala osvědčené postupy, jak mohou členské státy směřovat k oběhovosti a najít společná řešení fungující nadnárodně. Zastává názor, že snížení daní z činností, které podporují oběhovost, a naopak zvýšení daní z těch činností, které oběhovosti brání, představuje užitečný nástroj, a oceňuje, že bylo uznáno, že účinným nástrojem na řešení tohoto problému je daň z přidané hodnoty (DPH). Budoucí opatření v této oblasti by měla zohledňovat konsenzus, pokud jde o rozdělení povinností v oblasti daňové politiky; |
| --- | --- |

23.

| 24. | vzhledem k výše uvedenému vyjadřuje politování nad tím, že jednomyslné rozhodování o daňových otázkách, jež stále přetrvává, omezuje větší flexibilitu, kterou by měly mít členské státy při používání sazeb DPH a daňových sazeb, aby podpořily skutečnou transformaci výrobních a spotřebních modelů (a ne jen opravy); |
| --- | --- |

24.

B.   Místní a regionální orgány

Pravomoci

| 25. | zdůrazňuje, že řada pravomocí místních a regionálních orgánů souvisí s řízením zdrojů a oběhovým hospodářstvím. Místní a regionální orgány mají proto nejrůznější možnosti, jak podpořit přechod k oběhovému hospodářství. Tato změna zároveň vyžaduje hluboké odborné znalosti a značné finanční investice. Nástroj Next Generation EU a další fondy tedy musí přispět k dosažení tohoto cíle tím, že poskytnou nezbytné finanční prostředky; |
| --- | --- |

25.

| 26. | upozorňuje, že v důsledku využívání vody – která je jedním z nejdůležitějších zdrojů – v domácnostech a průmyslu vzniká velké množství odpadních vod, a proto by se tam, kde je to možné, mělo více vody využívat opakovaně. Odpadní voda obsahuje také mnoho cenných živin, které lze zhodnotit. Domnívá se proto, že kromě výzkumu, inovací a financování jsou zapotřebí jasné cíle i pro zhodnocování živin; |
| --- | --- |

26.

| 27. | zdůrazňuje, že při stanovování cílů v oblasti odpadu je zapotřebí přihlédnout ke znalostem a zájmům místních a regionálních orgánů, a to zejména pokud sběr a třídění odpadu vyžadují specializovanější řešení; |
| --- | --- |

27.

| 28. | vyzývá Evropskou komisi, aby vypracovala inovativní strategii, která by umožnila vyvinout celou škálu postupů sběru odpadu. Regiony a města by v této souvislosti neměly jen klást důraz na shora řízenou harmonizaci systémů tříděného sběru odpadu, ale spíše vzájemně spolupracovat; |
| --- | --- |

28.

| 29. | domnívá se, že partnerství veřejného a soukromého sektoru mají zásadní význam pro rozšíření oběhového hospodářství tak, aby se do něj zapojily hlavní hospodářské subjekty, a že místní a regionální orgány mají pro rozvoj těchto partnerství ideální pozici. Žádá Evropskou komisi, aby podporovala tuto spolupráci ve svých programech; |
| --- | --- |

29.

| 30. | zdůrazňuje, že pokyny místních a regionálních orgánů a podpora osvědčených postupů pomáhají urychlit přechod na oběhové hospodářství, například v oblasti územního plánování a stavebnictví a budov; |
| --- | --- |

30.

| 31. | vyzývá Evropskou komisi, aby zahájila program, který bude shromažďovat přesné informace o materiálových tocích na regionální, vnitrostátní a evropské úrovni. Zainteresované strany se tak budou moci obeznámit se situací a opatřeními v jiných regionech. Tento program musí mít podobu transparentního digitálního systému a měl by analyzovat situaci na regionální, vnitrostátní a evropské úrovni. Kromě toho by měl poskytovat zdroje na rozvoj takových opatření na všech úrovních; |
| --- | --- |

31.

| 32. | zdůrazňuje, že zcela zásadní význam mají informace o regionálních aktivitách v oblasti inovací, dostupných kapacitách (infrastruktuře, odborných poznatcích) a potenciálu oběhového hospodářství. Lituje proto, že tyto údaje jsou často roztříštěné a neúplné, a nejsou tedy pro regiony velmi užitečné. Vybízí proto Evropskou komisi, aby provedla skutečné shromažďování důkazů a zohlednila při tom místní a regionální pohled na strategii EU pro průmysl; |
| --- | --- |

32.

Zadávání veřejných zakázek

| 33. | zdůrazňuje, že zadávání veřejných zakázek představuje účinný nástroj, díky němuž mohou místní a regionální orgány stanovovat normy a nasměrovat trh k udržitelnějším výrobkům a službám. Připomíná však, že složitost pravidel často zvyšuje neochotu místních a regionálních orgánů riskovat. Tímto způsobem lze ovlivnit nákupy na základě celkových nákladů na vlastnictví (tj. všech nákladů během celého životního cyklu, včetně sociálních a environmentálních nákladů), což může mít na daný region pozitivní dopad; |
| --- | --- |

33.

| 34. | požaduje, aby byly na základě přezkumu minimálních environmentálních kritérií, jež jsou stanovena ve stávajících směrnicích EU o zadávání veřejných zakázek (2), dále rozpracovány kritéria a cíle pro zadávání zelených veřejných zakázek. Doporučuje vytyčit soubor pozitivních cílů v oblasti inovací a žádá Evropskou komisi, aby je rozšířila tak, aby skutečně podporovaly veřejné zakázky v rámci oběhového hospodářství. Pro zajištění právní jistoty a snížení zátěže, kterou pro obce a regiony znamenají veřejné zakázky, jsou důležité spolehlivé a transparentní certifikáty a systémy označování EU, a to zejména v oblasti udržitelnosti životního prostředí; V případě veřejných zakázek by měli mít výrobci možnost vysvětlit, co učinili pro to, aby při výrobě svých výrobků použili v prvé řadě druhotné suroviny. V opačném případě by měli zdůvodnit, proč to nebylo možné. Vhodné pokyny mohou v této souvislosti pomoci ověřit obsah recyklovaných a/nebo využitých materiálů a/nebo vedlejších produktů ve výrobcích, na které se vztahují minimální environmentální kritéria. To bude vyžadovat transparentní systémy hodnocení a rozvoj znalostí mezi dodavateli; |
| --- | --- |

34.

C.   Zdroje a odpad

Odpad a zásada „odpad neexistuje“

| 35. | konstatuje, že v Evropě je k dispozici mnoho klíčových zdrojů, které jsou označovány za „odpad“, a zdůrazňuje, že na cestě ke skutečnému oběhovému hospodářství je nutné změnit myšlení a osvojit si bezodpadový přístup. Zdůrazňuje význam registrace surovin, aby bylo možné je opětovně použít a daly se identifikovat; |
| --- | --- |

35.

| 36. | považuje za důležitou zásadu, podle níž budou v oběhovém hospodářství všechny materiály navrženy tak, aby se z nich staly buď živiny pro biosféru, nebo nové materiály vhodné k dalšímu cyklu využití; |
| --- | --- |

36.

| 37. | zdůrazňuje návrh Evropské komise na modernizaci právních předpisů EU týkajících se odpadu a podpůrných fondů. Stěžejní otázkou, v níž je zapotřebí tuto modernizaci urychlit, je vytvoření nového, rychlejšího a jednoduššího právního rámce pro kritéria vymezující, kdy odpad přestává být odpadem, a kritéria pro vedlejší produkty; |
| --- | --- |

37.

| 38. | žádá Evropskou komisi, aby navrhla cíl týkající se absolutní produkce odpadu na obyvatele, a požaduje stanovit cíle také v oblasti předcházení vzniku odpadu pro podniky a průmyslová odvětví. Poukazuje v této souvislosti na význam (a dopad) avizovaného politického rámce pro obaly a také avizovaného rámce pro kompostovatelné plasty; |
| --- | --- |

38.

| 39. | zdůrazňuje, že v přechodné fázi „od odpadu k materiálům“ mohou mít zásadní význam přeshraniční dohody, které mohou zabránit krátkodobým řešením s negativními dopady na životní prostředí; |
| --- | --- |

39.

| 40. | je toho názoru, že tam, kde regiony nebo města mají co dohánět a přestat využívat skládky, by měly mít pro začátek možnost vzájemně využít svou infrastrukturu na evropské úrovni, aby si na přechodnou dobu dokázaly poradit s odpadem (například by měly využívat stávající spalovny odpadu, místo toho, aby budovaly nové), a zdůrazňuje, že tento přechod vyžaduje financování a koordinaci. U odpadu, který nelze z důvodu kontaminace, únavy materiálu nebo potíží se separací komplexních materiálů recyklovat, by se mělo podporovat účinné energetické využití se získáváním kovů a solí; |
| --- | --- |

40.

| 41. | upozorňuje na to, že nakládání s odpady je obzvláště problematické v nejvzdálenějších regionech, neboť tyto regiony mají omezenou infrastrukturu pro zpracování odpadů a nemohou při sběru, zpracování a recyklaci odpadů využít úspory z rozsahu. Urychlení přechodu na oběhové hospodářství (v Evropě) by tedy na ně mělo mít přímo měřitelný dopad. Na příkladu současného stavu nakládání a zpracování odpadů v těchto regionech lze tedy toho urychlení prakticky vyzkoušet. Kromě toho může tento příklad pomoci při hodnocení stávajících nástrojů i při zavádění nástrojů nových; |
| --- | --- |

41.

| 42. | trvá na tom, že máme-li potvrdit zásadu „odpad neexistuje“ a zabránit využívání primárních zdrojů, je zcela nezbytné povinně používat recyklované materiály. Naléhavě žádá Evropskou komisi, aby stanovila kritéria, na jejichž základě by podstatná část nových výrobků měla být vyráběna z recyklovaného materiálu, a doporučuje, aby se tato podmínka stala součástí přístupu k hodnotovým řetězcům klíčových výrobků; |
| --- | --- |

42.

Omezení nákladů, bezpečné materiály a rozšířená odpovědnost výrobce

| 43. | s politováním konstatuje, že místní a regionální orgány musí často řešit negativní dopady výrobků, které dosáhly konce své životnosti, aniž by jejich výrobce byl zodpověděný za jejich zpětný odběr, neboť tyto výrobky (resp. jejich součástky) často znečišťují půdu nebo ovzduší a náklady na jejich odstranění nesou místní a regionální orgány; |
| --- | --- |

43.

| 44. | zdůrazňuje, že je v prvé řadě zapotřebí předcházet těmto nákladům nebo je řešit přímo na úrovni výrobce, a vítá proto rámec udržitelné výrobkové politiky uvedený v novém akčním plánu pro oběhové hospodářství; |
| --- | --- |

44.

| 45. | zdůrazňuje, že důležitou úlohu při přechodu na oběhové hospodářství hrají výrobci. Musí vyvíjet výrobky s co nejmenším dopadem na naši planetu a při jejich výrobě se v co nejvyšší míře vyvarovat vyžívání primárních fosilních zdrojů. Odpovědnost nesou rovněž veřejné orgány, a to z hlediska stimulace, podmíněnosti a regulace; |
| --- | --- |

45.

| 46. | zdůrazňuje, že znečištění půdy představuje v EU stále větší problém. Vítá proto návrh Komise podporovat iniciativy zaměřené na omezování zastavování půdy, regeneraci opuštěných nebo kontaminovaných průmyslových pozemků a zvýšení bezpečného, udržitelného a oběhového využívání vytěžené zeminy. Vyzývá Komisi, aby v rámci své iniciativy stanovila povinnost provádět rozbor a sledování vytěžené zeminy; |
| --- | --- |

46.

| 47. | vítá iniciativu Evropské komise přejít k chemickým látkám, které jsou bezpečné již od fáze návrhu, protože zamezení či regulace používání toxických látek představuje nejsnazší způsob, jak předejít tomu, aby se tyto chemické látky uvolňovaly, přičemž místním a regionálním orgánům se tak ušetří značné náklady spojené s čištěním nebo regulací transferu znečištěné půdy (například perfluoroalkylovanými sloučeninami (PFAS)). Konstatuje, že regulace toxických látek není dostatečná a že je spíše zapotřebí být zcela transparentní, pokud jde o jednotlivé složky, aby bylo možné materiály náležitě recyklovat nebo „upcyklovat“; |
| --- | --- |

47.

| 48. | vyzývá, aby byla přijeta opatření, jež by upozornila na význam rozšířené odpovědnosti výrobce a podpořila její provádění, přičemž by zohlednila různé složky oběhového hospodářství. Například roztříštěnost odpovědnosti za odpad oslabuje rozvoj nakládání s odpady jako celku. Cílem je zajistit obchodní koncepci, v jejímž rámci se výrobci zaměří i na to, aby jejich výrobky byly již od fáze návrhu bezpečné a oběhové; |
| --- | --- |

48.

| 49. | požaduje, aby všichni výrobci nezřizovali svůj vlastní systém pro zpětný odběr výrobků, neboť by to mohlo vést ke vzniku obrovské logistické stopy. Je proto zapotřebí stanovit specifikace inteligentních materiálů/součástí a také rozumné strategie zpětného odběru; |
| --- | --- |

49.

| 50. | požaduje, aby nový akční plán pro oběhové hospodářství zohlednil zvláštní problém odpadu v moři. Vzhledem k přeshraniční povaze tohoto odpadu je zapotřebí podpořit spolupráci vlád všech přímořských regionů, a zajistit tak udržitelnost společných zdrojů a povzbudit regionální a mezinárodní spolupráci při hledání společných řešení; |
| --- | --- |

50.

D.   Fungování oběhového hospodářství v praxi

Povědomí a činnost

| 51. | zdůrazňuje, že oběhové hospodářství vyžaduje nový způsob spotřeby a že je nezbytné v tomto směru zvyšovat povědomí. Místní a regionální orgány mají blízko k lidem, a hrají tudíž důležitou úlohu, pokud jde o změnu jejich myšlení. Vyzývá proto Evropskou komisi, aby podporovala projekty na místní a regionální úrovni, které povedou ke konkrétním výsledkům; |
| --- | --- |

51.

Dovednosti a vzdělávání

| 52. | zdůrazňuje, že z hlediska zvyšování tohoto povědomí má velký význam vzdělávání, a to po celý život, od mateřské školky až po vysokou školu, a samozřejmě také na pracovišti. Fondy politiky soudržnosti by proto měly podporovat začlenění oběhového způsobu života do vzdělávacích programů na všech stupních vzdělávání, a to i prostřednictvím digitálního vzdělávání; |
| --- | --- |

52.

| 53. | zdůrazňuje, že k tomu, aby se spotřebitelé mohli při svém nakupování správně rozhodovat, potřebují mít transparentní informace o obsahu recyklovaných materiálů v daných výrobcích; |
| --- | --- |

53.

| 54. | zdůrazňuje tu část nového akčního plánu pro oběhové hospodářství, která se zabývá podporou dovedností a vytvářením pracovních míst. Upozorňuje však, že z krátkodobého hlediska jsou pracovní místa v oběhovém hospodářství poměrně nekvalifikovaná, a hrozí tedy, že budou ve střednědobém až dlouhodobém horizontu automatizována a zaniknou v důsledku robotizace. Na druhé straně zde však existují příležitosti pro vysoce kvalifikovaná pracovní místa, a je tudíž zapotřebí, aby při aktualizaci agendy dovedností byly náležitě zohledněny oba tyto aspekty; |
| --- | --- |

54.

| 55. | doporučuje, aby regiony, které se rychle uchylují k vytváření poměrně nekvalifikovaných pracovních míst (částečně kvůli nízkým nákladům na pracovní sílu), mohly jako první využít podporu na vzdělávání a budování kapacit, a urychlil se tak jejich přechod na kvalifikovanější pracovní místa. Tento krok podpoří technické a sociální inovace a pomůže místním a regionálním orgánům vybudovat všestranné a odolné hospodářství. V rámci aktualizace agendy dovedností by se navíc měl klást důraz na regionální rozdíly (zejména v případě méně rozvinutých regionů), pokud jde o rozvoj strategií a programů v oblasti vzdělávání a dovednosti za účelem prohlubování dovedností a změny kvalifikace pracovníků; |
| --- | --- |

55.

| 56. | vzhledem k tomu, že oběhové hospodářství vyžaduje ucelené, meziodvětvové a dlouhodobé myšlení a jednání, vyzývá Výbor místní a regionální orgány, aby své správní struktury řídily a své organizační přizpůsobily tak, aby podporovaly oběhové hospodářství, např. aby zavedly nové profily funkcí ve veřejné správě, jako jsou manažeři inteligentních měst a manažeři oběhového hospodářství; |
| --- | --- |

56.

| 57. | vyzývá Evropskou komisi, aby spustila programy přímého financování pro místní a regionální orgány a malé a střední podniky, a podpořila je tak v jejich úsilí přejít na oběhové hospodářství, a to jak prostřednictvím vzdělávání, změny kvalifikace a prohlubování dovedností pracovníků, tak i pomocí investic a budováním odolnosti; |
| --- | --- |

57.

| 58. | konstatuje, že je zapotřebí pokročit ve výzkumu a regulaci v oblasti udržitelných a recyklovatelných materiálů. Zejména pokud recyklace nemá znamenat přechod na výrobky nižší hodnoty („downcyklace“), měly by být požadavky na třídění materiálů a jejich opětovné využití ambicióznější, aby je bylo možné použít v co největším počtu cyklů. Přístup „od kolébky ke kolébce“ tak naznačuje, jak by bylo možné tuto zásadu recyklace, než dojde k „downcyklaci“, uplatnit v praxi a do jaké míry závisí na důmyslném návrhu daného výrobku; |
| --- | --- |

58.

Oběhová společnost

| 59. | trvá na tom, aby se cíle oběhového hospodářství staly povinnou součástí politiky soudržnosti po roce 2020 a jejího příslušného fondu, neboť je to nezbytné pro to, aby podpora přechodu na oběhové hospodářství, který začíná právě na místní a regionální úrovni, dostala potřebný impulz; |
| --- | --- |

59.

| 60. | schvaluje a podtrhuje závěr nového akčního plánu pro oběhové hospodářství, že přechod k oběhovému hospodářství bude systémový, hluboký a transformační. Reindustrializace Evropy musí být založena na oběhovém hospodářství, které je zapotřebí prosazovat a podporovat skutečným uplatňováním jeho zásad a nástrojů; |
| --- | --- |

60.

| 61. | zdůrazňuje, že tento přechod musí být spravedlivý, neboť nejde jen o hospodářství, ale především o společnost, k níž mají zástupci místních a regionálních orgánů velmi blízko. Závěrem tedy konstatuje, že regiony a města představují nejdůležitější úroveň na cestě k dosažení oběhové společnosti; |
| --- | --- |

61.

| 62. | závěrem by rád poukázal na to, že kromě zavedení platformy a regulačního rámce pro oběhové hospodářství v rámci Evropské unie musí Komise rovněž stanovit přísné požadavky na vývoz a dovoz, aby tak zásady oběhového hospodářství měly dopad i za hranicemi EU. |
| --- | --- |

62.

V Bruselu dne 14. října 2020.

předseda Evropského výboru regionů

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  The European System of National and Regional Accounts (ESA 2010): https://ec.europa.eu/eurostat/documents/3859598/5925693/KS-02-13-269-EN.PDF/44cd9d01-bc64-40e5-bd40-d17df0c69334.

1

(2)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/23/EU (Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 1), 2014/24/EU (Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 65), 2014/25/EU (Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 243).

2

---

| 18.12.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 440/114 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 440/114

---

Stanovisko Evropského výboru regionů Směrem k udržitelnému využívání přírodních zdrojů ve středomořských ostrovních podmínkách

(2020/C 440/19)

| Zpravodajka: | Francina ARMENGOL I SOCÍAS (ES/SES), předsedkyně regionální vlády autonomní oblasti Baleárské ostrovy |
| --- | --- |

Zpravodajka:

Francina ARMENGOL I SOCÍAS (ES/SES), předsedkyně regionální vlády autonomní oblasti Baleárské ostrovy

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ

Úvod: středomořské ostrovy a jejich specifické výzvy

| 1. | připomíná, že na evropských ostrovech ve Středomoří je soustředěno 95 % ostrovních obyvatel Evropské unie a že tyto ostrovy mají spolu s ostatními ostrovy této oblasti společné výzvy, problémy a omezení, jež ztěžují jejich hospodářský rozvoj; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konstatuje, že Smlouvy o Evropské unii neobsahují jiná specifická opatření týkající se ostrovů, než jsou opatření vztahující se k nejvzdálenějším regionům, ačkoli zvláštní situace ostrovů téměř zcela vyplývá z jejich ostrovního charakteru; |
| --- | --- |

2.

| 3. | připouští, že ostrovní oblasti ve Středomoří představují heterogenní hospodářskou, správní, kulturní a sociální realitu. Sdílejí však společné výzvy a problémy, které je třeba vzhledem k roztříštěné povaze Středomoří řešit ve zvláštním, společném rámci; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uznává, že současná zdravotní krize vyvolaná onemocněním COVID-19 zdůraznila zvláštní zranitelnost ostrovních území, která mají nedostatečné zdroje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vítá skutečnost, že Evropská unie postupuje směrem k Zelené dohodě a k rámci spravedlivého přechodu, který umožní sociálně-ekonomický rozvoj ostrovů ve Středomoří a sladí se s cíli udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uznává výjimečné bohatství středomořských ostrovních ekosystémů a jejich zvláštní zranitelnost v rámci současného sociálně-ekonomického rozvoje a změny klimatu, přičemž hlavním problémem těchto území je udržitelné řízení jejich nedostatečných přírodních zdrojů; |
| --- | --- |

6.

| 7. | domnívá se, že Evropská komise by s ohledem na vysokou environmentální a klimatickou zranitelnost středomořských ostrovních území měla zohlednit zvláštní geografickou a sociálně-ekonomickou situaci středomořských ostrovů při stanovování cesty k dosažení cíle klimatické neutrality; |
| --- | --- |

7.

| 8. | zdůrazňuje, že pokud budou přijata zvláštní legislativní opatření a vytvořen vhodný finanční rámec, představují tato středomořská ostrovní území navzdory specifickým obtížím, kterým čelí, výborné laboratoře pro různé postupy ekologického přechodu prováděného Unií; |
| --- | --- |

8.

| 9. | žádá členské státy EU a Unii pro Středomoří, aby spolupracovaly na ministerském prohlášení o středomořských ostrovních podmínkách, které uzná středomořské ostrovy jako zvláštní oblast v EU s konkrétními potřebami a jedinečnou kulturou, dědictvím a životním prostředím, jež je třeba spravovat a chránit specifickým a společným způsobem; |
| --- | --- |

9.

| 10. | žádá členské státy, Evropskou komisi a Unii pro Středomoří, aby vzhledem k tomu, že jde o oblast na hranici mezi Evropou a Afrikou, byly tyto ostrovy zohledněny při tvorbě a provádění evropské politiky sousedství; |
| --- | --- |

10.

| 11. | zdůrazňuje, že pevná územní soudržnost mezi evropskými ostrovy ve Středomoří přispěje rovněž k posílení pohraniční pozice Unie a nabídne kromě toho spolehlivou protistranu pro upevnění spolupráce s územími středomořských partnerů EU; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zdůrazňuje, že navzdory tomu, že obecné podmínky středomořských ostrovů na sociální, ekonomické a geografické úrovni vykazují jasnou podobu s nejvzdálenějšími regiony EU, neexistuje pro tyto ostrovy zvláštní zacházení, které by jim umožnilo čelit trvalému znevýhodnění zeměpisnými podmínkami postihujícímu jejich hospodářský a sociální rozvoj, jež uznává článek 174 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU); |
| --- | --- |

12.

| 13. | poukazuje na to, že článek 174 SFEU by se měl uplatňovat od prvních fází postupu přijímání rozhodnutí, přičemž by měl zahrnovat zvláštní kompenzační opatření pro překonání výzev a omezení vyplývajících ze středomořských ostrovních podmínek; |
| --- | --- |

13.

Nedostatečné přírodní zdroje ve středomořských ostrovních podmínkách

| 14. | uvádí, že společným faktorem všech ostrovů Středomoří je existence environmentálních aktiv, která jsou stále nejistější: omezené území s mnohonásobným využitím, omezené vodní zdroje, vysoká energetická závislost na fosilních palivech a zvýšená křehkost a oslabení jejich ekosystémů; |
| --- | --- |

14.

| 15. | zdůrazňuje, že hlavním nedostatkovým zdrojem na ostrovech je území, přičemž tato situace je vážnější v prostorově omezených regionech, ve kterých fyzická expanze vede k rychlejším a viditelnějším procesům přetížení; |
| --- | --- |

15.

| 16. | připomíná, že ostrovy Středomoří jsou většinou energeticky závislé na kontinentu a na vnějším zásobování fosilními palivy, a vítá opatření, která EU provedla za účelem dekarbonizace; |
| --- | --- |

16.

| 17. | připomíná, že ostrovní oblasti Středomoří mají často omezené vodní zdroje, které jsou v mnoha případech vystaveny nadměrnému využívání, které nakonec obvykle vede k jejich vyčerpání, znečištění a zasolení; |
| --- | --- |

17.

| 18. | domnívá se, že ačkoli je pravda, že mnohé středomořské ostrovy vsadily na odsolení coby mechanismus k zajištění zásobování vodou, ústřední osa vodohospodářské politiky by měla spočívat v politikách zaměřených na poptávku (jako je úspora, opětovné využití, účinnější využívání a přidělování zdrojů) a v politikách zachování, ochrany a integrovaného řízení vodních zdrojů; |
| --- | --- |

18.

| 19. | upozorňuje, že středomořské ostrovy čelí vzhledem ke specifické povaze svých infrastruktur a skutečných možností přístupu na evropský energetický trh vysokým dodatečným nákladům na výrobu energie a nákladům spojeným s modernizací a restrukturalizací svých hospodářských odvětví; |
| --- | --- |

19.

| 20. | připomíná, že oblast Středomoří je na celosvětové úrovni ústředním bodem z hlediska biologické rozmanitosti, přičemž v jejích ostrovních regionech je počet endemických druhů obzvláště vysoký; |
| --- | --- |

20.

| 21. | konstatuje, že na středomořských ostrovech jsou zastoupena četná stanoviště v zájmu Společenství, přičemž některá z nich jsou stanoviště prioritní, jež jsou ohrožena vysokým antropogenním tlakem, úpadkem stanovišť a výskytem exotických invazivních druhů, které narušují rovnováhu ekosystémů; |
| --- | --- |

21.

| 22. | domnívá se, že EU by měla vytvořit zvláštní opatření na ochranu životního prostředí pro středomořské ostrovy, neboť tyto ostrovy mají jedinečnou suchozemskou a mořskou biologickou rozmanitost, a proto vyžadují přizpůsobené politiky v oblasti udržitelného rozvoje a opatření na ochranu životního prostředí; |
| --- | --- |

22.

Sociálně-ekonomické aktivity a jejich dopad na přírodní zdroje

| 23. | zdůrazňuje, že středomořské ostrovy představují velmi specializovanou hospodářskou strukturu, ať už v primárním sektoru (zemědělství a rybolov) nebo v terciárním sektoru (cestovní ruch), což obrovským způsobem oslabuje jejich výrobní strukturu ve velmi konkurenčním evropském a světovém sociálně-ekonomickém kontextu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | upozorňuje, že zemědělsko-potravinářské odvětví je pro středomořské ostrovy strategické pro dosažení větší udržitelnosti přírodních zdrojů, a to vzhledem k jeho velkému významu na oblastní úrovni, z důvodu vysokého podílu území, které zabírá jeho činnost, a coby zdroj potravin pro obyvatelstvo; |
| --- | --- |

24.

| 25. | naléhavě žádá Evropskou komisi a členské státy, aby zvýšily odolnost zemědělsko-potravinářského systému středomořských ostrovů tak, aby umožnila dostatečnou míru potravinové nezávislosti, aby bylo možné čelit případným událostem, jako jsou přírodní katastrofy, politicko-sociální konflikty nebo zdravotní krize, jako je krize spojená s onemocněním COVID-19, jež znemožňují vnější dodávky; |
| --- | --- |

25.

| 26. | zdůrazňuje nadměrné využívání některých rybích populací ve Středomoří a naléhavě vyzývá k vypracování přizpůsobených plánů řízení rybolovu pro tuto oblast, které by posílily a inovovaly místní rybářská loďstva a systémy chovu na moři, přičemž by propojily způsoby tradičního řízení s inovativnějšími způsoby; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poukazuje na význam drobného rybolovu pro hospodářský ekosystém středomořských pobřežních komunit a vyzývá středomořské ostrovy, aby prozkoumaly modely společného řízení rybolovu, jež zapojí různá sociálně-ekonomická odvětví. V této souvislosti je velmi důležité podpořit rybářský cestovní ruch a mořskou ekoturistiku, k nimž je zapotřebí specifických dovedností; |
| --- | --- |

27.

| 28. | domnívá se, že vytváření nových chráněných mořských oblastí na ostrovech by měly souběžně doprovázet inovativní hospodářské strategie v zájmu udržitelného využívání rybolovných zdrojů ze strany správců těchto oblastí, zástupců odvětví rybolovu a zástupců odvětví cestovního ruchu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | zdůrazňuje, že většina středomořských ostrovů není činná v průmyslovém odvětví kvůli jeho nízké produktivitě související s nedostatkem surovin, vysokými výrobními náklady a logistickými problémy v dopravě; |
| --- | --- |

29.

| 30. | upozorňuje, že vysoká míra zvláštnosti poptávky v odvětví služeb a specializace nabídky v oblasti cestovního ruchu obecně vede k tomu, že jsou jejich hospodářství méně stabilní než hospodářství na pevnině. Jejich hospodářský vývoj je přitom do velké míry ovlivněn mezinárodními okolnostmi – příkladem může být zdravotní krize vyvolaná rozšířením onemocnění COVID-19 na světové úrovni a její zvláštní dopad na středomořská ostrovní hospodářství, která jsou ve velké většině závislá na odvětví služeb; |
| --- | --- |

30.

| 31. | naléhavě žádá Evropskou komisi a členské státy, aby zohlednily skutečnost, že středomořské ostrovy mají vysoký počet návštěvníků, což znásobuje potřeby rezidentů v oblasti infrastruktury a vede k napětí v oblasti poptávky po všech typech veřejných služeb; |
| --- | --- |

31.

| 32. | domnívá se, že provádění akčního plánu EU pro oběhové hospodářství by mělo zahrnovat specifická opatření, která by zohlednila existenci vysokého počtu návštěvníků v souvislosti s přílivem turistů a vysokou servitizaci mnoha středomořských ostrovních hospodářství; |
| --- | --- |

32.

| 33. | žádá Evropskou komisi a členské státy, aby podporovaly výměnu osvědčených postupů v oblasti udržitelného cestovního ruchu na středomořských ostrovech, jako je tomu v současnosti u programů prováděných v rámci Interreg MED (1); |
| --- | --- |

33.

| 34. | poukazuje na to, že nízká úroveň kvalifikace středomořských ostrovních regionů oproti průměru Evropské unie, především v oblasti postsekundárního vzdělávání a odborné přípravy, podněcuje předčasný odchod ze vzdělávání a předčasný vstup na trh práce v hospodářstvích, která jsou vysoce servitizována; |
| --- | --- |

34.

| 35. | zdůrazňuje, že ostrovy jsou obecně vysoce závislé na letecké a námořní dopravě, a vyzývá Evropskou komisi, aby odpovědně zvážila jejich specifické vlastnosti (2); |
| --- | --- |

35.

| 36. | upozorňuje, že přeprava zboží je dvakrát až čtyřikrát dražší než na pevnině (3), což představuje zásadní faktor, který má přímý dopad na konkurenceschopnost ostrovní produkce; |
| --- | --- |

36.

| 37. | navrhuje přezkoumat normy týkající se státních podpor uplatnitelných na území středomořských ostrovů s cílem uznat jejich specifickou povahu a přizpůsobit se jejich znevýhodněným podmínkám; |
| --- | --- |

37.

| 38. | zdůrazňuje, že je nezbytné vytvořit souhrnné ukazatele udržitelnosti, do nichž se uceleným způsobem začlení ekonomické parametry, jež budou v korelaci s ekonomicko-environmentálními a ekonomicko-sociálními ukazateli a budou se soustředit na biofyzikální podmínky; |
| --- | --- |

38.

| 39. | upozorňuje na to, že směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/802 ze dne 11. května 2016 o snižování obsahu síry v některých kapalných palivech (4) má sice umožnit realizaci důležitých cílů v oblasti ochrany životního prostředí, její uplatňování však vedlo k výraznému zvýšení ceny služeb námořní dopravy, v důsledku čehož vznikly obyvatelům a podnikům sídlícím na ostrovech dodatečné náklady. V této souvislosti vyzývá Komisi, aby přijala přechodná odchylná opatření v oblasti státní podpory určená regionálním a místním orgánům na ostrovech, jež hodlají podniknout kroky v odvětví námořní dopravy; |
| --- | --- |

39.

Nový model správy ve středomořském ostrovním rámci

| 40. | zdůrazňuje, že je důležité vytvořit víceúrovňovou správu, která umožní, aby místní, regionální, státní a nadstátní úrovně správy středomořské oblasti dosáhly pokroku při účinném a flexibilním řízení přírodních zdrojů na ostrovních územích; |
| --- | --- |

40.

| 41. | žádá, aby Evropská komise přijala víceletý strategický plán pro udržitelný rozvoj evropských středomořských ostrovů na hospodářské, sociální a environmentální úrovni, jakož i soudržný přístup na úrovni evropské politiky sousedství a evropsko-středomořského partnerství; |
| --- | --- |

41.

| 42. | vybízí k vybudování užšího vztahu mezi středomořskými ostrovy, který umožní výměnu osvědčených postupů a politik mezi různými územími, a k rozšiřování svazků, jako je např. Med Insulae, který tvoří Sardinie, Korsika, Gozo a Baleárské ostrovy; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poukazuje na význam, který má pro hospodářský a sociální model ostrovních komunit integrované řízení pobřežních zón schopné posilovat a podporovat inovativní interakce mezi pobřežím a mořem, a modely jednání, jež umožňují udržitelné využívání ostrovních oblastí a současně mořského prostředí; |
| --- | --- |

43.

| 44. | naléhavě žádá Evropskou komisi a státy Středomoří, aby vytvořily a rozšířily strategie pro mořské oblasti (5) v zájmu zlepšení spolupráce a integrace celého regionu a aby rozvinuly integrované řízení pobřežních zón, které prohloubí celostní koncepci oblasti Středomoří; |
| --- | --- |

44.

| 45. | vybízí regiony a státy k tomu, aby vymezily a vytvořily mezinárodní útvary pro ochranu a řízení zvláště citlivých mořských oblastí, jako je tomu v rámci Mezinárodní námořní organizace; |
| --- | --- |

45.

Správné financování pro udržitelné využívání přírodních zdrojů

| 46. | konstatuje, že izolace, omezená velikost a zranitelnost jsou tři charakteristiky vlastní středomořským ostrovům, které brání jejich harmonickému rozvoji v rámci Unie a ztěžují jejich hospodářskou, sociální a územní soudržnost, přičemž mají přímý a trvalý dopad na jejich schopnost růstu a pokroku; |
| --- | --- |

46.

| 47. | požaduje, aby byly současné finanční nástroje EU lépe přizpůsobeny skutečné situaci ostrovního Středomoří; |
| --- | --- |

47.

| 48. | žádá členské státy a Evropskou komisi, aby zefektivnily a koordinovaly své víceleté plány s cílem nalézt řešení, která zlepší rovněž přeshraniční spolupráci mezi středomořskými územími; |
| --- | --- |

48.

| 49. | naléhavě žádá Evropskou komisi, aby posílila investice do výzkumu, vývoje a inovací, přičemž by měla navýšit své veřejné prostředky a podpořit šíření soukromých investic prostřednictvím partnerství veřejného a soukromého sektoru s cílem rozrůznit hospodářskou činnost a pokrok ostrovních regionů Středomoří; |
| --- | --- |

49.

| 50. | naléhavě žádá Evropskou komisi, aby ve všech programech přeshraniční spolupráce osvobodila středomořské ostrovní regiony od limitu 150 km; |
| --- | --- |

50.

| 51. | považuje za nezbytné začlenit geoekonomická kritéria, jako je odlehlost a ostrovní povaha, jež představují trvalé fyzické překážky a ztěžují udržitelný rozvoj středomořských ostrovů, do systému přidělování finančních prostředků budoucí politiky soudržnosti; |
| --- | --- |

51.

| 52. | požaduje, aby byla zvýšena flexibilita požadavků na tematické zaměření, tak aby věnovaly pozornost nejen rozvoji na státní úrovni, ale především skutečné hospodářské, sociální a územní situaci středomořských ostrovních regionů; |
| --- | --- |

52.

| 53. | požaduje zachování současné míry spolufinancování u fondů EFRR a ESF a její úpravu pro oblasti s vážným a trvalým přírodním znevýhodněním, což umožní lepší přizpůsobení těchto nástrojů skutečné středomořské ostrovní situaci; |
| --- | --- |

53.

| 54. | požaduje způsobilost investic souvisejících s infrastrukturami týkajícími se přístupnosti a dopravy na letištích, v přístavech a v pozemní oblasti středozemních ostrovů; |
| --- | --- |

54.

| 55. | požaduje, aby byl vytvořen dílčí program pro ostrovy Středomoří v rámci budoucího programu Interreg MED 2021–2027 coby účinnější způsob, jak zacházet se zdroji EU určenými pro ostrovní území této oblasti; |
| --- | --- |

55.

Závěry

| 56. | zdůrazňuje, že jednou ze zásad Evropské unie je hospodářská, sociální a územní soudržnost se zvláštní pozorností věnovanou ostrovním územím, jak je stanoveno v článku 174 SFEU; |
| --- | --- |

56.

| 57. | vítá skutečnost, že díky vypracování zvláštní strategie EU pro nejvzdálenější regiony mají tato území k dispozici zvláštní programy podpory, které jim umožňují lepší udržitelný rozvoj; |
| --- | --- |

57.

| 58. | konstatuje, že je nezbytné skutečné a účinné uplatňování článku 174 SFEU, pokud jde o středomořské ostrovy, obdobně jako byl článek 349 SFEU aplikován na nejvzdálenější regiony; |
| --- | --- |

58.

| 59. | naléhavě žádá Evropskou komisi, aby vypracovala strategii pro středomořské ostrovy, která zohlední zvláštní charakteristiky a citlivé stránky středomořských ostrovních území a rozvine posílené partnerství s konkrétními a koordinovanými opatřeními mezi těmito územími, členskými státy a EU. |
| --- | --- |

59.

V Bruselu dne 14. října 2020.

předseda Evropského výboru regionů

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Byly zahájeny například projekty Blueislands, Mitomed+, Wintermed nebo Smartmed.

1

(2)  Tento bod obsahuje myšlenku stanoviska Evropská strategie pro pobřežní a námořní cestovní ruch, zpravodaj: Vasco Ilídio Alves Cordeiro (PT/SES) (https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2014-02645-00-00-ac-tra-cs.doc/content).

2

(3)  PLANISTAT EUROPE-BRADLEY DUNBAR ASS., Rapport Final. 2000. CE. 16. 0. AT. 118. Analyse des régions insulaires et des régions ultrapériphériques de l’Union européenne (Analýza ostrovních a nejvzdálenějších regionů Evropské unie), Evropská unie, březen 2003.

3

Rapport Final. 2000. CE. 16. 0. AT. 118. Analyse des régions insulaires et des régions ultrapériphériques de l’Union européenne

(4)  Úř. věst. L 132, 21.5.2016, s. 58.

4

(5)  Mohlo by jít například o iniciativu pro udržitelný rozvoj modré ekonomiky v západním Středomoří nebo o strategii Evropské unie pro jadransko-jónský region.

5

---

| 18.12.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 440/119 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 440/119

---

Stanovisko Evropského výboru regionů Obnovení Lipské charty o udržitelných evropských městech

(2020/C 440/20)

| Zpravodaj: | Juan ESPADAS CEJAS (ES/SES) |
| --- | --- |

Zpravodaj:

Juan ESPADAS CEJAS (ES/SES)

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ,

Od Amsterodamského paktu k obnovené Lipské chartě

| 1. | poukazuje na to, že evropská spolupráce týkající se záležitostí měst je ze své podstaty odlišná. Obnovená Lipská charta na jedné straně přímo souvisí s vnitrostátními městskými politikami a bude vyžadovat větší politickou koordinaci na vnitrostátní, regionální a místní úrovni. Na straně druhé je nadnárodní rozměr městské agendy EU, která se osvědčila jako inovativní nástroj víceúrovňové správy, užitečný pro zapojení měst do evropských politik; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vítá myšlenku obnovení Lipské charty během německého předsednictví EU v druhé polovině roku 2020 a hodnotí kladně inkluzivní pracovní metodu, již představila německá vláda s cílem zapojit co nejvíce aktérů; |
| --- | --- |

2.

| 3. | připomíná, že v Bukurešťském prohlášení, které přijali ministři odpovědní za problematiku měst dne 14. června 2019, se uznává, že „je třeba rozvíjet funkční vztah mezi novou Lipskou chartou, městskou agendou EU a územní agendou 2020+“; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vyzývá Evropskou komisi, aby v tomto ohledu důrazněji projevila svůj politický závazek týkající se městské agendy EU a zapojila ji do svých stávajících stěžejních iniciativ, jako je např. Zelená dohoda pro Evropu nebo iniciativy v digitální oblasti. Mechanismus provádění Zelené dohody bude vyžadovat posílení konkrétní činnosti v partnerství s místní úrovní a kombinaci přístupů shora dolů s důležitým přístupem zdola nahoru, aby byly do roku 2050 postupně splněny dílčí cíle; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vyzývá Evropskou komisi, aby vytvořila mnohem užší vazbu mezi svým budoucím programem týkajícím se zdokonalení tvorby právních předpisů a městskou agendou EU tak, aby byla zohledněna doporučení vydaná v rámci městských partnerství. V tomto smyslu by měla být posouzení územního a městského dopadu přímo začleněna do mechanismů konzultací v předlegislativní fázi i do hodnocení evropských politik a zjednodušování administrativních opatření (REFIT); |
| --- | --- |

5.

| 6. | připomíná, že je nezbytné upravit evropský semestr tak, aby lépe odrážel výzvy, jimž města čelí. Jelikož hlavním nástrojem provádění Zelené dohody budou doporučení pro jednotlivé země a politika soudržnosti, musí se specifické otázky týkající se městských oblastí – např. dostupné bydlení, narůstající nerovnosti a dlouhodobé investice – zohlednit při koordinaci hospodářských politik v celé Evropské unii a je třeba na regionální či místní úrovni harmonizovat strategie pro inteligentní specializaci, integrovaný rozvoj měst a pro spravedlivou transformaci, a to prostřednictvím územních nástrojů, jako jsou strategie integrovaných územních investic; |
| --- | --- |

6.

| 7. | požaduje, aby Evropská komise vypracovala koncept „aktivní subsidiarity“ jako další krok k posílení dialogu s městy, metropolitními oblastmi a regiony a k propojení městské agendy EU s programem zlepšování právní úpravy. V této souvislosti by bylo třeba posílit součinnost se sítí regionálních center (RegHubs) Evropského výboru regionů; |
| --- | --- |

7.

| 8. | podporuje Evropský parlament, který vyhlásil stav klimatické nouze, a uznává, že k dosažení uhlíkové neutrality je nutné společné úsilí a konkrétní opatření na místní úrovni, kde hrají klíčovou úlohu města. Ve městech žije 75 % evropského obyvatelstva a vypouští se v nich zhruba 70 % evropských emisí CO2. Města jsou sice součástí problému, obnovená Lipská charta by však měla uznat jejich schopnost být hybateli změn a přímými aktéry v řešení globálních výzev 21. století; |
| --- | --- |

8.

| 9. | domnívá se, že obnovená Lipská charta by se měla stát politickou příležitostí pro to, aby se města stala referenčním bodem pro provádění jednotlivých městských politik ve všech členských státech, což by přispělo k posílení důvěryhodnosti evropského projektu v očích občanů v jejich bezprostředním okolí. Obnovená charta musí rovněž vést k monitorování městské agendy EU zahájené Amsterodamským paktem z roku 2016 a obě musejí být součástí procesu provádění Agendy 2030 na místní úrovni za účelem dosažení cílů udržitelného rozvoje. V této souvislosti čelí místní a regionální orgány v Evropské unii různým problémům a novým globálním výzvám, které lze řešit pouze prostřednictvím integrovaného a víceúrovňového přístupu, a podpora Evropské unie představuje nepostradatelnou přidanou hodnotu. Za tímto účelem musí být zásady Lipské charty začleněny do závěrů Rady německého předsednictví EU (2. pololetí 2020), které přijme Rada pro obecné záležitosti a Evropská rada. Samu Lipskou chartu musí schválit členské státy, města a Evropský výbor regionů; |
| --- | --- |

9.

Transformační potenciál evropských měst za účelem rychlejšího plnění cílů stanovených na rok 2050

| 10. | poukazuje na to, že je nezbytné zajistit odpovídající rovnováhu mezi všemi třemi navrhovanými rozměry týkajícími se evropských měst: zvyšováním produktivity a vytvářením prosperity a pracovních míst ve městech a jejich regionech, spravedlivějším rozdělováním této prosperity mezi občany a zároveň zlepšováním environmentální kvality našeho prostředí a využíváním příležitostí, které poskytuje život ve městech; |
| --- | --- |

10.

| 11. | domnívá se, že je důležité vyzdvihnout činnost vykonávanou různými městskými partnerstvími a vytvořit vazby mezi současnou městskou agendou EU a budoucí obnovenou Lipskou chartou. Jedná se například o činnost, která se provádí v rámci partnerství, jako je „akademie pro integraci měst“, nebo iniciativa Výboru regionů Města a regiony za integraci, která zajišťuje platformu pro starosty z EU a čelní představitele regionů, kteří chtějí zhodnotit osvědčené postupy; |
| --- | --- |

11.

| 12. | připomíná, že regiony a města jsou těmi prvními, kdo v Evropě přijímá a integruje migranty a uprchlíky. Proto požaduje, aby byly v rámci nové evropské městské iniciativy, kterou navrhla Komise, vyčleněny dostatečné finanční prostředky na podporování partnerství v oblasti začleňování migrantů a uprchlíků a iniciativy VR Města a regiony za integraci a aby tato iniciativa přispěla ke zlepšení života evropských občanů v jejich městech; |
| --- | --- |

12.

| 13. | je toho názoru, že za účelem dosažení cílů stanovených v Pařížské dohodě a Paktu starostů a primátorů v oblasti klimatu a energetiky by mělo být jedním z hlavních cílů obnovené Lipské charty prosazování inovativní mobility sestávající z kombinace používání soukromých elektrických vozidel ve městech a nízkoemisní alternativní multimodální mobility za podpory udržitelné veřejné dopravy – např. jízda na kole a chůze – a také udržitelná politika využívání půdy, jež podpoří omezení růstu měst, a lepší energetická účinnost a udržitelná obnova evropského bytového fondu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | domnívá se, že je i nadále nesmírně důležité, aby Evropská komise prostřednictvím městské agendy a členské státy prostřednictvím Lipské charty podpořily za pomoci finančních pobídek vypracování plánů udržitelné městské mobility. Požadoval to již v roce 2010 ve svém stanovisku k akčnímu plánu pro městskou mobilitu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kromě toho je důležité zvážit důležitou otázku energetické renovace bytového fondu, kancelářských budov, budov využívaných k podnikatelské činnosti a průmyslových budov; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opakuje svůj požadavek na to, aby byl na evropské úrovni vypracován akční plán cenově dostupného bydlení v Evropě; |
| --- | --- |

16.

| 17. | soudí, že stanovení cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje v městských oblastech představuje strategický rámec pro zlepšení kvality života občanů, který musí města a regiony při přípravě svých politik zohledňovat. Města zastávají funkci veřejné správy, která je nejblíže občanům, a provádějí tedy politiky, které mění sociální realitu měst a jsou klíčovými faktory při plnění cílů udržitelného rozvoje, zejména cíle č. 11, který je zaměřen na města, a cíle č. 17, který posiluje spolupráci mezi orgány veřejné správy, soukromým sektorem a občanskou společností; |
| --- | --- |

17.

| 18. | klíčovými prvky pro zlepšení udržitelného rozvoje městských oblastí jsou nakládání s odpady a komplexní řízení koloběhu vody, řízení emisí, nakládání s průmyslovým odpadem, omezování spotřeby, lepší využívání energie, výroba čisté energie bez emisí uhlíku, řízení dopadů extrémních povětrnostních jevů, rozvoj zelené infrastruktury a podpora biologické rozmanitosti. Místní správa musí podporovat oběhové hospodářství, aby se změnil náš výrobní model a vznikla nová zelená pracovní místa, čímž se usnadní změna paradigmatu a přechod k městům budoucnosti. Tato změna paradigmatu nebude možná bez vzdělávacích programů na místní a regionální úrovni, aby bylo možné přizpůsobit pracovní místa ekologické transformaci; |
| --- | --- |

18.

| 19. | domnívá se, že abychom mohli čelit některým změnám a dopadům globální změny, je zásadní podpořit zachování biologické rozmanitosti a ozeleňování městských oblastí prostřednictvím zelené infrastruktury a přírodních řešení, a přispět tak k ekologické konektivitě a kvalitě krajiny jak v samotném městě, tak v jeho blízkém okolí; |
| --- | --- |

19.

| 20. | zdůrazňuje, že je důležité podporovat inkluzivní města, která se zaměřují na boj proti sociálním nerovnostem, na digitální propast, současné stárnutí evropské populace a demografické změny, jako je vylidňování některých oblastí. V rámci tohoto inkluzivního rozměru je nezbytné začlenit opatření, jejichž cílem je zlepšit přístup k bydlení za dostupnou cenu, dosáhnout jeho všeobecné dostupnosti a bojovat proti energetické chudobě, zajistit dobrou integraci migrantů do hostitelské společnosti a lépe sladit mobilitu osob mezi členskými státy, zejména mobilitu mladých lidí, s vytvářením příležitostí k profesnímu rozvoji v zemích s nižším příjmem na obyvatele a zaručit přístup k systému ochrany zdraví a zdravotní péče a systému záruky dodávek potravin, jenž bude zahrnovat základní dodávky vody a její čištění pro všechny. Přitom je potřeba vzít v úvahu životní podmínky každého jedince a každé skupiny, aby bylo možné hradit související náklady; |
| --- | --- |

20.

Inspirativní zásady obnovené Lipské charty

| 21. | souhlasí se zásadami fungování obnovené Lipské charty, jimiž jsou integrovaný přístup, místní přístup, víceúrovňová správa a účast a společná příprava. Všechny souvisejí se zásadami, jimiž se řídí politika soudržnosti EU; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poukazuje na to, že je nezbytné, aby byly města a obce v celé Evropské unii obeznámeny s budoucí Lipskou chartou a aby její zásady určily obecný rámec pro vnitrostátní, regionální a místní politiky a strategie v oblasti měst i odpovídající evropské iniciativy, zejména ty, které by mohly být nově financovány v rámci Zelené dohody pro Evropu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | respektuje nezbytnou flexibilitu, aby byly cíle evropské městské agendy uzpůsobeny realitě jednotlivých území, a podporuje návrh jednat na úrovni „sousedství“, neboť by se mohlo jednat o vhodný přístup k řešení globálních výzev z místního hlediska. Každá úroveň správy však musí převzít svůj díl odpovědnosti a pravomocí v oblasti problematiky měst (kvalita ovzduší, bydlení, digitalizace, finanční nástroje) a zároveň plně dodržovat zásady subsidiarity a proporcionality; |
| --- | --- |

23.

| 24. | souhlasí s tím, aby byly v obnovené Lipské chartě uznány funkční městské oblasti nebo metropolitní oblasti jako prostor, který přispívá k uplatňování integrovaného územního přístupu a k nastolení vyváženého územního rozvoje, jenž bude v souladu se strategiemi EU. Rovněž doporučuje, aby byly uznány funkční městské oblasti a metropolitní oblasti s vlastním institucionálním rámcem a ty oblasti, které prostřednictvím politiky soudržnosti posílily pracovní dynamiku na metropolitní úrovni, jak již VR zmínil ve svém stanovisku z roku 2019 Výzvy metropolitních regionů a jejich postavení v budoucí politice soudržnosti na období po roce 2020; |
| --- | --- |

24.

| 25. | souhlasí taktéž se zásadou účasti a společné tvorby a žádá, aby se v obnovené Lipské chartě zohlednily různé typy městských sídel a respektovaly se kulturní souvislosti a situace v oblasti správy/pravomocí každého členského státu. Kromě toho je nezbytné, aby obnovená Lipská charta zaručila občanům možnost podílet se na koncepci a hodnocení městských politik, které se jich týkají, a to včetně občanů žijících v oblastech sousedících s městskými či metropolitními oblastmi; |
| --- | --- |

25.

Posílení postavení měst za účelem řešení globálních výzev

| 26. | připomíná, že v roce 2020 nás postihla celosvětová pandemie COVID-19. Města a regiony musely stát v první linii boje proti zdravotní krizi, která vyústila v krizi sociální a hospodářskou. Musí proto plnit ústřední úlohu při řízení fondu na podporu oživení a potřebují větší evropskou finanční podporu, aby mohly i nadále prokazovat, že nabízejí řešení problémů způsobených pandemií; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vyzývá k tomu, aby byl v obnovené Lipské chartě předložen ambiciózní a konkrétní plán jejího provádění ze strany měst a aby tato charta v rámci cílů udržitelného rozvoje využívala místní městské agendy, a zejména rezervu z EFRR ve výši 6 %, která je určena na integrovaný udržitelný rozvoj měst. Z evropských strukturálních a investičních fondů by také mělo být financováno provádění cílů udržitelného rozvoje na místní úrovni, které by uskutečňovala města a regionální orgány zejména v oblasti udržitelné mobility, veřejné dopravy, renovace budov za účelem boje proti energetické chudobě, zajištění všeobecné dostupnosti, odstranění sociální zranitelnosti a v zájmu podpory sociálního začleňování ve znevýhodněných zónách všech městských oblastí. Místní orgány musí mít možnost rychleji a přímo spravovat finanční prostředky přidělované státům a regionům. Jedním z předpokladů pro dosažení tohoto cíle je posílení odborné přípravy ve spojení s akademickou obcí a podnikatelským sektorem; |
| --- | --- |

27.

| 28. | vyzývá Evropskou komisi, aby za účelem monitorování investic a výsledků dosažených v rámci mnoha vnitrostátních, regionálních a místních městských agend vytvořila nový společný referenční rámec, jenž se bude vyznačovat společnou terminologií, ukazateli a metodikou, což umožní koordinaci mezi správními orgány, vzájemné učení a srovnávání mezi jednotlivými územními celky i zapojení měst do přípravy rozpočtů určených na jejich rozvoj; |
| --- | --- |

28.

| 29. | vyzývá Evropskou komisi, aby zohlednila skutečnost, že rozsáhlé politiky týkající se sociální a ekologické transformace, které podporuje Zelená dohoda pro Evropu, jsou prioritou a měly by být ve městech a regionech prováděny prostřednictvím konkrétních opatření, aby se související investice nezapočítávaly do schodku veřejných financí členských států a nepodléhaly omezením týkajícím se stropu výdajů, jenž členské státy stanoví pro místní správu v rámci stávajících programů rozpočtové stability a kontroly schodku; |
| --- | --- |

29.

| 30. | vítá skutečnost, že je v obnovené chartě uznán zásadní význam, který má územní plánování měst pro dosažení udržitelného rozvoje měst, zejména zaměření na omezování záboru půdy, kombinování funkcí pro nové formy výroby, diverzifikaci výroby, nové způsoby života, cenově dostupné bydlení a provádění politik v oblasti veřejného využívání půdy; |
| --- | --- |

30.

| 31. | domnívá se, že by digitální transformace měla umožnit lepší „digitální soudržnost“ v Evropě, a to jak pro občany, tak pro územní celky. Je nutné se odklonit od přístupu zaměřeného výhradně na technologie a zaujmout přístup, který bude více zaměřen na občany, jak je uvedeno v prohlášení „Spojte se, podporujte, buďte udržitelní: spojte síly za účelem podpory udržitelné digitální transformace ve městech a obcích“. Je třeba přijmout komplexnější koncepci digitálního města, v jejímž rámci jsou digitální inovace prostředkem, a nikoli cílem podněcovaným schopností veřejného sektoru podnikat a řešeními uzpůsobenými stávajícím i novým technologiím, která poskytují soukromé podniky. Přestože digitalizace poskytuje městům a jejich občanům dobré příležitosti, je rovněž nutné pomáhat městům lépe předvídat a řešit negativní vedlejší účinky digitalizace; |
| --- | --- |

31.

| 32. | navrhuje, aby obnovená Lipská charta zahrnovala potřebu rozvíjet v rámci strategií pro inteligentní specializaci vypracovaných na regionální úrovni v rámci politiky soudržnosti postupy inteligentní specializace na místní úrovni a integrované programy hospodářské a územní transformace, které umožní rozvoj inteligentních měst a inteligentních vesnic; |
| --- | --- |

32.

| 33. | domnívá se, že města, včetně malých a středně velkých měst, jsou klíčovými aktéry při řešení velkých evropských sociálních a environmentálních výzev (zdraví, výživa, energie, doprava, změna klimatu, biologická rozmanitost, začlenění a bezpečnost). Je však nezbytné modernizovat úlohu místního veřejného sektoru v kontextu hospodářského rozvoje, a to na základě přístupu spočívajícího v podpoře podnikání, který bude zaměřen na zhodnocení jeho úlohy v souvislosti s novou výzvou v podobě globální správy; |
| --- | --- |

33.

| 34. | v této souvislosti vítá, že nový program na podporu strukturálních reforem spadá do pravomoci komisařky pro regionální politiku, neboť díky tomu by se mohl tento program a návrh jeho rozpočtu na období 2021–2027 stát hlavním nástrojem zlepšení institucionálních kapacit a strukturálních reforem měst pro všechny prvky, které nejsou způsobilé pro financování ze strukturálních fondů; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poukazuje na to, že jednou z hlavních přidaných hodnot městské agendy EU je podpora výměny poznatků týkajících se městských záležitostí mezi evropskými, vnitrostátními, regionálními a místními orgány. Tato agenda je tedy považována za mechanismus výměny osvědčených postupů; |
| --- | --- |

35.

| 36. | dále se domnívá, že je potřeba, aby byly do nové Lipské charty začleněny mechanismy a metody udržitelného rozvoje měst, které již v EU existují, nejsou však mezi sebou často propojeny. Patří mezi ně mj. evropská iniciativa pro inteligentní města a obce, Pakt starostů a primátorů v oblasti klimatu a energetiky nebo referenční rámec pro udržitelná města; |
| --- | --- |

36.

Posílená městská agenda EU pro účely nové Lipské charty

| 37. | připomíná tři pilíře městské agendy EU (zlepšování právní úpravy, lepší financování a lepší znalosti), které jsou definovány v Amsterodamském paktu, a že hlavním úkolem je tyto pilíře provádět. Rovněž je potřeba rozvíjet úlohu jednotlivých zúčastněných stran; |
| --- | --- |

37.

| 38. | zdůrazňuje, že je třeba posílit vazby mezi městem a venkovem a zaměřit se na všechny městské oblasti a jejich okolí, včetně jejich funkčních oblastí, které mají často venkovský charakter, aby byl uplatňován celostnější a integrovanější přístup a aby byly poskytnuty příležitosti k rozvoji pro všechny obyvatele městských nebo metropolitních oblastí; |
| --- | --- |

38.

| 39. | je toho názoru, že v obnovené Lipské chartě by mělo být uznáno úsilí, které vyvinula všechna města a místní orgány zapojené do čtrnácti tematických partnerství v oblasti měst. Kromě toho je na místě uvítat vůli některých partnerství (např. partnerství v oblasti migrace a uprchlíků nebo partnerství v oblasti městské mobility) pokračovat v činnosti i po uplynutí tříletého období. Znamená to jasný úspěch městské agendy EU. Měly by se však zajistit potřebné zdroje i dopad a soudržnost opatření, která se mají provádět v budoucnu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | navrhuje seznam konkrétních doporučení za účelem řešení těchto výzev a lepšího provádění městské agendy:






  — | složení budoucích partnerství musí být připraveno zcela transparentním způsobem za účasti měst a podle velikosti daného města, jak je stanoveno v obnovené Lipské chartě. Činnosti by měly být rovněž seskupeny do tří pilířů: zlepšování právní úpravy, lepší financování a lepší znalosti, |
| --- | --- | --- |

40.

—

složení budoucích partnerství musí být připraveno zcela transparentním způsobem za účasti měst a podle velikosti daného města, jak je stanoveno v obnovené Lipské chartě. Činnosti by měly být rovněž seskupeny do tří pilířů: zlepšování právní úpravy, lepší financování a lepší znalosti,

| — | stávající seznam horizontálních témat je stále platný a mohl by být doplněn o pilotní činnosti, do nichž by byl zapojen člen zastupující jednotlivá partnerství, aby bylo dosaženo rovnováhy mezi evropskými orgány a vnitrostátními, regionálními a místními orgány. V této souvislosti je zvlášť důležité, aby byly útvary Komise a ministerstva členských států více zapojeny do tematických partnerství, zejména při zahájení nového partnerství. Posílil by se tak tolik potřebný pocit spoluodpovědnosti ze strany Komise a členských států, |
| --- | --- |

—

stávající seznam horizontálních témat je stále platný a mohl by být doplněn o pilotní činnosti, do nichž by byl zapojen člen zastupující jednotlivá partnerství, aby bylo dosaženo rovnováhy mezi evropskými orgány a vnitrostátními, regionálními a místními orgány. V této souvislosti je zvlášť důležité, aby byly útvary Komise a ministerstva členských států více zapojeny do tematických partnerství, zejména při zahájení nového partnerství. Posílil by se tak tolik potřebný pocit spoluodpovědnosti ze strany Komise a členských států,

| — | je nezbytné posílit součinnost mezi různými činnostmi budoucích partnerství, abychom se vyhnuli uzavřenosti a bylo možné koordinovat provádění činností, |
| --- | --- |

—

je nezbytné posílit součinnost mezi různými činnostmi budoucích partnerství, abychom se vyhnuli uzavřenosti a bylo možné koordinovat provádění činností,

| — | na místní úrovni by bylo například možné posílit politickou podporu tím, že by se uspořádalo vrcholné setkání představitelů místních orgánů zapojených do městské agendy, kteří by působili jako velvyslanci a mohli by svými názory přispět do politických diskusí s Evropskou komisí a členskými státy, |
| --- | --- |

—

na místní úrovni by bylo například možné posílit politickou podporu tím, že by se uspořádalo vrcholné setkání představitelů místních orgánů zapojených do městské agendy, kteří by působili jako velvyslanci a mohli by svými názory přispět do politických diskusí s Evropskou komisí a členskými státy,

| — | Evropská komise by se v souvislosti s pilířem zlepšování právní úpravy měla zavázat, že vezme v úvahu doporučení formulovaná v rámci partnerství v oblasti měst. V tomto ohledu by partnerství mohla organizovat pracovní setkání, jichž by se účastnili odborníci, kteří by se zabývali konkrétními změnami směrnic, nařízení a politik EU, výsledky partnerství by měly být pravidelně prezentovány a projednávány v Evropském parlamentu a v Radě, aby tak byly lépe zohledňovány v evropských právních předpisech, |
| --- | --- |

—

Evropská komise by se v souvislosti s pilířem zlepšování právní úpravy měla zavázat, že vezme v úvahu doporučení formulovaná v rámci partnerství v oblasti měst. V tomto ohledu by partnerství mohla organizovat pracovní setkání, jichž by se účastnili odborníci, kteří by se zabývali konkrétními změnami směrnic, nařízení a politik EU, výsledky partnerství by měly být pravidelně prezentovány a projednávány v Evropském parlamentu a v Radě, aby tak byly lépe zohledňovány v evropských právních předpisech,

| — | domnívá se, že víceletý finanční rámec na období 2021–2027 a Evropská městská iniciativa, kterou navrhla Evropská komise v rámci budoucího nařízení o EFRR, by měly zajistit stabilní financování za účelem pokrytí provozních nákladů na účast měst zapojených do městské agendy EU, |
| --- | --- |

—

domnívá se, že víceletý finanční rámec na období 2021–2027 a Evropská městská iniciativa, kterou navrhla Evropská komise v rámci budoucího nařízení o EFRR, by měly zajistit stabilní financování za účelem pokrytí provozních nákladů na účast měst zapojených do městské agendy EU,

| — | do činnosti partnerství by měl být více zapojen Eurostat a jejich činnost by mohla podpořit diskusi o kvalitativních údajích dostupných na regionální úrovni, funkční městské úrovni a místní úrovni i o vytváření kvalitativních údajů, |
| --- | --- |

—

do činnosti partnerství by měl být více zapojen Eurostat a jejich činnost by mohla podpořit diskusi o kvalitativních údajích dostupných na regionální úrovni, funkční městské úrovni a místní úrovni i o vytváření kvalitativních údajů,

| — | rovněž je třeba do městské agendy a do partnerství lépe začlenit činnost Společného výzkumného střediska (JRC) a Znalostního centra pro územní politiky v Seville, například co se týče zprávy „Budoucnost měst“ nebo platformy pro městské údaje plus (Urban Data Platform Plus), |
| --- | --- |

—

rovněž je třeba do městské agendy a do partnerství lépe začlenit činnost Společného výzkumného střediska (JRC) a Znalostního centra pro územní politiky v Seville, například co se týče zprávy „Budoucnost měst“ nebo platformy pro městské údaje plus (Urban Data Platform Plus),

| — | Evropská komise by s ohledem na programové období po roce 2020 a v širším kontextu mimo strukturální fondy mohla rovněž zvážit vytvoření programu financování pilotních činností za účelem rozvíjení návrhů, které byly předloženy v rámci partnerství měst, |
| --- | --- |

—

Evropská komise by s ohledem na programové období po roce 2020 a v širším kontextu mimo strukturální fondy mohla rovněž zvážit vytvoření programu financování pilotních činností za účelem rozvíjení návrhů, které byly předloženy v rámci partnerství měst,

| — | Evropská komise by měla zahájit komunikační kampaň, jejímž cílem by bylo informovat o výsledcích městské agendy EU, včetně lepší komunikace o přínosech partnerství na zvláštní internetové stránce Futurium. Měla by rovněž investovat do získávání znalostí prostřednictvím osvědčených postupů, příruček, nástrojů a plánů vypracovaných v rámci městské agendy EU; |
| --- | --- |

—

Evropská komise by měla zahájit komunikační kampaň, jejímž cílem by bylo informovat o výsledcích městské agendy EU, včetně lepší komunikace o přínosech partnerství na zvláštní internetové stránce Futurium. Měla by rovněž investovat do získávání znalostí prostřednictvím osvědčených postupů, příruček, nástrojů a plánů vypracovaných v rámci městské agendy EU;

Monitorování provádění obnovené Lipské charty

| 41. | žádá německé předsednictví EU, aby oficiálně uznalo úlohu Výboru regionů v obnovené Lipské chartě v souladu s Amsterodamským paktem, v jehož rámci byl Výbor regionů vyzván, aby jako poradní orgán Unie, jenž oficiálně zastupuje regiony a obce EU, přispěl k dalšímu rozvoji městské agendy EU; |
| --- | --- |

41.

| 42. | navrhuje, aby členské státy nebo správní úrovně odpovědné za městskou politiku, pokud za ni není odpovědná celostátní úroveň, předkládaly ve spolupráci s Evropskou komisí každé tři roky zprávy o tom, jak začlenily Lipskou chartu do svých vnitrostátních nebo regionálních městských politik, a zdůraznily v nich způsob, jakým evropské politiky a financování, zejména politika soudržnosti, podpořily plnění zásad a cílů Lipské charty; |
| --- | --- |

42.

| 43. | připomíná, že je důležité, aby Evropská komise i nadále hrála důležitou úlohu v koordinaci a provádění městské agendy EU a Lipské charty. V této souvislosti je potřeba připomenout návrh jmenovat místopředsedu pro interinstitucionální vztahy a strategický výhled koordinátorem městské agendy, který by rovněž zajišťoval těsnou vazbu na program zlepšování právní úpravy. Taková koordinace by rovněž zmírnila roztříštěnou vizi měst a městského rozměru politik založených na specializovaném pohledu jednotlivých generálních ředitelství; |
| --- | --- |

43.

| 44. | žádá, aby Rada pro obecné záležitosti přijala poté, co Rada ministrů odpovědných za městský rozvoj přijme na svém neformálním zasedání dne 30. listopadu 2020 obnovenou Lipskou chartu, povinné závěry s cílem zajistit, že bude Lipská charta v co nejvyšší míře závazná pro EU, členské státy a místní a regionální orgány. To by mělo být spojeno s výzvou budoucím předsednictvím Rady, aby ve svých pracovních programech pokračovala v debatách o městské agendě. |
| --- | --- |

44.

V Bruselu dne 14. října 2020.

předseda Evropského výboru regionů

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

| 18.12.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 440/125 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 440/125

---

Stanovisko Evropského výboru regionů – Nová průmyslová strategie pro Evropu

(2020/C 440/21)

| Zpravodajka: | Jeannette BALJEU (NL/Renew E.), členka rady provincie Jižní Holandsko |
| --- | --- |
| Odkaz: | Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Evropské radě, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Nová průmyslová strategie pro Evropu
  COM(2020) 102 final |

Zpravodajka:

Jeannette BALJEU (NL/Renew E.), členka rady provincie Jižní Holandsko

Odkaz:

Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Evropské radě, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Nová průmyslová strategie pro Evropu

COM(2020) 102 final

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ

| 1. | zdůrazňuje, že průmysl má mimořádný význam pro evropské regiony a města a pro desítky milionů pracovních míst, jež vytváří, a že ze své podstaty působí v globálním kontextu, v němž je obchod významnou hnací silou růstu, což s sebou přináší výhody i výzvy; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vítá sdělení Evropské komise Nová průmyslová strategie pro Evropu (1), které klade důraz na průmyslové ekosystémy; poukazuje na to, že tyto ekosystémy jsou mnohdy regionální a prostřednictvím dodavatelských řetězců nebo sítí pro výměnu poznatků bývají často spojeny s dalšími regionálními ekosystémy; zdůrazňuje, že nová průmyslová strategie pro Evropu by proto měla být založena na víceúrovňové správě, kde každá úroveň bude mít jasně stanovené úkoly a zdroje na jejich plnění, a upozorňuje, že podmínkou dosažení cílů dvojí – ekologické a digitální – transformace je podpora všech zúčastněných stran; |
| --- | --- |

2.

| 3. | je přesvědčen, že jedině s výrazným a efektivním přispěním průmyslu bude moci Zelená dohoda opravdu plně rozvinout svou sílu jakožto evropská strategie růstu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdůrazňuje, že nová průmyslová strategie EU proto musí posílit místní rozměr, aby regiony a města coby orgány veřejné správy, které jsou nejblíže občanům a ekosystémům, mohly převzít odpovědnost za dvojí – ekologickou a digitální – transformaci svého průmyslu, a to i s ohledem na potřebu dalšího odborného vzdělávání a zvyšování dovedností, jež budou pracovníci potřebovat kvůli možnému riziku vyloučení v souvislosti s transformací; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vítá přezkum průmyslové politiky, který ve svém projevu o stavu Unie dne 16. září ohlásila předsedkyně Evropské komise Ursula von der Leyen na první polovinu roku 2021; vzhledem k bezprecedentnímu narušení výrobních a dodavatelských řetězců by měl tento přezkum vycházet z nabytých zkušeností a poznatků; naléhavě žádá, aby tento přezkum zahrnoval silnější územní složku, a evropský průmysl se tak stal skutečně odolným a schopným obstát v budoucnosti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdůrazňuje, že regionální a místní orgány mají důležité pravomoci v oblastech politiky, které mají vliv na rozvoj průmyslu, a mohou mobilizovat širokou škálu nástrojů, a umožnit tak provádění holistické a ambiciózní průmyslové strategie EU zaměřené na zajištění ekonomické odolnosti v období strukturálních změn; žádá, aby Komise v budoucnu zahrnula místní a regionální úroveň do návrhu nové průmyslové strategie EU; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zdůrazňuje, že regiony jsou schopny a ochotny jít příkladem v testování nových přístupů a nástrojů k dosažení ekologické a digitální transformace a pomoct posílit regionální klastry, které jsou základními stavebními kameny silných evropských inovačních ekosystémů, v rámci nichž meziregionální spolupráce mezi subjekty pomáhá budovat evropské hodnotové řetězce; rámcové podmínky na straně EU vytvoří rovné podmínky pro vnitřní trh; |
| --- | --- |

7.

| 8. | je přesvědčen, že bude nejenom nutné stabilizovat dodavatelské a výrobní řetězce pro zdravotnické prostředky, zdravotnický materiál a léčiva, ale také je bude nutno opětovně spojit do plně funkčního ekosystému; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zdůrazňuje, že Evropa čelí nebývalé pandemii se závažnými důsledky, které by mohly vyvolat celosvětovou hospodářskou krizi; naléhavě žádá, aby oživení probíhalo v souladu s ekologickými, digitálními a sociálními podmínkami; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vítá usnesení Evropského parlamentu (2) o koordinovaných opatřeních EU v boji proti pandemii COVID-19 a jejím následkům; podporuje Komisi v jejím úsilí navrhnout novou průmyslovou strategii EU s cílem dosáhnout konkurenceschopnějšího a odolnějšího průmyslu v kontextu globálních otřesů; vyzývá Komisi, aby z posílení jednotného trhu učinila prioritu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | navrhuje uplatnit dvoufázovou průmyslovou strategii, kde by se první fáze soustředila na přežití průmyslu a druhá na rekonstrukci a oživení směřující k ekologické, dekarbonizované a digitalizovanější ekonomice; zdůrazňuje, že obě tyto fáze musí zahrnovat koncept „odolnosti regionů“, tj. posílit schopnost regionů ustát vnitřní nebo vnější hospodářský otřes, vstřebat jej či překonat (3); |
| --- | --- |

11.

| 12. | podporuje cíl, aby Evropa zahájila rychlý a jednotný přechod ke klimatické neutralitě a vedoucímu postavení v digitální oblasti; zdůrazňuje, že pro dosažení těchto cílů je zapotřebí, aby se Zelená dohoda stala jádrem nové průmyslové strategie EU; zdůrazňuje význam regionálního a místního rozměru; domnívá se, že vytváření a rozvoj nových trhů pro klimaticky neutrální a oběhové výrobky by měly i nadále být hlavním cílem průmyslové strategie pro Evropu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zdůrazňuje, že na místní a regionální úrovni musí být dosaženy cíle v oblasti klimatické neutrality a že transformace bude mít největší dopad na energeticky náročné regiony; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zdůrazňuje, že energeticky náročná a na zahraničním obchodu závislá primární odvětví, jež vytvářejí hodnotu a zaměstnanost v regionech, jsou z důvodů souvisejících s politikou hospodářské soutěže odkázána na to, aby měli všichni účastníci trhu – domácí i zahraniční – rovné podmínky; to se týká nejen politiky zahraničního obchodu, ale také cílů EU v oblasti klimatu a energetiky; četné plány a legislativní opatření EU musí zajistit zejména dostatečnou ochranu primárních odvětví proti úniku uhlíku; domnívá se, že pro zajištění konkurenceschopnosti obnovitelných zdrojů energie je zapotřebí stanovit účinnou cenu emisí CO2; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vítá návrh Komise na zřízení mechanismu pro spravedlivou transformaci (4), v rámci nějž bude zmobilizováno až 100 miliard EUR s cílem zajistit spravedlivou transformaci regionů s vysokými emisemi uhlíku, které pokračují v transformaci svého průmyslu a hospodářství; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vítá nový akční plán pro oběhové hospodářství (5), který obsahuje celou řadu opatření, jež mají umožnit průmyslovým odvětvím v EU využít příležitosti, které nabízí přístup založený na větší oběhovosti a na větším využívání biologických materiálů s cílem zajistit čistší a konkurenceschopnější průmysl díky snížení dopadů na životní prostředí, zmírnění hospodářské soutěže o vzácné zdroje a snížení výrobních nákladů; tento přístup může také dále snížit závislost na dovozu energie a surovin; zdůrazňuje význam přechodu na biologické a oběhové hospodářství i z hlediska zaměstnanosti a také význam udržitelného zastavěného prostředí coby klíčového prvku tohoto přechodu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | zdůrazňuje, že nová průmyslová strategie EU by měla být strategií inkluzivní; zasazuje se o to, aby do ní byla začleněna skupina subjektů sledujících inovace, které se obtížně vypořádávají se změnami, a aby jim byla věnována pozornost (6); |
| --- | --- |

17.

| 18. | zdůrazňuje potřebu skutečného jednotného trhu se službami, což pomůže propojit průmysl se službami; vyzdvihuje úlohu regionálních orgánů při usnadňování lokalizace průmyslu, která je výsledkem tohoto posunu a přelomových technologií; zdůrazňuje, že dodavatelské řetězce v oběhové výrobě budou koncentrovanější na regionální úrovni; |
| --- | --- |

18.

| 19. | souhlasí tedy, že podniky by měly přizpůsobovat své obchodní modely a rozvíjet nové formy práce vhodné pro digitální a udržitelnou éru; zdůrazňuje, že rychlejší růst stimulují začínající podniky i etablované firmy; žádá Komisi, aby pomáhala při zavádění inovací a zajistila rámec, v němž se klastry firem budou moci učit od sebe navzájem, ať už s pomocí podnikatelských konzultantů, zprostředkovatelů či agentur regionálního rozvoje, nebo bez ní; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pokládá za důležité investovat do výzkumu a vývoje a inovací a zajistit, aby se tyto investice proměnily v obchodovatelné výrobky a služby a na průmyslové procesy, které budou posilovat produktivitu a zohledňovat cíl EU dosáhnout do roku 2050 klimatické neutrality; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uznává význam normalizace a certifikace, zejména pro nové výrobky, procesy a služby, které urychlují přechod na ekologické, digitální a odolné hospodářství; žádá Komisi, aby zajistila, že do tohoto procesu normalizace budou zapojeny a budou se na něm podílet malé a střední podniky; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vítá ambici vytvořit v souladu s podnikatelským duchem strategie rozhodující trhy v oblasti čistých technologií a souhlasí s názorem, že „největší konkurenční výhodu získá ten, kdo jedná první a nejrychleji“; zdůrazňuje, že regionální ekosystémy poskytují nejlepší prostředí pro inovace díky vysoké míře důvěry, kterou vkládají do podnikatelů hledajících příležitosti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | souhlasí s tím, že Evropa musí spojit své silné stránky a společně dělat to, co nikdo nedokáže dělat sám; zdůrazňuje, že v této souvislosti má zásadní význam meziregionální spolupráce zaměřená na stimulaci a usnadnění meziregionálních hodnotových řetězců založených na „inteligentní doplňkovosti“ mezi regionálními meziodvětvovými ekosystémy, navázanými na přechod k ekologickému, digitálnímu a odolnému hospodářství, jako je to v případě regionálních strategií inteligentní specializace; zdůrazňuje, že regionální strategie inteligentní specializace jsou nejlepším dostupným nástrojem, který umožňuje spolupráci v rámci regionálních ekosystémů a s dalšími regionálními ekosystémy s doplňujícími se dovednostmi, díky čemuž bude možné vytvořit hodnotové řetězce a cesty pro inovace evropského významu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | upozorňuje, že je zapotřebí jasný systém monitorování a hodnocení, jak doporučují strategie inteligentní specializace; zdůrazňuje, že ten by měl být zaveden na všech třech úrovních: EU, členské státy a regiony by měly hodnocení provádět každé dva roky; navrhuje, aby Komise toto hodnocení začlenila do evropského semestru a provázala jej s národními plány reforem na úrovni členských států; navrhuje, aby regiony považovaly toto hodnocení za vzdělávací nástroj, který podporuje monitorování s podrobnější diagnostikou, sleduje pokrok a usnadňuje řešení problémů; navrhuje, že srovnávací přehled inovací v regionech by mohl být doplněn o doporučení týkající se nástrojů EU, které mohou přispět ke zlepšení ukazatelů; |
| --- | --- |

24.

| 25. | podporuje Komisi ve vytváření ambiciózní klastrové politiky EU; zdůrazňuje význam propojení regionálních klastrů a sítí z různých regionů; žádá Komisi, aby v rámci sítě Entreprise Europe Network a Evropské platformy spolupráce mezi klastry podporovala tyto meziregionální sítě coby doplněk k vytváření partnerství na individuální úrovni; navrhuje, aby se klastrová politika EU stala nedílnou součástí nové průmyslové strategie EU; |
| --- | --- |

25.

| 26. | zdůrazňuje, že politika soudržnosti by měla být významným nástrojem pro provádění místně založeného přístupu k rozvoji průmyslu s cílem zohlednit různé regionální dopady přechodu k uhlíkově neutrálnímu hospodářství, a vyzývá, aby se v souvislosti s plánováním další fáze politiky soudržnosti vypracovaly vhodné cíle a nástroje podpory; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poukazuje na to, že regiony pro tuto průmyslovou transformaci potřebují strategické vedení, aby mohly účelně a účinně rozeznat stávající nedostatky ve své připravenosti na průmyslovou transformaci; žádá proto Komisi, aby pomohla vytvořit nástroje, které mohou regionům poskytnout jasný individualizovaný plán na zajištění vedoucího postavení v oblasti průmyslu; takový nástroj by měl doplňovat průmyslovou strategii EU a měl by pomoci regionům zaměřit se na související investice do politiky soudržnosti v programovém období po roce 2020; |
| --- | --- |

27.

| 28. | zdůrazňuje potenciální úlohu veřejných orgánů v zadávání zelených veřejných zakázek zaměřených na inovace, například v souvislosti s udržitelnou a inteligentní mobilitou nebo ve stavebnictví, a nutnost minimalizovat rizika pro regionální orgány; |
| --- | --- |

28.

| 29. | lituje, že provádění cíle udržitelného rozvoje č. 9, který se týká budování odolné infrastruktury, podpory inkluzivní a udržitelné industrializace a podpory inovací, přineslo jen mírný pokrok; hrubé domácí výdaje na výzkum a vývoj v EU se v poměru k HDP konkrétně stabilizovaly na úrovni mírně nad 2 % (7); poukazuje na pomalé přijímání a šíření inovací v Evropě; konstatuje, že mnoho průmyslových inovací se týká nových obchodních modelů, které kombinují koncepty digitální technologie a služeb; zdůrazňuje, že regiony hrají významnou úlohu, pokud jde o urychlení přijímání a šíření inovací, například prostřednictvím evropské sítě center pro digitální inovace, pilotních zařízení a terénních laboratoří; zdůrazňuje, že potřebujeme nový nástroj, jak je navrženo v nařízení Interreg pro meziregionální inovační investice; |
| --- | --- |

29.

| 30. | žádá Komisi, aby podporovala evropský průmysl – zejména v energeticky náročných regionech – v přechodu na klimatickou neutralitu do roku 2050, aby stanovila ambiciózní, avšak realistické střednědobé a dlouhodobé odvětvové cíle, které jsou v souladu se Zelenou dohodou pro Evropu a s Pařížskou dohodou, a aby ve spolupráci s regionálními a místními zúčastněnými stranami vypracovala plány k jejich dosažení; zdůrazňuje rovněž, že je důležité, aby byla tato transformace spravedlivá k podnikům a občanům, jak je uvedeno v mechanismu pro spravedlivou transformaci; |
| --- | --- |

30.

| 31. | vyzývá Evropskou radu pro inovace, aby pomohla rozvíjet všechny rychle rostoucí podniky, nejen ty začínající; zdůrazňuje, že velmi rychle rostoucí malé a střední podniky nejsou novými společnostmi, ale už etablovanými společnostmi, které si našly nový způsob, jak růst pomocí digitalizace a/nebo tím, že zvýší udržitelnost svých výrobků, procesů nebo služeb; |
| --- | --- |

31.

| 32. | souhlasí s tím, že Evropa by měla co nejvíc využívat množstevních úspor, úspor z rychlosti a rozsahu, ale zdůrazňuje, že úlohou regionů není jen poskytovat prostor pro místně orientované inovace, nýbrž v případě „spolupracujících regionů“ také pomoct spojit širokou škálu dovedností v Evropě do meziregionálních hodnotových řetězců, které dokáží konkurovat větším společnostem mimo Evropu; žádá Komisi, aby i nadále podporovala meziregionální spolupráci hodnotových řetězců tím, že zajistí financování pro meziregionální technologické demonstrační projekty; |
| --- | --- |

32.

| 33. | zdůrazňuje, že je zapotřebí, aby se vysokoškolské a odborné vzdělávání lépe přizpůsobilo digitální éře; poukazuje na úlohu, kterou mohou centra pro digitální inovace hrát nejen při urychlení a šíření inovací, ale také při odborné přípravě pracovní síly na průmysl budoucnosti; zdůrazňuje nutnost zpřístupnit tato centra malým a středním podnikům; vybízí Komisi, aby více podporovala budování kapacit a výměnu zkušeností, jako tomu je například ve výzvě na předkládání návrhů center excelence odborného vzdělávání (COVE); |
| --- | --- |

33.

| 34. | souhlasí, že je zapotřebí pakt pro dovednosti; žádá Komisi, aby mezi důležité partnery tohoto paktu zahrnula i regiony; zdůrazňuje, že regionální úroveň je ta nejlépe organizovaná úroveň pro koordinaci zvyšování dovedností (prohlubování dovedností a změny kvalifikace) a zajištění mobility zaměstnanců z upadajících odvětví do odvětví, která jsou na vzestupu, a že je důležité, aby zaměstnanci stejně jako manažeři a podnikatelé měli rovný přístup k rekvalifikaci v důsledku dopadu pandemie COVID-19; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uznává potenciál významných projektů společného evropského zájmu a aliancí; žádá Komisi, aby umožnila zapojení regionů a malých a středních podniků, a zajistila tak, že tyto projekty a aliance budou inkluzivnější; v této souvislosti poukazuje na potenciál spolupráce mezi veřejným a soukromým sektorem a vytváření průmyslových partnerství, jako například v oblasti technologie baterií, plastů a mikroelektroniky, s cílem přispět k technologickému rozvoji a zajistit financování; |
| --- | --- |

35.

| 36. | bere na vědomí geopolitická rizika zahraničních investic a přílišnou závislost na „globálních“ dodavatelských a hodnotových řetězcích; žádá Komisi, aby strategii obohatila o opatření, která pomohou vypořádat se se současnou krizí způsobenou pandemií COVID-19 a připravit se na nové pandemie v budoucnosti tím, že zajistí odolnost evropské společnosti a hospodářství, například zajištěním alternativních evropských dodavatelských řetězců pro zdravotnický materiál založených na nízkých nákladech a hospodárných inovacích pro případ nových pandemií či závažných epidemií; |
| --- | --- |

36.

| 37. | požaduje, aby byl vytvořen evropský právní rámec pro umělou inteligenci, robotiku a související technologie (8), který by řešil etické zásady a základní práva při jejich vývoji, zavádění a používání a také otázky bezpečnosti a odpovědnosti; inovace a konkurenceschopnost evropského průmyslu budou vyžadovat horizontální rámec, který bude odrážet hodnoty a zásady Evropské unie a poskytne konkrétní pokyny a právní jistotu jak občanům, tak podnikům, včetně těch mimo Evropu; v současné době zhoršuje nedostatek jasných ustanovení o bezpečnosti a odpovědnosti právní nejistotu pro spotřebitele a podniky, které vyrábějí a uvádějí na trh výrobky využívající umělou inteligenci, a také pro občany, kteří používají aplikace umělé inteligence; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poukazuje na význam akčního plánu EU pro oběhové hospodářství, který je impulzem pro geograficky kratší dodavatelské řetězce; zdůrazňuje, že oběhové hospodářství má dopad na téměř každý druh klastru a průmyslu; navzdory neustálému úsilí o transformaci tradičních hospodářských a obchodních modelů není mnoho malých a středních podniků na tuto změnu připraveno, přičemž mnohé z nich by chtěly jednat, ale nevědí jak; zdůrazňuje, že menší společnosti jsou při zavádění oběhovosti znevýhodněny vzhledem ke svým omezeným kapacitám, zdrojům, času a dostupným znalostem potřebným k investování a řešení související administrativy a dodržování právních předpisů a norem; žádá Komisi, aby předložila příznivější politická opatření, která budou stimulovat přechod na oběhové hospodářství; žádá Komisi, aby právní předpisy uzpůsobila tak, aby tomuto přechodu nebránily, ale usnadnily jej; v tomto ohledu by oběhovému hospodářství prospěl jednotný trh s odpadem; |
| --- | --- |

38.

| 39. | vyzývá k opětovnému projednání Smlouvy o energetické chartě s cílem podpořit investice do udržitelné energetiky a dosáhnout souladu s Pařížskou dohodou; v rámci tohoto nového vyjednávání by mělo být rovněž potvrzeno „právo na regulaci“ signatářských států a jejich orgánů veřejné správy; |
| --- | --- |

39.

| 40. | podporuje zavedení mechanismu uhlíkového vyrovnání na hranicích, který by byl slučitelný s pravidly WTO a jenž by posílil opatření v oblasti klimatu v celosvětovém měřítku a chránil by průmyslová odvětví před nekalou hospodářskou soutěží; požaduje, aby návrhy týkající se nových vlastních zdrojů EU zajistily jednoduchost a transparentnost a aby zároveň respektovaly pravomoci jednotlivých států; |
| --- | --- |

40.

| 41. | má za to, že má-li si EU a její členské státy udržet vedoucí postavení ve světě technologií a získat digitální a technologickou suverenitu, měly by si ponechat právo zablokovat nepřátelská převzetí strategických podniků EU zeměmi mimo EU nebo subjekty podporovanými těmito státy, a žádá Komisi, aby provedla reformu politiky hospodářské soutěže s cílem zachovat životaschopný jednotný evropský trh a zároveň posílit postavení společností sídlících v EU na světových trzích; |
| --- | --- |

41.

| 42. | souhlasí s tím, že musíme navýšit investice a inovace; žádá Komisi, aby podporovala kulturu, v níž je akceptován neúspěch; zdůrazňuje, že neúspěch v inovacích může být velmi cenným způsobem, jak se naučit uspět, ale pouze tehdy, dostanou-li společnosti příležitost ke druhé šanci, aby mohly uplatnit poznatky získané cestou k nezdaru; žádá proto Komisi, aby podpořila šíření získaných zkušeností mezi regionálními klastry a sítěmi; |
| --- | --- |

42.

| 43. | žádá Komisi, aby poskytla pomoc regionům, které pomáhají podnikům nalézt vhodné evropské partnery, přejí-li si snížit svoji závislost na světových dodavatelských a především hodnotových řetězcích, protože regiony mohou pomoci lokalizovat partnery a usnadnit navázání partnerství; |
| --- | --- |

43.

| 44. | rovněž Komisi žádá, aby ve strategických odvětvích zohlednila uplatňování klíčových digitálních technologií, jako je kvantová výpočetní technika, coby součást strategické digitální infrastruktury; zdůrazňuje, že toto uplatňování je zásadní pro digitální transformaci Evropy a pro zajištění maximálního hospodářského a sociálního vlivu; nevyužité digitální technologie jsou jako řešení problému, který neexistuje, zatímco podniky hledají způsoby, jak využít obchodních příležitostí; |
| --- | --- |

44.

| 45. | zdůrazňuje význam zapojení regionálních orgánů a regionálních klastrů či sítí do aliancí a požaduje, aby se regionální orgány, nebo alespoň zástupce Výboru regionů, zapojily do činnosti průmyslového fóra, a to zejména do analýzy rizik a potřeb průmyslu v souvislosti s průmyslovými ekosystémy, které podle Výboru regionů sestávají z „regionálních“ ekosystémů pro podnikání a inovace; |
| --- | --- |

45.

| 46. | opakovaně vyzývá k posílení podpory EU pro regionální ekosystémy a klastry v rámci meziregionálních inovačních investic, jež bude v souladu se Zelenou dohodou a bude vycházet z přístupu inteligentní specializace a zvětší a rozšíří stávající iniciativy, jako jsou platforma pro inteligentní specializaci zaměřená na modernizaci průmyslu a pilotní iniciativa týkající se regionů procházejících průmyslovou transformací; považuje také za důležité vytvořit nástroje pro provádění společných meziregionálních průmyslových investičních projektů, a to v úzké spolupráci s regiony a partnerstvími pro inteligentní specializaci; |
| --- | --- |

46.

| 47. | zdůrazňuje, že dvojí transformace bude úspěšná pouze tehdy, budou-li všechny zúčastněné strany rovnocenně zapojeny do revidované průmyslové strategie EU; tvrdí, že jasná komunikace a otevřený dialog se všemi zúčastněnými stranami mají zásadní význam, jelikož rozsah transformace, před níž stojí jak průmysl, tak společnost, si žádá naléhavá opatření, společnou vizi a integrovaná řešení mezi všemi zúčastněnými stranami a na všech úrovních politiky, neboť pouze víceúrovňový přístup může zajistit, že zúčastněné strany budu zapojeny do takto významných rozhodnutí v oblasti hospodářské politiky; |
| --- | --- |

47.

| 48. | vyzývá Komisi, aby zavedla opatření zaměřená na změnu produkce podniků jakožto nutnost vyplývající z šíření pandemie COVID-19, a tedy z měnících se potřeb společnosti; |
| --- | --- |

48.

| 49. | vyzývá Komisi, aby zahrnula regiony a města do přípravy nové průmyslové strategie pro Evropu; opakuje, že regiony a města jsou ochotny a schopny jít příkladem při formování místního rozměru v souvislosti s dvojí transformací, jíž čelí evropský průmysl. |
| --- | --- |

49.

V Bruselu dne 14. října 2020.

předseda Evropského výboru regionů

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  COM(2020) 102 final.

1

(2)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2020-0054_CS.pdf.

2

(3)  ECR2: Economic Crisis: resilience of regions (Hospodářská krize: odolnost regionů): www.espon.eu/programme/projects/espon-2013/applied-research/ecr2-economic-crisis-resilience-regions.

3

Economic Crisis: resilience of regions

(4)  COM(2020) 22 final.

4

(5)  COM(2020) 98 final.

5

(6)  A geographically fair EU industrial strategy (Geograficky spravedlivá průmyslová strategie EU): https://wms.flexious.be/editor/plugins/imagemanager/content/2140/PDF/2019/Geographically_fair_EU.pdf.

6

A geographically fair EU industrial strategy

(7)  Zpráva Eurostatu o provádění cílů udržitelného rozvoje ze dne 22. června 2020.

7

(8)  Viz stanovisko VR k bílé knize o umělé inteligenci, které vypracoval Guido Rink (NL/SES) https://cor.europa.eu/CS/our-work/Pages/OpinionTimeline.aspx?opId=CDR-2014-2020.

8

---

III Přípravné akty

Výbor regionů

Interactio – hybridní zasedání – 140. plenární zasedání VR, 12. 10. 2020–14. 10. 2020

| 18.12.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 440/131 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 440/131

---

Stanovisko Evropského výboru regionů – Program „EU pro zdraví“ (EU4Health)

(2020/C 440/22)

| Odkaz: | návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí program činnosti Unie v oblasti zdraví na období 2021–2027 a zrušuje nařízení (EU) č. 282/2014 (program „EU pro zdraví“) |
| --- | --- |

Odkaz:

návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí program činnosti Unie v oblasti zdraví na období 2021–2027 a zrušuje nařízení (EU) č. 282/2014 (program „EU pro zdraví“)

I.   DOPORUČENÉ POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY

Pozměňovací návrh 1

6. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Přestože jsou členské státy odpovědné za své zdravotní politiky, očekává se, že budou chránit veřejné zdraví v duchu evropské solidarity. Zkušenosti s probíhající krizí COVID-19 ukázaly, že je třeba přijmout na úrovni Unie další rozhodná opatření na podporu spolupráce a koordinace mezi členskými státy, aby se zlepšila prevence a kontrola šíření závažných lidských nemocí přes hranice, aby bylo možné bojovat proti dalším vážným přeshraničním zdravotním hrozbám a chránit zdraví a blahobyt občanů Unie. | Přestože jsou členské státy odpovědné za své zdravotní politiky, očekává se, že budou chránit veřejné zdraví v duchu evropské solidarity
  , jak se rovněž uvádí v článku 222 SFEU, který stanoví, že Unie a její členské státy jednají společně v duchu solidarity
  . Zkušenosti s probíhající krizí COVID-19 ukázaly, že je třeba přijmout na úrovni Unie další rozhodná opatření na podporu spolupráce a koordinace mezi členskými státy
  a místními a regionálními orgány a případně veřejnými institucemi
  , aby se zlepšila prevence a kontrola šíření závažných lidských nemocí přes hranice a aby bylo možné
  podporovat výrobu produktů nezbytných k prevenci a léčbě onemocnění a zpřístupňovat je,
  bojovat proti dalším vážným přeshraničním zdravotním hrozbám a chránit zdraví a blahobyt občanů Unie. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Přestože jsou členské státy odpovědné za své zdravotní politiky, očekává se, že budou chránit veřejné zdraví v duchu evropské solidarity. Zkušenosti s probíhající krizí COVID-19 ukázaly, že je třeba přijmout na úrovni Unie další rozhodná opatření na podporu spolupráce a koordinace mezi členskými státy, aby se zlepšila prevence a kontrola šíření závažných lidských nemocí přes hranice, aby bylo možné bojovat proti dalším vážným přeshraničním zdravotním hrozbám a chránit zdraví a blahobyt občanů Unie.

Přestože jsou členské státy odpovědné za své zdravotní politiky, očekává se, že budou chránit veřejné zdraví v duchu evropské solidarity
  , jak se rovněž uvádí v článku 222 SFEU, který stanoví, že Unie a její členské státy jednají společně v duchu solidarity
  . Zkušenosti s probíhající krizí COVID-19 ukázaly, že je třeba přijmout na úrovni Unie další rozhodná opatření na podporu spolupráce a koordinace mezi členskými státy
  a místními a regionálními orgány a případně veřejnými institucemi
  , aby se zlepšila prevence a kontrola šíření závažných lidských nemocí přes hranice a aby bylo možné
  podporovat výrobu produktů nezbytných k prevenci a léčbě onemocnění a zpřístupňovat je,
  bojovat proti dalším vážným přeshraničním zdravotním hrozbám a chránit zdraví a blahobyt občanů Unie.

Odůvodnění

Je důležité připomenout duch solidarity mezi členskými státy v oblasti zdraví.

Pozměňovací návrh 2

10. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Vzhledem k závažné povaze přeshraničních zdravotních hrozeb by měl program podporovat koordinovaná opatření v oblasti veřejného zdraví na úrovni Unie, aby bylo možné řešit různé aspekty těchto hrozeb. V zájmu posílení schopnosti Unie připravit se na zdravotní krizi, reagovat na ni a zvládnout ji by měl program poskytovat podporu akcím prováděným v rámci mechanismů a struktur zřízených podle rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady 1082/2013/EU a dalších příslušných mechanismů a struktur zřízených na úrovni Unie. To by mohlo zahrnovat strategické vytváření zásob základního zdravotnického vybavení
  nebo
  budování kapacit pro reakce na krize, preventivní opatření týkající se očkování a imunizace a posílené programy dozoru. V této souvislosti by měl program podporovat celounijní a meziodvětvovou kapacitu aktérů pro předcházení krizím, připravenost, dozor, řízení a reakce na úrovni Unie i na celostátní, regionální a místní úrovni, včetně plánování pro nepředvídané události a cvičení připravenosti v souladu s přístupem „jedno zdraví“. Ta by měla usnadnit vytvoření rámce pro integrovanou a průřezovou komunikaci o riziku, který bude fungovat ve všech fázích zdravotní krize – prevence, připravenosti a reakce. | Vzhledem k závažné povaze přeshraničních zdravotních hrozeb by měl program podporovat koordinovaná opatření v oblasti veřejného zdraví na úrovni Unie, aby bylo možné řešit různé aspekty těchto hrozeb. V zájmu posílení schopnosti Unie připravit se na zdravotní krizi, reagovat na ni a zvládnout ji by měl program poskytovat podporu akcím prováděným v rámci mechanismů a struktur zřízených podle rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady 1082/2013/EU a dalších příslušných mechanismů a struktur zřízených na úrovni Unie. To by mohlo zahrnovat strategické vytváření zásob základního zdravotnického vybavení
  , podporu investic do výroby zdravotnických prostředků a léčivých přípravků pro boj proti pandemiím a dalším hrozbám pro veřejné zdraví za účelem zajištění evropské suverenity,
  budování kapacit pro reakce na krize
  nebo podporu vypracování statistického protokolu ze strany členských států, který by umožňoval srovnávat údaje o dopadu pandemie na úrovni NUTS 2
  , preventivní opatření týkající se očkování a imunizace a posílené programy dozoru. V této souvislosti by měl program podporovat celounijní a meziodvětvovou kapacitu aktérů pro předcházení krizím, připravenost, dozor, řízení a reakce na úrovni Unie i na celostátní, regionální a místní úrovni, včetně plánování pro nepředvídané události a cvičení připravenosti v souladu s přístupem „jedno zdraví“. Ta by měla usnadnit vytvoření rámce pro integrovanou a průřezovou komunikaci o riziku, který bude fungovat ve všech fázích zdravotní krize – prevence, připravenosti a reakce. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Vzhledem k závažné povaze přeshraničních zdravotních hrozeb by měl program podporovat koordinovaná opatření v oblasti veřejného zdraví na úrovni Unie, aby bylo možné řešit různé aspekty těchto hrozeb. V zájmu posílení schopnosti Unie připravit se na zdravotní krizi, reagovat na ni a zvládnout ji by měl program poskytovat podporu akcím prováděným v rámci mechanismů a struktur zřízených podle rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady 1082/2013/EU a dalších příslušných mechanismů a struktur zřízených na úrovni Unie. To by mohlo zahrnovat strategické vytváření zásob základního zdravotnického vybavení
  nebo
  budování kapacit pro reakce na krize, preventivní opatření týkající se očkování a imunizace a posílené programy dozoru. V této souvislosti by měl program podporovat celounijní a meziodvětvovou kapacitu aktérů pro předcházení krizím, připravenost, dozor, řízení a reakce na úrovni Unie i na celostátní, regionální a místní úrovni, včetně plánování pro nepředvídané události a cvičení připravenosti v souladu s přístupem „jedno zdraví“. Ta by měla usnadnit vytvoření rámce pro integrovanou a průřezovou komunikaci o riziku, který bude fungovat ve všech fázích zdravotní krize – prevence, připravenosti a reakce.

Vzhledem k závažné povaze přeshraničních zdravotních hrozeb by měl program podporovat koordinovaná opatření v oblasti veřejného zdraví na úrovni Unie, aby bylo možné řešit různé aspekty těchto hrozeb. V zájmu posílení schopnosti Unie připravit se na zdravotní krizi, reagovat na ni a zvládnout ji by měl program poskytovat podporu akcím prováděným v rámci mechanismů a struktur zřízených podle rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady 1082/2013/EU a dalších příslušných mechanismů a struktur zřízených na úrovni Unie. To by mohlo zahrnovat strategické vytváření zásob základního zdravotnického vybavení
  , podporu investic do výroby zdravotnických prostředků a léčivých přípravků pro boj proti pandemiím a dalším hrozbám pro veřejné zdraví za účelem zajištění evropské suverenity,
  budování kapacit pro reakce na krize
  nebo podporu vypracování statistického protokolu ze strany členských států, který by umožňoval srovnávat údaje o dopadu pandemie na úrovni NUTS 2
  , preventivní opatření týkající se očkování a imunizace a posílené programy dozoru. V této souvislosti by měl program podporovat celounijní a meziodvětvovou kapacitu aktérů pro předcházení krizím, připravenost, dozor, řízení a reakce na úrovni Unie i na celostátní, regionální a místní úrovni, včetně plánování pro nepředvídané události a cvičení připravenosti v souladu s přístupem „jedno zdraví“. Ta by měla usnadnit vytvoření rámce pro integrovanou a průřezovou komunikaci o riziku, který bude fungovat ve všech fázích zdravotní krize – prevence, připravenosti a reakce.

Odůvodnění

Je třeba uskutečnit rozsáhlé investice do výroby zdravotnických prostředků a léčivých přípravků pro boj proti pandemiím.

Kromě toho by se v rámci členských států mělo rozvíjet sdílení statistických údajů.

Pozměňovací návrh 3

12. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Aby byly chráněny osoby ve zranitelném postavení, včetně osob trpících duševními chorobami a chronickými onemocněními, program by měl rovněž podporovat akce, které řeší vedlejší dopady zdravotní krize na osoby, které patří do těchto zranitelných skupin. | Aby byly chráněny osoby ve zranitelném postavení, včetně osob trpících duševními chorobami a chronickými onemocněními
  (mimo jiné obezitou)
  , program by měl rovněž podporovat akce, které řeší vedlejší dopady zdravotní krize na osoby, které patří do těchto zranitelných skupin.
  Je třeba, aby program podpořil využívání telemedicíny, zejména v době krize a pandemie, a bylo tak možné zaručit vysoký standard základních zdravotnických služeb. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Aby byly chráněny osoby ve zranitelném postavení, včetně osob trpících duševními chorobami a chronickými onemocněními, program by měl rovněž podporovat akce, které řeší vedlejší dopady zdravotní krize na osoby, které patří do těchto zranitelných skupin.

Aby byly chráněny osoby ve zranitelném postavení, včetně osob trpících duševními chorobami a chronickými onemocněními
  (mimo jiné obezitou)
  , program by měl rovněž podporovat akce, které řeší vedlejší dopady zdravotní krize na osoby, které patří do těchto zranitelných skupin.
  Je třeba, aby program podpořil využívání telemedicíny, zejména v době krize a pandemie, a bylo tak možné zaručit vysoký standard základních zdravotnických služeb.

Odůvodnění

Telemedicína by se měla rozvíjet, aby se stala účinným nástrojem v době krize a pandemie.

Pozměňovací návrh 4

15. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Ze zkušeností s krizí COVID-19 vyplývá, že je obecně zapotřebí podpořit strukturální transformaci a systémové reformy zdravotnických systémů v celé Unii, aby se zlepšila jejich účinnost, dostupnost a odolnost. V souvislosti s touto transformací a reformami by měl program v součinnosti s programem Digitální Evropa propagovat akce, jež urychlují digitální transformaci zdravotnických služeb a zvyšují jejich interoperabilitu, posilují kapacitu zdravotnických systémů pro lepší předcházení nemocím a propagaci zdraví, poskytování nových modelů péče a integrovaných služeb, od komunitní a primární zdravotní péče až po vysoce specializované služby, a to na základě potřeb lidí, a jež zajistí efektivní pracovní sílu ve veřejném zdravotnictví disponující správnými dovednostmi, včetně digitálních dovedností. Vytvoření evropského prostoru pro data z oblasti veřejného zdraví by systémům zdravotní péče, výzkumným pracovníkům a veřejným orgánům poskytlo prostředky ke zlepšení dostupnosti a kvality zdravotní péče. S ohledem na základní právo na přístup k preventivní zdravotní péči a lékařské péči, které je zakotveno v článku 35 Listiny základních práv Evropské unie, a s ohledem na společné hodnoty a zásady ve zdravotních systémech Evropské unie uvedené v závěrech Rady ze dne 2. června 2006 (12) by měl program podporovat akce, jež zajistí univerzálnost a inkluzivnost zdravotní péče, což znamená, že nikomu není zamezen přístup ke zdravotní péči, a akce zajišťující, že práva pacientů, včetně práva na ochranu jejich údajů, budou náležitě respektována. | Ze zkušeností s krizí COVID-19 vyplývá, že je obecně zapotřebí podpořit strukturální transformaci a systémové reformy zdravotnických systémů v celé Unii, aby se zlepšila jejich účinnost, dostupnost a odolnost.
  Tyto reformy by v rámci přepracovaného evropského semestru měly posílit specifičnost evropských zdravotnických systémů založených na stabilních veřejných službách a rozsáhlých veřejných investicích. Zdravotnické služby jsou službami obecného zájmu, které mají posílit evropský pilíř sociálních práv a které nemohou podléhat pravidlům soukromého sektoru.
   V souvislosti s touto transformací a reformami by měl program
  zajistit koordinaci a financování zátěžových testů v členských státech s cílem určit slabá místa a posoudit schopnost reakce na pandemie, a to s přihlédnutím ke struktuře jejich systémů zdravotní péče. Kromě toho by měl program
  v součinnosti s programem Digitální Evropa propagovat akce, jež urychlují digitální transformaci zdravotnických služeb a zvyšují jejich interoperabilitu, posilují kapacitu zdravotnických systémů pro lepší předcházení nemocím a propagaci zdraví, poskytování nových modelů péče a integrovaných služeb, od komunitní a primární zdravotní péče až po vysoce specializované služby, a to na základě potřeb lidí, a jež zajistí efektivní pracovní sílu ve veřejném zdravotnictví disponující správnými dovednostmi, včetně digitálních dovedností. Vytvoření evropského prostoru pro data z oblasti veřejného zdraví by systémům zdravotní péče, výzkumným pracovníkům a veřejným orgánům poskytlo prostředky ke zlepšení dostupnosti a kvality zdravotní péče. S ohledem na základní právo na přístup k preventivní zdravotní péči a lékařské péči, které je zakotveno v článku 35 Listiny základních práv Evropské unie, a s ohledem na společné hodnoty a zásady ve zdravotních systémech Evropské unie uvedené v závěrech Rady ze dne 2. června 2006 (12) by měl program podporovat akce, jež zajistí univerzálnost a inkluzivnost zdravotní péče, což znamená, že nikomu není zamezen přístup ke zdravotní péči, a akce zajišťující, že práva pacientů, včetně práva na ochranu jejich údajů, budou náležitě respektována. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Ze zkušeností s krizí COVID-19 vyplývá, že je obecně zapotřebí podpořit strukturální transformaci a systémové reformy zdravotnických systémů v celé Unii, aby se zlepšila jejich účinnost, dostupnost a odolnost. V souvislosti s touto transformací a reformami by měl program v součinnosti s programem Digitální Evropa propagovat akce, jež urychlují digitální transformaci zdravotnických služeb a zvyšují jejich interoperabilitu, posilují kapacitu zdravotnických systémů pro lepší předcházení nemocím a propagaci zdraví, poskytování nových modelů péče a integrovaných služeb, od komunitní a primární zdravotní péče až po vysoce specializované služby, a to na základě potřeb lidí, a jež zajistí efektivní pracovní sílu ve veřejném zdravotnictví disponující správnými dovednostmi, včetně digitálních dovedností. Vytvoření evropského prostoru pro data z oblasti veřejného zdraví by systémům zdravotní péče, výzkumným pracovníkům a veřejným orgánům poskytlo prostředky ke zlepšení dostupnosti a kvality zdravotní péče. S ohledem na základní právo na přístup k preventivní zdravotní péči a lékařské péči, které je zakotveno v článku 35 Listiny základních práv Evropské unie, a s ohledem na společné hodnoty a zásady ve zdravotních systémech Evropské unie uvedené v závěrech Rady ze dne 2. června 2006 (12) by měl program podporovat akce, jež zajistí univerzálnost a inkluzivnost zdravotní péče, což znamená, že nikomu není zamezen přístup ke zdravotní péči, a akce zajišťující, že práva pacientů, včetně práva na ochranu jejich údajů, budou náležitě respektována.

Ze zkušeností s krizí COVID-19 vyplývá, že je obecně zapotřebí podpořit strukturální transformaci a systémové reformy zdravotnických systémů v celé Unii, aby se zlepšila jejich účinnost, dostupnost a odolnost.
  Tyto reformy by v rámci přepracovaného evropského semestru měly posílit specifičnost evropských zdravotnických systémů založených na stabilních veřejných službách a rozsáhlých veřejných investicích. Zdravotnické služby jsou službami obecného zájmu, které mají posílit evropský pilíř sociálních práv a které nemohou podléhat pravidlům soukromého sektoru.
   V souvislosti s touto transformací a reformami by měl program
  zajistit koordinaci a financování zátěžových testů v členských státech s cílem určit slabá místa a posoudit schopnost reakce na pandemie, a to s přihlédnutím ke struktuře jejich systémů zdravotní péče. Kromě toho by měl program
  v součinnosti s programem Digitální Evropa propagovat akce, jež urychlují digitální transformaci zdravotnických služeb a zvyšují jejich interoperabilitu, posilují kapacitu zdravotnických systémů pro lepší předcházení nemocím a propagaci zdraví, poskytování nových modelů péče a integrovaných služeb, od komunitní a primární zdravotní péče až po vysoce specializované služby, a to na základě potřeb lidí, a jež zajistí efektivní pracovní sílu ve veřejném zdravotnictví disponující správnými dovednostmi, včetně digitálních dovedností. Vytvoření evropského prostoru pro data z oblasti veřejného zdraví by systémům zdravotní péče, výzkumným pracovníkům a veřejným orgánům poskytlo prostředky ke zlepšení dostupnosti a kvality zdravotní péče. S ohledem na základní právo na přístup k preventivní zdravotní péči a lékařské péči, které je zakotveno v článku 35 Listiny základních práv Evropské unie, a s ohledem na společné hodnoty a zásady ve zdravotních systémech Evropské unie uvedené v závěrech Rady ze dne 2. června 2006 (12) by měl program podporovat akce, jež zajistí univerzálnost a inkluzivnost zdravotní péče, což znamená, že nikomu není zamezen přístup ke zdravotní péči, a akce zajišťující, že práva pacientů, včetně práva na ochranu jejich údajů, budou náležitě respektována.

Odůvodnění

Vyplývá z pozměňovacího návrhu.

Pozměňovací návrh 5

18. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Program by proto měl přispívat k prevenci nemocí po celou dobu života jednotlivce a k propagaci zdraví tím, že bude řešit rizikové faktory pro zdraví, jako je užívání tabáku a souvisejících výrobků a expozice jejich emisím, škodlivé požívání alkoholu a konzumace nedovolených drog. Program by měl rovněž přispívat k omezování škodlivých účinků drog na zdraví, nezdravých stravovacích návyků, nedostatku fyzické aktivity a expozice znečištění životního prostředí a podporovat prostředí příznivé pro zdravý životní styl, aby doplňoval akce členských států v těchto oblastech. Program by měl proto rovněž přispět k cílům Zelené dohody pro Evropu, strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“ a strategie v oblasti biologické rozmanitosti. | Program by proto měl přispívat k prevenci nemocí po celou dobu života jednotlivce a k propagaci zdraví tím, že bude řešit rizikové faktory pro zdraví, jako je užívání tabáku a souvisejících výrobků a expozice jejich emisím, škodlivé požívání alkoholu a konzumace nedovolených drog. Program by měl rovněž přispívat k omezování škodlivých účinků drog na zdraví, nezdravých stravovacích návyků, nedostatku fyzické aktivity a expozice znečištění životního prostředí a podporovat prostředí příznivé pro zdravý životní styl, aby doplňoval akce členských států
  a místních a regionálních orgánů
  v těchto oblastech. Program by měl proto rovněž přispět k cílům Zelené dohody pro Evropu, strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“ a strategie v oblasti biologické rozmanitosti. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Program by proto měl přispívat k prevenci nemocí po celou dobu života jednotlivce a k propagaci zdraví tím, že bude řešit rizikové faktory pro zdraví, jako je užívání tabáku a souvisejících výrobků a expozice jejich emisím, škodlivé požívání alkoholu a konzumace nedovolených drog. Program by měl rovněž přispívat k omezování škodlivých účinků drog na zdraví, nezdravých stravovacích návyků, nedostatku fyzické aktivity a expozice znečištění životního prostředí a podporovat prostředí příznivé pro zdravý životní styl, aby doplňoval akce členských států v těchto oblastech. Program by měl proto rovněž přispět k cílům Zelené dohody pro Evropu, strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“ a strategie v oblasti biologické rozmanitosti.

Program by proto měl přispívat k prevenci nemocí po celou dobu života jednotlivce a k propagaci zdraví tím, že bude řešit rizikové faktory pro zdraví, jako je užívání tabáku a souvisejících výrobků a expozice jejich emisím, škodlivé požívání alkoholu a konzumace nedovolených drog. Program by měl rovněž přispívat k omezování škodlivých účinků drog na zdraví, nezdravých stravovacích návyků, nedostatku fyzické aktivity a expozice znečištění životního prostředí a podporovat prostředí příznivé pro zdravý životní styl, aby doplňoval akce členských států
  a místních a regionálních orgánů
  v těchto oblastech. Program by měl proto rovněž přispět k cílům Zelené dohody pro Evropu, strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“ a strategie v oblasti biologické rozmanitosti.

Odůvodnění

Je třeba poukázat na úlohu místních a regionálních orgánů.

Pozměňovací návrh 6

20. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Program bude fungovat v součinnosti a doplňkovosti s ostatními politikami, programy a fondy EU, jako jsou akce prováděné v rámci programu Digitální Evropa, programu Horizont Evropa, rezervy rescEU v rámci mechanismu civilní ochrany Unie, nástroje pro mimořádnou podporu, Evropského sociálního fondu+ (ESF+), mimo jiné pokud jde o součinnost za účelem lepší ochrany zdraví a bezpečnosti milionů pracovníků v EU) včetně složky Zaměstnanost a sociální inovace (EaSI), Fondu InvestEU, programu pro jednotný trh, Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), facility na podporu oživení a odolnosti včetně nástroje pro provádění reforem, programu Erasmus, Evropského sboru solidarity, podpory na zmírnění rizik nezaměstnanosti v mimořádné situaci (SURE) a nástrojů pro vnější činnost EU, jako je nástroj pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci a nástroj předvstupní pomoci III. V příslušných případech budou stanovena společná pravidla s cílem zajistit soudržnost a doplňkovost mezi fondy a zároveň zajistit, aby byly respektovány specifické prvky těchto politik a aby byl zajištěn soulad se strategickými požadavky těchto politik, programů a fondů, jako jsou základní podmínky EFRR a ESF+. | Program bude fungovat v součinnosti a doplňkovosti s ostatními politikami, programy a fondy EU, jako jsou akce prováděné v rámci programu Digitální Evropa, programu Horizont Evropa, rezervy rescEU v rámci mechanismu civilní ochrany Unie, nástroje pro mimořádnou podporu, Evropského sociálního fondu+ (ESF+), mimo jiné pokud jde o součinnost za účelem lepší ochrany zdraví a bezpečnosti milionů pracovníků v EU) včetně složky Zaměstnanost a sociální inovace (EaSI), Fondu InvestEU, programu pro jednotný trh, Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), facility na podporu oživení a odolnosti včetně nástroje pro provádění reforem, programu Erasmus, Evropského sboru solidarity, podpory na zmírnění rizik nezaměstnanosti v mimořádné situaci (SURE) a nástrojů pro vnější činnost EU, jako je nástroj pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci a nástroj předvstupní pomoci III. V příslušných případech
  a případně ve spolupráci s řídícími orgány evropských strukturálních a investičních fondů
  budou stanovena společná pravidla s cílem zajistit soudržnost a doplňkovost mezi fondy a zároveň zajistit, aby byly respektovány specifické prvky těchto politik a aby byl zajištěn soulad se strategickými požadavky těchto politik, programů a fondů, jako jsou základní podmínky EFRR a ESF+. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Program bude fungovat v součinnosti a doplňkovosti s ostatními politikami, programy a fondy EU, jako jsou akce prováděné v rámci programu Digitální Evropa, programu Horizont Evropa, rezervy rescEU v rámci mechanismu civilní ochrany Unie, nástroje pro mimořádnou podporu, Evropského sociálního fondu+ (ESF+), mimo jiné pokud jde o součinnost za účelem lepší ochrany zdraví a bezpečnosti milionů pracovníků v EU) včetně složky Zaměstnanost a sociální inovace (EaSI), Fondu InvestEU, programu pro jednotný trh, Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), facility na podporu oživení a odolnosti včetně nástroje pro provádění reforem, programu Erasmus, Evropského sboru solidarity, podpory na zmírnění rizik nezaměstnanosti v mimořádné situaci (SURE) a nástrojů pro vnější činnost EU, jako je nástroj pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci a nástroj předvstupní pomoci III. V příslušných případech budou stanovena společná pravidla s cílem zajistit soudržnost a doplňkovost mezi fondy a zároveň zajistit, aby byly respektovány specifické prvky těchto politik a aby byl zajištěn soulad se strategickými požadavky těchto politik, programů a fondů, jako jsou základní podmínky EFRR a ESF+.

Program bude fungovat v součinnosti a doplňkovosti s ostatními politikami, programy a fondy EU, jako jsou akce prováděné v rámci programu Digitální Evropa, programu Horizont Evropa, rezervy rescEU v rámci mechanismu civilní ochrany Unie, nástroje pro mimořádnou podporu, Evropského sociálního fondu+ (ESF+), mimo jiné pokud jde o součinnost za účelem lepší ochrany zdraví a bezpečnosti milionů pracovníků v EU) včetně složky Zaměstnanost a sociální inovace (EaSI), Fondu InvestEU, programu pro jednotný trh, Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), facility na podporu oživení a odolnosti včetně nástroje pro provádění reforem, programu Erasmus, Evropského sboru solidarity, podpory na zmírnění rizik nezaměstnanosti v mimořádné situaci (SURE) a nástrojů pro vnější činnost EU, jako je nástroj pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci a nástroj předvstupní pomoci III. V příslušných případech
  a případně ve spolupráci s řídícími orgány evropských strukturálních a investičních fondů
  budou stanovena společná pravidla s cílem zajistit soudržnost a doplňkovost mezi fondy a zároveň zajistit, aby byly respektovány specifické prvky těchto politik a aby byl zajištěn soulad se strategickými požadavky těchto politik, programů a fondů, jako jsou základní podmínky EFRR a ESF+.

Odůvodnění

Je třeba poukázat na spojitost s řídícími orgány evropských strukturálních a investičních fondů.

Pozměňovací návrh 7

25. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Právní předpisy Unie v oblasti zdraví mají bezprostřední dopad na veřejné zdraví, životy občanů, účinnost a odolnost zdravotnických systémů a na řádné fungování vnitřního trhu. Regulační rámec pro zdravotnické výrobky a technologie (léčivé přípravky, zdravotnické prostředky a látky lidského původu), jakož i pro právní předpisy týkající se tabáku, práv pacientů v přeshraniční zdravotní péči a vážných přeshraničních zdravotních hrozeb má zásadní význam pro ochranu zdraví v Unii. Program by proto měl podporovat tvorbu, provádění a prosazování právních předpisů Unie v oblasti zdraví a poskytovat vysoce kvalitní, srovnatelné a spolehlivé údaje na podporu tvorby politik a monitorování. | Právní předpisy Unie v oblasti zdraví mají bezprostřední dopad na veřejné zdraví, životy občanů, účinnost a odolnost zdravotnických systémů a na řádné fungování vnitřního trhu. Regulační rámec pro zdravotnické výrobky a technologie (léčivé přípravky, zdravotnické prostředky a látky lidského původu), jakož i pro právní předpisy týkající se tabáku, práv pacientů v přeshraniční zdravotní péči a vážných přeshraničních zdravotních hrozeb má zásadní význam pro ochranu zdraví v Unii. Program by proto měl podporovat tvorbu, provádění a prosazování právních předpisů Unie v oblasti zdraví a poskytovat vysoce kvalitní, srovnatelné a spolehlivé údaje
  na regionální úrovni NUTS 2
  na podporu tvorby politik a monitorování. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Právní předpisy Unie v oblasti zdraví mají bezprostřední dopad na veřejné zdraví, životy občanů, účinnost a odolnost zdravotnických systémů a na řádné fungování vnitřního trhu. Regulační rámec pro zdravotnické výrobky a technologie (léčivé přípravky, zdravotnické prostředky a látky lidského původu), jakož i pro právní předpisy týkající se tabáku, práv pacientů v přeshraniční zdravotní péči a vážných přeshraničních zdravotních hrozeb má zásadní význam pro ochranu zdraví v Unii. Program by proto měl podporovat tvorbu, provádění a prosazování právních předpisů Unie v oblasti zdraví a poskytovat vysoce kvalitní, srovnatelné a spolehlivé údaje na podporu tvorby politik a monitorování.

Právní předpisy Unie v oblasti zdraví mají bezprostřední dopad na veřejné zdraví, životy občanů, účinnost a odolnost zdravotnických systémů a na řádné fungování vnitřního trhu. Regulační rámec pro zdravotnické výrobky a technologie (léčivé přípravky, zdravotnické prostředky a látky lidského původu), jakož i pro právní předpisy týkající se tabáku, práv pacientů v přeshraniční zdravotní péči a vážných přeshraničních zdravotních hrozeb má zásadní význam pro ochranu zdraví v Unii. Program by proto měl podporovat tvorbu, provádění a prosazování právních předpisů Unie v oblasti zdraví a poskytovat vysoce kvalitní, srovnatelné a spolehlivé údaje
  na regionální úrovni NUTS 2
  na podporu tvorby politik a monitorování.

Odůvodnění

Je třeba zde konkrétně zmínit regionální úroveň NUTS 2.

Pozměňovací návrh 8

26. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Přeshraniční spolupráce při poskytování zdravotní péče pacientům, kteří se pohybují mezi členskými státy, spolupráce v oblasti hodnocení zdravotnických technologií (HZT) a evropských referenčních sítí jsou příkladem oblastí, kde integrovaná spolupráce mezi členskými státy vykazuje vysokou přidanou hodnotu a velký potenciál pro zvýšení účinnosti zdravotnických systémů, a tedy pro zlepšení zdraví obecně. Program by proto měl podporovat činnosti, které takovou integrovanou a koordinovanou spolupráci umožní a rovněž poslouží k podpoře provádění postupů s vysokým dopadem, jejichž cílem je co nejúčinněji šířit dostupné zdroje pro dotčené obyvatelstvo a oblasti, aby se maximalizoval jejich dopad. | Přeshraniční spolupráce při poskytování zdravotní péče pacientům, kteří se pohybují mezi členskými státy
  nebo evropskými seskupeními pro územní spolupráci (ESÚS)
  , spolupráce v oblasti hodnocení zdravotnických technologií (HZT) a evropských referenčních sítí jsou příkladem oblastí, kde integrovaná spolupráce mezi členskými státy
  a místními a regionálními orgány
  vykazuje vysokou přidanou hodnotu a velký potenciál pro zvýšení účinnosti zdravotnických systémů, a tedy pro zlepšení zdraví obecně. Program by proto měl podporovat činnosti, které takovou integrovanou a koordinovanou spolupráci umožní a rovněž poslouží k podpoře provádění postupů s vysokým dopadem, jejichž cílem je co nejúčinněji šířit dostupné zdroje pro dotčené obyvatelstvo a oblasti, aby se maximalizoval jejich dopad.
  Jak například doporučil Evropský výbor regionů ve svém stanovisku o přeshraniční zdravotní péči, program by měl mezi příhraničními regiony vybudovat „zdravotnické koridory“, díky nimž by pacienti a zdravotničtí pracovníci mohli během omezení volného pohybu osob nadále volně překračovat hranice, aby se zaručil přístup ke zdravotní péči a její poskytování. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Přeshraniční spolupráce při poskytování zdravotní péče pacientům, kteří se pohybují mezi členskými státy, spolupráce v oblasti hodnocení zdravotnických technologií (HZT) a evropských referenčních sítí jsou příkladem oblastí, kde integrovaná spolupráce mezi členskými státy vykazuje vysokou přidanou hodnotu a velký potenciál pro zvýšení účinnosti zdravotnických systémů, a tedy pro zlepšení zdraví obecně. Program by proto měl podporovat činnosti, které takovou integrovanou a koordinovanou spolupráci umožní a rovněž poslouží k podpoře provádění postupů s vysokým dopadem, jejichž cílem je co nejúčinněji šířit dostupné zdroje pro dotčené obyvatelstvo a oblasti, aby se maximalizoval jejich dopad.

Přeshraniční spolupráce při poskytování zdravotní péče pacientům, kteří se pohybují mezi členskými státy
  nebo evropskými seskupeními pro územní spolupráci (ESÚS)
  , spolupráce v oblasti hodnocení zdravotnických technologií (HZT) a evropských referenčních sítí jsou příkladem oblastí, kde integrovaná spolupráce mezi členskými státy
  a místními a regionálními orgány
  vykazuje vysokou přidanou hodnotu a velký potenciál pro zvýšení účinnosti zdravotnických systémů, a tedy pro zlepšení zdraví obecně. Program by proto měl podporovat činnosti, které takovou integrovanou a koordinovanou spolupráci umožní a rovněž poslouží k podpoře provádění postupů s vysokým dopadem, jejichž cílem je co nejúčinněji šířit dostupné zdroje pro dotčené obyvatelstvo a oblasti, aby se maximalizoval jejich dopad.
  Jak například doporučil Evropský výbor regionů ve svém stanovisku o přeshraniční zdravotní péči, program by měl mezi příhraničními regiony vybudovat „zdravotnické koridory“, díky nimž by pacienti a zdravotničtí pracovníci mohli během omezení volného pohybu osob nadále volně překračovat hranice, aby se zaručil přístup ke zdravotní péči a její poskytování.

Odůvodnění

V této souvislosti by bylo možné zmínit ESÚS, protože tato seskupení přispívají k lepšímu přístupu ke službám, včetně zdravotní péče, v příhraničních regionech a jsou příkladem přeshraniční spolupráce, kterou zavedly místní a regionální orgány.

Pozměňovací návrh 9

30. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | Aby bylo zajištěno, že budou na úrovni Unie uskutečněny všechny tyto cíle, měla by Evropská komise navýšit rozpočet a posílit mandát jednotlivých evropských agentur zabývajících se otázkami zdraví, jako je Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí, Evropská agentura pro léčivé přípravky, Evropský úřad pro bezpečnost potravin, Evropská agentura pro chemické látky a Evropská agentura pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci. Mimoto je třeba lépe koordinovat činnost těchto agentur, aby se mohly účinněji podílet na realizaci cílů programu „EU pro zdraví“, a posílit jejich úlohu při řízení tohoto programu. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Aby bylo zajištěno, že budou na úrovni Unie uskutečněny všechny tyto cíle, měla by Evropská komise navýšit rozpočet a posílit mandát jednotlivých evropských agentur zabývajících se otázkami zdraví, jako je Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí, Evropská agentura pro léčivé přípravky, Evropský úřad pro bezpečnost potravin, Evropská agentura pro chemické látky a Evropská agentura pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci. Mimoto je třeba lépe koordinovat činnost těchto agentur, aby se mohly účinněji podílet na realizaci cílů programu „EU pro zdraví“, a posílit jejich úlohu při řízení tohoto programu.

Odůvodnění

Evropská unie již disponuje řadou nástrojů. Je nutné je posílit a lépe koordinovat, aby byla EU schopna účinněji reagovat na zdravotní krize a aby se zlepšilo zdraví evropských občanů.

Pozměňovací návrh 10

31. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Vzhledem ke specifické povaze cílů a akcí, na něž se program vztahuje, mají příslušné orgány členských států v některých případech nejlepší předpoklady k tomu, aby prováděly související činnosti. Uvedené orgány, určené samotnými členskými státy, by proto měly být považovány za označené příjemce pro účely článku 195 finančního nařízení a granty budou těmto orgánům uděleny bez předchozího zveřejnění výzev k podávání návrhů. | Vzhledem ke specifické povaze cílů a akcí, na něž se program vztahuje, mají příslušné orgány členských států
  a místní a regionální orgány s pravomocemi v oblasti veřejného zdraví
  v některých případech nejlepší předpoklady k tomu, aby prováděly související činnosti. Uvedené orgány, určené samotnými členskými státy, by proto měly být považovány za označené příjemce pro účely článku 195 finančního nařízení a granty budou těmto orgánům uděleny bez předchozího zveřejnění výzev k podávání návrhů. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Vzhledem ke specifické povaze cílů a akcí, na něž se program vztahuje, mají příslušné orgány členských států v některých případech nejlepší předpoklady k tomu, aby prováděly související činnosti. Uvedené orgány, určené samotnými členskými státy, by proto měly být považovány za označené příjemce pro účely článku 195 finančního nařízení a granty budou těmto orgánům uděleny bez předchozího zveřejnění výzev k podávání návrhů.

Vzhledem ke specifické povaze cílů a akcí, na něž se program vztahuje, mají příslušné orgány členských států
  a místní a regionální orgány s pravomocemi v oblasti veřejného zdraví
  v některých případech nejlepší předpoklady k tomu, aby prováděly související činnosti. Uvedené orgány, určené samotnými členskými státy, by proto měly být považovány za označené příjemce pro účely článku 195 finančního nařízení a granty budou těmto orgánům uděleny bez předchozího zveřejnění výzev k podávání návrhů.

Odůvodnění

Je třeba poukázat na úlohu místních a regionálních orgánů s pravomocemi v oblasti zdraví.

Pozměňovací návrh 11

40. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| S ohledem na význam boje proti změnám klimatu v souladu se závazky Unie k provádění Pařížské dohody a cílů udržitelného rozvoje OSN tento program přispěje k začlenění oblasti klimatu do politik Unie a k dosažení toho, aby celkem
  25
   % výdajů z rozpočtu EU přispívalo k cílům v oblasti klimatu. Během přípravy a provádění programu budou identifikovány relevantní akce a budou znovu posouzeny v souvislosti s hodnocením v polovině období. | S ohledem na význam boje proti změnám klimatu v souladu se závazky Unie k provádění Pařížské dohody a cílů udržitelného rozvoje OSN tento program přispěje k začlenění oblasti klimatu do politik Unie a k dosažení toho, aby celkem
  30
   % výdajů z rozpočtu EU přispívalo k cílům v oblasti klimatu. Během přípravy a provádění programu budou identifikovány relevantní akce a budou znovu posouzeny v souvislosti s hodnocením v polovině období. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

S ohledem na význam boje proti změnám klimatu v souladu se závazky Unie k provádění Pařížské dohody a cílů udržitelného rozvoje OSN tento program přispěje k začlenění oblasti klimatu do politik Unie a k dosažení toho, aby celkem
  25
   % výdajů z rozpočtu EU přispívalo k cílům v oblasti klimatu. Během přípravy a provádění programu budou identifikovány relevantní akce a budou znovu posouzeny v souvislosti s hodnocením v polovině období.

S ohledem na význam boje proti změnám klimatu v souladu se závazky Unie k provádění Pařížské dohody a cílů udržitelného rozvoje OSN tento program přispěje k začlenění oblasti klimatu do politik Unie a k dosažení toho, aby celkem
  30
   % výdajů z rozpočtu EU přispívalo k cílům v oblasti klimatu. Během přípravy a provádění programu budou identifikovány relevantní akce a budou znovu posouzeny v souvislosti s hodnocením v polovině období.

Odůvodnění

Je třeba změnit podíl výdajů s cílem zajistit, aby bylo na cíle v oblasti klimatu k dispozici více prostředků.

Pozměňovací návrh 12

42. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Při provádění programu by měla být uznávána odpovědnost členských států za vymezení své zdravotní politiky a za organizaci a poskytování zdravotních služeb a lékařské péče. | Při provádění programu by měla být uznávána odpovědnost členských států
  a případně regionů nebo jiných úrovní správy podílejících se na vymezování zdravotních politik
  za vymezení své zdravotní politiky a za organizaci a poskytování zdravotních služeb a lékařské péče. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Při provádění programu by měla být uznávána odpovědnost členských států za vymezení své zdravotní politiky a za organizaci a poskytování zdravotních služeb a lékařské péče.

Při provádění programu by měla být uznávána odpovědnost členských států
  a případně regionů nebo jiných úrovní správy podílejících se na vymezování zdravotních politik
  za vymezení své zdravotní politiky a za organizaci a poskytování zdravotních služeb a lékařské péče.

Odůvodnění

Je třeba se zaměřit na jednotlivé subjekty, kterých se vymezování zdravotních politik týká.

Pozměňovací návrh 13

Čl. 3 odst. 3

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| posílit zdravotnické systémy a pracovníky ve zdravotnictví, mimo jiné prostřednictvím digitální transformace a integrovanější a koordinovanější spolupráce mezi členskými státy, důsledného provádění osvědčených postupů a sdílení údajů s cílem zvýšit obecnou úroveň veřejného zdraví. | posílit zdravotnické systémy a pracovníky ve zdravotnictví, mimo jiné prostřednictvím digitální transformace a integrovanější a koordinovanější spolupráce mezi členskými státy
  a místními a regionálními orgány s pravomocemi v oblasti veřejného zdraví, koordinace subjektů ve zdravotnické a zdravotně-sociální oblasti na územích v souladu s počtem obyvatel
  , důsledného provádění osvědčených postupů a sdílení údajů s cílem zvýšit obecnou úroveň veřejného zdraví. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

posílit zdravotnické systémy a pracovníky ve zdravotnictví, mimo jiné prostřednictvím digitální transformace a integrovanější a koordinovanější spolupráce mezi členskými státy, důsledného provádění osvědčených postupů a sdílení údajů s cílem zvýšit obecnou úroveň veřejného zdraví.

posílit zdravotnické systémy a pracovníky ve zdravotnictví, mimo jiné prostřednictvím digitální transformace a integrovanější a koordinovanější spolupráce mezi členskými státy
  a místními a regionálními orgány s pravomocemi v oblasti veřejného zdraví, koordinace subjektů ve zdravotnické a zdravotně-sociální oblasti na územích v souladu s počtem obyvatel
  , důsledného provádění osvědčených postupů a sdílení údajů s cílem zvýšit obecnou úroveň veřejného zdraví.

Odůvodnění

Je třeba připomenout význam místních subjektů příslušných pro oblast zdraví.

Pozměňovací návrh 14

Článek 4

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| O splnění obecných cílů uvedených v článku 3 se usiluje prostřednictvím těchto specifických cílů, v příslušných případech v souladu s přístupem „jedno zdraví“: | O splnění obecných cílů uvedených v článku 3 se usiluje prostřednictvím těchto specifických cílů, v příslušných případech v souladu s přístupem „jedno zdraví“: |
| 1) | posílit schopnost Unie v oblasti prevence, připravenosti a reakce na vážné přeshraniční zdravotní hrozby a řízení zdravotních krizí, mimo jiné prostřednictvím koordinace, poskytování a využívání kapacit pro neodkladnou zdravotní péči, shromažďování údajů a dozoru; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

O splnění obecných cílů uvedených v článku 3 se usiluje prostřednictvím těchto specifických cílů, v příslušných případech v souladu s přístupem „jedno zdraví“:

O splnění obecných cílů uvedených v článku 3 se usiluje prostřednictvím těchto specifických cílů, v příslušných případech v souladu s přístupem „jedno zdraví“:

1)

posílit schopnost Unie v oblasti prevence, připravenosti a reakce na vážné přeshraniční zdravotní hrozby a řízení zdravotních krizí, mimo jiné prostřednictvím koordinace, poskytování a využívání kapacit pro neodkladnou zdravotní péči, shromažďování údajů a dozoru;

| 1) | posílit schopnost Unie v oblasti prevence, připravenosti a reakce na vážné přeshraniční zdravotní hrozby a řízení zdravotních krizí, mimo jiné prostřednictvím koordinace, poskytování a využívání kapacit pro neodkladnou zdravotní péči, shromažďování údajů
  , vybudování zdravotnických koridorů
  a dozoru; |
| --- | --- |

1)

posílit schopnost Unie v oblasti prevence, připravenosti a reakce na vážné přeshraniční zdravotní hrozby a řízení zdravotních krizí, mimo jiné prostřednictvím koordinace, poskytování a využívání kapacit pro neodkladnou zdravotní péči, shromažďování údajů
  , vybudování zdravotnických koridorů
  a dozoru;

| 2) | zajistit, aby byly v Unii k dispozici rezervy nebo zásoby produktů s významem pro krizi a rezerva lékařského, zdravotnického a podpůrného personálu, který bude mobilizován v případě krize; |
| --- | --- |

2)

zajistit, aby byly v Unii k dispozici rezervy nebo zásoby produktů s významem pro krizi a rezerva lékařského, zdravotnického a podpůrného personálu, který bude mobilizován v případě krize;

| 2) | zajistit, aby byly v Unii k dispozici rezervy nebo zásoby produktů s významem pro krizi a rezerva lékařského, zdravotnického a podpůrného personálu, který bude mobilizován v případě krize; |
| --- | --- |

2)

zajistit, aby byly v Unii k dispozici rezervy nebo zásoby produktů s významem pro krizi a rezerva lékařského, zdravotnického a podpůrného personálu, který bude mobilizován v případě krize;

| 3) | podporovat akce zaměřené na zajištění odpovídající dostupnosti, přístupnosti a cenové dostupnosti produktů s významem pro krizi a dalších nezbytných zdravotnických potřeb; |
| --- | --- |

3)

podporovat akce zaměřené na zajištění odpovídající dostupnosti, přístupnosti a cenové dostupnosti produktů s významem pro krizi a dalších nezbytných zdravotnických potřeb;

| 3) | podporovat akce zaměřené na zajištění odpovídající dostupnosti, přístupnosti a cenové dostupnosti produktů s významem pro krizi a dalších nezbytných zdravotnických potřeb; |
| --- | --- |

3)

podporovat akce zaměřené na zajištění odpovídající dostupnosti, přístupnosti a cenové dostupnosti produktů s významem pro krizi a dalších nezbytných zdravotnických potřeb;

| 4) | posílit účinnost, dostupnost, udržitelnost a odolnost zdravotnických systémů, mimo jiné podporou digitální transformace, zavádění digitálních nástrojů a služeb, systémových reforem, uplatňování nových modelů péče a všeobecné zdravotní péče, a řešit nerovnosti v oblasti zdraví; |
| --- | --- |

4)

posílit účinnost, dostupnost, udržitelnost a odolnost zdravotnických systémů, mimo jiné podporou digitální transformace, zavádění digitálních nástrojů a služeb, systémových reforem, uplatňování nových modelů péče a všeobecné zdravotní péče, a řešit nerovnosti v oblasti zdraví;

| 4) | posílit účinnost, dostupnost, udržitelnost a odolnost zdravotnických systémů, mimo jiné
  zajištěním koordinace a financování zátěžových testů s ohledem na pandemie při zohlednění struktury systémů zdravotní péče v jednotlivých členských státech, dále pak
  podporou digitální transformace, zavádění digitálních nástrojů a služeb, systémových reforem, uplatňování nových modelů péče a všeobecné zdravotní péče, a řešit nerovnosti v oblasti zdraví; |
| --- | --- |

4)

posílit účinnost, dostupnost, udržitelnost a odolnost zdravotnických systémů, mimo jiné
  zajištěním koordinace a financování zátěžových testů s ohledem na pandemie při zohlednění struktury systémů zdravotní péče v jednotlivých členských státech, dále pak
  podporou digitální transformace, zavádění digitálních nástrojů a služeb, systémových reforem, uplatňování nových modelů péče a všeobecné zdravotní péče, a řešit nerovnosti v oblasti zdraví;

| 5) | podporovat akce zaměřené na posílení schopnosti zdravotnických systémů zlepšit prevenci a propagaci zdraví, práva pacientů a přeshraniční zdravotní péči a podporovat excelenci lékařských a zdravotnických odborníků; |
| --- | --- |

5)

podporovat akce zaměřené na posílení schopnosti zdravotnických systémů zlepšit prevenci a propagaci zdraví, práva pacientů a přeshraniční zdravotní péči a podporovat excelenci lékařských a zdravotnických odborníků;

| 5) | podporovat akce zaměřené na posílení schopnosti zdravotnických systémů zlepšit prevenci a propagaci zdraví, práva pacientů a přeshraniční zdravotní péči a podporovat excelenci lékařských a zdravotnických odborníků; |
| --- | --- |

5)

podporovat akce zaměřené na posílení schopnosti zdravotnických systémů zlepšit prevenci a propagaci zdraví, práva pacientů a přeshraniční zdravotní péči a podporovat excelenci lékařských a zdravotnických odborníků;

| 6) | podporovat akce zaměřené na dozor, prevenci, diagnostiku a léčbu a péči v oblasti nepřenosných nemocí, zejména rakoviny; |
| --- | --- |

6)

podporovat akce zaměřené na dozor, prevenci, diagnostiku a léčbu a péči v oblasti nepřenosných nemocí, zejména rakoviny;

| 6) | podporovat akce zaměřené na dozor, prevenci, diagnostiku a léčbu a péči v oblasti nepřenosných nemocí, zejména rakoviny; |
| --- | --- |

6)

podporovat akce zaměřené na dozor, prevenci, diagnostiku a léčbu a péči v oblasti nepřenosných nemocí, zejména rakoviny;

| 7) | posilovat a podporovat uvážlivé a účinné používání léčivých přípravků, zejména antimikrobiálních látek, a výrobu a likvidaci léčivých přípravků a zdravotnických prostředků šetrnější k životnímu prostředí; |
| --- | --- |

7)

posilovat a podporovat uvážlivé a účinné používání léčivých přípravků, zejména antimikrobiálních látek, a výrobu a likvidaci léčivých přípravků a zdravotnických prostředků šetrnější k životnímu prostředí;

| 7) | posilovat a podporovat uvážlivé a účinné používání léčivých přípravků, zejména antimikrobiálních látek, a výrobu a likvidaci léčivých přípravků a zdravotnických prostředků šetrnější k životnímu prostředí; |
| --- | --- |

7)

posilovat a podporovat uvážlivé a účinné používání léčivých přípravků, zejména antimikrobiálních látek, a výrobu a likvidaci léčivých přípravků a zdravotnických prostředků šetrnější k životnímu prostředí;

| 8) | podporovat vypracování, provádění a prosazování právních předpisů Unie v oblasti zdraví a poskytovat vysoce kvalitní, srovnatelné a spolehlivé údaje s cílem podpořit tvorbu politik a monitorování a propagovat používání hodnocení dopadu příslušných politik na zdraví; |
| --- | --- |

8)

podporovat vypracování, provádění a prosazování právních předpisů Unie v oblasti zdraví a poskytovat vysoce kvalitní, srovnatelné a spolehlivé údaje s cílem podpořit tvorbu politik a monitorování a propagovat používání hodnocení dopadu příslušných politik na zdraví;

| 8) | podporovat vypracování, provádění a prosazování právních předpisů Unie v oblasti zdraví a poskytovat vysoce kvalitní, srovnatelné a spolehlivé údaje s cílem podpořit tvorbu politik a monitorování a propagovat používání hodnocení dopadu příslušných politik na zdraví; |
| --- | --- |

8)

podporovat vypracování, provádění a prosazování právních předpisů Unie v oblasti zdraví a poskytovat vysoce kvalitní, srovnatelné a spolehlivé údaje s cílem podpořit tvorbu politik a monitorování a propagovat používání hodnocení dopadu příslušných politik na zdraví;

| 9) | podporovat integrovanou spolupráci členských států, a zejména jejich zdravotnických systémů, včetně
  provádění preventivních postupů s velkým dopadem
  , a větší propojování prostřednictvím evropských referenčních sítí a jiných nadnárodních sítí; |
| --- | --- |

9)

podporovat integrovanou spolupráci členských států, a zejména jejich zdravotnických systémů, včetně
  provádění preventivních postupů s velkým dopadem
  , a větší propojování prostřednictvím evropských referenčních sítí a jiných nadnárodních sítí;

| 9) | podporovat integrovanou spolupráci členských států
  a místních a regionálních orgánů
  , a zejména jejich zdravotnických systémů, včetně
  zavedení mechanismu evropské reakce v oblasti zdraví s cílem reagovat na všechny typy zdravotních krizí
  , a větší propojování prostřednictvím evropských referenčních sítí a jiných nadnárodních sítí; |
| --- | --- |

9)

podporovat integrovanou spolupráci členských států
  a místních a regionálních orgánů
  , a zejména jejich zdravotnických systémů, včetně
  zavedení mechanismu evropské reakce v oblasti zdraví s cílem reagovat na všechny typy zdravotních krizí
  , a větší propojování prostřednictvím evropských referenčních sítí a jiných nadnárodních sítí;

| 10) | podporovat příspěvek Unie k mezinárodním a celosvětovým iniciativám v oblasti zdraví. |
| --- | --- |

10)

podporovat příspěvek Unie k mezinárodním a celosvětovým iniciativám v oblasti zdraví.

| 10) | podporovat příspěvek Unie k mezinárodním a celosvětovým iniciativám v oblasti zdraví. |
| --- | --- |

10)

podporovat příspěvek Unie k mezinárodním a celosvětovým iniciativám v oblasti zdraví.

Odůvodnění

Vyplývá z pozměňovacího návrhu.

Pozměňovací návrh 15

Článek 5

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Finanční krytí pro provádění programu na období 2021–2027 činí
  1 946 614 000
  EUR v běžných cenách. | 1.   Finanční krytí pro provádění programu na období 2021–2027 činí
  10 398 000 000
  EUR v běžných cenách
  (9 370 000 000 EUR ve stálých cenách)
  . |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.   Finanční krytí pro provádění programu na období 2021–2027 činí
  1 946 614 000
  EUR v běžných cenách.

1.   Finanční krytí pro provádění programu na období 2021–2027 činí
  10 398 000 000
  EUR v běžných cenách
  (9 370 000 000 EUR ve stálých cenách)
  .

Odůvodnění

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 16

Pozměňovací návrh 16

Článek 16

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Komise vede konzultace o pracovních plánech stanovených pro program, o jeho prioritách a strategických směrech a jeho provádění se zdravotnickými orgány členských států v Řídicí skupině pro podporu zdraví, prevenci chorob a zvládání nepřenosných nemocí. | Komise vede
  na vnitrostátní úrovni nebo v případě sdílených pravomocí na regionální a místní úrovni
  konzultace o pracovních plánech stanovených pro program, o jeho prioritách a strategických směrech a jeho provádění se zdravotnickými orgány členských států v Řídicí skupině pro podporu zdraví, prevenci chorob a zvládání nepřenosných nemocí.
  Do tohoto procesu zapojuje místní a regionální orgány s pravomocemi v oblasti zdravotních politik. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Komise vede konzultace o pracovních plánech stanovených pro program, o jeho prioritách a strategických směrech a jeho provádění se zdravotnickými orgány členských států v Řídicí skupině pro podporu zdraví, prevenci chorob a zvládání nepřenosných nemocí.

Komise vede
  na vnitrostátní úrovni nebo v případě sdílených pravomocí na regionální a místní úrovni
  konzultace o pracovních plánech stanovených pro program, o jeho prioritách a strategických směrech a jeho provádění se zdravotnickými orgány členských států v Řídicí skupině pro podporu zdraví, prevenci chorob a zvládání nepřenosných nemocí.
  Do tohoto procesu zapojuje místní a regionální orgány s pravomocemi v oblasti zdravotních politik.

na vnitrostátní úrovni nebo v případě sdílených pravomocí na regionální a místní úrovni

Do tohoto procesu zapojuje místní a regionální orgány s pravomocemi v oblasti zdravotních politik.

Odůvodnění

Odůvodnění

Je třeba poukázat na úlohu místních a regionálních orgánů a na sdílené pravomoci v oblasti zdraví.

Pozměňovací návrh 17

Pozměňovací návrh 17

Příloha I, písm. g) bod i)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| podpora akcí v oblasti předávání znalostí a spolupráce na úrovni Unie s cílem napomáhat vnitrostátním reformním procesům zaměřeným na zlepšení účinnosti, dostupnosti, udržitelnosti a odolnosti, zejména za účelem řešení problémů zjištěných prostřednictvím evropského semestru a za účelem posílení primární zdravotní péče, upevnění integrace péče a zaměření se na všeobecnou zdravotní péči a rovný přístup ke zdravotní péči; | podpora akcí v oblasti předávání znalostí a spolupráce na úrovni Unie
  v konzultaci s místními a regionálními orgány s pravomocemi v oblasti veřejného zdraví
  s cílem napomáhat vnitrostátním reformním procesům zaměřeným na zlepšení účinnosti, dostupnosti, udržitelnosti a odolnosti, zejména za účelem řešení problémů zjištěných prostřednictvím evropského semestru a za účelem posílení primární zdravotní péče, upevnění integrace
  , koordinace a odstupňování
  péče a zaměření se na všeobecnou zdravotní péči a rovný přístup ke zdravotní péči; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

podpora akcí v oblasti předávání znalostí a spolupráce na úrovni Unie s cílem napomáhat vnitrostátním reformním procesům zaměřeným na zlepšení účinnosti, dostupnosti, udržitelnosti a odolnosti, zejména za účelem řešení problémů zjištěných prostřednictvím evropského semestru a za účelem posílení primární zdravotní péče, upevnění integrace péče a zaměření se na všeobecnou zdravotní péči a rovný přístup ke zdravotní péči;

podpora akcí v oblasti předávání znalostí a spolupráce na úrovni Unie
  v konzultaci s místními a regionálními orgány s pravomocemi v oblasti veřejného zdraví
  s cílem napomáhat vnitrostátním reformním procesům zaměřeným na zlepšení účinnosti, dostupnosti, udržitelnosti a odolnosti, zejména za účelem řešení problémů zjištěných prostřednictvím evropského semestru a za účelem posílení primární zdravotní péče, upevnění integrace
  , koordinace a odstupňování
  péče a zaměření se na všeobecnou zdravotní péči a rovný přístup ke zdravotní péči;

v konzultaci s místními a regionálními orgány s pravomocemi v oblasti veřejného zdraví

, koordinace a odstupňování

Odůvodnění

Odůvodnění

Je důležité posílit zapojení místních a regionálních orgánů do vnitrostátních reformních procesů a do opatření prováděných v rámci evropského semestru.

Pozměňovací návrh 18

Pozměňovací návrh 18

Příloha I, písm. g) bod v)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| audit režimů členských států pro připravenost a reakci (jako je řešení krizí, antimikrobiální rezistence, očkování); | audit režimů členských států
  a případně místních a regionálních orgánů
  pro připravenost a reakci (jako je řešení krizí, antimikrobiální rezistence, očkování); |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

audit režimů členských států pro připravenost a reakci (jako je řešení krizí, antimikrobiální rezistence, očkování);

audit režimů členských států
  a případně místních a regionálních orgánů
  pro připravenost a reakci (jako je řešení krizí, antimikrobiální rezistence, očkování);

a případně místních a regionálních orgánů

Odůvodnění

Odůvodnění

Je třeba poukázat na úlohu místních a regionálních orgánů.

Pozměňovací návrh 19

Pozměňovací návrh 19

Příloha I, písm. g) bod vi)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| podpora vzestupné konvergence výkonnosti vnitrostátních systémů prostřednictvím vývoje ukazatelů, analýzy a zprostředkovávání informací a organizace zátěžových testů vnitrostátních systémů zdravotní péče; | podpora vzestupné konvergence výkonnosti vnitrostátních systémů prostřednictvím vývoje ukazatelů, analýzy a zprostředkovávání informací a organizace zátěžových testů vnitrostátních systémů zdravotní péče
  se zapojením místních a regionálních orgánů s pravomocemi v oblasti veřejného zdraví
  ; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

podpora vzestupné konvergence výkonnosti vnitrostátních systémů prostřednictvím vývoje ukazatelů, analýzy a zprostředkovávání informací a organizace zátěžových testů vnitrostátních systémů zdravotní péče;

podpora vzestupné konvergence výkonnosti vnitrostátních systémů prostřednictvím vývoje ukazatelů, analýzy a zprostředkovávání informací a organizace zátěžových testů vnitrostátních systémů zdravotní péče
  se zapojením místních a regionálních orgánů s pravomocemi v oblasti veřejného zdraví
  ;

se zapojením místních a regionálních orgánů s pravomocemi v oblasti veřejného zdraví

Odůvodnění

Odůvodnění

Je třeba poukázat na úlohu místních a regionálních orgánů a na sdílené pravomoci v oblasti zdraví.

Pozměňovací návrh 20

Pozměňovací návrh 20

Příloha I, písm. g) bod ix)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| podpora zavedení a provádění programů napomáhajících členským státům a jejich činnosti za účelem zlepšení podpory zdraví a prevence chorob (v případě přenosných i nepřenosných nemocí); | podpora zavedení a provádění programů napomáhajících členským státům
  , místním a regionálním orgánům
  a jejich činnosti za účelem zlepšení podpory zdraví a prevence chorob (v případě přenosných i nepřenosných nemocí)
  , což umožní podpořit jejich činnosti při vymezování a provádění činností přizpůsobených jejich charakteristice z hlediska veřejného zdraví
  ; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

podpora zavedení a provádění programů napomáhajících členským státům a jejich činnosti za účelem zlepšení podpory zdraví a prevence chorob (v případě přenosných i nepřenosných nemocí);

podpora zavedení a provádění programů napomáhajících členským státům
  , místním a regionálním orgánům
  a jejich činnosti za účelem zlepšení podpory zdraví a prevence chorob (v případě přenosných i nepřenosných nemocí)
  , což umožní podpořit jejich činnosti při vymezování a provádění činností přizpůsobených jejich charakteristice z hlediska veřejného zdraví
  ;

, místním a regionálním orgánům

, což umožní podpořit jejich činnosti při vymezování a provádění činností přizpůsobených jejich charakteristice z hlediska veřejného zdraví

Odůvodnění

Odůvodnění

V mnoha členských státech za tyto činnosti zodpovídají místní a regionální orgány, kterým by měla být poskytována podpora z těchto programů.

Pozměňovací návrh 21

Pozměňovací návrh 21

Příloha I, písm. g) bod x)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| podpora akcí členských států k zavedení zdravého a bezpečného městského, pracovního a školního prostředí, aby bylo možné činit rozhodnutí vedoucí ke zdravému životnímu stylu a propagovat zdravé stravovací návyky, a to s ohledem na potřeby zranitelných skupin; | podpora akcí členských států
  a místních a regionálních orgánů
  k zavedení zdravého a bezpečného městského, pracovního a školního prostředí, aby bylo možné činit rozhodnutí vedoucí ke zdravému životnímu stylu a propagovat zdravé stravovací návyky, a to s ohledem na potřeby zranitelných skupin; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

podpora akcí členských států k zavedení zdravého a bezpečného městského, pracovního a školního prostředí, aby bylo možné činit rozhodnutí vedoucí ke zdravému životnímu stylu a propagovat zdravé stravovací návyky, a to s ohledem na potřeby zranitelných skupin;

podpora akcí členských států
  a místních a regionálních orgánů
  k zavedení zdravého a bezpečného městského, pracovního a školního prostředí, aby bylo možné činit rozhodnutí vedoucí ke zdravému životnímu stylu a propagovat zdravé stravovací návyky, a to s ohledem na potřeby zranitelných skupin;

a místních a regionálních orgánů

Odůvodnění

Odůvodnění

V mnoha členských státech za tyto činnosti zodpovídají místní a regionální orgány.

Pozměňovací návrh 22

Pozměňovací návrh 22

Příloha I, písm. g) bod xii)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| podpora pro členské státy za účelem posílení administrativní kapacity jejich systémů zdravotní péče prostřednictvím referenčního srovnávání, spolupráce a výměny osvědčených postupů; | podpora pro členské státy
  a případně místní a regionální orgány
  za účelem posílení administrativní kapacity jejich systémů zdravotní péče prostřednictvím referenčního srovnávání, spolupráce a výměny osvědčených postupů; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

podpora pro členské státy za účelem posílení administrativní kapacity jejich systémů zdravotní péče prostřednictvím referenčního srovnávání, spolupráce a výměny osvědčených postupů;

podpora pro členské státy
  a případně místní a regionální orgány
  za účelem posílení administrativní kapacity jejich systémů zdravotní péče prostřednictvím referenčního srovnávání, spolupráce a výměny osvědčených postupů;

a případně místní a regionální orgány

Odůvodnění

Odůvodnění

Je třeba poukázat na úlohu místních a regionálních orgánů.

Pozměňovací návrh 23

Pozměňovací návrh 23

Příloha I, písm. k) bod iii)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| komunikace, jejímž cílem je propagovat prevenci nemocí a zdravý životní styl, ve spolupráci se všemi dotčenými aktéry
  na
  mezinárodní, unijní
  a
   vnitrostátní úrovni. | komunikace, jejímž cílem je propagovat prevenci nemocí a zdravý životní styl,
  prováděná
  ve spolupráci se všemi dotčenými aktéry
  a přizpůsobená
  mezinárodní, unijní, vnitrostátní
  , regionální a místní
  úrovni. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

komunikace, jejímž cílem je propagovat prevenci nemocí a zdravý životní styl, ve spolupráci se všemi dotčenými aktéry
  na
  mezinárodní, unijní
  a
   vnitrostátní úrovni.

na

a

komunikace, jejímž cílem je propagovat prevenci nemocí a zdravý životní styl,
  prováděná
  ve spolupráci se všemi dotčenými aktéry
  a přizpůsobená
  mezinárodní, unijní, vnitrostátní
  , regionální a místní
  úrovni.

prováděná

a přizpůsobená

, regionální a místní

Odůvodnění

Odůvodnění

Je třeba poukázat na zapojení různých místních úrovní.

Pozměňovací návrh 24

Pozměňovací návrh 24

Příloha I, písmeno l) (nové)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | l) | Obecné problémy v oblasti zdraví










  i) | podpora činností, které mají vyřešit obecné problémy v oblasti zdraví, jako jsou nerovnosti v oblasti zdraví, přístup k péči, migrace, stárnutí obyvatelstva, bezpečnost pacientů a vysoce kvalitní zdravotní péče na místní, regionální, vnitrostátní a unijní úrovni; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

l)

l)

Obecné problémy v oblasti zdraví

Obecné problémy v oblasti zdraví

i)

i)

podpora činností, které mají vyřešit obecné problémy v oblasti zdraví, jako jsou nerovnosti v oblasti zdraví, přístup k péči, migrace, stárnutí obyvatelstva, bezpečnost pacientů a vysoce kvalitní zdravotní péče na místní, regionální, vnitrostátní a unijní úrovni;

podpora činností, které mají vyřešit obecné problémy v oblasti zdraví, jako jsou nerovnosti v oblasti zdraví, přístup k péči, migrace, stárnutí obyvatelstva, bezpečnost pacientů a vysoce kvalitní zdravotní péče na místní, regionální, vnitrostátní a unijní úrovni;

| ii) | podpora investic do evropské produkce vybavení a přípravků nezbytných pro boj proti pandemiím; |
| --- | --- |

ii)

ii)

podpora investic do evropské produkce vybavení a přípravků nezbytných pro boj proti pandemiím;

podpora investic do evropské produkce vybavení a přípravků nezbytných pro boj proti pandemiím;

| iii) | podpora investic, které pomohou přizpůsobit a modernizovat nemocnice s cílem zajistit soudržnost a odstupňování péče v regionech. |
| --- | --- |

iii)

iii)

podpora investic, které pomohou přizpůsobit a modernizovat nemocnice s cílem zajistit soudržnost a odstupňování péče v regionech.

podpora investic, které pomohou přizpůsobit a modernizovat nemocnice s cílem zajistit soudržnost a odstupňování péče v regionech.

Odůvodnění

Odůvodnění

Tyto činnosti by měly být uvedeny na seznamu akcí stanovených v rámci tohoto programu.

Pozměňovací návrh 25

Pozměňovací návrh 25

Příloha II, část A, bod I.

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Kvalita a úplnost připravenosti EU a členských států na vážné přeshraniční zdravotní hrozby a plánování odpovídající reakce | Kvalita a úplnost připravenosti EU a členských států
  a případně místních a regionálních orgánů
  na vážné přeshraniční zdravotní hrozby a plánování odpovídající reakce |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Kvalita a úplnost připravenosti EU a členských států na vážné přeshraniční zdravotní hrozby a plánování odpovídající reakce

Kvalita a úplnost připravenosti EU a členských států
  a případně místních a regionálních orgánů
  na vážné přeshraniční zdravotní hrozby a plánování odpovídající reakce

a případně místních a regionálních orgánů

Odůvodnění

Odůvodnění

Je třeba poukázat na úlohu místních a regionálních orgánů.

Pozměňovací návrh 26

Pozměňovací návrh 26

Příloha II, část A, bod III.

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Počet akcí a osvědčených postupů, které přímo přispívají k plnění cíle udržitelného rozvoje č. 3.4 / členský stát | Počet akcí a osvědčených postupů, které přímo přispívají k plnění cíle udržitelného rozvoje č. 3.4 / členský stát
  , případně včetně osvědčených postupů na místní a regionální úrovni |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Počet akcí a osvědčených postupů, které přímo přispívají k plnění cíle udržitelného rozvoje č. 3.4 / členský stát

Počet akcí a osvědčených postupů, které přímo přispívají k plnění cíle udržitelného rozvoje č. 3.4 / členský stát
  , případně včetně osvědčených postupů na místní a regionální úrovni

, případně včetně osvědčených postupů na místní a regionální úrovni

Odůvodnění

Odůvodnění

Vyplývá z pozměňovacího návrhu.

Pozměňovací návrh 27

Pozměňovací návrh 27

Příloha II, část A, bod IV.

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Uplatňování osvědčených postupů členskými státy EU | Uplatňování osvědčených postupů členskými státy EU
  a místními a regionálními orgány s pravomocemi v oblasti zdraví |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Uplatňování osvědčených postupů členskými státy EU

Uplatňování osvědčených postupů členskými státy EU
  a místními a regionálními orgány s pravomocemi v oblasti zdraví

a místními a regionálními orgány s pravomocemi v oblasti zdraví

Odůvodnění

Odůvodnění

Je třeba poukázat na úlohu místních a regionálních orgánů a na sdílené pravomoci v oblasti zdraví.

Pozměňovací návrh 28

Pozměňovací návrh 28

Příloha II, část B, bod I.

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Počet členských států se zlepšením v oblasti připravenosti a plánování reakce | Počet členských států
  a případně místních a regionálních orgánů
  se zlepšením v oblasti připravenosti a plánování reakce |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Počet členských států se zlepšením v oblasti připravenosti a plánování reakce

Počet členských států
  a případně místních a regionálních orgánů
  se zlepšením v oblasti připravenosti a plánování reakce

a případně místních a regionálních orgánů

Odůvodnění

Odůvodnění

Je třeba poukázat na úlohu místních a regionálních orgánů.

II.   POLITICKÁ DOPORUČENÍ

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ,

| 1. | zdůrazňuje svůj závazek věnovat „na evropské úrovni přednostní pozornost otázce zdraví a pomáhat regionálním a místním orgánům vést v této oblasti přeshraniční spolupráci a modernizovat systémy zdravotní péče s cílem bojovat proti rakovině a epidemiím“; |
| --- | --- |

1.

zdůrazňuje svůj závazek věnovat „na evropské úrovni přednostní pozornost otázce zdraví a pomáhat regionálním a místním orgánům vést v této oblasti přeshraniční spolupráci a modernizovat systémy zdravotní péče s cílem bojovat proti rakovině a epidemiím“;

| 2. | domnívá se, že návrh Evropské komise je v souladu se zásadami subsidiarity a proporcionality; |
| --- | --- |

2.

domnívá se, že návrh Evropské komise je v souladu se zásadami subsidiarity a proporcionality;

| 3. | vyjadřuje politování nad závažnými důsledky pandemie COVID-19, jež nebylo možné předvídat, které však lze překonat pomocí úzké spolupráce a konsolidovaných mechanismů; |
| --- | --- |

3.

vyjadřuje politování nad závažnými důsledky pandemie COVID-19, jež nebylo možné předvídat, které však lze překonat pomocí úzké spolupráce a konsolidovaných mechanismů;

| 4. | zdůrazňuje, že obce, města, místní a regionální orgány a veřejné instituce se nacházejí v přední linii boje proti pandemii COVID-19, přičemž přijímají zdravotní opatření (nákup zdravotnických prostředků, najímání zdravotnického personálu atd.) a mimořádná opatření s cílem reagovat na různé aspekty pandemie, ať už sociální, hospodářské nebo logistické; |
| --- | --- |

4.

zdůrazňuje, že obce, města, místní a regionální orgány a veřejné instituce se nacházejí v přední linii boje proti pandemii COVID-19, přičemž přijímají zdravotní opatření (nákup zdravotnických prostředků, najímání zdravotnického personálu atd.) a mimořádná opatření s cílem reagovat na různé aspekty pandemie, ať už sociální, hospodářské nebo logistické;

| 5. | vyzývá evropské orgány, aby v rámci svých pravomocí přijaly důrazná opatření pomocí iniciativ, které mají cíleně reagovat na krizi COVID-19, a aby posoudily získané zkušenosti s cílem připravit se na případnou příští zdravotní krizi. Připomíná, že tato opatření musí být připravována a prováděna ve spolupráci s vnitrostátními orgány a místními a regionálními orgány s pravomocemi v oblasti veřejného zdraví; |
| --- | --- |

5.

vyzývá evropské orgány, aby v rámci svých pravomocí přijaly důrazná opatření pomocí iniciativ, které mají cíleně reagovat na krizi COVID-19, a aby posoudily získané zkušenosti s cílem připravit se na případnou příští zdravotní krizi. Připomíná, že tato opatření musí být připravována a prováděna ve spolupráci s vnitrostátními orgány a místními a regionálními orgány s pravomocemi v oblasti veřejného zdraví;

| 6. | poukazuje na výsledky vyplývající z průzkumu Eurobarometr 2017, ve kterém více než 70 % Evropanů vyslovilo požadavek, aby se Evropská unie ve větší míře angažovala v oblasti zdraví; |
| --- | --- |

6.

poukazuje na výsledky vyplývající z průzkumu Eurobarometr 2017, ve kterém více než 70 % Evropanů vyslovilo požadavek, aby se Evropská unie ve větší míře angažovala v oblasti zdraví;

| 7. | zdůrazňuje, že v rámci tohoto důležitého programu financování oblasti zdraví na období 2021–2027 musí být podporována opatření, jejichž cílem je vyřešit dlouhodobé společné problémy politik v oblasti veřejného zdraví v Unii a v členských státech, zejména pokud jde o předjímání podobných krizí v budoucnu, nerovnosti v oblasti zdraví, přístup k péči, migraci, stárnutí obyvatelstva, bezpečnost pacientů a vysoce kvalitní zdravotní péči na místní, regionální, celostátní a unijní úrovni; |
| --- | --- |

7.

zdůrazňuje, že v rámci tohoto důležitého programu financování oblasti zdraví na období 2021–2027 musí být podporována opatření, jejichž cílem je vyřešit dlouhodobé společné problémy politik v oblasti veřejného zdraví v Unii a v členských státech, zejména pokud jde o předjímání podobných krizí v budoucnu, nerovnosti v oblasti zdraví, přístup k péči, migraci, stárnutí obyvatelstva, bezpečnost pacientů a vysoce kvalitní zdravotní péči na místní, regionální, celostátní a unijní úrovni;

| 8. | zdůrazňuje, že program „EU pro zdraví“ nesmí být zaměřen pouze na řešení krize, nýbrž musí v rámci oživení po pandemii COVID-19 rovněž přispět k výraznému zlepšení zdraví obyvatelstva v Unii, a sice posílením odolnosti systémů zdravotní péče, prosazováním zavádění inovací ve zdravotnictví a zahrnutím prevence a podpory zdraví mezi nástroje udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

8.

zdůrazňuje, že program „EU pro zdraví“ nesmí být zaměřen pouze na řešení krize, nýbrž musí v rámci oživení po pandemii COVID-19 rovněž přispět k výraznému zlepšení zdraví obyvatelstva v Unii, a sice posílením odolnosti systémů zdravotní péče, prosazováním zavádění inovací ve zdravotnictví a zahrnutím prevence a podpory zdraví mezi nástroje udržitelného rozvoje;

Zdraví občanů Unie – základní právo

Zdraví občanů Unie – základní právo

| 9. | bere v úvahu krizi, kterou Evropská unie prožívá od té doby, co byla dne 10. března 2020 vyhlášena pandemie COVID-19, jež má značný lidský rozměr a výrazné negativní dopady na zdraví občanů; |
| --- | --- |

9.

bere v úvahu krizi, kterou Evropská unie prožívá od té doby, co byla dne 10. března 2020 vyhlášena pandemie COVID-19, jež má značný lidský rozměr a výrazné negativní dopady na zdraví občanů;

| 10. | vyzývá k tomu, aby oblast zdraví přispívala k evropskému sociálnímu modelu, zejména pak k evropskému pilíři sociálních práv; |
| --- | --- |

10.

vyzývá k tomu, aby oblast zdraví přispívala k evropskému sociálnímu modelu, zejména pak k evropskému pilíři sociálních práv;

| 11. | připomíná, že zdraví je součástí základních práv a službou obecného zájmu a nelze k němu přistupovat jako k tržní službě; |
| --- | --- |

11.

připomíná, že zdraví je součástí základních práv a službou obecného zájmu a nelze k němu přistupovat jako k tržní službě;

| 12. | připomíná, že boj proti nerovnostem v oblasti zdraví vyplývajícím ze sociálních nerovností, jimž by bylo možné zabránit, je jedním z hlavních cílů a účinným prostředkem, jak podpořit bezpečnost veřejného zdraví a systémů zdravotní péče; |
| --- | --- |

12.

připomíná, že boj proti nerovnostem v oblasti zdraví vyplývajícím ze sociálních nerovností, jimž by bylo možné zabránit, je jedním z hlavních cílů a účinným prostředkem, jak podpořit bezpečnost veřejného zdraví a systémů zdravotní péče;

Cíle a úloha programu „EU pro zdraví“ (EU4Health)

Cíle a úloha programu „EU pro zdraví“ (EU4Health)

| 13. | upozorňuje na to, že program „EU pro zdraví“ má posílit bezpečnost veřejného zdraví a prevenci, zlepšit koordinaci kapacit v oblasti zdravotní péče a připravit Unii na budoucí zdravotní krize a že rozpočtové prostředky ve výši 1,7 miliardy EUR, které na něj byly vyčleněny na zasedání Evropské rady dne 20. července 2020, nebudou k dosažení těchto cílů postačovat; |
| --- | --- |

13.

upozorňuje na to, že program „EU pro zdraví“ má posílit bezpečnost veřejného zdraví a prevenci, zlepšit koordinaci kapacit v oblasti zdravotní péče a připravit Unii na budoucí zdravotní krize a že rozpočtové prostředky ve výši 1,7 miliardy EUR, které na něj byly vyčleněny na zasedání Evropské rady dne 20. července 2020, nebudou k dosažení těchto cílů postačovat;

| 14. | vyzdvihuje význam zásady zohlednění otázky zdraví ve všech oblastech politiky, a tudíž i nutnost koordinovat a propojit tento program s ostatními programy EU, zejména s Evropským fondem pro regionální rozvoj a Fondem soudržnosti v oblasti zdravotnické infrastruktury, s programem Horizont Evropa, pokud jde o výzkum a inovace v oblasti zdraví, a s Evropským sociálním fondem plus (ESF+), co se týče odborné přípravy a podpory přístupu zranitelných skupin obyvatelstva ke zdravotní péči. Mimoto žádá, aby byla podporována součinnost při využívání těchto fondů; |
| --- | --- |

14.

vyzdvihuje význam zásady zohlednění otázky zdraví ve všech oblastech politiky, a tudíž i nutnost koordinovat a propojit tento program s ostatními programy EU, zejména s Evropským fondem pro regionální rozvoj a Fondem soudržnosti v oblasti zdravotnické infrastruktury, s programem Horizont Evropa, pokud jde o výzkum a inovace v oblasti zdraví, a s Evropským sociálním fondem plus (ESF+), co se týče odborné přípravy a podpory přístupu zranitelných skupin obyvatelstva ke zdravotní péči. Mimoto žádá, aby byla podporována součinnost při využívání těchto fondů;

| 15. | vítá návrh Komise zavést zvláštní program pro zdraví i v nadcházejícím rozpočtovém období 2021–2027, vyjadřuje však politování nad tím, že doplňkové finanční prostředky ve výši 7,7 miliardy EUR, které Komise navrhla přidělit na program „EU pro zdraví“ v rámci plánu na podporu oživení Evropy nazvaného „Poučení z krize a řešení evropských strategických výzev“, byly sníženy Evropskou radou, což je v rozporu s ambicemi tohoto programu; |
| --- | --- |

15.

vítá návrh Komise zavést zvláštní program pro zdraví i v nadcházejícím rozpočtovém období 2021–2027, vyjadřuje však politování nad tím, že doplňkové finanční prostředky ve výši 7,7 miliardy EUR, které Komise navrhla přidělit na program „EU pro zdraví“ v rámci plánu na podporu oživení Evropy nazvaného „Poučení z krize a řešení evropských strategických výzev“, byly sníženy Evropskou radou, což je v rozporu s ambicemi tohoto programu;

| 16. | domnívá se, že díky programu „EU pro zdraví“ by si EU mohla vytvořit větší počet nástrojů, které by byly účinnější a umožnily by jí jednat rychle a rozhodně a koordinovat postup s členskými státy se zapojením místních a regionálních orgánů, které mají pravomoci v oblasti veřejného zdraví, a to s cílem připravit se na krize a rovněž tyto krize řešit, ale také zlepšit fungování a výkonnost systémů zdravotní péče v EU z celkového hlediska; |
| --- | --- |

16.

domnívá se, že díky programu „EU pro zdraví“ by si EU mohla vytvořit větší počet nástrojů, které by byly účinnější a umožnily by jí jednat rychle a rozhodně a koordinovat postup s členskými státy se zapojením místních a regionálních orgánů, které mají pravomoci v oblasti veřejného zdraví, a to s cílem připravit se na krize a rovněž tyto krize řešit, ale také zlepšit fungování a výkonnost systémů zdravotní péče v EU z celkového hlediska;

| 17. | domnívá se, že je nezbytné, aby si Unie zajistila prostředky na dosažení uvedených cílů tím, že podpoří investiční programy v oblasti výzkumu a výroby léčivých přípravků a ochranných prostředků pro obyvatelstvo; |
| --- | --- |

17.

domnívá se, že je nezbytné, aby si Unie zajistila prostředky na dosažení uvedených cílů tím, že podpoří investiční programy v oblasti výzkumu a výroby léčivých přípravků a ochranných prostředků pro obyvatelstvo;

| 18. | upozorňuje na to, že účelem programu je také vytvořit rezervy léčivých přípravků, zdravotnického vybavení, zdravotnického personálu a odborníků v oblasti zdraví a poskytovat technickou pomoc; |
| --- | --- |

18.

upozorňuje na to, že účelem programu je také vytvořit rezervy léčivých přípravků, zdravotnického vybavení, zdravotnického personálu a odborníků v oblasti zdraví a poskytovat technickou pomoc;

| 19. | domnívá se, že by EU měla na základě zkušeností s pandemií COVID-19 vyčlenit velký objem prostředků na zlepšení své schopnosti předcházet zdravotním hrozbám a zdravotním krizím, připravit se na ně a zvládat je a na rozvoj spolupráce členských států v této oblasti. Zároveň je důležité, aby měla nadále stejnou prioritu činnost EU v oblasti podpory zdraví a prevence nemocí; |
| --- | --- |

19.

domnívá se, že by EU měla na základě zkušeností s pandemií COVID-19 vyčlenit velký objem prostředků na zlepšení své schopnosti předcházet zdravotním hrozbám a zdravotním krizím, připravit se na ně a zvládat je a na rozvoj spolupráce členských států v této oblasti. Zároveň je důležité, aby měla nadále stejnou prioritu činnost EU v oblasti podpory zdraví a prevence nemocí;

| 20. | domnívá se, že s ohledem na právo členských států nezávisle rozhodovat o způsobu zřizování, financování a podobě systémů zdravotní péče by se měly – jako je tomu nyní – vyčlenit finanční prostředky na různé formy přeshraniční spolupráce v oblasti zdravotní péče, např. evropské referenční sítě (ERN) pro vysoce specializovanou péči a léčbu vzácných onemocnění, hodnocení zdravotnických technologií (HZT) a rozvoj digitálních pracovních postupů ve zdravotnictví. Je rovněž zapotřebí vyvinout velké úsilí o potlačení rezistence vůči antibiotikům, jež představuje zdravotní hrozbu, která vyžaduje evropskou i celosvětovou spolupráci; |
| --- | --- |

20.

domnívá se, že s ohledem na právo členských států nezávisle rozhodovat o způsobu zřizování, financování a podobě systémů zdravotní péče by se měly – jako je tomu nyní – vyčlenit finanční prostředky na různé formy přeshraniční spolupráce v oblasti zdravotní péče, např. evropské referenční sítě (ERN) pro vysoce specializovanou péči a léčbu vzácných onemocnění, hodnocení zdravotnických technologií (HZT) a rozvoj digitálních pracovních postupů ve zdravotnictví. Je rovněž zapotřebí vyvinout velké úsilí o potlačení rezistence vůči antibiotikům, jež představuje zdravotní hrozbu, která vyžaduje evropskou i celosvětovou spolupráci;

| 21. | připomíná, že jedním z cílů programu „EU pro zdraví“ je snížit do roku 2030 o třetinu počet předčasných úmrtí a že tento cíl bude splněn pomocí boje proti nepřenosným nemocem díky zlepšení diagnostiky, prevence a péče, zejména v případě rakoviny, kardiovaskulárních onemocnění, cukrovky a duševních nemocí; |
| --- | --- |

21.

připomíná, že jedním z cílů programu „EU pro zdraví“ je snížit do roku 2030 o třetinu počet předčasných úmrtí a že tento cíl bude splněn pomocí boje proti nepřenosným nemocem díky zlepšení diagnostiky, prevence a péče, zejména v případě rakoviny, kardiovaskulárních onemocnění, cukrovky a duševních nemocí;

Výzva ke spolupráci

Výzva ke spolupráci

| 22. | upozorňuje na to, že program „EU pro zdraví“ by měl být koncipován tak, aby posílil regionální systémy financováním takových iniciativ, jako je poskytování podpory a poradenství v souladu s potřebami jednotlivých zemí s cílem zkvalitnit zdravotní péči, odborná příprava zdravotnických pracovníků, kteří budou nasazováni v celé EU, posuzování připravenosti členských států a jejich mechanismů reakce, provádění klinických hodnocení s cílem urychlit vyvíjení léčivých přípravků a očkovacích látek, spolupráce s přeshraničními partnery, vypracovávání studií a srovnávacích analýz a shromažďování údajů; |
| --- | --- |

22.

upozorňuje na to, že program „EU pro zdraví“ by měl být koncipován tak, aby posílil regionální systémy financováním takových iniciativ, jako je poskytování podpory a poradenství v souladu s potřebami jednotlivých zemí s cílem zkvalitnit zdravotní péči, odborná příprava zdravotnických pracovníků, kteří budou nasazováni v celé EU, posuzování připravenosti členských států a jejich mechanismů reakce, provádění klinických hodnocení s cílem urychlit vyvíjení léčivých přípravků a očkovacích látek, spolupráce s přeshraničními partnery, vypracovávání studií a srovnávacích analýz a shromažďování údajů;

| 23. | vítá opatření, která Evropská komise již přijala, aby umožnila Unii poskytnout větší podporu, jež byla nezbytná ke zmírnění zátěže členských států při jejich úsilí čelit současné krizi COVID-19; |
| --- | --- |

23.

vítá opatření, která Evropská komise již přijala, aby umožnila Unii poskytnout větší podporu, jež byla nezbytná ke zmírnění zátěže členských států při jejich úsilí čelit současné krizi COVID-19;

| 24. | domnívá se, že při navrhování a posuzování opatření v rámci nového programu „EU pro zdraví“ musí být zohledněno hledisko rovnosti žen a mužů; |
| --- | --- |

24.

domnívá se, že při navrhování a posuzování opatření v rámci nového programu „EU pro zdraví“ musí být zohledněno hledisko rovnosti žen a mužů;

| 25. | domnívá se, že opatření přijímaná v rámci nového programu „EU pro zdraví“ musí být koncipována tak, aby přispívala k rozvoji environmentálně a sociálně udržitelné společnosti; |
| --- | --- |

25.

domnívá se, že opatření přijímaná v rámci nového programu „EU pro zdraví“ musí být koncipována tak, aby přispívala k rozvoji environmentálně a sociálně udržitelné společnosti;

| 26. | vyzývá regiony a další subjekty EU ke spolupráci s cílem zajistit lepší provádění různých prvků programu „EU pro zdraví“ a opatření uvedených ve sdělení Evropské komise nazvaném Krátkodobá zdravotní připravenost EU na rozšíření onemocnění COVID-19; |
| --- | --- |

26.

vyzývá regiony a další subjekty EU ke spolupráci s cílem zajistit lepší provádění různých prvků programu „EU pro zdraví“ a opatření uvedených ve sdělení Evropské komise nazvaném Krátkodobá zdravotní připravenost EU na rozšíření onemocnění COVID-19;

| 27. | zdůrazňuje, že je naléhavě nutné posílit kapacity orgánů EU, co se týče opatření v oblasti zdraví a řešení krizí, zejména pomocí přímého zapojení místních a regionálních struktur pro opatření v oblasti zdraví; |
| --- | --- |

27.

zdůrazňuje, že je naléhavě nutné posílit kapacity orgánů EU, co se týče opatření v oblasti zdraví a řešení krizí, zejména pomocí přímého zapojení místních a regionálních struktur pro opatření v oblasti zdraví;

| 28. | domnívá se, že je třeba zvýšit účinnost a odolnost vnitrostátních zdravotnických systémů, a to podnícením investic do programů prevence nemocí, podporou výměn osvědčených postupů, prosazováním mezinárodní spolupráce a zlepšováním přístupu ke zdravotní péči; |
| --- | --- |

28.

domnívá se, že je třeba zvýšit účinnost a odolnost vnitrostátních zdravotnických systémů, a to podnícením investic do programů prevence nemocí, podporou výměn osvědčených postupů, prosazováním mezinárodní spolupráce a zlepšováním přístupu ke zdravotní péči;

| 29. | bere na vědomí skutečnost, že program má odstranit nedostatky, které odhalila pandemie, a že zdravotní politika je tudíž v prvé řadě v působnosti členských států, přičemž Evropská unie může doplnit a podpořit vnitrostátní opatření a přijmout právní předpisy ve specifických oblastech; |
| --- | --- |

29.

bere na vědomí skutečnost, že program má odstranit nedostatky, které odhalila pandemie, a že zdravotní politika je tudíž v prvé řadě v působnosti členských států, přičemž Evropská unie může doplnit a podpořit vnitrostátní opatření a přijmout právní předpisy ve specifických oblastech;

| 30. | zdůrazňuje, že je nutné spolupracovat v rámci EU na vyvíjení, výrobě a distribuci očkovacích látek v rámci programu Horizont Evropa; |
| --- | --- |

30.

zdůrazňuje, že je nutné spolupracovat v rámci EU na vyvíjení, výrobě a distribuci očkovacích látek v rámci programu Horizont Evropa;

| 31. | zdůrazňuje, že je nezbytné posílit zapojení místních a regionálních orgánů do řízení zdravotnických systémů a také do vymezení priorit a provádění programu, jelikož hrají zásadní úlohu v oblasti zdraví, prevence a podpory. Domnívá se, že účinnost mechanismu pro zlepšení zdravotního stavu obyvatelstva – od prevence až po odstupňování péče – vyžaduje přizpůsobení údajům jednotlivých regionů o veřejném zdraví. |
| --- | --- |

31.

zdůrazňuje, že je nezbytné posílit zapojení místních a regionálních orgánů do řízení zdravotnických systémů a také do vymezení priorit a provádění programu, jelikož hrají zásadní úlohu v oblasti zdraví, prevence a podpory. Domnívá se, že účinnost mechanismu pro zlepšení zdravotního stavu obyvatelstva – od prevence až po odstupňování péče – vyžaduje přizpůsobení údajům jednotlivých regionů o veřejném zdraví.

V Bruselu dne 14. října 2020

předseda Evropského výboru regionů

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(12)  Závěry Rady o společných hodnotách a zásadách ve zdravotních systémech Evropské unie (Úř. věst. C 146, 22.6.2006, s. 1).

12

(12)  Závěry Rady o společných hodnotách a zásadách ve zdravotních systémech Evropské unie (Úř. věst. C 146, 22.6.2006, s. 1).

12

---

| 18.12.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 440/150 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 440/150

---

Stanovisko Evropského výboru regionů – Posílený mechanismus civilní ochrany Unie

(2020/C 440/23)

| Zpravodaj: | Alberto CIRIO (IT/ELS), předseda rady regionu Piemont |
| --- | --- |
| Odkaz: | návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění rozhodnutí č. 1313/2013/EU o mechanismu civilní ochrany Unie
  COM(2020) 220 final |

Zpravodaj:

Alberto CIRIO (IT/ELS), předseda rady regionu Piemont

Odkaz:

návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění rozhodnutí č. 1313/2013/EU o mechanismu civilní ochrany Unie

COM(2020) 220 final

I.   DOPORUČENÉ POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY

Návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění rozhodnutí č. 1313/2013/EU o mechanismu civilní ochrany Unie

COM(2020) 220 final

Pozměňovací návrh 1

2. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (2) | Ačkoli se uznává
  přímá
  odpovědnost
  členských států
  za předcházení přírodním a člověkem způsobeným katastrofám i za připravenost a odezvu na ně, mechanismus Unie
  podporuje
  solidaritu mezi členskými státy v souladu s čl. 3 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(2)

Ačkoli se uznává
  přímá
  odpovědnost
  členských států
  za předcházení přírodním a člověkem způsobeným katastrofám i za připravenost a odezvu na ně, mechanismus Unie
  podporuje
  solidaritu mezi členskými státy v souladu s čl. 3 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii.

| (2) | Ačkoli se uznává
  , že přímou
  odpovědnost za předcházení přírodním a člověkem způsobeným katastrofám i za připravenost a odezvu na ně
  nesou členské státy a jejich regionální orgány
  , mechanismus Unie
  a zvláště rescEU podporují
  solidaritu mezi členskými státy v souladu s čl. 3 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii
  tím, že doplňují stávající kapacity členských států a regionů a umožňují účinnější připravenost a odezvu, pokud kapacity na vnitrostátní, regionální a místní úrovni nejsou dostatečné
  . |
| --- | --- |

(2)

Ačkoli se uznává
  , že přímou
  odpovědnost za předcházení přírodním a člověkem způsobeným katastrofám i za připravenost a odezvu na ně
  nesou členské státy a jejich regionální orgány
  , mechanismus Unie
  a zvláště rescEU podporují
  solidaritu mezi členskými státy v souladu s čl. 3 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii
  tím, že doplňují stávající kapacity členských států a regionů a umožňují účinnější připravenost a odezvu, pokud kapacity na vnitrostátní, regionální a místní úrovni nejsou dostatečné
  .

Odůvodnění

Je nezbytně nutné uznat, že se kapacity jednotlivých členských států i jejich regionů liší. EU by tedy ve své doplňkové činnosti měla postupovat diferencovaně v závislosti na různých potřebách na regionální úrovni.

Pozměňovací návrh 2

6. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (6) | Pro zlepšení plánování v oblasti prevence a připravenosti by Unie měla i nadále prosazovat investice do prevence katastrof napříč odvětvími a komplexní přístupy k řízení rizik, které podporují prevenci a připravenost, přičemž by měla zohlednit přístup zohledňující širokou škálu rizik, přístup založený na ekosystémech a pravděpodobné dopady změny klimatu, a to v úzké spolupráci s příslušnými vědeckými obcemi a s klíčovými hospodářskými subjekty. Proto by se pozornost měla soustředit na meziodvětvové přístupy zohledňující všechna rizika a založené na
  cílech odolnosti platných pro celou Unii, které by sloužily jako podklad pro základní definici kapacit a připravenosti
  . Při definování cílů odolnosti platných pro celou Unii musí Komise spolupracovat s členskými státy. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(6)

Pro zlepšení plánování v oblasti prevence a připravenosti by Unie měla i nadále prosazovat investice do prevence katastrof napříč odvětvími a komplexní přístupy k řízení rizik, které podporují prevenci a připravenost, přičemž by měla zohlednit přístup zohledňující širokou škálu rizik, přístup založený na ekosystémech a pravděpodobné dopady změny klimatu, a to v úzké spolupráci s příslušnými vědeckými obcemi a s klíčovými hospodářskými subjekty. Proto by se pozornost měla soustředit na meziodvětvové přístupy zohledňující všechna rizika a založené na
  cílech odolnosti platných pro celou Unii, které by sloužily jako podklad pro základní definici kapacit a připravenosti
  . Při definování cílů odolnosti platných pro celou Unii musí Komise spolupracovat s členskými státy.

| (6) | Pro zlepšení plánování v oblasti prevence a připravenosti by Unie měla i nadále prosazovat investice do prevence katastrof napříč odvětvími a komplexní přístupy k řízení rizik, které podporují prevenci a připravenost, přičemž by měla zohlednit přístup zohledňující širokou škálu rizik, přístup založený na ekosystémech a pravděpodobné dopady změny klimatu, a to v úzké spolupráci s příslušnými vědeckými obcemi a s klíčovými hospodářskými subjekty. Proto by se pozornost měla soustředit na meziodvětvové přístupy zohledňující všechna rizika a založené na
  odlišných potřebách členských států a regionů EU s cílem posílit jejich kapacity a zlepšit celkovou odolnost a připravenost EU
  . Při definování cílů odolnosti platných pro celou Unii musí Komise spolupracovat s členskými státy
  a místními a regionálními orgány
  . |
| --- | --- |

(6)

Pro zlepšení plánování v oblasti prevence a připravenosti by Unie měla i nadále prosazovat investice do prevence katastrof napříč odvětvími a komplexní přístupy k řízení rizik, které podporují prevenci a připravenost, přičemž by měla zohlednit přístup zohledňující širokou škálu rizik, přístup založený na ekosystémech a pravděpodobné dopady změny klimatu, a to v úzké spolupráci s příslušnými vědeckými obcemi a s klíčovými hospodářskými subjekty. Proto by se pozornost měla soustředit na meziodvětvové přístupy zohledňující všechna rizika a založené na
  odlišných potřebách členských států a regionů EU s cílem posílit jejich kapacity a zlepšit celkovou odolnost a připravenost EU
  . Při definování cílů odolnosti platných pro celou Unii musí Komise spolupracovat s členskými státy
  a místními a regionálními orgány
  .

Odůvodnění

Úsilí EU musí být diferencované, aby byly zohledněny různé kapacity v členských státech a regionech EU.

Pozměňovací návrh 3

8. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (8) | Vzhledem k tomu, že středisko pro koordinaci odezvy na mimořádné události na úrovni Unie zajišťuje nepřetržitý provoz a má kapacitu v reálném čase sledovat a podporovat operace při různých typech mimořádných událostí v rámci Unie i mimo ni, je potřeba je dále posílit. To by mělo zahrnovat prohloubení koordinace střediska s vnitrostátními krizovými systémy členských států a s orgány civilní ochrany, jakož i s dalšími příslušnými subjekty Unie. Při činnosti střediska jsou využívány vědecké odborné znalosti včetně těch, kterými disponuje Společné výzkumné středisko Evropské komise. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(8)

Vzhledem k tomu, že středisko pro koordinaci odezvy na mimořádné události na úrovni Unie zajišťuje nepřetržitý provoz a má kapacitu v reálném čase sledovat a podporovat operace při různých typech mimořádných událostí v rámci Unie i mimo ni, je potřeba je dále posílit. To by mělo zahrnovat prohloubení koordinace střediska s vnitrostátními krizovými systémy členských států a s orgány civilní ochrany, jakož i s dalšími příslušnými subjekty Unie. Při činnosti střediska jsou využívány vědecké odborné znalosti včetně těch, kterými disponuje Společné výzkumné středisko Evropské komise.

| (8) | Vzhledem k tomu, že středisko pro koordinaci odezvy na mimořádné události na úrovni Unie zajišťuje nepřetržitý provoz a má kapacitu v reálném čase sledovat a podporovat operace při různých typech mimořádných událostí v rámci Unie i mimo ni, je potřeba je dále posílit. To by mělo zahrnovat prohloubení koordinace střediska s vnitrostátními
  a regionálními
  krizovými systémy členských států a s orgány civilní ochrany, jakož i s dalšími příslušnými subjekty Unie. Při činnosti střediska jsou využívány vědecké odborné znalosti včetně těch, kterými disponuje Společné výzkumné středisko Evropské komise. |
| --- | --- |

(8)

Vzhledem k tomu, že středisko pro koordinaci odezvy na mimořádné události na úrovni Unie zajišťuje nepřetržitý provoz a má kapacitu v reálném čase sledovat a podporovat operace při různých typech mimořádných událostí v rámci Unie i mimo ni, je potřeba je dále posílit. To by mělo zahrnovat prohloubení koordinace střediska s vnitrostátními
  a regionálními
  krizovými systémy členských států a s orgány civilní ochrany, jakož i s dalšími příslušnými subjekty Unie. Při činnosti střediska jsou využívány vědecké odborné znalosti včetně těch, kterými disponuje Společné výzkumné středisko Evropské komise.

Odůvodnění

Vnitřní uspořádání členských států a povaha určitých mimořádných událostí mohou vyžadovat interakci také s regionálními systémy pro řešení krizí, zejména pokud jde o poznatky a vzdělávání.

Pozměňovací návrh 4

9. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | (9a) | Mechanismus Unie a rescEU by měly být nastaveny tak, aby Unie mohla kromě zdravotních krizí účinně reagovat na širokou škálu mimořádných událostí. Například změna klimatu vede k častějšímu výskytu přírodních katastrof, jako jsou požáry nebo záplavy. Je proto nezbytné, aby mechanismus Unie zahrnoval také dostatečné kapacity pro zásah v případě přírodních katastrof. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(9a)

Mechanismus Unie a rescEU by měly být nastaveny tak, aby Unie mohla kromě zdravotních krizí účinně reagovat na širokou škálu mimořádných událostí. Například změna klimatu vede k častějšímu výskytu přírodních katastrof, jako jsou požáry nebo záplavy. Je proto nezbytné, aby mechanismus Unie zahrnoval také dostatečné kapacity pro zásah v případě přírodních katastrof.

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 5

11. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (11) | Kapacity rescEU pořízené, pronajaté, pronajaté formou leasingu nebo jinak smluvně zajištěné členskými státy lze využívat pro vnitrostátní účely, avšak jen tehdy, pokud nejsou využívány nebo nejsou zapotřebí pro účely operací odezvy v rámci mechanismu Unie. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(11)

Kapacity rescEU pořízené, pronajaté, pronajaté formou leasingu nebo jinak smluvně zajištěné členskými státy lze využívat pro vnitrostátní účely, avšak jen tehdy, pokud nejsou využívány nebo nejsou zapotřebí pro účely operací odezvy v rámci mechanismu Unie.

| (11) | Kapacity rescEU pořízené, pronajaté, pronajaté formou leasingu nebo jinak smluvně zajištěné
  Komisí nebo
  členskými státy lze využívat pro vnitrostátní účely, avšak jen tehdy, pokud nejsou využívány nebo nejsou zapotřebí pro účely operací odezvy v rámci mechanismu Unie. |
| --- | --- |

(11)

Kapacity rescEU pořízené, pronajaté, pronajaté formou leasingu nebo jinak smluvně zajištěné
  Komisí nebo
  členskými státy lze využívat pro vnitrostátní účely, avšak jen tehdy, pokud nejsou využívány nebo nejsou zapotřebí pro účely operací odezvy v rámci mechanismu Unie.

Odůvodnění

Dostupnost kapacit rescEU pro vnitrostátní použití by neměla záviset na tom, zda budou pořízeny, pronajaty, pronajaty formou leasingu nebo jinak smluvně zajištěny Komisí či členskými státy.

Pozměňovací návrh 6

Čl. 1 bod 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2) | Článek 6 se mění takto: |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

2)

Článek 6 se mění takto:

| 2) | Článek 6 se mění takto: |
| --- | --- |

2)

Článek 6 se mění takto:

| | c) | doplňuje se nový odstavec 5, který zní:

  „5)   Komise stanoví cíle Unie v oblasti odolnosti vůči katastrofám s cílem podporovat opatření v oblasti prevence a připravenosti. Cíle v oblasti odolnosti vůči katastrofám zajistí společný základ, který umožní zachování zásadních společenských funkcí při kaskádovém efektu katastrofy s velkým dopadem a zajištění fungování vnitřního trhu. Tyto cíle jsou založeny na výhledových scénářích, které zahrnují dopady změny klimatu na riziko katastrof, údaje o minulých událostech a meziodvětvové posouzení dopadu se zvláštním důrazem na zranitelné osoby. |
| --- | --- | --- |

c)

doplňuje se nový odstavec 5, který zní:

„5)   Komise stanoví cíle Unie v oblasti odolnosti vůči katastrofám s cílem podporovat opatření v oblasti prevence a připravenosti. Cíle v oblasti odolnosti vůči katastrofám zajistí společný základ, který umožní zachování zásadních společenských funkcí při kaskádovém efektu katastrofy s velkým dopadem a zajištění fungování vnitřního trhu. Tyto cíle jsou založeny na výhledových scénářích, které zahrnují dopady změny klimatu na riziko katastrof, údaje o minulých událostech a meziodvětvové posouzení dopadu se zvláštním důrazem na zranitelné osoby.

| | c) | doplňuje se nový odstavec 5, který zní:

  „5)   Komise stanoví
  po konzultaci s členskými státy a místními a regionálními orgány
  cíle Unie v oblasti odolnosti vůči katastrofám s cílem podporovat opatření v oblasti prevence a připravenosti. Cíle v oblasti odolnosti vůči katastrofám zajistí společný základ, který umožní zachování zásadních společenských funkcí při kaskádovém efektu katastrofy s velkým dopadem a zajištění fungování vnitřního trhu. Tyto cíle jsou založeny na výhledových scénářích, které zahrnují dopady změny klimatu na riziko katastrof, údaje o minulých událostech a meziodvětvové posouzení dopadu se zvláštním důrazem na zranitelné osoby. |
| --- | --- | --- |

c)

doplňuje se nový odstavec 5, který zní:

„5)   Komise stanoví
  po konzultaci s členskými státy a místními a regionálními orgány
  cíle Unie v oblasti odolnosti vůči katastrofám s cílem podporovat opatření v oblasti prevence a připravenosti. Cíle v oblasti odolnosti vůči katastrofám zajistí společný základ, který umožní zachování zásadních společenských funkcí při kaskádovém efektu katastrofy s velkým dopadem a zajištění fungování vnitřního trhu. Tyto cíle jsou založeny na výhledových scénářích, které zahrnují dopady změny klimatu na riziko katastrof, údaje o minulých událostech a meziodvětvové posouzení dopadu se zvláštním důrazem na zranitelné osoby.

| | | Je-li to nezbytné, je Komise zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 30, aby vymezila cíle Unie v oblasti odolnosti vůči katastrofám.
  “ |
| --- | --- | --- |

Je-li to nezbytné, je Komise zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 30, aby vymezila cíle Unie v oblasti odolnosti vůči katastrofám.
  “

Je-li to nezbytné, je Komise zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 30, aby vymezila cíle Unie v oblasti odolnosti vůči katastrofám.

| | | Komise předloží návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o přijetí cílů Unie v oblasti odolnosti vůči katastrofám.“ |
| --- | --- | --- |

Komise předloží návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o přijetí cílů Unie v oblasti odolnosti vůči katastrofám.“

Komise předloží návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o přijetí cílů Unie v oblasti odolnosti vůči katastrofám.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Musí se zaručit, že obecné cíle a cíle na úrovni Unie budou připraveny a definovány po konzultaci se zástupci celostátní a nižší než celostátní úrovně.

Vzhledem ke sdílení cílů by příslušné schvalovací akty měly podléhat schválení ze strany Evropského parlamentu a Rady.

Pozměňovací návrh 7

Pozměňovací návrh 7

Čl. 1 bod 3

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 3) | Článek 7 se nahrazuje tímto: |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

3)

Článek 7 se nahrazuje tímto:

| 3) | Článek 7 se nahrazuje tímto: |
| --- | --- |

3)

Článek 7 se nahrazuje tímto:

| | „Článek 7


  Středisko pro koordinaci odezvy na mimořádné události |
| --- | --- |

„Článek 7

„Článek 7

Středisko pro koordinaci odezvy na mimořádné události

Středisko pro koordinaci odezvy na mimořádné události

| | „Článek 7


  Středisko pro koordinaci odezvy na mimořádné události |
| --- | --- |

„Článek 7

„Článek 7

Středisko pro koordinaci odezvy na mimořádné události

Středisko pro koordinaci odezvy na mimořádné události

| | 1.   Zřizuje se středisko pro koordinaci odezvy na mimořádné události (dále jen ‚středisko‘). Středisko zajišťuje nepřetržitou provozní kapacitu a slouží členským státům a Komisi při sledování cílů mechanismu Unie. |
| --- | --- |

1.   Zřizuje se středisko pro koordinaci odezvy na mimořádné události (dále jen ‚středisko‘). Středisko zajišťuje nepřetržitou provozní kapacitu a slouží členským státům a Komisi při sledování cílů mechanismu Unie.

| | 1.   Zřizuje se středisko pro koordinaci odezvy na mimořádné události (dále jen ‚středisko‘). Středisko zajišťuje nepřetržitou provozní kapacitu a slouží členským státům a Komisi při sledování cílů mechanismu Unie. |
| --- | --- |

1.   Zřizuje se středisko pro koordinaci odezvy na mimořádné události (dále jen ‚středisko‘). Středisko zajišťuje nepřetržitou provozní kapacitu a slouží členským státům a Komisi při sledování cílů mechanismu Unie.

| | Středisko zejména
  koordinuje,
  sleduje a podporuje odezvu na mimořádné události na úrovni Unie v reálném čase. Středisko
  úzce spolupracuje s vnitrostátními krizovými systémy, orgány
  civilní ochrany
  a příslušnými subjekty
  Unie. |
| --- | --- |

Středisko zejména
  koordinuje,
  sleduje a podporuje odezvu na mimořádné události na úrovni Unie v reálném čase. Středisko
  úzce spolupracuje s vnitrostátními krizovými systémy, orgány
  civilní ochrany
  a příslušnými subjekty
  Unie.

koordinuje,

úzce spolupracuje s vnitrostátními krizovými systémy, orgány

a příslušnými subjekty

| | Středisko zejména sleduje a podporuje odezvu na mimořádné události na úrovni Unie v reálném čase. Středisko
  poskytuje podporu vnitrostátním a popřípadě i regionálním krizovým systémům, orgánům
  civilní ochrany
  a příslušným subjektům
  Unie. |
| --- | --- |

Středisko zejména sleduje a podporuje odezvu na mimořádné události na úrovni Unie v reálném čase. Středisko
  poskytuje podporu vnitrostátním a popřípadě i regionálním krizovým systémům, orgánům
  civilní ochrany
  a příslušným subjektům
  Unie.

poskytuje podporu vnitrostátním a popřípadě i regionálním krizovým systémům, orgánům

a příslušným subjektům

| | 2.   Středisko má přístup ke kapacitám v oblasti
  provozu
  , analýzy, monitorování, řízení informací a komunikace
  s cílem řešit širokou škálu mimořádných událostí
  v Unii i mimo ni.“ |
| --- | --- |

2.   Středisko má přístup ke kapacitám v oblasti
  provozu
  , analýzy, monitorování, řízení informací a komunikace
  s cílem řešit širokou škálu mimořádných událostí
  v Unii i mimo ni.“

| | 2.   Středisko má přístup ke kapacitám v oblasti
  logistiky
  , analýzy, monitorování, řízení informací a komunikace v Unii i mimo ni
  , jež jsou k dispozici vnitrostátním krizovým systémům
  .“ |
| --- | --- |

2.   Středisko má přístup ke kapacitám v oblasti
  logistiky
  , analýzy, monitorování, řízení informací a komunikace v Unii i mimo ni
  , jež jsou k dispozici vnitrostátním krizovým systémům
  .“

Odůvodnění

Odůvodnění

Středisko musí usnadňovat a podporovat činnost vnitrostátních (a popřípadě i regionálních) krizových systémů, přičemž se musí předcházet překrývání, které by mohlo způsobit nejasnosti, pokud jde o odpovědnost za reakci na mimořádnou událost.

Pozměňovací návrh 8

Pozměňovací návrh 8

Čl. 1 bod 6

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 6) | Článek 10 se nahrazuje tímto: |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

6)

Článek 10 se nahrazuje tímto:

| 6) | Článek 10 se nahrazuje tímto: |
| --- | --- |

6)

Článek 10 se nahrazuje tímto:

| | „Článek 10


  Plánování odolnosti vůči katastrofám |
| --- | --- |

„Článek 10

„Článek 10

Plánování odolnosti vůči katastrofám

Plánování odolnosti vůči katastrofám

| | „Článek 10


  Plánování odolnosti vůči katastrofám |
| --- | --- |

„Článek 10

„Článek 10

Plánování odolnosti vůči katastrofám

Plánování odolnosti vůči katastrofám

| | 1.   Komise a členské státy spolupracují s cílem zlepšit meziodvětvové plánování odolnosti vůči přírodním katastrofám i katastrofám způsobeným člověkem, u nichž je pravděpodobný přeshraniční dopad, včetně nepříznivých účinků změny klimatu. Plánování odolnosti zahrnuje vytváření scénářů prevence katastrof a odezvy na ně na úrovni Unie na základě posouzení rizik uvedených v čl. 6 odst. 1 písm. a) a přehledu rizik uvedeného v čl. 5 odst. 1 písm. c), plánování zvládání rizik katastrof podle čl. 6 odst. 1 písm. c), údajů o ztrátách v důsledku katastrof podle čl. 6 odst. 1 písm. f) a mapování prostředků a vypracovávání plánů pro nasazení kapacit pro odezvu se zohledněním cílů Unie v oblasti odolnosti proti katastrofám podle čl. 6 odst. 5. |
| --- | --- |

1.   Komise a členské státy spolupracují s cílem zlepšit meziodvětvové plánování odolnosti vůči přírodním katastrofám i katastrofám způsobeným člověkem, u nichž je pravděpodobný přeshraniční dopad, včetně nepříznivých účinků změny klimatu. Plánování odolnosti zahrnuje vytváření scénářů prevence katastrof a odezvy na ně na úrovni Unie na základě posouzení rizik uvedených v čl. 6 odst. 1 písm. a) a přehledu rizik uvedeného v čl. 5 odst. 1 písm. c), plánování zvládání rizik katastrof podle čl. 6 odst. 1 písm. c), údajů o ztrátách v důsledku katastrof podle čl. 6 odst. 1 písm. f) a mapování prostředků a vypracovávání plánů pro nasazení kapacit pro odezvu se zohledněním cílů Unie v oblasti odolnosti proti katastrofám podle čl. 6 odst. 5.

| | 1.   Komise a členské státy spolupracují s cílem zlepšit meziodvětvové plánování odolnosti vůči přírodním katastrofám i katastrofám způsobeným člověkem, u nichž je pravděpodobný přeshraniční dopad, včetně nepříznivých účinků změny klimatu.
  Konzultují při tom místní a regionální orgány.
  Plánování odolnosti zahrnuje vytváření scénářů prevence katastrof a odezvy na ně na úrovni Unie na základě posouzení rizik uvedených v čl. 6 odst. 1 písm. a) a přehledu rizik uvedeného v čl. 5 odst. 1 písm. c), plánování zvládání rizik katastrof podle čl. 6 odst. 1 písm. c), údajů o ztrátách v důsledku katastrof podle čl. 6 odst. 1 písm. f) a mapování prostředků a vypracovávání plánů pro nasazení kapacit pro odezvu se zohledněním cílů Unie v oblasti odolnosti proti katastrofám podle čl. 6 odst. 5. |
| --- | --- |

1.   Komise a členské státy spolupracují s cílem zlepšit meziodvětvové plánování odolnosti vůči přírodním katastrofám i katastrofám způsobeným člověkem, u nichž je pravděpodobný přeshraniční dopad, včetně nepříznivých účinků změny klimatu.
  Konzultují při tom místní a regionální orgány.
  Plánování odolnosti zahrnuje vytváření scénářů prevence katastrof a odezvy na ně na úrovni Unie na základě posouzení rizik uvedených v čl. 6 odst. 1 písm. a) a přehledu rizik uvedeného v čl. 5 odst. 1 písm. c), plánování zvládání rizik katastrof podle čl. 6 odst. 1 písm. c), údajů o ztrátách v důsledku katastrof podle čl. 6 odst. 1 písm. f) a mapování prostředků a vypracovávání plánů pro nasazení kapacit pro odezvu se zohledněním cílů Unie v oblasti odolnosti proti katastrofám podle čl. 6 odst. 5.

| | 2.   [...]“; |
| --- | --- |

2.   [...]“;

| | 2.   [...]“; |
| --- | --- |

2.   [...]“;

Odůvodnění

Odůvodnění

Musí se zaručit, že do plánování odolnosti vůči katastrofám a do vytváření scénářů bude zapojena i místní a regionální úroveň, neboť se jedná o úrovně, kterých se to bezprostředněji týká.

Pozměňovací návrh 9

Pozměňovací návrh 9

Čl. 1 bod 8

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 8) | Článek 12 se mění takto: |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

8)

Článek 12 se mění takto:

| 8) | Článek 12 se mění takto: |
| --- | --- |

8)

Článek 12 se mění takto:

| | a) | odstavce 2 a 3 se nahrazují tímto: |
| --- | --- | --- |

a)

odstavce 2 a 3 se nahrazují tímto:

| | a) | odstavce 2 a 3 se nahrazují tímto: |
| --- | --- | --- |

a)

odstavce 2 a 3 se nahrazují tímto:

| | | „2)   [...] |
| --- | --- | --- |

„2)   [...]

| | | „2)   [...] |
| --- | --- | --- |

„2)   [...]

| | | 3.   Kapacity rescEU pořizuje, pronajímá, pronajímá formou leasingu nebo jinak smluvně zajišťuje Komise nebo členské státy. Komise může pořizovat, pronajímat, pronajímat formou leasingu nebo jinak smluvně zajišťovat kapacity rescEU pro účely skladování a distribuce dodávek nebo poskytování služeb členským státům prostřednictvím zadávacích řízení v souladu s finančními pravidly Unie. Pokud kapacity rescEU pořizují, pronajímají, pronajímají formou leasingu nebo jinak smluvně zajišťují členské státy, může Komise členským státům udělovat přímé granty bez výzvy k podávání návrhů. |
| --- | --- | --- |

3.   Kapacity rescEU pořizuje, pronajímá, pronajímá formou leasingu nebo jinak smluvně zajišťuje Komise nebo členské státy. Komise může pořizovat, pronajímat, pronajímat formou leasingu nebo jinak smluvně zajišťovat kapacity rescEU pro účely skladování a distribuce dodávek nebo poskytování služeb členským státům prostřednictvím zadávacích řízení v souladu s finančními pravidly Unie. Pokud kapacity rescEU pořizují, pronajímají, pronajímají formou leasingu nebo jinak smluvně zajišťují členské státy, může Komise členským státům udělovat přímé granty bez výzvy k podávání návrhů.

| | | 3.   Kapacity rescEU pořizuje, pronajímá, pronajímá formou leasingu nebo jinak smluvně zajišťuje Komise nebo členské státy. Komise může pořizovat, pronajímat, pronajímat formou leasingu nebo jinak smluvně zajišťovat kapacity rescEU pro účely skladování a distribuce dodávek nebo poskytování služeb členským státům prostřednictvím zadávacích řízení v souladu s finančními pravidly Unie.
  Pokud Komise získá kapacity rescEU, ponechá si vlastnictví těchto kapacit i v případě, že budou přiděleny členským státům, s výjimkou kapacit, které se nedají znovu použít.
  Pokud kapacity rescEU pořizují, pronajímají, pronajímají formou leasingu nebo jinak smluvně zajišťují členské státy, může Komise členským státům udělovat přímé granty bez výzvy k podávání návrhů. |
| --- | --- | --- |

3.   Kapacity rescEU pořizuje, pronajímá, pronajímá formou leasingu nebo jinak smluvně zajišťuje Komise nebo členské státy. Komise může pořizovat, pronajímat, pronajímat formou leasingu nebo jinak smluvně zajišťovat kapacity rescEU pro účely skladování a distribuce dodávek nebo poskytování služeb členským státům prostřednictvím zadávacích řízení v souladu s finančními pravidly Unie.
  Pokud Komise získá kapacity rescEU, ponechá si vlastnictví těchto kapacit i v případě, že budou přiděleny členským státům, s výjimkou kapacit, které se nedají znovu použít.
  Pokud kapacity rescEU pořizují, pronajímají, pronajímají formou leasingu nebo jinak smluvně zajišťují členské státy, může Komise členským státům udělovat přímé granty bez výzvy k podávání návrhů.

| | | Komise a členské státy, které si to přejí, se mohou zapojit do společného zadávacího řízení prováděného podle článku 165 finančního nařízení za účelem získání kapacit rescEU. |
| --- | --- | --- |

Komise a členské státy, které si to přejí, se mohou zapojit do společného zadávacího řízení prováděného podle článku 165 finančního nařízení za účelem získání kapacit rescEU.

| | | Komise a členské státy, které si to přejí, se mohou zapojit do společného zadávacího řízení prováděného podle článku 165 finančního nařízení za účelem získání kapacit rescEU. |
| --- | --- | --- |

Komise a členské státy, které si to přejí, se mohou zapojit do společného zadávacího řízení prováděného podle článku 165 finančního nařízení za účelem získání kapacit rescEU.

| | | Kapacity rescEU by měly být umístěny v členských státech, které je pořizují, pronajímají, pronajímají formou leasingu nebo jiným způsobem smluvně zajišťují. Kapacity rescEU pořízené, pronajaté, pronajaté formou leasingu nebo jinak smluvně zajištěné Komisí musí být strategicky předem rozmístěny v rámci Unie za účelem zvýšení odolnosti Unie. Po konzultaci s členskými státy by mohly být kapacity rescEU pořízené, pronajaté, pronajaté formou leasingu nebo jinak smluvně zajištěné Komisí umístěny rovněž ve třetích zemích prostřednictvím důvěryhodných sítí spravovaných příslušnými mezinárodními organizacemi.“; |
| --- | --- | --- |

Kapacity rescEU by měly být umístěny v členských státech, které je pořizují, pronajímají, pronajímají formou leasingu nebo jiným způsobem smluvně zajišťují. Kapacity rescEU pořízené, pronajaté, pronajaté formou leasingu nebo jinak smluvně zajištěné Komisí musí být strategicky předem rozmístěny v rámci Unie za účelem zvýšení odolnosti Unie. Po konzultaci s členskými státy by mohly být kapacity rescEU pořízené, pronajaté, pronajaté formou leasingu nebo jinak smluvně zajištěné Komisí umístěny rovněž ve třetích zemích prostřednictvím důvěryhodných sítí spravovaných příslušnými mezinárodními organizacemi.“;

| | | Kapacity rescEU by měly být umístěny v členských státech, které je pořizují, pronajímají, pronajímají formou leasingu nebo jiným způsobem smluvně zajišťují. Kapacity rescEU pořízené, pronajaté, pronajaté formou leasingu nebo jinak smluvně zajištěné Komisí musí být strategicky předem rozmístěny v rámci Unie za účelem zvýšení odolnosti Unie. Po konzultaci s členskými státy by mohly být kapacity rescEU pořízené, pronajaté, pronajaté formou leasingu nebo jinak smluvně zajištěné Komisí umístěny rovněž ve třetích zemích prostřednictvím důvěryhodných sítí spravovaných příslušnými mezinárodními organizacemi.“; |
| --- | --- | --- |

Kapacity rescEU by měly být umístěny v členských státech, které je pořizují, pronajímají, pronajímají formou leasingu nebo jiným způsobem smluvně zajišťují. Kapacity rescEU pořízené, pronajaté, pronajaté formou leasingu nebo jinak smluvně zajištěné Komisí musí být strategicky předem rozmístěny v rámci Unie za účelem zvýšení odolnosti Unie. Po konzultaci s členskými státy by mohly být kapacity rescEU pořízené, pronajaté, pronajaté formou leasingu nebo jinak smluvně zajištěné Komisí umístěny rovněž ve třetích zemích prostřednictvím důvěryhodných sítí spravovaných příslušnými mezinárodními organizacemi.“;

Odůvodnění

Odůvodnění

Zajistí se tak, že kapacity budou přiděleny evropským regionům, které je podle posouzení Komise nejvíce potřebují.

Pozměňovací návrh 10

Pozměňovací návrh 10

Čl. 1 bod 14

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článek 20a se nahrazuje tímto: | Článek 20a se nahrazuje tímto: |
| „Článek 20a
  Zviditelnění a ocenění | „Článek 20a
  Zviditelnění a ocenění |
| 1.   Příjemci finančních prostředků Unie, jakož i příjemci poskytované pomoci uvádějí původ a zajišťují viditelnost prostředků Unie (zejména při propagaci akcí a jejich výsledků) tím, že poskytují ucelené, účinné a přiměřené informace různým cílovým skupinám včetně médií a veřejnosti. | 1.   Příjemci finančních prostředků Unie, jakož i příjemci poskytované pomoci uvádějí původ a zajišťují viditelnost prostředků Unie (zejména při propagaci akcí a jejich výsledků) tím, že poskytují ucelené, účinné a přiměřené informace různým cílovým skupinám včetně médií a veřejnosti. |
| Veškerá pomoc nebo financování poskytované podle tohoto rozhodnutí musí být náležitě zviditelněny. Členské státy zajistí zejména to, aby veřejná komunikace v oblasti operací financovaných v rámci mechanismu Unie: | Veškerá pomoc nebo financování poskytované podle tohoto rozhodnutí musí být náležitě zviditelněny. Členské státy zajistí zejména to, aby veřejná komunikace v oblasti operací financovaných v rámci mechanismu Unie: |
| — | obsahovala příslušné odkazy na mechanismus Unie, |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Článek 20a se nahrazuje tímto:

Článek 20

Článek 20a se nahrazuje tímto:

Článek 20

„Článek 20a

„Článek 20

Zviditelnění a ocenění

„Článek 20a

„Článek 20

Zviditelnění a ocenění

1.   Příjemci finančních prostředků Unie, jakož i příjemci poskytované pomoci uvádějí původ a zajišťují viditelnost prostředků Unie (zejména při propagaci akcí a jejich výsledků) tím, že poskytují ucelené, účinné a přiměřené informace různým cílovým skupinám včetně médií a veřejnosti.

1.   Příjemci finančních prostředků Unie, jakož i příjemci poskytované pomoci uvádějí původ a zajišťují viditelnost prostředků Unie (zejména při propagaci akcí a jejich výsledků) tím, že poskytují ucelené, účinné a přiměřené informace různým cílovým skupinám včetně médií a veřejnosti.

Veškerá pomoc nebo financování poskytované podle tohoto rozhodnutí musí být náležitě zviditelněny. Členské státy zajistí zejména to, aby veřejná komunikace v oblasti operací financovaných v rámci mechanismu Unie:

Veškerá pomoc nebo financování poskytované podle tohoto rozhodnutí musí být náležitě zviditelněny. Členské státy zajistí zejména to, aby veřejná komunikace v oblasti operací financovaných v rámci mechanismu Unie:

—

obsahovala příslušné odkazy na mechanismus Unie,

| — | obsahovala příslušné odkazy na mechanismus Unie, |
| --- | --- |

—

obsahovala příslušné odkazy na mechanismus Unie,

| — | obsahovala vizuální značku kapacit financovaných nebo spolufinancovaných mechanismem Unie, |
| --- | --- |

—

obsahovala vizuální značku kapacit financovaných nebo spolufinancovaných mechanismem Unie,

| — | obsahovala vizuální značku kapacit financovaných nebo spolufinancovaných mechanismem Unie, |
| --- | --- |

—

obsahovala vizuální značku kapacit financovaných nebo spolufinancovaných mechanismem Unie,

| — | uskutečňovala akce s použitím znaku Unie, |
| --- | --- |

—

uskutečňovala akce s použitím znaku Unie,

| — | uskutečňovala akce s použitím znaku Unie, |
| --- | --- |

—

uskutečňovala akce s použitím znaku Unie,

| — | aktivně informovala o podpoře Unie vnitrostátní sdělovací prostředky a zúčastněné strany, jakož i prostřednictvím svých vlastních komunikačních kanálů, |
| --- | --- |

—

aktivně informovala o podpoře Unie vnitrostátní sdělovací prostředky a zúčastněné strany, jakož i prostřednictvím svých vlastních komunikačních kanálů,

| — | aktivně informovala o podpoře Unie vnitrostátní sdělovací prostředky a zúčastněné strany, jakož i prostřednictvím svých vlastních komunikačních kanálů, |
| --- | --- |

—

aktivně informovala o podpoře Unie vnitrostátní sdělovací prostředky a zúčastněné strany, jakož i prostřednictvím svých vlastních komunikačních kanálů,

| — | podporovala komunikační kampaně Komise týkající se uvedených operací. |
| --- | --- |

—

podporovala komunikační kampaně Komise týkající se uvedených operací.

| — | podporovala komunikační kampaně Komise týkající se uvedených operací. |
| --- | --- |

—

podporovala komunikační kampaně Komise týkající se uvedených operací.

2.   Komise vede k tomuto rozhodnutí a jeho opatřením a výsledkům informační a komunikační kampaně. Finanční zdroje vyčleněné na toto rozhodnutí budou využity též k institucionální komunikaci o politických prioritách Unie, souvisejí-li s cíli uvedenými v čl. 3 odst. 1.

2.   Komise vede k tomuto rozhodnutí a jeho opatřením a výsledkům informační a komunikační kampaně. Finanční zdroje vyčleněné na toto rozhodnutí budou využity též k institucionální komunikaci o politických prioritách Unie, souvisejí-li s cíli uvedenými v čl. 3 odst. 1.

3.   Komise uděluje medaile jako projev uznání a ocenění dlouhodobé angažovanosti a mimořádného přispění k mechanismu Unie.“

3.   Komise uděluje medaile jako projev uznání a ocenění dlouhodobé angažovanosti a mimořádného přispění k mechanismu Unie.

4.
     
  Jsou-li kapacity rescEU využívány pro vnitrostátní účely, jak je uvedeno v čl. 12 odst. 5, uznají členské státy, regiony a města původ těchto kapacit a zajistí zviditelnění finančních prostředků Unie použitých k jejich získání.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Je potřeba podporovat kroky EU v době krize. Krize způsobená onemocněním COVID-19 ukázala, že krizová období dávají prostor pro rozsáhlé šíření falešných zpráv.

Pozměňovací návrh 11

Pozměňovací návrh 11

Čl. 1 bod 15

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článek 21 se mění takto: | Článek 21 se mění takto: |
| a) | v odstavci 1 se písmeno g) nahrazuje tímto:






  „g) | rozvoj plánování odolnosti v rámci mechanismu Unie, jak je uvedeno v článku 10;“ |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Článek 21 se mění takto:

Článek 21

Článek 21 se mění takto:

Článek 21

a)

v odstavci 1 se písmeno g) nahrazuje tímto:

„g)

rozvoj plánování odolnosti v rámci mechanismu Unie, jak je uvedeno v článku 10;“

| a) | v odstavci 1 se písmeno g) nahrazuje tímto:






  „g) | rozvoj plánování odolnosti v rámci mechanismu Unie, jak je uvedeno v článku 10;“ |
| --- | --- | --- |

a)

v odstavci 1 se písmeno g) nahrazuje tímto:

„g)

rozvoj plánování odolnosti v rámci mechanismu Unie, jak je uvedeno v článku 10;“

| b) | odstavec 3 se nahrazuje tímto: |
| --- | --- |

b)

odstavec 3 se nahrazuje tímto:

| b) | odstavec 3 se nahrazuje tímto: |
| --- | --- |

b)

odstavec 3 se nahrazuje tímto:

| | „3)   Finanční pomoc na opatření uvedená v odst. 1 písm. j) kryje veškeré náklady nezbytné pro zajištění dostupnosti a možnosti nasazení kapacit rescEU v rámci mechanismu Unie v souladu s druhým pododstavcem tohoto odstavce. Kategorie způsobilých nákladů nezbytných pro zajištění dostupnosti a možnosti nasazení kapacit rescEU jsou stanoveny v příloze Ia. |
| --- | --- |

„3)   Finanční pomoc na opatření uvedená v odst. 1 písm. j) kryje veškeré náklady nezbytné pro zajištění dostupnosti a možnosti nasazení kapacit rescEU v rámci mechanismu Unie v souladu s druhým pododstavcem tohoto odstavce. Kategorie způsobilých nákladů nezbytných pro zajištění dostupnosti a možnosti nasazení kapacit rescEU jsou stanoveny v příloze Ia.

| | „3)   Finanční pomoc na opatření uvedená v odst. 1 písm. j) kryje veškeré náklady nezbytné pro zajištění dostupnosti a možnosti nasazení kapacit rescEU v rámci mechanismu Unie v souladu s druhým pododstavcem tohoto odstavce. Kategorie způsobilých nákladů nezbytných pro zajištění dostupnosti a možnosti nasazení kapacit rescEU jsou stanoveny v příloze Ia. |
| --- | --- |

„3)   Finanční pomoc na opatření uvedená v odst. 1 písm. j) kryje veškeré náklady nezbytné pro zajištění dostupnosti a možnosti nasazení kapacit rescEU v rámci mechanismu Unie v souladu s druhým pododstavcem tohoto odstavce. Kategorie způsobilých nákladů nezbytných pro zajištění dostupnosti a možnosti nasazení kapacit rescEU jsou stanoveny v příloze Ia.

| | Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 30, kterými se mění příloha Ia, pokud jde o kategorie způsobilých nákladů. |
| --- | --- |

Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 30, kterými se mění příloha Ia, pokud jde o kategorie způsobilých nákladů.

| | Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 30, kterými se mění příloha Ia, pokud jde o kategorie způsobilých nákladů. |
| --- | --- |

Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 30, kterými se mění příloha Ia, pokud jde o kategorie způsobilých nákladů.

| | Finanční pomoc podle tohoto odstavce lze provádět prostřednictvím víceletých pracovních programů. V případě opatření přesahujících délku jednoho roku lze rozpočtové závazky rozdělit do ročních splátek.“; |
| --- | --- |

Finanční pomoc podle tohoto odstavce lze provádět prostřednictvím víceletých pracovních programů. V případě opatření přesahujících délku jednoho roku lze rozpočtové závazky rozdělit do ročních splátek.“;

| | Finanční pomoc podle tohoto odstavce lze provádět prostřednictvím víceletých pracovních programů. V případě opatření přesahujících délku jednoho roku lze rozpočtové závazky rozdělit do ročních splátek.“. |
| --- | --- |

Finanční pomoc podle tohoto odstavce lze provádět prostřednictvím víceletých pracovních programů. V případě opatření přesahujících délku jednoho roku lze rozpočtové závazky rozdělit do ročních splátek.“.

| c) | odstavec 4 se zrušuje. |
| --- | --- |

c)

c)

odstavec 4 se zrušuje.

odstavec 4 se zrušuje.

Odůvodnění

Odůvodnění

Finanční pomoc Unie by měla i nadále pokrývat také náklady spojené s řešením tohoto druhu rizik.

II.   POLITICKÁ DOPORUČENÍ

II.

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ,

| 1. | připomíná svoji výzvu k výraznému posílení kapacit EU v oblasti reakce na mimořádné události a katastrofy se zapojením celostátních, místních a regionálních struktur pro reakci na mimořádné události a při respektování zásady subsidiarity v souladu s článkem 196 SFEU; |
| --- | --- |

1.

připomíná svoji výzvu k výraznému posílení kapacit EU v oblasti reakce na mimořádné události a katastrofy se zapojením celostátních, místních a regionálních struktur pro reakci na mimořádné události a při respektování zásady subsidiarity v souladu s článkem 196 SFEU;

| 2. | žádá, aby byly do rozhodovacího procesu EU plně zapojeny místní a regionální orgány, jelikož jsou první, kdo je v případě katastrof zasažen, a také první správní úrovní, která na mimořádné události reaguje; |
| --- | --- |

2.

žádá, aby byly do rozhodovacího procesu EU plně zapojeny místní a regionální orgány, jelikož jsou první, kdo je v případě katastrof zasažen, a také první správní úrovní, která na mimořádné události reaguje;

| 3. | vítá návrh na vypracování cílů Unie v oblasti odolnosti vůči katastrofám, jež podpoří opatření v oblasti prevence a připravenosti. Zdůrazňuje však, že se při tom musí spolupracovat nejen s členskými státy, ale také s místními a regionálními orgány; |
| --- | --- |

3.

vítá návrh na vypracování cílů Unie v oblasti odolnosti vůči katastrofám, jež podpoří opatření v oblasti prevence a připravenosti. Zdůrazňuje však, že se při tom musí spolupracovat nejen s členskými státy, ale také s místními a regionálními orgány;

| 4. | podporuje posílení okamžité a dlouhodobé schopnosti EU reagovat na mimořádné události při současném respektování toho, že operativní řízení je v působnosti příslušných orgánů na místní úrovni, zdůrazňuje ale, že je zapotřebí větší flexibilita, aby bylo mj. možné mobilizovat kapacity rescEU za účelem účinné reakce nejen na zdravotní krize, ale i na jiné rozsáhlé mimořádné události; |
| --- | --- |

4.

podporuje posílení okamžité a dlouhodobé schopnosti EU reagovat na mimořádné události při současném respektování toho, že operativní řízení je v působnosti příslušných orgánů na místní úrovni, zdůrazňuje ale, že je zapotřebí větší flexibilita, aby bylo mj. možné mobilizovat kapacity rescEU za účelem účinné reakce nejen na zdravotní krize, ale i na jiné rozsáhlé mimořádné události;

| 5. | vítá zvýšení prostředků rescEU o 1,9 miliardy EUR v rámci nového nástroje na podporu oživení Next Generation EU, čímž se jeho celková částka v příštím víceletém finančním rámci (VFR) na období 2021–2027 dostává na 3 miliardy EUR. Pokud však má mít EU více prostředků na přípravu na budoucí rozsáhlé mimořádné události a reakci na ně, je zásadně důležité, aby se rychle dospělo k dohodě o rozpočtu EU a aby byl tento rozpočet rychle přijat; |
| --- | --- |

5.

vítá zvýšení prostředků rescEU o 1,9 miliardy EUR v rámci nového nástroje na podporu oživení Next Generation EU, čímž se jeho celková částka v příštím víceletém finančním rámci (VFR) na období 2021–2027 dostává na 3 miliardy EUR. Pokud však má mít EU více prostředků na přípravu na budoucí rozsáhlé mimořádné události a reakci na ně, je zásadně důležité, aby se rychle dospělo k dohodě o rozpočtu EU a aby byl tento rozpočet rychle přijat;

| 6. | zdůrazňuje, že Next Generation EU sice přináší pozitivní jednorázové a dočasné posílení, že je ale zapotřebí dlouhodobé úsilí a posílení, aby došlo k dalšímu posílení mechanismu civilní ochrany EU a jeho nástrojů, např. rescEU a evropského zdravotnického sboru; |
| --- | --- |

6.

zdůrazňuje, že Next Generation EU sice přináší pozitivní jednorázové a dočasné posílení, že je ale zapotřebí dlouhodobé úsilí a posílení, aby došlo k dalšímu posílení mechanismu civilní ochrany EU a jeho nástrojů, např. rescEU a evropského zdravotnického sboru;

| 7. | souhlasí s tím, že by Komise měla být schopna přímo poskytovat kapacity rescEU na podporu členských států při rozsáhlé mimořádné události, neboť by to členským státům snížilo finanční a administrativní zátěž a EU by to umožnilo jednat rychleji a zaručit odpovídající dostupnost strategických kapacit, když se členským státům kapacit nedostává; |
| --- | --- |

7.

souhlasí s tím, že by Komise měla být schopna přímo poskytovat kapacity rescEU na podporu členských států při rozsáhlé mimořádné události, neboť by to členským státům snížilo finanční a administrativní zátěž a EU by to umožnilo jednat rychleji a zaručit odpovídající dostupnost strategických kapacit, když se členským státům kapacit nedostává;

| 8. | souhlasí s tím, že kromě dostupnosti strategických kapacit je v případě mimořádné události nutné zajistit odpovídající logistickou a přepravní kapacitu, včetně jednotek vybavených víceúčelovými letadly, aby bylo možné rychle reagovat a poskytovat naléhavou pomoc; |
| --- | --- |

8.

souhlasí s tím, že kromě dostupnosti strategických kapacit je v případě mimořádné události nutné zajistit odpovídající logistickou a přepravní kapacitu, včetně jednotek vybavených víceúčelovými letadly, aby bylo možné rychle reagovat a poskytovat naléhavou pomoc;

Hlavní připomínky

Hlavní připomínky

| 9. | připomíná svůj závazek „zasazovat [se] o koordinaci opatření EU a její podpory poskytované celostátním, regionálním a místním strukturám pro připravenost na katastrofy, aby bylo možné čelit zdravotním hrozbám a krizovým situacím v souladu se zásadou subsidiarity“, který vyjádřil v usnesení o prioritách Evropského výboru regionů na období 2020–2025; |
| --- | --- |

9.

připomíná svůj závazek „zasazovat [se] o koordinaci opatření EU a její podpory poskytované celostátním, regionálním a místním strukturám pro připravenost na katastrofy, aby bylo možné čelit zdravotním hrozbám a krizovým situacím v souladu se zásadou subsidiarity“, který vyjádřil v usnesení o prioritách Evropského výboru regionů na období 2020–2025;

| 10. | připomíná článek 196 Smlouvy o fungování Evropské unie, který stanoví, že „Unie podporuje spolupráci mezi členskými státy ve snaze posílit účinnost systémů pro předcházení přírodním nebo člověkem způsobeným pohromám a pro ochranu proti nim“; |
| --- | --- |

10.

připomíná článek 196 Smlouvy o fungování Evropské unie, který stanoví, že „Unie podporuje spolupráci mezi členskými státy ve snaze posílit účinnost systémů pro předcházení přírodním nebo člověkem způsobeným pohromám a pro ochranu proti nim“;

| 11. | vyjadřuje politování nad tím, že pandemie onemocnění COVID-19 měla dalekosáhlé důsledky, které nebylo možné předvídat, ale domnívá se, že ji lze překonat pomocí silných mechanismů spolupráce a konsolidace; |
| --- | --- |

11.

vyjadřuje politování nad tím, že pandemie onemocnění COVID-19 měla dalekosáhlé důsledky, které nebylo možné předvídat, ale domnívá se, že ji lze překonat pomocí silných mechanismů spolupráce a konsolidace;

| 12. | konstatuje, že každá krize je zkouškou solidarity EU a jejích členských států, což nedávno prokázala současná pandemie COVID-19, a jako instituce zastupující místní a regionální orgány je pevně přesvědčen o tom, že je zapotřebí koordinovaná evropská reakce v duchu skutečné solidarity; |
| --- | --- |

12.

konstatuje, že každá krize je zkouškou solidarity EU a jejích členských států, což nedávno prokázala současná pandemie COVID-19, a jako instituce zastupující místní a regionální orgány je pevně přesvědčen o tom, že je zapotřebí koordinovaná evropská reakce v duchu skutečné solidarity;

| 13. | vítá v této souvislosti fakt, že evropské orgány přijaly v rámci svých pravomocí důrazná opatření, včetně iniciativ zaměřených na cílenou reakci na krizi související s onemocněním COVID-19. Je naléhavě nutné položit základy větší odolnosti Evropské unie na všech úrovních; |
| --- | --- |

13.

vítá v této souvislosti fakt, že evropské orgány přijaly v rámci svých pravomocí důrazná opatření, včetně iniciativ zaměřených na cílenou reakci na krizi související s onemocněním COVID-19. Je naléhavě nutné položit základy větší odolnosti Evropské unie na všech úrovních;

| 14. | zdůrazňuje, že – jak ukázala současná krize – je extrémně důležité posílit koordinaci mezi členskými státy, všemi úrovněmi správy a v přeshraničním měřítku; |
| --- | --- |

14.

zdůrazňuje, že – jak ukázala současná krize – je extrémně důležité posílit koordinaci mezi členskými státy, všemi úrovněmi správy a v přeshraničním měřítku;

| 15. | podotýká, že je nutné posoudit mechanismus civilní ochrany Unie také v souvislosti s pandemií COVID-19 a že nyní navržené konkrétní změny mají tento mechanismus na základě takto získaných poznatků zlepšit a posílit a umožní EU i členským státům lépe se připravit a rychle a efektivně reagovat na velké budoucí krize se silným dopadem. Při tom je třeba respektovat rozdělení pravomocí mezi EU a členskými státy stanovené ve SFEU a zejména pravomoci místní úrovně; |
| --- | --- |

15.

podotýká, že je nutné posoudit mechanismus civilní ochrany Unie také v souvislosti s pandemií COVID-19 a že nyní navržené konkrétní změny mají tento mechanismus na základě takto získaných poznatků zlepšit a posílit a umožní EU i členským státům lépe se připravit a rychle a efektivně reagovat na velké budoucí krize se silným dopadem. Při tom je třeba respektovat rozdělení pravomocí mezi EU a členskými státy stanovené ve SFEU a zejména pravomoci místní úrovně;

| 16. | znovu vyzdvihuje nutnost zavést společné systémy varování v přeshraničních oblastech, aby bylo možné zajistit harmonizované postupy pro preventivní informování a sdílení operačních postupů v případech nouze. Dále zdůrazňuje, že je nutné vytvořit společné databáze, které by sousedící země sdílely, aby bylo možné zjistit dostupnost materiálu, prostředků a vybavení, odbornost dobrovolníků a rozmístění a logistiku prostředků (1); |
| --- | --- |

16.

znovu vyzdvihuje nutnost zavést společné systémy varování v přeshraničních oblastech, aby bylo možné zajistit harmonizované postupy pro preventivní informování a sdílení operačních postupů v případech nouze. Dále zdůrazňuje, že je nutné vytvořit společné databáze, které by sousedící země sdílely, aby bylo možné zjistit dostupnost materiálu, prostředků a vybavení, odbornost dobrovolníků a rozmístění a logistiku prostředků (1

| 17. | je si vědom toho, že hlavními aktéry mechanismu civilní ochrany Unie jsou členské státy, domnívá se však, že by bylo vhodné, kdyby mechanismus jako celek věnoval větší pozornost regionálním a místním potřebám a okolnostem; |
| --- | --- |

17.

je si vědom toho, že hlavními aktéry mechanismu civilní ochrany Unie jsou členské státy, domnívá se však, že by bylo vhodné, kdyby mechanismus jako celek věnoval větší pozornost regionálním a místním potřebám a okolnostem;

| 18. | požaduje, aby bylo více opatření EU zaměřeno na poskytování pomoci v podobě technického výcviku, aby bylo možné zlepšit schopnost svépomoci komunit, které tak budou lépe připraveny bezprostředně na katastrofu reagovat a vypořádat se s ní (2); |
| --- | --- |

18.

požaduje, aby bylo více opatření EU zaměřeno na poskytování pomoci v podobě technického výcviku, aby bylo možné zlepšit schopnost svépomoci komunit, které tak budou lépe připraveny bezprostředně na katastrofu reagovat a vypořádat se s ní (2

| 19. | opakuje, že je třeba posílit platformy pro elektronické učení, jako je vzdělávací program v rámci mechanismu civilní ochrany Unie, a zvýšit dostupnost otevřených on-line kurzů v oblasti civilní ochrany (3); |
| --- | --- |

19.

opakuje, že je třeba posílit platformy pro elektronické učení, jako je vzdělávací program v rámci mechanismu civilní ochrany Unie, a zvýšit dostupnost otevřených on-line kurzů v oblasti civilní ochrany (3

Posouzení z hlediska subsidiarity a proporcionality

Posouzení z hlediska subsidiarity a proporcionality

Civilní ochrana je jednou z oblastí, v nichž EU a členské státy sdílejí pravomoci, tj. kde Unie podporuje, koordinuje či doplňuje opatření členských států (článek 196 SFEU). Na tuto oblast se jasně vztahuje zásada subsidiarity.

Cílem předmětného návrhu je provést několik cílených změn rozhodnutí, na jehož základě Evropská unie podporuje, koordinuje a doplňuje činnosti členských států na poli civilní ochrany, pokud jde o prevenci, připravenost a reakci na přírodní a člověkem způsobené katastrofy v rámci Unie i mimo ni.

Jak ukázala pandemie onemocnění COVID-19, v případě závažných mimořádných událostí, které se vzhledem ke své intenzitě a rozsahu dotýkají Evropské unie jako celku, je zapotřebí společné, koordinované a rychlé reakce s cílem předejít roztříštěnému přístupu, který by omezil účinnost odezvy Unie. Naléhavé požadavky na dostatečnou mobilizaci zdrojů a na jejich nasazení ve všech členských státech vyžadují koordinované kroky na úrovni Unii ve spolupráci s členskými státy.

V Bruselu dne 14. října 2020.

předseda Evropského výboru regionů

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  CdR 2018/6135.

1

(2)  CdR 2018/617.

2

(3)  CdR 2018/6135.

3

---

| 18.12.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 440/160 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 440/160

---

Stanovisko Evropského výboru regionů – Plán na podporu oživení Evropy v reakci na pandemii COVID-19: facilita na podporu oživení a odolnosti a nástroj pro technickou podporu

(2020/C 440/24)

| Hlavní zpravodaj: | Christophe ROUILLON (FR/SES), starosta obce Coulaines |
| --- | --- |
| Odkazy: | návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje facilita na podporu oživení a odolnosti
  COM(2020) 408 final
  návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje nástroj pro technickou podporu
  COM(2020) 409 final |

Hlavní zpravodaj:

Christophe ROUILLON (FR/SES), starosta obce Coulaines

Odkazy:

návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje facilita na podporu oživení a odolnosti

COM(2020) 408 final

návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje nástroj pro technickou podporu

COM(2020) 409 final

I.   DOPORUČENÉ POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY

Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje facilita na podporu oživení a odolnosti

Pozměňovací návrh 1

COM(2020) 408 final – 3. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Na úrovni Unie je rámcem pro určení priorit vnitrostátních reforem a sledování jejich provádění evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik (dále jen „evropský semestr“),
  včetně zásad
  evropského pilíře sociálních práv. Na podporu těchto reforem vypracovávají členské státy své vlastní vnitrostátní víceleté investiční strategie. Uvedené strategie by měly být předkládány souběžně s každoročními národními programy reforem jakožto prostředek, jak vymezit a koordinovat prioritní investiční projekty, jež mají být podporovány z vnitrostátních finančních prostředků a/nebo finančních prostředků Unie. | Na úrovni Unie je rámcem pro určení priorit vnitrostátních
  a regionálních
  reforem a sledování jejich provádění
  prostřednictvím jasných vnitrostátních a regionálních ukazatelů
  evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik (dále jen „evropský semestr“),
  který zahrnuje cíle udržitelného rozvoje a zásady
  evropského pilíře sociálních práv. Na podporu těchto reforem vypracovávají členské státy
  ve spolupráci s místními a regionálními orgány dle jejich pravomocí a s přihlédnutím ke zvláštnostem různých území, která zastupují,
  své vlastní vnitrostátní víceleté investiční strategie. Uvedené strategie
  , vypracovávané v partnerství s místními a regionálními orgány na základě kodexu chování, který obsahuje podrobné pokyny pro řádnou správu věcí veřejných při programování plánů na podporu oživení a projektů,
  by měly být předkládány souběžně s každoročními národními programy reforem jakožto prostředek, jak vymezit a koordinovat prioritní investiční projekty, jež mají být podporovány z vnitrostátních finančních prostředků a/nebo finančních prostředků Unie.
  V rámci těchto strategií je rovněž zapotřebí soudržněji využívat finanční prostředky Unie a maximalizovat přidanou hodnotu finanční podpory poskytované především z evropských strukturálních a investičních fondů, fondu na podporu oživení a Programu InvestEU. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Na úrovni Unie je rámcem pro určení priorit vnitrostátních reforem a sledování jejich provádění evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik (dále jen „evropský semestr“),
  včetně zásad
  evropského pilíře sociálních práv. Na podporu těchto reforem vypracovávají členské státy své vlastní vnitrostátní víceleté investiční strategie. Uvedené strategie by měly být předkládány souběžně s každoročními národními programy reforem jakožto prostředek, jak vymezit a koordinovat prioritní investiční projekty, jež mají být podporovány z vnitrostátních finančních prostředků a/nebo finančních prostředků Unie.

Na úrovni Unie je rámcem pro určení priorit vnitrostátních
  a regionálních
  reforem a sledování jejich provádění
  prostřednictvím jasných vnitrostátních a regionálních ukazatelů
  evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik (dále jen „evropský semestr“),
  který zahrnuje cíle udržitelného rozvoje a zásady
  evropského pilíře sociálních práv. Na podporu těchto reforem vypracovávají členské státy
  ve spolupráci s místními a regionálními orgány dle jejich pravomocí a s přihlédnutím ke zvláštnostem různých území, která zastupují,
  své vlastní vnitrostátní víceleté investiční strategie. Uvedené strategie
  , vypracovávané v partnerství s místními a regionálními orgány na základě kodexu chování, který obsahuje podrobné pokyny pro řádnou správu věcí veřejných při programování plánů na podporu oživení a projektů,
  by měly být předkládány souběžně s každoročními národními programy reforem jakožto prostředek, jak vymezit a koordinovat prioritní investiční projekty, jež mají být podporovány z vnitrostátních finančních prostředků a/nebo finančních prostředků Unie.
  V rámci těchto strategií je rovněž zapotřebí soudržněji využívat finanční prostředky Unie a maximalizovat přidanou hodnotu finanční podpory poskytované především z evropských strukturálních a investičních fondů, fondu na podporu oživení a Programu InvestEU.

Odůvodnění

Je třeba sladit znění tohoto odstavce s ustanovením návrhu nařízení a interinstitucionální dohody, které se týká Programu InvestEU, zejména pokud jde o uznání úlohy místních a regionálních orgánů v evropském semestru a jednotné využívání fondů a nástrojů Unie. Dále je zapotřebí připomenout, že evropský semestr musí zahrnovat cíle udržitelného rozvoje.

Pozměňovací návrh 2

COM(2020) 408 final – 4. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Rozšíření onemocnění COVID-19 na začátku roku 2020 změnilo ekonomický výhled na nadcházející roky v Unii a ve světě a vyžádalo si naléhavou a koordinované reakci ze strany Unie, aby bylo možné čelit obrovským hospodářským a sociálním důsledkům pro všechny členské státy. [...]
  Reformy
  a 
  investice zaměřené na řešení strukturálních slabin
  ekonomik
  a posílení
  jejich
  odolnosti
  proto budou nezbytné k tomu, aby se ekonomiky vrátily na udržitelnou cestu k oživení a aby se zabránilo dalšímu prohlubování rozdílů v Unii. | Rozšíření onemocnění COVID-19 na začátku roku 2020 změnilo ekonomický
  a sociální
  výhled na nadcházející roky v Unii a ve světě a vyžádalo si naléhavou a koordinované reakci ze strany Unie, aby bylo možné čelit obrovským hospodářským a sociálním důsledkům pro všechny členské státy
  , jejichž dopad na různá území se velmi liší
  . [...]
  Podpora Evropské unie zaměřená na provádění reforem
  a 
  investic v členských státech, které plní cíle Evropské unie, řeší strukturální slabiny
  ekonomik
  , posilují
  jejich
  odolnost a přispívají k hospodářskému modelu, který je v souladu s cíli udržitelného rozvoje a Zelenou dohodou pro Evropu,
  proto budou nezbytné k tomu, aby se ekonomiky vrátily na udržitelnou
  a solidární
  cestu k oživení
  , posílila se hospodářská, sociální a územní soudržnost
  a aby se zabránilo dalšímu prohlubování rozdílů v Unii. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Rozšíření onemocnění COVID-19 na začátku roku 2020 změnilo ekonomický výhled na nadcházející roky v Unii a ve světě a vyžádalo si naléhavou a koordinované reakci ze strany Unie, aby bylo možné čelit obrovským hospodářským a sociálním důsledkům pro všechny členské státy. [...]
  Reformy
  a 
  investice zaměřené na řešení strukturálních slabin
  ekonomik
  a posílení
  jejich
  odolnosti
  proto budou nezbytné k tomu, aby se ekonomiky vrátily na udržitelnou cestu k oživení a aby se zabránilo dalšímu prohlubování rozdílů v Unii.

Rozšíření onemocnění COVID-19 na začátku roku 2020 změnilo ekonomický
  a sociální
  výhled na nadcházející roky v Unii a ve světě a vyžádalo si naléhavou a koordinované reakci ze strany Unie, aby bylo možné čelit obrovským hospodářským a sociálním důsledkům pro všechny členské státy
  , jejichž dopad na různá území se velmi liší
  . [...]
  Podpora Evropské unie zaměřená na provádění reforem
  a 
  investic v členských státech, které plní cíle Evropské unie, řeší strukturální slabiny
  ekonomik
  , posilují
  jejich
  odolnost a přispívají k hospodářskému modelu, který je v souladu s cíli udržitelného rozvoje a Zelenou dohodou pro Evropu,
  proto budou nezbytné k tomu, aby se ekonomiky vrátily na udržitelnou
  a solidární
  cestu k oživení
  , posílila se hospodářská, sociální a územní soudržnost
  a aby se zabránilo dalšímu prohlubování rozdílů v Unii.

Odůvodnění

Právním základem návrhu nařízení je čl. 175 třetí pododstavec SFEU, a je proto nezbytné, aby byla mezi jeho cíli jasně uvedena soudržnost.

Pozměňovací návrh 3

COM(2020) 408 final – 5. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Provádění reforem, které přispívají k dosažení vysokého stupně odolnosti vnitrostátních ekonomik, posilují přizpůsobivost a uvolňují potenciál růstu, je jednou z priorit politik Unie. Jsou proto velmi důležité k tomu, aby se oživení dostalo na udržitelnou cestu, a k podpoře procesu vzestupné hospodářské a sociální konvergence. To je ještě nezbytnější po krizi způsobené pandemií, aby se usnadnila cesta k rychlému oživení. | |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Provádění reforem, které přispívají k dosažení vysokého stupně odolnosti vnitrostátních ekonomik, posilují přizpůsobivost a uvolňují potenciál růstu, je jednou z priorit politik Unie. Jsou proto velmi důležité k tomu, aby se oživení dostalo na udržitelnou cestu, a k podpoře procesu vzestupné hospodářské a sociální konvergence. To je ještě nezbytnější po krizi způsobené pandemií, aby se usnadnila cesta k rychlému oživení.

Odůvodnění

Vzhledem k předchozímu bodu odůvodnění je tento bod odůvodnění nadbytečný.

Pozměňovací návrh 4

COM(2020) 408 final – 6. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Zkušenosti z minulosti ukázaly, že se investice v období krize často prudce snižují
  . V této konkrétní situaci
  je však nezbytné investice
  podpořit, aby se urychlilo oživení a posílil se dlouhodobý růstový potenciál. Investice do zelených a digitálních technologií, kapacit a procesů zaměřených na podporu
  přechodu na čistou energii
  , zvyšování
  energetické účinnosti v oblasti bydlení
  a dalších klíčových hospodářských odvětvích jsou důležité pro dosažení udržitelného růstu a pomáhají vytvářet pracovní místa
  .
  Diverzifikace
  klíčových dodavatelských řetězců Unii rovněž
  pomůže
  dosáhnout vyšší odolnosti a menší závislosti. | Zkušenosti z minulosti ukázaly, že se investice
  , včetně většiny veřejných investic, které provádějí místní a regionální orgány,
  v období krize často prudce snižují
  , což ještě zhoršuje negativní dopad na hospodářský rozvoj a na hospodářskou, sociální a územní soudržnost
  .
  V zájmu dosažení cílů Zelené dohody pro Evropu, udržitelného a solidárního růstu, posílení infrastruktury základních služeb pro obyvatele a podpory tvorby pracovních míst
  je však nezbytné
  oživit
  investice
  do projektů zaměřených na udržitelný rozvoj, zlepšování kvality života a vzdělávání, znalostní ekonomiku a podporu při digitální transformaci a
   přechodu na čistou energii
  , a to zejména zvyšováním
  energetické účinnosti v oblasti bydlení.
  Diverzifikací
  klíčových dodavatelských řetězců
  tyto investice
  Unii rovněž
  pomohou
  dosáhnout vyšší odolnosti a menší závislosti. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Zkušenosti z minulosti ukázaly, že se investice v období krize často prudce snižují
  . V této konkrétní situaci
  je však nezbytné investice
  podpořit, aby se urychlilo oživení a posílil se dlouhodobý růstový potenciál. Investice do zelených a digitálních technologií, kapacit a procesů zaměřených na podporu
  přechodu na čistou energii
  , zvyšování
  energetické účinnosti v oblasti bydlení
  a dalších klíčových hospodářských odvětvích jsou důležité pro dosažení udržitelného růstu a pomáhají vytvářet pracovní místa
  .
  Diverzifikace
  klíčových dodavatelských řetězců Unii rovněž
  pomůže
  dosáhnout vyšší odolnosti a menší závislosti.

Zkušenosti z minulosti ukázaly, že se investice
  , včetně většiny veřejných investic, které provádějí místní a regionální orgány,
  v období krize často prudce snižují
  , což ještě zhoršuje negativní dopad na hospodářský rozvoj a na hospodářskou, sociální a územní soudržnost
  .
  V zájmu dosažení cílů Zelené dohody pro Evropu, udržitelného a solidárního růstu, posílení infrastruktury základních služeb pro obyvatele a podpory tvorby pracovních míst
  je však nezbytné
  oživit
  investice
  do projektů zaměřených na udržitelný rozvoj, zlepšování kvality života a vzdělávání, znalostní ekonomiku a podporu při digitální transformaci a
   přechodu na čistou energii
  , a to zejména zvyšováním
  energetické účinnosti v oblasti bydlení.
  Diverzifikací
  klíčových dodavatelských řetězců
  tyto investice
  Unii rovněž
  pomohou
  dosáhnout vyšší odolnosti a menší závislosti.

Odůvodnění

Místní a regionální orgány jsou odpovědné za více než polovinu veřejných investic v EU, a proto se jich snižování objemu investic v období krize velmi dotklo. Je rovněž důležité připomenout negativní dopad tohoto nedostatku investic.

Pozměňovací návrh 5

COM(2020) 408 final – 7. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| V současné době žádný nástroj nestanoví přímou finanční podporu, která by byla spojena s dosahováním výsledků a s realizací reforem a veřejných investic členských států v reakci na výzvy zjištěné v rámci evropského semestru a za účelem dosažení trvalého dopadu na produktivitu a odolnost ekonomik členských států. | |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

V současné době žádný nástroj nestanoví přímou finanční podporu, která by byla spojena s dosahováním výsledků a s realizací reforem a veřejných investic členských států v reakci na výzvy zjištěné v rámci evropského semestru a za účelem dosažení trvalého dopadu na produktivitu a odolnost ekonomik členských států.

Odůvodnění

Toto tvrzení je sporné, a to zejména vzhledem k úloze, kterou hrají evropské strukturální a investiční fondy při nápravě problémů zjištěných v rámci evropského semestru.

Pozměňovací návrh 6

COM(2020) 408 final – 8. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Vzhledem k výše uvedenému je třeba posílit stávající rámec pro poskytování podpory členským státům a poskytnout přímou podporu členských státům prostřednictvím inovativního nástroje. Za tímto účelem by tímto nařízením
  měla
  být
  zřízena facilita
  na podporu oživení a odolnosti (dále jen „
  facilita
  “),
  která
  by
  poskytovala
  účinnou finanční
  a významnou
  podporu pro intenzivnější realizaci reforem a souvisejících veřejných investic v členských státech.
  Facilita by měl být komplexní a měla by vycházet ze zkušeností, které Komise a členské státy získaly při používání jiných nástrojů a programů. | Vzhledem k výše uvedenému je třeba posílit stávající rámec pro poskytování podpory členským státům a poskytnout přímou podporu členských státům
  a místním a regionálním orgánům
  prostřednictvím inovativního nástroje. Za tímto účelem by tímto nařízením
  měl
  být
  zřízen fond
  na podporu oživení a odolnosti (dále jen „
  fond
  “),
  který
  by
  poskytoval
  účinnou
  a dostatečnou
  finanční podporu pro intenzivnější realizaci reforem a souvisejících veřejných investic v členských státech
  a na úrovni místních a regionálních orgánů, a to zejména s ohledem na dosažení cílů nové strategie udržitelného růstu, jež byla představena v rámci Zelené dohody pro Evropu, a který by zároveň zajistil, aby měly členské státy a místní a regionální orgány nezbytnou kapacitu pro koordinovaný postup díky tomu, že budou vyčleněny prostředky na zavedení monitorování na regionální či místní úrovni
  . |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Vzhledem k výše uvedenému je třeba posílit stávající rámec pro poskytování podpory členským státům a poskytnout přímou podporu členských státům prostřednictvím inovativního nástroje. Za tímto účelem by tímto nařízením
  měla
  být
  zřízena facilita
  na podporu oživení a odolnosti (dále jen „
  facilita
  “),
  která
  by
  poskytovala
  účinnou finanční
  a významnou
  podporu pro intenzivnější realizaci reforem a souvisejících veřejných investic v členských státech.
  Facilita by měl být komplexní a měla by vycházet ze zkušeností, které Komise a členské státy získaly při používání jiných nástrojů a programů.

Vzhledem k výše uvedenému je třeba posílit stávající rámec pro poskytování podpory členským státům a poskytnout přímou podporu členských státům
  a místním a regionálním orgánům
  prostřednictvím inovativního nástroje. Za tímto účelem by tímto nařízením
  měl
  být
  zřízen fond
  na podporu oživení a odolnosti (dále jen „
  fond
  “),
  který
  by
  poskytoval
  účinnou
  a dostatečnou
  finanční podporu pro intenzivnější realizaci reforem a souvisejících veřejných investic v členských státech
  a na úrovni místních a regionálních orgánů, a to zejména s ohledem na dosažení cílů nové strategie udržitelného růstu, jež byla představena v rámci Zelené dohody pro Evropu, a který by zároveň zajistil, aby měly členské státy a místní a regionální orgány nezbytnou kapacitu pro koordinovaný postup díky tomu, že budou vyčleněny prostředky na zavedení monitorování na regionální či místní úrovni
  .

Odůvodnění

Označení „facilita“ se zdá být příliš technokratické a nevychází dostatečně z reálné geografické situace. Místní a regionální orgány jsou navíc odpovědné za více než polovinu veřejných investic v EU. Jsou rovněž klíčovými aktéry z hlediska soudržnosti, plnění cílů udržitelného rozvoje a zelené a digitální transformace. Musí mít možnost tento mechanismus plně využívat. Je třeba vyjasnit případnou „komplexní“ povahu této „facility“.

Pozměňovací návrh 7

COM(2020) 408 final – 11. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Vzhledem k Zelené dohodě pro Evropu jakožto evropské strategii udržitelného růstu a k realizaci závazků Unie za účelem provádění Pařížské dohody a cílů udržitelného rozvoje OSN přispěje
  facilita zřízená
  tímto nařízením k začleňování opatření v oblasti klimatu a environmentální udržitelnosti a k dosažení celk ového cíle
  25 %
  výdajů z rozpočtu EU na podporu cílů v oblasti klimatu. | Vzhledem k Zelené dohodě pro Evropu jakožto evropské strategii udržitelného růstu a k realizaci závazků Unie za účelem provádění Pařížské dohody a cílů udržitelného rozvoje OSN přispěje
  fond zřízený
  tímto nařízením k začleňování opatření v oblasti klimatu a environmentální udržitelnosti a k dosažení celkového cíle
  alespoň 30 %
  výdajů z rozpočtu EU na podporu cílů v oblasti klimatu.
  Vzhledem k tomu, že potenciální přínos některých politik EU k tomuto cíli je nadhodnocen (7), měl by fond tento deficit kompenzovat tím, že alespoň 40 % jeho výdajů bude vyčleněno na opatření v oblasti klimatu. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Vzhledem k Zelené dohodě pro Evropu jakožto evropské strategii udržitelného růstu a k realizaci závazků Unie za účelem provádění Pařížské dohody a cílů udržitelného rozvoje OSN přispěje
  facilita zřízená
  tímto nařízením k začleňování opatření v oblasti klimatu a environmentální udržitelnosti a k dosažení celk ového cíle
  25 %
  výdajů z rozpočtu EU na podporu cílů v oblasti klimatu.

Vzhledem k Zelené dohodě pro Evropu jakožto evropské strategii udržitelného růstu a k realizaci závazků Unie za účelem provádění Pařížské dohody a cílů udržitelného rozvoje OSN přispěje
  fond zřízený
  tímto nařízením k začleňování opatření v oblasti klimatu a environmentální udržitelnosti a k dosažení celkového cíle
  alespoň 30 %
  výdajů z rozpočtu EU na podporu cílů v oblasti klimatu.
  Vzhledem k tomu, že potenciální přínos některých politik EU k tomuto cíli je nadhodnocen (7), měl by fond tento deficit kompenzovat tím, že alespoň 40 % jeho výdajů bude vyčleněno na opatření v oblasti klimatu.

Odůvodnění

Je třeba připomenout postoj, který VR zaujal ve svém usnesení o víceletém finančním rámci na období 2021–2027, které bylo přijato v říjnu 2019, a také ve stanovisku o víceletém finančním rámci, které v říjnu 2018 předložil Nikola Dobroslavić (HR/ELS).

Pozměňovací návrh 8

COM(2020) 408 final – 13. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Aby bylo možné přijmout opatření, která facilitu propojí s řádnou správou ekonomických záležitostí, s cílem zajistit jednotné podmínky provádění, měla by být Radě svěřena pravomoc na návrh Komise a prostřednictvím prováděcích aktů pozastavit lhůtu k přijetí rozhodnutí o návrzích plánů na podporu oživení a odolnosti a pozastavit platby z této facility v případě významného neplnění požadavků v souvislosti s příslušnými případy týkajícími se postupu správy ekonomických záležitostí stanoveného v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) XXX/XX [nařízení o společných ustanoveních] (...). Pravomoc zrušit tato pozastavení prostřednictvím prováděcích aktů na návrh Komise ve vztahu ke stejným příslušným případům by měla být rovněž svěřena Radě. | |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Aby bylo možné přijmout opatření, která facilitu propojí s řádnou správou ekonomických záležitostí, s cílem zajistit jednotné podmínky provádění, měla by být Radě svěřena pravomoc na návrh Komise a prostřednictvím prováděcích aktů pozastavit lhůtu k přijetí rozhodnutí o návrzích plánů na podporu oživení a odolnosti a pozastavit platby z této facility v případě významného neplnění požadavků v souvislosti s příslušnými případy týkajícími se postupu správy ekonomických záležitostí stanoveného v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) XXX/XX [nařízení o společných ustanoveních] (...). Pravomoc zrušit tato pozastavení prostřednictvím prováděcích aktů na návrh Komise ve vztahu ke stejným příslušným případům by měla být rovněž svěřena Radě.

Pozměňovací návrh 9

COM(2020) 408 final – 14. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Obecným cílem
  facility
  by měla být podpora hospodářské, sociální a územní soudržnosti. Za tímto účelem by
  měla
  přispívat ke zlepšení odolnosti
  a přizpůsobivosti
  členských států, zmírňování sociálních a hospodářských dopadů krize a k podpoře zelené a digitální transformace s cílem dosáhnout klimaticky neutrální Evropy do roku 2050, aby se tak obnovil růstový potenciál unijních ekonomik po krizi, posílila tvorba pracovních míst a podpořil udržitelný růst. | Obecným cílem
  fondu
  by měla být podpora hospodářské, sociální a územní soudržnosti. Za tímto účelem by
  měl
  přispívat ke zlepšení odolnosti členských států
  a všech území v celé Evropské unii
  , zmírňování sociálních a hospodářských dopadů krize
  , které se mezi členskými státy, ale i v rámci každého z nich, projevují nerovnoměrně,
  a k podpoře zelené a digitální transformace s cílem dosáhnout
  do roku 2030 cílů udržitelného rozvoje a
   klimaticky neutrální Evropy do roku 2050, aby se tak obnovil růstový potenciál unijních ekonomik po krizi, posílila tvorba pracovních míst a podpořil udržitelný růst. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Obecným cílem
  facility
  by měla být podpora hospodářské, sociální a územní soudržnosti. Za tímto účelem by
  měla
  přispívat ke zlepšení odolnosti
  a přizpůsobivosti
  členských států, zmírňování sociálních a hospodářských dopadů krize a k podpoře zelené a digitální transformace s cílem dosáhnout klimaticky neutrální Evropy do roku 2050, aby se tak obnovil růstový potenciál unijních ekonomik po krizi, posílila tvorba pracovních míst a podpořil udržitelný růst.

Obecným cílem
  fondu
  by měla být podpora hospodářské, sociální a územní soudržnosti. Za tímto účelem by
  měl
  přispívat ke zlepšení odolnosti členských států
  a všech území v celé Evropské unii
  , zmírňování sociálních a hospodářských dopadů krize
  , které se mezi členskými státy, ale i v rámci každého z nich, projevují nerovnoměrně,
  a k podpoře zelené a digitální transformace s cílem dosáhnout
  do roku 2030 cílů udržitelného rozvoje a
   klimaticky neutrální Evropy do roku 2050, aby se tak obnovil růstový potenciál unijních ekonomik po krizi, posílila tvorba pracovních míst a podpořil udržitelný růst.

Pozměňovací návrh 10

COM(2020) 408 final – 16. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Aby byl zajištěn přínos plánu na podporu oživení a odolnosti k plnění cílů facility, měl by tento plán zahrnovat opatření pro realizaci reforem a projektů veřejných investic prostřednictvím uceleného plánu na podporu oživení a odolnosti. Plán na podporu oživení a odolnosti by měl být v souladu s příslušnými výzvami a prioritami jednotlivých zemí stanovenými v kontextu evropského semestru, s národními programy reforem, národními energetickými a klimatickými plány, plány spravedlivé transformace a dohodami o partnerství a operačními programy přijatými v rámci fondů Unie. V zájmu posílení opatření, která spadají do priorit Zelené dohody pro Evropu
  a
   Digitální agendy, by měl plán rovněž stanovit opatření, která jsou relevantní pro zelenou a digitální transformaci.
  Opatření by měla umožnit rychlé dosažení cílů a příspěvků stanovených v národních energetických a klimatických plánech a jejich aktualizacích.
  Všechny podporované činnosti by měly být vykonávány při plném respektování priorit Unie v oblasti klimatu a životního prostředí. | Aby byl zajištěn přínos plánu na podporu oživení a odolnosti k plnění cílů facility, měl by tento plán zahrnovat opatření pro realizaci reforem a projektů veřejných investic prostřednictvím uceleného
  , náležitého, účinného a účelného
  plánu na podporu oživení a odolnosti. Plán na podporu oživení a odolnosti by měl být v souladu s příslušnými výzvami a prioritami jednotlivých zemí stanovenými v kontextu evropského semestru, s národními programy reforem, národními energetickými a klimatickými plány, plány spravedlivé transformace a dohodami o partnerství a operačními programy přijatými v rámci fondů Unie.
  Plány na podporu oživení a odolnosti by navíc měly být v souladu se zásadou vytváření evropské přidané hodnoty.
   V zájmu posílení opatření, která spadají do priorit Zelené dohody pro Evropu, Digitální agendy
  , průmyslové strategie a strategie pro MSP, evropské agendy dovedností, záruky pro děti a záruk pro mladé lidi
  , by měl plán rovněž stanovit opatření, která jsou relevantní pro zelenou a digitální transformaci. Všechny podporované činnosti by měly být vykonávány při plném respektování priorit Unie v oblasti klimatu a životního prostředí.
  Alespoň 40 % plánů na podporu oživení a odolnosti by mělo být zaměřeno na začleňování opatření v oblasti klimatu a biologické rozmanitosti a cílů v oblasti udržitelnosti životního prostředí. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Aby byl zajištěn přínos plánu na podporu oživení a odolnosti k plnění cílů facility, měl by tento plán zahrnovat opatření pro realizaci reforem a projektů veřejných investic prostřednictvím uceleného plánu na podporu oživení a odolnosti. Plán na podporu oživení a odolnosti by měl být v souladu s příslušnými výzvami a prioritami jednotlivých zemí stanovenými v kontextu evropského semestru, s národními programy reforem, národními energetickými a klimatickými plány, plány spravedlivé transformace a dohodami o partnerství a operačními programy přijatými v rámci fondů Unie. V zájmu posílení opatření, která spadají do priorit Zelené dohody pro Evropu
  a
   Digitální agendy, by měl plán rovněž stanovit opatření, která jsou relevantní pro zelenou a digitální transformaci.
  Opatření by měla umožnit rychlé dosažení cílů a příspěvků stanovených v národních energetických a klimatických plánech a jejich aktualizacích.
  Všechny podporované činnosti by měly být vykonávány při plném respektování priorit Unie v oblasti klimatu a životního prostředí.

Aby byl zajištěn přínos plánu na podporu oživení a odolnosti k plnění cílů facility, měl by tento plán zahrnovat opatření pro realizaci reforem a projektů veřejných investic prostřednictvím uceleného
  , náležitého, účinného a účelného
  plánu na podporu oživení a odolnosti. Plán na podporu oživení a odolnosti by měl být v souladu s příslušnými výzvami a prioritami jednotlivých zemí stanovenými v kontextu evropského semestru, s národními programy reforem, národními energetickými a klimatickými plány, plány spravedlivé transformace a dohodami o partnerství a operačními programy přijatými v rámci fondů Unie.
  Plány na podporu oživení a odolnosti by navíc měly být v souladu se zásadou vytváření evropské přidané hodnoty.
   V zájmu posílení opatření, která spadají do priorit Zelené dohody pro Evropu, Digitální agendy
  , průmyslové strategie a strategie pro MSP, evropské agendy dovedností, záruky pro děti a záruk pro mladé lidi
  , by měl plán rovněž stanovit opatření, která jsou relevantní pro zelenou a digitální transformaci. Všechny podporované činnosti by měly být vykonávány při plném respektování priorit Unie v oblasti klimatu a životního prostředí.
  Alespoň 40 % plánů na podporu oživení a odolnosti by mělo být zaměřeno na začleňování opatření v oblasti klimatu a biologické rozmanitosti a cílů v oblasti udržitelnosti životního prostředí.

Pozměňovací návrh 11

COM(2020) 408 final – 18. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Za účelem zajištění přípravy a provádění plánů na podporu oživení
  a odolnosti
  členskými státy by Rada
  měla
  mít možnost v rámci evropského semestru
  projednat stav
  oživení
  , odolnost a přizpůsobivost
  v Unii.
  V zájmu zajištění náležitých důkazů by měla jednání
  vycházet ze strategických a analytických informací Komise
  , které jsou k dispozici
  v kontextu evropského semestru, a z informací o provádění plánů v předchozích letech
  , jsou-li tyto informace k dispozici. | Za účelem zajištění přípravy a provádění plánů na podporu oživení členskými státy by Rada
  a Evropský parlament měly
  mít možnost v rámci evropského semestru
  rovnocenně rozhodnout
  o stavu oživení
  a odolnosti
  v Unii.
  Toto rozhodnutí by mělo
  vycházet ze strategických a analytických informací
  , které předložila
  Komise v kontextu evropského semestru, a z informací o provádění plánů v předchozích letech
  , a hlavně ze souboru kvantitativních a kvalitativních ukazatelů týkajících se provádění cílů udržitelného rozvoje
  .
  Při přípravě tohoto rozhodnutí by měl být Evropský výbor regionů zapojen do vymezení evropského rámce pro plány na podporu oživení a do kontrolních orgánů, které sledují dodržování evropského semestru, a měl by být pověřen prováděním pololetního hodnocení územního provádění plánů na podporu oživení
  . |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Za účelem zajištění přípravy a provádění plánů na podporu oživení
  a odolnosti
  členskými státy by Rada
  měla
  mít možnost v rámci evropského semestru
  projednat stav
  oživení
  , odolnost a přizpůsobivost
  v Unii.
  V zájmu zajištění náležitých důkazů by měla jednání
  vycházet ze strategických a analytických informací Komise
  , které jsou k dispozici
  v kontextu evropského semestru, a z informací o provádění plánů v předchozích letech
  , jsou-li tyto informace k dispozici.

Za účelem zajištění přípravy a provádění plánů na podporu oživení členskými státy by Rada
  a Evropský parlament měly
  mít možnost v rámci evropského semestru
  rovnocenně rozhodnout
  o stavu oživení
  a odolnosti
  v Unii.
  Toto rozhodnutí by mělo
  vycházet ze strategických a analytických informací
  , které předložila
  Komise v kontextu evropského semestru, a z informací o provádění plánů v předchozích letech
  , a hlavně ze souboru kvantitativních a kvalitativních ukazatelů týkajících se provádění cílů udržitelného rozvoje
  .
  Při přípravě tohoto rozhodnutí by měl být Evropský výbor regionů zapojen do vymezení evropského rámce pro plány na podporu oživení a do kontrolních orgánů, které sledují dodržování evropského semestru, a měl by být pověřen prováděním pololetního hodnocení územního provádění plánů na podporu oživení
  .

Pozměňovací návrh 12

COM(2020) 408 final – 21. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| V zájmu zajištění vlastní odpovědnosti jednotlivých států a zaměření na příslušné reformy a investice by členské státy, které si přejí získat podporu, měly předložit Komisi plán na podporu oživení
  a odolnosti
  , který je řádně odůvodněný a opodstatněný. Plán na podporu oživení
  a odolnosti
  by měl stanovovat podrobný soubor opatření pro jeho provádění, včetně cílů a milníků, a očekávaný dopad plánu na podporu oživení
  a odolnosti
  na růstový potenciál, tvorbu pracovních příležitostí a hospodářskou a sociální odolnost; měl by také obsahovat opatření, která jsou relevantní pro zelenou a digitální transformaci; měl by také obsahovat vysvětlení souladu navrženého plánu na podporu oživení
  a odolnosti
  s příslušnými výzvami a prioritami každé země, které byly identifikovány v kontextu evropského semestru. Komise
  a
   členské státy by měly v průběhu celého procesu usilovat o úzkou spolupráci a dosahovat jí. | V zájmu zajištění vlastní odpovědnosti jednotlivých států a zaměření na příslušné reformy a investice by členské státy, které si přejí získat podporu, měly předložit Komisi plán na podporu oživení, který je řádně odůvodněný a opodstatněný.
  Tento plán na podporu oživení by měl být v souladu se zásadami subsidiarity a partnerství vypracován v úzké a strukturované spolupráci s místními a regionálními orgány, pokud reformy a investice, které mají být podporovány, spadají do jejich pravomocí vymezených ve vnitrostátním právu.
  Plán na podporu oživení by měl stanovovat podrobný soubor opatření pro jeho provádění, včetně cílů a milníků, a očekávaný dopad plánu na podporu oživení na
  hospodářskou, sociální a územní soudržnost,
  růstový potenciál, tvorbu pracovních příležitostí a hospodářskou a sociální odolnost; měl by také obsahovat opatření, která jsou relevantní pro zelenou a digitální transformaci; měl by také obsahovat vysvětlení souladu navrženého plánu na podporu oživení s příslušnými výzvami a prioritami každé země, které byly identifikovány v kontextu evropského semestru. Komise, členské státy
  , Evropský výbor regionů a místní a regionální orgány
  by měly v průběhu celého procesu usilovat o úzkou spolupráci a dosahovat jí. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

V zájmu zajištění vlastní odpovědnosti jednotlivých států a zaměření na příslušné reformy a investice by členské státy, které si přejí získat podporu, měly předložit Komisi plán na podporu oživení
  a odolnosti
  , který je řádně odůvodněný a opodstatněný. Plán na podporu oživení
  a odolnosti
  by měl stanovovat podrobný soubor opatření pro jeho provádění, včetně cílů a milníků, a očekávaný dopad plánu na podporu oživení
  a odolnosti
  na růstový potenciál, tvorbu pracovních příležitostí a hospodářskou a sociální odolnost; měl by také obsahovat opatření, která jsou relevantní pro zelenou a digitální transformaci; měl by také obsahovat vysvětlení souladu navrženého plánu na podporu oživení
  a odolnosti
  s příslušnými výzvami a prioritami každé země, které byly identifikovány v kontextu evropského semestru. Komise
  a
   členské státy by měly v průběhu celého procesu usilovat o úzkou spolupráci a dosahovat jí.

V zájmu zajištění vlastní odpovědnosti jednotlivých států a zaměření na příslušné reformy a investice by členské státy, které si přejí získat podporu, měly předložit Komisi plán na podporu oživení, který je řádně odůvodněný a opodstatněný.
  Tento plán na podporu oživení by měl být v souladu se zásadami subsidiarity a partnerství vypracován v úzké a strukturované spolupráci s místními a regionálními orgány, pokud reformy a investice, které mají být podporovány, spadají do jejich pravomocí vymezených ve vnitrostátním právu.
  Plán na podporu oživení by měl stanovovat podrobný soubor opatření pro jeho provádění, včetně cílů a milníků, a očekávaný dopad plánu na podporu oživení na
  hospodářskou, sociální a územní soudržnost,
  růstový potenciál, tvorbu pracovních příležitostí a hospodářskou a sociální odolnost; měl by také obsahovat opatření, která jsou relevantní pro zelenou a digitální transformaci; měl by také obsahovat vysvětlení souladu navrženého plánu na podporu oživení s příslušnými výzvami a prioritami každé země, které byly identifikovány v kontextu evropského semestru. Komise, členské státy
  , Evropský výbor regionů a místní a regionální orgány
  by měly v průběhu celého procesu usilovat o úzkou spolupráci a dosahovat jí.

Odůvodnění

Místní a regionální orgány mají klíčové politické pravomoci a finanční odpovědnost k dosažení cílů fondu (soudržnost, udržitelný rozvoj atd.), a je proto nezbytné, aby plány na podporu oživení byly vypracovány v úzké a strukturované spolupráci s nimi. Nejde jen o legitimitu a spravedlnost nástroje, ale také o jeho účinnost. Právní základ nástroje dále vyžaduje, aby plány zohledňovaly dopad financovaných opatření na soudržnost.

Pozměňovací návrh 13

COM(2020) 408 final – 33. bod odůvodnění 33

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Aby bylo provádění plánu na podporu oživení
  a odolnosti
  účinně sledováno, měly by členské státy
  čtvrtletně v rámci evropského semestru
  podávat zprávu o pokroku v jeho plnění. Takové zprávy vypracované dotčenými členskými státy by měly být
  příslušně
  zohledněny v národních programech reforem, které by měly být použity jako nástroj pro podávání zpráv o pokroku při plnění plánů na podporu oživení
  a odolnosti
  . | Aby bylo provádění plánu na podporu oživení účinně sledováno, měly by členské státy
  pololetně
  podávat zprávu o pokroku v jeho plnění. Takové zprávy vypracované dotčenými členskými státy by měly být zohledněny v národních programech reforem, které by měly být použity jako nástroj pro podávání zpráv o pokroku při plnění plánů na podporu oživení. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Aby bylo provádění plánu na podporu oživení
  a odolnosti
  účinně sledováno, měly by členské státy
  čtvrtletně v rámci evropského semestru
  podávat zprávu o pokroku v jeho plnění. Takové zprávy vypracované dotčenými členskými státy by měly být
  příslušně
  zohledněny v národních programech reforem, které by měly být použity jako nástroj pro podávání zpráv o pokroku při plnění plánů na podporu oživení
  a odolnosti
  .

Aby bylo provádění plánu na podporu oživení účinně sledováno, měly by členské státy
  pololetně
  podávat zprávu o pokroku v jeho plnění. Takové zprávy vypracované dotčenými členskými státy by měly být zohledněny v národních programech reforem, které by měly být použity jako nástroj pro podávání zpráv o pokroku při plnění plánů na podporu oživení.

Odůvodnění

Čtvrtletní zprávy by mohly představovat nadměrnou byrokratickou zátěž.

Pozměňovací návrh 14

COM(2020) 408 final – 37. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Je vhodné, aby Komise předložila Evropskému parlamentu
  a
   Radě o provádění facility stanovené v tomto nařízení výroční zprávu. Tato zpráva by měla obsahovat informace o pokroku, jehož členské státy v rámci
  schválených
  plánů na podporu oživení
  a odolnosti
  dosáhly; měla by rovněž obsahovat informace o objemu výnosů přidělených facilitě v rámci nástroje Evropské unie na podporu oživení v předchozím roce, rozčleněných podle rozpočtových položek, a o přínosu částek získaných prostřednictvím nástroje Evropské unie na podporu oživení k dosažení cílů facility. | Je vhodné, aby Komise předložila Evropskému parlamentu, Radě
  , Evropskému výboru regionů a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru
  o provádění facility stanovené v tomto nařízení výroční zprávu. Tato zpráva by měla obsahovat informace o pokroku, jehož členské státy v rámci plánů na podporu oživení dosáhly
  , a hodnocení územního provádění těchto plánů
  ; měla by rovněž obsahovat informace o objemu výnosů přidělených facilitě v rámci nástroje Evropské unie na podporu oživení v předchozím roce, rozčleněných podle rozpočtových položek, a o přínosu částek získaných prostřednictvím nástroje Evropské unie na podporu oživení k dosažení cílů facility. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Je vhodné, aby Komise předložila Evropskému parlamentu
  a
   Radě o provádění facility stanovené v tomto nařízení výroční zprávu. Tato zpráva by měla obsahovat informace o pokroku, jehož členské státy v rámci
  schválených
  plánů na podporu oživení
  a odolnosti
  dosáhly; měla by rovněž obsahovat informace o objemu výnosů přidělených facilitě v rámci nástroje Evropské unie na podporu oživení v předchozím roce, rozčleněných podle rozpočtových položek, a o přínosu částek získaných prostřednictvím nástroje Evropské unie na podporu oživení k dosažení cílů facility.

Je vhodné, aby Komise předložila Evropskému parlamentu, Radě
  , Evropskému výboru regionů a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru
  o provádění facility stanovené v tomto nařízení výroční zprávu. Tato zpráva by měla obsahovat informace o pokroku, jehož členské státy v rámci plánů na podporu oživení dosáhly
  , a hodnocení územního provádění těchto plánů
  ; měla by rovněž obsahovat informace o objemu výnosů přidělených facilitě v rámci nástroje Evropské unie na podporu oživení v předchozím roce, rozčleněných podle rozpočtových položek, a o přínosu částek získaných prostřednictvím nástroje Evropské unie na podporu oživení k dosažení cílů facility.

Pozměňovací návrh 15

COM(2020) 408 final – článek 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Tímto nařízením se zřizuje
  facilita
  na podporu oživení
  a odolnosti
  (dále také jen „
  facilita
  “). [...] | Tímto nařízením se zřizuje
  fond
  na podporu oživení (dále také jen „
  fond
  “). [...] |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Tímto nařízením se zřizuje
  facilita
  na podporu oživení
  a odolnosti
  (dále také jen „
  facilita
  “). [...]

Tímto nařízením se zřizuje
  fond
  na podporu oživení (dále také jen „
  fond
  “). [...]

Odůvodnění

V souladu s pozměňovacím návrhem k 8. bodu odůvodnění se označení „facilita“ jeví jako příliš technokratické a vzhledem k tomu, že tento fond je založený na grantech a půjčkách, může být zavádějící.

Pozměňovací návrh 16

COM(2020) 408 final – článek 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Definice | Definice |
| Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice: | Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice: |
| 1. | „fondy Unie“ se rozumí fondy, na které se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) YYY/XX [nahrazující nařízení o společných ustanoveních]; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Definice

Definice

Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:

Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:

1.

„fondy Unie“ se rozumí fondy, na které se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) YYY/XX [nahrazující nařízení o společných ustanoveních];

| 1. | „fondy Unie“ se rozumí fondy, na které se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) YYY/XX [nahrazující nařízení o společných ustanoveních]; |
| --- | --- |

1.

„fondy Unie“ se rozumí fondy, na které se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) YYY/XX [nahrazující nařízení o společných ustanoveních];

| 2. | „finančním příspěvkem“ se rozumí nevratná finanční podpora, která je k dispozici k přidělení nebo je přidělena členským státům v rámci facility
  , a |
| --- | --- |

2.

„finančním příspěvkem“ se rozumí nevratná finanční podpora, která je k dispozici k přidělení nebo je přidělena členským státům v rámci facility
  , a

| 2. | „finančním příspěvkem“ se rozumí nevratná finanční podpora, která je k dispozici k přidělení nebo je přidělena členským státům v rámci facility; |
| --- | --- |

2.

„finančním příspěvkem“ se rozumí nevratná finanční podpora, která je k dispozici k přidělení nebo je přidělena členským státům v rámci facility;

| 3. | „evropským semestrem pro koordinaci hospodářských politik“ (dále jen „evropský semestr“) se rozumí proces stanovený v článku 2-a nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997. |
| --- | --- |

3.

„evropským semestrem pro koordinaci hospodářských politik“ (dále jen „evropský semestr“) se rozumí proces stanovený v článku 2-a nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997.

| 3. | „evropským semestrem pro koordinaci hospodářských politik“ (dále jen „evropský semestr“) se rozumí proces stanovený v článku 2-a nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997; |
| --- | --- |

3.

„evropským semestrem pro koordinaci hospodářských politik“ (dále jen „evropský semestr“) se rozumí proces stanovený v článku 2-a nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997;

| 4. | „reformami“ způsobilými pro podporu z fondu se rozumí reformy, které:










  i) | provádějí cíle Smlouvy o EU; |
| --- | --- | --- |

4.

„reformami“ způsobilými pro podporu z fondu se rozumí reformy, které:

i)

provádějí cíle Smlouvy o EU;

| ii) | přispívají ke sbližování a snižování rozdílů mezi regiony, včetně zmírňování strukturálních územních omezení, v duchu právního základu nařízení, kterým je článek 175 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU); |
| --- | --- |

ii)

přispívají ke sbližování a snižování rozdílů mezi regiony, včetně zmírňování strukturálních územních omezení, v duchu právního základu nařízení, kterým je článek 175 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU);

| iii) | mohou být katalyzátorem veřejných investic, a podpořit tak dlouhodobě udržitelný a solidární růst, jenž bude v souladu s cíli udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

iii)

mohou být katalyzátorem veřejných investic, a podpořit tak dlouhodobě udržitelný a solidární růst, jenž bude v souladu s cíli udržitelného rozvoje;

| 5. | dodržováním zásady „významně nepoškozovat“ se rozumí nepodporovat nebo neprovádět hospodářské činnosti, které významně poškozují cíle v oblasti životního prostředí podle ustanovení článku 17 nařízení (EU) 2020/852 (nařízení o taxonomii); |
| --- | --- |

5.

dodržováním zásady „významně nepoškozovat“ se rozumí nepodporovat nebo neprovádět hospodářské činnosti, které významně poškozují cíle v oblasti životního prostředí podle ustanovení článku 17 nařízení (EU) 2020/852 (nařízení o taxonomii);

| 6. | „minimálními zárukami“ se rozumí postupy definované v článku 18 nařízení (EU) 2020/852 (nařízení o taxonomii). |
| --- | --- |

6.

„minimálními zárukami“ se rozumí postupy definované v článku 18 nařízení (EU) 2020/852 (nařízení o taxonomii).

Odůvodnění

Je třeba zopakovat definici, kterou VR předložil již ve svém stanovisku Program na podporu reforem a evropská funkce investiční stabilizace (ECON-VI/037), jež bylo přijato dne 5. prosince 2018.

Pozměňovací návrh 17

COM(2020) 408 final – čl. 4 odst. 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Ke splnění uvedeného obecného cíle je specifickým cílem
  facility
  na podporu oživení
  a odolnosti
  poskytnout členským státům finanční podporu pro dosažení milníků a cílů reforem a investic stanovených v jejich plánech na podporu oživení
  a odolnosti
  . Uvedený specifický cíl je potřeba plnit v úzké spolupráci s dotčenými členskými státy. | Ke splnění uvedeného obecného cíle je specifickým cílem
  fondu
  na podporu oživení poskytnout členským státům
  a místním a regionálním orgánům
  finanční podporu pro dosažení milníků a cílů reforem a investic stanovených v jejich plánech na podporu oživení. Uvedený specifický cíl je potřeba plnit v úzké spolupráci s dotčenými členskými státy. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Ke splnění uvedeného obecného cíle je specifickým cílem
  facility
  na podporu oživení
  a odolnosti
  poskytnout členským státům finanční podporu pro dosažení milníků a cílů reforem a investic stanovených v jejich plánech na podporu oživení
  a odolnosti
  . Uvedený specifický cíl je potřeba plnit v úzké spolupráci s dotčenými členskými státy.

Ke splnění uvedeného obecného cíle je specifickým cílem
  fondu
  na podporu oživení poskytnout členským státům
  a místním a regionálním orgánům
  finanční podporu pro dosažení milníků a cílů reforem a investic stanovených v jejich plánech na podporu oživení. Uvedený specifický cíl je potřeba plnit v úzké spolupráci s dotčenými členskými státy.

Pozměňovací návrh 18

COM(2020) 408 final – čl. 5 odst. 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Opatření uvedená v článku 2 nařízení [o nástroji Evropské unie na podporu oživení] se v rámci
  této facility
  provádějí: | Opatření uvedená v článku 2 nařízení [o nástroji Evropské unie na podporu oživení] se v rámci
  tohoto fondu
  provádějí: |
| a) | prostřednictvím částky
  334 950 000 000  EUR
  uvedené v čl. 3 odst. 2 písm. a) bodě ii) nařízení [o nástroji EU na podporu oživení] v 
  běžných
  cenách, která je k dispozici na nevratnou podporu, s výhradou čl. 4 odst. 4 a 8 nařízení [o nástroji EU na podporu oživení]. Tyto částky představují vnější účelově vázané příjmy v souladu s čl. 21 odst. 5 finančního nařízení; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Opatření uvedená v článku 2 nařízení [o nástroji Evropské unie na podporu oživení] se v rámci
  této facility
  provádějí:

Opatření uvedená v článku 2 nařízení [o nástroji Evropské unie na podporu oživení] se v rámci
  tohoto fondu
  provádějí:

a)

prostřednictvím částky
  334 950 000 000  EUR
  uvedené v čl. 3 odst. 2 písm. a) bodě ii) nařízení [o nástroji EU na podporu oživení] v 
  běžných
  cenách, která je k dispozici na nevratnou podporu, s výhradou čl. 4 odst. 4 a 8 nařízení [o nástroji EU na podporu oživení]. Tyto částky představují vnější účelově vázané příjmy v souladu s čl. 21 odst. 5 finančního nařízení;

| a) | prostřednictvím částky
  360 000 000 000  EUR
  uvedené v čl. 3 odst. 2 písm. a) bodě ii) nařízení [o nástroji EU na podporu oživení] v cenách
  z roku 2018
  , která je k dispozici na nevratnou podporu, s výhradou čl. 4 odst. 4 a 8 nařízení [o nástroji EU na podporu oživení]. Tyto částky představují vnější účelově vázané příjmy v souladu s čl. 21 odst. 5 finančního nařízení; |
| --- | --- |

a)

prostřednictvím částky
  360 000 000 000  EUR
  uvedené v čl. 3 odst. 2 písm. a) bodě ii) nařízení [o nástroji EU na podporu oživení] v cenách
  z roku 2018
  , která je k dispozici na nevratnou podporu, s výhradou čl. 4 odst. 4 a 8 nařízení [o nástroji EU na podporu oživení]. Tyto částky představují vnější účelově vázané příjmy v souladu s čl. 21 odst. 5 finančního nařízení;

| b) | prostřednictvím částky
  267 955 000 000  EUR
  uvedené v čl. 3 odst. 2 písm. b) nařízení [o nástroji EU na podporu oživení] v 
  běžných
  cenách, která je k dispozici na podporu v podobě půjčky pro členské státy podle článků 12 a 13, s výhradou čl. 4 odst. 5 nařízení [o nástroji EU na podporu oživení]. |
| --- | --- |

b)

prostřednictvím částky
  267 955 000 000  EUR
  uvedené v čl. 3 odst. 2 písm. b) nařízení [o nástroji EU na podporu oživení] v 
  běžných
  cenách, která je k dispozici na podporu v podobě půjčky pro členské státy podle článků 12 a 13, s výhradou čl. 4 odst. 5 nařízení [o nástroji EU na podporu oživení].

| b) | prostřednictvím částky
  312 500 000 000  EUR
  uvedené v čl. 3 odst. 2 písm. b) nařízení [o nástroji EU na podporu oživení] v cenách
  z roku 2018,
  která je k dispozici na podporu v podobě půjčky pro členské státy podle článků 12 a 13, s výhradou čl. 4 odst. 5 nařízení [o nástroji EU na podporu oživení]. |
| --- | --- |

b)

prostřednictvím částky
  312 500 000 000  EUR
  uvedené v čl. 3 odst. 2 písm. b) nařízení [o nástroji EU na podporu oživení] v cenách
  z roku 2018,
  která je k dispozici na podporu v podobě půjčky pro členské státy podle článků 12 a 13, s výhradou čl. 4 odst. 5 nařízení [o nástroji EU na podporu oživení].

Odůvodnění

Aktualizace na základě závěrů zasedání Evropské rady ve dnech 17. až 21. července 2020

Pozměňovací návrh 19

COM(2020) 408 final – článek 6

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Zdroje z programů spravovaných v rámci sdíleného řízení




  Do facility mohou být na žádost členských států převedeny zdroje, jež jim byly přiděleny v rámci sdíleného řízení. Komise uvedené zdroje vynakládá přímo v souladu s čl. 62 odst. 1 písm. a) finančního nařízení. Uvedené zdroje se použijí ve prospěch dotčeného členského státu. | |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Zdroje z programů spravovaných v rámci sdíleného řízení

Do facility mohou být na žádost členských států převedeny zdroje, jež jim byly přiděleny v rámci sdíleného řízení. Komise uvedené zdroje vynakládá přímo v souladu s čl. 62 odst. 1 písm. a) finančního nařízení. Uvedené zdroje se použijí ve prospěch dotčeného členského státu.

Odůvodnění

S možností převést do fondu na podporu oživení a odolnosti zdroje ze strukturálních a investičních fondů je spojeno riziko, že by mohlo dojít k opětovné centralizaci a narušení správy strukturálních a investičních fondů, které jsou založeny na zásadě partnerství.

Pozměňovací návrh 20

COM(2020) 408 final – článek 9

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | Opatření propojující facilitu s ochranou rozpočtu Unie v případě všeobecných nedostatků týkajících se právního státu





  1.
     
  V případě všeobecných nedostatků týkajících se právního státu v členském státě, které mají dopad na zásadu řádného finančního řízení nebo ochranu finančních zájmů Unie ve smyslu článku 3 nařízení [.../...] o ochraně rozpočtu Unie v případě všeobecných nedostatků týkajících se právního státu v členských státech, přijme Komise prostřednictvím prováděcího aktu rozhodnutí o pozastavení lhůty pro přijímání rozhodnutí uvedených v čl. 17 odst. 1 a 2 nebo o pozastavení plateb v rámci facility na podporu oživení a odolnosti.




  Rozhodnutí o pozastavení plateb uvedené v odstavci 1 se použije na žádosti o platbu předložené po datu rozhodnutí o pozastavení.




  Pozastavení lhůty uvedené v článku 17 se použije ode dne následujícího po přijetí rozhodnutí uvedeného v odstavci 1. V případě pozastavení plateb se použije čl. 4 odst. 3 nařízení [.../...] o ochraně rozpočtu Unie v případě všeobecných nedostatků týkajících se právního státu v členských státech.






  2.
     
  V případě kladného posouzení ze strany Komise podle článku 6 nařízení [.../...] o ochraně rozpočtu Unie v případě všeobecných nedostatků týkajících se právního státu v členských státech přijme Komise prostřednictvím prováděcího aktu rozhodnutí o zrušení pozastavení lhůty nebo plateb uvedeného v předchozím odstavci.




  Příslušné postupy nebo platby se obnoví následující den po zrušení pozastavení.






  3.
     
  V případě, že dotčený členský stát nedostatečně využívá přidělené finanční prostředky nebo byly zjištěny nedostatky týkající se právního státu, jsou opatření na regionální a místní úrovni, která přispívají k řešení těchto problémů, i nadále podporována z prostředků této facility. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Opatření propojující facilitu s ochranou rozpočtu Unie v případě všeobecných nedostatků týkajících se právního státu

1.
     
  V případě všeobecných nedostatků týkajících se právního státu v členském státě, které mají dopad na zásadu řádného finančního řízení nebo ochranu finančních zájmů Unie ve smyslu článku 3 nařízení [.../...] o ochraně rozpočtu Unie v případě všeobecných nedostatků týkajících se právního státu v členských státech, přijme Komise prostřednictvím prováděcího aktu rozhodnutí o pozastavení lhůty pro přijímání rozhodnutí uvedených v čl. 17 odst. 1 a 2 nebo o pozastavení plateb v rámci facility na podporu oživení a odolnosti.

Rozhodnutí o pozastavení plateb uvedené v odstavci 1 se použije na žádosti o platbu předložené po datu rozhodnutí o pozastavení.

Pozastavení lhůty uvedené v článku 17 se použije ode dne následujícího po přijetí rozhodnutí uvedeného v odstavci 1. V případě pozastavení plateb se použije čl. 4 odst. 3 nařízení [.../...] o ochraně rozpočtu Unie v případě všeobecných nedostatků týkajících se právního státu v členských státech.

2.
     
  V případě kladného posouzení ze strany Komise podle článku 6 nařízení [.../...] o ochraně rozpočtu Unie v případě všeobecných nedostatků týkajících se právního státu v členských státech přijme Komise prostřednictvím prováděcího aktu rozhodnutí o zrušení pozastavení lhůty nebo plateb uvedeného v předchozím odstavci.

Příslušné postupy nebo platby se obnoví následující den po zrušení pozastavení.

3.
     
  V případě, že dotčený členský stát nedostatečně využívá přidělené finanční prostředky nebo byly zjištěny nedostatky týkající se právního státu, jsou opatření na regionální a místní úrovni, která přispívají k řešení těchto problémů, i nadále podporována z prostředků této facility.

Pozměňovací návrh 21

Pozměňovací návrh 21

COM(2020) 408 final – článek 10

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Maximální finanční příspěvek | Maximální finanční příspěvek |
| Pro každý členský stát se za účelem přidělení částky uvedené v čl. 5 odst. 1 písm. a) vypočte maximální finanční příspěvek za použití metodiky stanovené v příloze I, na základě počtu obyvatel,
  převrácené hodnoty hrubého domácího produktu
  (HDP) na obyvatele a 
  relativní
  míry nezaměstnanosti každého členského státu. | Pro každý členský stát se za účelem přidělení částky uvedené v čl. 5 odst. 1 písm. a) 
  v období do 31. prosince 2022
  vypočte maximální finanční příspěvek za použití metodiky stanovené v příloze I, na základě počtu obyvatel,
  negativního dopadu, který měla zdravotní krize na hrubý domácí produkt
  (HDP) na obyvatele, a míry nezaměstnanosti každého členského státu. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Maximální finanční příspěvek

Maximální finanční příspěvek

Pro každý členský stát se za účelem přidělení částky uvedené v čl. 5 odst. 1 písm. a) vypočte maximální finanční příspěvek za použití metodiky stanovené v příloze I, na základě počtu obyvatel,
  převrácené hodnoty hrubého domácího produktu
  (HDP) na obyvatele a 
  relativní
  míry nezaměstnanosti každého členského státu.

převrácené hodnoty hrubého domácího produktu

relativní

Pro každý členský stát se za účelem přidělení částky uvedené v čl. 5 odst. 1 písm. a) 
  v období do 31. prosince 2022
  vypočte maximální finanční příspěvek za použití metodiky stanovené v příloze I, na základě počtu obyvatel,
  negativního dopadu, který měla zdravotní krize na hrubý domácí produkt
  (HDP) na obyvatele, a míry nezaměstnanosti každého členského státu.

v období do 31. prosince 2022

negativního dopadu, který měla zdravotní krize na hrubý domácí produkt

Pozměňovací návrh 22

Pozměňovací návrh 22

COM(2020) 408 final – článek 11

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Přidělení finančního příspěvku | Přidělení finančního příspěvku |
| 1.   Pro období do 31. prosince 2022 poskytne Komise k dispozici pro přidělení částku
  334 950 000 000  EUR
  uvedenou v čl. 5 odst. 1 písm. a). Každý členský stát může k provedení svého plánu na podporu oživení
  a odolnosti
  předkládat žádosti až do výše svého maximálního finančního příspěvku uvedeného v článku 10. | 1.   Pro období do 31. prosince 2022 poskytne Komise k dispozici pro přidělení částku
  252 000 000 000  EUR
  uvedenou v čl. 5 odst. 1 písm. a). Každý členský stát může k provedení svého plánu na podporu oživení předkládat žádosti až do výše svého maximálního finančního příspěvku uvedeného v článku 10. |
| 2.   Pro období počínající po 31. prosinci 2022 do 31. prosince 2024
  , pokud budou k dispozici finanční zdroje, může Komise uspořádat výzvy v souladu s harmonogramem evropského semestru
  .
  Za tímto účelem zveřejní orientační harmonogram výzev, které mají být v tomto období uspořádány, a uvede u každé výzvy částku, která je k dispozici pro přidělení. Každý členský stát může k provedení svého plánu na podporu oživení a odolnosti navrhnout, aby obdržel částku až do výše maximální částky odpovídající jeho přídělovému podílu částky, která je k dispozici pro přidělení, jak je uvedeno v příloze I. | 2.   Pro období počínající po 31. prosinci 2022 do 31. prosince 2024
  Komise do 15. června 2022 navrhne revizi metodiky stanovené v příloze I s cílem dohodnout se na rozdělení zbývajících 108 000 000 000  EUR a zohlednit na základě konsolidovaných statistických údajů územní, hospodářské a sociální dopady pandemie v období 2020–2021
  . |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Přidělení finančního příspěvku

Přidělení finančního příspěvku

1.   Pro období do 31. prosince 2022 poskytne Komise k dispozici pro přidělení částku
  334 950 000 000  EUR
  uvedenou v čl. 5 odst. 1 písm. a). Každý členský stát může k provedení svého plánu na podporu oživení
  a odolnosti
  předkládat žádosti až do výše svého maximálního finančního příspěvku uvedeného v článku 10.

1.   Pro období do 31. prosince 2022 poskytne Komise k dispozici pro přidělení částku
  252 000 000 000  EUR
  uvedenou v čl. 5 odst. 1 písm. a). Každý členský stát může k provedení svého plánu na podporu oživení předkládat žádosti až do výše svého maximálního finančního příspěvku uvedeného v článku 10.

2.   Pro období počínající po 31. prosinci 2022 do 31. prosince 2024
  , pokud budou k dispozici finanční zdroje, může Komise uspořádat výzvy v souladu s harmonogramem evropského semestru
  .
  Za tímto účelem zveřejní orientační harmonogram výzev, které mají být v tomto období uspořádány, a uvede u každé výzvy částku, která je k dispozici pro přidělení. Každý členský stát může k provedení svého plánu na podporu oživení a odolnosti navrhnout, aby obdržel částku až do výše maximální částky odpovídající jeho přídělovému podílu částky, která je k dispozici pro přidělení, jak je uvedeno v příloze I.

2.   Pro období počínající po 31. prosinci 2022 do 31. prosince 2024
  Komise do 15. června 2022 navrhne revizi metodiky stanovené v příloze I s cílem dohodnout se na rozdělení zbývajících 108 000 000 000  EUR a zohlednit na základě konsolidovaných statistických údajů územní, hospodářské a sociální dopady pandemie v období 2020–2021
  .

Odůvodnění

Odůvodnění

Prostředky, které případně budou stále k dispozici, by se neměly přidělovat na základě „nabídkového řízení“, ale na základě podložených statistických údajů za období 2020–2021.

Pozměňovací návrh 23

Pozměňovací návrh 23

COM(2020) 408 final – čl. 14 odst. 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Za účelem dosažení cílů uvedených v článku 4 členské státy připraví národní plány na podporu oživení a odolnosti. Tyto plány stanoví agendu reforem a investic dotčeného členského státu pro následující čtyři roky. Plány na podporu oživení a odolnosti způsobilé pro financování v rámci tohoto nástroje musí zahrnovat opatření pro provádění reforem a projekty veřejných investic ve formě uceleného souboru opatření. | Za účelem dosažení cílů uvedených v článku 4 členské státy připraví národní plány na podporu oživení a odolnosti. Tyto plány stanoví agendu reforem a investic dotčeného členského státu pro následující čtyři roky. Plány na podporu oživení a odolnosti způsobilé pro financování v rámci tohoto nástroje musí zahrnovat opatření pro provádění reforem a projekty veřejných investic ve formě uceleného souboru opatření.
  Při přípravě plánů na podporu oživení a odolnosti mohou členské státy využít nástroj pro technickou podporu v souladu s nařízením XX/RRRR [kterým se zřizuje nástroj pro technickou podporu]. Způsobilými jsou opatření zaměřená na hospodářské a sociální důsledky pandemie COVID-19 přijatá dne 1. února 2020 a později. Vzhledem k Zelené dohodě pro Evropu jakožto evropské strategii udržitelného růstu a k realizaci závazků Unie za účelem provádění Pařížské dohody a cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje bude alespoň 40 % částky každého plánu na podporu oživení a odolnosti vynaloženo na začleňování opatření v oblasti klimatu a biologické rozmanitosti a cílů v oblasti udržitelnosti životního prostředí. Komise prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci přijme příslušnou metodiku s cílem pomoci členským státům splnit uvedený požadavek.




  Vzhledem k tomu, že nástroj na podporu oživení Next Generation EU je orientován na budoucnost a že agenda digitálních dovedností, záruka pro děti a záruky pro mladé lidi jsou nástroje důležité pro zajištění toho, aby se z dnešní mládeže nestala „generace karantény“, přispívá každý plán na podporu oživení a odolnosti k odstranění rizika dlouhodobého poškození vyhlídek mladých lidí na pracovním trhu a jejich celkově dobrých životních podmínek, a to za pomoci komplexních řešení a opatření v oblasti zaměstnanosti, vzdělávání a získávání dovedností zaměřených na mládež. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Za účelem dosažení cílů uvedených v článku 4 členské státy připraví národní plány na podporu oživení a odolnosti. Tyto plány stanoví agendu reforem a investic dotčeného členského státu pro následující čtyři roky. Plány na podporu oživení a odolnosti způsobilé pro financování v rámci tohoto nástroje musí zahrnovat opatření pro provádění reforem a projekty veřejných investic ve formě uceleného souboru opatření.

Za účelem dosažení cílů uvedených v článku 4 členské státy připraví národní plány na podporu oživení a odolnosti. Tyto plány stanoví agendu reforem a investic dotčeného členského státu pro následující čtyři roky. Plány na podporu oživení a odolnosti způsobilé pro financování v rámci tohoto nástroje musí zahrnovat opatření pro provádění reforem a projekty veřejných investic ve formě uceleného souboru opatření.
  Při přípravě plánů na podporu oživení a odolnosti mohou členské státy využít nástroj pro technickou podporu v souladu s nařízením XX/RRRR [kterým se zřizuje nástroj pro technickou podporu]. Způsobilými jsou opatření zaměřená na hospodářské a sociální důsledky pandemie COVID-19 přijatá dne 1. února 2020 a později. Vzhledem k Zelené dohodě pro Evropu jakožto evropské strategii udržitelného růstu a k realizaci závazků Unie za účelem provádění Pařížské dohody a cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje bude alespoň 40 % částky každého plánu na podporu oživení a odolnosti vynaloženo na začleňování opatření v oblasti klimatu a biologické rozmanitosti a cílů v oblasti udržitelnosti životního prostředí. Komise prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci přijme příslušnou metodiku s cílem pomoci členským státům splnit uvedený požadavek.

Při přípravě plánů na podporu oživení a odolnosti mohou členské státy využít nástroj pro technickou podporu v souladu s nařízením XX/RRRR [kterým se zřizuje nástroj pro technickou podporu]. Způsobilými jsou opatření zaměřená na hospodářské a sociální důsledky pandemie COVID-19 přijatá dne 1. února 2020 a později. Vzhledem k Zelené dohodě pro Evropu jakožto evropské strategii udržitelného růstu a k realizaci závazků Unie za účelem provádění Pařížské dohody a cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje bude alespoň 40 % částky každého plánu na podporu oživení a odolnosti vynaloženo na začleňování opatření v oblasti klimatu a biologické rozmanitosti a cílů v oblasti udržitelnosti životního prostředí. Komise prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci přijme příslušnou metodiku s cílem pomoci členským státům splnit uvedený požadavek.

Vzhledem k tomu, že nástroj na podporu oživení Next Generation EU je orientován na budoucnost a že agenda digitálních dovedností, záruka pro děti a záruky pro mladé lidi jsou nástroje důležité pro zajištění toho, aby se z dnešní mládeže nestala „generace karantény“, přispívá každý plán na podporu oživení a odolnosti k odstranění rizika dlouhodobého poškození vyhlídek mladých lidí na pracovním trhu a jejich celkově dobrých životních podmínek, a to za pomoci komplexních řešení a opatření v oblasti zaměstnanosti, vzdělávání a získávání dovedností zaměřených na mládež.

Vzhledem k tomu, že nástroj na podporu oživení Next Generation EU je orientován na budoucnost a že agenda digitálních dovedností, záruka pro děti a záruky pro mladé lidi jsou nástroje důležité pro zajištění toho, aby se z dnešní mládeže nestala „generace karantény“, přispívá každý plán na podporu oživení a odolnosti k odstranění rizika dlouhodobého poškození vyhlídek mladých lidí na pracovním trhu a jejich celkově dobrých životních podmínek, a to za pomoci komplexních řešení a opatření v oblasti zaměstnanosti, vzdělávání a získávání dovedností zaměřených na mládež.

Pozměňovací návrh 24

Pozměňovací návrh 24

COM(2020) 408 final – čl. 15 odst. 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Plán na podporu oživení
  a odolnosti
  předložený dotčeným členským státem
  musí tvořit přílohu jeho národního programu reforem a
   musí být oficiálně předložen nejpozději do 30. dubna.
  Členský stát může počínaje 15. říjnem předložit návrh plánu společně s návrhem rozpočtu na následující rok. | Plán na podporu oživení předložený dotčeným členským státem musí být oficiálně předložen nejpozději do 30. dubna. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Plán na podporu oživení
  a odolnosti
  předložený dotčeným členským státem
  musí tvořit přílohu jeho národního programu reforem a
   musí být oficiálně předložen nejpozději do 30. dubna.
  Členský stát může počínaje 15. říjnem předložit návrh plánu společně s návrhem rozpočtu na následující rok.

a odolnosti

musí tvořit přílohu jeho národního programu reforem a

Členský stát může počínaje 15. říjnem předložit návrh plánu společně s návrhem rozpočtu na následující rok.

Plán na podporu oživení předložený dotčeným členským státem musí být oficiálně předložen nejpozději do 30. dubna.

Odůvodnění

Odůvodnění

Vzhledem ke lhůtám v rámci evropského semestru by se plány na podporu oživení jen stěží předkládaly jako „příloha“ k národním programům reforem a ještě těžší by bylo o nich „předběžně informovat“ s více než šestiměsíčním předstihem. Je třeba, aby příslušné orgány mohly při předkládání svých plánů využít větší pružnosti a přizpůsobivosti.

Pozměňovací návrh 25

Pozměňovací návrh 25

COM(2020) 408 final – čl. 15 odst. 3 písm. c)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Plán na podporu oživení
  a odolnosti
  musí být řádně odůvodněn a opodstatněn. Musí v něm být uvedeny zejména tyto náležitosti:
  (...) | Plán na podporu oživení musí být řádně odůvodněn a opodstatněn. Musí v něm být uvedeny zejména tyto náležitosti:
  (...) |
| c) | vysvětlení, jak mají opatření v plánu přispět k zelené a digitální transformaci nebo k řešení výzev, které z ní vyplývají; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Plán na podporu oživení
  a odolnosti
  musí být řádně odůvodněn a opodstatněn. Musí v něm být uvedeny zejména tyto náležitosti:

a odolnosti

(...)

Plán na podporu oživení musí být řádně odůvodněn a opodstatněn. Musí v něm být uvedeny zejména tyto náležitosti:

(...)

c)

vysvětlení, jak mají opatření v plánu přispět k zelené a digitální transformaci nebo k řešení výzev, které z ní vyplývají;

| c) | vysvětlení, jak opatření v plánu
  přispívají k dosažení cílů udržitelného rozvoje a jak
  mají přispět k zelené a digitální transformaci nebo k řešení výzev, které z ní vyplývají; |
| --- | --- |

c)

vysvětlení, jak opatření v plánu
  přispívají k dosažení cílů udržitelného rozvoje a jak
  mají přispět k zelené a digitální transformaci nebo k řešení výzev, které z ní vyplývají;

přispívají k dosažení cílů udržitelného rozvoje a jak

Pozměňovací návrh 26

Pozměňovací návrh 26

COM(2020) 408 final – čl. 15 odst. 3 písm. d) (nový)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | d) | podrobné vysvětlení, jak mají opatření zajistit, aby alespoň 40 % částky požadované pro plán na podporu oživení a odolnosti přispělo k začlenění opatření v oblasti klimatu a biologické rozmanitosti a cílů v oblasti udržitelnosti životního prostředí na základě metodiky předložené Komisí v souladu s čl. 14 odst. 1; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

d)

d)

podrobné vysvětlení, jak mají opatření zajistit, aby alespoň 40 % částky požadované pro plán na podporu oživení a odolnosti přispělo k začlenění opatření v oblasti klimatu a biologické rozmanitosti a cílů v oblasti udržitelnosti životního prostředí na základě metodiky předložené Komisí v souladu s čl. 14 odst. 1;

podrobné vysvětlení, jak mají opatření zajistit, aby alespoň 40 % částky požadované pro plán na podporu oživení a odolnosti přispělo k začlenění opatření v oblasti klimatu a biologické rozmanitosti a cílů v oblasti udržitelnosti životního prostředí na základě metodiky předložené Komisí v souladu s čl. 14 odst. 1;

Pozměňovací návrh 27

Pozměňovací návrh 27

COM(2020) 408 final – čl. 15 odst. 4 (nový)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | Při přípravě návrhů svých plánů na podporu oživení a za předpokladu, že reformy a investice, které mají být podpořeny, spadají do pravomoci místních a regionálních orgánů stanovených ve vnitrostátním právním rámci, vytvoří členské státy mechanismus strukturované spolupráce s místními a regionálními orgány s cílem zapojit je plně do přípravy těchto plánů a dostát zásadě subsidiarity. Členské státy to zohlední v plánu na podporu oživení. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Při přípravě návrhů svých plánů na podporu oživení a za předpokladu, že reformy a investice, které mají být podpořeny, spadají do pravomoci místních a regionálních orgánů stanovených ve vnitrostátním právním rámci, vytvoří členské státy mechanismus strukturované spolupráce s místními a regionálními orgány s cílem zapojit je plně do přípravy těchto plánů a dostát zásadě subsidiarity. Členské státy to zohlední v plánu na podporu oživení.

Při přípravě návrhů svých plánů na podporu oživení a za předpokladu, že reformy a investice, které mají být podpořeny, spadají do pravomoci místních a regionálních orgánů stanovených ve vnitrostátním právním rámci, vytvoří členské státy mechanismus strukturované spolupráce s místními a regionálními orgány s cílem zapojit je plně do přípravy těchto plánů a dostát zásadě subsidiarity. Členské státy to zohlední v plánu na podporu oživení.

Odůvodnění

Odůvodnění

Viz pozměňovací návrh k 21. bodu odůvodnění.

Pozměňovací návrh 28

Pozměňovací návrh 28

COM(2020) 408 final – čl. 16 odst. 3 písm. b)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Komise posoudí význam a soudržnost plánu na podporu oživení
  a odolnosti
  a jeho přínos k zelené a digitální transformaci a pro uvedený účel zohlední tato kritéria:
  (...) | Komise posoudí význam a soudržnost plánu na podporu oživení a jeho přínos k zelené a digitální transformaci a pro uvedený účel zohlední tato kritéria:
  (...) |
| b) | zda plán obsahuje opatření, která účinně přispějí k zelené a digitální transformaci nebo k řešení výzev, které z ní vyplývají; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Komise posoudí význam a soudržnost plánu na podporu oživení
  a odolnosti
  a jeho přínos k zelené a digitální transformaci a pro uvedený účel zohlední tato kritéria:

a odolnosti

(...)

Komise posoudí význam a soudržnost plánu na podporu oživení a jeho přínos k zelené a digitální transformaci a pro uvedený účel zohlední tato kritéria:

(...)

b)

zda plán obsahuje opatření, která účinně přispějí k zelené a digitální transformaci nebo k řešení výzev, které z ní vyplývají;

| b) | zda plán obsahuje opatření, která účinně přispějí k zelené a digitální transformaci
  , k dosažení cílů udržitelného rozvoje
  nebo k řešení výzev, které z ní vyplývají; |
| --- | --- |

b)

zda plán obsahuje opatření, která účinně přispějí k zelené a digitální transformaci
  , k dosažení cílů udržitelného rozvoje
  nebo k řešení výzev, které z ní vyplývají;

, k dosažení cílů udržitelného rozvoje

Pozměňovací návrh 29

Pozměňovací návrh 29

COM(2020) 408 final – článek 20

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článek 20

  Podávání zpráv členským státem v rámci evropského semestru | Článek 20

  Podávání zpráv členským státem v rámci evropského semestru |
| Dotčený členský stát podává
  každé čtvrtletí v rámci procesu evropského semestru
  zprávu o pokroku dosaženém při plnění plánu na podporu oživení
  a odolnosti
  , včetně provozních ujednání uvedených v čl. 17 odst. 6. Za tímto účelem se
  čtvrtletní
  zprávy členských států příslušně zohlední v národních programech reforem, které se použijí jako nástroj pro podávání zpráv o pokroku při plnění plánů na podporu oživení
  a odolnosti. | Dotčený členský stát podává
  každého půl roku
  zprávu o pokroku dosaženém při plnění plánu na podporu oživení, včetně provozních ujednání uvedených v čl. 17 odst. 6. Za tímto účelem se zprávy členských států příslušně zohlední v národních programech reforem, které se použijí jako nástroj pro podávání zpráv o pokroku při plnění plánů na podporu oživení. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Článek 20

Článek 20

Podávání zpráv členským státem v rámci evropského semestru

Článek 20

Článek 20

Podávání zpráv členským státem v rámci evropského semestru

Dotčený členský stát podává
  každé čtvrtletí v rámci procesu evropského semestru
  zprávu o pokroku dosaženém při plnění plánu na podporu oživení
  a odolnosti
  , včetně provozních ujednání uvedených v čl. 17 odst. 6. Za tímto účelem se
  čtvrtletní
  zprávy členských států příslušně zohlední v národních programech reforem, které se použijí jako nástroj pro podávání zpráv o pokroku při plnění plánů na podporu oživení
  a odolnosti.

každé čtvrtletí v rámci procesu evropského semestru

a odolnosti

čtvrtletní

a odolnosti.

Dotčený členský stát podává
  každého půl roku
  zprávu o pokroku dosaženém při plnění plánu na podporu oživení, včetně provozních ujednání uvedených v čl. 17 odst. 6. Za tímto účelem se zprávy členských států příslušně zohlední v národních programech reforem, které se použijí jako nástroj pro podávání zpráv o pokroku při plnění plánů na podporu oživení.

každého půl roku

Odůvodnění

Odůvodnění

Viz pozměňovací návrh k 33. bodu odůvodnění.

Pozměňovací návrh 30

Pozměňovací návrh 30

COM(2020) 408 final – článek 22 (nový)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | Srovnávací přehled v oblasti oživení a odolnosti





  1.
     
  Komise vypracuje srovnávací přehled v oblasti oživení a odolnosti (dále jen „srovnávací přehled“), v němž uvede stav provádění dohodnutých reforem a investic prostřednictvím plánů na podporu oživení a odolnosti jednotlivých členských států.






  2.
     
  Srovnávací přehled obsahuje klíčové ukazatele, jako jsou sociální, hospodářské a environmentální ukazatele, které hodnotí pokrok zaznamenaný v rámci plánů na podporu oživení a odolnosti v každé z prioritních oblastí politiky, které spadají do působnosti tohoto nařízení, jakož i shrnutí procesu sledování, pokud jde o dodržování minimálního podílu výdajů na cíle v oblasti klimatu a další cíle v oblasti životního prostředí.






  3.
     
  Srovnávací přehled uvádí míru plnění příslušných milníků plánů na podporu oživení a odolnosti a nedostatky zjištěné při jejich provádění, jakož i doporučení Komise, jak příslušné nedostatky odstranit.






  4.
     
  Srovnávací přehled rovněž shrnuje hlavní doporučení určená členským státům, pokud jde o jejich plány na podporu oživení a odolnosti.






  5.
     
  Srovnávací přehled slouží jako základ pro trvalou výměnu osvědčených postupů mezi členskými státy, která probíhá formou pravidelného strukturovaného dialogu.






  6.
     
  Srovnávací přehled je neustále aktualizován a je veřejně dostupný na internetových stránkách Komise. Uvádí stav žádostí o platbu, plateb, pozastavení a zrušení finančních příspěvků.






  7.
     
  Komise předloží srovnávací přehled na slyšení, které uspořádají příslušné výbory Evropského parlamentu. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Srovnávací přehled v oblasti oživení a odolnosti

Srovnávací přehled v oblasti oživení a odolnosti

1.
     
  Komise vypracuje srovnávací přehled v oblasti oživení a odolnosti (dále jen „srovnávací přehled“), v němž uvede stav provádění dohodnutých reforem a investic prostřednictvím plánů na podporu oživení a odolnosti jednotlivých členských států.

2.
     
  Srovnávací přehled obsahuje klíčové ukazatele, jako jsou sociální, hospodářské a environmentální ukazatele, které hodnotí pokrok zaznamenaný v rámci plánů na podporu oživení a odolnosti v každé z prioritních oblastí politiky, které spadají do působnosti tohoto nařízení, jakož i shrnutí procesu sledování, pokud jde o dodržování minimálního podílu výdajů na cíle v oblasti klimatu a další cíle v oblasti životního prostředí.

3.
     
  Srovnávací přehled uvádí míru plnění příslušných milníků plánů na podporu oživení a odolnosti a nedostatky zjištěné při jejich provádění, jakož i doporučení Komise, jak příslušné nedostatky odstranit.

4.
     
  Srovnávací přehled rovněž shrnuje hlavní doporučení určená členským státům, pokud jde o jejich plány na podporu oživení a odolnosti.

5.
     
  Srovnávací přehled slouží jako základ pro trvalou výměnu osvědčených postupů mezi členskými státy, která probíhá formou pravidelného strukturovaného dialogu.

6.
     
  Srovnávací přehled je neustále aktualizován a je veřejně dostupný na internetových stránkách Komise. Uvádí stav žádostí o platbu, plateb, pozastavení a zrušení finančních příspěvků.

7.
     
  Komise předloží srovnávací přehled na slyšení, které uspořádají příslušné výbory Evropského parlamentu.

Odůvodnění

Odůvodnění

Účinnost opatření by měla být měřitelná a transparentní.

Návrh nařízení, kterým se zřizuje nástroj pro technickou podporu

Návrh nařízení, kterým se zřizuje nástroj pro technickou podporu

Pozměňovací návrh 31

Pozměňovací návrh 31

COM(2020) 409 final – 4. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Na úrovni Unie je rámcem pro určení priorit vnitrostátních reforem a sledování jejich provádění evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik. Na podporu těchto reformních priorit vypracovávají členské státy své vlastní vnitrostátní víceleté investiční strategie. Uvedené strategie jsou předkládány souběžně s každoročními národními programy reforem jakožto prostředek, jak vymezit a koordinovat priority, jež mají být podpořeny vnitrostátními finančními prostředky a/nebo prostředky Unie. Tyto strategie by také měly sloužit k soudržnému využívání finančních prostředků Unie a k maximalizaci přidané hodnoty finanční podpory, především podpory poskytované z programů financovaných Unií v rámci evropských strukturálních fondů a fondů soudržnosti a z jiných programů. | Na úrovni Unie je rámcem pro určení priorit vnitrostátních reforem a sledování jejich provádění evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik
  (dále jen „evropský semestr“), který zahrnuje zásady evropského pilíře sociálních práv a cíle udržitelného rozvoje
  . Na podporu těchto reformních priorit vypracovávají členské státy
  ve spolupráci s místními a regionálními orgány a v rámci jejich pravomocí
  své vlastní vnitrostátní víceleté investiční strategie. Uvedené strategie jsou předkládány souběžně s každoročními národními programy reforem jakožto prostředek, jak vymezit a koordinovat priority, jež mají být podpořeny vnitrostátními finančními prostředky a/nebo prostředky Unie. Tyto strategie by také měly sloužit k soudržnému využívání finančních prostředků Unie a k maximalizaci přidané hodnoty finanční podpory, především podpory poskytované z programů financovaných Unií v rámci evropských strukturálních fondů a fondů soudržnosti
  , fondu na podporu oživení, Programu InvestEU
  a z jiných programů. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Na úrovni Unie je rámcem pro určení priorit vnitrostátních reforem a sledování jejich provádění evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik. Na podporu těchto reformních priorit vypracovávají členské státy své vlastní vnitrostátní víceleté investiční strategie. Uvedené strategie jsou předkládány souběžně s každoročními národními programy reforem jakožto prostředek, jak vymezit a koordinovat priority, jež mají být podpořeny vnitrostátními finančními prostředky a/nebo prostředky Unie. Tyto strategie by také měly sloužit k soudržnému využívání finančních prostředků Unie a k maximalizaci přidané hodnoty finanční podpory, především podpory poskytované z programů financovaných Unií v rámci evropských strukturálních fondů a fondů soudržnosti a z jiných programů.

Na úrovni Unie je rámcem pro určení priorit vnitrostátních reforem a sledování jejich provádění evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik
  (dále jen „evropský semestr“), který zahrnuje zásady evropského pilíře sociálních práv a cíle udržitelného rozvoje
  . Na podporu těchto reformních priorit vypracovávají členské státy
  ve spolupráci s místními a regionálními orgány a v rámci jejich pravomocí
  své vlastní vnitrostátní víceleté investiční strategie. Uvedené strategie jsou předkládány souběžně s každoročními národními programy reforem jakožto prostředek, jak vymezit a koordinovat priority, jež mají být podpořeny vnitrostátními finančními prostředky a/nebo prostředky Unie. Tyto strategie by také měly sloužit k soudržnému využívání finančních prostředků Unie a k maximalizaci přidané hodnoty finanční podpory, především podpory poskytované z programů financovaných Unií v rámci evropských strukturálních fondů a fondů soudržnosti
  , fondu na podporu oživení, Programu InvestEU
  a z jiných programů.

(dále jen „evropský semestr“), který zahrnuje zásady evropského pilíře sociálních práv a cíle udržitelného rozvoje

ve spolupráci s místními a regionálními orgány a v rámci jejich pravomocí

, fondu na podporu oživení, Programu InvestEU

Odůvodnění

Odůvodnění

Znění tohoto odstavce je zapotřebí sladit s ustanovením návrhu nařízení a interinstitucionální dohody, které se týká Programu InvestEU, a s návrhem na zřízení facility na podporu oživení a odolnosti. Zároveň je zapotřebí uznat úlohu místních a regionálních orgánů v evropském semestru. Dále je třeba připomenout, že evropský semestr musí zahrnovat cíle udržitelného rozvoje.

Pozměňovací návrh 32

Pozměňovací návrh 32

COM(2020) 409 final – 8. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Nástroj pro technickou podporu by měl napomáhat hospodářské, sociální a územní soudržnosti Unie tím, že bude podporovat úsilí členských států o provádění reforem nezbytných pro dosažení hospodářského a sociálního oživení, odolnosti a konvergence. Za tímto účelem by měl podporovat posilování správní kapacity členských států při provádění práva Unie, pokud jde o výzvy, jimž čelí instituce, řídicí subjekty, veřejná správa a hospodářská a sociální odvětví. | Nástroj pro technickou podporu by měl napomáhat hospodářské, sociální a územní soudržnosti Unie tím, že bude podporovat úsilí členských států
  a místních a regionálních orgánů
  o provádění reforem nezbytných pro dosažení hospodářského a sociálního oživení, odolnosti a konvergence. Za tímto účelem by měl podporovat posilování správní kapacity členských států
  a místních a regionálních orgánů
  při provádění práva Unie, pokud jde o výzvy, jimž čelí instituce, řídicí subjekty, veřejná správa a hospodářská a sociální odvětví. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Nástroj pro technickou podporu by měl napomáhat hospodářské, sociální a územní soudržnosti Unie tím, že bude podporovat úsilí členských států o provádění reforem nezbytných pro dosažení hospodářského a sociálního oživení, odolnosti a konvergence. Za tímto účelem by měl podporovat posilování správní kapacity členských států při provádění práva Unie, pokud jde o výzvy, jimž čelí instituce, řídicí subjekty, veřejná správa a hospodářská a sociální odvětví.

Nástroj pro technickou podporu by měl napomáhat hospodářské, sociální a územní soudržnosti Unie tím, že bude podporovat úsilí členských států
  a místních a regionálních orgánů
  o provádění reforem nezbytných pro dosažení hospodářského a sociálního oživení, odolnosti a konvergence. Za tímto účelem by měl podporovat posilování správní kapacity členských států
  a místních a regionálních orgánů
  při provádění práva Unie, pokud jde o výzvy, jimž čelí instituce, řídicí subjekty, veřejná správa a hospodářská a sociální odvětví.

a místních a regionálních orgánů

a místních a regionálních orgánů

Odůvodnění

Odůvodnění

Měl by být zajištěn soulad s články 2 a 4 navrhovaného nařízení, které stanoví, že cílem tohoto nástroje je podpora všech veřejných orgánů v členských státech, včetně místních a regionálních orgánů, které jsou odpovědné za provádění významné části práva Unie, jakož i více než poloviny veřejných investic a třetiny celkových veřejných výdajů.

Pozměňovací návrh 33

Pozměňovací návrh 33

COM(2020) 409 final – 10. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| V rámci pomoci členským státům při řešení reformních potřeb ve všech klíčových hospodářských a společenských oblastech by měla technickou
  podporu i nadále poskytovat Komise na žádost
  členského státu, a to v široké škále oblastí politiky, včetně oblastí souvisejících
  s řízením veřejných financí a aktiv, institucionální a správní reformou, podnikatelským prostředím, finančním sektorem, trhy s produkty, službami a pracovní silou, vzděláváním a odbornou přípravou, udržitelným rozvojem, veřejným zdravím
  a
   sociálním zabezpečením. Zvláštní důraz by měl být kladen na opatření, která podporují zelenou a digitální transformaci. | Technickou
  podporu
  by měla
  i nadále poskytovat Komise na žádost
  vnitrostátního orgánu, a to v oblastech, které jsou nezbytné pro provádění cílů Smlouvy o Evropské unii a jež souvisejí
  s řízením veřejných financí a aktiv, institucionální a správní reformou, podnikatelským prostředím, finančním sektorem, trhy s 
  místními
  produkty, službami a pracovní silou, vzděláváním a odbornou přípravou, udržitelným rozvojem, veřejným zdravím, sociálním zabezpečením
  a genderovou rovností
  . Zvláštní důraz by měl být kladen na opatření, která podporují zelenou a digitální transformaci,
  přičemž by měla být zvláštní pozornost věnována zmenšení rozdílů v digitální oblasti, které postihují ženy
  . |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

V rámci pomoci členským státům při řešení reformních potřeb ve všech klíčových hospodářských a společenských oblastech by měla technickou
  podporu i nadále poskytovat Komise na žádost
  členského státu, a to v široké škále oblastí politiky, včetně oblastí souvisejících
  s řízením veřejných financí a aktiv, institucionální a správní reformou, podnikatelským prostředím, finančním sektorem, trhy s produkty, službami a pracovní silou, vzděláváním a odbornou přípravou, udržitelným rozvojem, veřejným zdravím
  a
   sociálním zabezpečením. Zvláštní důraz by měl být kladen na opatření, která podporují zelenou a digitální transformaci.

V rámci pomoci členským státům při řešení reformních potřeb ve všech klíčových hospodářských a společenských oblastech by měla technickou

členského státu, a to v široké škále oblastí politiky, včetně oblastí souvisejících

a

Technickou
  podporu
  by měla
  i nadále poskytovat Komise na žádost
  vnitrostátního orgánu, a to v oblastech, které jsou nezbytné pro provádění cílů Smlouvy o Evropské unii a jež souvisejí
  s řízením veřejných financí a aktiv, institucionální a správní reformou, podnikatelským prostředím, finančním sektorem, trhy s 
  místními
  produkty, službami a pracovní silou, vzděláváním a odbornou přípravou, udržitelným rozvojem, veřejným zdravím, sociálním zabezpečením
  a genderovou rovností
  . Zvláštní důraz by měl být kladen na opatření, která podporují zelenou a digitální transformaci,
  přičemž by měla být zvláštní pozornost věnována zmenšení rozdílů v digitální oblasti, které postihují ženy
  .

Technickou

by měla

vnitrostátního orgánu, a to v oblastech, které jsou nezbytné pro provádění cílů Smlouvy o Evropské unii a jež souvisejí

místními

a genderovou rovností

přičemž by měla být zvláštní pozornost věnována zmenšení rozdílů v digitální oblasti, které postihují ženy

Odůvodnění

Odůvodnění

Je zapotřebí sladit znění s legislativními pozměňovacími návrhy k článkům 2 a 4. Viz pozměňovací návrh k 8. bodu odůvodnění.

Pozměňovací návrh 34

Pozměňovací návrh 34

COM(2020) 409 final – čl. 2 odst. 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice: | Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice: |
| 1)   „technickou podporou“ se rozumí opatření, jež pomáhají
  členským státům
  provádět institucionální a správní reformy zaměřené na
  udržení
  růstu a posílení odolnosti; | 1)   „technickou podporou“ se rozumí opatření, jež pomáhají
  vnitrostátním, regionálním a místním orgánům
  provádět institucionální a správní reformy a reformy zaměřené na
  podporu udržitelného
  růstu
  a soudržnosti
  a posílení odolnosti
  . Aby byly tyto reformy způsobilé pro použití nástroje technické podpory, musí splňovat následující kritéria:










  i) | musí být nezbytné pro provádění cílů Smlouvy o Evropské unii; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:

Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:

1)   „technickou podporou“ se rozumí opatření, jež pomáhají
  členským státům
  provádět institucionální a správní reformy zaměřené na
  udržení
  růstu a posílení odolnosti;

1)   „technickou podporou“ se rozumí opatření, jež pomáhají
  vnitrostátním, regionálním a místním orgánům
  provádět institucionální a správní reformy a reformy zaměřené na
  podporu udržitelného
  růstu
  a soudržnosti
  a posílení odolnosti
  . Aby byly tyto reformy způsobilé pro použití nástroje technické podpory, musí splňovat následující kritéria:

i)

musí být nezbytné pro provádění cílů Smlouvy o Evropské unii;

| ii) | musí přispívat ke sbližování a snižování rozdílů mezi regiony v duchu právního základu, kterým je článek 175 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), a |
| --- | --- |

ii)

musí přispívat ke sbližování a snižování rozdílů mezi regiony v duchu právního základu, kterým je článek 175 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), a

| iii) | být katalyzátorem veřejných investic, a podpořit tak dlouhodobě udržitelný a solidární růst, jenž bude v souladu s cíli udržitelného rozvoje
  ; |
| --- | --- |

iii)

být katalyzátorem veřejných investic, a podpořit tak dlouhodobě udržitelný a solidární růst, jenž bude v souladu s cíli udržitelného rozvoje
  ;

Odůvodnění

Odůvodnění

Je zapotřebí sladit znění s čl. 2 odst. 2 a článkem 4, pokud jde o příjemce pomoci z tohoto nástroje, a s články 3, 4 a 5, pokud jde o cíle reforem.

Pozměňovací návrh 35

Pozměňovací návrh 35

COM(2020) 409 final – článek 3

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Nástroj má obecný cíl přispívat k hospodářské, sociální a územní soudržnosti Unie tím, že bude podporovat úsilí členských států o provedení reforem, které jsou nezbytné k dosažení hospodářského a sociálního oživení, odolnosti a vzestupné hospodářské a sociální konvergence, a bude podporovat úsilí členských států o posílení jejich správní kapacity k provádění práva Unie v souvislosti s výzvami, jimž čelí instituce, řídicí subjekty, veřejná správa a hospodářská a sociální odvětví. | Nástroj má obecný cíl přispívat k hospodářské, sociální a územní soudržnosti Unie tím, že bude podporovat úsilí členských států
  a místních a regionálních orgánů
  o provedení reforem, které jsou nezbytné k dosažení hospodářského a sociálního oživení, odolnosti a vzestupné hospodářské a sociální konvergence, a bude podporovat úsilí členských států
  a místních a regionálních orgánů
  o posílení jejich správní kapacity k provádění práva Unie v souvislosti s výzvami, jimž čelí instituce, řídicí subjekty, veřejná správa a hospodářská a sociální odvětví. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Nástroj má obecný cíl přispívat k hospodářské, sociální a územní soudržnosti Unie tím, že bude podporovat úsilí členských států o provedení reforem, které jsou nezbytné k dosažení hospodářského a sociálního oživení, odolnosti a vzestupné hospodářské a sociální konvergence, a bude podporovat úsilí členských států o posílení jejich správní kapacity k provádění práva Unie v souvislosti s výzvami, jimž čelí instituce, řídicí subjekty, veřejná správa a hospodářská a sociální odvětví.

Nástroj má obecný cíl přispívat k hospodářské, sociální a územní soudržnosti Unie tím, že bude podporovat úsilí členských států
  a místních a regionálních orgánů
  o provedení reforem, které jsou nezbytné k dosažení hospodářského a sociálního oživení, odolnosti a vzestupné hospodářské a sociální konvergence, a bude podporovat úsilí členských států
  a místních a regionálních orgánů
  o posílení jejich správní kapacity k provádění práva Unie v souvislosti s výzvami, jimž čelí instituce, řídicí subjekty, veřejná správa a hospodářská a sociální odvětví.

a místních a regionálních orgánů

a místních a regionálních orgánů

Pozměňovací návrh 36

Pozměňovací návrh 36

COM(2020) 409 final – čl. 5 písm. e)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| politiky pro provádění digitální a zelené transformace, řešení v oblasti elektronické veřejné správy, elektronické zadávání veřejných zakázek, konektivitu, přístup k údajům a jejich správu, elektronické učení, využívání řešení založených na umělé inteligenci, environmentální pilíř udržitelného rozvoje a ochrany životního prostředí, opatření v oblasti klimatu, mobilitu, podporu oběhového hospodářství, energetické účinnosti a účinného využívání zdrojů, obnovitelné zdroje energie, dosažení energetické diverzifikace a zajištění energetické bezpečnosti a v oblasti zemědělství ochranu půdy a biologické rozmanitosti, rybolov a udržitelný rozvoj venkovských oblastí a | politiky pro provádění digitální a zelené transformace, řešení v oblasti elektronické veřejné správy, elektronické zadávání veřejných zakázek, konektivitu, přístup k údajům a jejich správu, elektronické učení, využívání řešení založených na umělé inteligenci, environmentální pilíř udržitelného rozvoje a ochrany životního prostředí, opatření v oblasti klimatu, mobilitu, podporu oběhového hospodářství,
  celkový koloběh vody,
  energetické účinnosti a účinného využívání zdrojů, obnovitelné zdroje energie, dosažení energetické diverzifikace a zajištění energetické bezpečnosti a v oblasti zemědělství ochranu půdy a biologické rozmanitosti, rybolov a udržitelný rozvoj venkovských oblastí a |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

politiky pro provádění digitální a zelené transformace, řešení v oblasti elektronické veřejné správy, elektronické zadávání veřejných zakázek, konektivitu, přístup k údajům a jejich správu, elektronické učení, využívání řešení založených na umělé inteligenci, environmentální pilíř udržitelného rozvoje a ochrany životního prostředí, opatření v oblasti klimatu, mobilitu, podporu oběhového hospodářství, energetické účinnosti a účinného využívání zdrojů, obnovitelné zdroje energie, dosažení energetické diverzifikace a zajištění energetické bezpečnosti a v oblasti zemědělství ochranu půdy a biologické rozmanitosti, rybolov a udržitelný rozvoj venkovských oblastí a

politiky pro provádění digitální a zelené transformace, řešení v oblasti elektronické veřejné správy, elektronické zadávání veřejných zakázek, konektivitu, přístup k údajům a jejich správu, elektronické učení, využívání řešení založených na umělé inteligenci, environmentální pilíř udržitelného rozvoje a ochrany životního prostředí, opatření v oblasti klimatu, mobilitu, podporu oběhového hospodářství,
  celkový koloběh vody,
  energetické účinnosti a účinného využívání zdrojů, obnovitelné zdroje energie, dosažení energetické diverzifikace a zajištění energetické bezpečnosti a v oblasti zemědělství ochranu půdy a biologické rozmanitosti, rybolov a udržitelný rozvoj venkovských oblastí a

celkový koloběh vody,

Odůvodnění

Odůvodnění

Vodohospodářství má zcela zásadní strategický význam pro dobré životní podmínky evropských občanů a pro evropské hospodářství, jelikož je základním zdrojem a hospodářským odvětvím, které vytváří udržitelná a vysoce kvalitní pracovní místa. Využívání obnovitelných zdrojů energie je klíčovým cílem boje proti změně klimatu.

Pozměňovací návrh 37

Pozměňovací návrh 37

COM(2020) 409 final – článek 8

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   
  Členský stát
  , který si přeje získat technickou podporu v rámci tohoto nástroje, předloží Komisi žádost o technickou podporu, v níž uvede oblasti politiky a priority pro podporu v rámci oblasti působnosti, jak je stanovena v článku 5. Žádosti se podávají do 31. října kalendářního roku. Komise může poskytnout pokyny ohledně hlavních prvků, které mají být v žádosti o podporu uvedeny. | 1.   
  Vnitrostátní, regionální nebo místní orgán
  , který si přeje získat technickou podporu v rámci tohoto nástroje, předloží Komisi žádost o technickou podporu, v níž uvede oblasti politiky a priority pro podporu v rámci oblasti působnosti, jak je stanovena v článku 5. Žádosti se podávají do 31. října kalendářního roku. Komise může poskytnout pokyny ohledně hlavních prvků, které mají být v žádosti o podporu uvedeny. |
| 2.   
  Členské státy
  mohou předložit žádost o technickou podporu za těchto okolností souvisejících s: | 2.   
  Vnitrostátní, regionální nebo místní orgány
  mohou předložit žádost o technickou podporu za těchto okolností souvisejících s: |
| a) | prováděním reforem
  členskými státy
  z jejich vlastního podnětu, zejména na podporu oživení [v souladu s nařízením (EU) č. YYY/XX], za účelem dosažení udržitelného hospodářského růstu a vytváření pracovních míst a posílení odolnosti; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.   
  Členský stát
  , který si přeje získat technickou podporu v rámci tohoto nástroje, předloží Komisi žádost o technickou podporu, v níž uvede oblasti politiky a priority pro podporu v rámci oblasti působnosti, jak je stanovena v článku 5. Žádosti se podávají do 31. října kalendářního roku. Komise může poskytnout pokyny ohledně hlavních prvků, které mají být v žádosti o podporu uvedeny.

1.   
  Vnitrostátní, regionální nebo místní orgán
  , který si přeje získat technickou podporu v rámci tohoto nástroje, předloží Komisi žádost o technickou podporu, v níž uvede oblasti politiky a priority pro podporu v rámci oblasti působnosti, jak je stanovena v článku 5. Žádosti se podávají do 31. října kalendářního roku. Komise může poskytnout pokyny ohledně hlavních prvků, které mají být v žádosti o podporu uvedeny.

2.   
  Členské státy
  mohou předložit žádost o technickou podporu za těchto okolností souvisejících s:

2.   
  Vnitrostátní, regionální nebo místní orgány
  mohou předložit žádost o technickou podporu za těchto okolností souvisejících s:

a)

prováděním reforem
  členskými státy
  z jejich vlastního podnětu, zejména na podporu oživení [v souladu s nařízením (EU) č. YYY/XX], za účelem dosažení udržitelného hospodářského růstu a vytváření pracovních míst a posílení odolnosti;

členskými státy

(...)

| a) | prováděním reforem
  vnitrostátními, regionálními nebo místními orgány
  z jejich vlastního podnětu, zejména na podporu oživení [v souladu s nařízením (EU) č. YYY/XX], za účelem dosažení udržitelného hospodářského růstu a vytváření pracovních míst a posílení odolnosti; |
| --- | --- |

a)

prováděním reforem
  vnitrostátními, regionálními nebo místními orgány
  z jejich vlastního podnětu, zejména na podporu oživení [v souladu s nařízením (EU) č. YYY/XX], za účelem dosažení udržitelného hospodářského růstu a vytváření pracovních míst a posílení odolnosti;

vnitrostátními, regionálními nebo místními orgány

(...)

II.   POLITICKÁ DOPORUČENÍ

II.

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ,

V souvislosti s tzv. facilitou na podporu oživení a odolnosti,

| 1. | vítá skutečnost, že objem rozpočtu tohoto nového nástroje ve výši 360 miliard EUR v podobě grantů a 312,5 miliardy EUR v podobě půjček, jež by měly být poskytnuty do konce roku 2024, představuje makroekonomickou reakci, která odpovídá rozsahu recese z roku 2020, jež je nejhorší v historii Evropské unie a v jejímž důsledku kleslo HDP o 8,3 % (1). VR rovněž podporuje rovnováhu, které se v návrhu podařilo dosáhnout mezi granty a půjčkami. Vzhledem k tomu, že hrozí další prohlubování socioekonomických rozdílů, je zapotřebí, aby se už na podzim roku 2020 rychle přijal a začal provádět „plán na podporu oživení Evropy“ a rozpočet EU na období po roce 2020; |
| --- | --- |

1.

vítá skutečnost, že objem rozpočtu tohoto nového nástroje ve výši 360 miliard EUR v podobě grantů a 312,5 miliardy EUR v podobě půjček, jež by měly být poskytnuty do konce roku 2024, představuje makroekonomickou reakci, která odpovídá rozsahu recese z roku 2020, jež je nejhorší v historii Evropské unie a v jejímž důsledku kleslo HDP o 8,3 % (1

| 2. | zdůrazňuje, že právní základ návrhu (článek 175 SFEU) se týká cíle soudržnosti, a je proto znepokojen nedostatečným územním rozměrem návrhu Komise, neboť sociální a hospodářské důsledky koronavirové krize nerovnoměrně doléhají jak na členské státy, tak i na jejich jednotlivá území. Hlavním důvodem je skutečnost, že dopad na lidi a jejich zdraví značně závisí na daném území, přičemž kapacity zdravotních zařízení jsou rozděleny nerovnoměrně. Zadruhé je to proto, že i opatření, jež mají zabránit šíření koronaviru, se co do délky a přísnosti liší v závislosti na zdravotní situaci v daném regionu. A třetím důvodem je pak skutečnost, že některá hospodářská odvětví zasáhla krize nebývale silně, a socioekonomický dopad na místní a regionální úrovni proto závisí na hlavních odvětvích, struktuře zaměstnanosti a na tom, do jaké míry ovlivňují dané území globální hodnotové řetězce. Bez specifických opatření, která by tyto důsledky zmírnila, je proto pravděpodobné, že koronavirová krize povede k regionálním rozdílům v rámci členských států a mezi nimi nebo tyto rozdíly dále prohloubí. Soudržnost a solidarita musí patřit mezi naše hlavní investiční priority; |
| --- | --- |

2.

zdůrazňuje, že právní základ návrhu (článek 175 SFEU) se týká cíle soudržnosti, a je proto znepokojen nedostatečným územním rozměrem návrhu Komise, neboť sociální a hospodářské důsledky koronavirové krize nerovnoměrně doléhají jak na členské státy, tak i na jejich jednotlivá území. Hlavním důvodem je skutečnost, že dopad na lidi a jejich zdraví značně závisí na daném území, přičemž kapacity zdravotních zařízení jsou rozděleny nerovnoměrně. Zadruhé je to proto, že i opatření, jež mají zabránit šíření koronaviru, se co do délky a přísnosti liší v závislosti na zdravotní situaci v daném regionu. A třetím důvodem je pak skutečnost, že některá hospodářská odvětví zasáhla krize nebývale silně, a socioekonomický dopad na místní a regionální úrovni proto závisí na hlavních odvětvích, struktuře zaměstnanosti a na tom, do jaké míry ovlivňují dané území globální hodnotové řetězce. Bez specifických opatření, která by tyto důsledky zmírnila, je proto pravděpodobné, že koronavirová krize povede k regionálním rozdílům v rámci členských států a mezi nimi nebo tyto rozdíly dále prohloubí. Soudržnost a solidarita musí patřit mezi naše hlavní investiční priority;

| 3. | upozorňuje, že evropský semestr jakožto řídící mechanismus fondu (neboli tzv. „facility“) je i nadále centralizovaný a řízený shora, což se pro nástroj určený k posílení hospodářské, sociální a územní soudržnosti nehodí. Opakuje tedy svůj návrh, aby byl vypracován kodex chování upravující zapojení místních a regionálních orgánů do evropského semestru (2). Tento kodex je naléhavější a potřebnější než kdy jindy, aby byl semestr nejen transparentnější, inkluzivnější a demokratičtější, ale díky zapojení místních a regionálních orgánů také účinnější; |
| --- | --- |

3.

upozorňuje, že evropský semestr jakožto řídící mechanismus fondu (neboli tzv. „facility“) je i nadále centralizovaný a řízený shora, což se pro nástroj určený k posílení hospodářské, sociální a územní soudržnosti nehodí. Opakuje tedy svůj návrh, aby byl vypracován kodex chování upravující zapojení místních a regionálních orgánů do evropského semestru (2

| 4. | uznává, že specifická opatření pro oživení v rámci nástroje Next Generation EU znamenají pro všechna území, zejména ta, která byla nejvíce zasažena hospodářskou krizí způsobenou pandemií COVID-19, příležitost podporovat modernizaci jejich hospodářského modelu a učinit jej produktivnějším a odolnějším. Vyjadřuje však politování nad tím, že se navrhovaný klíč pro přidělování prostředků na první část 70 % závazků ve formě převodů z fondu na podporu oživení zakládá na ekonomických a sociálních ukazatelích vztahujících se na situaci před zdravotní krizí a nezohledňuje dopad pandemie na tyto ukazatele, jelikož se hospodářské dopady krize od začátku v rámci jednotlivých území liší; |
| --- | --- |

4.

uznává, že specifická opatření pro oživení v rámci nástroje Next Generation EU znamenají pro všechna území, zejména ta, která byla nejvíce zasažena hospodářskou krizí způsobenou pandemií COVID-19, příležitost podporovat modernizaci jejich hospodářského modelu a učinit jej produktivnějším a odolnějším. Vyjadřuje však politování nad tím, že se navrhovaný klíč pro přidělování prostředků na první část 70 % závazků ve formě převodů z fondu na podporu oživení zakládá na ekonomických a sociálních ukazatelích vztahujících se na situaci před zdravotní krizí a nezohledňuje dopad pandemie na tyto ukazatele, jelikož se hospodářské dopady krize od začátku v rámci jednotlivých území liší;

| 5. | poukazuje na to, že hospodářský útlum přichází v okamžiku, kdy se řada stěžejních průmyslových odvětví již potýká s velkými výzvami v souvislosti s digitální a ekologickou transformací. Aby bylo možné tyto změny úspěšně zvládnout, nesmí EU zůstat pozadu v celosvětové hospodářské soutěži v oblasti inovací. Z tohoto důvodu je nezbytné investovat velké množství prostředků do výzkumu a vývoje a do získávání či zvyšování kvalifikací. Facilita na podporu oživení a odolnosti by měla posloužit i k zajištění těchto investic; |
| --- | --- |

5.

poukazuje na to, že hospodářský útlum přichází v okamžiku, kdy se řada stěžejních průmyslových odvětví již potýká s velkými výzvami v souvislosti s digitální a ekologickou transformací. Aby bylo možné tyto změny úspěšně zvládnout, nesmí EU zůstat pozadu v celosvětové hospodářské soutěži v oblasti inovací. Z tohoto důvodu je nezbytné investovat velké množství prostředků do výzkumu a vývoje a do získávání či zvyšování kvalifikací. Facilita na podporu oživení a odolnosti by měla posloužit i k zajištění těchto investic;

| 6. | vyzývá proto, aby se místní a regionální orgány podílely na vypracování plánů na podporu oživení prostřednictvím strukturované spolupráce s členskými státy, pokud reformy a investice, které mají být podpořeny, spadají do pravomoci místních a regionálních orgánů, a to za dodržení vnitrostátního právního rámce rozdělení pravomocí mezi jednotlivými úrovněmi správy. Výbor vybízí Komisi, aby ve spolupráci s ním předložila na podzim 2020 příslušné pokyny. Sám se zavazuje, že dvakrát ročně provede hodnocení územního provádění plánů na podporu oživení a odolnosti; |
| --- | --- |

6.

vyzývá proto, aby se místní a regionální orgány podílely na vypracování plánů na podporu oživení prostřednictvím strukturované spolupráce s členskými státy, pokud reformy a investice, které mají být podpořeny, spadají do pravomoci místních a regionálních orgánů, a to za dodržení vnitrostátního právního rámce rozdělení pravomocí mezi jednotlivými úrovněmi správy. Výbor vybízí Komisi, aby ve spolupráci s ním předložila na podzim 2020 příslušné pokyny. Sám se zavazuje, že dvakrát ročně provede hodnocení územního provádění plánů na podporu oživení a odolnosti;

| 7. | dále se domnívá, že vzhledem ke lhůtám stanoveným v rámci evropského semestru by se plány na podporu oživení jen stěží předkládaly jako „příloha“ k národním programům reforem a ještě těžší by bylo o nich „předběžně informovat“ s více než šestiměsíčním předstihem. Je zapotřebí, aby příslušné orgány mohly při předkládání svých plánů využít větší pružnosti a přizpůsobivosti; |
| --- | --- |

7.

dále se domnívá, že vzhledem ke lhůtám stanoveným v rámci evropského semestru by se plány na podporu oživení jen stěží předkládaly jako „příloha“ k národním programům reforem a ještě těžší by bylo o nich „předběžně informovat“ s více než šestiměsíčním předstihem. Je zapotřebí, aby příslušné orgány mohly při předkládání svých plánů využít větší pružnosti a přizpůsobivosti;

| 8. | bere na vědomí skutečnost, že Komise dne 17. září 2020 zveřejnila současně pokyny pro plány na podporu oživení a odolnosti (3) a roční strategii pro udržitelný růst. V této souvislosti podotýká, že:






  — | Komise, jak se zdá, nyní navrhuje sloučení národních plánů na podporu oživení a odolnosti a národních programů reforem a již nemá v úmyslu navrhnout doporučení pro jednotlivé země, |
| --- | --- | --- |

8.

bere na vědomí skutečnost, že Komise dne 17. září 2020 zveřejnila současně pokyny pro plány na podporu oživení a odolnosti (3

—

Komise, jak se zdá, nyní navrhuje sloučení národních plánů na podporu oživení a odolnosti a národních programů reforem a již nemá v úmyslu navrhnout doporučení pro jednotlivé země,

| — | Komise sice vyzývá členské státy, aby popsaly institucionální povahu svých plánů na podporu oživení a odolnosti, jakož i úlohu svých vnitrostátních/regionálních parlamentů, dalších regionálních/místních orgánů a vnitrostátních poradních orgánů, jako jsou vnitrostátní fiskální rady a vnitrostátní rady pro produktivitu, v rozhodovacím procesu vedoucím k přijetí/předložení plánů na podporu oživení a odolnosti, nestanoví však žádné požadavky na zapojení místních a regionálních orgánů do jejich přípravy, |
| --- | --- |

—

Komise sice vyzývá členské státy, aby popsaly institucionální povahu svých plánů na podporu oživení a odolnosti, jakož i úlohu svých vnitrostátních/regionálních parlamentů, dalších regionálních/místních orgánů a vnitrostátních poradních orgánů, jako jsou vnitrostátní fiskální rady a vnitrostátní rady pro produktivitu, v rozhodovacím procesu vedoucím k přijetí/předložení plánů na podporu oživení a odolnosti, nestanoví však žádné požadavky na zapojení místních a regionálních orgánů do jejich přípravy,

| — | územní rozměr se nezdá být v těchto dokumentech programovou prioritou, |
| --- | --- |

—

územní rozměr se nezdá být v těchto dokumentech programovou prioritou,

| — | Komise předkládá 7 stěžejních iniciativ (4), do nichž by plány na podporu oživení a odolnosti měly být začleněny. Tyto stěžejní iniciativy se mohou jevit jako další omezení pro strategické plánování, co se těchto plánů týče. Žádná z těchto sedmi stěžejních iniciativ se navíc netýká sociální soudržnosti, ačkoli ta byla pandemií COVID-19 oslabena. |
| --- | --- |

—

Komise předkládá 7 stěžejních iniciativ (4), do nichž by plány na podporu oživení a odolnosti měly být začleněny. Tyto stěžejní iniciativy se mohou jevit jako další omezení pro strategické plánování, co se těchto plánů týče. Žádná z těchto sedmi stěžejních iniciativ se navíc netýká sociální soudržnosti, ačkoli ta byla pandemií COVID-19 oslabena.

4

Navrhuje, že společně s Evropskou komisí uspořádá „Fórum na podporu oživení a odolnosti“ s cílem posílit zapojení místních a regionálních orgánů do plánu na podporu oživení a posoudit přínos tohoto plánu pro soudržnost a ekologickou a digitální transformaci;

| 9. | dále připomíná, že místní a regionální orgány jsou odpovědné za více než polovinu veřejných investic v EU, z nichž velká část probíhá v klíčových odvětvích, jako je zdravotnictví, vzdělávání, sociální služby, bydlení, doprava nebo cestovní ruch, a bylo by proto absurdní, kdyby nemohly těžit z této podpory veřejných investic, což je zvláště zapotřebí v době krize. V posledním desetiletí se projevily negativní procyklické důsledky škrtů ve veřejných investicích, které se vzhledem k rozpočtovým omezením příliš často používají jako upravitelná proměnná; |
| --- | --- |

9.

dále připomíná, že místní a regionální orgány jsou odpovědné za více než polovinu veřejných investic v EU, z nichž velká část probíhá v klíčových odvětvích, jako je zdravotnictví, vzdělávání, sociální služby, bydlení, doprava nebo cestovní ruch, a bylo by proto absurdní, kdyby nemohly těžit z této podpory veřejných investic, což je zvláště zapotřebí v době krize. V posledním desetiletí se projevily negativní procyklické důsledky škrtů ve veřejných investicích, které se vzhledem k rozpočtovým omezením příliš často používají jako upravitelná proměnná;

| 10. | zdůrazňuje úlohu, kterou má navrhovaný nástroj hrát z hlediska ochrany klimatu. Domnívá se však, že na opatření v oblasti klimatu by mělo být v rámci plánů na podporu oživení vyčleněno alespoň 40 % výdajů, aby tak Evropská unie mohla dodržet své závazky v této oblasti. VR se rovněž domnívá, že návrh Komise by měl integrovat všechny cíle udržitelného rozvoje jakožto rámec strategického plánování; |
| --- | --- |

10.

zdůrazňuje úlohu, kterou má navrhovaný nástroj hrát z hlediska ochrany klimatu. Domnívá se však, že na opatření v oblasti klimatu by mělo být v rámci plánů na podporu oživení vyčleněno alespoň 40 % výdajů, aby tak Evropská unie mohla dodržet své závazky v této oblasti. VR se rovněž domnívá, že návrh Komise by měl integrovat všechny cíle udržitelného rozvoje jakožto rámec strategického plánování;

| 11. | je proti možnosti převést do nástroje na podporu oživení a odolnosti zdroje ze strukturálních a investičních fondů (článek 6), protože je s tím spojeno riziko opětovné centralizace a narušení správy strukturálních a investičních fondů, které jsou založeny na zásadě partnerství; |
| --- | --- |

11.

je proti možnosti převést do nástroje na podporu oživení a odolnosti zdroje ze strukturálních a investičních fondů (článek 6), protože je s tím spojeno riziko opětovné centralizace a narušení správy strukturálních a investičních fondů, které jsou založeny na zásadě partnerství;

| 12. | domnívá se, že uplatňování makroekonomické podmíněnosti je přínosným opatřením, které může pomoci zajistit cílené využívání finančních prostředků EU v členských státech; |
| --- | --- |

12.

domnívá se, že uplatňování makroekonomické podmíněnosti je přínosným opatřením, které může pomoci zajistit cílené využívání finančních prostředků EU v členských státech;

| 13. | opakuje svůj požadavek, aby byly jasně vymezeny reformy, které bude možno podporovat z „fondu na podporu oživení“ a/nebo z nástroje pro technickou podporu, a to při dodržení zásady subsidiarity, přičemž by se mělo stanovit, že tyto reformy splňují následující kritéria:






  i. | jsou významné pro provádění cílů Smlouvy o EU; |
| --- | --- | --- |

13.

opakuje svůj požadavek, aby byly jasně vymezeny reformy, které bude možno podporovat z „fondu na podporu oživení“ a/nebo z nástroje pro technickou podporu, a to při dodržení zásady subsidiarity, přičemž by se mělo stanovit, že tyto reformy splňují následující kritéria:

i.

jsou významné pro provádění cílů Smlouvy o EU;

| ii. | jsou významné pro sbližování a snižování rozdílů mezi regiony v duchu právního základu, kterým je článek 175 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU); |
| --- | --- |

ii.

jsou významné pro sbližování a snižování rozdílů mezi regiony v duchu právního základu, kterým je článek 175 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU);

| iii. | mohou být katalyzátorem veřejných investic a podpořit dlouhodobý udržitelný růst v souladu s cíli udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

iii.

mohou být katalyzátorem veřejných investic a podpořit dlouhodobý udržitelný růst v souladu s cíli udržitelného rozvoje;

| 14. | zdůrazňuje, že k provádění „fondu“ na podporu oživení a odolnosti potřebují místní a regionální orgány, které realizují projekty, stabilizovaný právní rámec pro státní podporu na evropské i vnitrostátní úrovni. Zejména musí vědět, zda bude evropský rámec pro státní podporu upraven ad hoc s cílem zohlednit navýšení objemu podpory a získat záruky týkající se odpovědnosti a lhůt, pokud jde o oznamování podpory; |
| --- | --- |

14.

zdůrazňuje, že k provádění „fondu“ na podporu oživení a odolnosti potřebují místní a regionální orgány, které realizují projekty, stabilizovaný právní rámec pro státní podporu na evropské i vnitrostátní úrovni. Zejména musí vědět, zda bude evropský rámec pro státní podporu upraven ad hoc s cílem zohlednit navýšení objemu podpory a získat záruky týkající se odpovědnosti a lhůt, pokud jde o oznamování podpory;

| 15. | zdůrazňuje, že označení „facilita“ se jeví jako příliš technokratické, pro obyčejné lidi nesrozumitelné a v některých úředních jazycích Evropské unie nejednoznačné, a představuje tak překážku pro decentralizované úsilí informovat o krocích, které Evropská unie podniká na podporu oživení a odolnosti. Navrhuje proto, aby se termín „facilita“ nahradil výrazem „fond“; |
| --- | --- |

15.

zdůrazňuje, že označení „facilita“ se jeví jako příliš technokratické, pro obyčejné lidi nesrozumitelné a v některých úředních jazycích Evropské unie nejednoznačné, a představuje tak překážku pro decentralizované úsilí informovat o krocích, které Evropská unie podniká na podporu oživení a odolnosti. Navrhuje proto, aby se termín „facilita“ nahradil výrazem „fond“;

V souvislosti s nástrojem pro technickou podporu

V souvislosti s nástrojem pro technickou podporu

| 16. | vítá, že Komise předložila návrh nařízení, kterým se zřizuje nástroj pro technickou podporu, který by mohl přispět k posílení správních kapacit veřejných orgánů, a tím k lepšímu provádění reforem a účinnější veřejné správě; |
| --- | --- |

16.

vítá, že Komise předložila návrh nařízení, kterým se zřizuje nástroj pro technickou podporu, který by mohl přispět k posílení správních kapacit veřejných orgánů, a tím k lepšímu provádění reforem a účinnější veřejné správě;

| 17. | jednoznačně vítá, že je tento nástroj určen nejen vnitrostátním, ale i místním a regionálním orgánům, jak je uvedeno v článku 2 toto návrhu; |
| --- | --- |

17.

jednoznačně vítá, že je tento nástroj určen nejen vnitrostátním, ale i místním a regionálním orgánům, jak je uvedeno v článku 2 toto návrhu;

| 18. | domnívá se však, že je zapotřebí návrh nařízení vyjasnit a že by měl být více koherentní, zejména pokud jde o článek 8, jenž se týká žádosti o technickou podporu, kterou by měly předkládat vnitrostátní orgány ve smyslu článku 2, a nikoli výhradně členské státy. |
| --- | --- |

18.

domnívá se však, že je zapotřebí návrh nařízení vyjasnit a že by měl být více koherentní, zejména pokud jde o článek 8, jenž se týká žádosti o technickou podporu, kterou by měly předkládat vnitrostátní orgány ve smyslu článku 2, a nikoli výhradně členské státy.

V Bruselu dne 14. října 2020.

předseda Evropského výboru regionů

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(7)  
  Viz zpráva Evropského účetního dvora na toto téma (2. července 2020).

7

Viz zpráva Evropského účetního dvora na toto téma (2. července 2020).

https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/RW20_01/RW_Tracking_climate_spending_CS.pdf
  .

https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/RW20_01/RW_Tracking_climate_spending_CS.pdf

(1)  Letní hospodářská prognóza Komise (červenec 2020): https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/economy-finance/ip132_en.pdf.

1

(2)  VR, stanovisko: Zlepšit řízení evropského semestru – kodex chování pro zapojení místních a regionálních orgánů – zpravodaj Rob JONKMAN (NL/EKR), přijaté dne 11.5.2017. Ref. č.: COR-2016-05386 (Úř. věst. C 306, 15.9.2017, s. 24).

2

(3)  V této fázi je dokument k dispozici pouze v angličtině.

3

(4)  Čisté technologie a energie z obnovitelných zdrojů; energetická účinnost fondu budov; inovativní mobilita; konektivita (5G, optické vlákno); modernizace veřejné správy; rozvoj evropského cloudu pro průmyslová data a výkonných mikroprocesorů; digitalizace vzdělávacích systémů a rozvoj digitálních dovedností.

4

---

| 18.12.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 440/183 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 440/183

---

Stanovisko Evropského výboru regionů – Evropský rok železnice (2021)

(2020/C 440/25)

| Zpravodaj: | Jarosław STAWIARSKI (PL/EKR) – maršálek Lublinského vojvodství |
| --- | --- |
| Odkaz: | návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o Evropském roku železnice (2021)
  COM(2020) 78 final |

Zpravodaj:

Jarosław STAWIARSKI (PL/EKR) – maršálek Lublinského vojvodství

Odkaz:

návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o Evropském roku železnice (2021)

COM(2020) 78 final

I.   DOPORUČENÉ POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY

Pozměňovací návrh 1

6. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Propojením hlavních dopravních tras Unie s jejími okrajovými regiony a územími přispívá železnice k sociální, hospodářské a územní soudržnosti. | Propojením hlavních dopravních tras Unie s jejími okrajovými regiony a územími přispívá železnice k sociální, hospodářské a územní soudržnosti
  , a to jako místní a regionální veřejná služba i jako velkokapacitní služba dálkové dopravy pro cestující a zboží
  . |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Propojením hlavních dopravních tras Unie s jejími okrajovými regiony a územími přispívá železnice k sociální, hospodářské a územní soudržnosti.

Propojením hlavních dopravních tras Unie s jejími okrajovými regiony a územími přispívá železnice k sociální, hospodářské a územní soudržnosti
  , a to jako místní a regionální veřejná služba i jako velkokapacitní služba dálkové dopravy pro cestující a zboží
  .

Odůvodnění

K soudržnosti přispívají různé druhy železniční dopravy a je namístě je konkrétně zmínit, aby se poukázalo na význam a nezbytnost každého z nich bez výjimky pro dosažení stanoveného cíle.

Pozměňovací návrh 2

Čl. 3 odst. 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| a) | iniciativy a akce na podporu diskuse, zvyšování povědomí a snazšího zapojení občanů, podniků a veřejných orgánů s cílem přilákat více cestujících a zboží na železnici jakožto prostředku boje proti změně klimatu, a to prostřednictvím různých kanálů a nástrojů, včetně akcí v členských státech; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

a)

iniciativy a akce na podporu diskuse, zvyšování povědomí a snazšího zapojení občanů, podniků a veřejných orgánů s cílem přilákat více cestujících a zboží na železnici jakožto prostředku boje proti změně klimatu, a to prostřednictvím různých kanálů a nástrojů, včetně akcí v členských státech;

| a) | iniciativy a akce na podporu diskuse, zvyšování povědomí a snazšího zapojení občanů, podniků a veřejných orgánů s cílem přilákat více cestujících a zboží na železnici jakožto prostředku boje proti změně klimatu, a to prostřednictvím různých kanálů a nástrojů, včetně akcí v členských státech
  , a také nových obchodních politik, které by usnadnily přístup k železniční dopravě prostřednictvím nabídek, slev a akcí, přičemž by byla zvláštní pozornost věnována specifickým skupinám a kategoriím
  ; |
| --- | --- |

a)

iniciativy a akce na podporu diskuse, zvyšování povědomí a snazšího zapojení občanů, podniků a veřejných orgánů s cílem přilákat více cestujících a zboží na železnici jakožto prostředku boje proti změně klimatu, a to prostřednictvím různých kanálů a nástrojů, včetně akcí v členských státech
  , a také nových obchodních politik, které by usnadnily přístup k železniční dopravě prostřednictvím nabídek, slev a akcí, přičemž by byla zvláštní pozornost věnována specifickým skupinám a kategoriím
  ;

Odůvodnění

Za účelem přilákání nových uživatelů železniční dopravy je zásadní usnadnit přístup k tomuto druhu dopravy prostřednictvím nových cenových politik, nabídek a slev, zejména pro trasy, na které se vztahují závazky veřejné služby.

Pozměňovací návrh 3

Článek 4

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Za organizaci účasti na Evropském roce na vnitrostátní úrovni odpovídají členské státy. Členské státy za tímto účelem jmenují národní koordinátory. Národní koordinátoři zajišťují koordinaci příslušných činností na vnitrostátní úrovni. | Za organizaci účasti na Evropském roce na vnitrostátní úrovni odpovídají členské státy. Členské státy za tímto účelem jmenují národní koordinátory. Národní koordinátoři zajišťují koordinaci příslušných činností na vnitrostátní úrovni
  a zohledňují při tom případné propagování železniční dopravy ze strany jednotlivých regionálních orgánů ve všech členských státech EU
  . |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Za organizaci účasti na Evropském roce na vnitrostátní úrovni odpovídají členské státy. Členské státy za tímto účelem jmenují národní koordinátory. Národní koordinátoři zajišťují koordinaci příslušných činností na vnitrostátní úrovni.

Za organizaci účasti na Evropském roce na vnitrostátní úrovni odpovídají členské státy. Členské státy za tímto účelem jmenují národní koordinátory. Národní koordinátoři zajišťují koordinaci příslušných činností na vnitrostátní úrovni
  a zohledňují při tom případné propagování železniční dopravy ze strany jednotlivých regionálních orgánů ve všech členských státech EU
  .

Odůvodnění

Pro účinnou realizaci Evropského roku železnice v členských státech je mimořádně důležité, aby byly do tohoto projektu zapojeny regionální orgány a aby byla železniční doprava propagována nejen na ústřední úrovni, ale především na úrovni regionální.

Pozměňovací návrh 4

Článek 5

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Komise pravidelně svolává zasedání národních koordinátorů za účelem koordinace řízení Evropského roku. Tato zasedání rovněž slouží k výměně informací o provádění Evropského roku na vnitrostátní a unijní úrovni; zástupci Evropského parlamentu se mohou těchto zasedání účastnit jako pozorovatelé. | 1.   Komise pravidelně svolává zasedání národních koordinátorů za účelem koordinace řízení Evropského roku. Tato zasedání rovněž slouží k výměně informací o provádění Evropského roku na vnitrostátní a unijní úrovni; zástupci Evropského parlamentu
  a Evropského výboru regionů
  se mohou těchto zasedání účastnit jako pozorovatelé. |
| 2.   Koordinace Evropského roku na úrovni Unie uplatňuje průřezový přístup s cílem vytvořit synergie mezi jednotlivými programy a iniciativami Unie, které zajišťují finanční podporu projektům v oblasti železniční dopravy nebo projektům s ní souvisejících. | 2.   Koordinace Evropského roku na úrovni Unie uplatňuje průřezový přístup s cílem vytvořit synergie mezi jednotlivými programy a iniciativami Unie, které zajišťují finanční podporu projektům v oblasti železniční dopravy nebo projektům s ní souvisejících. |
| 3.   Komise svolává pravidelná zasedání zúčastněných stran a zástupců organizací či subjektů působících v oblasti železniční dopravy, včetně stávajících mezinárodních sítí a příslušných nevládních organizací a mládežnických organizací a komunit, s cílem získat jejich pomoc při provádění Evropského roku na úrovni Unie. | 3.   Komise svolává pravidelná zasedání zúčastněných stran a zástupců organizací či subjektů působících v oblasti železniční dopravy, včetně stávajících mezinárodních sítí a příslušných nevládních organizací a mládežnických organizací a komunit, s cílem získat jejich pomoc při provádění Evropského roku na úrovni Unie. |
| Při dostupnosti rozpočtových prostředků může Komise pořádat výzvy k předkládání návrhů a projektů, které mohou získat podporu za vynikající příspěvek k cílům Evropského roku. | Při dostupnosti rozpočtových prostředků může Komise pořádat výzvy k předkládání návrhů a projektů, které mohou získat podporu za vynikající příspěvek k cílům Evropského roku.
  Při výběru projektů, které budou podporovány ze strany EU, je třeba zajistit vyvážené zeměpisné zastoupení. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.   Komise pravidelně svolává zasedání národních koordinátorů za účelem koordinace řízení Evropského roku. Tato zasedání rovněž slouží k výměně informací o provádění Evropského roku na vnitrostátní a unijní úrovni; zástupci Evropského parlamentu se mohou těchto zasedání účastnit jako pozorovatelé.

1.   Komise pravidelně svolává zasedání národních koordinátorů za účelem koordinace řízení Evropského roku. Tato zasedání rovněž slouží k výměně informací o provádění Evropského roku na vnitrostátní a unijní úrovni; zástupci Evropského parlamentu
  a Evropského výboru regionů
  se mohou těchto zasedání účastnit jako pozorovatelé.

2.   Koordinace Evropského roku na úrovni Unie uplatňuje průřezový přístup s cílem vytvořit synergie mezi jednotlivými programy a iniciativami Unie, které zajišťují finanční podporu projektům v oblasti železniční dopravy nebo projektům s ní souvisejících.

2.   Koordinace Evropského roku na úrovni Unie uplatňuje průřezový přístup s cílem vytvořit synergie mezi jednotlivými programy a iniciativami Unie, které zajišťují finanční podporu projektům v oblasti železniční dopravy nebo projektům s ní souvisejících.

3.   Komise svolává pravidelná zasedání zúčastněných stran a zástupců organizací či subjektů působících v oblasti železniční dopravy, včetně stávajících mezinárodních sítí a příslušných nevládních organizací a mládežnických organizací a komunit, s cílem získat jejich pomoc při provádění Evropského roku na úrovni Unie.

3.   Komise svolává pravidelná zasedání zúčastněných stran a zástupců organizací či subjektů působících v oblasti železniční dopravy, včetně stávajících mezinárodních sítí a příslušných nevládních organizací a mládežnických organizací a komunit, s cílem získat jejich pomoc při provádění Evropského roku na úrovni Unie.

Při dostupnosti rozpočtových prostředků může Komise pořádat výzvy k předkládání návrhů a projektů, které mohou získat podporu za vynikající příspěvek k cílům Evropského roku.

Při dostupnosti rozpočtových prostředků může Komise pořádat výzvy k předkládání návrhů a projektů, které mohou získat podporu za vynikající příspěvek k cílům Evropského roku.
  Při výběru projektů, které budou podporovány ze strany EU, je třeba zajistit vyvážené zeměpisné zastoupení.

Při výběru projektů, které budou podporovány ze strany EU, je třeba zajistit vyvážené zeměpisné zastoupení.

Odůvodnění

Odůvodnění

Je nezbytné, aby se VR mohl účastnit zasedání koordinátorů, neboť místní a regionální orgány hrají důležitou roli při rozvíjení železniční dopravy na místní a regionální úrovni. Finanční podpora projektů v rámci Evropského roku železnice by měla být vyvážená, proto se navrhuje doplnit kritérium vyváženého zeměpisného zastoupení.

II.   POLITICKÁ DOPORUČENÍ

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

A.   ÚLOHA A PŘÍNOS ŽELEZNIČNÍ DOPRAVY PRO SOCIÁLNÍ A HOSPODÁŘSKÝ ROZVOJ EVROPSKÝCH REGIONŮ, UDRŽITELNOU MOBILITU A DOSAŽENÍ KLIMATICKÝCH CÍLŮ STANOVENÝCH V ZELENÉ DOHODĚ PRO EVROPU A V DOPRAVNÍ POLITICE EU

ÚLOHA A PŘÍNOS ŽELEZNIČNÍ DOPRAVY PRO SOCIÁLNÍ A HOSPODÁŘSKÝ ROZVOJ EVROPSKÝCH REGIONŮ, UDRŽITELNOU MOBILITU A DOSAŽENÍ KLIMATICKÝCH CÍLŮ STANOVENÝCH V ZELENÉ DOHODĚ PRO EVROPU A V DOPRAVNÍ POLITICE EU

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ,

| 1. | vítá návrh týkající se Evropského roku železnice (2021), během něhož má být železniční doprava propagována u občanů, podniků a orgánů jakožto atraktivní a environmentálně udržitelný způsob dopravy v Evropě, a to realizací projektů, diskusí, akcí, výstav a iniciativ po celé Evropě; |
| --- | --- |

1.

vítá návrh týkající se Evropského roku železnice (2021), během něhož má být železniční doprava propagována u občanů, podniků a orgánů jakožto atraktivní a environmentálně udržitelný způsob dopravy v Evropě, a to realizací projektů, diskusí, akcí, výstav a iniciativ po celé Evropě;

| 2. | konstatuje, že cíle rozhodnutí o Evropském roku železnice jsou v souladu se záměrem podporovat železniční dopravu, který byl vyjádřen ve sdělení Evropské komise o Zelené dohodě pro Evropu, zejména co se týče udržitelné a inteligentní mobility a dosažení klimatické neutrality v EU do roku 2050; |
| --- | --- |

2.

konstatuje, že cíle rozhodnutí o Evropském roku železnice jsou v souladu se záměrem podporovat železniční dopravu, který byl vyjádřen ve sdělení Evropské komise o Zelené dohodě pro Evropu, zejména co se týče udržitelné a inteligentní mobility a dosažení klimatické neutrality v EU do roku 2050;

| 3. | poukazuje na to, že železniční doprava je jedním z nejudržitelnějších, energeticky nejúčinnějších a nejbezpečnějších druhů dopravy a jako taková bude hrát důležitou roli v budoucím evropském systému mobility; |
| --- | --- |

3.

poukazuje na to, že železniční doprava je jedním z nejudržitelnějších, energeticky nejúčinnějších a nejbezpečnějších druhů dopravy a jako taková bude hrát důležitou roli v budoucím evropském systému mobility;

| 4. | poukazuje na to, že železniční doprava je šestkrát energeticky účinnější než doprava silniční a mimoto při ní vzniká devětkrát méně emisí CO2 než při silniční přepravě zboží a letecké přepravě cestujících; |
| --- | --- |

4.

poukazuje na to, že železniční doprava je šestkrát energeticky účinnější než doprava silniční a mimoto při ní vzniká devětkrát méně emisí CO2

| 5. | poukazuje na to, že si železniční doprava, která má stěžejní význam v oblasti klimaticky neutrální mobility v EU, vytyčila vlastní strategii udržitelné mobility, aby do roku 2050 dosáhla cíle fungovat v plném rozsahu při nulových emisích; |
| --- | --- |

5.

poukazuje na to, že si železniční doprava, která má stěžejní význam v oblasti klimaticky neutrální mobility v EU, vytyčila vlastní strategii udržitelné mobility, aby do roku 2050 dosáhla cíle fungovat v plném rozsahu při nulových emisích;

| 6. | připomíná, že v souladu se zásadou „znečišťovatel platí“ by se měly všechny druhy dopravy podílet na hrazení externích nákladů, které způsobují. V souvislosti s tím žádá německé předsednictví Rady EU, aby urychlilo diskuse o eurovinětě, a v průběhu následujících měsíců se tak dospělo k obecnému přístupu, který by umožnil zahájit třístranná jednání s Evropským parlamentem s cílem podpořit přechod od silniční dopravy k dopravě železniční; |
| --- | --- |

6.

připomíná, že v souladu se zásadou „znečišťovatel platí“ by se měly všechny druhy dopravy podílet na hrazení externích nákladů, které způsobují. V souvislosti s tím žádá německé předsednictví Rady EU, aby urychlilo diskuse o eurovinětě, a v průběhu následujících měsíců se tak dospělo k obecnému přístupu, který by umožnil zahájit třístranná jednání s Evropským parlamentem s cílem podpořit přechod od silniční dopravy k dopravě železniční;

| 7. | zdůrazňuje, že odvětví železniční dopravy má rovněž značný přínos pro evropské hospodářství a pro dokončení evropského jednotného trhu; |
| --- | --- |

7.

zdůrazňuje, že odvětví železniční dopravy má rovněž značný přínos pro evropské hospodářství a pro dokončení evropského jednotného trhu;

| 8. | poukazuje navíc na to, že cílů v oblasti přechodu na železniční dopravu nelze dosáhnout pouze prostřednictvím motivačních opatření v samotném železničním odvětví, ale že k naplnění cílů, které Komise stanovila v rámci Zelené dohody, budou nezbytná i donucovací opatření u druhů dopravy využívajících fosilních paliv; |
| --- | --- |

8.

poukazuje navíc na to, že cílů v oblasti přechodu na železniční dopravu nelze dosáhnout pouze prostřednictvím motivačních opatření v samotném železničním odvětví, ale že k naplnění cílů, které Komise stanovila v rámci Zelené dohody, budou nezbytná i donucovací opatření u druhů dopravy využívajících fosilních paliv;

| 9. | konstatuje, že díky snaze odvětví železniční dopravy zkvalitňovat poskytované služby se neustále zvyšuje spokojenost cestujících s těmito službami (1); |
| --- | --- |

9.

konstatuje, že díky snaze odvětví železniční dopravy zkvalitňovat poskytované služby se neustále zvyšuje spokojenost cestujících s těmito službami (1

| 10. | upozorňuje na to, že jednou z největších výzev ve světě bude sílící urbanizace. Bude proto nezbytné vytvořit nové modely mobility. Potrvá ještě řadu let, než se zcela přejde na elektrická a automatizovaná vozidla, vzhledem k problémům vyvolaným změnou klimatu je však nutné podpořit odvětví železniční dopravy již dnes; |
| --- | --- |

10.

upozorňuje na to, že jednou z největších výzev ve světě bude sílící urbanizace. Bude proto nezbytné vytvořit nové modely mobility. Potrvá ještě řadu let, než se zcela přejde na elektrická a automatizovaná vozidla, vzhledem k problémům vyvolaným změnou klimatu je však nutné podpořit odvětví železniční dopravy již dnes;

| 11. | zdůrazňuje, že investice do koridorů pro železniční nákladní dopravu a do překládkových terminálů pomáhají zlepšovat územní soudržnost EU, rozvíjet obchod se třetími zeměmi a posilovat hospodářský rozvoj a zaměstnanost; |
| --- | --- |

11.

zdůrazňuje, že investice do koridorů pro železniční nákladní dopravu a do překládkových terminálů pomáhají zlepšovat územní soudržnost EU, rozvíjet obchod se třetími zeměmi a posilovat hospodářský rozvoj a zaměstnanost;

| 12. | v souvislosti s plánovaným přezkumem nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 1315/2013 (2) (TEN-T) vybízí orgány EU, aby nadále podporovaly rozvoj této sítě a investovaly do nových koridorů všude v rámci Evropské unie, kde je to zapotřebí, zejména pak v regionech, které mají méně rozvinutou železniční infrastrukturu. Příklady koridorů s evropskou přidanou hodnotou jsou tzv. jantarový koridor a Rail Baltica; |
| --- | --- |

12.

v souvislosti s plánovaným přezkumem nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 1315/2013 (2

| 13. | konstatuje, že díky prostředkům, které byly do železniční dopravy investovány v letech 2014–2016 v rámci Nástroje pro propojení Evropy, byl dosažen HDP ve výši 264 miliard EUR. Z investic do koridorů hlavní sítě v EU, jež jsou v rámci tohoto nástroje realizovány, by měly vyplynout další přínosy, a sice přírůstek HDP o 1,8 % do roku 2030 a přechod na jiné druhy dopravy umožňující snížit externí náklady; |
| --- | --- |

13.

konstatuje, že díky prostředkům, které byly do železniční dopravy investovány v letech 2014–2016 v rámci Nástroje pro propojení Evropy, byl dosažen HDP ve výši 264 miliard EUR. Z investic do koridorů hlavní sítě v EU, jež jsou v rámci tohoto nástroje realizovány, by měly vyplynout další přínosy, a sice přírůstek HDP o 1,8 % do roku 2030 a přechod na jiné druhy dopravy umožňující snížit externí náklady;

| 14. | poukazuje na úspěch služeb vysokorychlostní železniční dopravy v Evropě a na to, že při cestování na vzdálenost 800 až 1 000 km mohou tyto služby nahradit letecká spojení. Vybízí k dalšímu rozvíjení infrastruktury pro vysokorychlostní železniční dopravu, především ve střední a východní Evropě a v severských zemích, neboť to zlepší propojení evropské dopravní sítě a podpoří konkurenceschopnost, přístupnost a uskutečňování cílů EU v oblasti klimatu; |
| --- | --- |

14.

poukazuje na úspěch služeb vysokorychlostní železniční dopravy v Evropě a na to, že při cestování na vzdálenost 800 až 1 000 km mohou tyto služby nahradit letecká spojení. Vybízí k dalšímu rozvíjení infrastruktury pro vysokorychlostní železniční dopravu, především ve střední a východní Evropě a v severských zemích, neboť to zlepší propojení evropské dopravní sítě a podpoří konkurenceschopnost, přístupnost a uskutečňování cílů EU v oblasti klimatu;

| 15. | konstatuje, že se v průběhu krize COVID-19 potvrdilo, že je evropský železniční systém velice odolný a stabilní, což umožnilo zachovat souvislou územní soudržnost, zejména mezi regiony, díky přepravě pacientů a zboží základní potřeby; |
| --- | --- |

15.

konstatuje, že se v průběhu krize COVID-19 potvrdilo, že je evropský železniční systém velice odolný a stabilní, což umožnilo zachovat souvislou územní soudržnost, zejména mezi regiony, díky přepravě pacientů a zboží základní potřeby;

| 16. | upozorňuje na rozdíly v rozvoji a kvalitě infrastruktury mezi různými evropskými zeměmi a vítá skutečnost, že v rámci nového Nástroje pro propojení Evropy již byla vyčleněna velká část jeho rozpočtu na zavedení soudržné celounijní strategie s cílem snížit rozdíly ve fungování železničních systémů mezi jednotlivými členskými státy EU; |
| --- | --- |

16.

upozorňuje na rozdíly v rozvoji a kvalitě infrastruktury mezi různými evropskými zeměmi a vítá skutečnost, že v rámci nového Nástroje pro propojení Evropy již byla vyčleněna velká část jeho rozpočtu na zavedení soudržné celounijní strategie s cílem snížit rozdíly ve fungování železničních systémů mezi jednotlivými členskými státy EU;

| 17. | je toho názoru, že by rozhodující činitelé EU měli období hospodářského oživení po pandemii využít k tomu, aby byl položen větší důraz na ekologické druhy dopravy, například na dopravu železniční. Toto nové zaměření se musí odrazit v budoucích strategiích EU v oblasti dopravy a investičních plánech; |
| --- | --- |

17.

je toho názoru, že by rozhodující činitelé EU měli období hospodářského oživení po pandemii využít k tomu, aby byl položen větší důraz na ekologické druhy dopravy, například na dopravu železniční. Toto nové zaměření se musí odrazit v budoucích strategiích EU v oblasti dopravy a investičních plánech;

B.   VÝZVY, JIMŽ EVROPSKÁ ŽELEZNIČNÍ DOPRAVA ČELÍ, A DOPORUČENÍ VÝBORU REGIONŮ, JAK TOTO ODVĚTVÍ PODPOROVAT A ROZVÍJET

VÝZVY, JIMŽ EVROPSKÁ ŽELEZNIČNÍ DOPRAVA ČELÍ, A DOPORUČENÍ VÝBORU REGIONŮ, JAK TOTO ODVĚTVÍ PODPOROVAT A ROZVÍJET

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ,

| 18. | konstatuje, že cílem bílé knihy o dopravě z roku 2011 bylo výrazně zvýšit míru využívání železniční dopravy. Vyjadřuje politování nad tím, že se tento záměr nepodařilo uskutečnit a že v odvětví dopravy obecně nepřetržitě rostou emise skleníkových plynů; |
| --- | --- |

18.

konstatuje, že cílem bílé knihy o dopravě z roku 2011 bylo výrazně zvýšit míru využívání železniční dopravy. Vyjadřuje politování nad tím, že se tento záměr nepodařilo uskutečnit a že v odvětví dopravy obecně nepřetržitě rostou emise skleníkových plynů;

| 19. | žádá orgány EU a vnitrostátní orgány, aby neprodleně podnikly kroky s cílem zajistit jednotlivým druhům dopravy stejné konkurenční podmínky, a to zejména zohledněním negativních vnějších vlivů na životní prostředí a sladěním zdanění, a důsledně podporovat železniční dopravu. Připomíná v této souvislosti, že Evropský výbor regionů vyslovil svoji podporu evropské občanské iniciativě Fairosene, která požaduje zdanění leteckých pohonných hmot; |
| --- | --- |

19.

žádá orgány EU a vnitrostátní orgány, aby neprodleně podnikly kroky s cílem zajistit jednotlivým druhům dopravy stejné konkurenční podmínky, a to zejména zohledněním negativních vnějších vlivů na životní prostředí a sladěním zdanění, a důsledně podporovat železniční dopravu. Připomíná v této souvislosti, že Evropský výbor regionů vyslovil svoji podporu evropské občanské iniciativě Fairosene, která požaduje zdanění leteckých pohonných hmot;

Dosažení cílů EU v oblasti klimatu

Dosažení cílů EU v oblasti klimatu

| 20. | opakuje svůj požadavek (3), aby byla zrušena stávající osvobození od DPH stanovená směrnicí Rady 2006/112/ES (4), podle kterých všechny členské státy uplatňují osvobození od DPH na přeshraniční lety, ale nikoli na přeshraniční železniční dopravu; |
| --- | --- |

20.

opakuje svůj požadavek (3

4

| 21. | vyzývá orgány EU a vlády členských států, aby posílily strategickou spolupráci v oblasti boje proti změně klimatu. Za tímto účelem je naléhavě nutné podpořit opatření mj. v těchto oblastech:






  — | zavést zásadu plné internalizace externích nákladů v odvětví dopravy a zajistit normy, jež se budou týkat bezpečnosti a budou rovnocenné pro všechny druhy dopravy, |
| --- | --- | --- |

21.

vyzývá orgány EU a vlády členských států, aby posílily strategickou spolupráci v oblasti boje proti změně klimatu. Za tímto účelem je naléhavě nutné podpořit opatření mj. v těchto oblastech:

—

zavést zásadu plné internalizace externích nákladů v odvětví dopravy a zajistit normy, jež se budou týkat bezpečnosti a budou rovnocenné pro všechny druhy dopravy,

| — | učinit ze železniční dopravy význačný prvek udržitelné mobility v EU (v souladu se závazkem, který přijali ministři členských států v prohlášení ze Štýrského Hradce), a to v oblasti přepravy cestujících i zboží, |
| --- | --- |

—

učinit ze železniční dopravy význačný prvek udržitelné mobility v EU (v souladu se závazkem, který přijali ministři členských států v prohlášení ze Štýrského Hradce), a to v oblasti přepravy cestujících i zboží,

| — | nadále podporovat elektrifikaci a modernizaci železniční sítě, |
| --- | --- |

—

nadále podporovat elektrifikaci a modernizaci železniční sítě,

| — | podporovat zvyšování míry využívání železniční dopravy, zejména co se týče železniční přepravy cestujících v rámci místní a regionální dopravy a na vzdálenosti do 1 000 km a zavedení podpůrných a finančních programů pro železniční přepravu zboží, tak aby se její podíl na celkové přepravě v EU do roku 2030 zvýšil ze stávajících 17 % přinejmenším na 30 %, |
| --- | --- |

—

podporovat zvyšování míry využívání železniční dopravy, zejména co se týče železniční přepravy cestujících v rámci místní a regionální dopravy a na vzdálenosti do 1 000 km a zavedení podpůrných a finančních programů pro železniční přepravu zboží, tak aby se její podíl na celkové přepravě v EU do roku 2030 zvýšil ze stávajících 17 % přinejmenším na 30 %,

| — | zhodnotit činnost uskutečněnou v rámci společného podniku Shift2Rail a intenzivněji podporovat výzkum, vývoj a inovace v odvětví železniční dopravy, mj. provedením dalších opatření v rámci programu Horizont Evropa; |
| --- | --- |

—

zhodnotit činnost uskutečněnou v rámci společného podniku Shift2Rail a intenzivněji podporovat výzkum, vývoj a inovace v odvětví železniční dopravy, mj. provedením dalších opatření v rámci programu Horizont Evropa;

Dosažení cílů dopravní politiky EU

Dosažení cílů dopravní politiky EU

| 22. | poukazuje na to, že politika EU týkající se TEN-T je významným nástrojem pro koordinaci multimodálních dopravních projektů důležitých pro EU (a třetí země) a přispívá k rozvoji přeshraniční a regionální infrastruktury; |
| --- | --- |

22.

poukazuje na to, že politika EU týkající se TEN-T je významným nástrojem pro koordinaci multimodálních dopravních projektů důležitých pro EU (a třetí země) a přispívá k rozvoji přeshraniční a regionální infrastruktury;

| 23. | upozorňuje však na to, že investice do hlavní a do globální železniční sítě TEN-T se vzájemně nedoplňují. Je nezbytné zajistit, aby byla v dostatečné míře financována také globální síť; |
| --- | --- |

23.

upozorňuje však na to, že investice do hlavní a do globální železniční sítě TEN-T se vzájemně nedoplňují. Je nezbytné zajistit, aby byla v dostatečné míře financována také globální síť;

| 24. | zdůrazňuje, že by se dopravní politika neměla zaměřovat pouze na projekty rozšiřování sítě o nové železniční tratě, ale také na modernizaci stávající železniční infrastruktury a zlepšování jejích parametrů. V rámci tohoto procesu by priorita u železnice měla být určována v závislosti na účinnosti v oblasti klimatu a na tom, do jaké míry se tím přispěje k omezení dopravních zácp v silniční dopravě; |
| --- | --- |

24.

zdůrazňuje, že by se dopravní politika neměla zaměřovat pouze na projekty rozšiřování sítě o nové železniční tratě, ale také na modernizaci stávající železniční infrastruktury a zlepšování jejích parametrů. V rámci tohoto procesu by priorita u železnice měla být určována v závislosti na účinnosti v oblasti klimatu a na tom, do jaké míry se tím přispěje k omezení dopravních zácp v silniční dopravě;

| 25. | požaduje, aby byly plně podporovány nezbytné veřejné investice do železniční infrastruktury a aby byl také využíván potenciál železniční dopravy a její úloha v procesu oživení evropské ekonomiky po krizi COVID-19; |
| --- | --- |

25.

požaduje, aby byly plně podporovány nezbytné veřejné investice do železniční infrastruktury a aby byl také využíván potenciál železniční dopravy a její úloha v procesu oživení evropské ekonomiky po krizi COVID-19;

| 26. | poukazuje na to, že městské železniční uzly nejsou v dostatečné míře začleněny do sítě TEN-T. Železniční infrastruktura vykazuje rovněž nedostatky v oblasti tzv. poslední míle. Doporučuje, aby byly v oblasti dopravy vypracovány udržitelné plány a strategie s cílem učinit ze železniční dopravy ústřední prvek systému zahrnujícího různé formy regionální a městské dopravy; |
| --- | --- |

26.

poukazuje na to, že městské železniční uzly nejsou v dostatečné míře začleněny do sítě TEN-T. Železniční infrastruktura vykazuje rovněž nedostatky v oblasti tzv. poslední míle. Doporučuje, aby byly v oblasti dopravy vypracovány udržitelné plány a strategie s cílem učinit ze železniční dopravy ústřední prvek systému zahrnujícího různé formy regionální a městské dopravy;

| 27. | vybízí k tomu, aby byla posílena úloha železničních stanic jakožto efektivních multimodálních rozhraní v řetězcích městské a příměstské mobility, které propojují a integrují železniční systémy s jinými druhy dopravy a systémy sdílení dopravních prostředků ve městech (například jízdních kol); |
| --- | --- |

27.

vybízí k tomu, aby byla posílena úloha železničních stanic jakožto efektivních multimodálních rozhraní v řetězcích městské a příměstské mobility, které propojují a integrují železniční systémy s jinými druhy dopravy a systémy sdílení dopravních prostředků ve městech (například jízdních kol);

| 28. | upozorňuje na to, že je třeba zajistit náležitou úroveň ochrany cestujících, včetně cestujících s omezenou schopností pohybu. Je nutné vymezit v budoucích legislativních opatřeních vyváženým způsobem práva a povinnosti, aby toto odvětví mohlo dostát svým závazkům; |
| --- | --- |

28.

upozorňuje na to, že je třeba zajistit náležitou úroveň ochrany cestujících, včetně cestujících s omezenou schopností pohybu. Je nutné vymezit v budoucích legislativních opatřeních vyváženým způsobem práva a povinnosti, aby toto odvětví mohlo dostát svým závazkům;

| 29. | mimoto vyzývá orgány EU, aby při zlepšování nebo budování železniční infrastruktury zvolily komplexnější přístup k podpoře a rozvoji sekundárních železničních sítí a další nezbytné intermodální infrastruktury (jako jsou např. terminály) a aby odpovídajícím způsobem přizpůsobily nebo rozšířily nástroje podpory; |
| --- | --- |

29.

mimoto vyzývá orgány EU, aby při zlepšování nebo budování železniční infrastruktury zvolily komplexnější přístup k podpoře a rozvoji sekundárních železničních sítí a další nezbytné intermodální infrastruktury (jako jsou např. terminály) a aby odpovídajícím způsobem přizpůsobily nebo rozšířily nástroje podpory;

Potřeby z hlediska investic, financování a posílení konkurenceschopnosti odvětví železniční dopravy

Potřeby z hlediska investic, financování a posílení konkurenceschopnosti odvětví železniční dopravy

| 30. | upozorňuje na to, že v odvětví železniční dopravy jsou potřebné značné investice, a to zejména na regionální úrovni. Aby si udrželo konkurenceschopnost, musí mít přístup k finančním prostředkům EU na spolufinancování projektů v oblasti infrastruktury, investic do kolejových vozidel, inovací, digitalizace a opatření přijímaných v souvislosti s teroristickými hrozbami, a to především v zemích, v nichž je odvětví železničních služeb méně rozvinuté; |
| --- | --- |

30.

upozorňuje na to, že v odvětví železniční dopravy jsou potřebné značné investice, a to zejména na regionální úrovni. Aby si udrželo konkurenceschopnost, musí mít přístup k finančním prostředkům EU na spolufinancování projektů v oblasti infrastruktury, investic do kolejových vozidel, inovací, digitalizace a opatření přijímaných v souvislosti s teroristickými hrozbami, a to především v zemích, v nichž je odvětví železničních služeb méně rozvinuté;

| 31. | požaduje, aby byly v rozpočtu EU na období 2021–2027 i v rozpočtech členských států vyčleněny dostatečné prostředky na pokrytí potřebných investic v odvětví železniční dopravy. Poukazuje na to, že země střední a východní Evropy se potýkají s problémy, které plynou ze zastaralosti kolejových vozidel nebo jejich nedostatečného počtu. Investice jsou nezbytné k tomu, aby bylo možné zvýšit konkurenceschopnost tohoto odvětví; |
| --- | --- |

31.

požaduje, aby byly v rozpočtu EU na období 2021–2027 i v rozpočtech členských států vyčleněny dostatečné prostředky na pokrytí potřebných investic v odvětví železniční dopravy. Poukazuje na to, že země střední a východní Evropy se potýkají s problémy, které plynou ze zastaralosti kolejových vozidel nebo jejich nedostatečného počtu. Investice jsou nezbytné k tomu, aby bylo možné zvýšit konkurenceschopnost tohoto odvětví;

| 32. | s ohledem na finanční výzvy, kterým odvětví železniční dopravy čelí, a jeho ambiciózní cíle v oblasti rozvoje žádá, aby byla zmírněna pravidla pro soudržnost s cílem umožnit nezbytné navýšení prostředků, z nichž jsou podporovány investice v tomto odvětví v rámci EFRR a Fondu soudržnosti. Požaduje rovněž navýšení rozpočtu Nástroje pro propojení Evropy, aby se mohl podílet na ekologické transformaci evropského dopravního systému; |
| --- | --- |

32.

s ohledem na finanční výzvy, kterým odvětví železniční dopravy čelí, a jeho ambiciózní cíle v oblasti rozvoje žádá, aby byla zmírněna pravidla pro soudržnost s cílem umožnit nezbytné navýšení prostředků, z nichž jsou podporovány investice v tomto odvětví v rámci EFRR a Fondu soudržnosti. Požaduje rovněž navýšení rozpočtu Nástroje pro propojení Evropy, aby se mohl podílet na ekologické transformaci evropského dopravního systému;

| 33. | doporučuje zvážit, zda by nemohl být vytvořen dlouhodobý mechanismus EU pro financování udržitelné dopravy, do něhož by v souladu se zásadou „znečišťovatel platí“ přispívaly méně ekologické druhy dopravy; |
| --- | --- |

33.

doporučuje zvážit, zda by nemohl být vytvořen dlouhodobý mechanismus EU pro financování udržitelné dopravy, do něhož by v souladu se zásadou „znečišťovatel platí“ přispívaly méně ekologické druhy dopravy;

| 34. | poukazuje na to, že hlavním způsobem financování investic v odvětví železniční dopravy ze strany EU musí zůstat granty. Většina infrastrukturních projektů nevytváří dostatečné příjmy – příjmy zpravidla pokrývají 10–20 % celkových investičních nákladů. Zároveň však tyto projekty mají značný socioekonomický přínos; |
| --- | --- |

34.

poukazuje na to, že hlavním způsobem financování investic v odvětví železniční dopravy ze strany EU musí zůstat granty. Většina infrastrukturních projektů nevytváří dostatečné příjmy – příjmy zpravidla pokrývají 10–20 % celkových investičních nákladů. Zároveň však tyto projekty mají značný socioekonomický přínos;

| 35. | poukazuje na význam investic do zvýšení kapacity městských železničních uzlů a do regionální železniční dopravy, která je pilířem mobility v některých regionech. Železniční doprava posiluje územní soudržnost EU, a brání tak dopravnímu vyloučení; |
| --- | --- |

35.

poukazuje na význam investic do zvýšení kapacity městských železničních uzlů a do regionální železniční dopravy, která je pilířem mobility v některých regionech. Železniční doprava posiluje územní soudržnost EU, a brání tak dopravnímu vyloučení;

| 36. | vyzdvihuje význam projektů zaměřených na podporu mobility bez hranic, která je dostupná všem uživatelům, včetně starších osob, osob s omezenou schopností pohybu či osob se zdravotním postižením; |
| --- | --- |

36.

vyzdvihuje význam projektů zaměřených na podporu mobility bez hranic, která je dostupná všem uživatelům, včetně starších osob, osob s omezenou schopností pohybu či osob se zdravotním postižením;

| 37. | poukazuje na to, že je nutné investovat do digitalizace a automatizace železniční dopravy, aby se ještě více zvýšila její efektivita a konkurenceschopnost; |
| --- | --- |

37.

poukazuje na to, že je nutné investovat do digitalizace a automatizace železniční dopravy, aby se ještě více zvýšila její efektivita a konkurenceschopnost;

| 38. | konstatuje, že je nutné spolufinancovat zavádění již existujících inovativních řešení pro lepší propojení se zeměmi s odlišným rozchodem kolejí (například zařízení pro automatické přizpůsobení rozchodu nápravy SUW 2000), což přispěje k lepšímu propojení se třetími zeměmi; |
| --- | --- |

38.

konstatuje, že je nutné spolufinancovat zavádění již existujících inovativních řešení pro lepší propojení se zeměmi s odlišným rozchodem kolejí (například zařízení pro automatické přizpůsobení rozchodu nápravy SUW 2000), což přispěje k lepšímu propojení se třetími zeměmi;

C.   DOPORUČENÍ VÝBORU REGIONŮ OHLEDNĚ ÚČINNÝCH ZPŮSOBŮ PODPORY ŽELEZNIČNÍ DOPRAVY V RÁMCI EVROPSKÉHO ROKU ŽELEZNICE (2021)

DOPORUČENÍ VÝBORU REGIONŮ OHLEDNĚ ÚČINNÝCH ZPŮSOBŮ PODPORY ŽELEZNIČNÍ DOPRAVY V RÁMCI EVROPSKÉHO ROKU ŽELEZNICE (2021)

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ,

| 39. | vybízí orgány EU, orgány členských států a regionální orgány, aby přijaly opatření, jež budou v souladu s cíli Evropského roku železnice a umožní propagovat železniční dopravu jakožto ekologický, inovativní a bezpečný druh dopravy. Ve spolupráci s odvětvím železniční dopravy a jeho organizacemi mohou pořádat a propagovat:






  — | iniciativy, výstavy a akce, které podpoří diskusi ve světě politiky a podnikání a ve společnosti s cílem zdůraznit význam železniční dopravy v dopravním a hospodářském systému EU (například mezinárodní železniční veletrh TRAKO 2021 v Gdaňsku), |
| --- | --- | --- |

39.

vybízí orgány EU, orgány členských států a regionální orgány, aby přijaly opatření, jež budou v souladu s cíli Evropského roku železnice a umožní propagovat železniční dopravu jakožto ekologický, inovativní a bezpečný druh dopravy. Ve spolupráci s odvětvím železniční dopravy a jeho organizacemi mohou pořádat a propagovat:

—

iniciativy, výstavy a akce, které podpoří diskusi ve světě politiky a podnikání a ve společnosti s cílem zdůraznit význam železniční dopravy v dopravním a hospodářském systému EU (například mezinárodní železniční veletrh TRAKO 2021 v Gdaňsku),

| — | informační a vzdělávací kampaně týkající se úlohy a přínosu železniční dopravy a opatření, jejichž účelem bude pobídnout veřejnost, aby se zapojila do realizace cíle udržitelné dopravy, |
| --- | --- |

—

informační a vzdělávací kampaně týkající se úlohy a přínosu železniční dopravy a opatření, jejichž účelem bude pobídnout veřejnost, aby se zapojila do realizace cíle udržitelné dopravy,

| — | výměny zkušeností a osvědčených postupů mezi regionálními a místními orgány, železničními podniky a zástupci orgánů EU na podporu železniční dopravy; |
| --- | --- |

—

výměny zkušeností a osvědčených postupů mezi regionálními a místními orgány, železničními podniky a zástupci orgánů EU na podporu železniční dopravy;

| 40. | usiluje o to, aby železniční doprava tvořila větší podíl ve veřejné dopravě a hrála v ní důležitější roli a aby byla z ekonomického a sociálního hlediska atraktivnější. Vedle podpory dosažení klimatické neutrality v odvětví železniční dopravy by bylo vhodné zvýšit a zviditelnit atraktivitu zaměstnání v tomto odvětví, a to s ohledem na vznikající generační propast a probíhající změny v souvisejících profesích. Proto by chtěl VR zejména:






  — | vybídnout orgány členských států a regionální orgány, aby podporovaly vzdělávání v železničních profesích a zřizovaly příslušná vzdělávací zařízení nebo studijní programy na vysokých školách v souladu s potřebami trhu, především v oblasti inženýrství, automatizace a signalizace a v dalších specializovaných oborech, |
| --- | --- | --- |

40.

usiluje o to, aby železniční doprava tvořila větší podíl ve veřejné dopravě a hrála v ní důležitější roli a aby byla z ekonomického a sociálního hlediska atraktivnější. Vedle podpory dosažení klimatické neutrality v odvětví železniční dopravy by bylo vhodné zvýšit a zviditelnit atraktivitu zaměstnání v tomto odvětví, a to s ohledem na vznikající generační propast a probíhající změny v souvisejících profesích. Proto by chtěl VR zejména:

—

vybídnout orgány členských států a regionální orgány, aby podporovaly vzdělávání v železničních profesích a zřizovaly příslušná vzdělávací zařízení nebo studijní programy na vysokých školách v souladu s potřebami trhu, především v oblasti inženýrství, automatizace a signalizace a v dalších specializovaných oborech,

| — | vybídnout železniční podniky, aby nabízely další odbornou přípravu a snažily se zvýšit atraktivitu práce v odvětví železniční dopravy, |
| --- | --- |

—

vybídnout železniční podniky, aby nabízely další odbornou přípravu a snažily se zvýšit atraktivitu práce v odvětví železniční dopravy,

| — | doporučit železničním podnikům a školám, aby s pomocí regionálních a celostátních orgánů pořádaly soutěže, v nichž si budou žáci moci ověřit své vědomosti o železniční dopravě, |
| --- | --- |

—

doporučit železničním podnikům a školám, aby s pomocí regionálních a celostátních orgánů pořádaly soutěže, v nichž si budou žáci moci ověřit své vědomosti o železniční dopravě,

| — | vybídnout Evropskou komisi, aby zachovala a rozšířila program #DiscoverEU. VR rovněž navrhuje zavést společnou iniciativu, která by tento program provázala s odvětvím železniční dopravy. Jejím cílem by bylo spojit cesty uskutečňované mladými lidmi v rámci programu Interrail s programem akcí ve městech a regionech, které by byly zaměřeny na místní železniční stanice jakožto kulturní statky nebo na technické návštěvy, díky nimž by se mladí lidé o železnici dozvěděli více, |
| --- | --- |

—

vybídnout Evropskou komisi, aby zachovala a rozšířila program #DiscoverEU. VR rovněž navrhuje zavést společnou iniciativu, která by tento program provázala s odvětvím železniční dopravy. Jejím cílem by bylo spojit cesty uskutečňované mladými lidmi v rámci programu Interrail s programem akcí ve městech a regionech, které by byly zaměřeny na místní železniční stanice jakožto kulturní statky nebo na technické návštěvy, díky nimž by se mladí lidé o železnici dozvěděli více,

| — | uvítat zapojení odvětví železniční dopravy do mezinárodního uměleckého festivalu Europalia v roce 2021, jehož ústředním tématem bude vliv železniční dopravy v umění a její úloha při prosazování změn; |
| --- | --- |

—

uvítat zapojení odvětví železniční dopravy do mezinárodního uměleckého festivalu Europalia v roce 2021, jehož ústředním tématem bude vliv železniční dopravy v umění a její úloha při prosazování změn;

| 41. | domnívá se, že je nezbytné podporovat odvětví železniční dopravy na unijní a vnitrostátní úrovni, mj. s ohledem na výzvy, jimž toto odvětví čelí. VR proto:






  — | vybízí odvětví železniční dopravy, aby ve větší míře přispívalo k udržitelnému cestovnímu ruchu tím, že bude zavádět nová železniční spojení a obnovovat ta, jež byla zrušena, |
| --- | --- | --- |

41.

domnívá se, že je nezbytné podporovat odvětví železniční dopravy na unijní a vnitrostátní úrovni, mj. s ohledem na výzvy, jimž toto odvětví čelí. VR proto:

—

vybízí odvětví železniční dopravy, aby ve větší míře přispívalo k udržitelnému cestovnímu ruchu tím, že bude zavádět nová železniční spojení a obnovovat ta, jež byla zrušena,

| — | žádá odvětví železniční dopravy a členské státy EU, aby rozšířily nabídku nočních vlaků a autovlaků, |
| --- | --- |

—

žádá odvětví železniční dopravy a členské státy EU, aby rozšířily nabídku nočních vlaků a autovlaků,

| — | vyzývá Evropskou komisi, aby vytvořila soudržnou evropskou vysokorychlostní železniční síť coby alternativu nebo doplněk letecké a soukromé dopravy, přičemž nesmí být narušeno rozšiřování infrastruktury pro regionální a nákladní železniční dopravu, |
| --- | --- |

—

vyzývá Evropskou komisi, aby vytvořila soudržnou evropskou vysokorychlostní železniční síť coby alternativu nebo doplněk letecké a soukromé dopravy, přičemž nesmí být narušeno rozšiřování infrastruktury pro regionální a nákladní železniční dopravu,

| — | vybízí odvětví železniční dopravy, aby neustále zlepšovalo digitalizaci a dostupnost služeb vyvíjením aplikací a platforem pro prodej jízdenek a snažilo se zavést společný evropský systém prodeje železničních jízdenek, |
| --- | --- |

—

vybízí odvětví železniční dopravy, aby neustále zlepšovalo digitalizaci a dostupnost služeb vyvíjením aplikací a platforem pro prodej jízdenek a snažilo se zavést společný evropský systém prodeje železničních jízdenek,

| — | podporuje odvětví železniční dopravy a členské státy v realizaci opatření na podporu interoperability v mezinárodní dopravě, |
| --- | --- |

—

podporuje odvětví železniční dopravy a členské státy v realizaci opatření na podporu interoperability v mezinárodní dopravě,

| — | vybízí členské státy, aby podporovaly a financovaly programy zaměřené na přemístění nákladní dopravy ze silnic na železnici, a to zaváděním nových projektů, k nimž patří například polská kampaň „Tiry na tory“ (5) (tj. „náklaďáky na koleje“), a aby si vyměňovaly osvědčené postupy v oblasti přechodu na jiné druhy dopravy, |
| --- | --- |

—

vybízí členské státy, aby podporovaly a financovaly programy zaměřené na přemístění nákladní dopravy ze silnic na železnici, a to zaváděním nových projektů, k nimž patří například polská kampaň „Tiry na tory“ (5) (tj. „náklaďáky na koleje“), a aby si vyměňovaly osvědčené postupy v oblasti přechodu na jiné druhy dopravy,

5

| — | vybízí regionální orgány a orgány členských států, aby v oblasti dopravy vypracovaly dlouhodobé plány, v nichž bude hrát v odůvodněných případech železniční doprava ústřední roli, a poukazuje na to, že je nutné propagovat železniční dopravu jakožto stěžejní prvek při řešení problému dopravního vyloučení odlehlých nebo méně rozvinutých regionů. V případě regionů, kde železniční doprava neexistuje, například nejvzdálenějších regionů, se doporučuje nalézt alternativní řešení v oblasti mobility, která budou odpovídat situaci těchto regionů, |
| --- | --- |

—

vybízí regionální orgány a orgány členských států, aby v oblasti dopravy vypracovaly dlouhodobé plány, v nichž bude hrát v odůvodněných případech železniční doprava ústřední roli, a poukazuje na to, že je nutné propagovat železniční dopravu jakožto stěžejní prvek při řešení problému dopravního vyloučení odlehlých nebo méně rozvinutých regionů. V případě regionů, kde železniční doprava neexistuje, například nejvzdálenějších regionů, se doporučuje nalézt alternativní řešení v oblasti mobility, která budou odpovídat situaci těchto regionů,

| — | vybízí regionální orgány, aby ve svých regionech podporovaly existující železniční památky, muzea a historická depa coby kulturní dědictví, |
| --- | --- |

—

vybízí regionální orgány, aby ve svých regionech podporovaly existující železniční památky, muzea a historická depa coby kulturní dědictví,

| — | doporučuje, aby místní orgány ve spolupráci s železničními podniky podporovaly a zaváděly ucelená dopravní řešení „ode dveří ke dveřím“ a zohledňovaly při tom projekty ekonomiky sdílení, včetně sdílení jízdních kol, |
| --- | --- |

—

doporučuje, aby místní orgány ve spolupráci s železničními podniky podporovaly a zaváděly ucelená dopravní řešení „ode dveří ke dveřím“ a zohledňovaly při tom projekty ekonomiky sdílení, včetně sdílení jízdních kol,

| — | doporučuje, aby regiony a odvětví železniční dopravy uskutečňovaly rozsáhlé společné propagační kampaně, při nichž budou využívat různé formy komunikace a informační prostředky, a aby rovněž zviditelňovaly železniční stanice a kolejová vozidla jakožto kulturní statky s cílem šířit vědomosti a navazovat vztahy s cestujícími a zvyšovat povědomí veřejnosti o tom, že železniční doprava hraje významnou roli v boji proti změně klimatu, |
| --- | --- |

—

doporučuje, aby regiony a odvětví železniční dopravy uskutečňovaly rozsáhlé společné propagační kampaně, při nichž budou využívat různé formy komunikace a informační prostředky, a aby rovněž zviditelňovaly železniční stanice a kolejová vozidla jakožto kulturní statky s cílem šířit vědomosti a navazovat vztahy s cestujícími a zvyšovat povědomí veřejnosti o tom, že železniční doprava hraje významnou roli v boji proti změně klimatu,

| — | vybízí orgány členských států a regionální orgány, aby podporovaly investice do výstavby intermodálních terminálů u železničních tratí a na hranicích se třetími zeměmi a aby modernizovaly a udržovaly železniční stanice a zastávky, včetně příjezdových cest, a vyznačovaly a budovaly parkoviště pro osoby, které na nádraží přijíždějí autem; |
| --- | --- |

—

vybízí orgány členských států a regionální orgány, aby podporovaly investice do výstavby intermodálních terminálů u železničních tratí a na hranicích se třetími zeměmi a aby modernizovaly a udržovaly železniční stanice a zastávky, včetně příjezdových cest, a vyznačovaly a budovaly parkoviště pro osoby, které na nádraží přijíždějí autem;

| 42. | poukazuje na to, že je nutné podporovat multimodální iniciativy zaměřené na provázání železniční dopravy s jinými formami společného využívání dopravních prostředků (například sdílení aut či jízdních kol); |
| --- | --- |

42.

poukazuje na to, že je nutné podporovat multimodální iniciativy zaměřené na provázání železniční dopravy s jinými formami společného využívání dopravních prostředků (například sdílení aut či jízdních kol);

| 43. | domnívá se, že by bylo zapotřebí podporovat regionální a vnitrostátní investice do modernizace historických železničních stanic, které jsou přestavovány mj. s cílem snížit nepříznivý dopad na životní prostředí, a do nových inovativních stanic, které zohledňují ekologické požadavky, zejména co se týče využívání obnovitelných zdrojů energie; |
| --- | --- |

43.

domnívá se, že by bylo zapotřebí podporovat regionální a vnitrostátní investice do modernizace historických železničních stanic, které jsou přestavovány mj. s cílem snížit nepříznivý dopad na životní prostředí, a do nových inovativních stanic, které zohledňují ekologické požadavky, zejména co se týče využívání obnovitelných zdrojů energie;

| 44. | doporučuje zvýšit rozpočet z 8 milionů EUR, které Evropská komise uvádí v návrhu rozhodnutí COM(2020)78, na 12 milionů EUR. |
| --- | --- |

44.

doporučuje zvýšit rozpočet z 8 milionů EUR, které Evropská komise uvádí v návrhu rozhodnutí COM(2020)78, na 12 milionů EUR.

V Bruselu dne 14. října 2020.

předseda Evropského výboru regionů

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Bleskový průzkum Eurobarometr 463 týkající se spokojenosti evropských občanů se službami železniční dopravy, leden–únor 2018.

1

(2)  Úř. věst. L 348, 20.12.2013, s. 1.

2

(3)  2015/2347(INI).

3

(4)  Úř. věst. L 347, 11.12.2006, s. 1.

4

(5)  https://tirynatory.pl/

5

---

| 18.12.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 440/191 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 440/191

---

Stanovisko Evropského výboru regionů – Balíček předpisů týkajících se iniciativy REACT-EU

(2020/C 440/26)

| Hlavní zpravodaj: | Mieczyslaw STRUK (PL/ELS) maršálek Pomořanského vojvodství |
| --- | --- |
| Odkazy: | COM(2020) 451 final
  COM(2020) 450 final
  COM(2020) 452 final
  COM(2020) 447 final |

Hlavní zpravodaj:

Mieczyslaw STRUK (PL/ELS) maršálek Pomořanského vojvodství

Odkazy:

COM(2020) 451 final

COM(2020) 450 final

COM(2020) 452 final

COM(2020) 447 final

I.   DOPORUČENÉ POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY

Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 1303/2013, pokud jde o mimořádné dodatečné zdroje a prováděcí opatření v rámci cíle Investice pro růst a zaměstnanost na pomoc při podpoře zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a přípravě ekologického, digitálního a odolného oživení hospodářství (REACT-EU)

COM(2020) 451 final

Pozměňovací návrh 1

COM(2020) 451 final – 1. část

Název aktu

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 1303/2013, pokud jde o mimořádné dodatečné zdroje a prováděcí opatření v rámci cíle Investice pro růst a zaměstnanost na pomoc při podpoře zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a přípravě ekologického, digitálního a odolného oživení hospodářství (REACT-EU) | Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 1303/2013, pokud jde o mimořádné dodatečné zdroje a prováděcí opatření v rámci cíle Investice pro růst a zaměstnanost
  a cíle Evropská územní spolupráce
  na pomoc při podpoře zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a přípravě ekologického, digitálního a odolného oživení hospodářství (REACT-EU) |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 1303/2013, pokud jde o mimořádné dodatečné zdroje a prováděcí opatření v rámci cíle Investice pro růst a zaměstnanost na pomoc při podpoře zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a přípravě ekologického, digitálního a odolného oživení hospodářství (REACT-EU)

Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 1303/2013, pokud jde o mimořádné dodatečné zdroje a prováděcí opatření v rámci cíle Investice pro růst a zaměstnanost
  a cíle Evropská územní spolupráce
  na pomoc při podpoře zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a přípravě ekologického, digitálního a odolného oživení hospodářství (REACT-EU)

Odůvodnění

Pandemie COVID-19 a jednostranné uzavření vnitřních hranic řady členských států způsobily výrazné škody příhraničním regionům, které je třeba náležitě řešit.

Pozměňovací návrh 2

COM(2020) 451 final – 1. část

1. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Členské státy zasáhla bezprecedentní krize způsobená následky pandemie COVID-19. Tato krize brání členským státům v růstu, což následně zhoršuje vážný nedostatek likvidity způsobený náhlým a značným zvýšením veřejných investic, jež jsou třeba ve zdravotnictví a v dalších odvětvích hospodářství těchto států. Vznikla tak výjimečná situace, kterou je třeba řešit za pomoci zvláštních opatření. | Členské státy zasáhla bezprecedentní krize způsobená následky pandemie COVID-19. Tato krize
  zvýšila riziko chudoby a prohloubila sociální rozdělení v EU,
  brání členským státům v růstu, což následně zhoršuje vážný nedostatek likvidity způsobený náhlým a značným zvýšením veřejných investic, jež jsou třeba ve zdravotnictví a v dalších odvětvích hospodářství těchto států. Vznikla tak výjimečná situace, kterou je třeba řešit za pomoci zvláštních opatření. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Členské státy zasáhla bezprecedentní krize způsobená následky pandemie COVID-19. Tato krize brání členským státům v růstu, což následně zhoršuje vážný nedostatek likvidity způsobený náhlým a značným zvýšením veřejných investic, jež jsou třeba ve zdravotnictví a v dalších odvětvích hospodářství těchto států. Vznikla tak výjimečná situace, kterou je třeba řešit za pomoci zvláštních opatření.

Členské státy zasáhla bezprecedentní krize způsobená následky pandemie COVID-19. Tato krize
  zvýšila riziko chudoby a prohloubila sociální rozdělení v EU,
  brání členským státům v růstu, což následně zhoršuje vážný nedostatek likvidity způsobený náhlým a značným zvýšením veřejných investic, jež jsou třeba ve zdravotnictví a v dalších odvětvích hospodářství těchto států. Vznikla tak výjimečná situace, kterou je třeba řešit za pomoci zvláštních opatření.

Pozměňovací návrh 3

COM(2020) 451 final – 1. část

4. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| V souladu s nařízením [nařízení o evropském nástroji na podporu oživení] a v mezích dostupných zdrojů, které jsou mu přiděleny, by se v rámci evropských strukturálních a investičních fondů měla provádět opatření na podporu oživení a odolnosti s cílem řešit nebývalý dopad krize způsobené koronavirem.
  Tyto dodatečné zdroje by měly být použity tak, aby byly dodrženy lhůty stanovené v nařízení [nařízení o ERI].
  Další zdroje pro hospodářskou, sociální a územní soudržnost by navíc měly být zpřístupněny v rámci revize víceletého finančního rámce na období 2014–2020. | V souladu s nařízením [nařízení o evropském nástroji na podporu oživení] a v mezích dostupných zdrojů, které jsou mu přiděleny, by se v rámci evropských strukturálních a investičních fondů měla provádět opatření na podporu oživení a odolnosti s cílem řešit nebývalý dopad krize způsobené koronavirem. Další zdroje pro hospodářskou, sociální a územní soudržnost by navíc měly být zpřístupněny v rámci revize víceletého finančního rámce na období 2014–2020. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

V souladu s nařízením [nařízení o evropském nástroji na podporu oživení] a v mezích dostupných zdrojů, které jsou mu přiděleny, by se v rámci evropských strukturálních a investičních fondů měla provádět opatření na podporu oživení a odolnosti s cílem řešit nebývalý dopad krize způsobené koronavirem.
  Tyto dodatečné zdroje by měly být použity tak, aby byly dodrženy lhůty stanovené v nařízení [nařízení o ERI].
  Další zdroje pro hospodářskou, sociální a územní soudržnost by navíc měly být zpřístupněny v rámci revize víceletého finančního rámce na období 2014–2020.

V souladu s nařízením [nařízení o evropském nástroji na podporu oživení] a v mezích dostupných zdrojů, které jsou mu přiděleny, by se v rámci evropských strukturálních a investičních fondů měla provádět opatření na podporu oživení a odolnosti s cílem řešit nebývalý dopad krize způsobené koronavirem. Další zdroje pro hospodářskou, sociální a územní soudržnost by navíc měly být zpřístupněny v rámci revize víceletého finančního rámce na období 2014–2020.

Odůvodnění

Je třeba poskytnout větší flexibilitu.

Pozměňovací návrh 4

COM(2020) 451 final – 1. část

5. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Dodatečná výjimečná částka ve výši 58 272 800 000  EUR na rozpočtový závazek ze strukturálních fondů v rámci cíle Investice pro růst a zaměstnanost na roky 2020, 2021 a 2022 by měla být poskytnuta nejvíce zasaženým členským státům a regionům s cílem podpořit je při zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 nebo při přípravě na ekologické, digitální a odolné oživení hospodářství, přičemž prostředky je třeba rychle přesunout do reálné ekonomiky prostřednictvím stávajících operačních programů. Prostředky na rok 2020 pocházejí z navýšení dostupných zdrojů na hospodářskou, sociální a územní soudržnost ve víceletém finančním rámci na období 2014–2020, kdežto zdroje na roky 2021 a 2022 pocházejí z nástroje Evropské unie na podporu oživení. Část dodatečných prostředků by měla být přidělena na technickou pomoc z podnětu Komise. Komise by měla stanovit rozdělení zbývajícího objemu dodatečných zdrojů pro každý členský stát na základě metody pro přidělování založené na nejnovějších dostupných objektivních statistických údajích o relativní prosperitě členských států a velikosti dopadu současné krize na jejich hospodářství a společnost. Vzhledem ke zvláštní zranitelnosti hospodářství a společnosti v nejvzdálenějších regionech by metoda přidělování měla pro tyto regiony počítat se zvláštní dodatečnou částkou. Aby bylo možné zohlednit vyvíjející se povahu dopadů krize a přidělit dodatečné zdroje připadající na rok 2022, mělo by se rozdělení v roce 2021 revidovat na základě téže metody přidělování a s využitím nejnovějších statistických údajů dostupných k 19. říjnu 2021. | Dodatečná výjimečná částka ve výši 58 272 800 000  EUR na rozpočtový závazek ze strukturálních fondů v rámci cíle Investice pro růst a zaměstnanost
  a cíle Evropská územní spolupráce
  na roky 2020, 2021 a 2022
  a v případě požadavku řídicího orgánu a odůvodnění členským státem také na roky 2023 a 2024
  by měla být poskytnuta nejvíce zasaženým členským státům a regionům s cílem podpořit je při zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 nebo při přípravě na ekologické, digitální a odolné oživení hospodářství, přičemž prostředky je třeba rychle přesunout do reálné ekonomiky prostřednictvím stávajících operačních programů. Prostředky na rok 2020 pocházejí z navýšení dostupných zdrojů na hospodářskou, sociální a územní soudržnost ve víceletém finančním rámci na období 2014–2020, kdežto zdroje na roky 2021 a 2022
  a případně na roky 2023 a 2024
  pocházejí z nástroje Evropské unie na podporu oživení. Část dodatečných prostředků by měla být přidělena na technickou pomoc z podnětu Komise. Komise by měla stanovit rozdělení zbývajícího objemu dodatečných zdrojů pro každý členský stát na základě metody pro přidělování založené na nejnovějších dostupných objektivních statistických údajích o relativní prosperitě členských států a velikosti dopadu současné krize na jejich hospodářství a společnost. Vzhledem ke zvláštní zranitelnosti hospodářství a společnosti v nejvzdálenějších regionech by metoda přidělování měla pro tyto regiony počítat se zvláštní dodatečnou částkou. Aby bylo možné zohlednit vyvíjející se povahu dopadů krize a přidělit dodatečné zdroje připadající na rok 2022
  a případně na roky 2023 a 2024
  , mělo by se rozdělení v roce 2021 revidovat na základě téže metody přidělování a s využitím nejnovějších statistických údajů dostupných k 19. říjnu 2021. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Dodatečná výjimečná částka ve výši 58 272 800 000  EUR na rozpočtový závazek ze strukturálních fondů v rámci cíle Investice pro růst a zaměstnanost na roky 2020, 2021 a 2022 by měla být poskytnuta nejvíce zasaženým členským státům a regionům s cílem podpořit je při zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 nebo při přípravě na ekologické, digitální a odolné oživení hospodářství, přičemž prostředky je třeba rychle přesunout do reálné ekonomiky prostřednictvím stávajících operačních programů. Prostředky na rok 2020 pocházejí z navýšení dostupných zdrojů na hospodářskou, sociální a územní soudržnost ve víceletém finančním rámci na období 2014–2020, kdežto zdroje na roky 2021 a 2022 pocházejí z nástroje Evropské unie na podporu oživení. Část dodatečných prostředků by měla být přidělena na technickou pomoc z podnětu Komise. Komise by měla stanovit rozdělení zbývajícího objemu dodatečných zdrojů pro každý členský stát na základě metody pro přidělování založené na nejnovějších dostupných objektivních statistických údajích o relativní prosperitě členských států a velikosti dopadu současné krize na jejich hospodářství a společnost. Vzhledem ke zvláštní zranitelnosti hospodářství a společnosti v nejvzdálenějších regionech by metoda přidělování měla pro tyto regiony počítat se zvláštní dodatečnou částkou. Aby bylo možné zohlednit vyvíjející se povahu dopadů krize a přidělit dodatečné zdroje připadající na rok 2022, mělo by se rozdělení v roce 2021 revidovat na základě téže metody přidělování a s využitím nejnovějších statistických údajů dostupných k 19. říjnu 2021.

Dodatečná výjimečná částka ve výši 58 272 800 000  EUR na rozpočtový závazek ze strukturálních fondů v rámci cíle Investice pro růst a zaměstnanost
  a cíle Evropská územní spolupráce
  na roky 2020, 2021 a 2022
  a v případě požadavku řídicího orgánu a odůvodnění členským státem také na roky 2023 a 2024
  by měla být poskytnuta nejvíce zasaženým členským státům a regionům s cílem podpořit je při zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 nebo při přípravě na ekologické, digitální a odolné oživení hospodářství, přičemž prostředky je třeba rychle přesunout do reálné ekonomiky prostřednictvím stávajících operačních programů. Prostředky na rok 2020 pocházejí z navýšení dostupných zdrojů na hospodářskou, sociální a územní soudržnost ve víceletém finančním rámci na období 2014–2020, kdežto zdroje na roky 2021 a 2022
  a případně na roky 2023 a 2024
  pocházejí z nástroje Evropské unie na podporu oživení. Část dodatečných prostředků by měla být přidělena na technickou pomoc z podnětu Komise. Komise by měla stanovit rozdělení zbývajícího objemu dodatečných zdrojů pro každý členský stát na základě metody pro přidělování založené na nejnovějších dostupných objektivních statistických údajích o relativní prosperitě členských států a velikosti dopadu současné krize na jejich hospodářství a společnost. Vzhledem ke zvláštní zranitelnosti hospodářství a společnosti v nejvzdálenějších regionech by metoda přidělování měla pro tyto regiony počítat se zvláštní dodatečnou částkou. Aby bylo možné zohlednit vyvíjející se povahu dopadů krize a přidělit dodatečné zdroje připadající na rok 2022
  a případně na roky 2023 a 2024
  , mělo by se rozdělení v roce 2021 revidovat na základě téže metody přidělování a s využitím nejnovějších statistických údajů dostupných k 19. říjnu 2021.

Odůvodnění

Řídicí orgány budou potřebovat více času a flexibility na provedení nového programu této velikosti.

Pozměňovací návrh 5

COM(2020) 451 final – 1. část

7. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Aby měly členské státy maximální flexibilitu a mohly si svá opatření na zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 nebo na přípravu ekologického, digitálního a odolného oživení hospodářství co nejvíce přizpůsobit, měla by Komise příděly prostředků stanovit na úrovni členských států. Stejně tak by mělo být stanoveno, že dodatečné zdroje lze použít na pomoc nejchudším osobám. Dále je nutno stanovit stropy pro přidělování na technickou pomoc z podnětu členských států a zároveň umožnit členským státům maximální flexibilitu při přidělování prostředků v rámci operačních programů podporovaných z EFRR nebo ESF.
  Na vysvětlenou je třeba uvést, že u dodatečných zdrojů není nutné dodržet minimální podíl ESF.
  Předpokládá se, že dodatečné zdroje budou vynaloženy rychle, a proto by s nimi související závazky měly být zrušeny až při uzavření operačních programů. | Aby měly členské státy maximální flexibilitu a mohly si svá opatření na zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 nebo na přípravu ekologického, digitálního a odolného oživení hospodářství co nejvíce přizpůsobit, měla by Komise příděly prostředků stanovit na úrovni členských států.
  Regionální a místní orgány by však měly být výrazně zapojeny do přípravy a provádění projektů s přístupem výrazně založeným na víceúrovňové správě.
  Stejně tak by mělo být stanoveno, že dodatečné zdroje lze použít na pomoc nejchudším osobám. Dále je nutno stanovit stropy pro přidělování na technickou pomoc z podnětu členských států a zároveň umožnit členským státům maximální flexibilitu při přidělování prostředků v rámci operačních programů podporovaných z EFRR nebo ESF. Předpokládá se, že dodatečné zdroje budou vynaloženy rychle, a proto by s nimi související závazky měly být zrušeny až při uzavření operačních programů. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Aby měly členské státy maximální flexibilitu a mohly si svá opatření na zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 nebo na přípravu ekologického, digitálního a odolného oživení hospodářství co nejvíce přizpůsobit, měla by Komise příděly prostředků stanovit na úrovni členských států. Stejně tak by mělo být stanoveno, že dodatečné zdroje lze použít na pomoc nejchudším osobám. Dále je nutno stanovit stropy pro přidělování na technickou pomoc z podnětu členských států a zároveň umožnit členským státům maximální flexibilitu při přidělování prostředků v rámci operačních programů podporovaných z EFRR nebo ESF.
  Na vysvětlenou je třeba uvést, že u dodatečných zdrojů není nutné dodržet minimální podíl ESF.
  Předpokládá se, že dodatečné zdroje budou vynaloženy rychle, a proto by s nimi související závazky měly být zrušeny až při uzavření operačních programů.

Aby měly členské státy maximální flexibilitu a mohly si svá opatření na zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 nebo na přípravu ekologického, digitálního a odolného oživení hospodářství co nejvíce přizpůsobit, měla by Komise příděly prostředků stanovit na úrovni členských států.
  Regionální a místní orgány by však měly být výrazně zapojeny do přípravy a provádění projektů s přístupem výrazně založeným na víceúrovňové správě.
  Stejně tak by mělo být stanoveno, že dodatečné zdroje lze použít na pomoc nejchudším osobám. Dále je nutno stanovit stropy pro přidělování na technickou pomoc z podnětu členských států a zároveň umožnit členským státům maximální flexibilitu při přidělování prostředků v rámci operačních programů podporovaných z EFRR nebo ESF. Předpokládá se, že dodatečné zdroje budou vynaloženy rychle, a proto by s nimi související závazky měly být zrušeny až při uzavření operačních programů.

Odůvodnění

ESF by neměl být oslaben.

Pozměňovací návrh 6

COM(2020) 451 final – 1. část

14. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Aby mohly členské státy v rámci stávajícího programového období rychle uvolňovat dodatečné zdroje na zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a přípravu ekologického, digitálního a odolného oživení hospodářství, je opodstatněné, aby výjimečně nemusely dodržovat předběžné podmínky a požadavky týkající se výkonnostní rezervy a uplatňování výkonnostního rámce, tematického zaměření, a to i co se týče prahových hodnot stanovených u EFRR pro udržitelný rozvoj měst, a požadavků na přípravu komunikační strategie pro dodatečné zdroje. Je však třeba, aby členské státy provedly do 31. prosince 2024 alespoň jedno hodnocení s cílem posoudit účinnost, efektivnost a dopad dodatečných zdrojů a také to, jak přispěly ke splnění cílů nového specializovaného tematického cíle. Aby se daly na úrovni Unie snáze zajistit srovnatelné informace, doporučuje se členským státům, aby u každého programu používaly specifické ukazatele, které poskytla Komise. Členské státy a řídicí orgány by navíc při plnění svých povinností souvisejících s informacemi, komunikací a zviditelněním měly zvyšovat povědomí o výjimečných opatřeních Unie a zdrojích, které poskytla, zejména informováním potenciálních příjemců, příjemců, účastníků, konečných příjemců finančních nástrojů a široké veřejnosti o existenci a objemu dodatečných zdrojů a dodatečné podpoře, která z nich plyne. | Aby mohly členské státy v rámci stávajícího programového období rychle uvolňovat dodatečné zdroje na zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a přípravu ekologického, digitálního a odolného oživení hospodářství, je opodstatněné, aby výjimečně nemusely dodržovat předběžné podmínky a požadavky týkající se výkonnostní rezervy a uplatňování výkonnostního rámce, tematického zaměření, a to i co se týče prahových hodnot stanovených u EFRR pro udržitelný rozvoj měst, a požadavků na přípravu komunikační strategie pro dodatečné zdroje. Je však třeba, aby členské státy provedly do 31. prosince 2024
  , nebo do 31. prosince 2026, pokud budou poskytnuty dodatečné zdroje na rozpočtové závazky v letech 2023 a 2024,
  alespoň jedno hodnocení s cílem posoudit účinnost, efektivnost a dopad dodatečných zdrojů a také to, jak přispěly ke splnění cílů nového specializovaného tematického cíle. Aby se daly na úrovni Unie snáze zajistit srovnatelné informace, doporučuje se členským státům, aby u každého programu používaly specifické ukazatele, které poskytla Komise. Členské státy a řídicí orgány by navíc při plnění svých povinností souvisejících s informacemi, komunikací a zviditelněním měly zvyšovat povědomí o výjimečných opatřeních Unie a zdrojích, které poskytla, zejména informováním potenciálních příjemců, příjemců, účastníků, konečných příjemců finančních nástrojů a široké veřejnosti o existenci a objemu dodatečných zdrojů a dodatečné podpoře, která z nich plyne. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Aby mohly členské státy v rámci stávajícího programového období rychle uvolňovat dodatečné zdroje na zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a přípravu ekologického, digitálního a odolného oživení hospodářství, je opodstatněné, aby výjimečně nemusely dodržovat předběžné podmínky a požadavky týkající se výkonnostní rezervy a uplatňování výkonnostního rámce, tematického zaměření, a to i co se týče prahových hodnot stanovených u EFRR pro udržitelný rozvoj měst, a požadavků na přípravu komunikační strategie pro dodatečné zdroje. Je však třeba, aby členské státy provedly do 31. prosince 2024 alespoň jedno hodnocení s cílem posoudit účinnost, efektivnost a dopad dodatečných zdrojů a také to, jak přispěly ke splnění cílů nového specializovaného tematického cíle. Aby se daly na úrovni Unie snáze zajistit srovnatelné informace, doporučuje se členským státům, aby u každého programu používaly specifické ukazatele, které poskytla Komise. Členské státy a řídicí orgány by navíc při plnění svých povinností souvisejících s informacemi, komunikací a zviditelněním měly zvyšovat povědomí o výjimečných opatřeních Unie a zdrojích, které poskytla, zejména informováním potenciálních příjemců, příjemců, účastníků, konečných příjemců finančních nástrojů a široké veřejnosti o existenci a objemu dodatečných zdrojů a dodatečné podpoře, která z nich plyne.

Aby mohly členské státy v rámci stávajícího programového období rychle uvolňovat dodatečné zdroje na zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a přípravu ekologického, digitálního a odolného oživení hospodářství, je opodstatněné, aby výjimečně nemusely dodržovat předběžné podmínky a požadavky týkající se výkonnostní rezervy a uplatňování výkonnostního rámce, tematického zaměření, a to i co se týče prahových hodnot stanovených u EFRR pro udržitelný rozvoj měst, a požadavků na přípravu komunikační strategie pro dodatečné zdroje. Je však třeba, aby členské státy provedly do 31. prosince 2024
  , nebo do 31. prosince 2026, pokud budou poskytnuty dodatečné zdroje na rozpočtové závazky v letech 2023 a 2024,
  alespoň jedno hodnocení s cílem posoudit účinnost, efektivnost a dopad dodatečných zdrojů a také to, jak přispěly ke splnění cílů nového specializovaného tematického cíle. Aby se daly na úrovni Unie snáze zajistit srovnatelné informace, doporučuje se členským státům, aby u každého programu používaly specifické ukazatele, které poskytla Komise. Členské státy a řídicí orgány by navíc při plnění svých povinností souvisejících s informacemi, komunikací a zviditelněním měly zvyšovat povědomí o výjimečných opatřeních Unie a zdrojích, které poskytla, zejména informováním potenciálních příjemců, příjemců, účastníků, konečných příjemců finančních nástrojů a široké veřejnosti o existenci a objemu dodatečných zdrojů a dodatečné podpoře, která z nich plyne.

Odůvodnění

Řídicí orgány budou potřebovat více času a flexibility na provedení nového programu této velikosti.

Pozměňovací návrh 7

COM(2020) 451 final – 1. část

21. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Ustanovení čl. 135 odst. 2 Dohody o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii stanoví, že změny nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 nebo rozhodnutí Rady 2014/335/EU, Euratom, které jsou přijaty ke dni vstupu dané dohody v platnost nebo po tomto dni, se na Spojené království nevztahují, pokud mají dopad na jeho finanční závazky. Podpora podle tohoto nařízení na rok 2020 je financována zvýšením stropu víceletého finančního rámce a na roky 2021 a 2022 zvýšením stropu vlastních zdrojů Unie, což by mělo dopad na finanční závazky Spojeného království. Toto nařízení by se proto na Spojené království a ve Spojeném království nemělo použít, | Ustanovení čl. 135 odst. 2 Dohody o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii (1) stanoví, že změny nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (2) nebo rozhodnutí Rady 2014/335/EU, Euratom (3), které jsou přijaty ke dni vstupu dané dohody v platnost nebo po tomto dni, se na Spojené království nevztahují, pokud mají dopad na jeho finanční závazky. Podpora podle tohoto nařízení na rok 2020 je financována zvýšením stropu víceletého finančního rámce a na roky 2021 a 2022
  a případně na roky 2023 a 2024
  zvýšením stropu vlastních zdrojů Unie, což by mělo dopad na finanční závazky Spojeného království. Toto nařízení by se proto na Spojené království a ve Spojeném království nemělo použít, Toto nařízení by se proto na Spojené království a ve Spojeném království nemělo použít, |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Ustanovení čl. 135 odst. 2 Dohody o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii stanoví, že změny nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 nebo rozhodnutí Rady 2014/335/EU, Euratom, které jsou přijaty ke dni vstupu dané dohody v platnost nebo po tomto dni, se na Spojené království nevztahují, pokud mají dopad na jeho finanční závazky. Podpora podle tohoto nařízení na rok 2020 je financována zvýšením stropu víceletého finančního rámce a na roky 2021 a 2022 zvýšením stropu vlastních zdrojů Unie, což by mělo dopad na finanční závazky Spojeného království. Toto nařízení by se proto na Spojené království a ve Spojeném království nemělo použít,

Ustanovení čl. 135 odst. 2 Dohody o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii (1) stanoví, že změny nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (2) nebo rozhodnutí Rady 2014/335/EU, Euratom (3), které jsou přijaty ke dni vstupu dané dohody v platnost nebo po tomto dni, se na Spojené království nevztahují, pokud mají dopad na jeho finanční závazky. Podpora podle tohoto nařízení na rok 2020 je financována zvýšením stropu víceletého finančního rámce a na roky 2021 a 2022
  a případně na roky 2023 a 2024
  zvýšením stropu vlastních zdrojů Unie, což by mělo dopad na finanční závazky Spojeného království. Toto nařízení by se proto na Spojené království a ve Spojeném království nemělo použít, Toto nařízení by se proto na Spojené království a ve Spojeném království nemělo použít,

Odůvodnění

Řídicí orgány budou potřebovat více času a flexibility na provedení nového programu této velikosti.

Pozměňovací návrh 8

COM(2020) 451 final – 1. část

Čl. 1 odst. 1 bod 1

Nařízení (EU) č. 1303/2013

Čl. 91 odst. 1a

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| v článku 91 se vkládá nový odstavec 1a, který zní: | v článku 91 se vkládá nový odstavec 1a, který zní: |
| „1a   Kromě celkových prostředků uvedených v odstavci 1 jsou na rozpočtový závazek pro rok 2020 k dispozici dodatečné zdroje ve výši 5 000 000 000  EUR
  v běžných
  cenách na hospodářskou, sociální a územní soudržnost, které se přidělují EFRR a ESF.“; | „1a   Kromě celkových prostředků uvedených v odstavci 1 jsou na rozpočtový závazek pro rok 2020 k dispozici dodatečné zdroje ve výši 5 000 000 000  EUR
  ve stálých
  cenách
  roku 2018
  na hospodářskou, sociální a územní soudržnost, které se přidělují EFRR a ESF.“; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

v článku 91 se vkládá nový odstavec 1a, který zní:

v článku 91 se vkládá nový odstavec 1a, který zní:

„1a   Kromě celkových prostředků uvedených v odstavci 1 jsou na rozpočtový závazek pro rok 2020 k dispozici dodatečné zdroje ve výši 5 000 000 000  EUR
  v běžných
  cenách na hospodářskou, sociální a územní soudržnost, které se přidělují EFRR a ESF.“;

„1a   Kromě celkových prostředků uvedených v odstavci 1 jsou na rozpočtový závazek pro rok 2020 k dispozici dodatečné zdroje ve výši 5 000 000 000  EUR
  ve stálých
  cenách
  roku 2018
  na hospodářskou, sociální a územní soudržnost, které se přidělují EFRR a ESF.“;

Odůvodnění

Odůvodnění

Použití stálých cen roku 2018 v souladu se závěry přijatými na mimořádném zasedání Evropské rady ve dnech 17.–21. července 2020 (1).

1

Pozměňovací návrh 9

Pozměňovací návrh 9

COM(2020) 451 final – 1. část

Čl. 1 odst. 1 bod 2

Nařízení (EU) č. 1303/2013

Čl. 92a první a druhý odstavec

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Opatření uvedená v článku 2 nařízení [nařízení o ERI] se v rámci strukturálních fondů provádějí částkou 53 272 800 000  EUR v běžných cenách z částky uvedené v čl. 3 odst. 2 písm. a) bodě i) uvedeného nařízení, s výhradou čl. 4 odst. 3, 4 a 8 uvedeného nařízení. | Opatření uvedená v článku 2 nařízení [nařízení o ERI] se v rámci strukturálních fondů provádějí částkou 53 272 800 000  EUR v běžných cenách z částky uvedené v čl. 3 odst. 2 písm. a) bodě i) uvedeného nařízení, s výhradou čl. 4 odst. 3, 4 a 8 uvedeného nařízení. |
| Tyto dodatečné zdroje na roky 2021 a 2022 představují vnější účelově vázané příjmy v souladu s čl. 21 odst. 5 finančního nařízení. | Tyto dodatečné zdroje na roky 2021 a 2022 představují vnější účelově vázané příjmy v souladu s čl. 21 odst. 5 finančního nařízení.
  Prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci může být přijato rozhodnutí prodloužit flexibilní opatření v rámci iniciativy REACT-EU na roky 2023 a 2024. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Opatření uvedená v článku 2 nařízení [nařízení o ERI] se v rámci strukturálních fondů provádějí částkou 53 272 800 000  EUR v běžných cenách z částky uvedené v čl. 3 odst. 2 písm. a) bodě i) uvedeného nařízení, s výhradou čl. 4 odst. 3, 4 a 8 uvedeného nařízení.

Opatření uvedená v článku 2 nařízení [nařízení o ERI] se v rámci strukturálních fondů provádějí částkou 53 272 800 000  EUR v běžných cenách z částky uvedené v čl. 3 odst. 2 písm. a) bodě i) uvedeného nařízení, s výhradou čl. 4 odst. 3, 4 a 8 uvedeného nařízení.

Tyto dodatečné zdroje na roky 2021 a 2022 představují vnější účelově vázané příjmy v souladu s čl. 21 odst. 5 finančního nařízení.

Tyto dodatečné zdroje na roky 2021 a 2022 představují vnější účelově vázané příjmy v souladu s čl. 21 odst. 5 finančního nařízení.
  Prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci může být přijato rozhodnutí prodloužit flexibilní opatření v rámci iniciativy REACT-EU na roky 2023 a 2024.

Prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci může být přijato rozhodnutí prodloužit flexibilní opatření v rámci iniciativy REACT-EU na roky 2023 a 2024.

Odůvodnění

Odůvodnění

Řídicí orgány budou potřebovat více času a flexibility na provedení nového programu této velikosti.

Pozměňovací návrh 10

Pozměňovací návrh 10

COM(2020) 451 final – 1. část

Nařízení (EU) č. 1303/2013

Název

Článek 92b

Článek 92

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Mimořádné dodatečné zdroje a prováděcí opatření v rámci cíle Investice pro růst a zaměstnanost na pomoc při podpoře zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a přípravě ekologického, digitálního a odolného oživení hospodářství (REACT-EU) | Mimořádné dodatečné zdroje a prováděcí opatření v rámci cíle Investice pro růst a zaměstnanost
  a cíle Evropská územní spolupráce
  na pomoc při podpoře zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a přípravě ekologického, digitálního a odolného oživení hospodářství (REACT-EU) |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Mimořádné dodatečné zdroje a prováděcí opatření v rámci cíle Investice pro růst a zaměstnanost na pomoc při podpoře zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a přípravě ekologického, digitálního a odolného oživení hospodářství (REACT-EU)

Mimořádné dodatečné zdroje a prováděcí opatření v rámci cíle Investice pro růst a zaměstnanost
  a cíle Evropská územní spolupráce
  na pomoc při podpoře zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a přípravě ekologického, digitálního a odolného oživení hospodářství (REACT-EU)

a cíle Evropská územní spolupráce

Odůvodnění

Odůvodnění

Pandemie COVID-19 a jednostranné uzavření vnitřních hranic řady členských států způsobily výrazné škody příhraničním regionům, které je třeba náležitě řešit.

Pozměňovací návrh 11

Pozměňovací návrh 11

COM(2020) 451 final – 1. část

Nařízení (EU) č. 1303/2013

Čl. 92b odst. 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Mimořádné dodatečné zdroje uvedené v čl. 91 odst. 1a a článku 92a (dále jen „dodatečné zdroje“) jsou k dispozici v rámci cíle Investice pro růst a zaměstnanost na pomoc při podpoře zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a přípravě ekologického, digitálního a odolného oživení hospodářství (REACT-EU). Dodatečné zdroje se použijí k provádění technické pomoci podle odstavce 6 tohoto článku a operací, jimiž se provádí tematický cíl podle odstavce 10 tohoto článku. | Mimořádné dodatečné zdroje uvedené v čl. 91 odst. 1a a článku 92a (dále jen „dodatečné zdroje“) jsou k dispozici v rámci cíle Investice pro růst a zaměstnanost
  a cíle Evropská územní spolupráce
  na pomoc při podpoře zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a přípravě ekologického, digitálního a odolného oživení hospodářství (REACT-EU). Dodatečné zdroje se použijí k provádění technické pomoci podle odstavce 6 tohoto článku a operací, jimiž se provádí tematický cíl podle odstavce 10 tohoto článku. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Mimořádné dodatečné zdroje uvedené v čl. 91 odst. 1a a článku 92a (dále jen „dodatečné zdroje“) jsou k dispozici v rámci cíle Investice pro růst a zaměstnanost na pomoc při podpoře zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a přípravě ekologického, digitálního a odolného oživení hospodářství (REACT-EU). Dodatečné zdroje se použijí k provádění technické pomoci podle odstavce 6 tohoto článku a operací, jimiž se provádí tematický cíl podle odstavce 10 tohoto článku.

Mimořádné dodatečné zdroje uvedené v čl. 91 odst. 1a a článku 92a (dále jen „dodatečné zdroje“) jsou k dispozici v rámci cíle Investice pro růst a zaměstnanost
  a cíle Evropská územní spolupráce
  na pomoc při podpoře zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a přípravě ekologického, digitálního a odolného oživení hospodářství (REACT-EU). Dodatečné zdroje se použijí k provádění technické pomoci podle odstavce 6 tohoto článku a operací, jimiž se provádí tematický cíl podle odstavce 10 tohoto článku.

a cíle Evropská územní spolupráce

Odůvodnění

Odůvodnění

Pandemie COVID-19 a omezení volného pohybu osob na jejím počátku měly ničivý dopad na přeshraniční spolupráci. Projekty v rámci cíle územní spolupráce, včetně přeshraniční spolupráce, by proto měly být způsobilé k financování.

Pozměňovací návrh 12

Pozměňovací návrh 12

COM(2020) 451 final – 1. část

Čl. 1 odst. 1 bod 2

Nařízení (EU) č. 1303/2013

Čl. 92b odst. 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Dodatečné zdroje jsou k dispozici na rozpočtový závazek na období 2020 až 2022 nad rámec celkových prostředků uvedených v článku 91 takto: | Dodatečné zdroje jsou k dispozici na rozpočtový závazek na období 2020 až 2022 nad rámec celkových prostředků uvedených v článku 91 takto: |
| — | rok 2020: 5 000 000 000  EUR; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Dodatečné zdroje jsou k dispozici na rozpočtový závazek na období 2020 až 2022 nad rámec celkových prostředků uvedených v článku 91 takto:

Dodatečné zdroje jsou k dispozici na rozpočtový závazek na období 2020 až 2022 nad rámec celkových prostředků uvedených v článku 91 takto:

—

rok 2020: 5 000 000 000  EUR;

| — | rok 2021:
  42 434 400 000  EUR
  ; |
| --- | --- |

—

rok 2021:
  42 434 400 000  EUR
  ;

42 434 400 000  EUR

| — | rok 2022:
  10 820 400 000  EUR
  . |
| --- | --- |

—

rok 2022:
  10 820 400 000  EUR
  .

10 820 400 000  EUR

| — | rok 2020: 5 000 000 000  EUR; |
| --- | --- |

—

rok 2020: 5 000 000 000  EUR;

| — | rok 2021:
  34 615 620 000  EUR
  ; |
| --- | --- |

—

rok 2021:
  34 615 620 000  EUR
  ;

34 615 620 000  EUR

| — | rok 2022:
  18 639 180 000  EUR
  . |
| --- | --- |

—

rok 2022:
  18 639 180 000  EUR
  .

18 639 180 000  EUR

Dodatečné zdroje na rok 2020 jsou k dispozici z dodatečných zdrojů uvedených v čl. 91 odst. 1a.

Dodatečné zdroje na rok 2020 jsou k dispozici z dodatečných zdrojů uvedených v čl. 91 odst. 1a.

Dodatečné zdroje na roky 2021 a 2022 jsou k dispozici z dodatečných zdrojů uvedených v článku 92a. Dodatečné zdroje stanovené v článku 92a rovněž podporují správní výdaje do výše 18 000 000  EUR
  v běžných
  cenách.

v běžných

Dodatečné zdroje na roky 2021 a 2022 jsou k dispozici z dodatečných zdrojů uvedených v článku 92a.
  Přezkumem tohoto nařízení prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci a na základě požadavku řídicího orgánu a odůvodnění členským státem mohou být dodatečné zdroje k dispozici rovněž na rozpočtový závazek v letech 2023 a 2024.
  Dodatečné zdroje stanovené v článku 92a rovněž podporují správní výdaje do výše 18 000 000  EUR
  ve stálých
  cenách
  roku 2018
  .

Přezkumem tohoto nařízení prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci a na základě požadavku řídicího orgánu a odůvodnění členským státem mohou být dodatečné zdroje k dispozici rovněž na rozpočtový závazek v letech 2023 a 2024.

ve stálých

roku 2018

Odůvodnění

Odůvodnění

Závazek dostupných zdrojů by měl být v letech 2021 a 2022 rozložen rovnoměrněji (65 % a 35 %), což by mělo snížit administrativní zátěž řídicích orgánů a příjemců při uzavření operačních programů na období 2014–2020 a začátku operačních programů na období 2021–2027. Dodatečné zdroje na podporu administrativních výdajů by měly být vyjádřeny ve stálých cenách. Řídicí orgány budou potřebovat více času a flexibility na provedení nového programu této velikosti.

Pozměňovací návrh 13

Pozměňovací návrh 13

COM(2020) 451 final – 1. část

Čl. 1 odst. 1 bod 2

Nařízení (EU) č. 1303/2013

Čl. 92b odst. 4

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijme rozhodnutí, kterým stanoví rozdělení dodatečných zdrojů jako prostředků ze strukturálních fondů na roky 2020 a 2021 pro každý členský stát v souladu s kritérii a metodikou stanovenými v příloze VIIa. V roce 2021 se provede revize uvedeného rozhodnutí za účelem rozdělení dodatečných zdrojů pro rok 2022 na základě údajů dostupných k 19. říjnu 2021. | Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijme rozhodnutí, kterým stanoví rozdělení dodatečných zdrojů jako prostředků ze strukturálních fondů na roky 2020 a 2021 pro každý členský stát v souladu s kritérii a metodikou stanovenými v příloze VIIa. V roce 2021 se provede revize uvedeného rozhodnutí za účelem rozdělení dodatečných zdrojů pro rok 2022 na základě údajů dostupných k 19. říjnu 2021.
  Revize se případně provede také v roce 2022 v souvislosti s rozpočtovými závazky na roky 2023 a 2024. Revize zajistí, aby nebyly negativně zasaženy operační programy. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijme rozhodnutí, kterým stanoví rozdělení dodatečných zdrojů jako prostředků ze strukturálních fondů na roky 2020 a 2021 pro každý členský stát v souladu s kritérii a metodikou stanovenými v příloze VIIa. V roce 2021 se provede revize uvedeného rozhodnutí za účelem rozdělení dodatečných zdrojů pro rok 2022 na základě údajů dostupných k 19. říjnu 2021.

Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijme rozhodnutí, kterým stanoví rozdělení dodatečných zdrojů jako prostředků ze strukturálních fondů na roky 2020 a 2021 pro každý členský stát v souladu s kritérii a metodikou stanovenými v příloze VIIa. V roce 2021 se provede revize uvedeného rozhodnutí za účelem rozdělení dodatečných zdrojů pro rok 2022 na základě údajů dostupných k 19. říjnu 2021.
  Revize se případně provede také v roce 2022 v souvislosti s rozpočtovými závazky na roky 2023 a 2024. Revize zajistí, aby nebyly negativně zasaženy operační programy.

Revize se případně provede také v roce 2022 v souvislosti s rozpočtovými závazky na roky 2023 a 2024. Revize zajistí, aby nebyly negativně zasaženy operační programy.

Odůvodnění

Odůvodnění

Řídicí orgány budou potřebovat více času a flexibility na provedení nového programu této velikosti.

Pozměňovací návrh 14

Pozměňovací návrh 14

COM(2020) 451 final – 1. část

Čl. 1 odst. 1 bod 2

Nařízení (EU) č. 1303/2013

Čl. 92b odst. 5

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Odchylně od čl. 76 prvního pododstavce se rozpočtové závazky na dodatečné zdroje týkající se jednotlivých dotčených operačních programů stanoví pro každý fond na roky 2020, 2021 a 2022. | Odchylně od čl. 76 prvního pododstavce se rozpočtové závazky na dodatečné zdroje týkající se jednotlivých dotčených operačních programů stanoví pro každý fond na roky 2020, 2021 a 2022. |
| Právní závazek uvedený v čl. 76 druhém pododstavci na roky 2021 a 2022 vstoupí v platnost dnem uvedeným v čl. 4 odst. 3 [nařízení o ERI]. | Právní závazek uvedený v čl. 76 druhém pododstavci na roky 2021 a 2022 vstoupí v platnost dnem uvedeným v čl. 4 odst. 3 [nařízení o ERI]. |
| Na dodatečné zdroje se nepoužije čl. 76 třetí a čtvrtý pododstavec. | Na dodatečné zdroje se nepoužije čl. 76 třetí a čtvrtý pododstavec. |
| Odchylně od čl. 14 odst. 3 finančního nařízení se na rozpočtové závazky na základě dodatečných zdrojů uvedených v článku 92a nepoužijí pravidla pro rušení závazků stanovená v kapitole IV hlavě IX části II a v článku 136. Odchylně od čl. 12 odst. 4 písm. c) finančního nařízení se dodatečné zdroje nepoužijí pro nástupnický program nebo akci. | Odchylně od čl. 14 odst. 3 finančního nařízení se na rozpočtové závazky na základě dodatečných zdrojů uvedených v článku 92a nepoužijí pravidla pro rušení závazků stanovená v kapitole IV hlavě IX části II a v článku 136. Odchylně od čl. 12 odst. 4 písm. c) finančního nařízení se dodatečné zdroje nepoužijí pro nástupnický program nebo akci. |
| Odchylně od čl. 86 odst. 2 a čl. 136 odst. 1 se závazky týkající se dodatečných zdrojů zruší podle pravidel pro ukončení programů. | Odchylně od čl. 86 odst. 2 a čl. 136 odst. 1 se závazky týkající se dodatečných zdrojů zruší podle pravidel pro ukončení programů. |
| Každý členský stát přidělí na operační programy dodatečné zdroje, které jsou na programování k dispozici v rámci EFRR a ESF. | Každý členský stát přidělí na operační programy dodatečné zdroje, které jsou na programování k dispozici v rámci EFRR a ESF. |
| Odchylně od čl. 92 odst. 7 lze rovněž navrhnout, aby byla část dodatečných zdrojů použita ke zvýšení podpory Fondu evropské pomoci nejchudším osobám (FEAD), a to před přidělením prostředků EFRR a ESF nebo zároveň s ním. | Odchylně od čl. 92 odst. 7 lze rovněž navrhnout, aby byla část dodatečných zdrojů použita ke zvýšení podpory Fondu evropské pomoci nejchudším osobám (FEAD)
  a Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí
  , a to před přidělením prostředků EFRR a ESF nebo zároveň s ním. |
| Po počátečním přidělení mohou být dodatečné zdroje na žádost členského státu o změnu operačního programu podle čl. 30 odst. 1 převedeny mezi EFRR a ESF, a to bez ohledu na procentní podíly uvedené v čl. 92 odst. 1 písm. a), b) a c). | Po počátečním přidělení mohou být dodatečné zdroje na žádost členského státu o změnu operačního programu podle čl. 30 odst. 1 převedeny mezi EFRR a ESF, a to bez ohledu na procentní podíly uvedené v čl. 92 odst. 1 písm. a), b) a c). |
| Ustanovení čl. 30 odst. 5 se na dodatečné prostředky nepoužije. Tyto zdroje jsou vyloučeny ze základu pro výpočet stropů stanovených v uvedeném odstavci. | Ustanovení čl. 30 odst. 5 se na dodatečné prostředky nepoužije. Tyto zdroje jsou vyloučeny ze základu pro výpočet stropů stanovených v uvedeném odstavci. |
| Pro účely použití čl. 30 odst. 1 písm. f) finančního nařízení se na tyto převody nepoužije podmínka, že prostředky musí být na stejný cíl. Převody se mohou vztahovat pouze na probíhající rok nebo na budoucí roky ve finančním plánu. | Pro účely použití čl. 30 odst. 1 písm. f) finančního nařízení se na tyto převody nepoužije podmínka, že prostředky musí být na stejný cíl. Převody se mohou vztahovat pouze na probíhající rok nebo na budoucí roky ve finančním plánu. |
| Požadavky stanovené v čl. 92 odst. 4 se nevztahují na počáteční přidělení ani na jejich následné převody. | Požadavky stanovené v čl. 92 odst. 4 se nevztahují na počáteční přidělení ani na jejich následné převody. |
| Částky přidělené na Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí v souladu s čl. 92 odst. 5 v rámci cíle Investice pro růst a zaměstnanost nejsou dotčeny. | Částky přidělené na Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí v souladu s čl. 92 odst. 5 v rámci cíle Investice pro růst a zaměstnanost nejsou dotčeny. |
| Dodatečné zdroje se provádějí podle pravidel fondu, k němuž jsou přiděleny nebo převedeny. | Dodatečné zdroje se provádějí podle pravidel fondu, k němuž jsou přiděleny nebo převedeny. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Odchylně od čl. 76 prvního pododstavce se rozpočtové závazky na dodatečné zdroje týkající se jednotlivých dotčených operačních programů stanoví pro každý fond na roky 2020, 2021 a 2022.

Odchylně od čl. 76 prvního pododstavce se rozpočtové závazky na dodatečné zdroje týkající se jednotlivých dotčených operačních programů stanoví pro každý fond na roky 2020, 2021 a 2022.

Právní závazek uvedený v čl. 76 druhém pododstavci na roky 2021 a 2022 vstoupí v platnost dnem uvedeným v čl. 4 odst. 3 [nařízení o ERI].

Právní závazek uvedený v čl. 76 druhém pododstavci na roky 2021 a 2022 vstoupí v platnost dnem uvedeným v čl. 4 odst. 3 [nařízení o ERI].

Na dodatečné zdroje se nepoužije čl. 76 třetí a čtvrtý pododstavec.

Na dodatečné zdroje se nepoužije čl. 76 třetí a čtvrtý pododstavec.

Odchylně od čl. 14 odst. 3 finančního nařízení se na rozpočtové závazky na základě dodatečných zdrojů uvedených v článku 92a nepoužijí pravidla pro rušení závazků stanovená v kapitole IV hlavě IX části II a v článku 136. Odchylně od čl. 12 odst. 4 písm. c) finančního nařízení se dodatečné zdroje nepoužijí pro nástupnický program nebo akci.

Odchylně od čl. 14 odst. 3 finančního nařízení se na rozpočtové závazky na základě dodatečných zdrojů uvedených v článku 92a nepoužijí pravidla pro rušení závazků stanovená v kapitole IV hlavě IX části II a v článku 136. Odchylně od čl. 12 odst. 4 písm. c) finančního nařízení se dodatečné zdroje nepoužijí pro nástupnický program nebo akci.

Odchylně od čl. 86 odst. 2 a čl. 136 odst. 1 se závazky týkající se dodatečných zdrojů zruší podle pravidel pro ukončení programů.

Odchylně od čl. 86 odst. 2 a čl. 136 odst. 1 se závazky týkající se dodatečných zdrojů zruší podle pravidel pro ukončení programů.

Každý členský stát přidělí na operační programy dodatečné zdroje, které jsou na programování k dispozici v rámci EFRR a ESF.

Každý členský stát přidělí na operační programy dodatečné zdroje, které jsou na programování k dispozici v rámci EFRR a ESF.

Odchylně od čl. 92 odst. 7 lze rovněž navrhnout, aby byla část dodatečných zdrojů použita ke zvýšení podpory Fondu evropské pomoci nejchudším osobám (FEAD), a to před přidělením prostředků EFRR a ESF nebo zároveň s ním.

Odchylně od čl. 92 odst. 7 lze rovněž navrhnout, aby byla část dodatečných zdrojů použita ke zvýšení podpory Fondu evropské pomoci nejchudším osobám (FEAD)
  a Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí
  , a to před přidělením prostředků EFRR a ESF nebo zároveň s ním.

a Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí

Po počátečním přidělení mohou být dodatečné zdroje na žádost členského státu o změnu operačního programu podle čl. 30 odst. 1 převedeny mezi EFRR a ESF, a to bez ohledu na procentní podíly uvedené v čl. 92 odst. 1 písm. a), b) a c).

Po počátečním přidělení mohou být dodatečné zdroje na žádost členského státu o změnu operačního programu podle čl. 30 odst. 1 převedeny mezi EFRR a ESF, a to bez ohledu na procentní podíly uvedené v čl. 92 odst. 1 písm. a), b) a c).

Ustanovení čl. 30 odst. 5 se na dodatečné prostředky nepoužije. Tyto zdroje jsou vyloučeny ze základu pro výpočet stropů stanovených v uvedeném odstavci.

Ustanovení čl. 30 odst. 5 se na dodatečné prostředky nepoužije. Tyto zdroje jsou vyloučeny ze základu pro výpočet stropů stanovených v uvedeném odstavci.

Pro účely použití čl. 30 odst. 1 písm. f) finančního nařízení se na tyto převody nepoužije podmínka, že prostředky musí být na stejný cíl. Převody se mohou vztahovat pouze na probíhající rok nebo na budoucí roky ve finančním plánu.

Pro účely použití čl. 30 odst. 1 písm. f) finančního nařízení se na tyto převody nepoužije podmínka, že prostředky musí být na stejný cíl. Převody se mohou vztahovat pouze na probíhající rok nebo na budoucí roky ve finančním plánu.

Požadavky stanovené v čl. 92 odst. 4 se nevztahují na počáteční přidělení ani na jejich následné převody.

Požadavky stanovené v čl. 92 odst. 4 se nevztahují na počáteční přidělení ani na jejich následné převody.

Částky přidělené na Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí v souladu s čl. 92 odst. 5 v rámci cíle Investice pro růst a zaměstnanost nejsou dotčeny.

Částky přidělené na Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí v souladu s čl. 92 odst. 5 v rámci cíle Investice pro růst a zaměstnanost nejsou dotčeny.

Dodatečné zdroje se provádějí podle pravidel fondu, k němuž jsou přiděleny nebo převedeny.

Dodatečné zdroje se provádějí podle pravidel fondu, k němuž jsou přiděleny nebo převedeny.

Pozměňovací návrh 15

Pozměňovací návrh 15

COM(2020) 451 final – 1. část

Čl. 1 odst. 1 bod 2

Nařízení (EU) č. 1303/2013

Čl. 92b odst. 5 pododstavec 6

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Každý členský stát přidělí na operační programy dodatečné zdroje, které jsou na programování k dispozici v rámci EFRR a ESF. | Každý členský stát přidělí
  v souladu se zásadami partnerství a víceúrovňové správy podle článku 5
  na operační programy dodatečné zdroje, které jsou na programování k dispozici v rámci EFRR a ESF. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Každý členský stát přidělí na operační programy dodatečné zdroje, které jsou na programování k dispozici v rámci EFRR a ESF.

Každý členský stát přidělí
  v souladu se zásadami partnerství a víceúrovňové správy podle článku 5
  na operační programy dodatečné zdroje, které jsou na programování k dispozici v rámci EFRR a ESF.

v souladu se zásadami partnerství a víceúrovňové správy podle článku 5

Odůvodnění

Odůvodnění

Regionální a místní orgány, jakož i jiné příslušné zúčastněné strany musí sehrávat v rozhodování o přidělování dodatečných zdrojů aktivní úlohu.

Pozměňovací návrh 16

Pozměňovací návrh 16

COM(2020) 451 final – 1. část

Čl. 1 odst. 1 bod 2

Nařízení (EU) č. 1303/2013

Čl. 92b odst. 7 pododstavec 2 a 3

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Pro účely použití čl. 134 odst. 2 na roční předběžné financování v letech 2021, 2022
  a
   2023 zahrnuje výše podpory z fondů na celé programové období pro daný operační program dodatečné zdroje. | Pro účely použití čl. 134 odst. 2 na roční předběžné financování v letech 2021, 2022, 2023
  a 2024
  zahrnuje výše podpory z fondů na celé programové období pro daný operační program dodatečné zdroje. |
| Částku vyplacenou v rámci dodatečného počátečního předběžného financování uvedeného v prvním pododstavci Komise plně zúčtuje nejpozději při uzavření programu. | Částku vyplacenou v rámci dodatečného počátečního předběžného financování uvedeného v prvním pododstavci Komise plně zúčtuje nejpozději při uzavření programu. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Pro účely použití čl. 134 odst. 2 na roční předběžné financování v letech 2021, 2022
  a
   2023 zahrnuje výše podpory z fondů na celé programové období pro daný operační program dodatečné zdroje.

a

Pro účely použití čl. 134 odst. 2 na roční předběžné financování v letech 2021, 2022, 2023
  a 2024
  zahrnuje výše podpory z fondů na celé programové období pro daný operační program dodatečné zdroje.

a 2024

Částku vyplacenou v rámci dodatečného počátečního předběžného financování uvedeného v prvním pododstavci Komise plně zúčtuje nejpozději při uzavření programu.

Částku vyplacenou v rámci dodatečného počátečního předběžného financování uvedeného v prvním pododstavci Komise plně zúčtuje nejpozději při uzavření programu.

Odůvodnění

Odůvodnění

Řídicí orgány budou potřebovat více času a flexibility na provedení nového programu této velikosti. Navrhujeme tedy držet se návrhu Komise, který je v souladu s přijatou zprávou výboru REGI Evropského parlamentu.

Doporučený pozměňovací návrh 17

Doporučený pozměňovací návrh 17

COM(2020) 451 final – 1. část

Čl. 1 odst. 1 bod 2

Nařízení (EU) č. 1303/2013

Čl. 92b odst. 8

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Dodatečné prostředky, které nejsou přiděleny na technickou pomoc, se použijí v rámci nového tematického cíle stanoveného v odstavci 10 k podpoře opatření na zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a přípravu ekologického, digitálního a odolného oživení hospodářství. | Dodatečné prostředky, které nejsou přiděleny na technickou pomoc, se použijí v rámci nového tematického cíle stanoveného v odstavci 10 k podpoře opatření na zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a přípravu ekologického, digitálního a odolného oživení hospodářství. |
| Členské státy mohou přidělit dodatečné zdroje na jednu nebo více samostatných prioritních os v rámci stávajícího operačního programu nebo programů, nebo na nový operační program uvedený v odstavci 11. Odchylně od čl. 26 odst. 1 se program vztahuje na období do 31. prosince 2022, s výhradou
  výše uvedeného
  odstavce 4. | Členské státy mohou přidělit dodatečné zdroje na jednu nebo více samostatných prioritních os v rámci stávajícího operačního programu nebo programů, nebo na nový operační program uvedený v odstavci 11. Odchylně od čl. 26 odst. 1 se program vztahuje na období do 31. prosince 2022
  , nebo do 31. prosince 2024, pokud se uplatní výjimka uvedená v odstavci 2
  , s výhradou odstavce 4
  tohoto článku
  . |
| V případě EFRR se dodatečné zdroje použijí především na podporu investic do výrobků a služeb ve zdravotnictví, na podporu ve formě provozního kapitálu nebo investiční podpory malým a středním podnikům, na investice přispívající k přechodu na digitální a zelenou ekonomiku, investice do infrastruktury poskytující základní služby občanům a na hospodářská opatření v regionech, které jsou nejzávislejší na odvětvích, jež krize postihla nejvíce. | V případě EFRR se dodatečné zdroje použijí především na podporu investic do výrobků a služeb ve zdravotnictví, na podporu ve formě provozního kapitálu nebo investiční podpory malým a středním podnikům, na investice přispívající k přechodu na digitální a zelenou ekonomiku, investice do infrastruktury poskytující základní služby občanům a na hospodářská opatření v regionech, které jsou nejzávislejší na odvětvích, jež krize postihla nejvíce. |
| V případě ESF se dodatečné zdroje použijí především k zachování pracovních míst, a to i prostřednictvím režimů zkrácené pracovní doby a podpory osob samostatně výdělečně činných, a to i v případě, že tato podpora není spojena s aktivními opatřeními na trhu práce, ledaže tato opatření ukládají vnitrostátní právní předpisy. Dodatečné zdroje rovněž podpoří tvorbu pracovních míst, zejména pro osoby ve zranitelném postavení, opatření pro zaměstnanost mladých lidí, vzdělávání a odbornou přípravu, rozvoj dovedností, zejména na podporu zelené a digitální transformace, a na zlepšení přístupu k sociálním službám obecného zájmu, včetně služeb pro děti. | V případě ESF se dodatečné zdroje použijí především k zachování pracovních míst, a to i prostřednictvím režimů zkrácené pracovní doby a podpory osob samostatně výdělečně činných, a to i v případě, že tato podpora není spojena s aktivními opatřeními na trhu práce, ledaže tato opatření ukládají vnitrostátní právní předpisy. Dodatečné zdroje rovněž podpoří tvorbu pracovních míst, zejména pro osoby ve zranitelném postavení, opatření pro zaměstnanost mladých lidí, vzdělávání a odbornou přípravu, rozvoj dovedností, zejména na podporu zelené a digitální transformace, a na zlepšení přístupu k sociálním službám obecného zájmu, včetně služeb pro děti. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Dodatečné prostředky, které nejsou přiděleny na technickou pomoc, se použijí v rámci nového tematického cíle stanoveného v odstavci 10 k podpoře opatření na zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a přípravu ekologického, digitálního a odolného oživení hospodářství.

Dodatečné prostředky, které nejsou přiděleny na technickou pomoc, se použijí v rámci nového tematického cíle stanoveného v odstavci 10 k podpoře opatření na zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a přípravu ekologického, digitálního a odolného oživení hospodářství.

Členské státy mohou přidělit dodatečné zdroje na jednu nebo více samostatných prioritních os v rámci stávajícího operačního programu nebo programů, nebo na nový operační program uvedený v odstavci 11. Odchylně od čl. 26 odst. 1 se program vztahuje na období do 31. prosince 2022, s výhradou
  výše uvedeného
  odstavce 4.

výše uvedeného

Členské státy mohou přidělit dodatečné zdroje na jednu nebo více samostatných prioritních os v rámci stávajícího operačního programu nebo programů, nebo na nový operační program uvedený v odstavci 11. Odchylně od čl. 26 odst. 1 se program vztahuje na období do 31. prosince 2022
  , nebo do 31. prosince 2024, pokud se uplatní výjimka uvedená v odstavci 2
  , s výhradou odstavce 4
  tohoto článku
  .

, nebo do 31. prosince 2024, pokud se uplatní výjimka uvedená v odstavci 2

tohoto článku

V případě EFRR se dodatečné zdroje použijí především na podporu investic do výrobků a služeb ve zdravotnictví, na podporu ve formě provozního kapitálu nebo investiční podpory malým a středním podnikům, na investice přispívající k přechodu na digitální a zelenou ekonomiku, investice do infrastruktury poskytující základní služby občanům a na hospodářská opatření v regionech, které jsou nejzávislejší na odvětvích, jež krize postihla nejvíce.

V případě EFRR se dodatečné zdroje použijí především na podporu investic do výrobků a služeb ve zdravotnictví, na podporu ve formě provozního kapitálu nebo investiční podpory malým a středním podnikům, na investice přispívající k přechodu na digitální a zelenou ekonomiku, investice do infrastruktury poskytující základní služby občanům a na hospodářská opatření v regionech, které jsou nejzávislejší na odvětvích, jež krize postihla nejvíce.

V případě ESF se dodatečné zdroje použijí především k zachování pracovních míst, a to i prostřednictvím režimů zkrácené pracovní doby a podpory osob samostatně výdělečně činných, a to i v případě, že tato podpora není spojena s aktivními opatřeními na trhu práce, ledaže tato opatření ukládají vnitrostátní právní předpisy. Dodatečné zdroje rovněž podpoří tvorbu pracovních míst, zejména pro osoby ve zranitelném postavení, opatření pro zaměstnanost mladých lidí, vzdělávání a odbornou přípravu, rozvoj dovedností, zejména na podporu zelené a digitální transformace, a na zlepšení přístupu k sociálním službám obecného zájmu, včetně služeb pro děti.

V případě ESF se dodatečné zdroje použijí především k zachování pracovních míst, a to i prostřednictvím režimů zkrácené pracovní doby a podpory osob samostatně výdělečně činných, a to i v případě, že tato podpora není spojena s aktivními opatřeními na trhu práce, ledaže tato opatření ukládají vnitrostátní právní předpisy. Dodatečné zdroje rovněž podpoří tvorbu pracovních míst, zejména pro osoby ve zranitelném postavení, opatření pro zaměstnanost mladých lidí, vzdělávání a odbornou přípravu, rozvoj dovedností, zejména na podporu zelené a digitální transformace, a na zlepšení přístupu k sociálním službám obecného zájmu, včetně služeb pro děti.

Odůvodnění

Odůvodnění

Řídicí orgány budou potřebovat více času a flexibility na provedení nového programu této velikosti.

Pozměňovací návrh 18

Pozměňovací návrh 18

COM(2020) 451 final – 1. část

Čl. 1 odst. 1 bod 2

Nařízení (EU) č. 1303/2013

Čl. 92b odst. 9

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| S výjimkou technické pomoci uvedené v odstavci 6 a dodatečných zdrojů použitých pro FEAD podle odst. 5 sedmého pododstavce podporují dodatečné zdroje operace v rámci nového tematického cíle „Podpora zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a příprava ekologického, digitálního a odolného oživení hospodářství“, a doplňují tak tematické cíle stanovené v článku 9. | S výjimkou technické pomoci uvedené v odstavci 6 a dodatečných zdrojů použitých pro FEAD
  nebo Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí
  podle odst. 5 sedmého pododstavce podporují dodatečné zdroje operace v rámci nového tematického cíle „Podpora zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a příprava ekologického, digitálního a odolného oživení hospodářství“, a doplňují tak tematické cíle stanovené v článku 9. |
| Tematický cíl uvedený v prvním pododstavci slouží výhradně k programování dodatečných zdrojů. Odchylně od čl. 96 odst. 1 písm. b), c) a d) se nekombinují s jinými investičními prioritami. | Tematický cíl uvedený v prvním pododstavci slouží výhradně k programování dodatečných zdrojů. Odchylně od čl. 96 odst. 1 písm. b), c) a d) se nekombinují s jinými investičními prioritami. |
| Tematický cíl uvedený v prvním pododstavci představuje rovněž jedinou investiční prioritu pro programování a provádění dodatečných zdrojů z EFRR a ESF. | Tematický cíl uvedený v prvním pododstavci představuje rovněž jedinou investiční prioritu pro programování a provádění dodatečných zdrojů z EFRR a ESF. |
| Je-li v rámci stávajícího operačního programu stanovena jedna nebo více samostatných prioritních os odpovídajících tematickému cíli uvedenému v prvním pododstavci, nevyžadují se k popisu prioritní osy v revidovaném operačním programu informace uvedené v čl. 96 odst. 2 písm. b) bodech v) a vii). | Je-li v rámci stávajícího operačního programu stanovena jedna nebo více samostatných prioritních os odpovídajících tematickému cíli uvedenému v prvním pododstavci, nevyžadují se k popisu prioritní osy v revidovaném operačním programu informace uvedené v čl. 96 odst. 2 písm. b) bodech v) a vii). |
| Revidovaný plán financování uvedený v čl. 96 odst. 2 písm. d) stanoví přidělení dodatečných zdrojů na roky 2020, 2021 a případně na rok 2022, aniž by se určovaly částky pro výkonnostní rezervu a provádělo členění podle kategorie regionů. | Revidovaný plán financování uvedený v čl. 96 odst. 2 písm. d) stanoví přidělení dodatečných zdrojů na roky 2020, 2021 a případně na rok 2022, aniž by se určovaly částky pro výkonnostní rezervu a provádělo členění podle kategorie regionů. |
| Odchylně od čl. 30 odst. 1 musí být žádosti členských států o změnu programu řádně odůvodněny, a zejména se v nich musí uvádět očekávaný dopad změn programu na podporu zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a přípravu ekologického, digitálního a odolného oživení hospodářství. Musí k nim být přiložen revidovaný program. | Odchylně od čl. 30 odst. 1 musí být žádosti členských států o změnu programu řádně odůvodněny, a zejména se v nich musí uvádět očekávaný dopad změn programu na podporu zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a přípravu ekologického, digitálního a odolného oživení hospodářství. Musí k nim být přiložen revidovaný program. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

S výjimkou technické pomoci uvedené v odstavci 6 a dodatečných zdrojů použitých pro FEAD podle odst. 5 sedmého pododstavce podporují dodatečné zdroje operace v rámci nového tematického cíle „Podpora zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a příprava ekologického, digitálního a odolného oživení hospodářství“, a doplňují tak tematické cíle stanovené v článku 9.

S výjimkou technické pomoci uvedené v odstavci 6 a dodatečných zdrojů použitých pro FEAD
  nebo Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí
  podle odst. 5 sedmého pododstavce podporují dodatečné zdroje operace v rámci nového tematického cíle „Podpora zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a příprava ekologického, digitálního a odolného oživení hospodářství“, a doplňují tak tematické cíle stanovené v článku 9.

nebo Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí

Tematický cíl uvedený v prvním pododstavci slouží výhradně k programování dodatečných zdrojů. Odchylně od čl. 96 odst. 1 písm. b), c) a d) se nekombinují s jinými investičními prioritami.

Tematický cíl uvedený v prvním pododstavci slouží výhradně k programování dodatečných zdrojů. Odchylně od čl. 96 odst. 1 písm. b), c) a d) se nekombinují s jinými investičními prioritami.

Tematický cíl uvedený v prvním pododstavci představuje rovněž jedinou investiční prioritu pro programování a provádění dodatečných zdrojů z EFRR a ESF.

Tematický cíl uvedený v prvním pododstavci představuje rovněž jedinou investiční prioritu pro programování a provádění dodatečných zdrojů z EFRR a ESF.

Je-li v rámci stávajícího operačního programu stanovena jedna nebo více samostatných prioritních os odpovídajících tematickému cíli uvedenému v prvním pododstavci, nevyžadují se k popisu prioritní osy v revidovaném operačním programu informace uvedené v čl. 96 odst. 2 písm. b) bodech v) a vii).

Je-li v rámci stávajícího operačního programu stanovena jedna nebo více samostatných prioritních os odpovídajících tematickému cíli uvedenému v prvním pododstavci, nevyžadují se k popisu prioritní osy v revidovaném operačním programu informace uvedené v čl. 96 odst. 2 písm. b) bodech v) a vii).

Revidovaný plán financování uvedený v čl. 96 odst. 2 písm. d) stanoví přidělení dodatečných zdrojů na roky 2020, 2021 a případně na rok 2022, aniž by se určovaly částky pro výkonnostní rezervu a provádělo členění podle kategorie regionů.

Revidovaný plán financování uvedený v čl. 96 odst. 2 písm. d) stanoví přidělení dodatečných zdrojů na roky 2020, 2021 a případně na rok 2022, aniž by se určovaly částky pro výkonnostní rezervu a provádělo členění podle kategorie regionů.

Odchylně od čl. 30 odst. 1 musí být žádosti členských států o změnu programu řádně odůvodněny, a zejména se v nich musí uvádět očekávaný dopad změn programu na podporu zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a přípravu ekologického, digitálního a odolného oživení hospodářství. Musí k nim být přiložen revidovaný program.

Odchylně od čl. 30 odst. 1 musí být žádosti členských států o změnu programu řádně odůvodněny, a zejména se v nich musí uvádět očekávaný dopad změn programu na podporu zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a přípravu ekologického, digitálního a odolného oživení hospodářství. Musí k nim být přiložen revidovaný program.

Pozměňovací návrh 19

Pozměňovací návrh 19

COM(2020) 451 final – 1. část

Čl. 1 odst. 1 bod 2

Nařízení (EU) č. 1303/2013

Čl. 92b odst. 10, nový pododstavec za pododstavcem 4

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | Odchylně od čl. 29 odst. 3 a 4 a čl. 30 odst. 2 Komise schválí jakoukoli změnu stávajícího operačního programu nebo jakýkoli nový specializovaný operační program nejpozději do deseti pracovních dnů od jejich předložení členským státem. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Odchylně od čl. 29 odst. 3 a 4 a čl. 30 odst. 2 Komise schválí jakoukoli změnu stávajícího operačního programu nebo jakýkoli nový specializovaný operační program nejpozději do deseti pracovních dnů od jejich předložení členským státem.

Odchylně od čl. 29 odst. 3 a 4 a čl. 30 odst. 2 Komise schválí jakoukoli změnu stávajícího operačního programu nebo jakýkoli nový specializovaný operační program nejpozději do deseti pracovních dnů od jejich předložení členským státem.

Odůvodnění

Odůvodnění

Revidované nebo nové operační programy je třeba při zohlednění cílů iniciativy REACT-EU schvalovat co možná nejrychleji.

Pozměňovací návrh 20

Pozměňovací návrh 20

COM(2020) 451 final – 1. část

Čl. 1 odst. 1 bod 2

Nařízení (EU) č. 1303/2013

Čl. 92b odst. 11 pododstavec 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Odchylně od čl. 56 odst. 3 a čl. 114 odst. 2 členské státy zajistí, aby do 31. prosince 2024 bylo provedeno alespoň jedno hodnocení využití dodatečných zdrojů s cílem posoudit jejich účinnost, efektivnost, dopad a také to, jak přispěly k tematickému cíli podle odstavce 10 tohoto článku. | Odchylně od čl. 56 odst. 3 a čl. 114 odst. 2 členské státy zajistí, aby do 31. prosince 2024
  , nebo do 31. prosince 2026, pokud se uplatní výjimka uvedená v odst. 2 třetím pododstavci tohoto článku,
  bylo provedeno alespoň jedno hodnocení využití dodatečných zdrojů s cílem posoudit jejich účinnost, efektivnost, dopad a také to, jak přispěly k tematickému cíli podle odstavce 10 tohoto článku. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Odchylně od čl. 56 odst. 3 a čl. 114 odst. 2 členské státy zajistí, aby do 31. prosince 2024 bylo provedeno alespoň jedno hodnocení využití dodatečných zdrojů s cílem posoudit jejich účinnost, efektivnost, dopad a také to, jak přispěly k tematickému cíli podle odstavce 10 tohoto článku.

Odchylně od čl. 56 odst. 3 a čl. 114 odst. 2 členské státy zajistí, aby do 31. prosince 2024
  , nebo do 31. prosince 2026, pokud se uplatní výjimka uvedená v odst. 2 třetím pododstavci tohoto článku,
  bylo provedeno alespoň jedno hodnocení využití dodatečných zdrojů s cílem posoudit jejich účinnost, efektivnost, dopad a také to, jak přispěly k tematickému cíli podle odstavce 10 tohoto článku.

, nebo do 31. prosince 2026, pokud se uplatní výjimka uvedená v odst. 2 třetím pododstavci tohoto článku,

Odůvodnění

Odůvodnění

Řídicí orgány budou potřebovat více času a flexibility na provedení nového programu této velikosti. Pokud jde o pravidlo týkající se zrušení závazků a rozšíření do roku 2024, navrhujeme tedy držet se návrhu Komise, který je v souladu s přijatou zprávou výboru REGI Evropského parlamentu.

Pozměňovací návrh 21

Pozměňovací návrh 21

COM(2020) 451 final – 2. část

Nařízení (EU) č. 1303/2013

Příloha, odstavec 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Pravidla popsaná v odstavci 1 nesmí vést k tomu, aby příděly pro jednotlivé členské státy na celé období 2020 až
  2022
  byly vyšší než | Pravidla popsaná v odstavci 1 nesmí vést k tomu, aby příděly pro jednotlivé členské státy na celé období 2020 až
  2024
  byly vyšší než |
| a) | pro členské státy, jejichž průměrný HND na obyvatele (v PPS) za období 2015–2017 byl vyšší než 109 % průměru EU-27: 0,07  % jejich skutečného HDP za rok 2019; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Pravidla popsaná v odstavci 1 nesmí vést k tomu, aby příděly pro jednotlivé členské státy na celé období 2020 až
  2022
  byly vyšší než

2022

Pravidla popsaná v odstavci 1 nesmí vést k tomu, aby příděly pro jednotlivé členské státy na celé období 2020 až
  2024
  byly vyšší než

2024

a)

pro členské státy, jejichž průměrný HND na obyvatele (v PPS) za období 2015–2017 byl vyšší než 109 % průměru EU-27: 0,07  % jejich skutečného HDP za rok 2019;

| a) | pro členské státy, jejichž průměrný HND na obyvatele (v PPS) za období 2015–2017 byl vyšší než 109 % průměru EU-27: 0,07  % jejich skutečného HDP za rok 2019; |
| --- | --- |

a)

pro členské státy, jejichž průměrný HND na obyvatele (v PPS) za období 2015–2017 byl vyšší než 109 % průměru EU-27: 0,07  % jejich skutečného HDP za rok 2019;

| b) | pro členské státy, jejichž průměrný HND na obyvatele (v PPS) za období 2015–2017 byl roven 90 % průměru EU-27 nebo nižší: 2,60  % jejich skutečného HDP za rok 2019; |
| --- | --- |

b)

pro členské státy, jejichž průměrný HND na obyvatele (v PPS) za období 2015–2017 byl roven 90 % průměru EU-27 nebo nižší: 2,60  % jejich skutečného HDP za rok 2019;

| b) | pro členské státy, jejichž průměrný HND na obyvatele (v PPS) za období 2015–2017 byl roven 90 % průměru EU-27 nebo nižší: 2,60  % jejich skutečného HDP za rok 2019; |
| --- | --- |

b)

pro členské státy, jejichž průměrný HND na obyvatele (v PPS) za období 2015–2017 byl roven 90 % průměru EU-27 nebo nižší: 2,60  % jejich skutečného HDP za rok 2019;

| c) | pro členské státy, jejichž průměrný HND na obyvatele (v PPS) za období 2015–2017 byl vyšší než 90 % a roven 109 % průměru EU-27 nebo nižší: procentní hodnota se získá lineární interpolací mezi 0,07  % a 2,60  % jejich skutečného HDP za rok 2019, což vede k proporcionálnímu snížení procentní hodnoty stropu v souladu s růstem prosperity. |
| --- | --- |

c)

pro členské státy, jejichž průměrný HND na obyvatele (v PPS) za období 2015–2017 byl vyšší než 90 % a roven 109 % průměru EU-27 nebo nižší: procentní hodnota se získá lineární interpolací mezi 0,07  % a 2,60  % jejich skutečného HDP za rok 2019, což vede k proporcionálnímu snížení procentní hodnoty stropu v souladu s růstem prosperity.

| c) | pro členské státy, jejichž průměrný HND na obyvatele (v PPS) za období 2015–2017 byl vyšší než 90 % a roven 109 % průměru EU-27 nebo nižší: procentní hodnota se získá lineární interpolací mezi 0,07  % a 2,60  % jejich skutečného HDP za rok 2019, což vede k proporcionálnímu snížení procentní hodnoty stropu v souladu s růstem prosperity. |
| --- | --- |

c)

pro členské státy, jejichž průměrný HND na obyvatele (v PPS) za období 2015–2017 byl vyšší než 90 % a roven 109 % průměru EU-27 nebo nižší: procentní hodnota se získá lineární interpolací mezi 0,07  % a 2,60  % jejich skutečného HDP za rok 2019, což vede k proporcionálnímu snížení procentní hodnoty stropu v souladu s růstem prosperity.

Částky překračující u jednotlivých členských států úroveň stanovenou v písmenech a) až c) se přerozdělí poměrně k přídělům pro všechny ostatní členské státy, jejichž průměrný HND na obyvatele (v PPS) je nižší než 100 % průměru EU-27. HND na obyvatele (v PPS) za období 2015–2017 byl použit u politiky soudržnosti v rámci jednání o VFR na období 2021–2027.

Částky překračující u jednotlivých členských států úroveň stanovenou v písmenech a) až c) se přerozdělí poměrně k přídělům pro všechny ostatní členské státy, jejichž průměrný HND na obyvatele (v PPS) je nižší než 100 % průměru EU-27. HND na obyvatele (v PPS) za období 2015–2017 byl použit u politiky soudržnosti v rámci jednání o VFR na období 2021–2027.

Odůvodnění

Odůvodnění

Řídicí orgány budou potřebovat více času a flexibility na provedení nového programu této velikosti.

Pozměňovací návrh 22

Pozměňovací návrh 22

COM(2020) 451 final – 2. část

Nařízení (EU) č. 1303/2013

Příloha, odstavec 3

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Pro účely výpočtu rozdělení mimořádných dodatečných zdrojů na roky 2020 a 2021: | Pro účely výpočtu rozdělení mimořádných dodatečných zdrojů na roky 2020 a 2021: |
| a) | referenčním obdobím pro HDP je: první pololetí roku 2020; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Pro účely výpočtu rozdělení mimořádných dodatečných zdrojů na roky 2020 a 2021:

Pro účely výpočtu rozdělení mimořádných dodatečných zdrojů na roky 2020 a 2021:

a)

referenčním obdobím pro HDP je: první pololetí roku 2020;

| a) | referenčním obdobím pro HDP je: první pololetí roku 2020; |
| --- | --- |

a)

referenčním obdobím pro HDP je: první pololetí roku 2020;

| b) | referenčním obdobím pro počet nezaměstnaných a počet nezaměstnaných mladých lidí je: průměr za červen až srpen 2020; |
| --- | --- |

b)

referenčním obdobím pro počet nezaměstnaných a počet nezaměstnaných mladých lidí je: průměr za červen až srpen 2020;

| b) | referenčním obdobím pro počet nezaměstnaných a počet nezaměstnaných mladých lidí je: průměr za červen až srpen 2020; |
| --- | --- |

b)

referenčním obdobím pro počet nezaměstnaných a počet nezaměstnaných mladých lidí je: průměr za červen až srpen 2020;

| c) | maximální příděl na základě použití odstavce 2 se vynásobí podílem dodatečných zdrojů na roky 2020 a 2021 na celkových dodatečných zdrojích pro léta 2020, 2021
  a
   2022. |
| --- | --- |

c)

maximální příděl na základě použití odstavce 2 se vynásobí podílem dodatečných zdrojů na roky 2020 a 2021 na celkových dodatečných zdrojích pro léta 2020, 2021
  a
   2022.

a

| c) | maximální příděl na základě použití odstavce 2 se vynásobí podílem dodatečných zdrojů na roky 2020 a 2021 na celkových dodatečných zdrojích pro léta 2020, 2021, 2022
  a případně 2023 a 2024
  . |
| --- | --- |

c)

maximální příděl na základě použití odstavce 2 se vynásobí podílem dodatečných zdrojů na roky 2020 a 2021 na celkových dodatečných zdrojích pro léta 2020, 2021, 2022
  a případně 2023 a 2024
  .

a případně 2023 a 2024

Před použitím metody podle odstavců 1 a 2 se nejvzdálenějším regionům úrovně NUTS 2 v případě dodatečných zdrojů na rok 2020 z přidělených prostředků přidělí částka odpovídající intenzitě podpory ve výši 30 EUR na obyvatele. Tyto příděly budou jednotlivým regionům a členským státům rozděleny proporcionálně k celkovému počtu jejich obyvatel. Zbývající částka na rok 2020 bude rozdělena mezi členské státy podle metody popsané v odstavcích 1 a 2.

Před použitím metody podle odstavců 1 a 2 se nejvzdálenějším regionům úrovně NUTS 2 v případě dodatečných zdrojů na rok 2020 z přidělených prostředků přidělí částka odpovídající intenzitě podpory ve výši 30 EUR na obyvatele. Tyto příděly budou jednotlivým regionům a členským státům rozděleny proporcionálně k celkovému počtu jejich obyvatel. Zbývající částka na rok 2020 bude rozdělena mezi členské státy podle metody popsané v odstavcích 1 a 2.

Odůvodnění

Odůvodnění

Řídicí orgány budou potřebovat více času a flexibility na provedení nového programu této velikosti.

Pozměňovací návrh 23

Pozměňovací návrh 23

COM(2020) 451 final – 2. část

Nařízení (EU) č. 1303/2013

Příloha, odstavec 4

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| pro účely výpočtu rozdělení mimořádných dodatečných zdrojů na rok 2022: | pro účely výpočtu rozdělení mimořádných dodatečných zdrojů na rok 2022
  a případně na roky 2023 a 2024
  : |
| a) | referenčním obdobím pro HDP je: první pololetí roku 2021; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

pro účely výpočtu rozdělení mimořádných dodatečných zdrojů na rok 2022:

pro účely výpočtu rozdělení mimořádných dodatečných zdrojů na rok 2022
  a případně na roky 2023 a 2024
  :

a případně na roky 2023 a 2024

a)

referenčním obdobím pro HDP je: první pololetí roku 2021;

| a) | referenčním obdobím pro HDP je: první pololetí roku 2021; |
| --- | --- |

a)

referenčním obdobím pro HDP je: první pololetí roku 2021;

| b) | referenčním obdobím pro počet nezaměstnaných a počet nezaměstnaných mladých lidí je: průměr za červen až srpen 2021; |
| --- | --- |

b)

referenčním obdobím pro počet nezaměstnaných a počet nezaměstnaných mladých lidí je: průměr za červen až srpen 2021;

| b) | referenčním obdobím pro počet nezaměstnaných a počet nezaměstnaných mladých lidí je: průměr za červen až srpen 2021; |
| --- | --- |

b)

referenčním obdobím pro počet nezaměstnaných a počet nezaměstnaných mladých lidí je: průměr za červen až srpen 2021;

| c) | maximální příděl na základě uplatnění odstavce 2 se vynásobí podílem dodatečných zdrojů na rok 2022 na celkových dodatečných zdrojích pro léta 2020, 2021
  a
   2022. |
| --- | --- |

c)

maximální příděl na základě uplatnění odstavce 2 se vynásobí podílem dodatečných zdrojů na rok 2022 na celkových dodatečných zdrojích pro léta 2020, 2021
  a
   2022.

a

| c) | maximální příděl na základě uplatnění odstavce 2 se vynásobí podílem dodatečných zdrojů na rok 2022 na celkových dodatečných zdrojích pro léta 2020, 2021, 2022
  , 2023 a 2024
  . |
| --- | --- |

c)

maximální příděl na základě uplatnění odstavce 2 se vynásobí podílem dodatečných zdrojů na rok 2022 na celkových dodatečných zdrojích pro léta 2020, 2021, 2022
  , 2023 a 2024
  .

, 2023 a 2024

Odůvodnění

Odůvodnění

Řídicí orgány budou potřebovat více času a flexibility na provedení nového programu této velikosti.

Pozměněný návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu plus, Fondu soudržnosti, Fondu pro spravedlivou transformaci a Evropském námořním a rybářském fondu a o finančních pravidlech pro tyto fondy a pro Azylový a migrační fond, Fond pro vnitřní bezpečnost a Nástroj pro správu hranic a víza

Pozměněný návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu plus, Fondu soudržnosti, Fondu pro spravedlivou transformaci a Evropském námořním a rybářském fondu a o finančních pravidlech pro tyto fondy a pro Azylový a migrační fond, Fond pro vnitřní bezpečnost a Nástroj pro správu hranic a víza

COM(2020) 450 final

COM(2020) 450 final

Pozměňovací návrh 24

Pozměňovací návrh 24

COM(2020) 450 final

Bod 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| vkládá se nový bod odůvodnění 15a, který zní:







  „(15a) | Aby mohly členské státy flexibilně přidělovat finanční zdroje a tyto příděly upravovat v souladu se svými zvláštními potřebami, musejí mít možnost požádat o omezené převody z fondů do jakéhokoli jiného nástroje v rámci přímého nebo nepřímého řízení, nebo mezi fondy na začátku programového období či během fáze provádění.“; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

vkládá se nový bod odůvodnění 15a, který zní:

„(15a)

Aby mohly členské státy flexibilně přidělovat finanční zdroje a tyto příděly upravovat v souladu se svými zvláštními potřebami, musejí mít možnost požádat o omezené převody z fondů do jakéhokoli jiného nástroje v rámci přímého nebo nepřímého řízení, nebo mezi fondy na začátku programového období či během fáze provádění.“;

vkládá se nový bod odůvodnění 15a, který zní:

| „(15a) | Aby mohly členské státy flexibilně přidělovat finanční zdroje a tyto příděly upravovat
  v reakci na bezprostřední dopady závažné krize a
   v souladu se svými zvláštními potřebami, musejí mít
  – v souladu s kodexem chování pro partnerskou spolupráci a víceúrovňovou správu –
  možnost požádat o 
  tematicky
  omezené
  a dočasné
  převody z fondů do jakéhokoli jiného nástroje v rámci přímého nebo nepřímého řízení, nebo mezi fondy na začátku programového období či během fáze provádění.“; |
| --- | --- |

„(15a)

Aby mohly členské státy flexibilně přidělovat finanční zdroje a tyto příděly upravovat
  v reakci na bezprostřední dopady závažné krize a
   v souladu se svými zvláštními potřebami, musejí mít
  – v souladu s kodexem chování pro partnerskou spolupráci a víceúrovňovou správu –
  možnost požádat o 
  tematicky
  omezené
  a dočasné
  převody z fondů do jakéhokoli jiného nástroje v rámci přímého nebo nepřímého řízení, nebo mezi fondy na začátku programového období či během fáze provádění.“;

Odůvodnění

Odůvodnění

Jakékoli přerozdělení zdrojů z fondů nebo mezi fondy by mělo být prováděno v reakci na závažnou krizi a plně odpovídat zásadám partnerství a víceúrovňové správy.

Pozměňovací návrh 25

Pozměňovací návrh 25

COM(2020) 450 final

Bod 6

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článek 21 se mění takto: | Článek 21 se mění takto: |
| a) | odstavec 1 se nahrazuje tímto:

  „1)   Členské státy mohou v dohodě o partnerství nebo v žádosti o změnu programu požádat o převod až celkem 5 % původního přídělu pro jednotlivé členské státy z každého fondu do jakéhokoli jiného nástroje v rámci přímého nebo nepřímého řízení. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Článek 21 se mění takto:

Článek 21

Článek 21 se mění takto:

Článek 21

a)

odstavec 1 se nahrazuje tímto:

„1)   Členské státy mohou v dohodě o partnerství nebo v žádosti o změnu programu požádat o převod až celkem 5 % původního přídělu pro jednotlivé členské státy z každého fondu do jakéhokoli jiného nástroje v rámci přímého nebo nepřímého řízení.

| a) | odstavec 1 se nahrazuje tímto:

  „1)   Členské státy mohou
  – po dohodě se svými příslušnými řídicími orgány a v souladu s kodexem chování pro partnerskou spolupráci a víceúrovňovou správu – v reakci na závažnou krizi uznanou jako takovou Radou
  v dohodě o partnerství nebo v žádosti o změnu programu požádat o převod až celkem 5 % původního přídělu pro jednotlivé členské státy z každého fondu do jakéhokoli jiného nástroje v rámci přímého nebo nepřímého řízení
  pouze na operace, které jsou v souladu s cíli politiky soudržnosti
  . |
| --- | --- |

a)

odstavec 1 se nahrazuje tímto:

„1)   Členské státy mohou
  – po dohodě se svými příslušnými řídicími orgány a v souladu s kodexem chování pro partnerskou spolupráci a víceúrovňovou správu – v reakci na závažnou krizi uznanou jako takovou Radou
  v dohodě o partnerství nebo v žádosti o změnu programu požádat o převod až celkem 5 % původního přídělu pro jednotlivé členské státy z každého fondu do jakéhokoli jiného nástroje v rámci přímého nebo nepřímého řízení
  pouze na operace, které jsou v souladu s cíli politiky soudržnosti
  .

| | Členské státy mohou v dohodě o partnerství nebo v žádosti o změnu programu rovněž požádat o převod až celkem
  5 %
  původního přídělu pro jednotlivé členské státy z každého fondu do jiného fondu či fondů. Členské státy mohou požádat o dodatečný převod až celkem
  5 %
  původního přídělu pro jednotlivé členské státy na daný fond mezi EFRR, ESF+ nebo Fondem soudržnosti v rámci celkových zdrojů členského státu spadajících pod cíl Investice pro zaměstnanost a růst.“; |
| --- | --- |

Členské státy mohou v dohodě o partnerství nebo v žádosti o změnu programu rovněž požádat o převod až celkem
  5 %
  původního přídělu pro jednotlivé členské státy z každého fondu do jiného fondu či fondů. Členské státy mohou požádat o dodatečný převod až celkem
  5 %
  původního přídělu pro jednotlivé členské státy na daný fond mezi EFRR, ESF+ nebo Fondem soudržnosti v rámci celkových zdrojů členského státu spadajících pod cíl Investice pro zaměstnanost a růst.“;

5 %

5 %

| | Členské státy mohou
  – po dohodě se svými příslušnými řídicími orgány a v souladu s kodexem chování pro partnerskou spolupráci a víceúrovňovou správu – v reakci na závažnou krizi uznanou jako takovou Radou
  v dohodě o partnerství nebo v žádosti o změnu programu rovněž požádat o převod až celkem
  7 %
  původního přídělu pro jednotlivé členské státy z každého fondu do jiného fondu či fondů. Členské státy mohou požádat o dodatečný převod až celkem
  7 %
  původního přídělu pro jednotlivé členské státy na daný fond mezi EFRR, ESF+ nebo Fondem soudržnosti v rámci celkových zdrojů členského státu spadajících pod cíl Investice pro zaměstnanost a růst.“; |
| --- | --- |

Členské státy mohou
  – po dohodě se svými příslušnými řídicími orgány a v souladu s kodexem chování pro partnerskou spolupráci a víceúrovňovou správu – v reakci na závažnou krizi uznanou jako takovou Radou
  v dohodě o partnerství nebo v žádosti o změnu programu rovněž požádat o převod až celkem
  7 %
  původního přídělu pro jednotlivé členské státy z každého fondu do jiného fondu či fondů. Členské státy mohou požádat o dodatečný převod až celkem
  7 %
  původního přídělu pro jednotlivé členské státy na daný fond mezi EFRR, ESF+ nebo Fondem soudržnosti v rámci celkových zdrojů členského státu spadajících pod cíl Investice pro zaměstnanost a růst.“;

– po dohodě se svými příslušnými řídicími orgány a v souladu s kodexem chování pro partnerskou spolupráci a víceúrovňovou správu – v reakci na závažnou krizi uznanou jako takovou Radou

7 %

7 %

Odůvodnění

Odůvodnění

Nehledě na negativní důsledky jakékoliv závažné krize, včetně pandemie COVID-19, by neměly být členské státy příliš vybízeny k tomu, aby odčerpávaly zdroje z politiky soudržnosti. Na druhou stranu by politika soudržnosti měla být flexibilnější, aby absorbovala případné nepříznivé otřesy, jako je současná pandemie.

Pozměňovací návrh 26

Pozměňovací návrh 26

COM(2020) 450 final

Bod 8 – nový čl. 15a, nový (poslední) pododstavec

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | Výše uvedená opatření jsou prováděna do 24 měsíců, nebo případně do 48 měsíců poté, co bylo Radou přijato rozhodnutí podle prvního pododstavce. K jakémukoli prodloužení těchto opatření je nutné další rozhodnutí Rady, které uzná závažnou krizi. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Výše uvedená opatření jsou prováděna do 24 měsíců, nebo případně do 48 měsíců poté, co bylo Radou přijato rozhodnutí podle prvního pododstavce. K jakémukoli prodloužení těchto opatření je nutné další rozhodnutí Rady, které uzná závažnou krizi.

Výše uvedená opatření jsou prováděna do 24 měsíců, nebo případně do 48 měsíců poté, co bylo Radou přijato rozhodnutí podle prvního pododstavce. K jakémukoli prodloužení těchto opatření je nutné další rozhodnutí Rady, které uzná závažnou krizi.

Odůvodnění

Odůvodnění

Veškerá mimořádná opatření přijatá v reakci na výjimečné okolnosti musí být omezena na jasně definovaný časový úsek. Měla by být prodloužena Radou jedině tehdy, pokud závažná krize přetrvává. Řídicí orgány budou potřebovat více času a flexibility na provedení nového programu této velikosti.

Pozměněný návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském fondu pro regionální rozvoj a o Fondu soudržnosti

Pozměněný návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském fondu pro regionální rozvoj a o Fondu soudržnosti

COM(2020) 452 final

COM(2020) 452 final

Pozměňovací návrh 27

Pozměňovací návrh 27

COM(2020) 452 final

Bod 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| vkládá se nový bod odůvodnění 10b, který zní:







  „10b) | Za účelem posílení kapacity systémů veřejného zdravotnictví pro prevenci mimořádných zdravotních událostí, rychlou reakci na ně a zotavení se z nich by měl EFRR rovněž přispívat ke zvýšení odolnosti systémů zdravotní péče. Vzhledem k tomu, že nebývalá krize v souvislosti s pandemií COVID-19 ukázala význam okamžité dostupnosti kritických zásob pro účinnou reakci na mimořádnou situaci, by se měl rozsah podpory z EFRR rozšířit tak, aby umožňoval nákup zásob nezbytných pro posílení odolnosti vůči katastrofám a posílení odolnosti systémů zdravotní péče. Při nákupu dodávek pro posílení odolnosti zdravotních systémů by tyto dodávky měly být v souladu s vnitrostátní strategií v oblasti zdraví, neměly by být nad rámec
  této strategie
  a měly by zajistit doplňkovost s [programem Zdraví], jakož i s kapacitami rescEU v rámci mechanismu civilní ochrany Unie.“; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

vkládá se nový bod odůvodnění 10b, který zní:

„10b)

Za účelem posílení kapacity systémů veřejného zdravotnictví pro prevenci mimořádných zdravotních událostí, rychlou reakci na ně a zotavení se z nich by měl EFRR rovněž přispívat ke zvýšení odolnosti systémů zdravotní péče. Vzhledem k tomu, že nebývalá krize v souvislosti s pandemií COVID-19 ukázala význam okamžité dostupnosti kritických zásob pro účinnou reakci na mimořádnou situaci, by se měl rozsah podpory z EFRR rozšířit tak, aby umožňoval nákup zásob nezbytných pro posílení odolnosti vůči katastrofám a posílení odolnosti systémů zdravotní péče. Při nákupu dodávek pro posílení odolnosti zdravotních systémů by tyto dodávky měly být v souladu s vnitrostátní strategií v oblasti zdraví, neměly by být nad rámec
  této strategie
  a měly by zajistit doplňkovost s [programem Zdraví], jakož i s kapacitami rescEU v rámci mechanismu civilní ochrany Unie.“;

vkládá se nový bod odůvodnění 10b, který zní:

| „10b) | Za účelem posílení kapacity systémů veřejného zdravotnictví pro prevenci mimořádných zdravotních událostí, rychlou reakci na ně a zotavení se z nich by měl EFRR rovněž přispívat ke zvýšení odolnosti systémů zdravotní péče. Vzhledem k tomu, že nebývalá krize v souvislosti s pandemií COVID-19 ukázala význam okamžité dostupnosti kritických zásob pro účinnou reakci na mimořádnou situaci, by se měl rozsah podpory z EFRR rozšířit tak, aby umožňoval nákup zásob nezbytných pro posílení odolnosti vůči katastrofám a posílení odolnosti systémů zdravotní péče. Při nákupu dodávek pro posílení odolnosti zdravotních systémů by tyto dodávky měly být v souladu s vnitrostátní
  a případně regionální
  strategií v oblasti zdraví, neměly by být nad rámec
  těchto strategií
  a měly by zajistit doplňkovost s [programem Zdraví], jakož i s kapacitami rescEU v rámci mechanismu civilní ochrany Unie.“; |
| --- | --- |

„10b)

Za účelem posílení kapacity systémů veřejného zdravotnictví pro prevenci mimořádných zdravotních událostí, rychlou reakci na ně a zotavení se z nich by měl EFRR rovněž přispívat ke zvýšení odolnosti systémů zdravotní péče. Vzhledem k tomu, že nebývalá krize v souvislosti s pandemií COVID-19 ukázala význam okamžité dostupnosti kritických zásob pro účinnou reakci na mimořádnou situaci, by se měl rozsah podpory z EFRR rozšířit tak, aby umožňoval nákup zásob nezbytných pro posílení odolnosti vůči katastrofám a posílení odolnosti systémů zdravotní péče. Při nákupu dodávek pro posílení odolnosti zdravotních systémů by tyto dodávky měly být v souladu s vnitrostátní
  a případně regionální
  strategií v oblasti zdraví, neměly by být nad rámec
  těchto strategií
  a měly by zajistit doplňkovost s [programem Zdraví], jakož i s kapacitami rescEU v rámci mechanismu civilní ochrany Unie.“;

Odůvodnění

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

II.   POLITICKÁ DOPORUČENÍ

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ

Obecné připomínky

Obecné připomínky

| 1. | vítá cílené návrhy v rámci iniciativy REACT-EU zaměřené na řešení přímých nepříznivých socioekonomických dopadů stávající pandemie a jiných mimořádných budoucích krizí, včetně dodatečných finančních zdrojů určených na podporu zotavení z krize a usnadnění ekologického, digitálního a odolného oživení; |
| --- | --- |

1.

vítá cílené návrhy v rámci iniciativy REACT-EU zaměřené na řešení přímých nepříznivých socioekonomických dopadů stávající pandemie a jiných mimořádných budoucích krizí, včetně dodatečných finančních zdrojů určených na podporu zotavení z krize a usnadnění ekologického, digitálního a odolného oživení;

| 2. | poukazuje na význam politiky soudržnosti a její schopnost podporovat města a regiony v dobách krize, mimo jiné využitím stávajících operačních programů. Zdůrazňuje v této souvislosti, že výzvy řešené iniciativou REACT-EU, konkrétně zmírnění nepříznivého dopadu krize COVID-19 a příprava na dlouhodobé oživení, vyžadují na míru šité a územně přizpůsobené strategie, neboť územní dopady a příležitosti vyplývající z těchto výzev nejsou rozloženy v celé EU rovnoměrně; |
| --- | --- |

2.

poukazuje na význam politiky soudržnosti a její schopnost podporovat města a regiony v dobách krize, mimo jiné využitím stávajících operačních programů. Zdůrazňuje v této souvislosti, že výzvy řešené iniciativou REACT-EU, konkrétně zmírnění nepříznivého dopadu krize COVID-19 a příprava na dlouhodobé oživení, vyžadují na míru šité a územně přizpůsobené strategie, neboť územní dopady a příležitosti vyplývající z těchto výzev nejsou rozloženy v celé EU rovnoměrně;

| 3. | upozorňuje, že je potřeba vytvořit rovnováhu mezi rychlým vyplácením nově dostupných zdrojů, efektivním a účinným investováním a potřebou vyhnout se nesrovnalostem, systémovým chybám či podvodům; |
| --- | --- |

3.

upozorňuje, že je potřeba vytvořit rovnováhu mezi rychlým vyplácením nově dostupných zdrojů, efektivním a účinným investováním a potřebou vyhnout se nesrovnalostem, systémovým chybám či podvodům;

| 4. | znovu opakuje své znepokojení nad dočasností některých finančních posílení v rámci politiky soudržnosti, která nebudou kompenzovat původní škrty navržené Komisí v roce 2018. VR trvá v té souvislosti na tom, že by se v politice soudržnosti nemělo při provádění krátkodobých priorit zapomínat na její dlouhodobé cíle a rozvojové potřeby; |
| --- | --- |

4.

znovu opakuje své znepokojení nad dočasností některých finančních posílení v rámci politiky soudržnosti, která nebudou kompenzovat původní škrty navržené Komisí v roce 2018. VR trvá v té souvislosti na tom, že by se v politice soudržnosti nemělo při provádění krátkodobých priorit zapomínat na její dlouhodobé cíle a rozvojové potřeby;

| 5. | vítá opatření ke snižování administrativní zátěže, která vyplývá z provádění programů; |
| --- | --- |

5.

vítá opatření ke snižování administrativní zátěže, která vyplývá z provádění programů;

| 6. | bere na vědomí výjimku z požadavku na tematické zaměření v rámci iniciativy REACT-EU, doporučuje však minimální tematické zaměření, aby bylo zajištěno, že finanční prostředky vynaložené na nápravu krize budou v souladu s cílem EU dosáhnout do roku 2050 klimatické neutrality; vyzývá členské státy, aby zajistily inovativní využití dodatečných zdrojů, které jejich ekonomiky přiblíží cestě ekologického, digitálního a odolného rozvoje zajišťujícího dlouhodobé oživení; |
| --- | --- |

6.

bere na vědomí výjimku z požadavku na tematické zaměření v rámci iniciativy REACT-EU, doporučuje však minimální tematické zaměření, aby bylo zajištěno, že finanční prostředky vynaložené na nápravu krize budou v souladu s cílem EU dosáhnout do roku 2050 klimatické neutrality; vyzývá členské státy, aby zajistily inovativní využití dodatečných zdrojů, které jejich ekonomiky přiblíží cestě ekologického, digitálního a odolného rozvoje zajišťujícího dlouhodobé oživení;

| 7. | zdůrazňuje, že pokud se má zajistit, aby byly peníze vydány v oblastech, kde jsou nejvíce potřeba, měly by být v procesu úprav nebo vytváření nových operačních programů na pokrytí finančních přídělů z iniciativy REACT-EU nebo při provádění přerozdělování zdrojů a změnách programů politiky soudržnosti po roce 2020 používány zásady partnerství a víceúrovňové správy; |
| --- | --- |

7.

zdůrazňuje, že pokud se má zajistit, aby byly peníze vydány v oblastech, kde jsou nejvíce potřeba, měly by být v procesu úprav nebo vytváření nových operačních programů na pokrytí finančních přídělů z iniciativy REACT-EU nebo při provádění přerozdělování zdrojů a změnách programů politiky soudržnosti po roce 2020 používány zásady partnerství a víceúrovňové správy;

| 8. | zdůrazňuje, že pro celkové oživení po krizi bude naléhavě nutné připravit a účinně provést značné množství projektů v různých oblastech. To by však mohlo být ztíženo nedostatkem finančních prostředků v místních a regionálních rozpočtech. Proto je třeba využít dostupných vnitrostátních a unijních zdrojů technické pomoci na podporu rychlého zahájení nejdůležitějších projektů zaměřených na oživení ekonomiky; |
| --- | --- |

8.

zdůrazňuje, že pro celkové oživení po krizi bude naléhavě nutné připravit a účinně provést značné množství projektů v různých oblastech. To by však mohlo být ztíženo nedostatkem finančních prostředků v místních a regionálních rozpočtech. Proto je třeba využít dostupných vnitrostátních a unijních zdrojů technické pomoci na podporu rychlého zahájení nejdůležitějších projektů zaměřených na oživení ekonomiky;

| 9. | zdůrazňuje, že pandemie COVID-19 a jednostranné uzavření hranic v řadě členských států způsobily výrazné škody příhraničním regionům, které je třeba náležitě řešit, mimo jiné financováním přeshraničních projektů; poukazuje zároveň na to, že v případě budoucích opatření v oblasti omezení volného pohybu osob je třeba se vyhnout uzavření hranic, jež způsobuje nepřiměřené narušení života lidí žijících v příhraničních regionech; |
| --- | --- |

9.

zdůrazňuje, že pandemie COVID-19 a jednostranné uzavření hranic v řadě členských států způsobily výrazné škody příhraničním regionům, které je třeba náležitě řešit, mimo jiné financováním přeshraničních projektů; poukazuje zároveň na to, že v případě budoucích opatření v oblasti omezení volného pohybu osob je třeba se vyhnout uzavření hranic, jež způsobuje nepřiměřené narušení života lidí žijících v příhraničních regionech;

V souvislosti s nařízením o REACT-EU:

V souvislosti s nařízením o REACT-EU:

| 10. | vítá zavedení nového tematického cíle „podpora zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a příprava ekologického, digitálního a odolného oživení hospodářství“ vztahujícího se k dodatečným zdrojům, který by měl usnadnit rozpracování intervencí prováděných v rámci iniciativy REACT-EU v programových dokumentech a realizaci následného hodnocení; |
| --- | --- |

10.

vítá zavedení nového tematického cíle „podpora zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a příprava ekologického, digitálního a odolného oživení hospodářství“ vztahujícího se k dodatečným zdrojům, který by měl usnadnit rozpracování intervencí prováděných v rámci iniciativy REACT-EU v programových dokumentech a realizaci následného hodnocení;

| 11. | vítá možnost požádat v případě dodatečných zdrojů v rámci iniciativy REACT-EU až o 100 % spolufinancování, zároveň však vybízí k přiměřenému investičnímu toku a uplatňování zvýšené bdělosti s ohledem na možné nesrovnalosti; |
| --- | --- |

11.

vítá možnost požádat v případě dodatečných zdrojů v rámci iniciativy REACT-EU až o 100 % spolufinancování, zároveň však vybízí k přiměřenému investičnímu toku a uplatňování zvýšené bdělosti s ohledem na možné nesrovnalosti;

| 12. | vítá vyšší úroveň předběžného financování pro opatření podporovaná dodatečnými finančními zdroji z iniciativy REACT-EU, která by měla umožnit rychlé uvolňování prostředků na přijaté závazky; |
| --- | --- |

12.

vítá vyšší úroveň předběžného financování pro opatření podporovaná dodatečnými finančními zdroji z iniciativy REACT-EU, která by měla umožnit rychlé uvolňování prostředků na přijaté závazky;

| 13. | žádá, aby byly dodatečné zdroje rozloženy do roku 2024 s cílem poskytnout řídicím orgánům čas a flexibilitu nezbytné za účelem provedení nového programu této velikosti a v zájmu podpory účinnosti a efektivity výdajů a rovněž snížení administrativní zátěže; |
| --- | --- |

13.

žádá, aby byly dodatečné zdroje rozloženy do roku 2024 s cílem poskytnout řídicím orgánům čas a flexibilitu nezbytné za účelem provedení nového programu této velikosti a v zájmu podpory účinnosti a efektivity výdajů a rovněž snížení administrativní zátěže;

| 14. | upozorňuje, že možnost převodů mezi kategoriemi regionů by měla být použita pouze tehdy, neexistují-li žádné jiné možnosti financování, a jen v rozsahu, který je nezbytný k okamžité reakci na šíření onemocnění COVID-19, přičemž se zohlední celkový cíl hospodářské, sociální a územní soudržnosti; |
| --- | --- |

14.

upozorňuje, že možnost převodů mezi kategoriemi regionů by měla být použita pouze tehdy, neexistují-li žádné jiné možnosti financování, a jen v rozsahu, který je nezbytný k okamžité reakci na šíření onemocnění COVID-19, přičemž se zohlední celkový cíl hospodářské, sociální a územní soudržnosti;

V souvislosti s pozměněným nařízením o společných ustanoveních na období 2021–2027:

V souvislosti s pozměněným nařízením o společných ustanoveních na období 2021–2027:

| 15. | konstatuje mimořádnou flexibilitu pro převody finančních zdrojů z programů politiky soudržnosti do nástrojů v rámci přímého či nepřímého řízení v reakci na závažnou krizi; |
| --- | --- |

15.

konstatuje mimořádnou flexibilitu pro převody finančních zdrojů z programů politiky soudržnosti do nástrojů v rámci přímého či nepřímého řízení v reakci na závažnou krizi;

| 16. | znovu připomíná, že taková mimořádná opatření by měla být časově a svým rozsahem omezená, vzhledem k tomu, že jakékoli převody by neměly narušit zejména provádění nebo dokončení zásadních investic v regionech, jež jsou těmito převody dotčeny; |
| --- | --- |

16.

znovu připomíná, že taková mimořádná opatření by měla být časově a svým rozsahem omezená, vzhledem k tomu, že jakékoli převody by neměly narušit zejména provádění nebo dokončení zásadních investic v regionech, jež jsou těmito převody dotčeny;

| 17. | zároveň zdůrazňuje, že by politika soudržnosti po roce 2020 měla být flexibilnější, aby absorbovala případné nepříznivé otřesy, jako je současná pandemie; |
| --- | --- |

17.

zároveň zdůrazňuje, že by politika soudržnosti po roce 2020 měla být flexibilnější, aby absorbovala případné nepříznivé otřesy, jako je současná pandemie;

| 18. | vítá nižší prahové hodnoty pro ukončování operací během budoucího programového období; |
| --- | --- |

18.

vítá nižší prahové hodnoty pro ukončování operací během budoucího programového období;

| 19. | doporučuje, aby byla vyjasněna ustanovení pro výběr fyzicky dokončených nebo plně provedených operací v přímé reakci na nepříznivé dopady krizových situací; |
| --- | --- |

19.

doporučuje, aby byla vyjasněna ustanovení pro výběr fyzicky dokončených nebo plně provedených operací v přímé reakci na nepříznivé dopady krizových situací;

V souvislosti s pozměněným nařízením o EFRR a Fondu soudržnosti na období 2021–2027:

V souvislosti s pozměněným nařízením o EFRR a Fondu soudržnosti na období 2021–2027:

| 20. | vítá, že byl rozšířen rozsah podpory, neboť by se tak měla zvýšit odolnost členských států vůči potenciální budoucí krizi. VR v té souvislosti zdůrazňuje důležitost lepšího přístupu k finančním prostředkům pro společnosti, které byly krizí nejvíce zasaženy, aniž by se ztratilo ze zřetele uplatňování pravidel státní podpory; |
| --- | --- |

20.

vítá, že byl rozšířen rozsah podpory, neboť by se tak měla zvýšit odolnost členských států vůči potenciální budoucí krizi. VR v té souvislosti zdůrazňuje důležitost lepšího přístupu k finančním prostředkům pro společnosti, které byly krizí nejvíce zasaženy, aniž by se ztratilo ze zřetele uplatňování pravidel státní podpory;

| 21. | vitá rozšíření podpory prostřednictvím financování provozního kapitálu pro malé a střední podniky, které by jim umožnilo rychle reagovat na případnou situaci závažné krize; |
| --- | --- |

21.

vitá rozšíření podpory prostřednictvím financování provozního kapitálu pro malé a střední podniky, které by jim umožnilo rychle reagovat na případnou situaci závažné krize;

| 22. | bere na vědomí odchylku od požadavků tematického zaměření a minimálního přídělu na udržitelný rozvoj měst v případě reakce na výjimečné okolnosti. VR zároveň vyzývá k vyšším ambicím a vytvoření územních nástrojů na místní a regionální úrovni v období po roce 2020; |
| --- | --- |

22.

bere na vědomí odchylku od požadavků tematického zaměření a minimálního přídělu na udržitelný rozvoj měst v případě reakce na výjimečné okolnosti. VR zároveň vyzývá k vyšším ambicím a vytvoření územních nástrojů na místní a regionální úrovni v období po roce 2020;

V souvislosti s pozměněným nařízením o ESF na období 2021–2027:

V souvislosti s pozměněným nařízením o ESF na období 2021–2027:

| 23. | vítá návrhy řešit dětskou chudobu a zvýšit tematické zaměření na zaměstnanost mladých lidí, neboť tyto skupiny se ukázaly být zvláště zranitelné vůči nepříznivým dopadům pandemie COVID-19, a zaslouží si tedy mnohem více pozornosti; |
| --- | --- |

23.

vítá návrhy řešit dětskou chudobu a zvýšit tematické zaměření na zaměstnanost mladých lidí, neboť tyto skupiny se ukázaly být zvláště zranitelné vůči nepříznivým dopadům pandemie COVID-19, a zaslouží si tedy mnohem více pozornosti;

| 24. | vítá možnost přistoupit k dočasným opatřením pro využití fondu ESF Plus; |
| --- | --- |

24.

vítá možnost přistoupit k dočasným opatřením pro využití fondu ESF Plus;

| 25. | varuje před tím, že jakékoli škrty v programu EU Zdraví by mohly výrazně snížit připravenost EU na budoucí pandemie, a zdůrazňuje součinnost mezi tímto programem a programem ESF Plus; |
| --- | --- |

25.

varuje před tím, že jakékoli škrty v programu EU Zdraví by mohly výrazně snížit připravenost EU na budoucí pandemie, a zdůrazňuje součinnost mezi tímto programem a programem ESF Plus;

Závěrem:

Závěrem:

| 26. | upozorňuje, že regiony a města stály v první linii boje proti pandemii COVID-19 a jsou tím nejlepším místem pro zajištění oživení po asymetrických otřesech, jako je krize; |
| --- | --- |

26.

upozorňuje, že regiony a města stály v první linii boje proti pandemii COVID-19 a jsou tím nejlepším místem pro zajištění oživení po asymetrických otřesech, jako je krize;

| 27. | zdůrazňuje proto, že opatření, jež si vynutila krize COVID-19, by za žádných okolností neměla vést k pokusu o centralizaci provádění politiky soudržnosti v období po roce 2020; |
| --- | --- |

27.

zdůrazňuje proto, že opatření, jež si vynutila krize COVID-19, by za žádných okolností neměla vést k pokusu o centralizaci provádění politiky soudržnosti v období po roce 2020;

| 28. | v souladu s tím podtrhuje, že decentralizované financování EU pro regiony a města není jen účinným způsobem, jak řešit negativní krátkodobé otřesy ve zdravotní oblasti, ale také jak položit základy pro střednědobé a dlouhodobé udržitelné oživení; |
| --- | --- |

28.

v souladu s tím podtrhuje, že decentralizované financování EU pro regiony a města není jen účinným způsobem, jak řešit negativní krátkodobé otřesy ve zdravotní oblasti, ale také jak položit základy pro střednědobé a dlouhodobé udržitelné oživení;

| 29. | vyzývá v tomto ohledu k plné koordinaci mezi nástroji politiky soudržnosti a jinými režimy EU, včetně Fondu pro spravedlivou transformaci a facility na podporu oživení a odolnosti, aby se maximalizoval jejich pozitivní střednědobý a dlouhodobý dopad a byl utvářen jejich účinný systém provádění; |
| --- | --- |

29.

vyzývá v tomto ohledu k plné koordinaci mezi nástroji politiky soudržnosti a jinými režimy EU, včetně Fondu pro spravedlivou transformaci a facility na podporu oživení a odolnosti, aby se maximalizoval jejich pozitivní střednědobý a dlouhodobý dopad a byl utvářen jejich účinný systém provádění;

| 30. | konstatuje, že všechny čtyři legislativní návrhy Komise jsou v souladu se zásadami subsidiarity a proporcionality; |
| --- | --- |

30.

konstatuje, že všechny čtyři legislativní návrhy Komise jsou v souladu se zásadami subsidiarity a proporcionality;

| 31. | stojí pevně za mechanismem EU na ochranu demokracie, právního státu a základních práv; požaduje, aby tento mechanismus podporoval všechny základní hodnoty EU, včetně úcty k lidské důstojnosti a dodržování lidských práv, svobody a rovnosti, ve všech členských státech, regionech a obcích. |
| --- | --- |

31.

stojí pevně za mechanismem EU na ochranu demokracie, právního státu a základních práv; požaduje, aby tento mechanismus podporoval všechny základní hodnoty EU, včetně úcty k lidské důstojnosti a dodržování lidských práv, svobody a rovnosti, ve všech členských státech, regionech a obcích.

V Bruselu dne 14. října 2020.

předseda Evropského výboru regionů

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  

  Úř. věst. L 29, 31.1.2020, s. 7.

1

Úř. věst. L 29, 31.1.2020, s. 7.

(2)  
  Nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884).

2

Nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884).

(3)  
  Rozhodnutí Rady ze dne 26. května 2014 o systému vlastních zdrojů Evropské unie (2014/335/EU, Euratom) (Úř. věst. L 168, 7.6.2014, s. 105).

3

Rozhodnutí Rady ze dne 26. května 2014 o systému vlastních zdrojů Evropské unie (2014/335/EU, Euratom) (Úř. věst. L 168, 7.6.2014, s. 105).

(1)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10-2020-INIT/cs/pdf.

1

---