# Úradný vestník C 426/2020

| | ISSN 1977-1037 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 426 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Ročník 639. decembra 2020 |

ISSN 1977-1037

Úradný vestník

Európskej únie

C 426

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Ročník 639. decembra 2020

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | III   Prípravné akty |
| | RADA |
| 2020/C 426/01 | Pozícia Rady v Prvom Čítaní (EÚ) č. 15/2020 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o rámci na ozdravenie a riešenie krízových situácií centrálnych protistrán a o zmene nariadení (EÚ) č. 1095/2010, (EÚ) č. 648/2012, (EÚ) č. 600/2014, (EÚ) č. 806/2014 a (EÚ) 2015/2365 a smerníc 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2007/36/ES, 2014/59/EÚ a (EÚ) 2017/1132 Prijatá Radou 17. novembra 2020 (
  1
  ) | 1 |
| 2020/C 426/02 | Odôvodnené stanovisko Rady: Pozícia Rady (EÚ) č. 15/2020 v prvom čítaní na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o rámci na ozdravenie a riešenie krízových situácií centrálnych protistrán a o zmene nariadení (EÚ) č. 1095/2010, (EÚ) č. 648/2012, (EÚ) č. 600/2014, (EÚ) č. 806/2014 a (EÚ) 2015/2365 a smerníc 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2007/36/ES, 2014/59/EÚ a (EÚ) 2017/1132 | 97 |

Obsah

Strana

III   Prípravné akty

RADA

2020/C 426/01

Pozícia Rady v Prvom Čítaní (EÚ) č. 15/2020 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o rámci na ozdravenie a riešenie krízových situácií centrálnych protistrán a o zmene nariadení (EÚ) č. 1095/2010, (EÚ) č. 648/2012, (EÚ) č. 600/2014, (EÚ) č. 806/2014 a (EÚ) 2015/2365 a smerníc 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2007/36/ES, 2014/59/EÚ a (EÚ) 2017/1132 Prijatá Radou 17. novembra 2020 (
  1
  )

1

1

2020/C 426/02

Odôvodnené stanovisko Rady: Pozícia Rady (EÚ) č. 15/2020 v prvom čítaní na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o rámci na ozdravenie a riešenie krízových situácií centrálnych protistrán a o zmene nariadení (EÚ) č. 1095/2010, (EÚ) č. 648/2012, (EÚ) č. 600/2014, (EÚ) č. 806/2014 a (EÚ) 2015/2365 a smerníc 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2007/36/ES, 2014/59/EÚ a (EÚ) 2017/1132

97

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

III Prípravné akty

RADA

| 9.12.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 426/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 426/1

---

POZÍCIA RADY V PRVOM ČÍTANÍ (EÚ) č. 15/2020

na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o rámci na ozdravenie a riešenie krízových situácií centrálnych protistrán a o zmene nariadení (EÚ) č. 1095/2010, (EÚ) č. 648/2012, (EÚ) č. 600/2014, (EÚ) č. 806/2014 a (EÚ) 2015/2365 a smerníc 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2007/36/ES, 2014/59/EÚ a (EÚ) 2017/1132

Prijatá Radou 17. novembra 2020

(Text s významom pre EHP)

(2020/C 426/01)

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 114,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),

so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky (2),

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (3),

keďže:

| (1) | Finančné trhy zohrávajú pri fungovaní moderných hospodárstiev kľúčovú úlohu. Čím viac sú integrované, tým väčší bude potenciál na efektívne prerozdelenie hospodárskych zdrojov, čo môže byť v prospech hospodárskej výkonnosti. S cieľom zlepšiť fungovanie jednotného trhu v oblasti finančných služieb je však dôležité, aby sa zaviedli postupy na riešenie dôsledkov turbulencií na trhu, ktorými sa zároveň zabezpečí, že ak finančná inštitúcia alebo infraštruktúra finančného trhu, ktoré pôsobia na tomto trhu, čelia finančným ťažkostiam alebo sú na pokraji zlyhania, takáto udalosť nedestabilizuje celý finančný trh a nepoškodí rast v širšom hospodárstve. |
| --- | --- |

(1)

Finančné trhy zohrávajú pri fungovaní moderných hospodárstiev kľúčovú úlohu. Čím viac sú integrované, tým väčší bude potenciál na efektívne prerozdelenie hospodárskych zdrojov, čo môže byť v prospech hospodárskej výkonnosti. S cieľom zlepšiť fungovanie jednotného trhu v oblasti finančných služieb je však dôležité, aby sa zaviedli postupy na riešenie dôsledkov turbulencií na trhu, ktorými sa zároveň zabezpečí, že ak finančná inštitúcia alebo infraštruktúra finančného trhu, ktoré pôsobia na tomto trhu, čelia finančným ťažkostiam alebo sú na pokraji zlyhania, takáto udalosť nedestabilizuje celý finančný trh a nepoškodí rast v širšom hospodárstve.

| (2) | Centrálne protistrany sú kľúčovými zložkami svetových finančných trhov, ktoré vstupujú medzi účastníkov, aby pôsobili ako kupujúci voči každému predávajúcemu a ako predávajúci voči každému kupujúcemu, pričom zohrávajú ústrednú úlohu pri spracovávaní finančných transakcií a riadení expozícií voči rôznym rizikám súvisiacim s týmito transakciami. Centrálne protistrany centralizujú spracovávanie transakcií a pozícií protistrán, plnia povinnosti vyplývajúce z transakcií a vyžadujú od svojich členov primeraný kolaterál ako maržu a ako príspevky do fondov pre prípad zlyhania. |
| --- | --- |

(2)

Centrálne protistrany sú kľúčovými zložkami svetových finančných trhov, ktoré vstupujú medzi účastníkov, aby pôsobili ako kupujúci voči každému predávajúcemu a ako predávajúci voči každému kupujúcemu, pričom zohrávajú ústrednú úlohu pri spracovávaní finančných transakcií a riadení expozícií voči rôznym rizikám súvisiacim s týmito transakciami. Centrálne protistrany centralizujú spracovávanie transakcií a pozícií protistrán, plnia povinnosti vyplývajúce z transakcií a vyžadujú od svojich členov primeraný kolaterál ako maržu a ako príspevky do fondov pre prípad zlyhania.

| (3) | Integrácia finančných trhov Únie mala za následok to, že centrálne protistrany, ktoré primárne slúžili domácim potrebám a trhom, sa vo väčšom rozsahu stávajú kľúčovými uzlami finančných trhov Únie. Centrálne protistrany, ktorým bolo udelené povolenie v Únii, v súčasnosti zúčtovávajú niekoľko tried produktov vrátane kótovaných a mimoburzových finančných a komoditných derivátov, hotovostný kapitál, dlhopisy a iné produkty, napríklad repo obchody. Služby poskytujú cezhranične širokej škále finančných a iných inštitúcií v celej Únii. Zatiaľ čo niektoré centrálne protistrany sa naďalej sústreďujú na domáce trhy, všetky majú systémový význam aspoň na svojich domácich trhoch. |
| --- | --- |

(3)

Integrácia finančných trhov Únie mala za následok to, že centrálne protistrany, ktoré primárne slúžili domácim potrebám a trhom, sa vo väčšom rozsahu stávajú kľúčovými uzlami finančných trhov Únie. Centrálne protistrany, ktorým bolo udelené povolenie v Únii, v súčasnosti zúčtovávajú niekoľko tried produktov vrátane kótovaných a mimoburzových finančných a komoditných derivátov, hotovostný kapitál, dlhopisy a iné produkty, napríklad repo obchody. Služby poskytujú cezhranične širokej škále finančných a iných inštitúcií v celej Únii. Zatiaľ čo niektoré centrálne protistrany sa naďalej sústreďujú na domáce trhy, všetky majú systémový význam aspoň na svojich domácich trhoch.

| (4) | Keďže značný objem finančného rizika týkajúceho sa finančného systému Únie spracovávajú centrálne protistrany v mene zúčtovacích členov a ich klientov a sústreďuje sa v centrálnych protistranách v mene zúčtovacích členov a ich klientov, účinná regulácia a dôsledný dohľad nad centrálnymi protistranami majú zásadný význam. V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 (4) sa vyžaduje, aby centrálne protistrany, ktorým bolo udelené povolenie v Únii, dodržiavali vysoké prudenciálne a organizačné normy a vysoké normy obchodnej činnosti. Príslušné orgány spolupracujúce v rámci kolégií dohľadu, ktoré spájajú relevantné orgány do skupín na základe špecifických úloh, ktoré im boli pridelené, sú poverené úplným dohľadom nad činnosťami centrálnych protistrán. V súlade so záväzkami, ktoré vedúci predstavitelia skupiny G20 prijali od finančnej krízy z roku 2008, sa v nariadení (EÚ) č. 648/2012 vyžaduje aj to, aby boli štandardizované mimoburzové deriváty centrálne zúčtovávané centrálnou protistranou. Keď nadobudne účinnosť povinnosť centrálne zúčtovávať mimoburzové deriváty, objem a rozsah obchodov realizovaných prostredníctvom centrálnych protistrán sa pravdepodobne zvýši, čo by mohlo následne predstavovať ďalšie výzvy pre stratégie riadenia rizík centrálnych protistrán. |
| --- | --- |

(4)

Keďže značný objem finančného rizika týkajúceho sa finančného systému Únie spracovávajú centrálne protistrany v mene zúčtovacích členov a ich klientov a sústreďuje sa v centrálnych protistranách v mene zúčtovacích členov a ich klientov, účinná regulácia a dôsledný dohľad nad centrálnymi protistranami majú zásadný význam. V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 (4) sa vyžaduje, aby centrálne protistrany, ktorým bolo udelené povolenie v Únii, dodržiavali vysoké prudenciálne a organizačné normy a vysoké normy obchodnej činnosti. Príslušné orgány spolupracujúce v rámci kolégií dohľadu, ktoré spájajú relevantné orgány do skupín na základe špecifických úloh, ktoré im boli pridelené, sú poverené úplným dohľadom nad činnosťami centrálnych protistrán. V súlade so záväzkami, ktoré vedúci predstavitelia skupiny G20 prijali od finančnej krízy z roku 2008, sa v nariadení (EÚ) č. 648/2012 vyžaduje aj to, aby boli štandardizované mimoburzové deriváty centrálne zúčtovávané centrálnou protistranou. Keď nadobudne účinnosť povinnosť centrálne zúčtovávať mimoburzové deriváty, objem a rozsah obchodov realizovaných prostredníctvom centrálnych protistrán sa pravdepodobne zvýši, čo by mohlo následne predstavovať ďalšie výzvy pre stratégie riadenia rizík centrálnych protistrán.

| (5) | Nariadenie (EÚ) č. 648/2012 prispelo k zvýšenej odolnosti centrálnych protistrán a širších finančných trhov voči širokej škále rizík spracovávaných centrálnymi protistranami a sústredených v centrálnych protistranách. Žiadny systém pravidiel a postupov však nemôže zabrániť tomu, že existujúce zdroje nebudú stačiť na riadenie rizík, ktoré vznikli centrálnej protistrane, vrátane zlyhania jedného alebo viacerých zúčtovacích členov. Na finančné inštitúcie, ktoré čelia scenáru závažných finančných ťažkostí alebo hroziacemu zlyhaniu, by sa malo v zásade naďalej vzťahovať bežné konkurzné konanie. Ako však ukázala finančná kríza z roku 2008, najmä počas obdobia dlhodobej hospodárskej nestability a neistoty, takéto konanie môže narušiť funkcie zásadné pre hospodárstvo a ohroziť finančnú stabilitu. Bežné podnikové konkurzné konania nemusia vždy zabezpečiť dostatočne rýchlu intervenciu alebo náležite uprednostniť kontinuitu zásadných funkcií finančných inštitúcií v záujme zachovania finančnej stability. Na zabránenie takýmto negatívnym následkom bežného konkurzného konania je nevyhnutné vytvoriť centrálnym protistranám osobitný rámec na riešenie krízových situácií. |
| --- | --- |

(5)

Nariadenie (EÚ) č. 648/2012 prispelo k zvýšenej odolnosti centrálnych protistrán a širších finančných trhov voči širokej škále rizík spracovávaných centrálnymi protistranami a sústredených v centrálnych protistranách. Žiadny systém pravidiel a postupov však nemôže zabrániť tomu, že existujúce zdroje nebudú stačiť na riadenie rizík, ktoré vznikli centrálnej protistrane, vrátane zlyhania jedného alebo viacerých zúčtovacích členov. Na finančné inštitúcie, ktoré čelia scenáru závažných finančných ťažkostí alebo hroziacemu zlyhaniu, by sa malo v zásade naďalej vzťahovať bežné konkurzné konanie. Ako však ukázala finančná kríza z roku 2008, najmä počas obdobia dlhodobej hospodárskej nestability a neistoty, takéto konanie môže narušiť funkcie zásadné pre hospodárstvo a ohroziť finančnú stabilitu. Bežné podnikové konkurzné konania nemusia vždy zabezpečiť dostatočne rýchlu intervenciu alebo náležite uprednostniť kontinuitu zásadných funkcií finančných inštitúcií v záujme zachovania finančnej stability. Na zabránenie takýmto negatívnym následkom bežného konkurzného konania je nevyhnutné vytvoriť centrálnym protistranám osobitný rámec na riešenie krízových situácií.

| (6) | Finančná kríza z roku 2008 poukázala na nedostatok primeraných nástrojov na zachovanie zásadných funkcií, ktoré zabezpečujú zlyhávajúce finančné inštitúcie. Ďalej sa ukázalo, že neexistujú rámce, ktoré by umožňovali spoluprácu a koordináciu medzi orgánmi, a to najmä tými, ktoré sa nachádzajú v rôznych členských štátoch alebo jurisdikciách, na zabezpečenie prijatia rýchlych a rozhodných opatrení. Bez takýchto nástrojov a neexistujúcich rámcov na spoluprácu a koordináciu boli členské štáty nútené zachraňovať finančné inštitúcie s použitím peňazí daňovníkov, aby zabránili nákaze a znížili paniku. Aj keď centrálne protistrany neboli počas finančnej krízy z roku 2008 priamymi príjemcami mimoriadnej verejnej finančnej podpory, boli chránené pred účinkami, ktoré by na ne inak mali banky, ktoré si neplnili svoje povinnosti. Rámec na ozdravenie a riešenie krízových situácií pre centrálne protistrany dopĺňa rámec na riešenie krízových situácií bánk prijatý v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ (5), a je preto nevyhnutný na zabránenie závislosti od peňazí daňovníkov v prípade ich neriadeného zlyhania. Takýto rámec by sa mal takisto zaoberať možnosťou vstupu centrálnych protistrán do riešenia krízových situácií z iných dôvodov, než je zlyhanie jedného alebo viacerých ich zúčtovacích členov. |
| --- | --- |

(6)

Finančná kríza z roku 2008 poukázala na nedostatok primeraných nástrojov na zachovanie zásadných funkcií, ktoré zabezpečujú zlyhávajúce finančné inštitúcie. Ďalej sa ukázalo, že neexistujú rámce, ktoré by umožňovali spoluprácu a koordináciu medzi orgánmi, a to najmä tými, ktoré sa nachádzajú v rôznych členských štátoch alebo jurisdikciách, na zabezpečenie prijatia rýchlych a rozhodných opatrení. Bez takýchto nástrojov a neexistujúcich rámcov na spoluprácu a koordináciu boli členské štáty nútené zachraňovať finančné inštitúcie s použitím peňazí daňovníkov, aby zabránili nákaze a znížili paniku. Aj keď centrálne protistrany neboli počas finančnej krízy z roku 2008 priamymi príjemcami mimoriadnej verejnej finančnej podpory, boli chránené pred účinkami, ktoré by na ne inak mali banky, ktoré si neplnili svoje povinnosti. Rámec na ozdravenie a riešenie krízových situácií pre centrálne protistrany dopĺňa rámec na riešenie krízových situácií bánk prijatý v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ (5), a je preto nevyhnutný na zabránenie závislosti od peňazí daňovníkov v prípade ich neriadeného zlyhania. Takýto rámec by sa mal takisto zaoberať možnosťou vstupu centrálnych protistrán do riešenia krízových situácií z iných dôvodov, než je zlyhanie jedného alebo viacerých ich zúčtovacích členov.

| (7) | Cieľom dôveryhodného rámca na ozdravenie a riešenie krízových situácií je v čo najväčšom možnom rozsahu zabezpečiť, aby centrálne protistrany stanovili opatrenia na ozdravenie v prípade finančných ťažkostí, na zachovanie zásadných funkcií centrálnej protistrany, ktorá zlyháva alebo pravdepodobne zlyhá, zatiaľ čo sa zlikvidujú zostávajúce činnosti v rámci bežného konkurzného konania, a na zachovanie finančnej stability a aby sa zabránilo významnému nepriaznivému účinku na finančný systém a jeho schopnosť poskytovať služby reálnej ekonomike, pričom sa minimalizujú náklady daňovníkov vyplývajúce zo zlyhania centrálnej protistrany. Rámcom na ozdravenie a riešenie krízových situácií sa ďalej posilňuje pripravenosť centrálnych protistrán a orgánov na zmierňovanie finančných ťažkostí a orgánom sa poskytuje lepší prehľad o prípravách centrálnych protistrán na stresové scenáre. Takisto sa orgánom poskytujú právomoci na prípravu možných riešení krízových situácií centrálnej protistrany a upadajúceho zdravia centrálnej protistrany koordinovaným spôsobom, čím sa prispieva k hladkému fungovaniu finančných trhov. |
| --- | --- |

(7)

Cieľom dôveryhodného rámca na ozdravenie a riešenie krízových situácií je v čo najväčšom možnom rozsahu zabezpečiť, aby centrálne protistrany stanovili opatrenia na ozdravenie v prípade finančných ťažkostí, na zachovanie zásadných funkcií centrálnej protistrany, ktorá zlyháva alebo pravdepodobne zlyhá, zatiaľ čo sa zlikvidujú zostávajúce činnosti v rámci bežného konkurzného konania, a na zachovanie finančnej stability a aby sa zabránilo významnému nepriaznivému účinku na finančný systém a jeho schopnosť poskytovať služby reálnej ekonomike, pričom sa minimalizujú náklady daňovníkov vyplývajúce zo zlyhania centrálnej protistrany. Rámcom na ozdravenie a riešenie krízových situácií sa ďalej posilňuje pripravenosť centrálnych protistrán a orgánov na zmierňovanie finančných ťažkostí a orgánom sa poskytuje lepší prehľad o prípravách centrálnych protistrán na stresové scenáre. Takisto sa orgánom poskytujú právomoci na prípravu možných riešení krízových situácií centrálnej protistrany a upadajúceho zdravia centrálnej protistrany koordinovaným spôsobom, čím sa prispieva k hladkému fungovaniu finančných trhov.

| (8) | V súčasnosti neexistujú žiadne harmonizované ustanovenia v oblasti ozdravenia a riešenia krízových situácií centrálnych protistrán v rámci Únie. Niektoré členské štáty už uzákonili legislatívne zmeny, ktoré si vyžadujú, aby centrálne protistrany vypracovali plány ozdravenia, a ktorými sa zavádzajú mechanizmy na riešenie krízových situácií zlyhávajúcich centrálnych protistrán. Medzi zákonmi, inými právnymi predpismi a správnymi opatreniami, ktorými sa v jednotlivých členských štátoch riadi platobná neschopnosť centrálnych protistrán, existujú navyše podstatné a procesné rozdiely. Skutočnosť, že chýbajú spoločné podmienky, právomoci a postupy súvisiace s ozdravením a riešením krízových situácií centrálnych protistrán, pravdepodobne predstavuje prekážku hladkého fungovania vnútorného trhu a bráni spolupráci medzi vnútroštátnymi orgánmi pri riešení zlyhania centrálnej protistrany a uplatňovaní vhodných mechanizmov alokácie strát jej zúčtovacím členom, a to v Únii aj celosvetovo. Toto platí najmä v prípade, keď v dôsledku odlišných prístupov nemajú vnútroštátne orgány rovnakú úroveň kontroly alebo rovnakú schopnosť riešiť krízové situácie centrálnych protistrán. Uvedené rozdiely v režimoch ozdravenia a riešenia krízových situácií môžu na centrálne protistrany, zúčtovacích členov a klientov zúčtovacích členov v jednotlivých členských štátoch vplývať rozdielne a potenciálne spôsobiť narušenia hospodárskej súťaže na vnútornom trhu. Skutočnosť, že chýbajú spoločné pravidlá a nástroje na riešenie finančných ťažkostí alebo zlyhania centrálnej protistrany, môže ovplyvniť voľbu zúčtovacích členov a ich klientov pri zúčtovaní a voľbu miesta usadenia centrálnych protistrán, čo centrálnym protistranám zabráni plne využívať ich základné slobody v rámci vnútorného trhu. Na druhej strane by to mohlo odradiť zúčtovacích členov a ich klientov od cezhraničného prístupu k centrálnym protistranám na vnútornom trhu a brániť ďalšej integrácii kapitálových trhov Únie. Preto sú vo všetkých členských štátoch potrebné spoločné pravidlá ozdravenia a riešenia krízových situácií, aby sa zabezpečilo, že centrálne protistrany nie sú pri využívaní svojich slobôd vnútorného trhu obmedzené finančnou schopnosťou členských štátov a ich orgánov zvládnuť ich zlyhanie. |
| --- | --- |

(8)

V súčasnosti neexistujú žiadne harmonizované ustanovenia v oblasti ozdravenia a riešenia krízových situácií centrálnych protistrán v rámci Únie. Niektoré členské štáty už uzákonili legislatívne zmeny, ktoré si vyžadujú, aby centrálne protistrany vypracovali plány ozdravenia, a ktorými sa zavádzajú mechanizmy na riešenie krízových situácií zlyhávajúcich centrálnych protistrán. Medzi zákonmi, inými právnymi predpismi a správnymi opatreniami, ktorými sa v jednotlivých členských štátoch riadi platobná neschopnosť centrálnych protistrán, existujú navyše podstatné a procesné rozdiely. Skutočnosť, že chýbajú spoločné podmienky, právomoci a postupy súvisiace s ozdravením a riešením krízových situácií centrálnych protistrán, pravdepodobne predstavuje prekážku hladkého fungovania vnútorného trhu a bráni spolupráci medzi vnútroštátnymi orgánmi pri riešení zlyhania centrálnej protistrany a uplatňovaní vhodných mechanizmov alokácie strát jej zúčtovacím členom, a to v Únii aj celosvetovo. Toto platí najmä v prípade, keď v dôsledku odlišných prístupov nemajú vnútroštátne orgány rovnakú úroveň kontroly alebo rovnakú schopnosť riešiť krízové situácie centrálnych protistrán. Uvedené rozdiely v režimoch ozdravenia a riešenia krízových situácií môžu na centrálne protistrany, zúčtovacích členov a klientov zúčtovacích členov v jednotlivých členských štátoch vplývať rozdielne a potenciálne spôsobiť narušenia hospodárskej súťaže na vnútornom trhu. Skutočnosť, že chýbajú spoločné pravidlá a nástroje na riešenie finančných ťažkostí alebo zlyhania centrálnej protistrany, môže ovplyvniť voľbu zúčtovacích členov a ich klientov pri zúčtovaní a voľbu miesta usadenia centrálnych protistrán, čo centrálnym protistranám zabráni plne využívať ich základné slobody v rámci vnútorného trhu. Na druhej strane by to mohlo odradiť zúčtovacích členov a ich klientov od cezhraničného prístupu k centrálnym protistranám na vnútornom trhu a brániť ďalšej integrácii kapitálových trhov Únie. Preto sú vo všetkých členských štátoch potrebné spoločné pravidlá ozdravenia a riešenia krízových situácií, aby sa zabezpečilo, že centrálne protistrany nie sú pri využívaní svojich slobôd vnútorného trhu obmedzené finančnou schopnosťou členských štátov a ich orgánov zvládnuť ich zlyhanie.

| (9) | Preskúmanie regulačného rámca platného pre banky a iné finančné inštitúcie, ku ktorému došlo v dôsledku finančnej krízy z roku 2008, a najmä posilňovanie bankových kapitálových vankúšov a vankúšov likvidity, lepšie nástroje pre makroprudenciálne politiky a komplexné pravidlá ozdravenia a riešenia krízových situácií bánk znížili pravdepodobnosť budúcich kríz a posilnili odolnosť všetkých finančných inštitúcií a trhových infraštruktúr vrátane centrálnych protistrán voči ekonomickému napätiu, nech už je spôsobené systémovými poruchami alebo udalosťami špecifickými pre jednotlivé inštitúcie. Od 1. januára 2015 sa v členských štátoch uplatňuje režim ozdravenia a riešenia krízových situácií bánk podľa smernice 2014/59/EÚ. |
| --- | --- |

(9)

Preskúmanie regulačného rámca platného pre banky a iné finančné inštitúcie, ku ktorému došlo v dôsledku finančnej krízy z roku 2008, a najmä posilňovanie bankových kapitálových vankúšov a vankúšov likvidity, lepšie nástroje pre makroprudenciálne politiky a komplexné pravidlá ozdravenia a riešenia krízových situácií bánk znížili pravdepodobnosť budúcich kríz a posilnili odolnosť všetkých finančných inštitúcií a trhových infraštruktúr vrátane centrálnych protistrán voči ekonomickému napätiu, nech už je spôsobené systémovými poruchami alebo udalosťami špecifickými pre jednotlivé inštitúcie. Od 1. januára 2015 sa v členských štátoch uplatňuje režim ozdravenia a riešenia krízových situácií bánk podľa smernice 2014/59/EÚ.

| (10) | Na základe prístupu k ozdraveniu a riešeniu krízových situácií bánk by príslušné orgány a orgány pre riešenie krízových situácií mali byť pripravené a mali by mať k dispozícii vhodné nástroje na zvládnutie situácií zahŕňajúcich zlyhanie centrálnej protistrany. Z dôvodu odlišných funkcií a obchodných modelov sú však riziká spojené s bankami a centrálnymi protistranami rozdielne. Preto sú pre scenáre zlyhania centrálnych protistrán spôsobeného zlyhaním zúčtovacích členov centrálnej protistrany alebo v dôsledku prípadov nesúvisiacich so zlyhaním potrebné konkrétne nástroje a právomoci. |
| --- | --- |

(10)

Na základe prístupu k ozdraveniu a riešeniu krízových situácií bánk by príslušné orgány a orgány pre riešenie krízových situácií mali byť pripravené a mali by mať k dispozícii vhodné nástroje na zvládnutie situácií zahŕňajúcich zlyhanie centrálnej protistrany. Z dôvodu odlišných funkcií a obchodných modelov sú však riziká spojené s bankami a centrálnymi protistranami rozdielne. Preto sú pre scenáre zlyhania centrálnych protistrán spôsobeného zlyhaním zúčtovacích členov centrálnej protistrany alebo v dôsledku prípadov nesúvisiacich so zlyhaním potrebné konkrétne nástroje a právomoci.

| (11) | Je vhodné zvoliť nariadenie ako právny nástroj, aby sa doplnil prístup zavedený nariadením (EÚ) č. 648/2012, v ktorom sa stanovujú jednotné prudenciálne požiadavky platné pre centrálne protistrany, a stavať na ňom. Stanovenie požiadaviek na ozdravenie a riešenie krízových situácií pomocou smernice by mohlo viesť k nezrovnalostiam v dôsledku prijatia potenciálne rozdielnych vnútroštátnych pravidiel týkajúcich sa oblasti, ktorú inak upravuje priamo uplatniteľné právo Únie a ktorú vo zvýšenej miere charakterizuje cezhraničné poskytovanie služieb centrálnych protistrán. Preto by sa mali prijať aj jednotné a priamo uplatniteľné pravidlá týkajúce sa ozdravenia a riešenia krízových situácií centrálnych protistrán. |
| --- | --- |

(11)

Je vhodné zvoliť nariadenie ako právny nástroj, aby sa doplnil prístup zavedený nariadením (EÚ) č. 648/2012, v ktorom sa stanovujú jednotné prudenciálne požiadavky platné pre centrálne protistrany, a stavať na ňom. Stanovenie požiadaviek na ozdravenie a riešenie krízových situácií pomocou smernice by mohlo viesť k nezrovnalostiam v dôsledku prijatia potenciálne rozdielnych vnútroštátnych pravidiel týkajúcich sa oblasti, ktorú inak upravuje priamo uplatniteľné právo Únie a ktorú vo zvýšenej miere charakterizuje cezhraničné poskytovanie služieb centrálnych protistrán. Preto by sa mali prijať aj jednotné a priamo uplatniteľné pravidlá týkajúce sa ozdravenia a riešenia krízových situácií centrálnych protistrán.

| (12) | Na zabezpečenie konzistentnosti s existujúcimi právnymi predpismi Únie v oblasti finančných služieb, ako aj najvyššej možnej úrovne finančnej stability v Únii, by sa režim ozdravenia a riešenia krízových situácií stanovený v tomto nariadení mal vzťahovať na centrálne protistrany, ktoré podliehajú prudenciálnym požiadavkám stanoveným v nariadení (EÚ) č. 648/2012 bez ohľadu na to, či majú bankovú licenciu. Aj keď môžu existovať rozdiely v rizikovom profile súvisiacom s alternatívnymi podnikovými štruktúrami, centrálne protistrany sú samostatné subjekty, od ktorých sa vyžaduje spĺňanie všetkých požiadaviek podľa tohto nariadenia a nariadenia (EÚ) č. 648/2012 nezávisle od ich materského podniku alebo iných subjektov skupiny. Na skupinu, ktorej je centrálna protistrana súčasťou, sa toto nariadenie preto nemusí vzťahovať. Skupinový aspekt, vrátane, okrem iného, prevádzkových, personálnych a finančných vzťahov centrálnej protistrany so subjektmi skupiny, by sa však mal zohľadniť pri plánovaní ozdravenia a riešenia krízových situácií centrálnej protistrany, pokiaľ by mohol ovplyvniť ozdravenie alebo riešenie krízových situácií centrálnej protistrany, alebo pokiaľ by opatrenia na ozdravenie a riešenie krízovej situácie mohli mať vplyv na iné subjekty skupiny. |
| --- | --- |

(12)

Na zabezpečenie konzistentnosti s existujúcimi právnymi predpismi Únie v oblasti finančných služieb, ako aj najvyššej možnej úrovne finančnej stability v Únii, by sa režim ozdravenia a riešenia krízových situácií stanovený v tomto nariadení mal vzťahovať na centrálne protistrany, ktoré podliehajú prudenciálnym požiadavkám stanoveným v nariadení (EÚ) č. 648/2012 bez ohľadu na to, či majú bankovú licenciu. Aj keď môžu existovať rozdiely v rizikovom profile súvisiacom s alternatívnymi podnikovými štruktúrami, centrálne protistrany sú samostatné subjekty, od ktorých sa vyžaduje spĺňanie všetkých požiadaviek podľa tohto nariadenia a nariadenia (EÚ) č. 648/2012 nezávisle od ich materského podniku alebo iných subjektov skupiny. Na skupinu, ktorej je centrálna protistrana súčasťou, sa toto nariadenie preto nemusí vzťahovať. Skupinový aspekt, vrátane, okrem iného, prevádzkových, personálnych a finančných vzťahov centrálnej protistrany so subjektmi skupiny, by sa však mal zohľadniť pri plánovaní ozdravenia a riešenia krízových situácií centrálnej protistrany, pokiaľ by mohol ovplyvniť ozdravenie alebo riešenie krízových situácií centrálnej protistrany, alebo pokiaľ by opatrenia na ozdravenie a riešenie krízovej situácie mohli mať vplyv na iné subjekty skupiny.

| (13) | S cieľom zabezpečiť, aby sa opatrenia na riešenie krízovej situácie prijímali efektívne a účinne a v súlade s cieľmi riešenia krízových situácií by členské štáty mali vymenovať ako orgány pre riešenie krízových situácií na účely tohto nariadenia národné centrálne banky, príslušné ministerstvá, orgány verejnej správy alebo orgány poverené právomocami verejnej správy na plnenie funkcií a úloh týkajúcich sa riešenia krízových situácií vrátane akýchkoľvek existujúcich orgánov pre riešenie krízových situácií. Členské štáty by tiež mali zaručiť, aby sa týmto orgánom pre riešenie krízových situácií pridelili primerané zdroje. V členských štátoch, v ktorých je centrálna protistrana usadená, by sa mali zaviesť primerané štrukturálne opatrenia na oddelenie funkcií centrálnej protistrany v oblasti riešenia krízových situácií od iných funkcií, najmä ak je orgán zodpovedný za prudenciálny dohľad nad centrálnou protistranou alebo za prudenciálny dohľad nad úverovými inštitúciami alebo investičnými spoločnosťami, ktoré sú zúčtovacími členmi centrálnej protistrany, určený ako orgán pre riešenie krízových situácií, aby sa zabránilo akýmkoľvek konfliktom záujmov a riziku regulačného odkladu. V takýchto prípadoch by sa mala zaistiť nezávislosť rozhodovacieho procesu orgánu pre riešenie krízových situácií, pričom by sa nemalo brániť zbližovaniu v rozhodovaní na najvyššej úrovni. |
| --- | --- |

(13)

S cieľom zabezpečiť, aby sa opatrenia na riešenie krízovej situácie prijímali efektívne a účinne a v súlade s cieľmi riešenia krízových situácií by členské štáty mali vymenovať ako orgány pre riešenie krízových situácií na účely tohto nariadenia národné centrálne banky, príslušné ministerstvá, orgány verejnej správy alebo orgány poverené právomocami verejnej správy na plnenie funkcií a úloh týkajúcich sa riešenia krízových situácií vrátane akýchkoľvek existujúcich orgánov pre riešenie krízových situácií. Členské štáty by tiež mali zaručiť, aby sa týmto orgánom pre riešenie krízových situácií pridelili primerané zdroje. V členských štátoch, v ktorých je centrálna protistrana usadená, by sa mali zaviesť primerané štrukturálne opatrenia na oddelenie funkcií centrálnej protistrany v oblasti riešenia krízových situácií od iných funkcií, najmä ak je orgán zodpovedný za prudenciálny dohľad nad centrálnou protistranou alebo za prudenciálny dohľad nad úverovými inštitúciami alebo investičnými spoločnosťami, ktoré sú zúčtovacími členmi centrálnej protistrany, určený ako orgán pre riešenie krízových situácií, aby sa zabránilo akýmkoľvek konfliktom záujmov a riziku regulačného odkladu. V takýchto prípadoch by sa mala zaistiť nezávislosť rozhodovacieho procesu orgánu pre riešenie krízových situácií, pričom by sa nemalo brániť zbližovaniu v rozhodovaní na najvyššej úrovni.

| (14) | So zreteľom na následky, ktoré môže mať zlyhanie centrálnej protistrany a následné opatrenia na finančný systém a hospodárstvo členského štátu, ako aj na možnú krajnú potrebu použiť na vyriešenie krízy verejné zdroje, by ministerstvá financií alebo iné relevantné ministerstvá v členských štátoch mali byť schopné rozhodnúť v súlade s vnútroštátnymi demokratickými postupmi o použití verejných finančných prostriedkov ako poslednej možnosti, a preto by mali byť do procesu ozdravenia a riešenia krízových situácií od počiatočného štádia úzko zapojené. Z tohto dôvodu by v súvislosti s použitím verejných finančných prostriedkov ako poslednej možnosti týmto nariadením nemalo byť dotknuté rozdelenie právomocí medzi relevantnými ministerstvami alebo vládou a orgánom pre riešenie krízových situácií, ako sa stanovuje v právnych systémoch členských štátov. |
| --- | --- |

(14)

So zreteľom na následky, ktoré môže mať zlyhanie centrálnej protistrany a následné opatrenia na finančný systém a hospodárstvo členského štátu, ako aj na možnú krajnú potrebu použiť na vyriešenie krízy verejné zdroje, by ministerstvá financií alebo iné relevantné ministerstvá v členských štátoch mali byť schopné rozhodnúť v súlade s vnútroštátnymi demokratickými postupmi o použití verejných finančných prostriedkov ako poslednej možnosti, a preto by mali byť do procesu ozdravenia a riešenia krízových situácií od počiatočného štádia úzko zapojené. Z tohto dôvodu by v súvislosti s použitím verejných finančných prostriedkov ako poslednej možnosti týmto nariadením nemalo byť dotknuté rozdelenie právomocí medzi relevantnými ministerstvami alebo vládou a orgánom pre riešenie krízových situácií, ako sa stanovuje v právnych systémoch členských štátov.

| (15) | Keďže centrálne protistrany často poskytujú služby v celej Únii, účinné ozdravenie a riešenie krízových situácií si vyžaduje spoluprácu príslušných orgánov a orgánov pre riešenie krízových situácií v kolégiách dohľadu a kolégiách pre riešenie krízových situácií, najmä v prípravných fázach ozdravenia a riešenia krízových situácií. To zahŕňa posudzovanie plánu ozdravenia vypracovaných centrálnou protistranou, prispievanie k plánom riešenia krízových situácií vypracovaných orgánom pre riešenie krízových situácií centrálnej protistrany a dosahovanie spoločných rozhodnutí o týchto plánoch a zaoberanie sa akýmikoľvek prekážkami riešiteľnosti krízovej situácie centrálnej protistrany. |
| --- | --- |

(15)

Keďže centrálne protistrany často poskytujú služby v celej Únii, účinné ozdravenie a riešenie krízových situácií si vyžaduje spoluprácu príslušných orgánov a orgánov pre riešenie krízových situácií v kolégiách dohľadu a kolégiách pre riešenie krízových situácií, najmä v prípravných fázach ozdravenia a riešenia krízových situácií. To zahŕňa posudzovanie plánu ozdravenia vypracovaných centrálnou protistranou, prispievanie k plánom riešenia krízových situácií vypracovaných orgánom pre riešenie krízových situácií centrálnej protistrany a dosahovanie spoločných rozhodnutí o týchto plánoch a zaoberanie sa akýmikoľvek prekážkami riešiteľnosti krízovej situácie centrálnej protistrany.

| (16) | Pri riešení krízových situácií centrálnych protistrán by sa mala vytvoriť rovnováha medzi potrebou mať postupy, ktoré zohľadňujú naliehavosť situácie a umožňujú efektívne, spravodlivé a včasné riešenia, na jednej strane, a nevyhnutnosťou chrániť finančnú stabilitu v členských štátoch, v ktorých centrálna protistrana poskytuje služby, na strane druhej. Na dosiahnutie uvedených cieľov by si orgány, ktorých oblasti právomocí by boli dotknuté zlyhaním centrálnej protistrany, mali vymieňať názory v rámci kolégia pre riešenie krízových situácií. To by malo zahŕňať najmä výmenu informácií o príprave zúčtovacích členov a prípadne klientov, pokiaľ ide o možnosť riadenia v prípade zlyhania, opatrenia na ozdravenie a riešenie krízových situácií a výkon dohľadu v súvislosti s príslušnými expozíciami voči centrálnej protistrane. Orgány členských štátov, ktorých finančnú stabilitu by mohlo ovplyvniť zlyhanie centrálnej protistrany, by mali mať možnosť účasti v kolégiu pre riešenie krízových situácií na základe svojho posúdenia vplyvu, ktorý by riešenie krízovej situácie centrálnej protistrany mohlo mať na finančnú stabilitu ich členského štátu. Členské štáty by mali mať možnosť zastúpenia v kolégiu pre riešenie krízových situácií prostredníctvom príslušných orgánov zúčtovacích členov a orgánov pre riešenie krízových situácií zúčtovacích členov. Členské štáty, ktoré nie sú zastúpené orgánmi zúčtovacích členov, by mali mať možnosť účasti tak, že si vyberú medzi účasťou v kolégiu príslušného orgánu klientov zúčtovacích členov a orgánu pre riešenie krízových situácií klientov zúčtovacích členov. Tieto orgány by mali orgánu pre riešenie krízových situácií centrálnej protistrany poskytnúť primerané odôvodnenie svojej účasti, a to na základe svojej analýzy negatívneho vplyvu, ktorý by riešenie krízovej situácie centrálnej protistrany mohlo mať na ich členské štáty. Podobne, s cieľom zabezpečiť pravidelnú výmenu názorov a koordináciu s príslušnými orgánmi tretej krajiny by tieto orgány mali byť podľa potreby prizvané, aby sa na kolégiách pre riešenie krízových situácií zúčastňovali ako pozorovatelia. |
| --- | --- |

(16)

Pri riešení krízových situácií centrálnych protistrán by sa mala vytvoriť rovnováha medzi potrebou mať postupy, ktoré zohľadňujú naliehavosť situácie a umožňujú efektívne, spravodlivé a včasné riešenia, na jednej strane, a nevyhnutnosťou chrániť finančnú stabilitu v členských štátoch, v ktorých centrálna protistrana poskytuje služby, na strane druhej. Na dosiahnutie uvedených cieľov by si orgány, ktorých oblasti právomocí by boli dotknuté zlyhaním centrálnej protistrany, mali vymieňať názory v rámci kolégia pre riešenie krízových situácií. To by malo zahŕňať najmä výmenu informácií o príprave zúčtovacích členov a prípadne klientov, pokiaľ ide o možnosť riadenia v prípade zlyhania, opatrenia na ozdravenie a riešenie krízových situácií a výkon dohľadu v súvislosti s príslušnými expozíciami voči centrálnej protistrane. Orgány členských štátov, ktorých finančnú stabilitu by mohlo ovplyvniť zlyhanie centrálnej protistrany, by mali mať možnosť účasti v kolégiu pre riešenie krízových situácií na základe svojho posúdenia vplyvu, ktorý by riešenie krízovej situácie centrálnej protistrany mohlo mať na finančnú stabilitu ich členského štátu. Členské štáty by mali mať možnosť zastúpenia v kolégiu pre riešenie krízových situácií prostredníctvom príslušných orgánov zúčtovacích členov a orgánov pre riešenie krízových situácií zúčtovacích členov. Členské štáty, ktoré nie sú zastúpené orgánmi zúčtovacích členov, by mali mať možnosť účasti tak, že si vyberú medzi účasťou v kolégiu príslušného orgánu klientov zúčtovacích členov a orgánu pre riešenie krízových situácií klientov zúčtovacích členov. Tieto orgány by mali orgánu pre riešenie krízových situácií centrálnej protistrany poskytnúť primerané odôvodnenie svojej účasti, a to na základe svojej analýzy negatívneho vplyvu, ktorý by riešenie krízovej situácie centrálnej protistrany mohlo mať na ich členské štáty. Podobne, s cieľom zabezpečiť pravidelnú výmenu názorov a koordináciu s príslušnými orgánmi tretej krajiny by tieto orgány mali byť podľa potreby prizvané, aby sa na kolégiách pre riešenie krízových situácií zúčastňovali ako pozorovatelia.

| (17) | S cieľom riešiť potenciálne zlyhanie centrálnej protistrany účinným a primeraným spôsobom by orgány pri vykonávaní svojich právomocí v oblasti ozdravenia a riešenia krízových situácií mali vziať do úvahy viaceré faktory, napríklad povahu obchodnej činnosti centrálnej protistrany, štruktúru vlastníkov, právnu a organizačnú štruktúru, rizikový profil, veľkosť, právny štatút, nahraditeľnosť a prepojenosť s finančným systémom. Orgány by mali takisto zohľadňovať, či by jej zlyhanie a následná likvidácia v rámci bežného konkurzného konania mohli mať významný negatívny vplyv na finančné trhy, iné finančné inštitúcie alebo na širšie hospodárstvo. |
| --- | --- |

(17)

S cieľom riešiť potenciálne zlyhanie centrálnej protistrany účinným a primeraným spôsobom by orgány pri vykonávaní svojich právomocí v oblasti ozdravenia a riešenia krízových situácií mali vziať do úvahy viaceré faktory, napríklad povahu obchodnej činnosti centrálnej protistrany, štruktúru vlastníkov, právnu a organizačnú štruktúru, rizikový profil, veľkosť, právny štatút, nahraditeľnosť a prepojenosť s finančným systémom. Orgány by mali takisto zohľadňovať, či by jej zlyhanie a následná likvidácia v rámci bežného konkurzného konania mohli mať významný negatívny vplyv na finančné trhy, iné finančné inštitúcie alebo na širšie hospodárstvo.

| (18) | S cieľom účinne riešiť problém zlyhávajúcich centrálnych protistrán by príslušné orgány mali mať právomoc ukladať centrálnym protistranám prípravné opatrenia. Mal by sa stanoviť minimálny štandard, pokiaľ ide o obsah a informácie, ktoré majú byť zahrnuté do plánov ozdravenia, aby sa zabezpečilo, že všetky centrálne protistrany v Únii majú dostatočne podrobné plány na ozdravenie pre prípad finančných ťažkostí. Takýto plán ozdravenia by mal zahŕňať primeranú škálu scenárov predpokladajúcich systémové aj špecifické stresové situácie pre centrálnu protistranu, ktoré by ohrozovali jej životaschopnosť, a mal by sa v ňom zohľadniť potenciálny vnútroštátny aj cezhraničný vplyv nákazy počas krízy. Tieto scenáre by mali byť prísnejšie ako tie, ktoré sa používajú na účely pravidelného stresového testovania podľa článku 49 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, ale mali by zostať realistické. Plán ozdravenia by mal zahŕňať širokú škálu scenárov vrátane scenárov vyplývajúcich z prípadov zlyhania, prípadov nesúvisiacich so zlyhaním a kombinácie oboch a mali by obsahovať komplexné opatrenia na nastolenie opätovného spárovania krytých aktív s pasívami, na úplnú alokáciu strát vyplývajúcich zo zlyhania zúčtovacieho člena a na primeranú absorpciu všetkých ostatných typov strát. V plánoch ozdravenia by sa malo rozlišovať medzi rôznymi typmi prípadov nesúvisiacich so zlyhaním. Plán ozdravenia by mal byť súčasťou prevádzkových pravidiel centrálnej protistrany dohodnutých zmluvne so zúčtovacími členmi. Uvedené prevádzkové pravidlá by mali ďalej obsahovať ustanovenia na zabezpečenie vykonateľnosti opatrení na ozdravenie uvedených v pláne ozdravenia vo všetkých scenároch. Plány ozdravenia by nemali počítať s prístupom k mimoriadnej verejnej finančnej podpore ani vystavovať daňovníkov riziku straty. |
| --- | --- |

(18)

S cieľom účinne riešiť problém zlyhávajúcich centrálnych protistrán by príslušné orgány mali mať právomoc ukladať centrálnym protistranám prípravné opatrenia. Mal by sa stanoviť minimálny štandard, pokiaľ ide o obsah a informácie, ktoré majú byť zahrnuté do plánov ozdravenia, aby sa zabezpečilo, že všetky centrálne protistrany v Únii majú dostatočne podrobné plány na ozdravenie pre prípad finančných ťažkostí. Takýto plán ozdravenia by mal zahŕňať primeranú škálu scenárov predpokladajúcich systémové aj špecifické stresové situácie pre centrálnu protistranu, ktoré by ohrozovali jej životaschopnosť, a mal by sa v ňom zohľadniť potenciálny vnútroštátny aj cezhraničný vplyv nákazy počas krízy. Tieto scenáre by mali byť prísnejšie ako tie, ktoré sa používajú na účely pravidelného stresového testovania podľa článku 49 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, ale mali by zostať realistické. Plán ozdravenia by mal zahŕňať širokú škálu scenárov vrátane scenárov vyplývajúcich z prípadov zlyhania, prípadov nesúvisiacich so zlyhaním a kombinácie oboch a mali by obsahovať komplexné opatrenia na nastolenie opätovného spárovania krytých aktív s pasívami, na úplnú alokáciu strát vyplývajúcich zo zlyhania zúčtovacieho člena a na primeranú absorpciu všetkých ostatných typov strát. V plánoch ozdravenia by sa malo rozlišovať medzi rôznymi typmi prípadov nesúvisiacich so zlyhaním. Plán ozdravenia by mal byť súčasťou prevádzkových pravidiel centrálnej protistrany dohodnutých zmluvne so zúčtovacími členmi. Uvedené prevádzkové pravidlá by mali ďalej obsahovať ustanovenia na zabezpečenie vykonateľnosti opatrení na ozdravenie uvedených v pláne ozdravenia vo všetkých scenároch. Plány ozdravenia by nemali počítať s prístupom k mimoriadnej verejnej finančnej podpore ani vystavovať daňovníkov riziku straty.

| (19) | Od centrálnych protistrán by sa malo vyžadovať, aby vypracovali a pravidelne preskúmavali a aktualizovali svoje plány ozdravenia. V uvedenom kontexte by sa fáza ozdravenia mala začať vtedy, keď dôjde k značnému zhoršeniu finančnej situácie centrálnej protistrany alebo existuje riziko porušenia jej kapitálových a prudenciálnych požiadaviek podľa nariadenia (EÚ) č. 648/2012, čo by mohlo viesť k porušeniu požiadaviek na udelenie povolenia, ktoré by odôvodňovalo odňatie jej povolenia podľa nariadenia (EÚ) č. 648/2012. To by sa malo určiť v súvislosti s rámcom kvalitatívnych alebo kvantitatívnych ukazovateľov zahrnutých do plánu ozdravenia. |
| --- | --- |

(19)

Od centrálnych protistrán by sa malo vyžadovať, aby vypracovali a pravidelne preskúmavali a aktualizovali svoje plány ozdravenia. V uvedenom kontexte by sa fáza ozdravenia mala začať vtedy, keď dôjde k značnému zhoršeniu finančnej situácie centrálnej protistrany alebo existuje riziko porušenia jej kapitálových a prudenciálnych požiadaviek podľa nariadenia (EÚ) č. 648/2012, čo by mohlo viesť k porušeniu požiadaviek na udelenie povolenia, ktoré by odôvodňovalo odňatie jej povolenia podľa nariadenia (EÚ) č. 648/2012. To by sa malo určiť v súvislosti s rámcom kvalitatívnych alebo kvantitatívnych ukazovateľov zahrnutých do plánu ozdravenia.

| (20) | S cieľom vytvoriť spoľahlivé stimuly ex ante a zabezpečiť spravodlivú alokáciu strát by sa v plánoch ozdravenia malo zaistiť, aby uplatňovanie nástrojov ozdravenia primerane vyvažovalo alokáciu strát medzi centrálne protistrany, zúčtovacích členov a prípadne ich klientov. Vo všeobecnosti by sa straty pri ozdravení mali rozdeliť medzi centrálne protistrany, zúčtovacích členov a prípadne ich klientov na základe ich zodpovednosti za riziko prenesené na centrálnu protistranu a ich schopnosti kontrolovať a riadiť takéto riziká. V plánoch ozdravenia by sa malo zabezpečiť, aby bolo základné imanie centrálnej protistrany vystavené stratám spôsobeným prípadmi zlyhania aj prípadmi nesúvisiacimi so zlyhaním pred alokáciou strát zúčtovacím členom. Ako stimul pre náležité riadenie rizika a ďalšie zníženie rizika strát pre daňovníkov by centrálna protistrana mala použiť časť svojich predfinancovaných účelových vlastných zdrojov, ako sa uvádza v článku 43 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, ktoré môžu zahŕňať akékoľvek základné imanie, ktoré má v držbe nad rámec svojich minimálnych kapitálových požiadaviek, s cieľom dodržať prahovú hodnotu na oznámenie podľa delegovaného aktu prijatého na základe článku 16 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 ako opatrenie na ozdravenie pred využitím iných opatrení na ozdravenie, ktoré si vyžadujú finančné príspevky od zúčtovacích členov.
  Uvedená dodatočná suma predfinancovaných účelových vlastných zdrojov, ktorá sa líši od predfinancovaných vlastných zdrojov uvedených v článku 45 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, by nemala byť nižšia ako 10 % ani vyššia ako 25 % kapitálových požiadaviek založených na rizikách vypočítaných v súlade s článkom 16 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 bez ohľadu na to, či sú tieto požiadavky nižšie alebo vyššie ako počiatočné základné imanie podľa článku 16 ods. 1 uvedeného nariadenia. |
| --- | --- |

(20)

S cieľom vytvoriť spoľahlivé stimuly ex ante a zabezpečiť spravodlivú alokáciu strát by sa v plánoch ozdravenia malo zaistiť, aby uplatňovanie nástrojov ozdravenia primerane vyvažovalo alokáciu strát medzi centrálne protistrany, zúčtovacích členov a prípadne ich klientov. Vo všeobecnosti by sa straty pri ozdravení mali rozdeliť medzi centrálne protistrany, zúčtovacích členov a prípadne ich klientov na základe ich zodpovednosti za riziko prenesené na centrálnu protistranu a ich schopnosti kontrolovať a riadiť takéto riziká. V plánoch ozdravenia by sa malo zabezpečiť, aby bolo základné imanie centrálnej protistrany vystavené stratám spôsobeným prípadmi zlyhania aj prípadmi nesúvisiacimi so zlyhaním pred alokáciou strát zúčtovacím členom. Ako stimul pre náležité riadenie rizika a ďalšie zníženie rizika strát pre daňovníkov by centrálna protistrana mala použiť časť svojich predfinancovaných účelových vlastných zdrojov, ako sa uvádza v článku 43 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, ktoré môžu zahŕňať akékoľvek základné imanie, ktoré má v držbe nad rámec svojich minimálnych kapitálových požiadaviek, s cieľom dodržať prahovú hodnotu na oznámenie podľa delegovaného aktu prijatého na základe článku 16 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 ako opatrenie na ozdravenie pred využitím iných opatrení na ozdravenie, ktoré si vyžadujú finančné príspevky od zúčtovacích členov.

Uvedená dodatočná suma predfinancovaných účelových vlastných zdrojov, ktorá sa líši od predfinancovaných vlastných zdrojov uvedených v článku 45 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, by nemala byť nižšia ako 10 % ani vyššia ako 25 % kapitálových požiadaviek založených na rizikách vypočítaných v súlade s článkom 16 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 bez ohľadu na to, či sú tieto požiadavky nižšie alebo vyššie ako počiatočné základné imanie podľa článku 16 ods. 1 uvedeného nariadenia.

| (21) | Centrálna protistrana by mala svoj plán ozdravenia predložiť príslušnému orgánu, ktorý by mal tento plán bez zbytočného odkladu zaslať kolégiu dohľadu zriadenému podľa nariadenia (EÚ) č. 648/2012 na celkové posúdenie, aby sa dospelo k spoločnému rozhodnutiu kolégia. V posúdení by malo byť uvedené, či je plán komplexný a či by sa ním reálne a včas obnovila životaschopnosť centrálnej protistrany, a to aj v obdobiach vážnych finančných ťažkostí. |
| --- | --- |

(21)

Centrálna protistrana by mala svoj plán ozdravenia predložiť príslušnému orgánu, ktorý by mal tento plán bez zbytočného odkladu zaslať kolégiu dohľadu zriadenému podľa nariadenia (EÚ) č. 648/2012 na celkové posúdenie, aby sa dospelo k spoločnému rozhodnutiu kolégia. V posúdení by malo byť uvedené, či je plán komplexný a či by sa ním reálne a včas obnovila životaschopnosť centrálnej protistrany, a to aj v obdobiach vážnych finančných ťažkostí.

| (22) | V plánoch ozdravenia by sa mali komplexným spôsobom určiť opatrenia, ktoré by centrálna protistrana prijala na riešenie akýchkoľvek nespárovaných nesplatených záväzkov, nekrytých strát, nedostatku likvidity alebo kapitálovej neprimeranosti, ako aj opatrenia na obnovu akýchkoľvek vyčerpaných predfinancovaných finančných zdrojov a mechanizmy likvidity s cieľom obnoviť životaschopnosť centrálnej protistrany a jej pokračujúcu schopnosť spĺňať požiadavky týkajúce sa povolenia. Právomoc orgánu pre riešenie krízových situácií uplatniť výzvu na hotovostné plnenie v prípade riešenia krízových situácií ani požiadavka disponovať minimálnym zmluvným záväzkom na účely výzvy na hotovostné plnenie na ozdravenie by nemali ovplyvniť právo centrálnej protistrany zaviesť do svojich pravidiel výzvy na hotovostné plnenie na ozdravenie nad rámec minimálneho povinného zmluvného záväzku podľa tohto nariadenia ani riadenie rizika centrálnej protistrany. |
| --- | --- |

(22)

V plánoch ozdravenia by sa mali komplexným spôsobom určiť opatrenia, ktoré by centrálna protistrana prijala na riešenie akýchkoľvek nespárovaných nesplatených záväzkov, nekrytých strát, nedostatku likvidity alebo kapitálovej neprimeranosti, ako aj opatrenia na obnovu akýchkoľvek vyčerpaných predfinancovaných finančných zdrojov a mechanizmy likvidity s cieľom obnoviť životaschopnosť centrálnej protistrany a jej pokračujúcu schopnosť spĺňať požiadavky týkajúce sa povolenia. Právomoc orgánu pre riešenie krízových situácií uplatniť výzvu na hotovostné plnenie v prípade riešenia krízových situácií ani požiadavka disponovať minimálnym zmluvným záväzkom na účely výzvy na hotovostné plnenie na ozdravenie by nemali ovplyvniť právo centrálnej protistrany zaviesť do svojich pravidiel výzvy na hotovostné plnenie na ozdravenie nad rámec minimálneho povinného zmluvného záväzku podľa tohto nariadenia ani riadenie rizika centrálnej protistrany.

| (23) | V plánoch ozdravenia by sa mali zohľadniť aj kybernetické útoky, ktoré by mohli viesť k výraznému zhoršeniu finančnej situácie centrálnej protistrany alebo k riziku porušenia prudenciálnych požiadaviek podľa nariadenia (EÚ) č. 648/2012. |
| --- | --- |

(23)

V plánoch ozdravenia by sa mali zohľadniť aj kybernetické útoky, ktoré by mohli viesť k výraznému zhoršeniu finančnej situácie centrálnej protistrany alebo k riziku porušenia prudenciálnych požiadaviek podľa nariadenia (EÚ) č. 648/2012.

| (24) | Centrálne protistrany by mali zabezpečiť, aby ich plán ozdravenia bol nediskriminačný a vyvážený z hľadiska jeho vplyvu a stimulov, ktoré vytvára. Účinky opatrení na ozdravenie na zúčtovacích členov a v prípade, že sú dostupné relevantné informácie, aj na ich klientov a v širšom zmysle na finančný systém Únie alebo jedného či viacerých jej členských štátov by mali byť primerané. V súlade s nariadením (EÚ) č. 648/2012 musia centrálne protistrany predovšetkým zabezpečiť, aby ich zúčtovací členovia mali voči centrálnej protistrane obmedzené expozície. Centrálne protistrany by mali zabezpečiť, aby všetky príslušné zainteresované strany boli zapojené do vypracovania plánu ozdravenia podľa potreby prostredníctvom ich zapojenia do výboru pre riziká centrálnej protistrany a tým, že sa s nimi bude primerane konzultovať. Keďže možno očakávať, že sa stanoviská zainteresovaných strán budú líšiť, mali by centrálne protistrany stanoviť jasné postupy pre zvládnutie rôznorodosti názorov zainteresovaných strán, ako aj akéhokoľvek konfliktu záujmov medzi týmito zainteresovanými stranami a centrálnou protistranou. |
| --- | --- |

(24)

Centrálne protistrany by mali zabezpečiť, aby ich plán ozdravenia bol nediskriminačný a vyvážený z hľadiska jeho vplyvu a stimulov, ktoré vytvára. Účinky opatrení na ozdravenie na zúčtovacích členov a v prípade, že sú dostupné relevantné informácie, aj na ich klientov a v širšom zmysle na finančný systém Únie alebo jedného či viacerých jej členských štátov by mali byť primerané. V súlade s nariadením (EÚ) č. 648/2012 musia centrálne protistrany predovšetkým zabezpečiť, aby ich zúčtovací členovia mali voči centrálnej protistrane obmedzené expozície. Centrálne protistrany by mali zabezpečiť, aby všetky príslušné zainteresované strany boli zapojené do vypracovania plánu ozdravenia podľa potreby prostredníctvom ich zapojenia do výboru pre riziká centrálnej protistrany a tým, že sa s nimi bude primerane konzultovať. Keďže možno očakávať, že sa stanoviská zainteresovaných strán budú líšiť, mali by centrálne protistrany stanoviť jasné postupy pre zvládnutie rôznorodosti názorov zainteresovaných strán, ako aj akéhokoľvek konfliktu záujmov medzi týmito zainteresovanými stranami a centrálnou protistranou.

| (25) | Vzhľadom na globálnu povahu trhov, ktorým centrálne protistrany poskytujú služby, by prevádzkové pravidlá centrálnej protistrany mali zahŕňať zmluvné ustanovenia na zabezpečenie jej schopnosti uplatňovať možnosti ozdravenia v prípade potreby na zmluvy alebo aktíva, ktoré sa riadia právom tretej krajiny, alebo na subjekty so sídlom v tretích krajinách. |
| --- | --- |

(25)

Vzhľadom na globálnu povahu trhov, ktorým centrálne protistrany poskytujú služby, by prevádzkové pravidlá centrálnej protistrany mali zahŕňať zmluvné ustanovenia na zabezpečenie jej schopnosti uplatňovať možnosti ozdravenia v prípade potreby na zmluvy alebo aktíva, ktoré sa riadia právom tretej krajiny, alebo na subjekty so sídlom v tretích krajinách.

| (26) | Ak centrálna protistrana nepredloží primeraný plán ozdravenia, príslušné orgány by mali mať možnosť požadovať od centrálnej protistrany, aby prijala opatrenia potrebné na nápravu podstatných nedostatkov plánu s cieľom posilniť obchodnú činnosť centrálnej protistrany a zabezpečiť, aby centrálna protistrana mohla v prípade zlyhania alokovať straty, obnoviť svoje základné imanie a prípadne opätovne spárovať kryté aktíva s pasívami. Uvedená právomoc by mala umožniť príslušným orgánom, aby prijali preventívne opatrenia, pokiaľ je to potrebné na riešenie akýchkoľvek nedostatkov, a tým aj na splnenie cieľov finančnej stability. |
| --- | --- |

(26)

Ak centrálna protistrana nepredloží primeraný plán ozdravenia, príslušné orgány by mali mať možnosť požadovať od centrálnej protistrany, aby prijala opatrenia potrebné na nápravu podstatných nedostatkov plánu s cieľom posilniť obchodnú činnosť centrálnej protistrany a zabezpečiť, aby centrálna protistrana mohla v prípade zlyhania alokovať straty, obnoviť svoje základné imanie a prípadne opätovne spárovať kryté aktíva s pasívami. Uvedená právomoc by mala umožniť príslušným orgánom, aby prijali preventívne opatrenia, pokiaľ je to potrebné na riešenie akýchkoľvek nedostatkov, a tým aj na splnenie cieľov finančnej stability.

| (27) | Vo výnimočných prípadoch zníženia ziskov z variačnej marže v nadväznosti na prípad nesúvisiaci so zlyhaním a ak je ozdravenie úspešné mal by byť príslušný orgán schopný požadovať od centrálnej protistrany, aby zúčtovacím členom poskytla náhradu úmernú ich strate prevyšujúcej ich zmluvné záväzky, a to prostredníctvom hotovostných platieb, alebo by prípadne mohol požadovať od centrálnej protistrany vydanie nástrojov uznávajúcich nárok na budúce zisky centrálnej protistrany. |
| --- | --- |

(27)

Vo výnimočných prípadoch zníženia ziskov z variačnej marže v nadväznosti na prípad nesúvisiaci so zlyhaním a ak je ozdravenie úspešné mal by byť príslušný orgán schopný požadovať od centrálnej protistrany, aby zúčtovacím členom poskytla náhradu úmernú ich strate prevyšujúcej ich zmluvné záväzky, a to prostredníctvom hotovostných platieb, alebo by prípadne mohol požadovať od centrálnej protistrany vydanie nástrojov uznávajúcich nárok na budúce zisky centrálnej protistrany.

| (28) | Plánovanie riešenia krízových situácií je základným prvkom účinného riešenia krízových situácií. Tieto plány by mal vypracovať orgán pre riešenie krízových situácií centrálnej protistrany a mali by sa spoločne schváliť v kolégiu pre riešenie krízových situácií. Tieto plány by mali zahŕňať širokú škálu scenárov a mali by rozlišovať scenáre vyplývajúce z prípadov zlyhania, prípadov nesúvisiacich so zlyhaním a kombinácie oboch, ako aj rôzne druhy prípadov nesúvisiacich so zlyhaním. Orgány by mali mať všetky informácie potrebné na identifikovanie zásadných funkcií a na zabezpečenie ich kontinuity. Obsah plánu riešenia krízových situácií by však mal byť primeraný činnostiam centrálnej protistrany a druhom produktov, ktoré zúčtováva, a mal by okrem iného vychádzať z informácií poskytnutých centrálnou protistranou. S cieľom uľahčiť vykonateľnosť výziev na hotovostné plnenie v prípade riešenia krízových situácií a znižovania sumy akýchkoľvek ziskov splatných zúčtovaciemu členovi centrálnej protistrany, ktorý nezlyhal, pri riešení krízových situácií, mal by sa v prevádzkových pravidlách centrálnej protistrany uviesť odkaz na právomoc orgánu pre riešenie krízových situácií vyžadovať takéto výzvy na hotovostné plnenie v prípade riešenia krízových situácií a takéto znižovanie. Prevádzkové pravidlá centrálnej protistrany, ktoré sú zmluvne dohodnuté so zúčtovacími členmi, by podľa potreby mali obsahovať ustanovenia na zabezpečenie vykonateľnosti iných opatrení na riešenie krízových situácií orgánmi pre riešenie krízových situácií. |
| --- | --- |

(28)

Plánovanie riešenia krízových situácií je základným prvkom účinného riešenia krízových situácií. Tieto plány by mal vypracovať orgán pre riešenie krízových situácií centrálnej protistrany a mali by sa spoločne schváliť v kolégiu pre riešenie krízových situácií. Tieto plány by mali zahŕňať širokú škálu scenárov a mali by rozlišovať scenáre vyplývajúce z prípadov zlyhania, prípadov nesúvisiacich so zlyhaním a kombinácie oboch, ako aj rôzne druhy prípadov nesúvisiacich so zlyhaním. Orgány by mali mať všetky informácie potrebné na identifikovanie zásadných funkcií a na zabezpečenie ich kontinuity. Obsah plánu riešenia krízových situácií by však mal byť primeraný činnostiam centrálnej protistrany a druhom produktov, ktoré zúčtováva, a mal by okrem iného vychádzať z informácií poskytnutých centrálnou protistranou. S cieľom uľahčiť vykonateľnosť výziev na hotovostné plnenie v prípade riešenia krízových situácií a znižovania sumy akýchkoľvek ziskov splatných zúčtovaciemu členovi centrálnej protistrany, ktorý nezlyhal, pri riešení krízových situácií, mal by sa v prevádzkových pravidlách centrálnej protistrany uviesť odkaz na právomoc orgánu pre riešenie krízových situácií vyžadovať takéto výzvy na hotovostné plnenie v prípade riešenia krízových situácií a takéto znižovanie. Prevádzkové pravidlá centrálnej protistrany, ktoré sú zmluvne dohodnuté so zúčtovacími členmi, by podľa potreby mali obsahovať ustanovenia na zabezpečenie vykonateľnosti iných opatrení na riešenie krízových situácií orgánmi pre riešenie krízových situácií.

| (29) | Orgány pre riešenie krízových situácií by na základe posúdenia riešiteľnosti krízovej situácie mali mať právomoc požadovať priamo alebo nepriamo prostredníctvom príslušného orgánu zmeny právnej alebo prevádzkovej štruktúry a organizácie centrálnych protistrán, prijímať nutné a primerané opatrenia na zníženie alebo odstránenie podstatných prekážok uplatňovania nástrojov riešenia krízových situácií a na zabezpečenie ich riešiteľnosti krízovej situácie. Zohľadňujúc rozličnú štruktúru skupín, ku ktorým patria centrálne protistrany, rozdiely v štruktúrach v porovnaní s bankovými skupinami a rozličné regulačné rámce, ktoré sa vzťahujú na jednotlivé subjekty v rámci takýchto skupín, by orgán pre riešenie krízových situácií centrálnej protistrany v konzultácii s príslušným orgánom centrálnej protistrany mal mať možnosť posúdiť, či vynútenie zmien právnej alebo prevádzkovej štruktúry centrálnej protistrany alebo akýchkoľvek subjektov skupiny, ktoré priamo alebo nepriamo kontroluje, zahŕňa aj také zmeny v štruktúrach skupiny, ku ktorej centrálna protistrana patrí, ktoré by mohli viesť k právnemu napadnutiu alebo k problémom vykonateľnosti v závislosti od konkrétnych príslušných právnych okolností. Orgán pre riešenie krízových situácií pri posudzovaní možností odstránenia takýchto prekážok brániacich riešeniu krízových situácií by mal mať možnosť navrhnúť iný súbor opatrení na riešenie krízových situácií ako požadovanie zmien právnej alebo prevádzkovej štruktúry skupiny, ak by sa použitím takýchto alternatívnych opatrení odstránili prekážky brániace riešiteľnosti krízovej situácie rovnocenným spôsobom. |
| --- | --- |

(29)

Orgány pre riešenie krízových situácií by na základe posúdenia riešiteľnosti krízovej situácie mali mať právomoc požadovať priamo alebo nepriamo prostredníctvom príslušného orgánu zmeny právnej alebo prevádzkovej štruktúry a organizácie centrálnych protistrán, prijímať nutné a primerané opatrenia na zníženie alebo odstránenie podstatných prekážok uplatňovania nástrojov riešenia krízových situácií a na zabezpečenie ich riešiteľnosti krízovej situácie. Zohľadňujúc rozličnú štruktúru skupín, ku ktorým patria centrálne protistrany, rozdiely v štruktúrach v porovnaní s bankovými skupinami a rozličné regulačné rámce, ktoré sa vzťahujú na jednotlivé subjekty v rámci takýchto skupín, by orgán pre riešenie krízových situácií centrálnej protistrany v konzultácii s príslušným orgánom centrálnej protistrany mal mať možnosť posúdiť, či vynútenie zmien právnej alebo prevádzkovej štruktúry centrálnej protistrany alebo akýchkoľvek subjektov skupiny, ktoré priamo alebo nepriamo kontroluje, zahŕňa aj také zmeny v štruktúrach skupiny, ku ktorej centrálna protistrana patrí, ktoré by mohli viesť k právnemu napadnutiu alebo k problémom vykonateľnosti v závislosti od konkrétnych príslušných právnych okolností. Orgán pre riešenie krízových situácií pri posudzovaní možností odstránenia takýchto prekážok brániacich riešeniu krízových situácií by mal mať možnosť navrhnúť iný súbor opatrení na riešenie krízových situácií ako požadovanie zmien právnej alebo prevádzkovej štruktúry skupiny, ak by sa použitím takýchto alternatívnych opatrení odstránili prekážky brániace riešiteľnosti krízovej situácie rovnocenným spôsobom.

| (30) | Pokiaľ ide o plány riešenia krízových situácií a posudzovania riešiteľnosti krízových situácií, nad každodennými posudkami dohľadu prevažuje potreba prijať skrátené a zrýchlené reštrukturalizačné opatrenia na zabezpečenie zásadných funkcií centrálnej protistrany a na ochranu finančnej stability. V prípade nezhody medzi jednotlivými členmi kolégia pre riešenie krízových situácií, pokiaľ ide o rozhodnutia, ktoré sa majú prijať v súvislosti s plánom riešenia krízových situácií centrálnej protistrany, posudzovanie riešiteľnosti krízových situácií centrálnej protistrany a rozhodnutie odstrániť akékoľvek prekážky brániace riešeniu, by mal Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre cenné papiere a trhy) (ďalej len „ESMA“) zohrávať úlohu mediátora v súlade s článkom 19 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1095/2010 (6). Takúto záväznú mediáciu zo strany ESMA by však mal pripraviť na posúdenie interný výbor ESMA, a to so zreteľom na právomoci členov ESMA zabezpečiť finančnú stabilitu a dohľad nad zúčtovacími členmi vo viacerých členských štátoch. Do interného výboru ESMA by mali byť ako pozorovatelia prizvané určité príslušné orgány podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 (7) vzhľadom na skutočnosť, že tieto orgány vykonávajú podobné úlohy na základe smernice 2014/59/EÚ. Takáto záväzná mediácia by nemala brániť vykonávať nezáväznú mediáciu v súlade s článkom 31 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010 v iných prípadoch. V súlade s článkom 38 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010 nesmie takáto záväzná mediácia zasahovať do fiškálnej zodpovednosti členských štátov. |
| --- | --- |

(30)

Pokiaľ ide o plány riešenia krízových situácií a posudzovania riešiteľnosti krízových situácií, nad každodennými posudkami dohľadu prevažuje potreba prijať skrátené a zrýchlené reštrukturalizačné opatrenia na zabezpečenie zásadných funkcií centrálnej protistrany a na ochranu finančnej stability. V prípade nezhody medzi jednotlivými členmi kolégia pre riešenie krízových situácií, pokiaľ ide o rozhodnutia, ktoré sa majú prijať v súvislosti s plánom riešenia krízových situácií centrálnej protistrany, posudzovanie riešiteľnosti krízových situácií centrálnej protistrany a rozhodnutie odstrániť akékoľvek prekážky brániace riešeniu, by mal Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre cenné papiere a trhy) (ďalej len „ESMA“) zohrávať úlohu mediátora v súlade s článkom 19 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1095/2010 (6). Takúto záväznú mediáciu zo strany ESMA by však mal pripraviť na posúdenie interný výbor ESMA, a to so zreteľom na právomoci členov ESMA zabezpečiť finančnú stabilitu a dohľad nad zúčtovacími členmi vo viacerých členských štátoch. Do interného výboru ESMA by mali byť ako pozorovatelia prizvané určité príslušné orgány podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 (7) vzhľadom na skutočnosť, že tieto orgány vykonávajú podobné úlohy na základe smernice 2014/59/EÚ. Takáto záväzná mediácia by nemala brániť vykonávať nezáväznú mediáciu v súlade s článkom 31 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010 v iných prípadoch. V súlade s článkom 38 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010 nesmie takáto záväzná mediácia zasahovať do fiškálnej zodpovednosti členských štátov.

| (31) | Mohlo by byť potrebné, aby sa v pláne ozdravenia centrálnej protistrany stanovili podmienky, za ktorých by sa aktivovalo poskytnutie možných zmluvne záväzných dohôd o finančnej podpore, záruk alebo iných foriem prevádzkovej podpory zo strany materského podniku alebo iného subjektu zo skupiny centrálnej protistrane v rámci tej istej skupiny. Transparentnosť v súvislosti s takýmito mechanizmami by zmiernila riziká pre likviditu a platobnú schopnosť subjektu skupiny poskytujúceho podporu centrálnej protistrane vo finančných ťažkostiach. Každá zmena takýchto mechanizmov, ktorá ovplyvňuje kvalitu a povahu takejto podpory zo strany skupiny, by sa preto mala považovať za podstatnú zmenu na účely preskúmania plánu ozdravenia. |
| --- | --- |

(31)

Mohlo by byť potrebné, aby sa v pláne ozdravenia centrálnej protistrany stanovili podmienky, za ktorých by sa aktivovalo poskytnutie možných zmluvne záväzných dohôd o finančnej podpore, záruk alebo iných foriem prevádzkovej podpory zo strany materského podniku alebo iného subjektu zo skupiny centrálnej protistrane v rámci tej istej skupiny. Transparentnosť v súvislosti s takýmito mechanizmami by zmiernila riziká pre likviditu a platobnú schopnosť subjektu skupiny poskytujúceho podporu centrálnej protistrane vo finančných ťažkostiach. Každá zmena takýchto mechanizmov, ktorá ovplyvňuje kvalitu a povahu takejto podpory zo strany skupiny, by sa preto mala považovať za podstatnú zmenu na účely preskúmania plánu ozdravenia.

| (32) | Vzhľadom na citlivosť informácií, ktoré obsahujú plány ozdravenia a riešenia krízových situácií, by sa na tieto plány mali vzťahovať primerané ustanovenia o dôvernosti. |
| --- | --- |

(32)

Vzhľadom na citlivosť informácií, ktoré obsahujú plány ozdravenia a riešenia krízových situácií, by sa na tieto plány mali vzťahovať primerané ustanovenia o dôvernosti.

| (33) | Príslušné orgány by mali postúpiť plány ozdravenia a akékoľvek ich zmeny príslušným orgánom pre riešenie krízových situácií a tie by mali postúpiť plány riešenia krízových situácií a akékoľvek ich zmeny príslušným orgánom, aby boli všetky relevantné orgány neustále plnohodnotne informované. |
| --- | --- |

(33)

Príslušné orgány by mali postúpiť plány ozdravenia a akékoľvek ich zmeny príslušným orgánom pre riešenie krízových situácií a tie by mali postúpiť plány riešenia krízových situácií a akékoľvek ich zmeny príslušným orgánom, aby boli všetky relevantné orgány neustále plnohodnotne informované.

| (34) | S cieľom zachovať finančnú stabilitu je potrebné, aby príslušné orgány boli schopné napraviť zhoršenie finančnej a hospodárskej situácie centrálnej protistrany skôr, než daná centrálna protistrana dosiahne bod, v ktorom orgány nebudú mať inú možnosť než riešiť jej krízovú situáciu alebo nariadiť centrálnej protistrane zmeniť jej opatrenia na ozdravenie, ak by mali mať škodlivý vplyv na celkovú finančnú stabilitu. Preto by mali byť príslušným orgánom udelené právomoci včasnej intervencie, aby sa zabránilo nepriaznivým účinkom na finančnú stabilitu alebo záujmy klientov, ktoré by mohli vyplynúť z uplatňovania niektorých opatrení centrálnej protistrany, alebo aby sa tieto účinky minimalizovali. Právomoci včasnej intervencie by sa mali udeliť príslušným orgánom, a to nad rámec ich právomocí stanovených vo vnútroštátnom práve členských štátov alebo podľa nariadenia (EÚ) č. 648/2012 pre prípad iných okolností než tých, ktoré sa považujú za včasnú intervenciu. Právomoci včasnej intervencie by mali zahŕňať právomoc v čo najväčšej možnej miere obmedziť alebo zakázať akékoľvek odmeňovanie z kapitálu a nástrojov považovaných za kapitál vrátane výplat dividend a spätných výkupov centrálnou protistranou, bez toho, aby došlo k vyvolaniu prípadu zlyhania, a tiež právomoc obmedziť, zakázať alebo zmraziť akékoľvek platby pohyblivej zložky odmeňovania stanovenej v rámci politiky odmeňovania, ktorú uplatňuje centrálna protistrana podľa článku 26 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, dobrovoľných platieb dôchodkového zabezpečenia alebo odstupného pre vrcholový manažment. |
| --- | --- |

(34)

S cieľom zachovať finančnú stabilitu je potrebné, aby príslušné orgány boli schopné napraviť zhoršenie finančnej a hospodárskej situácie centrálnej protistrany skôr, než daná centrálna protistrana dosiahne bod, v ktorom orgány nebudú mať inú možnosť než riešiť jej krízovú situáciu alebo nariadiť centrálnej protistrane zmeniť jej opatrenia na ozdravenie, ak by mali mať škodlivý vplyv na celkovú finančnú stabilitu. Preto by mali byť príslušným orgánom udelené právomoci včasnej intervencie, aby sa zabránilo nepriaznivým účinkom na finančnú stabilitu alebo záujmy klientov, ktoré by mohli vyplynúť z uplatňovania niektorých opatrení centrálnej protistrany, alebo aby sa tieto účinky minimalizovali. Právomoci včasnej intervencie by sa mali udeliť príslušným orgánom, a to nad rámec ich právomocí stanovených vo vnútroštátnom práve členských štátov alebo podľa nariadenia (EÚ) č. 648/2012 pre prípad iných okolností než tých, ktoré sa považujú za včasnú intervenciu. Právomoci včasnej intervencie by mali zahŕňať právomoc v čo najväčšej možnej miere obmedziť alebo zakázať akékoľvek odmeňovanie z kapitálu a nástrojov považovaných za kapitál vrátane výplat dividend a spätných výkupov centrálnou protistranou, bez toho, aby došlo k vyvolaniu prípadu zlyhania, a tiež právomoc obmedziť, zakázať alebo zmraziť akékoľvek platby pohyblivej zložky odmeňovania stanovenej v rámci politiky odmeňovania, ktorú uplatňuje centrálna protistrana podľa článku 26 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, dobrovoľných platieb dôchodkového zabezpečenia alebo odstupného pre vrcholový manažment.

| (35) | V rámci právomocí včasnej intervencie a v súlade s príslušnými ustanoveniami vnútroštátneho práva by mal mať príslušný orgán možnosť vymenovať dočasného správcu, ktorý buď nahradí radu a vrcholový manažment centrálnej protistrany, alebo s nimi dočasne pracuje. Úlohou dočasného správcu by malo byť vykonávanie všetkých právomocí, ktoré mu boli udelené, s výhradou akýchkoľvek podmienok uložených pri jeho vymenovaní, s cieľom presadzovať riešenia na nápravu finančnej situácie centrálnej protistrany. Vymenovaním dočasného správcu by sa nemalo nenáležite zasahovať do práv akcionárov alebo majiteľov, alebo do procesných povinností stanovených v práve Únie alebo vo vnútroštátnom práve týkajúcom sa obchodných spoločností a mali by sa pri ňom dodržiavať medzinárodné povinnosti Únie a členských štátov vo vzťahu k ochrane investícií. |
| --- | --- |

(35)

V rámci právomocí včasnej intervencie a v súlade s príslušnými ustanoveniami vnútroštátneho práva by mal mať príslušný orgán možnosť vymenovať dočasného správcu, ktorý buď nahradí radu a vrcholový manažment centrálnej protistrany, alebo s nimi dočasne pracuje. Úlohou dočasného správcu by malo byť vykonávanie všetkých právomocí, ktoré mu boli udelené, s výhradou akýchkoľvek podmienok uložených pri jeho vymenovaní, s cieľom presadzovať riešenia na nápravu finančnej situácie centrálnej protistrany. Vymenovaním dočasného správcu by sa nemalo nenáležite zasahovať do práv akcionárov alebo majiteľov, alebo do procesných povinností stanovených v práve Únie alebo vo vnútroštátnom práve týkajúcom sa obchodných spoločností a mali by sa pri ňom dodržiavať medzinárodné povinnosti Únie a členských štátov vo vzťahu k ochrane investícií.

| (36) | Akcionári by si mali počas ozdravenia a fáz včasnej intervencie v plnom rozsahu ponechať svoje práva. Takéto práva by mali stratiť, keď sa začne riešiť krízová situácia centrálnej protistrany. Akékoľvek odmeňovanie z kapitálu a nástrojov považovaných za kapitál vrátane výplat dividend a spätných výkupov centrálnou protistranou by mali byť pri ozdravnom postupe v čo najväčšej miere obmedzené alebo zakázané bez toho, aby došlo k vyvolaniu prípadu zlyhania. Držitelia majetkovej účasti v centrálnej protistrane by mali pri riešení krízovej situácie absorbovať straty ako prví spôsobom, ktorý minimalizuje riziko právneho napadnutia z ich strany v prípade, keď sú takéto straty väčšie ako straty, ktoré by im vznikli v rámci bežného konkurzného konania, známym tiež ako zásada, že „žiadny veriteľ sa nesmie dostať do nevýhodnejšieho postavenia“. Orgán pre riešenie krízových situácií by mal mať možnosť odchýliť sa od zásady, že „žiadny veriteľ sa nesmie dostať do nevýhodnejšieho postavenia“. Akcionár alebo veriteľ, ktorému vznikla strata väčšia, než aká by mu vznikla v rámci bežného konkurzného konania, by však mal mať nárok na vyplatenie rozdielu. |
| --- | --- |

(36)

Akcionári by si mali počas ozdravenia a fáz včasnej intervencie v plnom rozsahu ponechať svoje práva. Takéto práva by mali stratiť, keď sa začne riešiť krízová situácia centrálnej protistrany. Akékoľvek odmeňovanie z kapitálu a nástrojov považovaných za kapitál vrátane výplat dividend a spätných výkupov centrálnou protistranou by mali byť pri ozdravnom postupe v čo najväčšej miere obmedzené alebo zakázané bez toho, aby došlo k vyvolaniu prípadu zlyhania. Držitelia majetkovej účasti v centrálnej protistrane by mali pri riešení krízovej situácie absorbovať straty ako prví spôsobom, ktorý minimalizuje riziko právneho napadnutia z ich strany v prípade, keď sú takéto straty väčšie ako straty, ktoré by im vznikli v rámci bežného konkurzného konania, známym tiež ako zásada, že „žiadny veriteľ sa nesmie dostať do nevýhodnejšieho postavenia“. Orgán pre riešenie krízových situácií by mal mať možnosť odchýliť sa od zásady, že „žiadny veriteľ sa nesmie dostať do nevýhodnejšieho postavenia“. Akcionár alebo veriteľ, ktorému vznikla strata väčšia, než aká by mu vznikla v rámci bežného konkurzného konania, by však mal mať nárok na vyplatenie rozdielu.

| (37) | Rámcom pre riešenie krízových situácií by sa malo zabezpečiť včasné začatie riešenia krízovej situácie, skôr ako sa centrálna protistrana stane platobne neschopnou. Centrálna protistrana by sa mala považovať za zlyhávajúcu alebo pravdepodobne zlyhávajúcu, ak porušuje alebo pravdepodobne bude v blízkej budúcnosti porušovať požiadavky na zachovanie povolenia, ak sa jej ozdravením nepodarilo alebo sa pravdepodobne nepodarí obnoviť jej životaschopnosť, ak centrálna protistrana nie je schopná alebo pravdepodobne nebude schopná vykonávať zásadnú funkciu, ak aktíva centrálnej protistrany presahujú alebo v blízkej budúcnosti pravdepodobne presiahnu jej záväzky, ak centrálna protistrana nie je alebo v blízkej budúcnosti pravdepodobne nebude schopná uhradiť svoje dlhy alebo iné záväzky v čase ich splatnosti, alebo ak si centrálna protistrana vyžaduje mimoriadnu verejnú finančnú podporu. Skutočnosť, že centrálna protistrana nespĺňa všetky požiadavky na udelenie povolenia, by sama osebe nemala odôvodňovať začatie riešenia krízovej situácie. |
| --- | --- |

(37)

Rámcom pre riešenie krízových situácií by sa malo zabezpečiť včasné začatie riešenia krízovej situácie, skôr ako sa centrálna protistrana stane platobne neschopnou. Centrálna protistrana by sa mala považovať za zlyhávajúcu alebo pravdepodobne zlyhávajúcu, ak porušuje alebo pravdepodobne bude v blízkej budúcnosti porušovať požiadavky na zachovanie povolenia, ak sa jej ozdravením nepodarilo alebo sa pravdepodobne nepodarí obnoviť jej životaschopnosť, ak centrálna protistrana nie je schopná alebo pravdepodobne nebude schopná vykonávať zásadnú funkciu, ak aktíva centrálnej protistrany presahujú alebo v blízkej budúcnosti pravdepodobne presiahnu jej záväzky, ak centrálna protistrana nie je alebo v blízkej budúcnosti pravdepodobne nebude schopná uhradiť svoje dlhy alebo iné záväzky v čase ich splatnosti, alebo ak si centrálna protistrana vyžaduje mimoriadnu verejnú finančnú podporu. Skutočnosť, že centrálna protistrana nespĺňa všetky požiadavky na udelenie povolenia, by sama osebe nemala odôvodňovať začatie riešenia krízovej situácie.

| (38) | Poskytnutie núdzovej pomoci na zvýšenie likvidity od centrálnej banky – ak je takáto facilita k dispozícii – by nemalo byť chápané ako preukázanie, že centrálna protistrana nie je alebo v blízkej budúcnosti nebude schopná uhradiť svoje záväzky v čase ich splatnosti. S cieľom zachovať finančnú stabilitu, najmä v prípade systémového nedostatku likvidity, by štátne záruky k facilitám likvidity od centrálnych bánk alebo štátne záruky k novo vydaným záväzkom na účel nápravy vážneho narušenia hospodárstva členského štátu nemali aktivovať vstup do riešenia krízových situácií za predpokladu, že sa splní niekoľko podmienok. |
| --- | --- |

(38)

Poskytnutie núdzovej pomoci na zvýšenie likvidity od centrálnej banky – ak je takáto facilita k dispozícii – by nemalo byť chápané ako preukázanie, že centrálna protistrana nie je alebo v blízkej budúcnosti nebude schopná uhradiť svoje záväzky v čase ich splatnosti. S cieľom zachovať finančnú stabilitu, najmä v prípade systémového nedostatku likvidity, by štátne záruky k facilitám likvidity od centrálnych bánk alebo štátne záruky k novo vydaným záväzkom na účel nápravy vážneho narušenia hospodárstva členského štátu nemali aktivovať vstup do riešenia krízových situácií za predpokladu, že sa splní niekoľko podmienok.

| (39) | Členovia európskeho systému centrálnych bánk (ďalej len „ESCB“) a iné orgány členských štátov vykonávajúce podobné funkcie, iné verejné orgány Únie poverené riadením verejného dlhu alebo intervenciou v súvislosti s riadením tohto dlhu, Banka pre medzinárodné zúčtovanie, ako aj iné subjekty uvedené v článku 1 ods. 4 a 5 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 môžu v súvislosti so svojimi operáciami konať ako zúčtovací člen. Na uvedené subjekty by sa nemali vzťahovať nástroje alokácie strát uvedené v pláne ozdravenia centrálnych protistrán. Podobne, orgány pre riešenie krízových situácií by v súvislosti s uvedenými subjektmi nemali uplatňovať nástroje alokácie strát s cieľom zabrániť expozícii verejných finančných prostriedkov. |
| --- | --- |

(39)

Členovia európskeho systému centrálnych bánk (ďalej len „ESCB“) a iné orgány členských štátov vykonávajúce podobné funkcie, iné verejné orgány Únie poverené riadením verejného dlhu alebo intervenciou v súvislosti s riadením tohto dlhu, Banka pre medzinárodné zúčtovanie, ako aj iné subjekty uvedené v článku 1 ods. 4 a 5 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 môžu v súvislosti so svojimi operáciami konať ako zúčtovací člen. Na uvedené subjekty by sa nemali vzťahovať nástroje alokácie strát uvedené v pláne ozdravenia centrálnych protistrán. Podobne, orgány pre riešenie krízových situácií by v súvislosti s uvedenými subjektmi nemali uplatňovať nástroje alokácie strát s cieľom zabrániť expozícii verejných finančných prostriedkov.

| (40) | Ak centrálna protistrana spĺňa podmienky na riešenie krízových situácií, orgán pre riešenie krízových situácií centrálnej protistrany by mal mať k dispozícii harmonizovaný súbor nástrojov riešenia krízových situácií a príslušných právomocí. Tie by mali orgánu pre riešenie krízových situácií umožňovať riešiť scenáre zapríčinené prípadmi zlyhania aj prípadmi nesúvisiacimi so zlyhaním alebo kombináciou oboch. Ich vykonávanie by malo podliehať spoločným podmienkam, cieľom a všeobecným zásadám. Uplatňovanie takýchto nástrojov alebo právomocí by najmä nemalo zasahovať do účinného riešenia krízových situácií cezhraničných skupín. |
| --- | --- |

(40)

Ak centrálna protistrana spĺňa podmienky na riešenie krízových situácií, orgán pre riešenie krízových situácií centrálnej protistrany by mal mať k dispozícii harmonizovaný súbor nástrojov riešenia krízových situácií a príslušných právomocí. Tie by mali orgánu pre riešenie krízových situácií umožňovať riešiť scenáre zapríčinené prípadmi zlyhania aj prípadmi nesúvisiacimi so zlyhaním alebo kombináciou oboch. Ich vykonávanie by malo podliehať spoločným podmienkam, cieľom a všeobecným zásadám. Uplatňovanie takýchto nástrojov alebo právomocí by najmä nemalo zasahovať do účinného riešenia krízových situácií cezhraničných skupín.

| (41) | Primárnymi cieľmi riešenia krízových situácií by malo byť zaručenie kontinuity zásadných funkcií, zabránenie nepriaznivým účinkom na finančnú stabilitu a ochrana verejných finančných prostriedkov. |
| --- | --- |

(41)

Primárnymi cieľmi riešenia krízových situácií by malo byť zaručenie kontinuity zásadných funkcií, zabránenie nepriaznivým účinkom na finančnú stabilitu a ochrana verejných finančných prostriedkov.

| (42) | Zásadné funkcie zlyhávajúcej centrálnej protistrany by sa mali zachovať, aj keď podľa potreby reštrukturalizované so zmenami v riadení, a to uplatnením nástrojov riešenia krízových situácií a v maximálnej možnej miere použitím súkromných finančných prostriedkov a bez spoliehania sa na mimoriadnu verejnú finančnú podporu. Tento cieľ by sa mohol dosiahnuť alokáciou neuhradených strát a opätovným obnovením spárovania krytých aktív centrálnej protistrany s jej pasívami prostredníctvom uplatňovania nástrojov alokácie pozícií a strát v prípade strát vyplývajúcich zo zlyhania alebo, v prípade strát nesúvisiacich so zlyhaním, prostredníctvom nástrojov odpísania kapitálu a odpísania a konverzie nezabezpečených záväzkov na kapitál s cieľom absorbovať straty a rekapitalizovať centrálnu protistranu. Aby sa zabránilo potrebe uplatňovať vládne stabilizačné nástroje, mal by mať orgán pre riešenie krízových situácií aj možnosť použiť výzvu na hotovostné plnenie v prípade riešenia krízových situácií v nadväznosti na prípady nesúvisiace so zlyhaním. Centrálnu protistranu alebo osobitnú zúčtovaciu službu by malo byť tiež možné predať solventnej centrálnej protistrane ako tretej strane, ktorá je schopná vykonávať a riadiť prevedené zúčtovacie činnosti, alebo ju s ňou zlúčiť. V súlade s cieľom zachovať zásadné funkcie centrálnej protistrany a ešte pred prijatím opísaných opatrení by orgán pre riešenie krízových situácií mal vo všeobecnosti vymáhať akékoľvek existujúce a nesplatené zmluvné záväzky voči centrálnej protistrane v súlade s tým, ako by sa vymáhali podľa jej prevádzkových pravidiel, najmä vrátane akýchkoľvek zmluvných povinností zo strany zúčtovacích členov splniť výzvy na hotovostné plnenie na ozdravenie alebo prevziať pozície zúčtovacích členov, ktorí zlyhali, či už prostredníctvom aukcie, alebo iných dohodnutých prostriedkov uvedených v prevádzkových pravidlách centrálnej protistrany, ako aj akýchkoľvek existujúcich a nesplatených zmluvných záväzkov, ktoré zaväzujú iné strany ako zúčtovacích členov k akýmkoľvek formám finančnej podpory. |
| --- | --- |

(42)

Zásadné funkcie zlyhávajúcej centrálnej protistrany by sa mali zachovať, aj keď podľa potreby reštrukturalizované so zmenami v riadení, a to uplatnením nástrojov riešenia krízových situácií a v maximálnej možnej miere použitím súkromných finančných prostriedkov a bez spoliehania sa na mimoriadnu verejnú finančnú podporu. Tento cieľ by sa mohol dosiahnuť alokáciou neuhradených strát a opätovným obnovením spárovania krytých aktív centrálnej protistrany s jej pasívami prostredníctvom uplatňovania nástrojov alokácie pozícií a strát v prípade strát vyplývajúcich zo zlyhania alebo, v prípade strát nesúvisiacich so zlyhaním, prostredníctvom nástrojov odpísania kapitálu a odpísania a konverzie nezabezpečených záväzkov na kapitál s cieľom absorbovať straty a rekapitalizovať centrálnu protistranu. Aby sa zabránilo potrebe uplatňovať vládne stabilizačné nástroje, mal by mať orgán pre riešenie krízových situácií aj možnosť použiť výzvu na hotovostné plnenie v prípade riešenia krízových situácií v nadväznosti na prípady nesúvisiace so zlyhaním. Centrálnu protistranu alebo osobitnú zúčtovaciu službu by malo byť tiež možné predať solventnej centrálnej protistrane ako tretej strane, ktorá je schopná vykonávať a riadiť prevedené zúčtovacie činnosti, alebo ju s ňou zlúčiť. V súlade s cieľom zachovať zásadné funkcie centrálnej protistrany a ešte pred prijatím opísaných opatrení by orgán pre riešenie krízových situácií mal vo všeobecnosti vymáhať akékoľvek existujúce a nesplatené zmluvné záväzky voči centrálnej protistrane v súlade s tým, ako by sa vymáhali podľa jej prevádzkových pravidiel, najmä vrátane akýchkoľvek zmluvných povinností zo strany zúčtovacích členov splniť výzvy na hotovostné plnenie na ozdravenie alebo prevziať pozície zúčtovacích členov, ktorí zlyhali, či už prostredníctvom aukcie, alebo iných dohodnutých prostriedkov uvedených v prevádzkových pravidlách centrálnej protistrany, ako aj akýchkoľvek existujúcich a nesplatených zmluvných záväzkov, ktoré zaväzujú iné strany ako zúčtovacích členov k akýmkoľvek formám finančnej podpory.

| (43) | S cieľom zachovať dôveru v trhy a minimalizovať nákazu je nevyhnutné rýchle a rozhodné konanie. Keď sú splnené podmienky na riešenie krízových situácií, orgán pre riešenie krízových situácií centrálnej protistrany by vo verejnom záujme nemal odkladať prijatie primeraných a koordinovaných opatrení na riešenie krízovej situácie. K zlyhaniu centrálnej protistrany môže dôjsť aj za okolností, ktoré si vyžadujú okamžitú reakciu relevantného orgánu pre riešenie krízových situácií. Uvedený orgán by mal mať preto možnosť prijať opatrenia na riešenie krízovej situácie bez ohľadu na uplatňovanie opatrení na ozdravenie centrálnou protistranou alebo bez uloženia povinnosti použiť najskôr právomoci včasnej intervencie. |
| --- | --- |

(43)

S cieľom zachovať dôveru v trhy a minimalizovať nákazu je nevyhnutné rýchle a rozhodné konanie. Keď sú splnené podmienky na riešenie krízových situácií, orgán pre riešenie krízových situácií centrálnej protistrany by vo verejnom záujme nemal odkladať prijatie primeraných a koordinovaných opatrení na riešenie krízovej situácie. K zlyhaniu centrálnej protistrany môže dôjsť aj za okolností, ktoré si vyžadujú okamžitú reakciu relevantného orgánu pre riešenie krízových situácií. Uvedený orgán by mal mať preto možnosť prijať opatrenia na riešenie krízovej situácie bez ohľadu na uplatňovanie opatrení na ozdravenie centrálnou protistranou alebo bez uloženia povinnosti použiť najskôr právomoci včasnej intervencie.

| (44) | Orgán pre riešenie krízových situácií centrálnej protistrany by pri prijímaní opatrení na riešenie krízovej situácie mal zohľadňovať a dodržiavať opatrenia stanovené v plánoch riešenia krízových situácií, ktoré vypracovalo kolégium pre riešenie krízových situácií, ak s ohľadom na okolnosti prípadu nevyhodnotí, že ciele riešenia krízových situácií sa dosiahnu účinnejšie prijatím opatrení, ktoré v plánoch riešenia krízových situácií nie sú stanovené. Orgán pre riešenie krízových situácií by mal zohľadniť všeobecné zásady rozhodovania vrátane potreby vyvážiť záujmy rôznych zainteresovaných strán centrálnej protistrany a zabezpečiť transparentnosť voči relevantným orgánom členských štátov a ich zapojenie, ak by navrhované rozhodnutie alebo opatrenie mohli mať dôsledky pre finančnú stabilitu alebo fiškálne zdroje. Orgán pre riešenie krízových situácií by mal najmä informovať kolégium pre riešenie krízových situácií o plánovaných opatreniach na riešenie krízovej situácie, a to aj vtedy, keď sa takéto opatrenia odchyľujú od plánu riešenia krízových situácií. |
| --- | --- |

(44)

Orgán pre riešenie krízových situácií centrálnej protistrany by pri prijímaní opatrení na riešenie krízovej situácie mal zohľadňovať a dodržiavať opatrenia stanovené v plánoch riešenia krízových situácií, ktoré vypracovalo kolégium pre riešenie krízových situácií, ak s ohľadom na okolnosti prípadu nevyhodnotí, že ciele riešenia krízových situácií sa dosiahnu účinnejšie prijatím opatrení, ktoré v plánoch riešenia krízových situácií nie sú stanovené. Orgán pre riešenie krízových situácií by mal zohľadniť všeobecné zásady rozhodovania vrátane potreby vyvážiť záujmy rôznych zainteresovaných strán centrálnej protistrany a zabezpečiť transparentnosť voči relevantným orgánom členských štátov a ich zapojenie, ak by navrhované rozhodnutie alebo opatrenie mohli mať dôsledky pre finančnú stabilitu alebo fiškálne zdroje. Orgán pre riešenie krízových situácií by mal najmä informovať kolégium pre riešenie krízových situácií o plánovaných opatreniach na riešenie krízovej situácie, a to aj vtedy, keď sa takéto opatrenia odchyľujú od plánu riešenia krízových situácií.

| (45) | Zasahovanie do vlastníckych práv by malo byť primerané riziku pre finančnú stabilitu. Nástroje riešenia krízových situácií by sa preto mali uplatňovať len vo vzťahu k centrálnym protistranám, ktoré spĺňajú podmienky týkajúce sa riešenia krízových situácií, konkrétne vtedy, keď je to potrebné na splnenie cieľa zaistenia finančnej stability vo verejnom záujme. Nástroje riešenia krízových situácií a súvisiace právomoci by mohli narušiť práva akcionárov, veriteľov, zúčtovacích členov a prípadne klientov zúčtovacích členov. Opatrenie na riešenie krízovej situácie by sa preto malo prijať iba vtedy, ak je to nutné vo verejnom záujme, a akékoľvek zasahovanie do týchto práv by malo byť v súlade s Chartou základných práv Európskej únie (ďalej len „charta“). |
| --- | --- |

(45)

Zasahovanie do vlastníckych práv by malo byť primerané riziku pre finančnú stabilitu. Nástroje riešenia krízových situácií by sa preto mali uplatňovať len vo vzťahu k centrálnym protistranám, ktoré spĺňajú podmienky týkajúce sa riešenia krízových situácií, konkrétne vtedy, keď je to potrebné na splnenie cieľa zaistenia finančnej stability vo verejnom záujme. Nástroje riešenia krízových situácií a súvisiace právomoci by mohli narušiť práva akcionárov, veriteľov, zúčtovacích členov a prípadne klientov zúčtovacích členov. Opatrenie na riešenie krízovej situácie by sa preto malo prijať iba vtedy, ak je to nutné vo verejnom záujme, a akékoľvek zasahovanie do týchto práv by malo byť v súlade s Chartou základných práv Európskej únie (ďalej len „charta“).

| (46) | Dotknutým akcionárom, zúčtovacím členom a iným veriteľom centrálnej protistrany by nemali vzniknúť väčšie straty, než aké by im vznikli, keby orgán pre riešenie krízových situácií neprijal vo vzťahu k centrálnej protistrane opatrenie na riešenie krízovej situácie, a namiesto toho by sa na ne vzťahovali všetky uplatniteľné nesplatené záväzky podľa pravidiel centrálnej protistrany týkajúcich sa zlyhania alebo iných zmluvných dojednaní v jej prevádzkových pravidlách a centrálna protistrana by sa zlikvidovala v rámci bežného konkurzného konania (zásada, že „žiadny veriteľ sa nesmie dostať do nevýhodnejšieho postavenia“). V prípade čiastočného prevodu aktív centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, na súkromného kupujúceho alebo na preklenovaciu centrálnu protistranu by sa zvyšná časť centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, mala zlikvidovať v rámci bežného konkurzného konania. |
| --- | --- |

(46)

Dotknutým akcionárom, zúčtovacím členom a iným veriteľom centrálnej protistrany by nemali vzniknúť väčšie straty, než aké by im vznikli, keby orgán pre riešenie krízových situácií neprijal vo vzťahu k centrálnej protistrane opatrenie na riešenie krízovej situácie, a namiesto toho by sa na ne vzťahovali všetky uplatniteľné nesplatené záväzky podľa pravidiel centrálnej protistrany týkajúcich sa zlyhania alebo iných zmluvných dojednaní v jej prevádzkových pravidlách a centrálna protistrana by sa zlikvidovala v rámci bežného konkurzného konania (zásada, že „žiadny veriteľ sa nesmie dostať do nevýhodnejšieho postavenia“). V prípade čiastočného prevodu aktív centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, na súkromného kupujúceho alebo na preklenovaciu centrálnu protistranu by sa zvyšná časť centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, mala zlikvidovať v rámci bežného konkurzného konania.

| (47) | S cieľom chrániť práva akcionárov, zúčtovacích členov a iných veriteľov by sa mali stanoviť jasné pravidlá týkajúce sa ocenenia aktív a záväzkov centrálnej protistrany a ocenenia zaobchádzania, ktoré by sa na akcionárov, zúčtovacích členov a iných veriteľov uplatňovalo, ak by orgán pre riešenie krízových situácií neprijal opatrenie na riešenie krízovej situácie. Tým by sa malo porovnať zaobchádzanie, ktoré sa reálne poskytlo akcionárom, zúčtovacím členom a iným veriteľom pri riešení krízových situácií, so zaobchádzaním, ktoré by sa im poskytlo, keby orgán pre riešenie krízových situácií neprijal opatrenie na riešenie krízovej situácie vo vzťahu k centrálnej protistrane a keby sa namiesto toho na nich vzťahovali možné nesplatené záväzky podľa plánu ozdravenia centrálnej protistrany alebo podľa iných mechanizmov v jej prevádzkových pravidlách a centrálna protistrana by sa zlikvidovala v rámci bežného konkurzného konania. Použitie výzvy na hotovostné plnenie v prípade riešenia krízových situácií, ktorá by mala byť zahrnutá do prevádzkových pravidiel centrálnej protistrany, je vyhradené pre orgán pre riešenie krízových situácií. Nemôže ju využiť centrálna protistrana ani správca alebo likvidátor v prípade platobnej neschopnosti a nemala by byť preto súčasťou zaobchádzania, ktoré by sa poskytlo akcionárom, zúčtovacím členom a iným veriteľom, ak by orgány pre riešenie krízových situácií neprijali opatrenie na riešenie krízovej situácie. Akékoľvek využitie právomoci orgánu pre riešenie krízových situácií na zníženie sumy akýchkoľvek ziskov splatných voči zúčtovaciemu členovi, ktorý nezlyhal, prevyšujúce zmluvne dohodnuté limity takéhoto zníženia, by tiež nemalo byť súčasťou zaobchádzania, aké by sa poskytlo akcionárom, zúčtovacím členom a iným veriteľom, ak by orgán pre riešenie krízových situácií neprijal opatrenie na riešenie krízovej situácie.
  Ak by akcionári, zúčtovací členovia a iní veritelia dostali ako platbu alebo kompenzáciu za svoje pohľadávky menšiu sumu, než akú by dostali, keby orgán pre riešenie krízových situácií neprijal opatrenie na riešenie krízovej situácie vo vzťahu k centrálnej protistrane a namiesto toho by sa na nich vzťahovali možné nesplatené záväzky podľa pravidiel centrálnej protistrany týkajúcich sa zlyhania alebo podľa iných zmluvných dojednaní v jej prevádzkových pravidlách a centrálna protistrana by sa zlikvidovala v rámci bežného konkurzného konania, mali by mať nárok na doplatenie rozdielu. Klienti by sa mali zahrnúť do tohto porovnania a mali by mať nárok na vyplatenie akéhokoľvek rozdielu v zaobchádzaní iba vtedy, ak existuje zmluvný základ na priamy nárok klientov voči centrálnej protistrane, ktorý z nich robí veriteľov centrálnej protistrany. Len v takýchto prípadoch dokáže orgán pre riešenie krízových situácií kontrolovať priamy vplyv svojich opatrení. Malo by byť možné napadnúť uvedené porovnanie oddelene od rozhodnutia o riešení krízovej situácie. Členské štáty by mali mať možnosť voľne sa rozhodnúť o postupe, ako akcionárom, zúčtovacím členom a iným veriteľom vyplatiť akýkoľvek určený rozdiel v zaobchádzaní. |
| --- | --- |

(47)

S cieľom chrániť práva akcionárov, zúčtovacích členov a iných veriteľov by sa mali stanoviť jasné pravidlá týkajúce sa ocenenia aktív a záväzkov centrálnej protistrany a ocenenia zaobchádzania, ktoré by sa na akcionárov, zúčtovacích členov a iných veriteľov uplatňovalo, ak by orgán pre riešenie krízových situácií neprijal opatrenie na riešenie krízovej situácie. Tým by sa malo porovnať zaobchádzanie, ktoré sa reálne poskytlo akcionárom, zúčtovacím členom a iným veriteľom pri riešení krízových situácií, so zaobchádzaním, ktoré by sa im poskytlo, keby orgán pre riešenie krízových situácií neprijal opatrenie na riešenie krízovej situácie vo vzťahu k centrálnej protistrane a keby sa namiesto toho na nich vzťahovali možné nesplatené záväzky podľa plánu ozdravenia centrálnej protistrany alebo podľa iných mechanizmov v jej prevádzkových pravidlách a centrálna protistrana by sa zlikvidovala v rámci bežného konkurzného konania. Použitie výzvy na hotovostné plnenie v prípade riešenia krízových situácií, ktorá by mala byť zahrnutá do prevádzkových pravidiel centrálnej protistrany, je vyhradené pre orgán pre riešenie krízových situácií. Nemôže ju využiť centrálna protistrana ani správca alebo likvidátor v prípade platobnej neschopnosti a nemala by byť preto súčasťou zaobchádzania, ktoré by sa poskytlo akcionárom, zúčtovacím členom a iným veriteľom, ak by orgány pre riešenie krízových situácií neprijali opatrenie na riešenie krízovej situácie. Akékoľvek využitie právomoci orgánu pre riešenie krízových situácií na zníženie sumy akýchkoľvek ziskov splatných voči zúčtovaciemu členovi, ktorý nezlyhal, prevyšujúce zmluvne dohodnuté limity takéhoto zníženia, by tiež nemalo byť súčasťou zaobchádzania, aké by sa poskytlo akcionárom, zúčtovacím členom a iným veriteľom, ak by orgán pre riešenie krízových situácií neprijal opatrenie na riešenie krízovej situácie.

Ak by akcionári, zúčtovací členovia a iní veritelia dostali ako platbu alebo kompenzáciu za svoje pohľadávky menšiu sumu, než akú by dostali, keby orgán pre riešenie krízových situácií neprijal opatrenie na riešenie krízovej situácie vo vzťahu k centrálnej protistrane a namiesto toho by sa na nich vzťahovali možné nesplatené záväzky podľa pravidiel centrálnej protistrany týkajúcich sa zlyhania alebo podľa iných zmluvných dojednaní v jej prevádzkových pravidlách a centrálna protistrana by sa zlikvidovala v rámci bežného konkurzného konania, mali by mať nárok na doplatenie rozdielu. Klienti by sa mali zahrnúť do tohto porovnania a mali by mať nárok na vyplatenie akéhokoľvek rozdielu v zaobchádzaní iba vtedy, ak existuje zmluvný základ na priamy nárok klientov voči centrálnej protistrane, ktorý z nich robí veriteľov centrálnej protistrany. Len v takýchto prípadoch dokáže orgán pre riešenie krízových situácií kontrolovať priamy vplyv svojich opatrení. Malo by byť možné napadnúť uvedené porovnanie oddelene od rozhodnutia o riešení krízovej situácie. Členské štáty by mali mať možnosť voľne sa rozhodnúť o postupe, ako akcionárom, zúčtovacím členom a iným veriteľom vyplatiť akýkoľvek určený rozdiel v zaobchádzaní.

| (48) | Opatrenia na ozdravenie a riešenie krízovej situácie sa nepriamo môžu dotýkať klientov a nepriamych klientov, ktorí nie sú veriteľmi centrálnej protistrany, pokiaľ náklady na ozdravenie a riešenie krízových situácií boli na týchto klientov a nepriamych klientov prenesené podľa uplatniteľných zmluvných dojednaní. Preto by sa vplyv scenára na ozdravenie a riešenie krízových situácií centrálnej protistrany na klientov a nepriamych klientov mal tak isto riešiť prostredníctvom tých istých zmluvných dojednaní so zúčtovacími členmi a klientmi, ktorí im poskytujú zúčtovacie služby. To je možné dosiahnuť tým, že sa zabezpečí, aby v prípade, ak zmluvné dojednania umožňujú zúčtovacím členom preniesť na svojich klientov negatívne dôsledky nástrojov riešenia krízových situácií, obsahovali tieto zmluvné dojednania na rovnocennom a primeranom základe aj právo klientov na akúkoľvek kompenzáciu, ktorú zúčtovací členovia získajú od centrálnej protistrany, alebo akúkoľvek hotovosť rovnocennú takejto kompenzácii, alebo akékoľvek výnosy, ktoré získajú podľa zásady, že „žiadny veriteľ sa nesmie dostať do nevýhodnejšieho postavenia“, pokiaľ sa týkajú pozícií klientov. Takéto ustanovenia by sa mali vzťahovať aj na zmluvné dojednania klientov a nepriamych klientov ponúkajúcich svojim klientom nepriame zúčtovacie služby. |
| --- | --- |

(48)

Opatrenia na ozdravenie a riešenie krízovej situácie sa nepriamo môžu dotýkať klientov a nepriamych klientov, ktorí nie sú veriteľmi centrálnej protistrany, pokiaľ náklady na ozdravenie a riešenie krízových situácií boli na týchto klientov a nepriamych klientov prenesené podľa uplatniteľných zmluvných dojednaní. Preto by sa vplyv scenára na ozdravenie a riešenie krízových situácií centrálnej protistrany na klientov a nepriamych klientov mal tak isto riešiť prostredníctvom tých istých zmluvných dojednaní so zúčtovacími členmi a klientmi, ktorí im poskytujú zúčtovacie služby. To je možné dosiahnuť tým, že sa zabezpečí, aby v prípade, ak zmluvné dojednania umožňujú zúčtovacím členom preniesť na svojich klientov negatívne dôsledky nástrojov riešenia krízových situácií, obsahovali tieto zmluvné dojednania na rovnocennom a primeranom základe aj právo klientov na akúkoľvek kompenzáciu, ktorú zúčtovací členovia získajú od centrálnej protistrany, alebo akúkoľvek hotovosť rovnocennú takejto kompenzácii, alebo akékoľvek výnosy, ktoré získajú podľa zásady, že „žiadny veriteľ sa nesmie dostať do nevýhodnejšieho postavenia“, pokiaľ sa týkajú pozícií klientov. Takéto ustanovenia by sa mali vzťahovať aj na zmluvné dojednania klientov a nepriamych klientov ponúkajúcich svojim klientom nepriame zúčtovacie služby.

| (49) | S cieľom zabezpečiť účinné riešenie krízových situácií centrálnej protistrany by sa prostredníctvom ocenenia mali čo najpresnejšie stanoviť všetky straty, ktoré sa musia alokovať centrálnej protistrane na opätovné spárovanie krytých aktív s pasívami nesplatených pozícií a na splnenie priebežných platobných záväzkov. Ocenenie aktív a záväzkov zlyhávajúcej centrálnej protistrany by malo vychádzať zo spravodlivých, obozretných a realistických predpokladov v okamihu, keď sa uplatňujú nástroje riešenia krízových situácií. Pri oceňovaní by však hodnota záväzkov nemala byť dotknutá finančnou situáciou centrálnej protistrany. V naliehavých prípadoch by malo byť možné, aby orgány pre riešenie krízových situácií vykonali rýchle ocenenie aktív alebo záväzkov zlyhávajúcej centrálnej protistrany. Uvedené ocenenie by malo byť predbežné a malo by sa uplatňovať až do okamihu, keď sa vykoná nezávislé ocenenie. |
| --- | --- |

(49)

S cieľom zabezpečiť účinné riešenie krízových situácií centrálnej protistrany by sa prostredníctvom ocenenia mali čo najpresnejšie stanoviť všetky straty, ktoré sa musia alokovať centrálnej protistrane na opätovné spárovanie krytých aktív s pasívami nesplatených pozícií a na splnenie priebežných platobných záväzkov. Ocenenie aktív a záväzkov zlyhávajúcej centrálnej protistrany by malo vychádzať zo spravodlivých, obozretných a realistických predpokladov v okamihu, keď sa uplatňujú nástroje riešenia krízových situácií. Pri oceňovaní by však hodnota záväzkov nemala byť dotknutá finančnou situáciou centrálnej protistrany. V naliehavých prípadoch by malo byť možné, aby orgány pre riešenie krízových situácií vykonali rýchle ocenenie aktív alebo záväzkov zlyhávajúcej centrálnej protistrany. Uvedené ocenenie by malo byť predbežné a malo by sa uplatňovať až do okamihu, keď sa vykoná nezávislé ocenenie.

| (50) | Po začatí riešenia krízovej situácie centrálnej protistrany by mal orgán pre riešenie krízových situácií vymáhať splnenie všetkých nesplatených zmluvných záväzkov stanovených v prevádzkových pravidlách centrálnej protistrany vrátane nesplnených opatrení na ozdravenie s výnimkou prípadov, v ktorých by na včasné zmiernenie nepriaznivých účinkov na finančnú stabilitu alebo na zabezpečenie zásadných funkcií centrálnej protistrany bolo vhodnejšie uplatniť inú právomoc riešiť krízové situácie alebo iný nástroj riešenia krízových situácií. Orgán pre riešenie krízových situácií by mal mať právo, ale nie povinnosť, vymáhať splnenie uvedených zmluvných záväzkov aj po vyriešení krízovej situácie, ak dôvody na upustenie od ich vymáhania už viac neexistujú. S cieľom umožniť zúčtovacím členom a iným relevantným stranám pripraviť sa na vymáhanie zostávajúcich záväzkov by orgán pre riešenie krízových situácií mal vopred informovať príslušných zúčtovacích členov a iné strany. Lehota na predbežné informovanie by mala byť tri až šesť mesiacov.
  Orgán pre riešenie krízových situácií by mal po konzultácii s príslušnými orgánmi a orgánmi pre riešenie krízových situácií dotknutých zúčtovacích členov a iných strán viazaných existujúcimi a nesplatenými záväzkami určiť, či dôvody na upustenie od vymáhania splnenia zmluvných záväzkov prestali existovať a či vymáhať splnenie zostávajúcich záväzkov. Ak tieto dôvody naďalej existujú, orgán pre riešenie krízových situácií by mal upustiť od vymáhania plnenia uvedených záväzkov. Výnosy z oneskoreného vymoženia nesplatených zmluvných záväzkov by sa mali použiť na pokrytie akýchkoľvek verejných finančných prostriedkov použitých na úhradu nárokov zabezpečujúcich, že „žiadny veriteľ sa nesmie dostať do nevýhodnejšieho postavenia“, vyplývajúcich z rozhodnutia orgánu pre riešenie krízových situácií upustiť od vymáhania týchto záväzkov alebo uplatnenia akéhokoľvek vládneho stabilizačného nástroja. Orgán pre riešenie krízových situácií by mal využiť túto právomoc odložiť vymáhanie len vtedy, keď zásada zabezpečujúca, že „žiadny veriteľ sa nesmie dostať do nevýhodnejšieho postavenia“, nie je v súvislosti so zainteresovanou stranou, na ktorú sa vzťahuje odložené vymáhanie, porušená. V prípade strát zo zlyhania by mal orgán pre riešenie krízových situácií obnoviť spárovanie krytých aktív centrálnej protistrany s jej pasívami a alokovať nesplatené straty prostredníctvom použitia nástrojov alokácie pozícií a strát. V prípade strát nesúvisiacich so zlyhaním by straty mali absorbovať regulačné kapitálové nástroje a mali by sa alokovať akcionárom do výšky ich kapacity prostredníctvom zrušenia či prevodu nástrojov vlastníctva alebo výrazným zriedením hodnoty akcií. Ak uvedené nástroje nie sú dostatočné, orgány pre riešenie krízových situácií by mali mať právomoc odpísať podľa platného vnútroštátneho konkurzného práva nezabezpečený dlh a záväzky v súlade s ich hierarchickým postavením a použiť nástroje alokácie strát, pokiaľ je to nevyhnutné a bez ohrozenia širšej finančnej stability. |
| --- | --- |

(50)

Po začatí riešenia krízovej situácie centrálnej protistrany by mal orgán pre riešenie krízových situácií vymáhať splnenie všetkých nesplatených zmluvných záväzkov stanovených v prevádzkových pravidlách centrálnej protistrany vrátane nesplnených opatrení na ozdravenie s výnimkou prípadov, v ktorých by na včasné zmiernenie nepriaznivých účinkov na finančnú stabilitu alebo na zabezpečenie zásadných funkcií centrálnej protistrany bolo vhodnejšie uplatniť inú právomoc riešiť krízové situácie alebo iný nástroj riešenia krízových situácií. Orgán pre riešenie krízových situácií by mal mať právo, ale nie povinnosť, vymáhať splnenie uvedených zmluvných záväzkov aj po vyriešení krízovej situácie, ak dôvody na upustenie od ich vymáhania už viac neexistujú. S cieľom umožniť zúčtovacím členom a iným relevantným stranám pripraviť sa na vymáhanie zostávajúcich záväzkov by orgán pre riešenie krízových situácií mal vopred informovať príslušných zúčtovacích členov a iné strany. Lehota na predbežné informovanie by mala byť tri až šesť mesiacov.

Orgán pre riešenie krízových situácií by mal po konzultácii s príslušnými orgánmi a orgánmi pre riešenie krízových situácií dotknutých zúčtovacích členov a iných strán viazaných existujúcimi a nesplatenými záväzkami určiť, či dôvody na upustenie od vymáhania splnenia zmluvných záväzkov prestali existovať a či vymáhať splnenie zostávajúcich záväzkov. Ak tieto dôvody naďalej existujú, orgán pre riešenie krízových situácií by mal upustiť od vymáhania plnenia uvedených záväzkov. Výnosy z oneskoreného vymoženia nesplatených zmluvných záväzkov by sa mali použiť na pokrytie akýchkoľvek verejných finančných prostriedkov použitých na úhradu nárokov zabezpečujúcich, že „žiadny veriteľ sa nesmie dostať do nevýhodnejšieho postavenia“, vyplývajúcich z rozhodnutia orgánu pre riešenie krízových situácií upustiť od vymáhania týchto záväzkov alebo uplatnenia akéhokoľvek vládneho stabilizačného nástroja. Orgán pre riešenie krízových situácií by mal využiť túto právomoc odložiť vymáhanie len vtedy, keď zásada zabezpečujúca, že „žiadny veriteľ sa nesmie dostať do nevýhodnejšieho postavenia“, nie je v súvislosti so zainteresovanou stranou, na ktorú sa vzťahuje odložené vymáhanie, porušená. V prípade strát zo zlyhania by mal orgán pre riešenie krízových situácií obnoviť spárovanie krytých aktív centrálnej protistrany s jej pasívami a alokovať nesplatené straty prostredníctvom použitia nástrojov alokácie pozícií a strát. V prípade strát nesúvisiacich so zlyhaním by straty mali absorbovať regulačné kapitálové nástroje a mali by sa alokovať akcionárom do výšky ich kapacity prostredníctvom zrušenia či prevodu nástrojov vlastníctva alebo výrazným zriedením hodnoty akcií. Ak uvedené nástroje nie sú dostatočné, orgány pre riešenie krízových situácií by mali mať právomoc odpísať podľa platného vnútroštátneho konkurzného práva nezabezpečený dlh a záväzky v súlade s ich hierarchickým postavením a použiť nástroje alokácie strát, pokiaľ je to nevyhnutné a bez ohrozenia širšej finančnej stability.

| (51) | Ak po tom, ako boli straty absorbované a prípadne bolo obnovené spárovanie krytých aktív centrálnej protistrany s jej pasívami, pričom predfinancované zdroje centrálnej protistrany zostávajú vyčerpané, orgán pre riešenie krízových situácií by mal zabezpečiť, aby sa tieto zdroje obnovili na úrovne potrebné na splnenie regulačných požiadaviek, a to prostredníctvom ďalšieho uplatňovania nástrojov stanovených v prevádzkových pravidlách centrálnej protistrany alebo prostredníctvom iných opatrení. Orgány pre riešenie krízových situácií by mali mať najmä možnosť poskytnúť kompenzáciu zúčtovacím členom, ktorí nezlyhali a ktorí by mali mať nárok na uplatnenie zásady, že „žiadny veriteľ sa nesmie dostať do nevýhodnejšieho postavenia“, za uplatnenie nástrojov alokácie strát, ktoré by vyústilo do strát presahujúcich straty, ktoré by zúčtovací členovia znášali v rámci svojich povinností vyplývajúcich z prevádzkových pravidiel centrálnej protistrany s nástrojmi vlastníctva, dlhovými nástrojmi alebo nástrojmi uznávajúcimi nároky na budúce zisky centrálnej protistrany. Orgán pre riešenie krízových situácií pri posudzovaní výšky a formy kompenzácie môže vziať do úvahy napríklad finančné zdravie centrálnej protistrany a vlastnosti nástrojov dostupných na kompenzáciu a na zásadu zabezpečujúcu, že „žiadny veriteľ sa nesmie dostať do nevýhodnejšieho postavenia“. S cieľom zachovať primeranú stimulačnú štruktúru by takáto kompenzácia mala zohľadňovať rozsah, v akom zúčtovací člen podporil ozdravenie centrálnej protistrany, a preto by tiež mala zohľadňovať zostávajúce nesplatené zmluvné záväzky zúčtovacích členov voči tejto centrálnej protistrane. O takúto kompenzáciu by sa mal znížiť akýkoľvek nárok na platbu súvisiacu s uplatnením zásady, že „žiadny veriteľ sa nesmie dostať do nevýhodnejšieho postavenia“. |
| --- | --- |

(51)

Ak po tom, ako boli straty absorbované a prípadne bolo obnovené spárovanie krytých aktív centrálnej protistrany s jej pasívami, pričom predfinancované zdroje centrálnej protistrany zostávajú vyčerpané, orgán pre riešenie krízových situácií by mal zabezpečiť, aby sa tieto zdroje obnovili na úrovne potrebné na splnenie regulačných požiadaviek, a to prostredníctvom ďalšieho uplatňovania nástrojov stanovených v prevádzkových pravidlách centrálnej protistrany alebo prostredníctvom iných opatrení. Orgány pre riešenie krízových situácií by mali mať najmä možnosť poskytnúť kompenzáciu zúčtovacím členom, ktorí nezlyhali a ktorí by mali mať nárok na uplatnenie zásady, že „žiadny veriteľ sa nesmie dostať do nevýhodnejšieho postavenia“, za uplatnenie nástrojov alokácie strát, ktoré by vyústilo do strát presahujúcich straty, ktoré by zúčtovací členovia znášali v rámci svojich povinností vyplývajúcich z prevádzkových pravidiel centrálnej protistrany s nástrojmi vlastníctva, dlhovými nástrojmi alebo nástrojmi uznávajúcimi nároky na budúce zisky centrálnej protistrany. Orgán pre riešenie krízových situácií pri posudzovaní výšky a formy kompenzácie môže vziať do úvahy napríklad finančné zdravie centrálnej protistrany a vlastnosti nástrojov dostupných na kompenzáciu a na zásadu zabezpečujúcu, že „žiadny veriteľ sa nesmie dostať do nevýhodnejšieho postavenia“. S cieľom zachovať primeranú stimulačnú štruktúru by takáto kompenzácia mala zohľadňovať rozsah, v akom zúčtovací člen podporil ozdravenie centrálnej protistrany, a preto by tiež mala zohľadňovať zostávajúce nesplatené zmluvné záväzky zúčtovacích členov voči tejto centrálnej protistrane. O takúto kompenzáciu by sa mal znížiť akýkoľvek nárok na platbu súvisiacu s uplatnením zásady, že „žiadny veriteľ sa nesmie dostať do nevýhodnejšieho postavenia“.

| (52) | Orgány pre riešenie krízových situácií by mali takisto zabezpečiť minimalizovanie nákladov centrálnej protistrany na riešenie krízovej situácie a rovnaké zaobchádzanie s veriteľmi tej istej triedy. Orgán pre riešenie krízových situácií by mal mať možnosť prijať opatrenie na riešenie krízovej situácie, ktoré sa odchyľuje od zásady rovnakého zaobchádzania s veriteľmi, ak je to odôvodnené verejným záujmom s cieľom dosiahnuť ciele riešenia krízovej situácie a primerané riešenému riziku. Ak orgán pre riešenie krízových situácií použije takéto opatrenie, nemal by nikoho diskriminovať na základe štátnej príslušnosti. |
| --- | --- |

(52)

Orgány pre riešenie krízových situácií by mali takisto zabezpečiť minimalizovanie nákladov centrálnej protistrany na riešenie krízovej situácie a rovnaké zaobchádzanie s veriteľmi tej istej triedy. Orgán pre riešenie krízových situácií by mal mať možnosť prijať opatrenie na riešenie krízovej situácie, ktoré sa odchyľuje od zásady rovnakého zaobchádzania s veriteľmi, ak je to odôvodnené verejným záujmom s cieľom dosiahnuť ciele riešenia krízovej situácie a primerané riešenému riziku. Ak orgán pre riešenie krízových situácií použije takéto opatrenie, nemal by nikoho diskriminovať na základe štátnej príslušnosti.

| (53) | Riešenie krízovej situácie centrálnej protistrany by nemalo zahŕňať výzvu na mimoriadnu verejnú finančnú podporu. Zostávajúce nástroje ozdravenia a nástroje riešenia krízových situácií, najmä nástroj odpísania, by sa mali v najväčšom možnom rozsahu uplatňovať pred poskytnutím akejkoľvek kapitálovej injekcie z verejného sektora alebo zodpovedajúcej mimoriadnej verejnej finančnej podpory centrálnej protistrane alebo zároveň s nimi. Použitie mimoriadnej verejnej finančnej podpory na pomoc pri riešení krízových situácií zlyhávajúcich inštitúcií má byť poslednou možnosťou, má byť časovo obmedzené a má byť v súlade s príslušnými ustanoveniami o štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(53)

Riešenie krízovej situácie centrálnej protistrany by nemalo zahŕňať výzvu na mimoriadnu verejnú finančnú podporu. Zostávajúce nástroje ozdravenia a nástroje riešenia krízových situácií, najmä nástroj odpísania, by sa mali v najväčšom možnom rozsahu uplatňovať pred poskytnutím akejkoľvek kapitálovej injekcie z verejného sektora alebo zodpovedajúcej mimoriadnej verejnej finančnej podpory centrálnej protistrane alebo zároveň s nimi. Použitie mimoriadnej verejnej finančnej podpory na pomoc pri riešení krízových situácií zlyhávajúcich inštitúcií má byť poslednou možnosťou, má byť časovo obmedzené a má byť v súlade s príslušnými ustanoveniami o štátnej pomoci.

| (54) | Účinným režimom riešenia krízových situácií by sa mali minimalizovať náklady na riešenie krízovej situácie zlyhávajúcej centrálnej protistrany, ktoré znášajú daňovníci. Malo by sa ním zabezpečiť, aby sa krízové situácie centrálnych protistrán dali riešiť bez toho, aby sa tým ohrozila finančná stabilita. Pomocou nástroja odpísania a nástroja alokácie strát a pozícií by sa tento cieľ mal dosiahnuť zabezpečením, aby akcionári a protistrany, ktorí sú medzi veriteľmi zlyhávajúcej centrálnej protistrany, utrpeli primerané straty a aby znášali úmernú časť nákladov vzniknutých v dôsledku zlyhania centrálnej protistrany. Nástroj odpísania a nástroj alokácie strát a pozícií preto akcionárom a protistranám centrálnej protistrany poskytujú intenzívnejší stimul na monitorovanie zdravia centrálnej protistrany za normálnych okolností v súlade s odporúčaniami Rady pre finančnú stabilitu (ďalej len „FSB“) stanovenými v jej dokumente „Kľúčové atribúty účinných režimov riešenia krízových situácií pre finančné inštitúcie“. |
| --- | --- |

(54)

Účinným režimom riešenia krízových situácií by sa mali minimalizovať náklady na riešenie krízovej situácie zlyhávajúcej centrálnej protistrany, ktoré znášajú daňovníci. Malo by sa ním zabezpečiť, aby sa krízové situácie centrálnych protistrán dali riešiť bez toho, aby sa tým ohrozila finančná stabilita. Pomocou nástroja odpísania a nástroja alokácie strát a pozícií by sa tento cieľ mal dosiahnuť zabezpečením, aby akcionári a protistrany, ktorí sú medzi veriteľmi zlyhávajúcej centrálnej protistrany, utrpeli primerané straty a aby znášali úmernú časť nákladov vzniknutých v dôsledku zlyhania centrálnej protistrany. Nástroj odpísania a nástroj alokácie strát a pozícií preto akcionárom a protistranám centrálnej protistrany poskytujú intenzívnejší stimul na monitorovanie zdravia centrálnej protistrany za normálnych okolností v súlade s odporúčaniami Rady pre finančnú stabilitu (ďalej len „FSB“) stanovenými v jej dokumente „Kľúčové atribúty účinných režimov riešenia krízových situácií pre finančné inštitúcie“.

| (55) | Aby sa zabezpečilo, že orgány pre riešenie krízových situácií budú na účely alokácie strát a pozícií protistranám disponovať za rôznych okolností potrebnou flexibilitou, je vhodné, aby tieto orgány mali možnosť používať nástroje alokácie pozícií a strát, ak je cieľom zachovanie zásadných zúčtovacích služieb v rámci centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, a v spojení s prevodom zásadných služieb na preklenovaciu centrálnu protistranu alebo na tretiu stranu, po ktorom zvyšná časť centrálnej protistrany ukončí činnosť a zlikviduje sa. |
| --- | --- |

(55)

Aby sa zabezpečilo, že orgány pre riešenie krízových situácií budú na účely alokácie strát a pozícií protistranám disponovať za rôznych okolností potrebnou flexibilitou, je vhodné, aby tieto orgány mali možnosť používať nástroje alokácie pozícií a strát, ak je cieľom zachovanie zásadných zúčtovacích služieb v rámci centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, a v spojení s prevodom zásadných služieb na preklenovaciu centrálnu protistranu alebo na tretiu stranu, po ktorom zvyšná časť centrálnej protistrany ukončí činnosť a zlikviduje sa.

| (56) | Ak sa nástroj alokácie pozícií a strát používa s cieľom obnoviť životaschopnosť zlyhávajúcej centrálnej protistrany, aby mohla naďalej fungovať v nepretržitej činnosti, riešenie krízovej situácie by mala sprevádzať výmena manažmentu s výnimkou prípadov, ak je ponechanie manažmentu vhodné a nevyhnutné na dosiahnutie cieľov riešenia krízovej situácie, a následná reštrukturalizácia centrálnej protistrany a jej činnosti spôsobom, ktorý rieši dôvody jej zlyhania. Uvedená reštrukturalizácia by sa mala dosiahnuť prostredníctvom vykonávania plánu reorganizácie obchodnej činnosti, ktorý by mal byť zlučiteľný s plánom reštrukturalizácie, ktorého predloženie by sa mohlo požadovať od centrálnej protistrany podľa rámca pre štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(56)

Ak sa nástroj alokácie pozícií a strát používa s cieľom obnoviť životaschopnosť zlyhávajúcej centrálnej protistrany, aby mohla naďalej fungovať v nepretržitej činnosti, riešenie krízovej situácie by mala sprevádzať výmena manažmentu s výnimkou prípadov, ak je ponechanie manažmentu vhodné a nevyhnutné na dosiahnutie cieľov riešenia krízovej situácie, a následná reštrukturalizácia centrálnej protistrany a jej činnosti spôsobom, ktorý rieši dôvody jej zlyhania. Uvedená reštrukturalizácia by sa mala dosiahnuť prostredníctvom vykonávania plánu reorganizácie obchodnej činnosti, ktorý by mal byť zlučiteľný s plánom reštrukturalizácie, ktorého predloženie by sa mohlo požadovať od centrálnej protistrany podľa rámca pre štátnu pomoc.

| (57) | Nástroje alokácie pozícií a strát by sa mali používať s cieľom opätovne spárovať kryté aktíva centrálnej protistrany s jej pasívami, pokryť akékoľvek ďalšie straty a získať doplňujúce zdroje na pomoc pri rekapitalizácii centrálnej protistrany, ako aj doplniť jej predfinancované zdroje. Na zabezpečenie účinnosti týchto nástrojov a na dosiahnutie ich cieľa by malo byť možné uplatňovať ich na čo najširšiu škálu zmlúv, z ktorých vyplývajú nezabezpečené záväzky alebo ktoré vytvárajú nespárovanú evidenciu krytých aktív s pasívami pre zlyhávajúcu centrálnu protistranu. Mali by umožňovať aukcie pozícií neplatičov medzi zvyšnými zúčtovacími členmi alebo ich nútenú alokáciu, pokiaľ sa dobrovoľné dohody stanovené v rámci plánu ozdravenia nevyčerpali do začatia riešenia krízovej situácie, čiastočné alebo úplné ukončenie platnosti zmlúv zúčtovacích členov, ktorí zlyhali, dotknutých zúčtovacích služieb alebo triedy aktív a iných zmlúv centrálnej protistrany, ďalšie znižovanie odchádzajúcich platieb variačnej marže takýmto členom a prípadne ich klientom, uskutočňovanie akýchkoľvek zvyšných výziev na hotovostné plnenie na ozdravenie stanovených v plánoch ozdravenia a uskutočňovanie dodatočných výziev na hotovostné plnenie v prípade riešenia krízových situácií a odpísanie kapitálových a dlhových nástrojov, ktoré vydala centrálna protistrana, alebo iných nezabezpečených záväzkov a konverziu akýchkoľvek dlhových nástrojov na akcie. To zahŕňa možnosť uplatniť nástroje alokácie strát tak, aby prispeli k obnoveniu spárovania krytých aktív s pasívami tým, že centrálnej protistrane poskytnú finančné prostriedky, aby mohla prijať ponuku v aukcii, čím sa umožní centrálnej protistrane alokovať pozície neplatičov alebo vykonať platby v rámci ukončených zmlúv. |
| --- | --- |

(57)

Nástroje alokácie pozícií a strát by sa mali používať s cieľom opätovne spárovať kryté aktíva centrálnej protistrany s jej pasívami, pokryť akékoľvek ďalšie straty a získať doplňujúce zdroje na pomoc pri rekapitalizácii centrálnej protistrany, ako aj doplniť jej predfinancované zdroje. Na zabezpečenie účinnosti týchto nástrojov a na dosiahnutie ich cieľa by malo byť možné uplatňovať ich na čo najširšiu škálu zmlúv, z ktorých vyplývajú nezabezpečené záväzky alebo ktoré vytvárajú nespárovanú evidenciu krytých aktív s pasívami pre zlyhávajúcu centrálnu protistranu. Mali by umožňovať aukcie pozícií neplatičov medzi zvyšnými zúčtovacími členmi alebo ich nútenú alokáciu, pokiaľ sa dobrovoľné dohody stanovené v rámci plánu ozdravenia nevyčerpali do začatia riešenia krízovej situácie, čiastočné alebo úplné ukončenie platnosti zmlúv zúčtovacích členov, ktorí zlyhali, dotknutých zúčtovacích služieb alebo triedy aktív a iných zmlúv centrálnej protistrany, ďalšie znižovanie odchádzajúcich platieb variačnej marže takýmto členom a prípadne ich klientom, uskutočňovanie akýchkoľvek zvyšných výziev na hotovostné plnenie na ozdravenie stanovených v plánoch ozdravenia a uskutočňovanie dodatočných výziev na hotovostné plnenie v prípade riešenia krízových situácií a odpísanie kapitálových a dlhových nástrojov, ktoré vydala centrálna protistrana, alebo iných nezabezpečených záväzkov a konverziu akýchkoľvek dlhových nástrojov na akcie. To zahŕňa možnosť uplatniť nástroje alokácie strát tak, aby prispeli k obnoveniu spárovania krytých aktív s pasívami tým, že centrálnej protistrane poskytnú finančné prostriedky, aby mohla prijať ponuku v aukcii, čím sa umožní centrálnej protistrane alokovať pozície neplatičov alebo vykonať platby v rámci ukončených zmlúv.

| (58) | Pri použití nástroja alokácie strát, ktorý umožňuje znížiť hodnotu akýchkoľvek ziskov splatných centrálnou protistranou zúčtovacím členom, ktorí nezlyhali, by sa orgán pre riešenie krízových situácií mal opierať o spracovanie variačnej marže v súlade so štruktúrou účtov centrálnej protistrany, v náležitých prípadoch o operáciu znižovania hodnoty akýchkoľvek ziskov splatných centrálnou protistranou zúčtovacím členom, ktorí nezlyhali, pri ozdravení a o zásadu, že „žiadny veriteľ sa nesmie dostať do nevýhodnejšieho postavenia“. |
| --- | --- |

(58)

Pri použití nástroja alokácie strát, ktorý umožňuje znížiť hodnotu akýchkoľvek ziskov splatných centrálnou protistranou zúčtovacím členom, ktorí nezlyhali, by sa orgán pre riešenie krízových situácií mal opierať o spracovanie variačnej marže v súlade so štruktúrou účtov centrálnej protistrany, v náležitých prípadoch o operáciu znižovania hodnoty akýchkoľvek ziskov splatných centrálnou protistranou zúčtovacím členom, ktorí nezlyhali, pri ozdravení a o zásadu, že „žiadny veriteľ sa nesmie dostať do nevýhodnejšieho postavenia“.

| (59) | Orgány pre riešenie krízových situácií by pri náležitom zohľadnení vplyvu na finančnú stabilitu a ako poslednú možnosť mali mať možnosť za určitých okolností vylúčiť alebo čiastočne vylúčiť niektoré zmluvy z alokácie pozícií a strát. Ak sa takéto vylúčenia uplatňujú, malo by byť možné zvýšiť úroveň expozície alebo straty uplatňovanej na iné zmluvy, aby sa zohľadnili takéto vylúčenia, a to pod podmienkou dodržania zásady, že „žiadny veriteľ sa nesmie dostať do nevýhodnejšieho postavenia“. |
| --- | --- |

(59)

Orgány pre riešenie krízových situácií by pri náležitom zohľadnení vplyvu na finančnú stabilitu a ako poslednú možnosť mali mať možnosť za určitých okolností vylúčiť alebo čiastočne vylúčiť niektoré zmluvy z alokácie pozícií a strát. Ak sa takéto vylúčenia uplatňujú, malo by byť možné zvýšiť úroveň expozície alebo straty uplatňovanej na iné zmluvy, aby sa zohľadnili takéto vylúčenia, a to pod podmienkou dodržania zásady, že „žiadny veriteľ sa nesmie dostať do nevýhodnejšieho postavenia“.

| (60) | Ak sa nástroje riešenia krízových situácií uplatňujú na prevod zásadných funkcií alebo životaschopných obchodných činností centrálnej protistrany na zdravý subjekt, ako je napríklad kupujúci zo súkromného sektora alebo preklenovacia centrálna protistrana, zvyšná časť centrálnej protistrany by sa mala zlikvidovať vo vhodnom časovom rámci so zreteľom na akúkoľvek potrebu zlyhávajúcej centrálnej protistrany poskytovať služby alebo podporu, aby kupujúci alebo preklenovacia centrálna protistrana mohli aj naďalej vykonávať činnosti alebo poskytovať služby nadobudnuté na základe tohto prevodu. |
| --- | --- |

(60)

Ak sa nástroje riešenia krízových situácií uplatňujú na prevod zásadných funkcií alebo životaschopných obchodných činností centrálnej protistrany na zdravý subjekt, ako je napríklad kupujúci zo súkromného sektora alebo preklenovacia centrálna protistrana, zvyšná časť centrálnej protistrany by sa mala zlikvidovať vo vhodnom časovom rámci so zreteľom na akúkoľvek potrebu zlyhávajúcej centrálnej protistrany poskytovať služby alebo podporu, aby kupujúci alebo preklenovacia centrálna protistrana mohli aj naďalej vykonávať činnosti alebo poskytovať služby nadobudnuté na základe tohto prevodu.

| (61) | Nástroj odpredaja obchodnej činnosti by mal umožniť predať centrálnu protistranu alebo časť jej obchodnej činnosti jednému alebo viacerým kupujúcim bez súhlasu akcionárov. Keď sa uplatňuje nástroj odpredaja obchodnej činnosti, orgány by mali zabezpečiť, aby sa daná centrálna protistrana alebo časť jej obchodnej činnosti ponúkali na trhu v rámci otvoreného, transparentného a nediskriminačného postupu, a zároveň, aby sa dosiahla čo najvyššia možná predajná cena. |
| --- | --- |

(61)

Nástroj odpredaja obchodnej činnosti by mal umožniť predať centrálnu protistranu alebo časť jej obchodnej činnosti jednému alebo viacerým kupujúcim bez súhlasu akcionárov. Keď sa uplatňuje nástroj odpredaja obchodnej činnosti, orgány by mali zabezpečiť, aby sa daná centrálna protistrana alebo časť jej obchodnej činnosti ponúkali na trhu v rámci otvoreného, transparentného a nediskriminačného postupu, a zároveň, aby sa dosiahla čo najvyššia možná predajná cena.

| (62) | Z akýchkoľvek čistých výnosov z prevodu aktív alebo záväzkov centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, by pri uplatnení nástroja odpredaja obchodnej činnosti mal mať prospech subjekt, ktorý zostal v likvidačnom konaní. Z akýchkoľvek čistých výnosov z prevodu nástrojov vlastníctva vydaných centrálnou protistranou, ktorej krízová situácia sa rieši, by pri uplatnení nástroja odpredaja obchodnej činnosti mali mať prospech akcionári. Z každej protihodnoty, ktorú zaplatí kupujúci, by mali mať prospech aj všetci zúčtovací členovia, ktorý nezlyhali, ale utrpeli straty. Všetky takéto čisté výnosy alebo prospech by mali podliehať plnému spätnému získaniu akýchkoľvek verejných finančných prostriedkov poskytnutých v rámci riešenia krízových situácií. Pri výpočte výnosov by sa mali odpočítať náklady, ktoré vznikli v dôsledku zlyhania centrálnej protistrany a v dôsledku procesu riešenia krízovej situácie. |
| --- | --- |

(62)

Z akýchkoľvek čistých výnosov z prevodu aktív alebo záväzkov centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, by pri uplatnení nástroja odpredaja obchodnej činnosti mal mať prospech subjekt, ktorý zostal v likvidačnom konaní. Z akýchkoľvek čistých výnosov z prevodu nástrojov vlastníctva vydaných centrálnou protistranou, ktorej krízová situácia sa rieši, by pri uplatnení nástroja odpredaja obchodnej činnosti mali mať prospech akcionári. Z každej protihodnoty, ktorú zaplatí kupujúci, by mali mať prospech aj všetci zúčtovací členovia, ktorý nezlyhali, ale utrpeli straty. Všetky takéto čisté výnosy alebo prospech by mali podliehať plnému spätnému získaniu akýchkoľvek verejných finančných prostriedkov poskytnutých v rámci riešenia krízových situácií. Pri výpočte výnosov by sa mali odpočítať náklady, ktoré vznikli v dôsledku zlyhania centrálnej protistrany a v dôsledku procesu riešenia krízovej situácie.

| (63) | S cieľom včas vykonať odpredaj obchodnej činnosti a ochrániť finančnú stabilitu by sa posúdenie kupujúceho, ktorý nadobúda kvalifikovanú účasť, malo vykonať včas, aby sa nezdržiavalo uplatnenie nástroja odpredaja obchodnej činnosti. Centrálna protistrana, kupujúci alebo obaja by mali mať v závislosti od účinkov nástroja odpredaja obchodnej činnosti a formy nadobudnutia možnosť uplatňovať alebo zachovať si existujúce práva na členstvo v platobných systémoch a systémoch vyrovnania, ako aj v iných súvisiacich infraštruktúrach finančných trhov a miestach obchodovania, a na prístup k nim. Takéto práva by sa nemali zamietnuť na základe nesúladu s relevantnými kritériami pre členstvo alebo účasť ani na základe nedostatočného úverového ratingu. Kupujúci, ktorý uvedené kritériá nespĺňa, si takéto práva môže uplatňovať len počas lehoty, ktorú určí orgán pre riešenie krízových situácií. |
| --- | --- |

(63)

S cieľom včas vykonať odpredaj obchodnej činnosti a ochrániť finančnú stabilitu by sa posúdenie kupujúceho, ktorý nadobúda kvalifikovanú účasť, malo vykonať včas, aby sa nezdržiavalo uplatnenie nástroja odpredaja obchodnej činnosti. Centrálna protistrana, kupujúci alebo obaja by mali mať v závislosti od účinkov nástroja odpredaja obchodnej činnosti a formy nadobudnutia možnosť uplatňovať alebo zachovať si existujúce práva na členstvo v platobných systémoch a systémoch vyrovnania, ako aj v iných súvisiacich infraštruktúrach finančných trhov a miestach obchodovania, a na prístup k nim. Takéto práva by sa nemali zamietnuť na základe nesúladu s relevantnými kritériami pre členstvo alebo účasť ani na základe nedostatočného úverového ratingu. Kupujúci, ktorý uvedené kritériá nespĺňa, si takéto práva môže uplatňovať len počas lehoty, ktorú určí orgán pre riešenie krízových situácií.

| (64) | Informácie o ponúkaní zlyhávajúcej centrálnej protistrany na trhu a o rokovaniach s potenciálnymi nadobúdateľmi pred uplatnením nástroja odpredaja obchodnej činnosti budú mať pravdepodobne systémový význam. Na zabezpečenie finančnej stability je dôležité, aby bolo možné odložiť na nevyhnutný čas zverejnenie takýchto informácií požadovaných nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 596/2014 (8) s cieľom vypracovať plán a štruktúru riešenia krízových situácií centrálnej protistrany v súlade s lehotami na odklad povolenými na základe režimu, ktorý sa uplatňuje, keď dochádza k zneužívaniu trhu. |
| --- | --- |

(64)

Informácie o ponúkaní zlyhávajúcej centrálnej protistrany na trhu a o rokovaniach s potenciálnymi nadobúdateľmi pred uplatnením nástroja odpredaja obchodnej činnosti budú mať pravdepodobne systémový význam. Na zabezpečenie finančnej stability je dôležité, aby bolo možné odložiť na nevyhnutný čas zverejnenie takýchto informácií požadovaných nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 596/2014 (8) s cieľom vypracovať plán a štruktúru riešenia krízových situácií centrálnej protistrany v súlade s lehotami na odklad povolenými na základe režimu, ktorý sa uplatňuje, keď dochádza k zneužívaniu trhu.

| (65) | Hlavným účelom preklenovacej centrálnej protistrany ako centrálnej protistrany, ktorá je úplne alebo čiastočne vlastnená jedným alebo viacerými orgánmi verejnej moci alebo kontrolovaná orgánom pre riešenie krízových situácií, by malo byť zabezpečenie, aby sa zúčtovacím členom a klientom centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa začala riešiť, aj naďalej poskytovali základné finančné služby a aby sa aj naďalej vykonávali základné finančné činnosti. Preklenovacia centrálna protistrana by mala byť prevádzkovaná ako životaschopný subjekt, ktorého činnosť nepretržite pokračuje, a keď nastanú vhodné podmienky, mala by sa vrátiť na trh, alebo ak už nie je životaschopná, mala by sa zlikvidovať. |
| --- | --- |

(65)

Hlavným účelom preklenovacej centrálnej protistrany ako centrálnej protistrany, ktorá je úplne alebo čiastočne vlastnená jedným alebo viacerými orgánmi verejnej moci alebo kontrolovaná orgánom pre riešenie krízových situácií, by malo byť zabezpečenie, aby sa zúčtovacím členom a klientom centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa začala riešiť, aj naďalej poskytovali základné finančné služby a aby sa aj naďalej vykonávali základné finančné činnosti. Preklenovacia centrálna protistrana by mala byť prevádzkovaná ako životaschopný subjekt, ktorého činnosť nepretržite pokračuje, a keď nastanú vhodné podmienky, mala by sa vrátiť na trh, alebo ak už nie je životaschopná, mala by sa zlikvidovať.

| (66) | Ak sú všetky ostatné možnosti nedostupné alebo preukázateľne nedostatočné na zabezpečenie finančnej stability, mala by existovať možnosť účasti vlády v podobe kapitálovej podpory alebo dočasného verejného vlastníctva v súlade s uplatniteľnými pravidlami týkajúcimi sa štátnej pomoci vrátane reštrukturalizácie činností centrálnej protistrany. S cieľom vyhnúť sa morálnemu hazardu by sa takáto mimoriadna verejná finančná podpora mala poskytovať len ako posledná možnosť, mala by mať dočasný charakter a poskytnuté finančné prostriedky by sa mali počas primeraného obdobia vždy získať späť. Členské štáty by preto mali zaviesť komplexné a dôveryhodné mechanizmy na spätné získanie finančných prostriedkov, ktoré by zároveň nemali byť prekážkou uplatnenia vládnych stabilizačných nástrojov. Uplatnením vládnych stabilizačných nástrojov nie je dotknutá úloha ktorejkoľvek centrálnej banky pri potenciálnom poskytovaní likvidity finančnému systému podľa výlučného uváženia centrálnej banky, a to aj v časoch stresu. |
| --- | --- |

(66)

Ak sú všetky ostatné možnosti nedostupné alebo preukázateľne nedostatočné na zabezpečenie finančnej stability, mala by existovať možnosť účasti vlády v podobe kapitálovej podpory alebo dočasného verejného vlastníctva v súlade s uplatniteľnými pravidlami týkajúcimi sa štátnej pomoci vrátane reštrukturalizácie činností centrálnej protistrany. S cieľom vyhnúť sa morálnemu hazardu by sa takáto mimoriadna verejná finančná podpora mala poskytovať len ako posledná možnosť, mala by mať dočasný charakter a poskytnuté finančné prostriedky by sa mali počas primeraného obdobia vždy získať späť. Členské štáty by preto mali zaviesť komplexné a dôveryhodné mechanizmy na spätné získanie finančných prostriedkov, ktoré by zároveň nemali byť prekážkou uplatnenia vládnych stabilizačných nástrojov. Uplatnením vládnych stabilizačných nástrojov nie je dotknutá úloha ktorejkoľvek centrálnej banky pri potenciálnom poskytovaní likvidity finančnému systému podľa výlučného uváženia centrálnej banky, a to aj v časoch stresu.

| (67) | Na zabezpečenie schopnosti orgánu pre riešenie krízových situácií uplatňovať nástroje alokácie strát a pozícií na zmluvy so subjektmi so sídlom v tretích krajinách by uznanie tejto možnosti malo byť zahrnuté v prevádzkových pravidlách centrálnej protistrany. |
| --- | --- |

(67)

Na zabezpečenie schopnosti orgánu pre riešenie krízových situácií uplatňovať nástroje alokácie strát a pozícií na zmluvy so subjektmi so sídlom v tretích krajinách by uznanie tejto možnosti malo byť zahrnuté v prevádzkových pravidlách centrálnej protistrany.

| (68) | Orgány pre riešenie krízových situácií by mali mať všetky potrebné zákonné právomoci, ktoré by sa mohli v rôznych kombináciách vykonávať pri uplatňovaní nástrojov riešenia krízových situácií. Medzi tieto právomoci by mala patriť právomoc previesť nástroje vlastníctva, aktíva, práva, povinnosti alebo záväzky zlyhávajúcej centrálnej protistrany na iný subjekt, napríklad na inú centrálnu protistranu alebo preklenovaciu centrálnu protistranu, právomoc odpísať alebo zrušiť nástroje vlastníctva, alebo odpísať či konvertovať záväzky zlyhávajúcej centrálnej protistrany, právomoc odpísať variačnú maržu, právomoc vymáhať akékoľvek nesplatené záväzky tretích strán vo vzťahu k centrálnej protistrane vrátane výziev na hotovostné plnenie na ozdravenie, ako sa stanovuje v prevádzkových pravidlách centrálnej protistrany, a alokácie pozícií, právomoc uskutočňovať výzvy na hotovostné plnenie v prípade riešenia krízových situácií, právomoc čiastočne alebo úplne ukončiť zmluvy centrálnej protistrany, právomoc vymeniť manažment a právomoc uložiť dočasné moratórium na vyplatenie pohľadávok. Za zlyhanie centrálnej protistrany by podľa vnútroštátneho občianskeho alebo trestného práva mala byť naďalej zodpovedná centrálna protistrana a členovia jej rady a vrcholový manažment. |
| --- | --- |

(68)

Orgány pre riešenie krízových situácií by mali mať všetky potrebné zákonné právomoci, ktoré by sa mohli v rôznych kombináciách vykonávať pri uplatňovaní nástrojov riešenia krízových situácií. Medzi tieto právomoci by mala patriť právomoc previesť nástroje vlastníctva, aktíva, práva, povinnosti alebo záväzky zlyhávajúcej centrálnej protistrany na iný subjekt, napríklad na inú centrálnu protistranu alebo preklenovaciu centrálnu protistranu, právomoc odpísať alebo zrušiť nástroje vlastníctva, alebo odpísať či konvertovať záväzky zlyhávajúcej centrálnej protistrany, právomoc odpísať variačnú maržu, právomoc vymáhať akékoľvek nesplatené záväzky tretích strán vo vzťahu k centrálnej protistrane vrátane výziev na hotovostné plnenie na ozdravenie, ako sa stanovuje v prevádzkových pravidlách centrálnej protistrany, a alokácie pozícií, právomoc uskutočňovať výzvy na hotovostné plnenie v prípade riešenia krízových situácií, právomoc čiastočne alebo úplne ukončiť zmluvy centrálnej protistrany, právomoc vymeniť manažment a právomoc uložiť dočasné moratórium na vyplatenie pohľadávok. Za zlyhanie centrálnej protistrany by podľa vnútroštátneho občianskeho alebo trestného práva mala byť naďalej zodpovedná centrálna protistrana a členovia jej rady a vrcholový manažment.

| (69) | Rámec riešenia krízových situácií by mal zahŕňať procesné požiadavky, aby sa zaručilo, že opatrenia na riešenie krízovej situácie sa budú riadne oznamovať a zverejňovať. Keďže však informácie získané orgánmi pre riešenie krízových situácií a ich odbornými poradcami počas procesu riešenia krízovej situácie budú pravdepodobne citlivé, pred zverejnením rozhodnutia o riešení krízovej situácie by sa mal na tieto informácie vzťahovať účinný režim zachovávania dôvernosti. Musí sa vziať do úvahy skutočnosť, že informácie o obsahu a podrobnostiach plánu ozdravenia a plánu riešenia krízových situácií a výsledku akéhokoľvek posúdenia týchto plánov by mohli mať ďalekosiahle účinky, najmä pokiaľ ide o dotknuté podniky. Musí sa predpokladať, že akékoľvek informácie poskytnuté v súvislosti s rozhodnutím pred jeho prijatím, o tom, či boli splnené podmienky riešenia krízovej situácie, o použití konkrétneho nástroja alebo o akomkoľvek opatrení v rámci postupov, majú vplyv na verejné a súkromné záujmy, ktorých sa tieto opatrenia týkajú. Samotná informácia o tom, že orgán pre riešenie krízových situácií skúma určitú centrálnu protistranu, by mohla mať na uvedenú centrálnu protistranu negatívny vplyv. Preto je nutné zabezpečiť vhodné mechanizmy na zachovanie dôvernosti takých informácií, akými sú obsah a podrobnosti plánu ozdravenia a plánu riešenia krízových situácií a výsledok akéhokoľvek posúdenia vypracovaného v tejto súvislosti. |
| --- | --- |

(69)

Rámec riešenia krízových situácií by mal zahŕňať procesné požiadavky, aby sa zaručilo, že opatrenia na riešenie krízovej situácie sa budú riadne oznamovať a zverejňovať. Keďže však informácie získané orgánmi pre riešenie krízových situácií a ich odbornými poradcami počas procesu riešenia krízovej situácie budú pravdepodobne citlivé, pred zverejnením rozhodnutia o riešení krízovej situácie by sa mal na tieto informácie vzťahovať účinný režim zachovávania dôvernosti. Musí sa vziať do úvahy skutočnosť, že informácie o obsahu a podrobnostiach plánu ozdravenia a plánu riešenia krízových situácií a výsledku akéhokoľvek posúdenia týchto plánov by mohli mať ďalekosiahle účinky, najmä pokiaľ ide o dotknuté podniky. Musí sa predpokladať, že akékoľvek informácie poskytnuté v súvislosti s rozhodnutím pred jeho prijatím, o tom, či boli splnené podmienky riešenia krízovej situácie, o použití konkrétneho nástroja alebo o akomkoľvek opatrení v rámci postupov, majú vplyv na verejné a súkromné záujmy, ktorých sa tieto opatrenia týkajú. Samotná informácia o tom, že orgán pre riešenie krízových situácií skúma určitú centrálnu protistranu, by mohla mať na uvedenú centrálnu protistranu negatívny vplyv. Preto je nutné zabezpečiť vhodné mechanizmy na zachovanie dôvernosti takých informácií, akými sú obsah a podrobnosti plánu ozdravenia a plánu riešenia krízových situácií a výsledok akéhokoľvek posúdenia vypracovaného v tejto súvislosti.

| (70) | Orgány pre riešenie krízových situácií by mali mať pridružené právomoci na zaručenie účinnosti prevodu nástrojov vlastníctva alebo dlhových nástrojov a aktív, záväzkov, práv a povinností vrátane pozícií a súvisiacich marží. S výhradou ochranných opatrení uvedených v tomto nariadení by uvedené právomoci mali zahŕňať právomoc vyňať práva tretích strán z prevádzaných nástrojov alebo aktív a právomoc vymáhať plnenie zmlúv a zabezpečovať kontinuitu mechanizmov voči príjemcovi prevádzaných aktív a nástrojov vlastníctva. Práva zamestnancov na ukončenie pracovnej zmluvy by však nemali byť dotknuté. Ani právo niektorej zo strán na ukončenie zmluvy s centrálnou protistranou, ktorej krízová situácia sa rieši, alebo so subjektom jej skupiny, z iných dôvodov, než je riešenie krízovej situácie zlyhávajúcej centrálnej protistrany, by nemalo byť dotknuté. Orgány pre riešenie krízových situácií by mali mať pridruženú právomoc požadovať od zvyškovej centrálnej protistrany, ktorá sa likviduje v rámci bežného konkurzného konania, aby poskytla služby, ktoré sú potrebné na to, aby centrálna protistrana, na ktorú boli prevedené aktíva, zmluvy alebo nástroje vlastníctva na základe uplatnenia nástroja odpredaja obchodnej činnosti alebo nástroja preklenovacej centrálnej protistrany, dokázala vykonávať svoju obchodnú činnosť. |
| --- | --- |

(70)

Orgány pre riešenie krízových situácií by mali mať pridružené právomoci na zaručenie účinnosti prevodu nástrojov vlastníctva alebo dlhových nástrojov a aktív, záväzkov, práv a povinností vrátane pozícií a súvisiacich marží. S výhradou ochranných opatrení uvedených v tomto nariadení by uvedené právomoci mali zahŕňať právomoc vyňať práva tretích strán z prevádzaných nástrojov alebo aktív a právomoc vymáhať plnenie zmlúv a zabezpečovať kontinuitu mechanizmov voči príjemcovi prevádzaných aktív a nástrojov vlastníctva. Práva zamestnancov na ukončenie pracovnej zmluvy by však nemali byť dotknuté. Ani právo niektorej zo strán na ukončenie zmluvy s centrálnou protistranou, ktorej krízová situácia sa rieši, alebo so subjektom jej skupiny, z iných dôvodov, než je riešenie krízovej situácie zlyhávajúcej centrálnej protistrany, by nemalo byť dotknuté. Orgány pre riešenie krízových situácií by mali mať pridruženú právomoc požadovať od zvyškovej centrálnej protistrany, ktorá sa likviduje v rámci bežného konkurzného konania, aby poskytla služby, ktoré sú potrebné na to, aby centrálna protistrana, na ktorú boli prevedené aktíva, zmluvy alebo nástroje vlastníctva na základe uplatnenia nástroja odpredaja obchodnej činnosti alebo nástroja preklenovacej centrálnej protistrany, dokázala vykonávať svoju obchodnú činnosť.

| (71) | Keďže vzhľadom na závažné riziká pre finančnú stabilitu v členskom štáte a Únii by mohlo byť potrebné naliehavo prijať opatrenia krízového riadenia, každý postup podľa vnútroštátneho práva súvisiaci so žiadosťou o ex ante schválenie opatrenia krízového riadenia súdom a posúdenie takejto žiadosti súdom by mali mať povahu rýchleho konania. Vzhľadom na požiadavku urýchlene prijať opatrenie krízového riadenia by mal súd rozhodnúť do 24 hodín a členské štáty by mali zabezpečiť, aby relevantný orgán prijal rozhodnutie okamžite po vydaní súdneho rozhodnutia. Nemalo by tým byť dotknuté právo zainteresovaných strán požiadať súd o zrušenie rozhodnutia počas obmedzenej lehoty po prijatí opatrenia krízového riadenia orgánom pre riešenie krízových situácií. |
| --- | --- |

(71)

Keďže vzhľadom na závažné riziká pre finančnú stabilitu v členskom štáte a Únii by mohlo byť potrebné naliehavo prijať opatrenia krízového riadenia, každý postup podľa vnútroštátneho práva súvisiaci so žiadosťou o ex ante schválenie opatrenia krízového riadenia súdom a posúdenie takejto žiadosti súdom by mali mať povahu rýchleho konania. Vzhľadom na požiadavku urýchlene prijať opatrenie krízového riadenia by mal súd rozhodnúť do 24 hodín a členské štáty by mali zabezpečiť, aby relevantný orgán prijal rozhodnutie okamžite po vydaní súdneho rozhodnutia. Nemalo by tým byť dotknuté právo zainteresovaných strán požiadať súd o zrušenie rozhodnutia počas obmedzenej lehoty po prijatí opatrenia krízového riadenia orgánom pre riešenie krízových situácií.

| (72) | V súlade s článkom 47 charty majú dotknuté strany právo na riadny proces a na účinný prostriedok nápravy proti opatreniam, ktoré sa ich týkajú. Rozhodnutia prijaté orgánmi pre riešenie krízových situácií by preto mali podliehať právu podať opravný prostriedok. |
| --- | --- |

(72)

V súlade s článkom 47 charty majú dotknuté strany právo na riadny proces a na účinný prostriedok nápravy proti opatreniam, ktoré sa ich týkajú. Rozhodnutia prijaté orgánmi pre riešenie krízových situácií by preto mali podliehať právu podať opravný prostriedok.

| (73) | Opatrenie na riešenie krízovej situácie prijaté vnútroštátnymi orgánmi pre riešenie krízových situácií si môže vyžadovať ekonomické hodnotenia a veľký priestor pre diskrečnú právomoc. Vnútroštátne orgány pre riešenie krízových situácií disponujú špecializovanými odbornými znalosťami potrebnými na vypracúvanie týchto hodnotení a na určovanie primeraného použitia priestoru pre diskrečnú právomoc. Preto je dôležité zabezpečiť, aby z týchto ekonomických hodnotení vypracovaných vnútroštátnymi orgánmi pre riešenie krízových situácií v uvedenom kontexte vychádzali vnútroštátne súdy pri preskúmavaní príslušných opatrení krízového riadenia. Zložitosť uvedených hodnotení by však nemala brániť vnútroštátnym súdom v tom, aby skúmali, či dôkazy, o ktoré sa orgán pre riešenie krízových situácií opiera, sú vecne správne, spoľahlivé a konzistentné, či tieto dôkazy obsahujú všetky príslušné informácie, ktoré by sa mali zohľadniť, aby sa posúdila komplexná situácia, a to, či nimi možno odôvodniť závery, ktoré z nich boli vyvodené. |
| --- | --- |

(73)

Opatrenie na riešenie krízovej situácie prijaté vnútroštátnymi orgánmi pre riešenie krízových situácií si môže vyžadovať ekonomické hodnotenia a veľký priestor pre diskrečnú právomoc. Vnútroštátne orgány pre riešenie krízových situácií disponujú špecializovanými odbornými znalosťami potrebnými na vypracúvanie týchto hodnotení a na určovanie primeraného použitia priestoru pre diskrečnú právomoc. Preto je dôležité zabezpečiť, aby z týchto ekonomických hodnotení vypracovaných vnútroštátnymi orgánmi pre riešenie krízových situácií v uvedenom kontexte vychádzali vnútroštátne súdy pri preskúmavaní príslušných opatrení krízového riadenia. Zložitosť uvedených hodnotení by však nemala brániť vnútroštátnym súdom v tom, aby skúmali, či dôkazy, o ktoré sa orgán pre riešenie krízových situácií opiera, sú vecne správne, spoľahlivé a konzistentné, či tieto dôkazy obsahujú všetky príslušné informácie, ktoré by sa mali zohľadniť, aby sa posúdila komplexná situácia, a to, či nimi možno odôvodniť závery, ktoré z nich boli vyvodené.

| (74) | S cieľom zahrnúť mimoriadne naliehavé situácie a keďže odklad akéhokoľvek rozhodnutia orgánov pre riešenie krízových situácií môže brániť kontinuite vykonávania zásadných funkcií, je potrebné zabezpečiť, aby akékoľvek podanie opravného prostriedku neviedlo k automatickému pozastaveniu účinkov napadnutého rozhodnutia a uvedené rozhodnutie orgánu pre riešenie krízových situácií by malo byť bezodkladne vykonateľné. |
| --- | --- |

(74)

S cieľom zahrnúť mimoriadne naliehavé situácie a keďže odklad akéhokoľvek rozhodnutia orgánov pre riešenie krízových situácií môže brániť kontinuite vykonávania zásadných funkcií, je potrebné zabezpečiť, aby akékoľvek podanie opravného prostriedku neviedlo k automatickému pozastaveniu účinkov napadnutého rozhodnutia a uvedené rozhodnutie orgánu pre riešenie krízových situácií by malo byť bezodkladne vykonateľné.

| (75) | Okrem toho, pokiaľ je to potrebné v záujme ochrany tretích strán, ktoré v dobrej viere získali aktíva, zmluvy, práva a záväzky centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, prostredníctvom výkonu právomocí riešiť krízové situácie orgánmi pre riešenie krízových situácií, a s cieľom zabezpečiť stabilitu finančných trhov, by však právo podať opravný prostriedok nemalo mať vplyv na akékoľvek následné administratívne akty alebo transakcie uzatvorené na základe zrušeného rozhodnutia. V takýchto prípadoch by sa preto nápravné opatrenia týkajúce sa protiprávneho rozhodnutia mali obmedzovať na poskytnutie náhrady škôd, ktoré utrpeli dotknuté osoby. |
| --- | --- |

(75)

Okrem toho, pokiaľ je to potrebné v záujme ochrany tretích strán, ktoré v dobrej viere získali aktíva, zmluvy, práva a záväzky centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, prostredníctvom výkonu právomocí riešiť krízové situácie orgánmi pre riešenie krízových situácií, a s cieľom zabezpečiť stabilitu finančných trhov, by však právo podať opravný prostriedok nemalo mať vplyv na akékoľvek následné administratívne akty alebo transakcie uzatvorené na základe zrušeného rozhodnutia. V takýchto prípadoch by sa preto nápravné opatrenia týkajúce sa protiprávneho rozhodnutia mali obmedzovať na poskytnutie náhrady škôd, ktoré utrpeli dotknuté osoby.

| (76) | V záujme efektívneho riešenia krízovej situácie a s cieľom vyhnúť sa konfliktom jurisdikcií, v prípade zlyhávajúcej centrálnej protistrany by sa vôbec nemalo začať bežné konkurzné konanie alebo v ňom pokračovať, kým orgán pre riešenie krízových situácií vykonáva svoje právomoci riešiť krízové situácie alebo uplatňuje nástroje riešenia krízových situácií, okrem situácie, keď k tomu dôjde z iniciatívy orgánu pre riešenie krízových situácií alebo s jeho súhlasom. Je užitočné a potrebné pozastaviť na obmedzený čas určité zmluvné záväzky, aby orgán pre riešenie krízových situácií mal čas zaviesť nástroje riešenia krízových situácií do praxe. To by sa však nemalo vzťahovať na povinnosti zlyhávajúcej centrálnej protistrany vo vzťahu k systémom určeným podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 98/26/ES (9) vrátane iných centrálnych protistrán a centrálnych bánk. Smernica 98/26/ES znižuje riziko spojené s účasťou v platobných systémoch a systémoch vyrovnania transakcií s cennými papiermi, najmä znížením miery narušenia v prípade platobnej neschopnosti účastníka takého systému. S cieľom zaistiť, aby sa uvedené ochranné opatrenia primerane uplatňovali v krízových situáciách a aby sa pri tom zachovala primeraná istota pre prevádzkovateľov platobných systémov, systémov vyrovnania transakcií s cennými papiermi a ďalších účastníkov trhu, opatrenie na predchádzanie kríze alebo opatrenie na riešenie krízovej situácie by sa nemali považovať za konkurzné konanie v zmysle smernice 98/26/ES pod podmienkou, že vecné povinnosti sa naďalej plnia v súlade so zmluvou. Fungovanie systému určeného v rámci smernice 98/26/ES alebo právo na kolaterál zaručené uvedenou smernicou by však nemali byť oslabené. |
| --- | --- |

(76)

V záujme efektívneho riešenia krízovej situácie a s cieľom vyhnúť sa konfliktom jurisdikcií, v prípade zlyhávajúcej centrálnej protistrany by sa vôbec nemalo začať bežné konkurzné konanie alebo v ňom pokračovať, kým orgán pre riešenie krízových situácií vykonáva svoje právomoci riešiť krízové situácie alebo uplatňuje nástroje riešenia krízových situácií, okrem situácie, keď k tomu dôjde z iniciatívy orgánu pre riešenie krízových situácií alebo s jeho súhlasom. Je užitočné a potrebné pozastaviť na obmedzený čas určité zmluvné záväzky, aby orgán pre riešenie krízových situácií mal čas zaviesť nástroje riešenia krízových situácií do praxe. To by sa však nemalo vzťahovať na povinnosti zlyhávajúcej centrálnej protistrany vo vzťahu k systémom určeným podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 98/26/ES (9) vrátane iných centrálnych protistrán a centrálnych bánk. Smernica 98/26/ES znižuje riziko spojené s účasťou v platobných systémoch a systémoch vyrovnania transakcií s cennými papiermi, najmä znížením miery narušenia v prípade platobnej neschopnosti účastníka takého systému. S cieľom zaistiť, aby sa uvedené ochranné opatrenia primerane uplatňovali v krízových situáciách a aby sa pri tom zachovala primeraná istota pre prevádzkovateľov platobných systémov, systémov vyrovnania transakcií s cennými papiermi a ďalších účastníkov trhu, opatrenie na predchádzanie kríze alebo opatrenie na riešenie krízovej situácie by sa nemali považovať za konkurzné konanie v zmysle smernice 98/26/ES pod podmienkou, že vecné povinnosti sa naďalej plnia v súlade so zmluvou. Fungovanie systému určeného v rámci smernice 98/26/ES alebo právo na kolaterál zaručené uvedenou smernicou by však nemali byť oslabené.

| (77) | S cieľom zaručiť, aby orgány pre riešenie krízových situácií mali pri prevádzaní aktív a záväzkov na kupujúceho zo súkromného sektora alebo na preklenovaciu centrálnu protistranu dostatočnú dobu na identifikáciu zmlúv, ktoré sa majú previesť, môže byť vhodné uložiť primerané obmedzenia na práva zmluvných strán na konečné zúčtovanie, urýchlenie alebo iné ukončenie finančných zmlúv pred vykonaním prevodu. Takéto obmedzenie by bolo potrebné na to, aby orgány mohli získať skutočný obraz o súvahe zlyhávajúcej centrálnej protistrany, a to bez zmien hodnoty a rozsahu, ktoré by zahŕňalo rozsiahle uplatnenie práv ukončiť zmluvu. Aby sa do zmluvných práv protistrán zasahovalo len v minimálnom nevyhnutnom rozsahu, malo by sa obmedzenie práv ukončiť zmluvu obmedziť na čo najkratšie obdobie a uplatniť len vo vzťahu k opatreniu na predchádzanie kríze alebo opatreniu na riešenie krízovej situácie vrátane vzniku akejkoľvek udalosti priamo spojenej s uplatnením takéhoto opatrenia, pričom práva na ukončenie zmluvy vyplývajúce z akéhokoľvek iného zlyhania vrátane neschopnosti zaplatiť alebo realizovať marže, by mali zostať zachované. |
| --- | --- |

(77)

S cieľom zaručiť, aby orgány pre riešenie krízových situácií mali pri prevádzaní aktív a záväzkov na kupujúceho zo súkromného sektora alebo na preklenovaciu centrálnu protistranu dostatočnú dobu na identifikáciu zmlúv, ktoré sa majú previesť, môže byť vhodné uložiť primerané obmedzenia na práva zmluvných strán na konečné zúčtovanie, urýchlenie alebo iné ukončenie finančných zmlúv pred vykonaním prevodu. Takéto obmedzenie by bolo potrebné na to, aby orgány mohli získať skutočný obraz o súvahe zlyhávajúcej centrálnej protistrany, a to bez zmien hodnoty a rozsahu, ktoré by zahŕňalo rozsiahle uplatnenie práv ukončiť zmluvu. Aby sa do zmluvných práv protistrán zasahovalo len v minimálnom nevyhnutnom rozsahu, malo by sa obmedzenie práv ukončiť zmluvu obmedziť na čo najkratšie obdobie a uplatniť len vo vzťahu k opatreniu na predchádzanie kríze alebo opatreniu na riešenie krízovej situácie vrátane vzniku akejkoľvek udalosti priamo spojenej s uplatnením takéhoto opatrenia, pričom práva na ukončenie zmluvy vyplývajúce z akéhokoľvek iného zlyhania vrátane neschopnosti zaplatiť alebo realizovať marže, by mali zostať zachované.

| (78) | Na zachovanie legitímnych dohôd kapitálového trhu v prípade prevodu niektorých, nie však všetkých, aktív, zmlúv, práv a záväzkov zlyhávajúcej centrálnej protistrany je vhodné uplatniť podľa potreby ochranné opatrenia, aby sa zabránilo rozdeleniu súvisiacich záväzkov, práv a zmlúv. Takéto obmedzenie vzťahujúce sa na vybrané postupy, pokiaľ ide o súvisiace zmluvy a súvisiaci kolaterál, by malo zahŕňať aj zmluvy s tou istou protistranou kryté dohodami o zábezpeke, dohodami o finančnej záruke s prevodom vlastníckeho práva, dohodami o vzájomnom započítaní, dohodami o konečnom čistom zúčtovaní a dohodami o štruktúrovanom financovaní. Ak sa uplatňujú ochranné opatrenia, orgány pre riešenie krízových situácií by sa mali snažiť previesť všetky súvisiace zmluvy v rámci chránenej dohody, alebo ich všetky ponechať v zvyškovej zlyhávajúcej centrálnej protistrane. Uvedenými ochrannými opatreniami by sa malo zaistiť, že zaobchádzanie s regulačným kapitálom expozícií krytých dohodou o čistom zúčtovaní na účely smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ (10) je dotknuté v minimálnej miere. |
| --- | --- |

(78)

Na zachovanie legitímnych dohôd kapitálového trhu v prípade prevodu niektorých, nie však všetkých, aktív, zmlúv, práv a záväzkov zlyhávajúcej centrálnej protistrany je vhodné uplatniť podľa potreby ochranné opatrenia, aby sa zabránilo rozdeleniu súvisiacich záväzkov, práv a zmlúv. Takéto obmedzenie vzťahujúce sa na vybrané postupy, pokiaľ ide o súvisiace zmluvy a súvisiaci kolaterál, by malo zahŕňať aj zmluvy s tou istou protistranou kryté dohodami o zábezpeke, dohodami o finančnej záruke s prevodom vlastníckeho práva, dohodami o vzájomnom započítaní, dohodami o konečnom čistom zúčtovaní a dohodami o štruktúrovanom financovaní. Ak sa uplatňujú ochranné opatrenia, orgány pre riešenie krízových situácií by sa mali snažiť previesť všetky súvisiace zmluvy v rámci chránenej dohody, alebo ich všetky ponechať v zvyškovej zlyhávajúcej centrálnej protistrane. Uvedenými ochrannými opatreniami by sa malo zaistiť, že zaobchádzanie s regulačným kapitálom expozícií krytých dohodou o čistom zúčtovaní na účely smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ (10) je dotknuté v minimálnej miere.

| (79) | Centrálne protistrany Únie poskytujú služby zúčtovacím členom a ich klientom nachádzajúcim sa v tretích krajinách a centrálne protistrany z tretích krajín poskytujú služby zúčtovacím členom a ich klientom nachádzajúcim sa v Únii. Účinné riešenie krízových situácií medzinárodne pôsobiacich centrálnych protistrán si vyžaduje spoluprácu medzi členskými štátmi a orgánmi tretích krajín. Na tento účel by mal ESMA vydať usmernenia o príslušnom obsahu dohôd o spolupráci, ktoré sa majú uzavrieť s orgánmi tretích krajín. Uvedenými dohodami o spolupráci by sa malo zabezpečiť účinné plánovanie, rozhodovanie a koordinácia medzinárodne pôsobiacich centrálnych protistrán. Vnútroštátne orgány pre riešenie krízových situácií by mali uznávať a za určitých okolností vykonať postupy tretích krajín zamerané na riešenie krízových situácií. Spolupráca by sa mala uskutočňovať aj vzhľadom na dcérske spoločnosti z Únie alebo centrálne protistrany z tretích krajín a na ich zúčtovacích členov a ich klientov. |
| --- | --- |

(79)

Centrálne protistrany Únie poskytujú služby zúčtovacím členom a ich klientom nachádzajúcim sa v tretích krajinách a centrálne protistrany z tretích krajín poskytujú služby zúčtovacím členom a ich klientom nachádzajúcim sa v Únii. Účinné riešenie krízových situácií medzinárodne pôsobiacich centrálnych protistrán si vyžaduje spoluprácu medzi členskými štátmi a orgánmi tretích krajín. Na tento účel by mal ESMA vydať usmernenia o príslušnom obsahu dohôd o spolupráci, ktoré sa majú uzavrieť s orgánmi tretích krajín. Uvedenými dohodami o spolupráci by sa malo zabezpečiť účinné plánovanie, rozhodovanie a koordinácia medzinárodne pôsobiacich centrálnych protistrán. Vnútroštátne orgány pre riešenie krízových situácií by mali uznávať a za určitých okolností vykonať postupy tretích krajín zamerané na riešenie krízových situácií. Spolupráca by sa mala uskutočňovať aj vzhľadom na dcérske spoločnosti z Únie alebo centrálne protistrany z tretích krajín a na ich zúčtovacích členov a ich klientov.

| (80) | S cieľom zabezpečiť jednotné uplatňovanie správnych sankcií za porušenia tohto nariadenia vo všetkých členských štátoch by sa v tomto nariadení mal stanoviť zoznam základných správnych sankcií a iných správnych opatrení, ktoré musia mať orgány pre riešenie krízových situácií a príslušné orgány k dispozícii, mala by sa ustanoviť právomoc ukladať tieto správne sankcie a iné správne opatrenia voči všetkým osobám, právnickým alebo fyzickým, zodpovedným za porušenie, a mal by sa stanoviť zoznam základných kritérií pre určenie výšky a druhu týchto správnych sankcií a iných správnych opatrení, ako aj výška správnych peňažných pokút. Správne sankcie a iné správne opatrenia by mali zohľadňovať také faktory, ako je akýkoľvek zistený finančný prospech vyplývajúci z porušenia, závažnosť a trvanie porušenia, akékoľvek priťažujúce alebo poľahčujúce faktory, potreba, aby správne sankcie mali odrádzajúci účinok, a mali by prípadne zahŕňať zníženie za spoluprácu s orgánom pre riešenie krízových situácií alebo s príslušným orgánom. Pri prijímaní a uverejňovaní správnych sankcií by sa mali dodržiavať základné práva stanovené v charte. |
| --- | --- |

(80)

S cieľom zabezpečiť jednotné uplatňovanie správnych sankcií za porušenia tohto nariadenia vo všetkých členských štátoch by sa v tomto nariadení mal stanoviť zoznam základných správnych sankcií a iných správnych opatrení, ktoré musia mať orgány pre riešenie krízových situácií a príslušné orgány k dispozícii, mala by sa ustanoviť právomoc ukladať tieto správne sankcie a iné správne opatrenia voči všetkým osobám, právnickým alebo fyzickým, zodpovedným za porušenie, a mal by sa stanoviť zoznam základných kritérií pre určenie výšky a druhu týchto správnych sankcií a iných správnych opatrení, ako aj výška správnych peňažných pokút. Správne sankcie a iné správne opatrenia by mali zohľadňovať také faktory, ako je akýkoľvek zistený finančný prospech vyplývajúci z porušenia, závažnosť a trvanie porušenia, akékoľvek priťažujúce alebo poľahčujúce faktory, potreba, aby správne sankcie mali odrádzajúci účinok, a mali by prípadne zahŕňať zníženie za spoluprácu s orgánom pre riešenie krízových situácií alebo s príslušným orgánom. Pri prijímaní a uverejňovaní správnych sankcií by sa mali dodržiavať základné práva stanovené v charte.

| (81) | Na zabezpečenie jednotnej harmonizácie a primeranej ochrany účastníkov trhu v celej Únii by mala byť Komisia splnomocnená prijať návrhy regulačných technických predpisov vypracovaných orgánom ESMA prostredníctvom delegovaných aktov podľa článku 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010 s cieľom špecifikovať tieto prvky: a) obsah písomných dohôd a postupov na fungovanie kolégií pre riešenie krízových situácií; b) metodiku výpočtu a udržiavania objemu dodatočných predfinancovaných účelových vlastných zdrojov, ktoré má použiť centrálna protistrana pri ozdravení, a postupy umožňujúce centrálnej protistrane v situáciách, keď takéto vlastné zdroje nie sú k dispozícii, použiť opatrenia na ozdravenie, ktoré vyžadujú príspevky od zúčtovacích členov, ktorí nezlyhali, a následne takýmto zúčtovacím členom tieto prostriedky vrátiť; c) metodiku posudzovania plánov ozdravenia; d) obsah plánov riešenia krízových situácií; e) poradie alokácie, maximálnu lehotu a maximálny podiel ročného zisku centrálnej protistrany v rámci mechanizmu náhrad pri ozdravení; f) prvky relevantné pre vykonávanie ocenení; g) metodiku výpočtu rezervy na dodatočné straty, ktorá sa má zahrnúť do predbežných ocenení; h) minimálne prvky, ktoré by sa mali zahrnúť do plánu reorganizácie obchodnej činnosti; i) kritériá, ktoré má spĺňať plán reorganizácie obchodnej činnosti; j) metodiku konečného ocenenia na základe zásady, že „žiadny veriteľ sa nesmie dostať do nevýhodnejšieho postavenia“; k) podmienky, za akých môžu zúčtovací členovia preniesť kompenzáciu na svojich klientov v súlade so zásadou zmluvnej symetrie a podmienky, za ktorých sa má prenesenie považovať za primerané. |
| --- | --- |

(81)

Na zabezpečenie jednotnej harmonizácie a primeranej ochrany účastníkov trhu v celej Únii by mala byť Komisia splnomocnená prijať návrhy regulačných technických predpisov vypracovaných orgánom ESMA prostredníctvom delegovaných aktov podľa článku 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010 s cieľom špecifikovať tieto prvky: a) obsah písomných dohôd a postupov na fungovanie kolégií pre riešenie krízových situácií; b) metodiku výpočtu a udržiavania objemu dodatočných predfinancovaných účelových vlastných zdrojov, ktoré má použiť centrálna protistrana pri ozdravení, a postupy umožňujúce centrálnej protistrane v situáciách, keď takéto vlastné zdroje nie sú k dispozícii, použiť opatrenia na ozdravenie, ktoré vyžadujú príspevky od zúčtovacích členov, ktorí nezlyhali, a následne takýmto zúčtovacím členom tieto prostriedky vrátiť; c) metodiku posudzovania plánov ozdravenia; d) obsah plánov riešenia krízových situácií; e) poradie alokácie, maximálnu lehotu a maximálny podiel ročného zisku centrálnej protistrany v rámci mechanizmu náhrad pri ozdravení; f) prvky relevantné pre vykonávanie ocenení; g) metodiku výpočtu rezervy na dodatočné straty, ktorá sa má zahrnúť do predbežných ocenení; h) minimálne prvky, ktoré by sa mali zahrnúť do plánu reorganizácie obchodnej činnosti; i) kritériá, ktoré má spĺňať plán reorganizácie obchodnej činnosti; j) metodiku konečného ocenenia na základe zásady, že „žiadny veriteľ sa nesmie dostať do nevýhodnejšieho postavenia“; k) podmienky, za akých môžu zúčtovací členovia preniesť kompenzáciu na svojich klientov v súlade so zásadou zmluvnej symetrie a podmienky, za ktorých sa má prenesenie považovať za primerané.

| (82) | Komisia by mala mať možnosť pozastaviť akúkoľvek zúčtovaciu povinnosť stanovenú podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, a to na žiadosť orgánu pre riešenie krízových situácií centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, alebo jej príslušného orgánu, na ich vlastnú žiadosť alebo na žiadosť príslušného orgánu zodpovedného za dohľad nad zúčtovacím členom centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, a v nadväznosti na nezáväzné stanovisko ESMA pre konkrétny typ protistrany alebo konkrétne triedy mimoburzových derivátov, ktoré sa zúčtovávajú prostredníctvom centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši. Rozhodnutie o pozastavení zúčtovacej povinnosti by sa malo prijať iba vtedy, ak je to potrebné na zachovanie finančnej stability a dôvery v trhy, konkrétne s cieľom vyhnúť sa nákazlivým účinkom a zabrániť protistranám a investorom, aby mali vysoké a neisté rizikové expozície voči centrálnej protistrane. S cieľom prijať rozhodnutie by Komisia mala zohľadniť ciele riešenia krízovej situácie, kritériá uvedené v nariadení (EÚ) č. 648/2012, na základe ktorých mimoburzové deriváty podliehajú zúčtovacej povinnosti týkajúcej sa mimoburzových derivátov, pre ktoré sa požaduje pozastavenie a skutočnosť, či je potrebné pozastaviť zúčtovaciu povinnosť na zachovanie finančnej stability a riadne fungovanie finančných trhov v Únii. ESMA by mala mať možnosť požiadať Komisiu, aby pozastavila obchodovaciu povinnosť stanovenú v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 600/2014 (11), ak pozastavenie zúčtovacej povinnosti považuje za podstatnú zmenu v kritériách pre obchodovaciu povinnosť. Pozastavenie by malo mať dočasný charakter s možnosťou predĺženia. Podobne by sa mala posilniť aj úloha výboru centrálnej protistrany pre riziká stanovená v článku 28 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, aby ďalej podporoval centrálnu protistranu pri obozretnom riadení rizík a zvyšovaní jej odolnosti.
  Členovia výboru pre riziká by mali mať možnosť informovať príslušný orgán, keď centrálna protistrana nedodržiava odporúčania výboru pre riziká, a zástupcovia zúčtovacích členov a klientov vo výbore pre riziká by mali mať možnosť použiť poskytnuté informácie na monitorovanie ich expozícií voči centrálnej protistrane v súlade s opatreniami na ochranu dôvernosti a bez toho, aby boli dotknuté obmedzenia vzťahujúce sa na výmenu takýchto informácií podľa práva hospodárskej súťaže. Orgány pre riešenie krízových situácií centrálnych protistrán by napokon mali mať takisto prístup ku všetkým potrebným informáciám v archívoch obchodných údajov. Nariadenie (EÚ) č. 648/2012 a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/2365 (12) by sa preto mali zodpovedajúcim spôsobom zmeniť. |
| --- | --- |

(82)

Komisia by mala mať možnosť pozastaviť akúkoľvek zúčtovaciu povinnosť stanovenú podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, a to na žiadosť orgánu pre riešenie krízových situácií centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, alebo jej príslušného orgánu, na ich vlastnú žiadosť alebo na žiadosť príslušného orgánu zodpovedného za dohľad nad zúčtovacím členom centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, a v nadväznosti na nezáväzné stanovisko ESMA pre konkrétny typ protistrany alebo konkrétne triedy mimoburzových derivátov, ktoré sa zúčtovávajú prostredníctvom centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši. Rozhodnutie o pozastavení zúčtovacej povinnosti by sa malo prijať iba vtedy, ak je to potrebné na zachovanie finančnej stability a dôvery v trhy, konkrétne s cieľom vyhnúť sa nákazlivým účinkom a zabrániť protistranám a investorom, aby mali vysoké a neisté rizikové expozície voči centrálnej protistrane. S cieľom prijať rozhodnutie by Komisia mala zohľadniť ciele riešenia krízovej situácie, kritériá uvedené v nariadení (EÚ) č. 648/2012, na základe ktorých mimoburzové deriváty podliehajú zúčtovacej povinnosti týkajúcej sa mimoburzových derivátov, pre ktoré sa požaduje pozastavenie a skutočnosť, či je potrebné pozastaviť zúčtovaciu povinnosť na zachovanie finančnej stability a riadne fungovanie finančných trhov v Únii. ESMA by mala mať možnosť požiadať Komisiu, aby pozastavila obchodovaciu povinnosť stanovenú v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 600/2014 (11), ak pozastavenie zúčtovacej povinnosti považuje za podstatnú zmenu v kritériách pre obchodovaciu povinnosť. Pozastavenie by malo mať dočasný charakter s možnosťou predĺženia. Podobne by sa mala posilniť aj úloha výboru centrálnej protistrany pre riziká stanovená v článku 28 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, aby ďalej podporoval centrálnu protistranu pri obozretnom riadení rizík a zvyšovaní jej odolnosti.

Členovia výboru pre riziká by mali mať možnosť informovať príslušný orgán, keď centrálna protistrana nedodržiava odporúčania výboru pre riziká, a zástupcovia zúčtovacích členov a klientov vo výbore pre riziká by mali mať možnosť použiť poskytnuté informácie na monitorovanie ich expozícií voči centrálnej protistrane v súlade s opatreniami na ochranu dôvernosti a bez toho, aby boli dotknuté obmedzenia vzťahujúce sa na výmenu takýchto informácií podľa práva hospodárskej súťaže. Orgány pre riešenie krízových situácií centrálnych protistrán by napokon mali mať takisto prístup ku všetkým potrebným informáciám v archívoch obchodných údajov. Nariadenie (EÚ) č. 648/2012 a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/2365 (12) by sa preto mali zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

| (83) | S cieľom zabezpečiť riadne vykonávanie reformy FSB v oblasti referenčných úrokových sadzieb je potrebné zabezpečiť, aby bolo pre účastníkov trhu jasné, že na transakcie uzavreté alebo obnovené pred začatím uplatňovania požiadaviek týkajúcich sa zúčtovania alebo marží na transakcie s mimoburzovými derivátmi odkazujúce na referenčnú úrokovú sadzbu (tzv. obchody, ktoré sa uzavreli v minulosti) sa požiadavky stanovené v nariadení (EÚ) č. 648/2012 nevzťahujú, ak sú obnovené výlučne na účely vykonávania alebo prípravy na vykonávanie reformy referenčných úrokových sadzieb. Takto by sa zároveň predišlo akýmkoľvek rizikám, že protistrany Únie uvedených obchodov, ktoré sa uzavreli v minulosti, budú nepripravené, ak dôjde k podstatnej zmene alebo ukončeniu konkrétnej referenčnej sadzby, čím sa odstránia súvisiace obavy v oblasti finančnej stability. Takýto prístup je v súlade s medzinárodnými usmerneniami Bazilejského výboru pre bankový dohľad (BCBS) a Medzinárodnej organizácie komisií pre cenné papiere (ďalej len „IOSCO“). |
| --- | --- |

(83)

S cieľom zabezpečiť riadne vykonávanie reformy FSB v oblasti referenčných úrokových sadzieb je potrebné zabezpečiť, aby bolo pre účastníkov trhu jasné, že na transakcie uzavreté alebo obnovené pred začatím uplatňovania požiadaviek týkajúcich sa zúčtovania alebo marží na transakcie s mimoburzovými derivátmi odkazujúce na referenčnú úrokovú sadzbu (tzv. obchody, ktoré sa uzavreli v minulosti) sa požiadavky stanovené v nariadení (EÚ) č. 648/2012 nevzťahujú, ak sú obnovené výlučne na účely vykonávania alebo prípravy na vykonávanie reformy referenčných úrokových sadzieb. Takto by sa zároveň predišlo akýmkoľvek rizikám, že protistrany Únie uvedených obchodov, ktoré sa uzavreli v minulosti, budú nepripravené, ak dôjde k podstatnej zmene alebo ukončeniu konkrétnej referenčnej sadzby, čím sa odstránia súvisiace obavy v oblasti finančnej stability. Takýto prístup je v súlade s medzinárodnými usmerneniami Bazilejského výboru pre bankový dohľad (BCBS) a Medzinárodnej organizácie komisií pre cenné papiere (ďalej len „IOSCO“).

| (84) | Na účinné riešenie krízových situácií centrálnych protistrán by sa ochranné opatrenia stanovené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2002/47/ES (13) nemali uplatňovať na žiadne obmedzenie vymáhania dohôd o finančnej záruke ani na žiadne obmedzenie účinku záložných dohôd o finančnej záruke, žiadne ustanovenie o konečnom čistom zúčtovaní alebo vzájomnom započítaní stanovenom v tomto nariadení. |
| --- | --- |

(84)

Na účinné riešenie krízových situácií centrálnych protistrán by sa ochranné opatrenia stanovené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2002/47/ES (13) nemali uplatňovať na žiadne obmedzenie vymáhania dohôd o finančnej záruke ani na žiadne obmedzenie účinku záložných dohôd o finančnej záruke, žiadne ustanovenie o konečnom čistom zúčtovaní alebo vzájomnom započítaní stanovenom v tomto nariadení.

| (85) | Smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1132 (14), 2004/25/ES (15) a 2007/36/ES (16) obsahujú pravidlá ochrany akcionárov a veriteľov centrálnych protistrán, na ktorých sa vzťahuje pôsobnosť týchto smerníc. V situácii, keď orgány pre riešenie krízových situácií potrebujú rýchlo konať podľa tohto nariadenia, môžu tieto pravidlá brániť účinnému opatreniu na riešenie krízovej situácie a uplatňovaniu nástrojov riešenia krízových situácií a právomocí orgánmi pre riešenie krízových situácií. Uplatňovanie odchýlok uvedených v smernici 2014/59/EÚ by sa preto malo rozšíriť na opatrenia podľa tohto nariadenia. V záujme zaručenia maximálnej úrovne právnej istoty pre zainteresované strany by tieto odchýlky mali byť jasne a úzko vymedzené a mali by sa využívať len vo verejnom záujme a vtedy, keď sú splnené podmienky na aktivovanie riešenia krízových situácií. |
| --- | --- |

(85)

Smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1132 (14), 2004/25/ES (15) a 2007/36/ES (16) obsahujú pravidlá ochrany akcionárov a veriteľov centrálnych protistrán, na ktorých sa vzťahuje pôsobnosť týchto smerníc. V situácii, keď orgány pre riešenie krízových situácií potrebujú rýchlo konať podľa tohto nariadenia, môžu tieto pravidlá brániť účinnému opatreniu na riešenie krízovej situácie a uplatňovaniu nástrojov riešenia krízových situácií a právomocí orgánmi pre riešenie krízových situácií. Uplatňovanie odchýlok uvedených v smernici 2014/59/EÚ by sa preto malo rozšíriť na opatrenia podľa tohto nariadenia. V záujme zaručenia maximálnej úrovne právnej istoty pre zainteresované strany by tieto odchýlky mali byť jasne a úzko vymedzené a mali by sa využívať len vo verejnom záujme a vtedy, keď sú splnené podmienky na aktivovanie riešenia krízových situácií.

| (86) | S cieľom zabrániť duplicite požiadaviek by sa smernica 2014/59/EÚ a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 806/2014 (17) mali zmeniť tak, aby sa z ich rozsahu pôsobnosti vylúčili tie subjekty, ktorým bolo udelené povolenie aj v súlade s nariadením (EÚ) č. 648/2012. |
| --- | --- |

(86)

S cieľom zabrániť duplicite požiadaviek by sa smernica 2014/59/EÚ a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 806/2014 (17) mali zmeniť tak, aby sa z ich rozsahu pôsobnosti vylúčili tie subjekty, ktorým bolo udelené povolenie aj v súlade s nariadením (EÚ) č. 648/2012.

| (87) | V článku 54 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 600/2014 sa stanovuje prechodné obdobie, počas ktorého by sa články 35 a 36 uvedeného nariadenia nemali uplatňovať na tie centrálne protistrany alebo obchodné miesta, ktoré svoj príslušný orgán požiadali o povolenie využívať prechodné mechanizmy, pokiaľ ide o deriváty obchodované na burze. Prechodné obdobie, počas ktorého bolo v súvislosti s derivátmi obchodovanými na burze možné vyňať obchodné miesto alebo centrálnu protistranu na základe povolenia ich vnútroštátneho príslušného orgánu z uplatňovania článkov 35 a 36 uvedeného nariadenia, uplynulo 3. júla 2020. Súčasné trhové prostredie s vysokým stupňom neistoty a volatility vzhľadom na pandémiu COVID-19 negatívne ovplyvňuje činnosť centrálnych protistrán a obchodných miest tým, že zvyšuje ich prevádzkové riziká. Uvedené zvýšené riziká spolu s obmedzenou kapacitou na posudzovanie žiadostí o prístup a riadenie migrácie tokov transakcií môžu mať vplyv na riadne fungovanie trhov alebo finančnú stabilitu. V uvedenom nariadení sa okrem toho stanovuje nový režim pre deriváty obchodované na burze, pokiaľ ide o prístup ku kritickým trhovým infraštruktúram, ktorého cieľom je lepšie vyvážiť hospodársku súťaž medzi týmito infraštruktúrami a potrebu zachovať ich prevádzkovú integritu.
  Takže aj keď úmyslom uvedeného nariadenia je vytvoriť konkurenčný trh pre finančné infraštruktúry, hospodárske subjekty by nemali očakávať, že existujúce pravidlá a priority sa zachovajú, ak sa zmenia hospodárske okolnosti, a to predovšetkým v dôsledku veľkej hospodárskej krízy. Toto platí predovšetkým v oblasti, kde si interakcia medzi kritickými trhovými infraštruktúrami, ako sú obchodné a zúčtovacie infraštruktúry, vyžaduje mimoriadnu úroveň prevádzkovej odolnosti, keďže akékoľvek zlyhanie takýchto kritických infraštruktúr by predstavovalo vysoké riziko pre finančnú stabilitu. V dôsledku pandémie COVID-19 sa dátum začiatku uplatňovania nového režimu otvoreného prístupu pre obchodné miesta a centrálne protistrany, ktorý ponúka obchodné a zúčtovacie služby vo vzťahu k derivátom obchodovaným na burze, posunul o jeden rok, teda do 3. júla 2021. |
| --- | --- |

(87)

V článku 54 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 600/2014 sa stanovuje prechodné obdobie, počas ktorého by sa články 35 a 36 uvedeného nariadenia nemali uplatňovať na tie centrálne protistrany alebo obchodné miesta, ktoré svoj príslušný orgán požiadali o povolenie využívať prechodné mechanizmy, pokiaľ ide o deriváty obchodované na burze. Prechodné obdobie, počas ktorého bolo v súvislosti s derivátmi obchodovanými na burze možné vyňať obchodné miesto alebo centrálnu protistranu na základe povolenia ich vnútroštátneho príslušného orgánu z uplatňovania článkov 35 a 36 uvedeného nariadenia, uplynulo 3. júla 2020. Súčasné trhové prostredie s vysokým stupňom neistoty a volatility vzhľadom na pandémiu COVID-19 negatívne ovplyvňuje činnosť centrálnych protistrán a obchodných miest tým, že zvyšuje ich prevádzkové riziká. Uvedené zvýšené riziká spolu s obmedzenou kapacitou na posudzovanie žiadostí o prístup a riadenie migrácie tokov transakcií môžu mať vplyv na riadne fungovanie trhov alebo finančnú stabilitu. V uvedenom nariadení sa okrem toho stanovuje nový režim pre deriváty obchodované na burze, pokiaľ ide o prístup ku kritickým trhovým infraštruktúram, ktorého cieľom je lepšie vyvážiť hospodársku súťaž medzi týmito infraštruktúrami a potrebu zachovať ich prevádzkovú integritu.

Takže aj keď úmyslom uvedeného nariadenia je vytvoriť konkurenčný trh pre finančné infraštruktúry, hospodárske subjekty by nemali očakávať, že existujúce pravidlá a priority sa zachovajú, ak sa zmenia hospodárske okolnosti, a to predovšetkým v dôsledku veľkej hospodárskej krízy. Toto platí predovšetkým v oblasti, kde si interakcia medzi kritickými trhovými infraštruktúrami, ako sú obchodné a zúčtovacie infraštruktúry, vyžaduje mimoriadnu úroveň prevádzkovej odolnosti, keďže akékoľvek zlyhanie takýchto kritických infraštruktúr by predstavovalo vysoké riziko pre finančnú stabilitu. V dôsledku pandémie COVID-19 sa dátum začiatku uplatňovania nového režimu otvoreného prístupu pre obchodné miesta a centrálne protistrany, ktorý ponúka obchodné a zúčtovacie služby vo vzťahu k derivátom obchodovaným na burze, posunul o jeden rok, teda do 3. júla 2021.

| (88) | S cieľom zabezpečiť, aby orgány pre riešenie krízových situácií centrálnych protistrán boli zastúpené na všetkých príslušných fórach a aby mal ESMA možnosť využívať všetky expertízy potrebné na vykonávanie úloh týkajúcich sa ozdravenia a riešenia krízových situácií centrálnych protistrán, by sa nariadenie (EÚ) č. 1095/2010 malo zmeniť tak, aby sa do koncepcie príslušných orgánov zriadených uvedeným nariadením zahrnuli vnútroštátne orgány pre riešenie krízových situácií centrálnych protistrán. |
| --- | --- |

(88)

S cieľom zabezpečiť, aby orgány pre riešenie krízových situácií centrálnych protistrán boli zastúpené na všetkých príslušných fórach a aby mal ESMA možnosť využívať všetky expertízy potrebné na vykonávanie úloh týkajúcich sa ozdravenia a riešenia krízových situácií centrálnych protistrán, by sa nariadenie (EÚ) č. 1095/2010 malo zmeniť tak, aby sa do koncepcie príslušných orgánov zriadených uvedeným nariadením zahrnuli vnútroštátne orgány pre riešenie krízových situácií centrálnych protistrán.

| (89) | S cieľom pripraviť rozhodnutia ESMA v súvislosti s úlohami, ktoré mu boli pridelené, zahŕňajúcimi vypracovanie návrhov technických predpisov týkajúcich sa ocenení ex ante a ex post, kolégií pre riešenie krízových situácií a plánov riešenia krízových situácií, ako aj vypracovanie usmernení o podmienkach riešenia krízových situácií a o záväznej mediácii, a zabezpečiť komplexné zapojenie Európskeho dozorného orgánu (Európsky orgán pre bankovníctvo) (ďalej len „EBA“) a jeho členov do prípravy týchto rozhodnutí by mal ESMA vytvoriť interný výbor (ďalej len „výbor ESMA pre riešenie krízových situácií“) s orgánmi pre riešenie krízových situácií ako členmi. Ak je to relevantné, mali by sa k účasti v pozícii pozorovateľov pozvať príslušné orgány vymedzené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 (18) vrátane Európskej centrálnej banky a orgány pre riešenie krízových situácií vymedzené v smernici 2014/59/EÚ vrátane Jednotnej rady pre riešenie krízových situácií zriadenej nariadením (EÚ) č. 806/2014. |
| --- | --- |

(89)

S cieľom pripraviť rozhodnutia ESMA v súvislosti s úlohami, ktoré mu boli pridelené, zahŕňajúcimi vypracovanie návrhov technických predpisov týkajúcich sa ocenení ex ante a ex post, kolégií pre riešenie krízových situácií a plánov riešenia krízových situácií, ako aj vypracovanie usmernení o podmienkach riešenia krízových situácií a o záväznej mediácii, a zabezpečiť komplexné zapojenie Európskeho dozorného orgánu (Európsky orgán pre bankovníctvo) (ďalej len „EBA“) a jeho členov do prípravy týchto rozhodnutí by mal ESMA vytvoriť interný výbor (ďalej len „výbor ESMA pre riešenie krízových situácií“) s orgánmi pre riešenie krízových situácií ako členmi. Ak je to relevantné, mali by sa k účasti v pozícii pozorovateľov pozvať príslušné orgány vymedzené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 (18) vrátane Európskej centrálnej banky a orgány pre riešenie krízových situácií vymedzené v smernici 2014/59/EÚ vrátane Jednotnej rady pre riešenie krízových situácií zriadenej nariadením (EÚ) č. 806/2014.

| (90) | Pri príprave koncepčného rámca pre posudzovanie odolnosti centrálnych protistrán voči nepriaznivému vývoju na trhu, ak toto posúdenie zahŕňa súhrnný účinok opatrení na ozdravenie centrálnej protistrany a riešenie jej krízových situácií na finančnú stabilitu Únie, by sa malo konzultovať s výborom ESMA pre riešenie krízových situácií. V takýchto prípadoch by sa s výborom ESMA pre riešenie krízových situácií malo konzultovať aj vtedy, ak sa posudzujú zistenia takýchto stresových testov. |
| --- | --- |

(90)

Pri príprave koncepčného rámca pre posudzovanie odolnosti centrálnych protistrán voči nepriaznivému vývoju na trhu, ak toto posúdenie zahŕňa súhrnný účinok opatrení na ozdravenie centrálnej protistrany a riešenie jej krízových situácií na finančnú stabilitu Únie, by sa malo konzultovať s výborom ESMA pre riešenie krízových situácií. V takýchto prípadoch by sa s výborom ESMA pre riešenie krízových situácií malo konzultovať aj vtedy, ak sa posudzujú zistenia takýchto stresových testov.

| (91) | V tomto nariadení sa rešpektujú základné práva a dodržiavajú sa práva, slobody a zásady uznané chartou. |
| --- | --- |

(91)

V tomto nariadení sa rešpektujú základné práva a dodržiavajú sa práva, slobody a zásady uznané chartou.

| (92) | Príslušné orgány a orgány pre riešenie krízových situácií by pri prijímaní rozhodnutí alebo opatrení podľa tohto nariadenia mali vždy náležite zohľadniť vplyv svojich rozhodnutí a opatrení na finančnú stabilitu v iných členských štátoch a na hospodársku situáciu v iných členských štátoch, v ktorých je činnosť centrálnej protistrany zásadná alebo dôležitá pre miestne finančné trhy, vrátane tých, v ktorých sa nachádzajú zúčtovací členovia, a pokiaľ sú relevantné informácie dostupné, ich klienti, a v ktorých sú zriadené prepojené miesta obchodovania a infraštruktúry finančného trhu vrátane interoperabilných centrálnych protistrán. |
| --- | --- |

(92)

Príslušné orgány a orgány pre riešenie krízových situácií by pri prijímaní rozhodnutí alebo opatrení podľa tohto nariadenia mali vždy náležite zohľadniť vplyv svojich rozhodnutí a opatrení na finančnú stabilitu v iných členských štátoch a na hospodársku situáciu v iných členských štátoch, v ktorých je činnosť centrálnej protistrany zásadná alebo dôležitá pre miestne finančné trhy, vrátane tých, v ktorých sa nachádzajú zúčtovací členovia, a pokiaľ sú relevantné informácie dostupné, ich klienti, a v ktorých sú zriadené prepojené miesta obchodovania a infraštruktúry finančného trhu vrátane interoperabilných centrálnych protistrán.

| (93) | Keďže cieľ tohto nariadenia, a to harmonizáciu pravidiel a postupov na ozdravenie a riešenie krízových situácií centrálnych protistrán, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodu účinkov zlyhania ktorejkoľvek centrálnej protistrany v celej Únii ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa. |
| --- | --- |

(93)

Keďže cieľ tohto nariadenia, a to harmonizáciu pravidiel a postupov na ozdravenie a riešenie krízových situácií centrálnych protistrán, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodu účinkov zlyhania ktorejkoľvek centrálnej protistrany v celej Únii ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa.

| (94) | Začatie uplatňovania tohto nariadenia by sa malo odložiť do ... [18 mesiacov od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia] s cieľom stanoviť všetky základné vykonávacie opatrenia a umožniť centrálnym protistranám a ostatným účastníkom trhu, aby prijali potrebné opatrenia na účely dosiahnutia súladu. Avšak požiadavka, aby centrálna protistrana pri ozdravení použila účelové vlastné zdroje, a ustanovenia o náhrade pre zúčtovacích členov v mimoriadnom prípade uplatnenia zníženia ziskov z variačnej marže pri ozdravení, je naviazaná na zavedenie primeraných regulačných technických predpisov. Je preto vhodné odložiť dátum uplatňovania takéhoto ustanovenia do ... [24 mesiacov od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia]. Okrem toho niektoré ustanovenia, ktoré sa uplatňujú na plány ozdravenia centrálnej protistrany a na prijatie a preskúmanie plánov ozdravenia vrátane povinnosti predložiť plán ozdravenia, by sa mali uplatňovať od skoršieho dátumu, vzhľadom na to, že všetky centrálne protistrany už majú plány ozdravenia zavedené, ako sa vyžaduje v zásadách pre infraštruktúry finančného trhu, ktoré uverejnili Výbor pre platobnú a trhovú infraštruktúru a IOSCO. Centrálne protistrany, ktorým bolo udelené povolenie podľa nariadenia (EÚ) č. 648/2012, by mali vykonať náležité kroky s cieľom zaistiť, aby boli schopné predložiť svoje plány ozdravenia svojim príslušným orgánom najneskôr ... [12 mesiacov od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia]. Takéto ustanovenia týkajúce sa plánov ozdravenia by sa mali uplatňovať od ... [12 mesiacov od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia]. Ak sa s orgánom pre riešenie krízových situácií o pláne ozdravenia centrálnej protistrany nekonzultovalo, príslušný orgán centrálnej protistrany by po nadobudnutí účinnosti ostatných ustanovení tohto nariadenia mal bezodkladne konzultovať s orgánom pre riešenie krízových situácií o pláne ozdravenia centrálnej protistrany. Na zaistenie právnej istoty pre protistrany by sa od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia mali uplatňovať zmeny nariadenia (EÚ) č. 648/2012, ktorých účelom je zabezpečiť riadnu implementáciu reformy FSB týkajúcu sa referenčnej hodnoty úrokovej sadzby. |
| --- | --- |

(94)

Začatie uplatňovania tohto nariadenia by sa malo odložiť do ... [18 mesiacov od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia] s cieľom stanoviť všetky základné vykonávacie opatrenia a umožniť centrálnym protistranám a ostatným účastníkom trhu, aby prijali potrebné opatrenia na účely dosiahnutia súladu. Avšak požiadavka, aby centrálna protistrana pri ozdravení použila účelové vlastné zdroje, a ustanovenia o náhrade pre zúčtovacích členov v mimoriadnom prípade uplatnenia zníženia ziskov z variačnej marže pri ozdravení, je naviazaná na zavedenie primeraných regulačných technických predpisov. Je preto vhodné odložiť dátum uplatňovania takéhoto ustanovenia do ... [24 mesiacov od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia]. Okrem toho niektoré ustanovenia, ktoré sa uplatňujú na plány ozdravenia centrálnej protistrany a na prijatie a preskúmanie plánov ozdravenia vrátane povinnosti predložiť plán ozdravenia, by sa mali uplatňovať od skoršieho dátumu, vzhľadom na to, že všetky centrálne protistrany už majú plány ozdravenia zavedené, ako sa vyžaduje v zásadách pre infraštruktúry finančného trhu, ktoré uverejnili Výbor pre platobnú a trhovú infraštruktúru a IOSCO. Centrálne protistrany, ktorým bolo udelené povolenie podľa nariadenia (EÚ) č. 648/2012, by mali vykonať náležité kroky s cieľom zaistiť, aby boli schopné predložiť svoje plány ozdravenia svojim príslušným orgánom najneskôr ... [12 mesiacov od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia]. Takéto ustanovenia týkajúce sa plánov ozdravenia by sa mali uplatňovať od ... [12 mesiacov od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia]. Ak sa s orgánom pre riešenie krízových situácií o pláne ozdravenia centrálnej protistrany nekonzultovalo, príslušný orgán centrálnej protistrany by po nadobudnutí účinnosti ostatných ustanovení tohto nariadenia mal bezodkladne konzultovať s orgánom pre riešenie krízových situácií o pláne ozdravenia centrálnej protistrany. Na zaistenie právnej istoty pre protistrany by sa od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia mali uplatňovať zmeny nariadenia (EÚ) č. 648/2012, ktorých účelom je zabezpečiť riadnu implementáciu reformy FSB týkajúcu sa referenčnej hodnoty úrokovej sadzby.

| (95) | S cieľom zaistiť, aby zvýšené prevádzkové riziká vyplývajúce z uplatňovania režimu otvoreného prístupu pre deriváty obchodované na burze neohrozovali riadne fungovanie trhov ani finančnú stabilitu a aby sa zabránilo prerušeniu kontinuity, je nutné retroaktívne uplatňovať predĺženie takýchto prechodných období od 4. júla 2020 do 3. júla 2021. |
| --- | --- |

(95)

S cieľom zaistiť, aby zvýšené prevádzkové riziká vyplývajúce z uplatňovania režimu otvoreného prístupu pre deriváty obchodované na burze neohrozovali riadne fungovanie trhov ani finančnú stabilitu a aby sa zabránilo prerušeniu kontinuity, je nutné retroaktívne uplatňovať predĺženie takýchto prechodných období od 4. júla 2020 do 3. júla 2021.

| (96) | Týmto nariadením by sa malo zabezpečiť, aby centrálne protistrany mali dostatočnú kapacitu na absorpciu strát a rekapitalizáciu s cieľom zabezpečiť hladkú a rýchlu absorpciu strát a rekapitalizáciu s minimálnym vplyvom na finančnú stabilitu a zároveň zabrániť vplyvu na daňovníkov. V súlade s medzinárodne dohodnutými zásadami pre účinné režimy riešenia krízových situácií pre finančné inštitúcie vypracovanými FSB by sa týmto nariadením malo zabezpečiť, aby držitelia majetkovej účasti v centrálnej protistrane absorbovali straty v prípade riešenia krízovej situácie ako prví spôsobom, ktorým sa minimalizuje riziko právneho napadnutia zo strany držiteľov majetkovej účasti na základe toho, že ich straty pri riešení krízových situácií sú väčšie než straty, ktoré by im vznikli v rámci bežného konkurzného konania podľa zásady, že „žiadny veriteľ sa nesmie dostať do nevýhodnejšieho postavenia“. FSB zverejnila 15. novembra 2018 konzultačný dokument s názvom „Finančné zdroje na podporu riešenia krízových situácií centrálnych protistrán a zaobchádzanie s kapitálom centrálnych protistrán pri riešení krízových situácií“.
  FSB má na základe spätnej väzby poskytnutej k tomuto dokumentu a ďalších posúdení v pláne vydať koncom roka 2020 usmernenie o tom, akým spôsobom by sa mal v prípade riešenia krízových situácií centrálnych protistrán využívať kapitál, aby sa minimalizovalo riziko právneho napadnutia zo strany držiteľov majetkovej účasti vyplývajúceho z uplatnenia zásady, že „žiadny veriteľ sa nesmie dostať do nevýhodnejšieho postavenia“. Komisia by v nadväznosti na uverejnenie uvedeného usmernenia mala preskúmať uplatňovanie pravidiel stanovených v tomto nariadení, a to so zreteľom na odpísanie vlastného imania v prípade riešenia krízovej situácie, pričom by sa mali zohľadniť uvedené medzinárodne normy. Komisia by okrem tohto špecifického preskúmania mala preskúmať uplatňovanie tohto nariadenia po piatich rokoch od dátumu nadobudnutia jeho účinnosti, okrem iného s prihliadnutím na akýkoľvek ďalší medzinárodný vývoj. Uvedené všeobecné preskúmanie by malo zahŕňať aspoň určité kľúčové otázky týkajúce sa ozdravenia a riešenia krízových situácií centrálnych protistrán, akými sú finančné zdroje dostupné pre orgány pre riešenie krízových situácií na pokrytie strát nesúvisiacich so zlyhaním a vlastné zdroje centrálnych protistrán, ktoré sa majú použiť pri ozdravení a riešení krízových situácií, |
| --- | --- |

(96)

Týmto nariadením by sa malo zabezpečiť, aby centrálne protistrany mali dostatočnú kapacitu na absorpciu strát a rekapitalizáciu s cieľom zabezpečiť hladkú a rýchlu absorpciu strát a rekapitalizáciu s minimálnym vplyvom na finančnú stabilitu a zároveň zabrániť vplyvu na daňovníkov. V súlade s medzinárodne dohodnutými zásadami pre účinné režimy riešenia krízových situácií pre finančné inštitúcie vypracovanými FSB by sa týmto nariadením malo zabezpečiť, aby držitelia majetkovej účasti v centrálnej protistrane absorbovali straty v prípade riešenia krízovej situácie ako prví spôsobom, ktorým sa minimalizuje riziko právneho napadnutia zo strany držiteľov majetkovej účasti na základe toho, že ich straty pri riešení krízových situácií sú väčšie než straty, ktoré by im vznikli v rámci bežného konkurzného konania podľa zásady, že „žiadny veriteľ sa nesmie dostať do nevýhodnejšieho postavenia“. FSB zverejnila 15. novembra 2018 konzultačný dokument s názvom „Finančné zdroje na podporu riešenia krízových situácií centrálnych protistrán a zaobchádzanie s kapitálom centrálnych protistrán pri riešení krízových situácií“.

FSB má na základe spätnej väzby poskytnutej k tomuto dokumentu a ďalších posúdení v pláne vydať koncom roka 2020 usmernenie o tom, akým spôsobom by sa mal v prípade riešenia krízových situácií centrálnych protistrán využívať kapitál, aby sa minimalizovalo riziko právneho napadnutia zo strany držiteľov majetkovej účasti vyplývajúceho z uplatnenia zásady, že „žiadny veriteľ sa nesmie dostať do nevýhodnejšieho postavenia“. Komisia by v nadväznosti na uverejnenie uvedeného usmernenia mala preskúmať uplatňovanie pravidiel stanovených v tomto nariadení, a to so zreteľom na odpísanie vlastného imania v prípade riešenia krízovej situácie, pričom by sa mali zohľadniť uvedené medzinárodne normy. Komisia by okrem tohto špecifického preskúmania mala preskúmať uplatňovanie tohto nariadenia po piatich rokoch od dátumu nadobudnutia jeho účinnosti, okrem iného s prihliadnutím na akýkoľvek ďalší medzinárodný vývoj. Uvedené všeobecné preskúmanie by malo zahŕňať aspoň určité kľúčové otázky týkajúce sa ozdravenia a riešenia krízových situácií centrálnych protistrán, akými sú finančné zdroje dostupné pre orgány pre riešenie krízových situácií na pokrytie strát nesúvisiacich so zlyhaním a vlastné zdroje centrálnych protistrán, ktoré sa majú použiť pri ozdravení a riešení krízových situácií,

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

HLAVA I

PREDMET ÚPRAVY A VYMEDZENIE POJMOV

Článok 1

Predmet úpravy

Týmto nariadením sa stanovujú pravidlá a postupy týkajúce sa ozdravenia a riešenia krízových situácií centrálnych protistrán, ktorým bolo udelené povolenie v súlade s nariadením (EÚ) č. 648/2012, a postupy týkajúce sa dojednaní s tretími krajinami v oblasti ozdravenia a riešenia krízových situácií centrálnych protistrán.

Článok 2

Vymedzenia pojmov

Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:

| 1. | „centrálna protistrana“ je centrálna protistrana, ako je vymedzená v článku 2 bode 1 nariadenia (EÚ) č. 648/2012; |
| --- | --- |

1.

„centrálna protistrana“ je centrálna protistrana, ako je vymedzená v článku 2 bode 1 nariadenia (EÚ) č. 648/2012;

| 2. | „kolégium pre riešenie krízových situácií“ je kolégium zriadené podľa článku 4; |
| --- | --- |

2.

„kolégium pre riešenie krízových situácií“ je kolégium zriadené podľa článku 4;

| 3. | „orgán pre riešenie krízových situácií“ je orgán určený členským štátom v súlade s článkom 3; |
| --- | --- |

3.

„orgán pre riešenie krízových situácií“ je orgán určený členským štátom v súlade s článkom 3;

| 4. | „nástroj riešenia krízových situácií“ je nástroj riešenia krízových situácií stanovený v článku 27 ods. 1; |
| --- | --- |

4.

„nástroj riešenia krízových situácií“ je nástroj riešenia krízových situácií stanovený v článku 27 ods. 1;

| 5. | „právomoc riešiť krízové situácie“ je každá z právomocí stanovených v článkoch 48 až 58; |
| --- | --- |

5.

„právomoc riešiť krízové situácie“ je každá z právomocí stanovených v článkoch 48 až 58;

| 6. | „ciele riešenia krízových situácií“ sú ciele riešenia krízových situácií stanovené v článku 21; |
| --- | --- |

6.

„ciele riešenia krízových situácií“ sú ciele riešenia krízových situácií stanovené v článku 21;

| 7. | „príslušný orgán“ je orgán určený členským štátom v súlade s článkom 22 nariadenia (EÚ) č. 648/2012; |
| --- | --- |

7.

„príslušný orgán“ je orgán určený členským štátom v súlade s článkom 22 nariadenia (EÚ) č. 648/2012;

| 8. | „prípad zlyhania“ je scenár, pri ktorom centrálna protistrana vyhlásila za zlyhávajúceho/zlyhávajúcu:






  a) | jedného alebo viacero zúčtovacích členov v súlade s postupom stanoveným v článku 48 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 alebo |
| --- | --- | --- |

8.

„prípad zlyhania“ je scenár, pri ktorom centrálna protistrana vyhlásila za zlyhávajúceho/zlyhávajúcu:

a)

jedného alebo viacero zúčtovacích členov v súlade s postupom stanoveným v článku 48 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 alebo

| b) | jednu alebo viacero interoperabilných centrálnych protistrán v súlade s relevantnými zmluvnými dojednaniami alebo s postupom stanoveným v článku 52 nariadenia (EÚ) č. 648/2012; |
| --- | --- |

b)

jednu alebo viacero interoperabilných centrálnych protistrán v súlade s relevantnými zmluvnými dojednaniami alebo s postupom stanoveným v článku 52 nariadenia (EÚ) č. 648/2012;

| 9. | „prípad nesúvisiaci so zlyhaním“ je scenár, pri ktorom centrálnej protistrane vzniknú straty z iného dôvodu, ako je prípad zlyhania, a to vrátane, ale nie výlučne z dôvodu zlyhania obchodnej činnosti, správy cenných papierov, investícií či právneho alebo prevádzkového zlyhania alebo podvodu vrátane zlyhaní v dôsledku kybernetických útokov; |
| --- | --- |

9.

„prípad nesúvisiaci so zlyhaním“ je scenár, pri ktorom centrálnej protistrane vzniknú straty z iného dôvodu, ako je prípad zlyhania, a to vrátane, ale nie výlučne z dôvodu zlyhania obchodnej činnosti, správy cenných papierov, investícií či právneho alebo prevádzkového zlyhania alebo podvodu vrátane zlyhaní v dôsledku kybernetických útokov;

| 10. | „plán riešenia krízových situácií“ je plán riešenia krízových situácií pre centrálnu protistranu vypracovaný v súlade s článkom 12; |
| --- | --- |

10.

„plán riešenia krízových situácií“ je plán riešenia krízových situácií pre centrálnu protistranu vypracovaný v súlade s článkom 12;

| 11. | „opatrenie na riešenie krízovej situácie“ je rozhodnutie o začatí riešenia krízovej situácie centrálnej protistrany podľa článku 22, uplatnenie nástroja riešenia krízových situácií alebo vykonanie jednej alebo viacerých právomocí riešiť krízové situácie; |
| --- | --- |

11.

„opatrenie na riešenie krízovej situácie“ je rozhodnutie o začatí riešenia krízovej situácie centrálnej protistrany podľa článku 22, uplatnenie nástroja riešenia krízových situácií alebo vykonanie jednej alebo viacerých právomocí riešiť krízové situácie;

| 12. | „zúčtovací člen“ je zúčtovací člen, ako je vymedzený v článku 2 bode 14 nariadenia (EÚ) č. 648/2012; |
| --- | --- |

12.

„zúčtovací člen“ je zúčtovací člen, ako je vymedzený v článku 2 bode 14 nariadenia (EÚ) č. 648/2012;

| 13. | „materská spoločnosť“ je materská spoločnosť, ako je vymedzená v článku 4 ods. 1 bode 15 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 575/2013; |
| --- | --- |

13.

„materská spoločnosť“ je materská spoločnosť, ako je vymedzená v článku 4 ods. 1 bode 15 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

| 14. | „centrálna protistrana z tretej krajiny“ je centrálna protistrana, ktorej ústredie je zriadené v tretej krajine; |
| --- | --- |

14.

„centrálna protistrana z tretej krajiny“ je centrálna protistrana, ktorej ústredie je zriadené v tretej krajine;

| 15. | „dohoda o vzájomnom započítaní“ je dohoda, na základe ktorej je možné navzájom započítať dve alebo viaceré pohľadávky alebo záväzky splatné medzi centrálnou protistranou, ktorej krízová situácia sa rieši, a protistranou; |
| --- | --- |

15.

„dohoda o vzájomnom započítaní“ je dohoda, na základe ktorej je možné navzájom započítať dve alebo viaceré pohľadávky alebo záväzky splatné medzi centrálnou protistranou, ktorej krízová situácia sa rieši, a protistranou;

| 16. | „infraštruktúra finančného trhu“ alebo „FMI“ je centrálna protistrana, centrálny depozitár cenných papierov, archív obchodných údajov, platobný systém alebo iný systém vymedzený a určený členským štátom podľa článku 2 písm. a) smernice 98/26/ES; |
| --- | --- |

16.

„infraštruktúra finančného trhu“ alebo „FMI“ je centrálna protistrana, centrálny depozitár cenných papierov, archív obchodných údajov, platobný systém alebo iný systém vymedzený a určený členským štátom podľa článku 2 písm. a) smernice 98/26/ES;

| 17. | „miesto obchodovania“ je miesto obchodovania, ako je vymedzené v článku 2 bode 4 nariadenia (EÚ) č. 648/2012; |
| --- | --- |

17.

„miesto obchodovania“ je miesto obchodovania, ako je vymedzené v článku 2 bode 4 nariadenia (EÚ) č. 648/2012;

| 18. | „klient“ je klient, ako je vymedzený v článku 2 bode 15 nariadenia (EÚ) č. 648/2012; |
| --- | --- |

18.

„klient“ je klient, ako je vymedzený v článku 2 bode 15 nariadenia (EÚ) č. 648/2012;

| 19. | „O-SII“ sú inak systémovo významné inštitúcie podľa článku 131 ods. 3 smernice 2013/36/EÚ; |
| --- | --- |

19.

„O-SII“ sú inak systémovo významné inštitúcie podľa článku 131 ods. 3 smernice 2013/36/EÚ;

| 20. | „nepriamy klient“ je podnik, ktorý sa dohodol na nepriamom zúčtovacom mechanizme so zúčtovacím členom v zmysle článku 4 ods. 3 druhého pododseku nariadenia (EÚ) č. 648/2012; |
| --- | --- |

20.

„nepriamy klient“ je podnik, ktorý sa dohodol na nepriamom zúčtovacom mechanizme so zúčtovacím členom v zmysle článku 4 ods. 3 druhého pododseku nariadenia (EÚ) č. 648/2012;

| 21. | „interoperabilná centrálna protistrana“ je centrálna protistrana, s ktorou bola uzavretá dohoda o interoperabilite; |
| --- | --- |

21.

„interoperabilná centrálna protistrana“ je centrálna protistrana, s ktorou bola uzavretá dohoda o interoperabilite;

| 22. | „plán ozdravenia“ je plán ozdravenia, ktorý v súlade s článkom 9 vypracovala a zachováva centrálna protistrana; |
| --- | --- |

22.

„plán ozdravenia“ je plán ozdravenia, ktorý v súlade s článkom 9 vypracovala a zachováva centrálna protistrana;

| 23. | „rada“ je správna alebo dozorná rada, alebo oboje, zriadená na základe vnútroštátnych právnych predpisov o obchodných spoločnostiach a v súlade s článkom 27 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012; |
| --- | --- |

23.

„rada“ je správna alebo dozorná rada, alebo oboje, zriadená na základe vnútroštátnych právnych predpisov o obchodných spoločnostiach a v súlade s článkom 27 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012;

| 24. | „kolégium dohľadu“ je kolégium uvedené v článku 18 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 648/2012; |
| --- | --- |

24.

„kolégium dohľadu“ je kolégium uvedené v článku 18 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 648/2012;

| 25. | „základné imanie“ je základné imanie, ako je vymedzené v článku 2 bode 25 nariadenia (EÚ) č. 648/2012; |
| --- | --- |

25.

„základné imanie“ je základné imanie, ako je vymedzené v článku 2 bode 25 nariadenia (EÚ) č. 648/2012;

| 26. | „postupnosť pri zlyhaní“ je postupnosť pri zlyhaní v súlade s článkom 45 nariadenia (EÚ) č. 648/2012; |
| --- | --- |

26.

„postupnosť pri zlyhaní“ je postupnosť pri zlyhaní v súlade s článkom 45 nariadenia (EÚ) č. 648/2012;

| 27. | „zásadné funkcie“ sú činnosti, služby alebo operácie poskytované tretím stranám mimo centrálnej protistrany, ktorých prerušenie by pravdepodobne viedlo k narušeniu služieb, ktoré majú podstatný význam pre reálnu ekonomiku, alebo k narušeniu finančnej stability v jednom alebo vo viacerých členských štátoch v dôsledku veľkosti, trhového podielu, vonkajšej a vnútornej prepojenosti, zložitosti alebo cezhraničných činností centrálnej protistrany, a to s osobitným zreteľom na nahraditeľnosť týchto činností, služieb alebo operácií; |
| --- | --- |

27.

„zásadné funkcie“ sú činnosti, služby alebo operácie poskytované tretím stranám mimo centrálnej protistrany, ktorých prerušenie by pravdepodobne viedlo k narušeniu služieb, ktoré majú podstatný význam pre reálnu ekonomiku, alebo k narušeniu finančnej stability v jednom alebo vo viacerých členských štátoch v dôsledku veľkosti, trhového podielu, vonkajšej a vnútornej prepojenosti, zložitosti alebo cezhraničných činností centrálnej protistrany, a to s osobitným zreteľom na nahraditeľnosť týchto činností, služieb alebo operácií;

| 28. | „skupina“ je skupina, ako je vymedzená v článku 2 bode 16 nariadenia (EÚ) č. 648/2012; |
| --- | --- |

28.

„skupina“ je skupina, ako je vymedzená v článku 2 bode 16 nariadenia (EÚ) č. 648/2012;

| 29. | „prepojená infraštruktúra finančného trhu“ je infraštruktúra finančného trhu, s ktorou centrálna protistrana uzavrela zmluvné dojednania vrátane dohôd o interoperabilite; |
| --- | --- |

29.

„prepojená infraštruktúra finančného trhu“ je infraštruktúra finančného trhu, s ktorou centrálna protistrana uzavrela zmluvné dojednania vrátane dohôd o interoperabilite;

| 30. | „mimoriadna verejná finančná podpora“ je štátna pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ alebo akákoľvek iná verejná finančná podpora na nadnárodnej úrovni, ktorá by v prípade, že by sa poskytla na národnej úrovni, bola štátnou pomocou, poskytovaná s cieľom zachovať alebo obnoviť životaschopnosť, likviditu alebo platobnú schopnosť centrálnej protistrany; |
| --- | --- |

30.

„mimoriadna verejná finančná podpora“ je štátna pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ alebo akákoľvek iná verejná finančná podpora na nadnárodnej úrovni, ktorá by v prípade, že by sa poskytla na národnej úrovni, bola štátnou pomocou, poskytovaná s cieľom zachovať alebo obnoviť životaschopnosť, likviditu alebo platobnú schopnosť centrálnej protistrany;

| 31. | „finančné zmluvy“ sú zmluvy a dohody podľa vymedzenia uvedeného v článku 2 ods. 1 bode 100 smernice 2014/59/EÚ; |
| --- | --- |

31.

„finančné zmluvy“ sú zmluvy a dohody podľa vymedzenia uvedeného v článku 2 ods. 1 bode 100 smernice 2014/59/EÚ;

| 32. | „bežné konkurzné konanie“ je kolektívne konkurzné konanie, ktorého súčasťou je čiastočné alebo úplné zbavenie sa majetku dlžníka a vymenovanie likvidátora alebo správcu, bežne uplatniteľné na centrálne protistrany podľa vnútroštátneho práva, či už špecifické v prípade týchto inštitúcií alebo všeobecne uplatniteľné v prípade akejkoľvek fyzickej alebo právnickej osoby; |
| --- | --- |

32.

„bežné konkurzné konanie“ je kolektívne konkurzné konanie, ktorého súčasťou je čiastočné alebo úplné zbavenie sa majetku dlžníka a vymenovanie likvidátora alebo správcu, bežne uplatniteľné na centrálne protistrany podľa vnútroštátneho práva, či už špecifické v prípade týchto inštitúcií alebo všeobecne uplatniteľné v prípade akejkoľvek fyzickej alebo právnickej osoby;

| 33. | „nástroje vlastníctva“ sú akcie, iné nástroje, ktorými sa zveruje vlastníctvo, nástroje, ktoré sú konvertibilné na akcie alebo iné nástroje vlastníctva, alebo ktoré poskytujú právo na nadobudnutie akcií alebo iných nástrojov vlastníctva, a nástroje predstavujúce podiely na akciách alebo iných nástrojoch vlastníctva; |
| --- | --- |

33.

„nástroje vlastníctva“ sú akcie, iné nástroje, ktorými sa zveruje vlastníctvo, nástroje, ktoré sú konvertibilné na akcie alebo iné nástroje vlastníctva, alebo ktoré poskytujú právo na nadobudnutie akcií alebo iných nástrojov vlastníctva, a nástroje predstavujúce podiely na akciách alebo iných nástrojoch vlastníctva;

| 34. | „určený vnútroštátny orgán makroprudenciálneho dohľadu“ je orgán poverený vykonávaním makroprudenciálnej politiky uvedený v odporúčaní B1 odporúčania Európskeho výboru pre systémové riziká (ďalej len „ESRB“) z 22. decembra 2011 o makroprudenciálnych právomociach vnútroštátnych orgánov (ESRB/2011/3); |
| --- | --- |

34.

„určený vnútroštátny orgán makroprudenciálneho dohľadu“ je orgán poverený vykonávaním makroprudenciálnej politiky uvedený v odporúčaní B1 odporúčania Európskeho výboru pre systémové riziká (ďalej len „ESRB“) z 22. decembra 2011 o makroprudenciálnych právomociach vnútroštátnych orgánov (ESRB/2011/3);

| 35. | „fond pre prípad zlyhania“ je fond pre prípad zlyhania vedený centrálnou protistranou v súlade s článkom 42 nariadenia (EÚ) č. 648/2012; |
| --- | --- |

35.

„fond pre prípad zlyhania“ je fond pre prípad zlyhania vedený centrálnou protistranou v súlade s článkom 42 nariadenia (EÚ) č. 648/2012;

| 36. | „predfinancované zdroje“ sú zdroje v držbe príslušnej právnickej osoby, ktoré sú tejto právnickej osobe voľne dostupné; |
| --- | --- |

36.

„predfinancované zdroje“ sú zdroje v držbe príslušnej právnickej osoby, ktoré sú tejto právnickej osobe voľne dostupné;

| 37. | „vrcholový manažment“ je osoba alebo osoby, ktoré skutočne riadia obchodnú činnosť centrálnej protistrany, a výkonný člen alebo členovia rady; |
| --- | --- |

37.

„vrcholový manažment“ je osoba alebo osoby, ktoré skutočne riadia obchodnú činnosť centrálnej protistrany, a výkonný člen alebo členovia rady;

| 38. | „archív obchodných údajov“ je archív obchodných údajov, ako je vymedzený v článku 2 bode 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 alebo článku 3 bode 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/2365; |
| --- | --- |

38.

„archív obchodných údajov“ je archív obchodných údajov, ako je vymedzený v článku 2 bode 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 alebo článku 3 bode 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/2365;

| 39. | „rámec Únie pre štátnu pomoc“ je rámec stanovený v článkoch 107, 108 a 109 ZFEÚ a v nariadeniach a všetkých aktoch Únie, vrátane usmernení, oznámení a upozornení, vypracovaných alebo prijatých podľa článku 108 ods. 4 alebo článku 109 ZFEÚ; |
| --- | --- |

39.

„rámec Únie pre štátnu pomoc“ je rámec stanovený v článkoch 107, 108 a 109 ZFEÚ a v nariadeniach a všetkých aktoch Únie, vrátane usmernení, oznámení a upozornení, vypracovaných alebo prijatých podľa článku 108 ods. 4 alebo článku 109 ZFEÚ;

| 40. | „dlhové nástroje“ sú dlhopisy alebo iné formy nezabezpečeného prevoditeľného dlhu, nástroje, ktorými sa vytvára alebo uznáva dlh, a nástroje, ktoré poskytujú práva na nadobudnutie dlhových nástrojov; |
| --- | --- |

40.

„dlhové nástroje“ sú dlhopisy alebo iné formy nezabezpečeného prevoditeľného dlhu, nástroje, ktorými sa vytvára alebo uznáva dlh, a nástroje, ktoré poskytujú práva na nadobudnutie dlhových nástrojov;

| 41. | „počiatočná marža“ je marža vybraná centrálnou protistranou na pokrytie možnej budúcej expozície voči zúčtovacím členom poskytujúcim túto maržu a prípadne interoperabilným centrálnym protistranám v intervale medzi posledným výberom marže a likvidáciou pozícií po zlyhaní zúčtovacieho člena alebo interoperabilnej centrálnej protistrany; |
| --- | --- |

41.

„počiatočná marža“ je marža vybraná centrálnou protistranou na pokrytie možnej budúcej expozície voči zúčtovacím členom poskytujúcim túto maržu a prípadne interoperabilným centrálnym protistranám v intervale medzi posledným výberom marže a likvidáciou pozícií po zlyhaní zúčtovacieho člena alebo interoperabilnej centrálnej protistrany;

| 42. | „variačná marža“ je marža vybraná alebo vyplatená s cieľom zohľadniť súčasné expozície vyplývajúce z aktuálnych zmien trhových cien; |
| --- | --- |

42.

„variačná marža“ je marža vybraná alebo vyplatená s cieľom zohľadniť súčasné expozície vyplývajúce z aktuálnych zmien trhových cien;

| 43. | „výzva na hotovostné plnenie v prípade riešenia krízových situácií“ je žiadosť o hotovostné zdroje, ktoré majú centrálnej protistrane poskytnúť zúčtovací členovia dodatočne k predfinancovaným zdrojom na základe zákonných právomocí, ktoré má orgán pre riešenie krízových situácií k dispozícii v súlade s článkom 31; |
| --- | --- |

43.

„výzva na hotovostné plnenie v prípade riešenia krízových situácií“ je žiadosť o hotovostné zdroje, ktoré majú centrálnej protistrane poskytnúť zúčtovací členovia dodatočne k predfinancovaným zdrojom na základe zákonných právomocí, ktoré má orgán pre riešenie krízových situácií k dispozícii v súlade s článkom 31;

| 44. | „výzva na hotovostné plnenie na ozdravenie“ je žiadosť o hotovostné zdroje, iná ako je výzva na hotovostné plnenie v prípade riešenia krízových situácií, ktoré majú centrálnej protistrane poskytnúť zúčtovací členovia dodatočne k predfinancovaným zdrojom na základe zmluvných dojednaní stanovených v prevádzkových pravidlách centrálnej protistrany; |
| --- | --- |

44.

„výzva na hotovostné plnenie na ozdravenie“ je žiadosť o hotovostné zdroje, iná ako je výzva na hotovostné plnenie v prípade riešenia krízových situácií, ktoré majú centrálnej protistrane poskytnúť zúčtovací členovia dodatočne k predfinancovaným zdrojom na základe zmluvných dojednaní stanovených v prevádzkových pravidlách centrálnej protistrany;

| 45. | „právomoc vykonať prevod“ je právomoc, bližšie určená v článku 48 ods. 1 písm. c) a d), previesť akcie, iné nástroje vlastníctva, dlhové nástroje, aktíva, práva, povinnosti alebo záväzky, alebo akúkoľvek ich kombináciu z centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, na príjemcu; |
| --- | --- |

45.

„právomoc vykonať prevod“ je právomoc, bližšie určená v článku 48 ods. 1 písm. c) a d), previesť akcie, iné nástroje vlastníctva, dlhové nástroje, aktíva, práva, povinnosti alebo záväzky, alebo akúkoľvek ich kombináciu z centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, na príjemcu;

| 46. | „derivát“ je derivát, ako je vymedzený v článku 2 bode 5 nariadenia (EÚ) č. 648/2012; |
| --- | --- |

46.

„derivát“ je derivát, ako je vymedzený v článku 2 bode 5 nariadenia (EÚ) č. 648/2012;

| 47. | „dohoda o čistom zúčtovaní“ je dohoda, na základe ktorej je možné niekoľko pohľadávok alebo záväzkov konvertovať na jednu čistú pohľadávku, vrátane dohôd o konečnom čistom zúčtovaní, v rámci ktorých je v prípade vymáhacej udalosti (akokoľvek a kdekoľvek vymedzenej) plnenie záväzkov zmluvných strán urýchlené tak, že sa stanú okamžite splatnými alebo sú ukončené, pričom sú v oboch prípadoch konvertované na jednu čistú pohľadávku, alebo sú jednou čistou pohľadávkou nahradené, vrátane ustanovení o konečnom čistom zúčtovaní, ako sú vymedzené v článku 2 ods. 1 písm. n) bode i) smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/47/ES, a vysporiadania, ako je vymedzené v článku 2 písm. k) smernice 98/26/ES; |
| --- | --- |

47.

„dohoda o čistom zúčtovaní“ je dohoda, na základe ktorej je možné niekoľko pohľadávok alebo záväzkov konvertovať na jednu čistú pohľadávku, vrátane dohôd o konečnom čistom zúčtovaní, v rámci ktorých je v prípade vymáhacej udalosti (akokoľvek a kdekoľvek vymedzenej) plnenie záväzkov zmluvných strán urýchlené tak, že sa stanú okamžite splatnými alebo sú ukončené, pričom sú v oboch prípadoch konvertované na jednu čistú pohľadávku, alebo sú jednou čistou pohľadávkou nahradené, vrátane ustanovení o konečnom čistom zúčtovaní, ako sú vymedzené v článku 2 ods. 1 písm. n) bode i) smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/47/ES, a vysporiadania, ako je vymedzené v článku 2 písm. k) smernice 98/26/ES;

| 48. | „opatrenie na predchádzanie kríze“ je výkon právomocí vyžadujúcich, aby centrálna protistrana vo svojom pláne ozdravenia prijala opatrenia na nápravu nedostatkov podľa článku 10 ods. 8 a 9, výkon právomocí riešiť krízové situácie alebo odstrániť prekážky riešiteľnosti krízovej situácie podľa článku 16, alebo uplatnenie opatrenia včasnej intervencie podľa článku 18; |
| --- | --- |

48.

„opatrenie na predchádzanie kríze“ je výkon právomocí vyžadujúcich, aby centrálna protistrana vo svojom pláne ozdravenia prijala opatrenia na nápravu nedostatkov podľa článku 10 ods. 8 a 9, výkon právomocí riešiť krízové situácie alebo odstrániť prekážky riešiteľnosti krízovej situácie podľa článku 16, alebo uplatnenie opatrenia včasnej intervencie podľa článku 18;

| 49. | „právo ukončiť zmluvu“ je právo ukončiť zmluvu, právo na urýchlenie, konečné zúčtovanie, vzájomné započítanie alebo čisté zúčtovanie záväzkov alebo akékoľvek podobné ustanovenie, ktorým sa povinnosť zmluvnej strany pozastavuje, upravuje alebo anuluje, alebo ustanovenie, ktorým sa predchádza vzniku zmluvného záväzku, ktorý by inak vznikol; |
| --- | --- |

49.

„právo ukončiť zmluvu“ je právo ukončiť zmluvu, právo na urýchlenie, konečné zúčtovanie, vzájomné započítanie alebo čisté zúčtovanie záväzkov alebo akékoľvek podobné ustanovenie, ktorým sa povinnosť zmluvnej strany pozastavuje, upravuje alebo anuluje, alebo ustanovenie, ktorým sa predchádza vzniku zmluvného záväzku, ktorý by inak vznikol;

| 50. | „dohoda o finančnej záruke s prevodom vlastníckeho práva“ je dohoda o finančnej záruke s prevodom vlastníckeho práva, ako je vymedzená v článku 2 ods. 1 písm. b) smernice 2002/47/ES; |
| --- | --- |

50.

„dohoda o finančnej záruke s prevodom vlastníckeho práva“ je dohoda o finančnej záruke s prevodom vlastníckeho práva, ako je vymedzená v článku 2 ods. 1 písm. b) smernice 2002/47/ES;

| 51. | „krytý dlhopis“ je krytý dlhopis, ako je vymedzený v článku 3 bode 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/2162 (19); |
| --- | --- |

51.

„krytý dlhopis“ je krytý dlhopis, ako je vymedzený v článku 3 bode 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/2162 (19);

| 52. | „postup tretej krajiny zameraný na riešenie krízových situácií“ je opatrenie podľa práva tretej krajiny s cieľom zvládnuť zlyhanie centrálnej protistrany z tretej krajiny, ktoré je z hľadiska cieľov a predpokladaných výsledkov porovnateľné s opatreniami na riešenie krízovej situácie podľa tohto nariadenia; |
| --- | --- |

52.

„postup tretej krajiny zameraný na riešenie krízových situácií“ je opatrenie podľa práva tretej krajiny s cieľom zvládnuť zlyhanie centrálnej protistrany z tretej krajiny, ktoré je z hľadiska cieľov a predpokladaných výsledkov porovnateľné s opatreniami na riešenie krízovej situácie podľa tohto nariadenia;

| 53. | „relevantné vnútroštátne orgány“ sú orgány pre riešenie krízových situácií, príslušné orgány alebo príslušné ministerstvá určené v súlade s týmto nariadením alebo podľa článku 3 smernice 2014/59/EÚ alebo iné orgány v členských štátoch s právomocami týkajúcimi sa aktív, práv, povinností alebo záväzkov centrálnych protistrán z tretích krajín, ktoré poskytujú zúčtovacie služby v ich jurisdikcii; |
| --- | --- |

53.

„relevantné vnútroštátne orgány“ sú orgány pre riešenie krízových situácií, príslušné orgány alebo príslušné ministerstvá určené v súlade s týmto nariadením alebo podľa článku 3 smernice 2014/59/EÚ alebo iné orgány v členských štátoch s právomocami týkajúcimi sa aktív, práv, povinností alebo záväzkov centrálnych protistrán z tretích krajín, ktoré poskytujú zúčtovacie služby v ich jurisdikcii;

| 54. | „relevantný orgán tretej krajiny“ je orgán tretej krajiny zodpovedný za vykonávanie funkcií porovnateľných s funkciami orgánov pre riešenie krízových situácií alebo príslušných orgánov podľa tohto nariadenia. |
| --- | --- |

54.

„relevantný orgán tretej krajiny“ je orgán tretej krajiny zodpovedný za vykonávanie funkcií porovnateľných s funkciami orgánov pre riešenie krízových situácií alebo príslušných orgánov podľa tohto nariadenia.

HLAVA II

ORGÁNY, KOLÉGIUM PRE RIEŠENIE KRÍZOVÝCH SITUÁCIÍ A POSTUPY

ORGÁNY, KOLÉGIUM PRE RIEŠENIE KRÍZOVÝCH SITUÁCIÍ A POSTUPY

Oddiel 1

Oddiel 1

Orgány pre riešenie krízových situácií, kolégiá pre riešenie krízových situácií a zapojenie európskych orgánov dohľadu

Orgány pre riešenie krízových situácií, kolégiá pre riešenie krízových situácií a zapojenie európskych orgánov dohľadu

Článok 3

Určenie orgánov pre riešenie krízových situácií a príslušných ministerstiev

1.   Každý členský štát určí jeden alebo viacero orgánov pre riešenie krízových situácií, ktoré sú splnomocnené uplatňovať nástroje riešenia krízových situácií a vykonávať právomoci riešiť krízové situácie stanovené v tomto nariadení.

Orgánmi pre riešenie krízových situácií sú národné centrálne banky, príslušné ministerstvá, orgány verejnej správy alebo iné orgány poverené právomocami verejnej správy.

2.   Orgány pre riešenie krízových situácií musia mať odbornosť, zdroje a prevádzkovú kapacitu na uplatňovanie opatrení na riešenie krízových situácií a vykonávanie svojich právomocí s rýchlosťou a pružnosťou, ktoré sú potrebné na dosiahnutie cieľov riešenia krízových situácií.

3.   Ak je orgán pre riešenie krízových situácií určený podľa odseku 1 tohto článku poverený inými funkciami, zavedú sa primerané štrukturálne opatrenia na zabránenie konfliktom záujmov medzi funkciami, ktorými je daný orgán pre riešenie krízových situácií poverený podľa tohto nariadenia, a všetkými ostatnými funkciami, ktorými je daný orgán poverený. Zavedú sa predovšetkým opatrenia na zabezpečenie účinnej prevádzkovej nezávislosti vrátane oddelenia pracovníkov, hierarchickej línie a rozhodovacieho procesu daného orgánu pre riešenie krízových situácií od akýchkoľvek úloh, ktoré orgán pre riešenie krízových situácií môže vykonávať podľa článku 22 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 ako príslušný orgán centrálnej protistrany, a od úloh, ktoré orgán pre riešenie krízových situácií môže vykonávať ako príslušný orgán zúčtovacích členov uvedených v článku 18 ods. 2 písm. c) nariadenia (EÚ) č. 648/2012.

4.   Požiadavky uvedené v odseku 3 nevylučujú zblíženie hierarchických línií na najvyššej úrovni organizácie, ktorá zahŕňa rôzne funkcie alebo orgány, ani spoločné využívanie zamestnancov za vopred vymedzených podmienok na ďalšie funkcie, ktoré sú zverené orgánu pre riešenie krízových situácií, na účely zvládnutia dočasne vysokého pracovného náporu a ani možnosť orgánu pre riešenie krízových situácií využívať odbornosť spoločných zamestnancov.

5.   Orgány vykonávajúce funkcie dohľadu a riešenia krízových situácií podľa nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a tohto nariadenia a osoby vykonávajúce tieto funkcie v ich mene úzko spolupracujú na príprave, plánovaní a uplatňovaní rozhodnutí o riešení krízových situácií, a to v prípade, keď orgán pre riešenie krízových situácií a príslušný orgán sú samostatnými subjektmi, ako aj vtedy, keď tieto funkcie vykonáva ten istý subjekt.

6.   Orgány pre riešenie krízových situácií prijmú a zverejnia vnútorné pravidlá zavedené na zabezpečenie dodržiavania požiadaviek uvedených v odseku 3 vrátane pravidiel týkajúcich sa služobného tajomstva a výmeny informácií medzi rôznymi funkčnými oblasťami.

7.   Členské štáty, v ktorých nebola zriadená žiadna centrálna protistrana, sa môžu odchýliť od požiadaviek stanovených v odseku 3 s výnimkou opatrení na zabránenie konfliktu záujmov.

8.   Každý členský štát určí jedno ministerstvo, ktoré bude zodpovedať za výkon funkcií zverených príslušnému ministerstvu podľa tohto nariadenia.

9.   Ak orgánom pre riešenie krízových situácií v členskom štáte nie je príslušné ministerstvo, orgán pre riešenie krízových situácií bez zbytočného odkladu oznamuje príslušnému ministerstvu rozhodnutia prijaté podľa tohto nariadenia, a pokiaľ nie je vo vnútroštátnom práve stanovené inak, získa súhlas ministerstva pred vykonaním rozhodnutí, ktoré budú mať priamy fiškálny dosah alebo systémové dôsledky, ktoré pravdepodobne budú mať priamy fiškálny dosah.

10.   Členské štáty oznámia Komisii a Európskemu orgánu dohľadu (Európsky orgán pre cenné papiere a trhy) (ďalej len „ESMA“) zriadenému nariadením (EÚ) č. 1095/2010 orgány pre riešenie krízových situácií určené podľa odseku 1.

11.   Ak členský štát určí viac než jeden orgán pre riešenie krízových situácií podľa odseku 1, oznámenie uvedené v odseku 10 musí obsahovať tieto údaje:

| a) | dôvody určenia viacerých orgánov; |
| --- | --- |

a)

dôvody určenia viacerých orgánov;

| b) | rozdelenie funkcií a zodpovedností medzi tieto orgány; |
| --- | --- |

b)

rozdelenie funkcií a zodpovedností medzi tieto orgány;

| c) | spôsob, akým je medzi nimi zabezpečená koordinácia a |
| --- | --- |

c)

spôsob, akým je medzi nimi zabezpečená koordinácia a

| d) | orgán pre riešenie krízových situácií určený ako kontaktný orgán na účely spolupráce a koordinácie s relevantnými orgánmi ostatných členských štátov. |
| --- | --- |

d)

orgán pre riešenie krízových situácií určený ako kontaktný orgán na účely spolupráce a koordinácie s relevantnými orgánmi ostatných členských štátov.

12.   ESMA uverejní zoznam orgánov pre riešenie krízových situácií a kontaktných orgánov oznámených podľa odseku 10.

Článok 4

Kolégiá pre riešenie krízových situácií

1.   Orgán pre riešenie krízových situácií centrálnej protistrany zriadi kolégium pre riešenie krízových situácií na vykonávanie úloh uvedených v článkoch 12, 15 a 16 a na zaistenie spolupráce a koordinácie s orgánmi, ktoré sú členmi kolégia pre riešenie krízových situácií, a prípadne spolupráce s príslušnými orgánmi a orgánmi pre riešenie krízových situácií z tretích krajín, pričom dané kolégium riadi a predsedá mu.

Kolégiá pre riešenie krízových situácií zabezpečujú pre orgány pre riešenie krízových situácií a ostatné relevantné orgány rámec na vykonávanie týchto úloh:

| a) | výmenu informácií relevantných pre vypracúvanie plánov riešenia krízových situácií vrátane zohľadnenia systémového vplyvu vykonávania plánov riešenia krízových situácií, pre výkon prípravných a preventívnych opatrení a pre riešenie krízových situácií; |
| --- | --- |

a)

výmenu informácií relevantných pre vypracúvanie plánov riešenia krízových situácií vrátane zohľadnenia systémového vplyvu vykonávania plánov riešenia krízových situácií, pre výkon prípravných a preventívnych opatrení a pre riešenie krízových situácií;

| b) | vypracúvanie plánov riešenia krízových situácií podľa článku 12; |
| --- | --- |

b)

vypracúvanie plánov riešenia krízových situácií podľa článku 12;

| c) | posúdenie riešiteľnosti krízovej situácie centrálnej protistrany podľa článku 15; |
| --- | --- |

c)

posúdenie riešiteľnosti krízovej situácie centrálnej protistrany podľa článku 15;

| d) | identifikovanie, riešenie a odstránenie prekážok riešiteľnosti krízovej situácie centrálnej protistrany podľa článku 16 a |
| --- | --- |

d)

identifikovanie, riešenie a odstránenie prekážok riešiteľnosti krízovej situácie centrálnej protistrany podľa článku 16 a

| e) | koordinovanie informovania verejnosti o plánoch a stratégiách riešenia krízových situácií. |
| --- | --- |

e)

koordinovanie informovania verejnosti o plánoch a stratégiách riešenia krízových situácií.

2.   Členmi kolégia pre riešenie krízových situácií sú:

| a) | orgán pre riešenie krízových situácií centrálnej protistrany; |
| --- | --- |

a)

orgán pre riešenie krízových situácií centrálnej protistrany;

| b) | príslušný orgán centrálnej protistrany; |
| --- | --- |

b)

príslušný orgán centrálnej protistrany;

| c) | príslušné orgány a orgány pre riešenie krízových situácií zúčtovacích členov uvedené v článku 18 ods. 2 písm. c) nariadenia (EÚ) č. 648/2012, ak je to relevantné, vrátane Európskej centrálnej banky (ďalej len „ECB“) v rámci úloh týkajúcich sa prudenciálneho dohľadu nad úverovými inštitúciami v rámci jednotného mechanizmu dohľadu, ktoré jej boli zverené v súlade s nariadením Rady (EÚ) č. 1024/2013 (20), a Jednotnej rady pre riešenie krízových situácií v rámci jej funkcie orgánu pre riešenie krízových situácií úverových inštitúcií v rámci jednotného mechanizmu riešenia krízových situácií, ktorá jej bola zverená v súlade s nariadením (EÚ) č. 806/2014; |
| --- | --- |

c)

príslušné orgány a orgány pre riešenie krízových situácií zúčtovacích členov uvedené v článku 18 ods. 2 písm. c) nariadenia (EÚ) č. 648/2012, ak je to relevantné, vrátane Európskej centrálnej banky (ďalej len „ECB“) v rámci úloh týkajúcich sa prudenciálneho dohľadu nad úverovými inštitúciami v rámci jednotného mechanizmu dohľadu, ktoré jej boli zverené v súlade s nariadením Rady (EÚ) č. 1024/2013 (20), a Jednotnej rady pre riešenie krízových situácií v rámci jej funkcie orgánu pre riešenie krízových situácií úverových inštitúcií v rámci jednotného mechanizmu riešenia krízových situácií, ktorá jej bola zverená v súlade s nariadením (EÚ) č. 806/2014;

| d) | iné príslušné orgány a orgány pre riešenie krízových situácií zúčtovacích členov, než sú uvedené v písmene c). Uvedené príslušné orgány a orgány pre riešenie krízových situácií informujú orgán pre riešenie krízových situácií centrálnej protistrany a odôvodnia svoju účasť v kolégiu na základe svojho posúdenia vplyvu, ktorý by riešenie krízovej situácie centrálnej protistrany mohlo mať na finančnú stabilitu ich príslušného členského štátu; |
| --- | --- |

d)

iné príslušné orgány a orgány pre riešenie krízových situácií zúčtovacích členov, než sú uvedené v písmene c). Uvedené príslušné orgány a orgány pre riešenie krízových situácií informujú orgán pre riešenie krízových situácií centrálnej protistrany a odôvodnia svoju účasť v kolégiu na základe svojho posúdenia vplyvu, ktorý by riešenie krízovej situácie centrálnej protistrany mohlo mať na finančnú stabilitu ich príslušného členského štátu;

| e) | príslušné orgány alebo orgány pre riešenie krízových situácií klientov zúčtovacích členov, a to za predpokladu, že kolégium ešte nemá člena z ich vlastného členského štátu v súlade s písmenami c), d), f), g) alebo h). Uvedené orgány informujú orgán pre riešenie krízových situácií centrálnej protistrany a odôvodnia svoju účasť v kolégiu na základe svojho posúdenia vplyvu, ktorý by riešenie krízovej situácie centrálnej protistrany mohlo mať na finančnú stabilitu ich príslušného členského štátu; |
| --- | --- |

e)

príslušné orgány alebo orgány pre riešenie krízových situácií klientov zúčtovacích členov, a to za predpokladu, že kolégium ešte nemá člena z ich vlastného členského štátu v súlade s písmenami c), d), f), g) alebo h). Uvedené orgány informujú orgán pre riešenie krízových situácií centrálnej protistrany a odôvodnia svoju účasť v kolégiu na základe svojho posúdenia vplyvu, ktorý by riešenie krízovej situácie centrálnej protistrany mohlo mať na finančnú stabilitu ich príslušného členského štátu;

| f) | príslušné orgány uvedené v článku 18 ods. 2 písm. d) nariadenia (EÚ) č. 648/2012; |
| --- | --- |

f)

príslušné orgány uvedené v článku 18 ods. 2 písm. d) nariadenia (EÚ) č. 648/2012;

| g) | príslušné orgány a orgány pre riešenie krízových situácií centrálnej protistrany uvedené v článku 18 ods. 2 písm. e) nariadenia (EÚ) č. 648/2012; |
| --- | --- |

g)

príslušné orgány a orgány pre riešenie krízových situácií centrálnej protistrany uvedené v článku 18 ods. 2 písm. e) nariadenia (EÚ) č. 648/2012;

| h) | príslušné orgány uvedené v článku 18 ods. 2 písm. f) nariadenia (EÚ) č. 648/2012; |
| --- | --- |

h)

príslušné orgány uvedené v článku 18 ods. 2 písm. f) nariadenia (EÚ) č. 648/2012;

| i) | členovia Európskeho systému centrálnych bánk (ďalej len „ESCB“) uvedení v článku 18 ods. 2 písm. g) nariadenia (EÚ) č. 648/2012; |
| --- | --- |

i)

členovia Európskeho systému centrálnych bánk (ďalej len „ESCB“) uvedení v článku 18 ods. 2 písm. g) nariadenia (EÚ) č. 648/2012;

| j) | emisné centrálne banky uvedené v článku 18 ods. 2 písm. h) nariadenia (EÚ) č. 648/2012; |
| --- | --- |

j)

emisné centrálne banky uvedené v článku 18 ods. 2 písm. h) nariadenia (EÚ) č. 648/2012;

| k) | iné emisné centrálne banky mien Únie, v ktorých sú denominované finančné nástroje, ktoré zúčtováva centrálna protistrana, než sú tie, ktoré sa uvádzajú v písmene j). Uvedené emisné centrálne banky informujú orgán pre riešenie krízových situácií centrálnej protistrany a odôvodnia svoju účasť v kolégiu na základe svojho posúdenia vplyvu, ktorý by riešenie krízovej situácie centrálnej protistrany mohlo mať na príslušnú menu, ktorú emitujú; |
| --- | --- |

k)

iné emisné centrálne banky mien Únie, v ktorých sú denominované finančné nástroje, ktoré zúčtováva centrálna protistrana, než sú tie, ktoré sa uvádzajú v písmene j). Uvedené emisné centrálne banky informujú orgán pre riešenie krízových situácií centrálnej protistrany a odôvodnia svoju účasť v kolégiu na základe svojho posúdenia vplyvu, ktorý by riešenie krízovej situácie centrálnej protistrany mohlo mať na príslušnú menu, ktorú emitujú;

| l) | prípadne príslušný orgán materskej spoločnosti; |
| --- | --- |

l)

prípadne príslušný orgán materskej spoločnosti;

| m) | príslušné ministerstvo, ak orgánom pre riešenie krízových situácií uvedeným v písmene a) nie je príslušné ministerstvo; |
| --- | --- |

m)

príslušné ministerstvo, ak orgánom pre riešenie krízových situácií uvedeným v písmene a) nie je príslušné ministerstvo;

| n) | ESMA a |
| --- | --- |

n)

ESMA a

| o) | Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre bankovníctvo) (ďalej len „EBA“) zriadený nariadením (EÚ) č. 1093/2010. |
| --- | --- |

o)

Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre bankovníctvo) (ďalej len „EBA“) zriadený nariadením (EÚ) č. 1093/2010.

3.   ESMA, EBA a orgány uvedené v odseku 2 písmenách d), e), k) a l) nemajú v kolégiách pre riešenie krízových situácií hlasovacie práva.

Ak je ECB členom kolégia podľa odseku 2 písm. c) a j), má v kolégiu dva hlasy.

4.   Príslušné orgány a orgány pre riešenie krízových situácií zúčtovacích členov zriadených v tretích krajinách a príslušné orgány a orgány pre riešenie krízových situácií centrálnych protistrán z tretích krajín, s ktorými centrálna protistrana uzavrela dohody o interoperabilite, môžu byť prizvané na účasť v kolégiu pre riešenie krízových situácií ako pozorovatelia. Ich účasť je podmienená tým, že sa na dané orgány vzťahujú podmienky dôvernosti, ktoré sú podľa názoru orgánu pre riešenie krízových situácií centrálnej protistrany ako predsedu kolégia pre riešenie krízových situácií rovnocenné s podmienkami stanovenými v článku 73.

Účasť orgánov tretích krajín v kolégiu pre riešenie krízových situácií sa môže obmedziť na diskusiu o vybraných otázkach cezhraničného výkonu, ktoré môžu zahŕňať:

| a) | účinný a koordinovaný výkon opatrení na riešenie krízovej situácie, najmä v súlade s článkami 53 a 77; |
| --- | --- |

a)

účinný a koordinovaný výkon opatrení na riešenie krízovej situácie, najmä v súlade s článkami 53 a 77;

| b) | identifikáciu a odstránenie možných prekážok pre účinné opatrenie na riešenie krízovej situácie, ktoré môžu vyplývať z odlišných právnych predpisov, ktorými sa riadia dohody o koletarále, dohody o čistom zúčtovaní a dohody o vzájomnom započítaní, a z rôznych právomocí alebo stratégií v oblasti ozdravenia a riešenia krízových situácií; |
| --- | --- |

b)

identifikáciu a odstránenie možných prekážok pre účinné opatrenie na riešenie krízovej situácie, ktoré môžu vyplývať z odlišných právnych predpisov, ktorými sa riadia dohody o koletarále, dohody o čistom zúčtovaní a dohody o vzájomnom započítaní, a z rôznych právomocí alebo stratégií v oblasti ozdravenia a riešenia krízových situácií;

| c) | identifikáciu a koordináciu akejkoľvek potreby nových požiadaviek na udeľovanie licencií, uznávanie alebo udeľovanie povolení, pričom sa zohľadní potreba vykonať opatrenia na riešenie krízovej situácie včas; |
| --- | --- |

c)

identifikáciu a koordináciu akejkoľvek potreby nových požiadaviek na udeľovanie licencií, uznávanie alebo udeľovanie povolení, pričom sa zohľadní potreba vykonať opatrenia na riešenie krízovej situácie včas;

| d) | možné pozastavenie akejkoľvek zúčtovacej povinnosti pre príslušné triedy aktív dotknutých riešením krízovej situácie centrálnej protistrany podľa článku 6a nariadenia (EÚ) č. 648/2012 alebo podľa akéhokoľvek rovnocenného ustanovenia v zmysle vnútroštátneho práva dotknutej tretej krajiny; |
| --- | --- |

d)

možné pozastavenie akejkoľvek zúčtovacej povinnosti pre príslušné triedy aktív dotknutých riešením krízovej situácie centrálnej protistrany podľa článku 6a nariadenia (EÚ) č. 648/2012 alebo podľa akéhokoľvek rovnocenného ustanovenia v zmysle vnútroštátneho práva dotknutej tretej krajiny;

| e) | možný vplyv rôznych časových pásiem na príslušný koniec pracovných hodín, pokiaľ ide o koniec obchodovania. |
| --- | --- |

e)

možný vplyv rôznych časových pásiem na príslušný koniec pracovných hodín, pokiaľ ide o koniec obchodovania.

5.   Orgán pre riešenie krízových situácií centrálnej protistrany ako predseda kolégia pre riešenie krízových situácií je zodpovedný za tieto úlohy:

| a) | vypracúvanie písomných dohôd a postupov týkajúcich sa fungovania kolégia pre riešenie krízových situácií po konzultácii s ostatnými členmi kolégia pre riešenie krízových situácií; |
| --- | --- |

a)

vypracúvanie písomných dohôd a postupov týkajúcich sa fungovania kolégia pre riešenie krízových situácií po konzultácii s ostatnými členmi kolégia pre riešenie krízových situácií;

| b) | koordinovanie všetkých činností kolégia pre riešenie krízových situácií; |
| --- | --- |

b)

koordinovanie všetkých činností kolégia pre riešenie krízových situácií;

| c) | zvolávanie všetkých zasadnutí kolégia pre riešenie krízových situácií a predsedanie týmto zasadnutiam; |
| --- | --- |

c)

zvolávanie všetkých zasadnutí kolégia pre riešenie krízových situácií a predsedanie týmto zasadnutiam;

| d) | úplné informovanie všetkých členov kolégia pre riešenie krízových situácií vopred o organizovaní zasadnutí, o hlavných problémoch, ktoré sa majú prerokovať na týchto zasadnutiach, a o otázkach, ktoré majú byť predmetom rokovaní; |
| --- | --- |

d)

úplné informovanie všetkých členov kolégia pre riešenie krízových situácií vopred o organizovaní zasadnutí, o hlavných problémoch, ktoré sa majú prerokovať na týchto zasadnutiach, a o otázkach, ktoré majú byť predmetom rokovaní;

| e) | rozhodnutie o tom, či sa majú na určité zasadnutia kolégia pre riešenie krízových situácií prizvať v súlade s odsekom 4 orgány tretích krajín a ktoré z týchto orgánov sa prizvú; |
| --- | --- |

e)

rozhodnutie o tom, či sa majú na určité zasadnutia kolégia pre riešenie krízových situácií prizvať v súlade s odsekom 4 orgány tretích krajín a ktoré z týchto orgánov sa prizvú;

| f) | umožnenie, podpora a koordinovanie včasnej výmeny všetkých relevantných informácií medzi členmi kolégia pre riešenie krízových situácií a |
| --- | --- |

f)

umožnenie, podpora a koordinovanie včasnej výmeny všetkých relevantných informácií medzi členmi kolégia pre riešenie krízových situácií a

| g) | včasné informovanie všetkých členov kolégia pre riešenie krízových situácií o rozhodnutiach prijatých na týchto zasadnutiach a o výsledkoch týchto zasadnutí. |
| --- | --- |

g)

včasné informovanie všetkých členov kolégia pre riešenie krízových situácií o rozhodnutiach prijatých na týchto zasadnutiach a o výsledkoch týchto zasadnutí.

6.   S cieľom uľahčiť vykonávanie úloh pridelených kolégiu sú členovia kolégia uvedení v odseku 2 oprávnení prispievať k stanovovaniu programu zasadnutí kolégia, a to najmä doplnením bodov do programu zasadnutia.

7.   S cieľom zabezpečiť konzistentné a zosúladené fungovanie kolégií pre riešenie krízových situácií v rámci celej Únie vypracuje ESMA návrh regulačných technických predpisov na špecifikovanie obsahu písomných dohôd a postupov na fungovanie kolégií pre riešenie krízových situácií uvedených v odseku 1.

Na účely vypracovania uvedených regulačných predpisov zohľadní ESMA príslušné ustanovenia delegovaných aktov prijatých na základe článku 88 ods. 7 smernice 2014/59/EÚ.

ESMA do ... [12 mesiacov od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia] predloží Komisii uvedený návrh regulačných technických predpisov.

Komisia je splnomocnená doplniť toto nariadenie prijatím regulačných technických predpisov uvedených v prvom pododseku tohto odseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.

Článok 5

Výbor ESMA pre riešenie krízových situácií

1.   ESMA vytvorí výbor pre riešenie krízových situácií (ďalej len „výbor ESMA pre riešenie krízových situácií“) podľa článku 41 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010 na účely prípravy rozhodnutí zverených ESMA v tomto nariadení, s výnimkou rozhodnutí, ktoré sa majú prijímať v súlade s článkom 11 tohto nariadenia.

Výbor ESMA pre riešenie krízových situácií taktiež podporuje vypracúvanie a koordináciu plánov riešenia krízových situácií a vypracuje metodiku pre riešenie krízových situácií zlyhávajúcich centrálnych protistrán.

2.   Výbor ESMA pre riešenie krízových situácií sa skladá z orgánov určených v súlade s článkom 3 ods. 1.

Orgány uvedené v článku 4 ods. 2 bodoch i) a v) nariadenia (EÚ) č. 1093/2010 sa prizývajú na účasť vo výbore ESMA pre riešenie krízových situácií ako pozorovatelia.

3.   Na účely tohto nariadenia ESMA spolupracuje s Európskym orgánom dohľadu (Európsky orgán pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov) (ďalej len „EIOPA“) zriadeným nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1094/2010 (21) a s EBA v rámci Spoločného výboru európskych orgánov dohľadu zriadeného podľa článku 54 nariadenia (EÚ) č. 1093/2010, článku 54 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010 a článku 54 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.

4.   Na účely tohto nariadenia ESMA zabezpečí štrukturálne oddelenie výboru ESMA pre riešenie krízových situácií od ostatných funkcií uvedených v nariadení (EÚ) č. 1095/2010.

Článok 6

Spolupráca medzi orgánmi

1.   Príslušné orgány, orgány pre riešenie krízových situácií a ESMA úzko spolupracujú na účely tohto nariadenia. Príslušný orgán a členovia kolégia orgánov dohľadu by mali predovšetkým počas fázy ozdravenia spolupracovať a efektívne komunikovať s orgánom pre riešenie krízových situácií, aby orgán pre riešenie krízových situácií mohol konať včas.

2.   Orgán pre riešenie krízových situácií centrálnej protistrany a orgány pre riešenie krízových situácií jej zúčtovacích členov úzko spolupracujú s cieľom zabezpečiť, aby nenastali žiadne prekážky brániace riešeniu krízovej situácie.

3.   Príslušné orgány a orgány pre riešenie krízových situácií spolupracujú s ESMA na účely tohto nariadenia v súlade s nariadením (EÚ) č. 1095/2010.

Príslušné orgány a orgány pre riešenie krízových situácií bezodkladne poskytujú ESMA všetky informácie potrebné na plnenie jeho povinností v súlade s článkom 35 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.

Oddiel 2

Oddiel 2

Rozhodovanie


  a postupy

Rozhodovanie

a postupy

Článok 7

Všeobecné zásady týkajúce sa rozhodovania

Príslušné orgány, orgány pre riešenie krízových situácií a ESMA zohľadnia pri prijímaní rozhodnutí a opatrení v súlade s týmto nariadením všetky tieto zásady a aspekty:

| a) | účinnosť a proporcionalita každého rozhodnutia alebo opatrenia vo vzťahu k jednotlivej centrálnej protistrane sú zabezpečené, pričom sa zohľadnia aspoň tieto faktory:






  i) | právna forma centrálnej protistrany, štruktúra vlastníkov a organizačná štruktúra, podľa potreby aj vrátane vzájomných závislostí v rámci skupiny, ku ktorej centrálna protistrana patrí; |
| --- | --- | --- |

a)

účinnosť a proporcionalita každého rozhodnutia alebo opatrenia vo vzťahu k jednotlivej centrálnej protistrane sú zabezpečené, pričom sa zohľadnia aspoň tieto faktory:

i)

právna forma centrálnej protistrany, štruktúra vlastníkov a organizačná štruktúra, podľa potreby aj vrátane vzájomných závislostí v rámci skupiny, ku ktorej centrálna protistrana patrí;

| ii) | povaha, veľkosť a zložitosť obchodnej činnosti centrálnej protistrany, najmä veľkosť, štruktúra a likvidita trhov, na ktorých poskytuje služby, za stresových podmienok; |
| --- | --- |

ii)

povaha, veľkosť a zložitosť obchodnej činnosti centrálnej protistrany, najmä veľkosť, štruktúra a likvidita trhov, na ktorých poskytuje služby, za stresových podmienok;

| iii) | štruktúra, povaha a rozmanitosť zúčtovacích členov centrálnej protistrany a v závislosti od dostupnosti informácií aj siete klientov a nepriamych klientov jej zúčtovacích členov; |
| --- | --- |

iii)

štruktúra, povaha a rozmanitosť zúčtovacích členov centrálnej protistrany a v závislosti od dostupnosti informácií aj siete klientov a nepriamych klientov jej zúčtovacích členov;

| iv) | nahraditeľnosť zásadných funkcií centrálnej protistrany na trhoch, na ktorých poskytuje služby; |
| --- | --- |

iv)

nahraditeľnosť zásadných funkcií centrálnej protistrany na trhoch, na ktorých poskytuje služby;

| v) | prepojenosť centrálnej protistrany s inými infraštruktúrami finančného trhu, miestami obchodovania, finančnými inštitúciami a finančným systémom vo všeobecnosti; |
| --- | --- |

v)

prepojenosť centrálnej protistrany s inými infraštruktúrami finančného trhu, miestami obchodovania, finančnými inštitúciami a finančným systémom vo všeobecnosti;

| vi) | či centrálna protistrana zúčtováva akúkoľvek zmluvu o mimoburzových derivátoch vzťahujúcu sa na triedu mimoburzových derivátov, ktorá bola vyhlásená za triedu podliehajúcu zúčtovacej povinnosti v súlade s článkom 5 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, a |
| --- | --- |

vi)

či centrálna protistrana zúčtováva akúkoľvek zmluvu o mimoburzových derivátoch vzťahujúcu sa na triedu mimoburzových derivátov, ktorá bola vyhlásená za triedu podliehajúcu zúčtovacej povinnosti v súlade s článkom 5 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, a

| vii) | skutočné alebo potenciálne dôsledky porušení uvedených v článku 18 ods. 1 a článku 22 ods. 2; |
| --- | --- |

vii)

skutočné alebo potenciálne dôsledky porušení uvedených v článku 18 ods. 1 a článku 22 ods. 2;

| b) | požiadavky efektívnosti, včasnosti a náležitej naliehavosti prijímania rozhodnutí, ak sa to požaduje, ako aj požiadavky na udržanie čo najnižších nákladov pri prijímaní rozhodnutí a opatrení sú dodržané, pričom sa zároveň v maximálnej možnej miere zabezpečí zmiernenie narušenia trhu; |
| --- | --- |

b)

požiadavky efektívnosti, včasnosti a náležitej naliehavosti prijímania rozhodnutí, ak sa to požaduje, ako aj požiadavky na udržanie čo najnižších nákladov pri prijímaní rozhodnutí a opatrení sú dodržané, pričom sa zároveň v maximálnej možnej miere zabezpečí zmiernenie narušenia trhu;

| c) | v čo najväčšej miere je zabránené využívaniu mimoriadnej verejnej finančnej podpory, takáto podpora je k dispozícii a použije sa len ako posledná možnosť a za podmienok stanovených v článku 45 a nevytvárajú sa žiadne očakávania, pokiaľ ide o verejnú finančnú podporu; |
| --- | --- |

c)

v čo najväčšej miere je zabránené využívaniu mimoriadnej verejnej finančnej podpory, takáto podpora je k dispozícii a použije sa len ako posledná možnosť a za podmienok stanovených v článku 45 a nevytvárajú sa žiadne očakávania, pokiaľ ide o verejnú finančnú podporu;

| d) | orgány pre riešenie krízových situácií, príslušné orgány a ostatné orgány navzájom spolupracujú s cieľom zabezpečiť koordinované a efektívne prijímanie rozhodnutí a opatrení; |
| --- | --- |

d)

orgány pre riešenie krízových situácií, príslušné orgány a ostatné orgány navzájom spolupracujú s cieľom zabezpečiť koordinované a efektívne prijímanie rozhodnutí a opatrení;

| e) | jasne sú vymedzené úlohy a zodpovednosti relevantných orgánov v každom členskom štáte; |
| --- | --- |

e)

jasne sú vymedzené úlohy a zodpovednosti relevantných orgánov v každom členskom štáte;

| f) | záujmy členských štátov, v ktorých centrálna protistrana poskytuje služby a v ktorých sú zriadení jej zúčtovací členovia, a pokiaľ sú príslušné informácie dostupné, ich klienti a nepriami klienti, a to aj vtedy, keď členské štáty týchto klientov a nepriamych klientov označili za O-SII, a akékoľvek prepojené infraštruktúry finančných trhov vrátane interoperabilných centrálnych protistrán, a najmä vplyv akéhokoľvek rozhodnutia alebo opatrenia či nekonania na finančnú stabilitu alebo fiškálne zdroje týchto členských štátov a Únie ako celku sa zohľadňujú; |
| --- | --- |

f)

záujmy členských štátov, v ktorých centrálna protistrana poskytuje služby a v ktorých sú zriadení jej zúčtovací členovia, a pokiaľ sú príslušné informácie dostupné, ich klienti a nepriami klienti, a to aj vtedy, keď členské štáty týchto klientov a nepriamych klientov označili za O-SII, a akékoľvek prepojené infraštruktúry finančných trhov vrátane interoperabilných centrálnych protistrán, a najmä vplyv akéhokoľvek rozhodnutia alebo opatrenia či nekonania na finančnú stabilitu alebo fiškálne zdroje týchto členských štátov a Únie ako celku sa zohľadňujú;

| g) | orgány pre riešenie krízových situácií ani kolégiá pre riešenie krízových situácií nemôžu od členských štátov vyžadovať poskytnutie mimoriadnej verejnej finančnej podpory ani zasahovať do rozpočtovej zvrchovanosti a fiškálnej zodpovednosti členských štátov; |
| --- | --- |

g)

orgány pre riešenie krízových situácií ani kolégiá pre riešenie krízových situácií nemôžu od členských štátov vyžadovať poskytnutie mimoriadnej verejnej finančnej podpory ani zasahovať do rozpočtovej zvrchovanosti a fiškálnej zodpovednosti členských štátov;

| h) | záujmy dotknutých zúčtovacích členov, a pokiaľ sú príslušné informácie dostupné, ich klientov a nepriamych klientov, veriteľov a iných zainteresovaných strán so vzťahom k centrálnej protistrane v dotknutých členských štátoch sú vyvážené tým, že sa zabráni nespravodlivému poškodzovaniu alebo nespravodlivej ochrane záujmov určitých subjektov, ako aj nespravodlivého rozdelenia zaťaženia v rámci členských štátov a medzi nimi; |
| --- | --- |

h)

záujmy dotknutých zúčtovacích členov, a pokiaľ sú príslušné informácie dostupné, ich klientov a nepriamych klientov, veriteľov a iných zainteresovaných strán so vzťahom k centrálnej protistrane v dotknutých členských štátoch sú vyvážené tým, že sa zabráni nespravodlivému poškodzovaniu alebo nespravodlivej ochrane záujmov určitých subjektov, ako aj nespravodlivého rozdelenia zaťaženia v rámci členských štátov a medzi nimi;

| i) | každá povinnosť podľa tohto nariadenia konzultovať s orgánom pred tým, ako sa prijme akékoľvek rozhodnutie alebo opatrenie, zahŕňa prinajmenšom povinnosť konzultovať tie prvky navrhovaného rozhodnutia alebo opatrenia, ktoré majú alebo pravdepodobne budú mať vplyv na zúčtovacích členov, klientov, prepojené infraštruktúry finančných trhov alebo miesta obchodovania; alebo vplyv na finančnú stabilitu členského štátu, v ktorom sú zriadení alebo v ktorom sa nachádzajú zúčtovací členovia, klienti, prepojené infraštruktúry finančných trhov alebo miesta obchodovania; |
| --- | --- |

i)

každá povinnosť podľa tohto nariadenia konzultovať s orgánom pred tým, ako sa prijme akékoľvek rozhodnutie alebo opatrenie, zahŕňa prinajmenšom povinnosť konzultovať tie prvky navrhovaného rozhodnutia alebo opatrenia, ktoré majú alebo pravdepodobne budú mať vplyv na zúčtovacích členov, klientov, prepojené infraštruktúry finančných trhov alebo miesta obchodovania; alebo vplyv na finančnú stabilitu členského štátu, v ktorom sú zriadení alebo v ktorom sa nachádzajú zúčtovací členovia, klienti, prepojené infraštruktúry finančných trhov alebo miesta obchodovania;

| j) | v prípade, keď niektorý orgán vyjadrí obavy v súvislosti s finančnou stabilitou svojho členského štátu, orgán pre riešenie krízových situácií a kolégium pre riešenie krízových situácií centrálnej protistrany tieto obavy dôkladne zváži, a ak ich nezohľadnia, písomne vysvetlia dôvody takéhoto konania; |
| --- | --- |

j)

v prípade, keď niektorý orgán vyjadrí obavy v súvislosti s finančnou stabilitou svojho členského štátu, orgán pre riešenie krízových situácií a kolégium pre riešenie krízových situácií centrálnej protistrany tieto obavy dôkladne zváži, a ak ich nezohľadnia, písomne vysvetlia dôvody takéhoto konania;

| k) | plány riešenia krízových situácií uvedené v článku 12 sú dodržané s výnimkou situácií, keď je s prihliadnutím na okolnosti prípadu odchýlenie sa od týchto plánov nevyhnutné na lepšie dosiahnutie cieľov riešenia krízovej situácie; |
| --- | --- |

k)

plány riešenia krízových situácií uvedené v článku 12 sú dodržané s výnimkou situácií, keď je s prihliadnutím na okolnosti prípadu odchýlenie sa od týchto plánov nevyhnutné na lepšie dosiahnutie cieľov riešenia krízovej situácie;

| l) | transparentnosť voči relevantným orgánom je zabezpečená vždy, keď je to možné, a v každom prípade vtedy, keď by navrhované rozhodnutie alebo opatrenie mohlo mať dosah na finančnú stabilitu alebo fiškálne zdroje ktoréhokoľvek relevantného členského štátu; |
| --- | --- |

l)

transparentnosť voči relevantným orgánom je zabezpečená vždy, keď je to možné, a v každom prípade vtedy, keď by navrhované rozhodnutie alebo opatrenie mohlo mať dosah na finančnú stabilitu alebo fiškálne zdroje ktoréhokoľvek relevantného členského štátu;

| m) | koordinujú a čo najužšie spolupracujú, a to aj s cieľom znížiť celkové náklady na riešenie krízových situácií, a |
| --- | --- |

m)

koordinujú a čo najužšie spolupracujú, a to aj s cieľom znížiť celkové náklady na riešenie krízových situácií, a

| n) | podľa možnosti sa minimalizujú: negatívne hospodárske a sociálne dôsledky vrátane negatívnych vplyvov na finančnú stabilitu v súvislosti s akýmkoľvek rozhodnutím vo vzťahu ku všetkým členským štátom, v ktorých centrálna protistrana poskytuje služby a v ktorých sú zriadení jej zúčtovací členovia, a pokiaľ sú príslušné informácie dostupné, ich klienti a nepriami klienti, a to aj vtedy, keď členské štáty týchto klientov a nepriamych klientov označili za O-SII, a akékoľvek prepojené infraštruktúry finančných trhov vrátane interoperabilných centrálnych protistrán. |
| --- | --- |

n)

podľa možnosti sa minimalizujú: negatívne hospodárske a sociálne dôsledky vrátane negatívnych vplyvov na finančnú stabilitu v súvislosti s akýmkoľvek rozhodnutím vo vzťahu ku všetkým členským štátom, v ktorých centrálna protistrana poskytuje služby a v ktorých sú zriadení jej zúčtovací členovia, a pokiaľ sú príslušné informácie dostupné, ich klienti a nepriami klienti, a to aj vtedy, keď členské štáty týchto klientov a nepriamych klientov označili za O-SII, a akékoľvek prepojené infraštruktúry finančných trhov vrátane interoperabilných centrálnych protistrán.

Článok 8

Výmena informácií

1.   Orgány pre riešenie krízových situácií, príslušné orgány a ESMA si z vlastnej iniciatívy alebo na požiadanie navzájom včas poskytujú všetky informácie, ktoré sú relevantné pre výkon ich úloh podľa tohto nariadenia.

2.   Odchylne od odseku 1 orgány pre riešenie krízových situácií sprístupnia dôverné informácie poskytnuté orgánom tretej krajiny iba s predchádzajúcim písomným súhlasom tohto orgánu.

3.   Orgány pre riešenie krízových situácií poskytnú príslušnému ministerstvu všetky informácie týkajúce sa rozhodnutí alebo opatrení, ktoré si vyžadujú oznámenie, konzultáciu alebo súhlas tohto ministerstva.

HLAVA III

PRÍPRAVA

PRÍPRAVA

KAPITOLA I

KAPITOLA I

Plánovanie ozdravenia a riešenia krízových situácií

Plánovanie ozdravenia a riešenia krízových situácií

Oddiel 1

Oddiel 1

Plánovanie ozdravenia

Plánovanie ozdravenia

Článok 9

Plány ozdravenia

1.   Centrálne protistrany vypracujú a zachovávajú plán ozdravenia obsahujúci opatrenia, ktoré treba prijať v prípadoch zlyhania, v prípadoch nesúvisiacich so zlyhaním, ako aj pri kombinácii obidvoch s cieľom obnoviť ich finančné zdravie bez akejkoľvek výnimočnej verejnej finančnej podpory a umožniť im pokračovať v poskytovaní zásadných funkcií po tom, ako došlo k výraznému zhoršeniu ich finančnej situácie, alebo ak hrozí porušenie kapitálových a prudenciálnych požiadaviek, ktoré sa na ne vzťahujú podľa nariadenia (EÚ) č. 648/2012.

2.   Opatrenia uvedené v pláne ozdravenia musia:

| a) | komplexne a účinne riešiť všetky riziká určené v rôznych scenároch vrátane možného nekrytého nedostatku likvidity; |
| --- | --- |

a)

komplexne a účinne riešiť všetky riziká určené v rôznych scenároch vrátane možného nekrytého nedostatku likvidity;

| b) | ak dôjde k stratám v dôsledku prípadu zlyhania, zabezpečiť obnovenie spárovania krytých aktív s pasívami a úplnú alokáciu nekrytých strát zúčtovacím členom a ich klientom, ak sú títo klienti priamymi veriteľmi centrálnej protistrany, a akcionárom, s prihliadnutím na záujmy všetkých zainteresovaných strán; |
| --- | --- |

b)

ak dôjde k stratám v dôsledku prípadu zlyhania, zabezpečiť obnovenie spárovania krytých aktív s pasívami a úplnú alokáciu nekrytých strát zúčtovacím členom a ich klientom, ak sú títo klienti priamymi veriteľmi centrálnej protistrany, a akcionárom, s prihliadnutím na záujmy všetkých zainteresovaných strán;

| c) | zahŕňať mechanizmy absorpcie strát, ktoré sú primerané na to, aby pokryli straty, ktoré by mohli vyplynúť zo všetkých druhov rizík v prípadoch nesúvisiacich so zlyhaním, a |
| --- | --- |

c)

zahŕňať mechanizmy absorpcie strát, ktoré sú primerané na to, aby pokryli straty, ktoré by mohli vyplynúť zo všetkých druhov rizík v prípadoch nesúvisiacich so zlyhaním, a

| d) | umožniť doplnenie finančných zdrojov centrálnej protistrany vrátane jej vlastných zdrojov na úroveň dostatočnú na to, aby centrálna protistrana splnila svoje povinnosti podľa nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a aby bolo podporené nepretržité a včasné fungovanie zásadných funkcií centrálnej protistrany. |
| --- | --- |

d)

umožniť doplnenie finančných zdrojov centrálnej protistrany vrátane jej vlastných zdrojov na úroveň dostatočnú na to, aby centrálna protistrana splnila svoje povinnosti podľa nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a aby bolo podporené nepretržité a včasné fungovanie zásadných funkcií centrálnej protistrany.

3.   Plán ozdravenia musí obsahovať rámec ukazovateľov založených na rizikovom profile centrálnej protistrany, ktorými sa určujú okolnosti, za ktorých sa majú prijať opatrenia uvedené v pláne ozdravenia. Tieto ukazovatele môžu mať vo vzťahu k finančnému zdraviu a prevádzkovej životaschopnosti centrálnej protistrany kvalitatívnu alebo kvantitatívnu povahu a mali by umožňovať, aby sa opatrenia na ozdravenie prijali dostatočne včas na to, aby sa zabezpečil dostatok času na implementáciu plánu.

4.   Centrálne protistrany zavedú vhodné mechanizmy pravidelného monitorovania ukazovateľov uvedených v odseku 3. Centrálne protistrany o výsledku uvedeného monitorovania podávajú správu svojim príslušným orgánom. Príslušné orgány zašlú informácie kolégiu dohľadu, ak takéto informácie považujú za významné.

5.   ESMA v spolupráci s ESRB do ... [jeden rok od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia] vydá usmernenia v súlade s článkom 16 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010 s cieľom stanoviť minimálny zoznam kvalitatívnych a kvantitatívnych ukazovateľov, ako sa uvádza v odseku 3 tohto článku.

6.   Centrálne protistrany zahrnú do svojich prevádzkových pravidiel ustanovenia s uvedením postupov, ktoré majú uplatňovať, ak v záujme dosiahnutia cieľov procesu ozdravenia navrhujú:

| a) | prijať opatrenia stanovené v ich pláne ozdravenia napriek skutočnosti, že príslušné ukazovatele neboli splnené, alebo |
| --- | --- |

a)

prijať opatrenia stanovené v ich pláne ozdravenia napriek skutočnosti, že príslušné ukazovatele neboli splnené, alebo

| b) | zdržať sa prijatia opatrení stanovených v ich pláne ozdravenia napriek skutočnosti, že príslušné ukazovatele boli splnené. |
| --- | --- |

b)

zdržať sa prijatia opatrení stanovených v ich pláne ozdravenia napriek skutočnosti, že príslušné ukazovatele boli splnené.

Každé rozhodnutie prijaté podľa tohto odseku a jeho odôvodnenie sa bezodkladne oznámia príslušnému orgánu.

7.   Ak má centrálna protistrana v úmysle aktivovať svoj plán ozdravenia, oznámi príslušnému orgánu povahu a závažnosť problémov, ktoré identifikovala, pričom uvedie všetky relevantné okolnosti a určí opatrenia na ozdravenie alebo iné opatrenia, ktoré zamýšľa prijať na riešenie situácie, ako aj predpokladaný časový rámec na obnovenie svojho finančného zdravia s použitím týchto opatrení.

Ak sa príslušný orgán domnieva, že opatrenie na ozdravenie, ktoré zamýšľa prijať centrálna protistrana, môže mať významné nepriaznivé účinky na finančný systém alebo je nepravdepodobná jeho účinnosť, môže požadovať od centrálnej protistrany, aby sa zdržala prijatia uvedeného opatrenia.

V nadväznosti na oznámenie doručené podľa odseku 6 druhého pododseku tohto článku príslušný orgán neodkladne posúdi, či si dané okolnosti vyžadujú uplatnenie právomocí včasnej intervencie v súlade s článkom 18.

8.   Príslušný orgán bezodkladne informuje orgán pre riešenie krízových situácií a kolégium dohľadu, pričom orgán pre riešenie krízových situácií bezodkladne informuje kolégium pre riešenie krízových situácií o každom oznámení doručenom v súlade s odsekom 6 druhým pododsekom a odsekom 7 prvým pododsekom a o každom ďalšom pokyne od príslušného orgánu v súlade s odsekom 7 druhým pododsekom.

Ak je príslušnému orgánu doručená informácia v súlade s odsekom 7 prvým pododsekom tohto článku, v čo najväčšej možnej miere obmedzí alebo zakáže akékoľvek odmeňovanie z kapitálu a nástrojov považovaných za kapitál vrátane výplat dividend a spätných výkupov centrálnou protistranou bez toho, aby došlo k vyvolaniu prípadu zlyhania, a môže obmedziť alebo zakázať akékoľvek platby pohyblivej zložky odmeňovania stanovenej v rámci politiky odmeňovania, ktorú uplatňuje centrálna protistrana podľa článku 26 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, dobrovoľných platieb dôchodkového zabezpečenia alebo odstupného pre vrcholový manažment, ako je vymedzené v článku 2 bodu 29 nariadenia (EÚ) č. 648/2012.

9.   Centrálne protistrany aspoň raz ročne a v každom prípade po akejkoľvek zmene svojej právnej alebo organizačnej štruktúry alebo obchodnej činnosti alebo finančnej situácie, ktorá by mohla mať podstatný vplyv na uvedené plány, alebo ktorá by si inak mohla vyžadovať ich zmenu, preskúmajú, otestujú a podľa potreby aktualizujú svoje plány ozdravenia. Príslušné orgány môžu od centrálnych protistrán požadovať, aby svoje plány ozdravenia aktualizovali častejšie.

10.   Plány ozdravenia sa vypracúvajú v súlade s oddielom A prílohy a prihliada sa v nich na všetky relevantné vzájomné závislosti v rámci skupiny, do ktorej centrálna protistrana patrí. Príslušné orgány môžu od centrálnych protistrán požadovať, aby do svojich plánov ozdravenia zahrnuli ďalšie informácie. Ak je to relevantné, príslušný orgán centrálnej protistrany konzultuje s príslušným orgánom materského podniku centrálnej protistrany.

11.   Pre plány ozdravenia platia tieto podmienky:

| a) | nepredpokladá sa v nich žiadny prístup k mimoriadnej verejnej finančnej podpore, núdzovej pomoci centrálnej banky na zvýšenie likvidity alebo pomoci centrálnej banky na zvýšenie likvidity poskytnutej za neštandardných podmienok zabezpečenia kolaterálom, splatnosti a úrokových sadzieb, ani ich prijatie; |
| --- | --- |

a)

nepredpokladá sa v nich žiadny prístup k mimoriadnej verejnej finančnej podpore, núdzovej pomoci centrálnej banky na zvýšenie likvidity alebo pomoci centrálnej banky na zvýšenie likvidity poskytnutej za neštandardných podmienok zabezpečenia kolaterálom, splatnosti a úrokových sadzieb, ani ich prijatie;

| b) | zohľadňujú sa v nich záujmy všetkých zainteresovaných strán, ktorých sa plán pravdepodobne bude dotýkať, vrátane zúčtovacích členov a, pokiaľ sú k dispozícii informácie, ich priamych a nepriamych klientov, a |
| --- | --- |

b)

zohľadňujú sa v nich záujmy všetkých zainteresovaných strán, ktorých sa plán pravdepodobne bude dotýkať, vrátane zúčtovacích členov a, pokiaľ sú k dispozícii informácie, ich priamych a nepriamych klientov, a

| c) | zabezpečuje sa v nich, aby zúčtovací členovia nemali neobmedzené expozície voči centrálnej protistrane a aby boli potenciálne straty a nedostatok likvidity zainteresovaných strán transparentné, merateľné, riaditeľné a kontrolovateľné. |
| --- | --- |

c)

zabezpečuje sa v nich, aby zúčtovací členovia nemali neobmedzené expozície voči centrálnej protistrane a aby boli potenciálne straty a nedostatok likvidity zainteresovaných strán transparentné, merateľné, riaditeľné a kontrolovateľné.

12.   ESMA v spolupráci s ESRB do ... [12 mesiacov od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia] vydá usmernenia v súlade s článkom 16 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010 obsahujúce podrobnejšie upresnenie škály scenárov, ktoré sa majú zohľadniť na účely odseku 1 tohto článku. ESMA pri vydaní takýchto usmernení podľa potreby zohľadní stresové testovanie vykonané orgánmi dohľadu.

13.   Ak je centrálna protistrana súčasťou skupiny a súčasťou plánu ozdravenia sú zmluvne záväzné dohody o podpore zo strany materskej spoločnosti alebo skupiny, zahrnú sa do plánu ozdravenia scenáre, pri ktorých nie je možné takéto dojednania dodržať.

14.   V nadväznosti na prípad zlyhania alebo v prípadoch nesúvisiacich so zlyhaním centrálna protistrana použije dodatočnú sumu svojich predfinancovaných účelových vlastných zdrojov skôr, ako sa využijú mechanizmy a opatrenia uvedené v oddiele A bode 12 prílohy k tomuto nariadeniu. Uvedená suma nie je nižšia ako 10 % ani vyššia ako 25 % kapitálových požiadaviek založených na rizikách vypočítaných v súlade s článkom 16 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012.

Centrálna protistrana môže na splnenie tejto požiadavky použiť sumu základného imania, ktoré má v držbe okrem svojich minimálnych kapitálových požiadaviek, s cieľom dodržať prahovú hodnotu na oznámenie podľa delegovaného aktu prijatého na základe článku 16 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012.

15.   ESMA v úzkej spolupráci s EBA a po konzultácii s ESCB vypracuje návrh regulačných technických predpisov s cieľom spresniť metodiku výpočtu a zachovania dodatočnej sumy predfinancovaných účelových vlastných zdrojov, ktorá sa má použiť v súlade s odsekom 14. Pri vypracúvaní týchto technických predpisov ESMA zohľadní všetky tieto prvky:

| a) | štruktúru a vnútornú organizáciu centrálnych protistrán a povahu, rozsah a zložitosť ich činností; |
| --- | --- |

a)

štruktúru a vnútornú organizáciu centrálnych protistrán a povahu, rozsah a zložitosť ich činností;

| b) | štruktúru stimulov akcionárov, manažmentu, zúčtovacích členov centrálnych protistrán a klientov zúčtovacích členov; |
| --- | --- |

b)

štruktúru stimulov akcionárov, manažmentu, zúčtovacích členov centrálnych protistrán a klientov zúčtovacích členov;

| c) | vhodnosť toho, aby centrálne protistrany v závislosti od mien, v ktorých sú denominované finančné nástroje, ktoré zúčtovávajú, mien akceptovaných ako kolaterál a rizík vyplývajúcich z ich činností, predovšetkým ak nezúčtovávajú mimoburzové deriváty, ako sú vymedzené v článku 2 bode 7 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, investovali danú dodatočnú sumu účelových vlastných zdrojov do iných aktív, ako sú aktíva uvedené v článku 47 ods. 1 uvedeného nariadenia, a |
| --- | --- |

c)

vhodnosť toho, aby centrálne protistrany v závislosti od mien, v ktorých sú denominované finančné nástroje, ktoré zúčtovávajú, mien akceptovaných ako kolaterál a rizík vyplývajúcich z ich činností, predovšetkým ak nezúčtovávajú mimoburzové deriváty, ako sú vymedzené v článku 2 bode 7 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, investovali danú dodatočnú sumu účelových vlastných zdrojov do iných aktív, ako sú aktíva uvedené v článku 47 ods. 1 uvedeného nariadenia, a

| d) | pravidlá, ktoré sa uplatňujú na centrálne protistrany z tretích krajín, a ich postupy, ako aj medzinárodný vývoj, pokiaľ ide o ozdravenie a riešenie krízových situácií centrálnych protistrán, aby sa zachovala konkurencieschopnosť medzinárodne aktívnych centrálnych protistrán Únie a konkurencieschopnosť centrálnych protistrán Únie v porovnaní s centrálnymi protistranami z tretích krajín, ktoré poskytujú zúčtovacie služby v Únii. |
| --- | --- |

d)

pravidlá, ktoré sa uplatňujú na centrálne protistrany z tretích krajín, a ich postupy, ako aj medzinárodný vývoj, pokiaľ ide o ozdravenie a riešenie krízových situácií centrálnych protistrán, aby sa zachovala konkurencieschopnosť medzinárodne aktívnych centrálnych protistrán Únie a konkurencieschopnosť centrálnych protistrán Únie v porovnaní s centrálnymi protistranami z tretích krajín, ktoré poskytujú zúčtovacie služby v Únii.

Ak ESMA na základe kritérií uvedených v prvom pododseku písm. c) dospeje k záveru, že je vhodné, aby určité centrálne protistrany investovali túto dodatočnú sumu predfinancovaných účelových vlastných zdrojov do iných aktív, ako sú aktíva uvedené v článku 47 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, stanoví tiež:

| a) | postup, prostredníctvom ktorého môžu centrálne protistrany v prípade, keď tieto zdroje nie sú okamžite k dispozícii, použiť opatrenia na ozdravenie, ktoré si vyžadujú finančný príspevok zúčtovacích členov, ktorí nezlyhali; |
| --- | --- |

a)

postup, prostredníctvom ktorého môžu centrálne protistrany v prípade, keď tieto zdroje nie sú okamžite k dispozícii, použiť opatrenia na ozdravenie, ktoré si vyžadujú finančný príspevok zúčtovacích členov, ktorí nezlyhali;

| b) | postup, ktorý centrálne protistrany dodržia s cieľom následne vrátiť prostriedky zúčtovacím členom, ktorí nezlyhali, ako sa uvádzajú v písmene a), a to až do výšky sumy, ktorá sa má použiť v súlade s odsekom 14 tohto článku. |
| --- | --- |

b)

postup, ktorý centrálne protistrany dodržia s cieľom následne vrátiť prostriedky zúčtovacím členom, ktorí nezlyhali, ako sa uvádzajú v písmene a), a to až do výšky sumy, ktorá sa má použiť v súlade s odsekom 14 tohto článku.

ESMA do ... [12 mesiacov od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia] predloží Komisii návrh regulačných technických predpisov uvedený v prvom pododseku.

Komisia je splnomocnená doplniť toto nariadenie prijatím regulačných technických predpisov uvedených v prvom pododseku tohto odseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.

16.   Centrálna protistrana vypracuje vhodné mechanizmy na zapojenie prepojených infraštruktúr finančných trhov a zainteresovaných strán, ktoré by znášali straty, ktorým by vznikali náklady alebo ktoré by prispievali k pokrytiu nedostatku likvidity v prípade, že by sa plán ozdravenia vykonával počas jeho vypracúvania.

17.   Rada centrálnej protistrany posúdi a schváli plán ozdravenia pred jeho predložením príslušnému orgánu, pričom v súlade s článkom 28 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 zohľadní odporúčania výboru pre riziká.

18.   Ak sa rada centrálnej protistrany rozhodla neriadiť odporúčaním výboru pre riziká, v súlade s článkom 28 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 o tom bezodkladne informuje príslušný orgán a svoje rozhodnutie mu podrobne vysvetlí.

19.   Plány ozdravenia sú začlenené do korporátnej správy a riadenia a celkového rámca riadenia rizika centrálnej protistrany.

20.   Opatrenia stanovené v pláne ozdravenia, ktoré vytvárajú finančné alebo zmluvné záväzky zúčtovacích členov, a ak je to relevantné, klientov a nepriamych klientov, prepojených infraštruktúr finančných trhov alebo miest obchodovania, tvoria súčasť prevádzkových pravidiel centrálnych protistrán.

21.   Centrálne protistrany zabezpečia, aby opatrenia uvedené v plánoch ozdravenia boli vždy vykonateľné vo všetkých jurisdikciách, v ktorých sa zúčtovací členovia, prepojené infraštruktúry finančných trhov alebo miesta obchodovania nachádzajú.

22.   Povinnosť centrálnych protistrán zahrnúť do svojich plánov ozdravenia právo vykonať výzvu na hotovostné plnenie na ozdravenie a prípadne znížiť hodnotu akýchkoľvek ziskov, ktoré majú centrálne protistrany vyplatiť zúčtovacím členom, ktorí nezlyhali, sa neuplatňuje na subjekty uvedené v článku 1 ods. 4 a 5 nariadenia (EÚ) č. 648/2012.

23.   Zúčtovací členovia svojim klientom jasným a transparentným spôsobom oznámia, či sa ich môžu dotknúť opatrenia plánu ozdravenia centrálnej protistrany a akým spôsobom.

Článok 10

Posúdenie plánov ozdravenia

1.   Centrálne protistrany predložia svoje plány ozdravenia príslušnému orgánu.

2.   Príslušný orgán bez zbytočného odkladu postúpi každý plán kolégiu dohľadu a orgánu pre riešenie krízových situácií. Príslušný orgán do šiestich mesiacov od predloženia plánu a v koordinácii s kolégiom dohľadu v súlade s postupom uvedeným v článku 11 preskúma plán ozdravenia a posúdi rozsah, v akom spĺňa požiadavky stanovené v článku 9.

3.   Pri posudzovaní plánu ozdravenia príslušný orgán a kolégium dohľadu zohľadnia tieto faktory:

| a) | kapitálovú štruktúru centrálnej protistrany, jej postupnosť pri zlyhaní, úroveň zložitosti organizačnej štruktúry, nahraditeľnosť jej činností a rizikový profil danej centrálnej protistrany, a to aj z hľadiska finančných, prevádzkových a kybernetických rizík; |
| --- | --- |

a)

kapitálovú štruktúru centrálnej protistrany, jej postupnosť pri zlyhaní, úroveň zložitosti organizačnej štruktúry, nahraditeľnosť jej činností a rizikový profil danej centrálnej protistrany, a to aj z hľadiska finančných, prevádzkových a kybernetických rizík;

| b) | celkový vplyv, ktorý by malo vykonávanie plánu ozdravenia na:






  i) | zúčtovacích členov, a pokiaľ sú príslušné informácie dostupné, ich klientov a nepriamych klientov, a to aj vtedy, ak boli označení za O-SII; |
| --- | --- | --- |

b)

celkový vplyv, ktorý by malo vykonávanie plánu ozdravenia na:

i)

zúčtovacích členov, a pokiaľ sú príslušné informácie dostupné, ich klientov a nepriamych klientov, a to aj vtedy, ak boli označení za O-SII;

| ii) | akékoľvek prepojené infraštruktúry finančných trhov; |
| --- | --- |

ii)

akékoľvek prepojené infraštruktúry finančných trhov;

| iii) | finančné trhy vrátane miest obchodovania, na ktorých centrálna protistrana poskytuje služby, a |
| --- | --- |

iii)

finančné trhy vrátane miest obchodovania, na ktorých centrálna protistrana poskytuje služby, a

| iv) | finančný systém ktoréhokoľvek členského štátu a Únie ako celku; |
| --- | --- |

iv)

finančný systém ktoréhokoľvek členského štátu a Únie ako celku;

| c) | či nástroje ozdravenia a ich postupnosť stanovené v pláne ozdravenia vytvárajú primerané stimuly pre vlastníkov centrálnych protistrán, zúčtovacích členov a prípadne ich klientov, podľa toho, čo je relevantné, na to, aby kontrolovali výšku rizika, ktoré prinášajú do systému alebo ktorému sú v ňom vystavení, monitorovali prijímanie rizika centrálnou protistranou a jej činnosti v oblasti riadenia rizika a prispievali k procesu riadenia zlyhania centrálnej protistrany. |
| --- | --- |

c)

či nástroje ozdravenia a ich postupnosť stanovené v pláne ozdravenia vytvárajú primerané stimuly pre vlastníkov centrálnych protistrán, zúčtovacích členov a prípadne ich klientov, podľa toho, čo je relevantné, na to, aby kontrolovali výšku rizika, ktoré prinášajú do systému alebo ktorému sú v ňom vystavení, monitorovali prijímanie rizika centrálnou protistranou a jej činnosti v oblasti riadenia rizika a prispievali k procesu riadenia zlyhania centrálnej protistrany.

4.   Príslušný orgán pri posudzovaní plánu ozdravenia zohľadňuje dohody o podpore zo strany materskej spoločnosti ako platné súčasti plánu ozdravenia len vtedy, keď sú tieto dohody zmluvne záväzné.

5.   Orgán pre riešenie krízových situácií preskúma plán ozdravenia s cieľom identifikovať akékoľvek opatrenia, ktoré môžu nepriaznivo ovplyvniť riešiteľnosť krízovej situácie centrálnej protistrany. Ak sú akékoľvek takéto opatrenia zistené, orgán pre riešenie krízových situácií na ne upozorní príslušný orgán a vypracuje pre príslušný orgán odporúčania týkajúce sa spôsobov riešenia nepriaznivého dosahu týchto opatrení na riešiteľnosť krízovej situácie centrálnej protistrany do dvoch mesiacov od vtedy, ako príslušný orgán zaslal každý plán ozdravenia.

6.   Ak sa príslušný orgán rozhodne nekonať podľa odporúčaní orgánu pre riešenie krízových situácií podľa odseku 5, musí toto rozhodnutie v plnej miere odôvodniť orgánu pre riešenie krízových situácií.

7.   Ak príslušný orgán súhlasí s odporúčaniami orgánu pre riešenie krízových situácií alebo v koordinácii s kolégiom dohľadu v súlade s článkom 11 usúdi, že plán ozdravenia má podstatné nedostatky alebo že existujú podstatné prekážky brániace jeho vykonávaniu, oznámi to centrálnej protistrane a poskytne jej možnosť predložiť stanovisko.

8.   Po zohľadnení stanoviska centrálnej protistrany môže príslušný orgán požadovať od centrálnej protistrany, aby v lehote dvoch mesiacov, ktorú možno so súhlasom príslušného orgánu predĺžiť o jeden mesiac, predložila prepracovaný plán, v ktorom bude uvedené riešenie týchto nedostatkov alebo prekážok. Prepracovaný plán sa posúdi v súlade s odsekmi 2 až 7.

9.   Ak príslušný orgán po konzultácii s orgánom pre riešenie krízových situácií a v koordinácii s kolégiom dohľadu v súlade s postupom stanoveným v článku 11 usúdi, že nedostatky a prekážky sa v prepracovanom pláne dostatočne nevyriešili, alebo ak centrálna protistrana prepracovaný plán nepredložila, bude od centrálnej protistrany vyžadovať, aby v primeranej lehote stanovenej príslušným orgánom vykonala v pláne konkrétne zmeny.

10.   Ak prostredníctvom konkrétnych zmien plánu nie je možné primerane odstrániť nedostatky alebo prekážky, príslušný orgán po konzultácii s orgánom pre riešenie krízových situácií a v koordinácii s kolégiom dohľadu v súlade s postupom stanoveným v článku 11 bude vyžadovať od centrálnej protistrany, aby v primeranej lehote identifikovala všetky zmeny, ktoré by sa mali vykonať v jej obchodnej činnosti s cieľom vyriešiť nedostatky alebo prekážky spojené s vykonávaním plánu ozdravenia.

Ak centrálna protistrana takéto zmeny v lehote stanovenej príslušným orgánom neidentifikuje, alebo ak príslušný orgán po konzultácii s orgánom pre riešenie krízových situácií a v koordinácii s kolégiom dohľadu v súlade s postupmi stanovenými v článku 11 usúdi, že navrhnuté opatrenia by primerane nevyriešili nedostatky alebo prekážky brániace vykonávaniu plánu ozdravenia, príslušný orgán bude od centrálnej protistrany vyžadovať, aby v primeranej lehote stanovenej príslušným orgánom prijala konkrétne opatrenia so zreteľom na jeden alebo viacero ďalej uvedených cieľov, pričom sa zohľadní závažnosť nedostatkov a prekážok, ako aj vplyv opatrení na obchodnú činnosť centrálnej protistrany a schopnosť zostať v súlade s nariadením (EÚ) č. 648/2012:

| a) | znížiť rizikový profil centrálnej protistrany; |
| --- | --- |

a)

znížiť rizikový profil centrálnej protistrany;

| b) | posilniť schopnosť centrálnej protistrany byť včas rekapitalizovaná s cieľom splniť kapitálové a prudenciálne požiadavky, ktoré sa na ňu vzťahujú; |
| --- | --- |

b)

posilniť schopnosť centrálnej protistrany byť včas rekapitalizovaná s cieľom splniť kapitálové a prudenciálne požiadavky, ktoré sa na ňu vzťahujú;

| c) | preskúmať stratégiu a štruktúru centrálnej protistrany; |
| --- | --- |

c)

preskúmať stratégiu a štruktúru centrálnej protistrany;

| d) | urobiť zmeny postupnosti pri zlyhaní, opatrení na ozdravenie a iných opatrení týkajúcich sa alokácie strát s cieľom zlepšiť riešiteľnosť krízovej situácie a odolnosť zásadných funkcií; |
| --- | --- |

d)

urobiť zmeny postupnosti pri zlyhaní, opatrení na ozdravenie a iných opatrení týkajúcich sa alokácie strát s cieľom zlepšiť riešiteľnosť krízovej situácie a odolnosť zásadných funkcií;

| e) | vykonať zmeny v štruktúre správy a riadenia centrálnej protistrany. |
| --- | --- |

e)

vykonať zmeny v štruktúre správy a riadenia centrálnej protistrany.

11.   Žiadosť uvedená v odseku 10 druhom pododseku sa odôvodní a písomne oznámi centrálnej protistrane.

12.   ESMA v spolupráci s ESCB a ESRB vypracuje návrh regulačných technických predpisov s cieľom podrobnejšie spresniť faktory uvedené v odseku 3 písm. a), b) a c).

ESMA do ... [12 mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia] predloží Komisii uvedený návrh regulačných technických predpisov.

Komisia je splnomocnená doplniť toto nariadenie prijatím regulačných technických predpisov uvedených v prvom pododseku tohto odseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.

Článok 11

Koordinačný postup v prípade plánov ozdravenia

1.   Kolégium dohľadu preskúma plán ozdravenia a v prípade, ak niektorý člen kolégia usúdi, že plán ozdravenia má podstatné nedostatky alebo že existujú podstatné prekážky brániace jeho vykonávaniu, tento člen do dvoch mesiacov od postúpenia plánu ozdravenia zo strany príslušného orgánu vydá v súvislosti s uvedenými záležitosťami pre príslušný orgán centrálnej protistrany odporúčania.

2.   Kolégium dohľadu musí prijať spoločné rozhodnutie vo všetkých týchto otázkach:

| a) | preskúmanie a posúdenie plánu ozdravenia; |
| --- | --- |

a)

preskúmanie a posúdenie plánu ozdravenia;

| b) | uplatnenie opatrení uvedených v článku 10 ods. 7, 8, 9 a 10. |
| --- | --- |

b)

uplatnenie opatrení uvedených v článku 10 ods. 7, 8, 9 a 10.

3.   Kolégium dohľadu musí prijať spoločné rozhodnutie vo všetkých otázkach uvedených v odseku 2 do štyroch mesiacov odo dňa postúpenia plánu ozdravenia zo strany príslušného orgánu.

ESMA môže na žiadosť príslušného orgánu v rámci kolégia dohľadu pomáhať kolégiu dohľadu pri prijímaní spoločných rozhodnutí v súlade s článkom 31 ods. 2 písm. c) nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.

4.   Ak po štyroch mesiacov odo dňa postúpenia plánu ozdravenia kolégium neprijme spoločné rozhodnutie v otázkach uvedených v odseku 2, príslušný orgán centrálnej protistrany prijme vlastné rozhodnutie.

Príslušný orgán centrálnej protistrany prijme rozhodnutie uvedené v prvom pododseku, pričom zohľadní stanoviská ostatných členov kolégia vyjadrené počas tejto štvormesačnej lehoty. Príslušný orgán centrálnej protistrany písomne oznámi toto rozhodnutie centrálnej protistrane a ostatným členom kolégia.

5.   Ak sa do konca uvedenej štvormesačnej lehoty spoločné rozhodnutie neprijalo a jednoduchá väčšina hlasujúcich členov nesúhlasí s návrhom príslušného orgánu na spoločné rozhodnutie o záležitosti týkajúcej sa posúdenia plánov ozdravenia alebo vykonávania opatrení podľa článku 10 ods. 10 písm. a), b) a d) tohto nariadenia, ktorýkoľvek dotknutý hlasujúci člen na základe tejto väčšiny môže záležitosť postúpiť ESMA v súlade s článkom 19 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010. Príslušný orgán centrálnej protistrany počká na rozhodnutie, ktoré prijme ESMA v súlade s článkom 19 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010, a rozhodne v súlade s rozhodnutím ESMA.

6.   Táto štvormesačná lehota sa považuje za zmierovaciu fázu v zmysle nariadenia (EÚ) č. 1095/2010. ESMA prijme rozhodnutie do jedného mesiaca odo dňa, keď mu bola záležitosť postúpená. Záležitosť sa ESMA nepostúpi, ak uvedená štvormesačná lehota uplynula alebo ak sa spoločné rozhodnutie prijalo. Ak ESMA do jedného mesiaca nerozhodne, uplatní sa rozhodnutie príslušného orgánu centrálnej protistrany.

Oddiel 2

Oddiel 2

Plánovanie riešenia krízových situácií

Plánovanie riešenia krízových situácií

Článok 12

Plány riešenia krízových situácií

1.   Orgán pre riešenie krízových situácií centrálnej protistrany po konzultácii s príslušným orgánom a v koordinácii s kolégiom pre riešenie krízových situácií vypracuje pre centrálnu protistranu plán riešenia krízových situácií v súlade s postupom stanoveným v článku 14.

2.   V pláne riešenia krízových situácií sa stanovia opatrenia na riešenie krízovej situácie, ktoré môže orgán pre riešenie krízových situácií prijať, ak centrálna protistrana spĺňa podmienky na riešenie krízových situácií uvedené v článku 22.

3.   V pláne riešenia krízových situácií sa zohľadnia aspoň tieto skutočnosti:

| a) | zlyhanie centrálnej protistrany, vrátane situácií širšej finančnej nestability alebo udalostí zasahujúcich celý systém, v dôsledku jedného z týchto faktorov alebo ich kombinácie:






  i) | prípady zlyhania a |
| --- | --- | --- |

a)

zlyhanie centrálnej protistrany, vrátane situácií širšej finančnej nestability alebo udalostí zasahujúcich celý systém, v dôsledku jedného z týchto faktorov alebo ich kombinácie:

i)

prípady zlyhania a

| ii) | prípady nesúvisiace so zlyhaním; |
| --- | --- |

ii)

prípady nesúvisiace so zlyhaním;

| b) | vplyv, ktorý by malo vykonávanie plánu riešenia krízových situácií na:






  i) | zúčtovacích členov, a pokiaľ sú príslušné informácie dostupné, ich klientov a nepriamych klientov, a to aj vtedy, ak boli označení za O-SII, a tých, na ktorých sa pravdepodobne budú vzťahovať opatrenia na ozdravenie alebo opatrenia na riešenie krízovej situácie v súlade so smernicou 2014/59/EÚ; |
| --- | --- | --- |

b)

vplyv, ktorý by malo vykonávanie plánu riešenia krízových situácií na:

i)

zúčtovacích členov, a pokiaľ sú príslušné informácie dostupné, ich klientov a nepriamych klientov, a to aj vtedy, ak boli označení za O-SII, a tých, na ktorých sa pravdepodobne budú vzťahovať opatrenia na ozdravenie alebo opatrenia na riešenie krízovej situácie v súlade so smernicou 2014/59/EÚ;

| ii) | akékoľvek prepojené infraštruktúry finančných trhov; |
| --- | --- |

ii)

akékoľvek prepojené infraštruktúry finančných trhov;

| iii) | finančné trhy vrátane miest obchodovania, na ktorých centrálna protistrana poskytuje služby, a |
| --- | --- |

iii)

finančné trhy vrátane miest obchodovania, na ktorých centrálna protistrana poskytuje služby, a

| iv) | finančný systém ktoréhokoľvek členského štátu alebo Únie ako celku a – pokiaľ je to možné – tretích krajín, v ktorých poskytuje služby; |
| --- | --- |

iv)

finančný systém ktoréhokoľvek členského štátu alebo Únie ako celku a – pokiaľ je to možné – tretích krajín, v ktorých poskytuje služby;

| c) | spôsob a okolnosti, za ktorých by centrálna protistrana mohla požiadať o používanie facilít centrálnej banky poskytovaných za štandardných podmienok zabezpečenia kolaterálom, splatnosti a úrokových sadzieb, a identifikácia aktív, ktoré by sa mohli považovať za kolaterál. |
| --- | --- |

c)

spôsob a okolnosti, za ktorých by centrálna protistrana mohla požiadať o používanie facilít centrálnej banky poskytovaných za štandardných podmienok zabezpečenia kolaterálom, splatnosti a úrokových sadzieb, a identifikácia aktív, ktoré by sa mohli považovať za kolaterál.

4.   V pláne riešenia krízových situácií sa nepredpokladá žiadne z týchto opatrení:

| a) | mimoriadna verejná finančná podpora; |
| --- | --- |

a)

mimoriadna verejná finančná podpora;

| b) | núdzová pomoc centrálnej banky na zvýšenie likvidity; |
| --- | --- |

b)

núdzová pomoc centrálnej banky na zvýšenie likvidity;

| c) | pomoc centrálnej banky na zvýšenie likvidity poskytnutá za neštandardných podmienok zabezpečenia kolaterálom, splatnosti a úrokových sadzieb. |
| --- | --- |

c)

pomoc centrálnej banky na zvýšenie likvidity poskytnutá za neštandardných podmienok zabezpečenia kolaterálom, splatnosti a úrokových sadzieb.

5.   V pláne riešenia krízových situácií sa uvádzajú obozretné predpoklady týkajúce sa finančných zdrojov dostupných ako nástroje riešenia krízových situácií, ktoré môžu byť požadované na dosiahnutie cieľov riešenia krízovej situácie, a zdrojov, pri ktorých sa očakáva, že budú dostupné v súlade s pravidlami a opatreniami centrálnej protistrany v čase, keď vstúpi do riešenia krízovej situácie. Uvedené obozretné predpoklady zohľadňujú relevantné zistenia z najnovších stresových testov vykonaných v súlade s článkom 32 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010, ako sa špecifikuje v článku 24a ods. 7 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 648/2012, ako aj scenáre extrémnych trhových podmienok nad rámec tých, ktoré sa uvádzajú v pláne ozdravenia centrálnej protistrany.

6.   Orgán pre riešenie krízových situácií centrálnej protistrany po konzultácii s príslušným orgánom a v koordinácii s kolégiom pre riešenie krízových situácií v súlade s postupom stanoveným v článku 14 preskúma plány riešenia krízových situácií a podľa potreby ich aktualizuje, a to aspoň raz ročne a v každom prípade po zmenách právnej alebo organizačnej štruktúry centrálnej protistrany, jej obchodnej činnosti alebo finančnej situácie alebo po akejkoľvek inej zmene, ktorá má podstatný vplyv na účinnosť plánu.

Centrálna protistrana a príslušný orgán bezodkladne oznámia orgánu pre riešenie krízových situácií akúkoľvek takúto zmenu.

7.   V pláne riešenia krízových situácií sa špecifikujú okolnosti a rôzne scenáre uplatnenia nástrojov riešenia krízových situácií a výkonu právomocí riešiť krízové situácie. Musí sa v ňom jasne rozlišovať, predovšetkým formou rozličných scenárov, medzi zlyhaním spôsobeným prípadmi zlyhania, prípadmi nesúvisiacimi so zlyhaním a kombináciou oboch, ako aj medzi rôznymi druhmi prípadov nesúvisiacich so zlyhaním. Plán riešenia krízových situácií zahŕňa, keď je to vhodné a možné v kvantifikovanej podobe:

| a) | zhrnutie kľúčových prvkov plánu rozlišujúce medzi prípadmi zlyhania, prípadmi nesúvisiacimi so zlyhaním a kombináciou týchto dvoch prípadov; |
| --- | --- |

a)

zhrnutie kľúčových prvkov plánu rozlišujúce medzi prípadmi zlyhania, prípadmi nesúvisiacimi so zlyhaním a kombináciou týchto dvoch prípadov;

| b) | zhrnutie podstatných zmien centrálnej protistrany, ku ktorým došlo od poslednej aktualizácie plánu riešenia krízových situácií; |
| --- | --- |

b)

zhrnutie podstatných zmien centrálnej protistrany, ku ktorým došlo od poslednej aktualizácie plánu riešenia krízových situácií;

| c) | opis toho, ako by sa mohli zásadné funkcie centrálnej protistrany právne a ekonomicky v nevyhnutnom rozsahu oddeliť od jej ostatných funkcií s cieľom zabezpečiť kontinuitu jej zásadných funkcií počas riešenia krízovej situácie centrálnej protistrany; |
| --- | --- |

c)

opis toho, ako by sa mohli zásadné funkcie centrálnej protistrany právne a ekonomicky v nevyhnutnom rozsahu oddeliť od jej ostatných funkcií s cieľom zabezpečiť kontinuitu jej zásadných funkcií počas riešenia krízovej situácie centrálnej protistrany;

| d) | odhad časového rámca na implementáciu každého podstatného aspektu plánu, a to aj na doplnenie finančných zdrojov centrálnej protistrany; |
| --- | --- |

d)

odhad časového rámca na implementáciu každého podstatného aspektu plánu, a to aj na doplnenie finančných zdrojov centrálnej protistrany;

| e) | podrobný opis posúdenia riešiteľnosti krízovej situácie vykonaného v súlade s článkom 15; |
| --- | --- |

e)

podrobný opis posúdenia riešiteľnosti krízovej situácie vykonaného v súlade s článkom 15;

| f) | opis všetkých opatrení požadovaných podľa článku 16 na riešenie alebo odstránenie prekážok riešiteľnosti krízovej situácie zistených na základe posúdenia vykonaného v súlade s článkom 15; |
| --- | --- |

f)

opis všetkých opatrení požadovaných podľa článku 16 na riešenie alebo odstránenie prekážok riešiteľnosti krízovej situácie zistených na základe posúdenia vykonaného v súlade s článkom 15;

| g) | opis postupov stanovenia hodnoty a predajnosti zásadných funkcií a aktív centrálnej protistrany; |
| --- | --- |

g)

opis postupov stanovenia hodnoty a predajnosti zásadných funkcií a aktív centrálnej protistrany;

| h) | podrobný opis mechanizmov na zabezpečenie toho, aby informácie požadované podľa článku 13 boli aktuálne a neustále dostupné orgánom pre riešenie krízových situácií; |
| --- | --- |

h)

podrobný opis mechanizmov na zabezpečenie toho, aby informácie požadované podľa článku 13 boli aktuálne a neustále dostupné orgánom pre riešenie krízových situácií;

| i) | vysvetlenie k tomu, ako by sa opatrenia na riešenie krízovej situácie mohli financovať bez toho, aby sa počítalo s ktorýmkoľvek z opatrení uvedených v odseku 4; |
| --- | --- |

i)

vysvetlenie k tomu, ako by sa opatrenia na riešenie krízovej situácie mohli financovať bez toho, aby sa počítalo s ktorýmkoľvek z opatrení uvedených v odseku 4;

| j) | podrobný opis rôznych stratégií riešenia krízových situácií, ktoré by sa mohli uplatniť podľa rôznych možných scenárov a ich príslušné časové rámce; |
| --- | --- |

j)

podrobný opis rôznych stratégií riešenia krízových situácií, ktoré by sa mohli uplatniť podľa rôznych možných scenárov a ich príslušné časové rámce;

| k) | opis zásadných vzájomných závislostí medzi centrálnou protistranou a inými účastníkmi trhu a medzi centrálnou protistranou a poskytovateľmi kritických služieb, mechanizmov interoperability a prepojení s inými infraštruktúrami finančných trhov, ako aj spôsobov riešenia všetkých týchto vzájomných závislostí; |
| --- | --- |

k)

opis zásadných vzájomných závislostí medzi centrálnou protistranou a inými účastníkmi trhu a medzi centrálnou protistranou a poskytovateľmi kritických služieb, mechanizmov interoperability a prepojení s inými infraštruktúrami finančných trhov, ako aj spôsobov riešenia všetkých týchto vzájomných závislostí;

| l) | opis kritických vzájomných závislostí v rámci skupiny, ako aj spôsobov ich riešenia; |
| --- | --- |

l)

opis kritických vzájomných závislostí v rámci skupiny, ako aj spôsobov ich riešenia;

| m) | opis rôznych možností na zabezpečenie:






  i) | prístupu k platobným a zúčtovacím službám a iným infraštruktúram; |
| --- | --- | --- |

m)

opis rôznych možností na zabezpečenie:

i)

prístupu k platobným a zúčtovacím službám a iným infraštruktúram;

| ii) | včasného vyrovnania záväzkov splatných zúčtovacím členom a prípadne ich klientom a akýmkoľvek prepojeným infraštruktúram finančných trhov; |
| --- | --- |

ii)

včasného vyrovnania záväzkov splatných zúčtovacím členom a prípadne ich klientom a akýmkoľvek prepojeným infraštruktúram finančných trhov;

| iii) | prístupu zúčtovacích členov a prípadne ich klientov na základe transparentnosti a nediskriminácie k účtom cenných papierov alebo k hotovostným účtom poskytovaným centrálnou protistranou a ku kolaterálu vo forme cenných papierov alebo hotovosti zloženému v prospech centrálnej protistrany a v držbe centrálnej protistrany, ktorý predstavuje dlh voči týmto účastníkom; |
| --- | --- |

iii)

prístupu zúčtovacích členov a prípadne ich klientov na základe transparentnosti a nediskriminácie k účtom cenných papierov alebo k hotovostným účtom poskytovaným centrálnou protistranou a ku kolaterálu vo forme cenných papierov alebo hotovosti zloženému v prospech centrálnej protistrany a v držbe centrálnej protistrany, ktorý predstavuje dlh voči týmto účastníkom;

| iv) | kontinuity vo fungovaní prepojení medzi centrálnou protistranou a inými infraštruktúrami finančných trhov a medzi centrálnou protistranou a miestami obchodovania; |
| --- | --- |

iv)

kontinuity vo fungovaní prepojení medzi centrálnou protistranou a inými infraštruktúrami finančných trhov a medzi centrálnou protistranou a miestami obchodovania;

| v) | zachovania prenosnosti pozícií a súvisiacich aktív priamych a nepriamych klientov a |
| --- | --- |

v)

zachovania prenosnosti pozícií a súvisiacich aktív priamych a nepriamych klientov a

| vi) | zachovania licencií, povolení, uznaní a právnych pomenovaní centrálnej protistrany, ak je to potrebné na pokračovanie vykonávania zásadných funkcií centrálnej protistrany vrátane jej uznania na účely uplatňovania príslušných pravidiel konečného zúčtovania a účasť v iných infraštruktúrach finančných trhov alebo prepojenosť s inými infraštruktúrami finančných trhov alebo miestami obchodovania; |
| --- | --- |

vi)

zachovania licencií, povolení, uznaní a právnych pomenovaní centrálnej protistrany, ak je to potrebné na pokračovanie vykonávania zásadných funkcií centrálnej protistrany vrátane jej uznania na účely uplatňovania príslušných pravidiel konečného zúčtovania a účasť v iných infraštruktúrach finančných trhov alebo prepojenosť s inými infraštruktúrami finančných trhov alebo miestami obchodovania;

| n) | opis spôsobu, akým orgán pre riešenie krízových situácií získa potrebné informácie na vykonanie ocenenia uvedeného v článku 24; |
| --- | --- |

n)

opis spôsobu, akým orgán pre riešenie krízových situácií získa potrebné informácie na vykonanie ocenenia uvedeného v článku 24;

| o) | analýzu vplyvu plánu na zamestnancov centrálnej protistrany vrátane posúdenia všetkých súvisiacich nákladov a popis plánovaných postupov konzultácií s pracovníkmi v rámci procesu riešenia krízových situácií so zohľadnením všetkých vnútroštátnych pravidiel a systémov dialógu so sociálnymi partnermi; |
| --- | --- |

o)

analýzu vplyvu plánu na zamestnancov centrálnej protistrany vrátane posúdenia všetkých súvisiacich nákladov a popis plánovaných postupov konzultácií s pracovníkmi v rámci procesu riešenia krízových situácií so zohľadnením všetkých vnútroštátnych pravidiel a systémov dialógu so sociálnymi partnermi;

| p) | plán komunikácie s médiami a verejnosťou, aby sa zabezpečila čo najväčšia transparentnosť; |
| --- | --- |

p)

plán komunikácie s médiami a verejnosťou, aby sa zabezpečila čo najväčšia transparentnosť;

| q) | opis zásadných činností a systémov potrebných na zachovanie nepretržitého fungovania prevádzkových procesov centrálnej protistrany; |
| --- | --- |

q)

opis zásadných činností a systémov potrebných na zachovanie nepretržitého fungovania prevádzkových procesov centrálnej protistrany;

| r) | opis mechanizmu, akým sa vykoná oznámenie kolégiu pre riešenie krízových situácií podľa článku 72 ods. 1; |
| --- | --- |

r)

opis mechanizmu, akým sa vykoná oznámenie kolégiu pre riešenie krízových situácií podľa článku 72 ods. 1;

| s) | opis opatrení na uľahčenie prenosnosti pozícií a súvisiacich aktív zúčtovacích členov a klientov centrálnej protistrany, ktorá zlyhala, z centrálnej protistrany, ktorá zlyhala, na inú centrálnu protistranu alebo na preklenovaciu centrálnu protistranu bez toho, aby to ovplyvnilo zmluvné vzťahy medzi zúčtovacími členmi a ich klientmi. |
| --- | --- |

s)

opis opatrení na uľahčenie prenosnosti pozícií a súvisiacich aktív zúčtovacích členov a klientov centrálnej protistrany, ktorá zlyhala, z centrálnej protistrany, ktorá zlyhala, na inú centrálnu protistranu alebo na preklenovaciu centrálnu protistranu bez toho, aby to ovplyvnilo zmluvné vzťahy medzi zúčtovacími členmi a ich klientmi.

8.   Informácie uvedené v odseku 7 písm. a) sa poskytnú dotknutej centrálnej protistrane. Centrálna protistrana môže písomne vyjadriť svoje stanovisko k plánu riešenia krízových situácií orgánu pre riešenie krízových situácií. Toto stanovisko musí byť zahrnuté do plánu.

9.   ESMA po konzultácii s ESRB a zohľadňujúc príslušné ustanovenia delegovaných aktov prijatých na základe článku 10 ods. 9 smernice 2014/59/EÚ a pri dodržaní zásady proporcionality vypracuje návrh regulačných technických predpisov, v ktorých sa ďalej špecifikuje obsah plánu riešenia krízových situácií v súlade s odsekom 7 tohto článku.

ESMA pri vypracúvaní návrhu regulačných technických predpisov umožní orgánom pre riešenie krízových situácií dostatočnú flexibilitu, aby mohli zohľadniť osobitosti svojho vnútroštátneho právneho rámca v oblasti konkurzného práva, ako aj povahu a zložitosť zúčtovacích činností, ktoré vykonávajú centrálne protistrany.

ESMA do ... [12 mesiacov od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia] predloží Komisii uvedený návrh regulačných technických predpisov.

Komisia je splnomocnená doplniť toto nariadenie prijatím regulačných technických predpisov uvedených v prvom pododseku tohto odseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.

Článok 13

Povinnosť centrálnej protistrany spolupracovať a poskytovať informácie

1.   Centrálne protistrany podľa potreby spolupracujú pri vypracúvaní plánov riešenia krízových situácií a poskytujú svojmu orgánu pre riešenie krízových situácií, priamo alebo prostredníctvom svojho príslušného orgánu, všetky informácie potrebné na vypracovanie a vykonávanie uvedených plánov vrátane informácií a analýzy špecifikovaných v oddiele B prílohy.

Príslušné orgány poskytnú orgánom pre riešenie krízových situácií všetky informácie uvedené v prvom pododseku, ktoré už majú k dispozícii.

2.   Orgány pre riešenie krízových situácií môžu požadovať od centrálnych protistrán, aby im poskytli podrobné záznamy zmlúv uvedených v článku 29 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, ktorých sú zmluvnou stranou. Orgány pre riešenie krízových situácií môžu stanoviť lehoty na poskytnutie uvedených záznamov a pre rôzne typy zmlúv môžu stanoviť rôzne lehoty.

3.   Centrálna protistrana si včas vymieňa informácie s jej príslušnými orgánmi s cieľom uľahčiť posúdenie rizikových profilov centrálnej protistrany a prepojenosť s inými infraštruktúrami finančného trhu, s inými finančnými inštitúciami a s finančným systémom vo všeobecnosti, ako je uvedené v článkoch 9 a 10. Príslušné orgány zašlú informácie kolégiu dohľadu, ak takéto informácie považujú za významné.

Článok 14

Postup koordinácie v prípade plánov riešenia krízových situácií

1.   Orgán pre riešenie krízových situácií postúpi kolégiu pre riešenie krízových situácií návrh plánu riešenia krízových situácií, informácie poskytované v súlade s článkom 13 a akékoľvek ďalšie informácie relevantné pre kolégium pre riešenie krízových situácií.

2.   Kolégium pre riešenie krízových situácií prijme spoločné rozhodnutie o pláne riešenia krízových situácií a akýchkoľvek jeho zmenách v lehote štyroch mesiacov odo dňa postúpenia uvedeného plánu zo strany orgánu pre riešenie krízových situácií uvedeného v odseku 1.

Orgán pre riešenie krízových situácií zabezpečí, aby orgánu ESMA boli poskytnuté všetky informácie, ktoré sú relevantné pre jeho úlohu v súlade s týmto článkom.

3.   Orgán pre riešenie krízových situácií sa v súlade s článkom 4 ods. 4 môže rozhodnúť zapojiť orgány tretích krajín do vypracovania a preskúmania plánu riešenia krízových situácií za predpokladu, že spĺňajú požiadavky na dôvernosť stanovené v článku 73 a že patria do niektorej z jurisdikcií, v ktorých je usadený niektorý z týchto subjektov:

| a) | v príslušných prípadoch materská spoločnosť centrálnej protistrany; |
| --- | --- |

a)

v príslušných prípadoch materská spoločnosť centrálnej protistrany;

| b) | zúčtovací členovia centrálnej protistrany, ak ich príspevok do fondu centrálnej protistrany pre prípad zlyhania je na kumulovanom základe počas jednoročného obdobia vyšší ako príspevky tretieho členského štátu s najvyššími príspevkami, ako sa uvádza v článku 18 ods. 2 písm. c) nariadenia (EÚ) č. 648/2012; |
| --- | --- |

b)

zúčtovací členovia centrálnej protistrany, ak ich príspevok do fondu centrálnej protistrany pre prípad zlyhania je na kumulovanom základe počas jednoročného obdobia vyšší ako príspevky tretieho členského štátu s najvyššími príspevkami, ako sa uvádza v článku 18 ods. 2 písm. c) nariadenia (EÚ) č. 648/2012;

| c) | v príslušných prípadoch dcérske spoločnosti centrálnej protistrany; |
| --- | --- |

c)

v príslušných prípadoch dcérske spoločnosti centrálnej protistrany;

| d) | iní poskytovatelia kritických služieb centrálnej protistrane; |
| --- | --- |

d)

iní poskytovatelia kritických služieb centrálnej protistrane;

| e) | interoperabilné centrálne protistrany. |
| --- | --- |

e)

interoperabilné centrálne protistrany.

4.   ESMA môže na žiadosť orgánu pre riešenie krízových situácií pomáhať kolégiu pre riešenie krízových situácií pri prijímaní spoločných rozhodnutí v súlade s článkom 31 ods. 2 písm. c) nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.

5.   Ak po štyroch mesiacoch odo dňa postúpenia plánu riešenia krízových situácií kolégium pre riešenie krízových situácií neprijme spoločné rozhodnutie, orgán pre riešenie krízových situácií prijme vlastné rozhodnutie o pláne riešenia krízovej situácie. Orgán pre riešenie krízových situácií prijme svoje rozhodnutie po zohľadnení názorov ostatných členov kolégia pre riešenie krízových situácií vyjadrených počas uvedenej štvormesačnej lehoty. Orgán pre riešenie krízových situácií písomne oznámi toto rozhodnutie centrálnej protistrane a ostatným členom kolégia pre riešenie krízových situácií.

6.   Ak sa do konca štvormesačnej lehoty uvedenej v odseku 5 tohto článku spoločné rozhodnutie neprijalo a jednoduchá väčšina hlasujúcich členov nesúhlasí s návrhom orgánu pre riešenie krízových situácií na spoločné rozhodnutie o záležitosti týkajúcej sa plánu riešenia krízových situácií, ktorýkoľvek dotknutý hlasujúci člen na základe tejto väčšiny môže záležitosť postúpiť ESMA v súlade s článkom 19 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010. Orgán pre riešenie krízových situácií centrálnej protistrany počká na rozhodnutie, ktoré prijme ESMA v súlade s článkom 19 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010, a rozhodne v súlade s rozhodnutím ESMA.

Táto štvormesačná lehota sa považuje za zmierovaciu fázu v zmysle nariadenia (EÚ) č. 1095/2010. ESMA prijme rozhodnutie do jedného mesiaca odo dňa, keď mu bola záležitosť postúpená. Záležitosť sa ESMA nepostúpi, ak uvedená štvormesačná lehota uplynula alebo ak sa spoločné rozhodnutie prijalo. Ak ESMA do jedného mesiaca nerozhodne, uplatní sa rozhodnutie orgánu pre riešenie krízových situácií.

7.   Ak sa prijme spoločné rozhodnutie v súlade s odsekom 1 a ktorýkoľvek orgán pre riešenie krízových situácií alebo príslušné ministerstvo podľa odseku 6 skonštatuje, že predmet nezhody zasahuje do fiškálnej zodpovednosti jeho členského štátu, orgán pre riešenie krízových situácií centrálnej protistrany iniciuje opätovné posúdenie plánu riešenia krízových situácií.

KAPITOLA II

KAPITOLA II

Riešiteľnosť krízovej situácie

Riešiteľnosť krízovej situácie

Článok 15

Posúdenie riešiteľnosti krízovej situácie

1.   Orgán pre riešenie krízových situácií v koordinácii s kolégiom pre riešenie krízových situácií v súlade s postupom stanoveným v článku 17 a po konzultácii s príslušným orgánom posúdi rozsah, v akom je krízová situácia centrálnej protistrany riešiteľná bez toho, aby sa uvažovalo o týchto formách podpory:

| a) | mimoriadna verejná finančná podpora; |
| --- | --- |

a)

mimoriadna verejná finančná podpora;

| b) | núdzová pomoc centrálnej banky na zvýšenie likvidity; |
| --- | --- |

b)

núdzová pomoc centrálnej banky na zvýšenie likvidity;

| c) | pomoc centrálnej banky na zvýšenie likvidity poskytnutá za neštandardných podmienok zabezpečenia kolaterálom, splatnosti a úrokových sadzieb. |
| --- | --- |

c)

pomoc centrálnej banky na zvýšenie likvidity poskytnutá za neštandardných podmienok zabezpečenia kolaterálom, splatnosti a úrokových sadzieb.

2.   Krízová situácia centrálnej protistrany sa považuje za riešiteľnú, ak orgán pre riešenie krízových situácií považuje za realizovateľné a dôveryhodné buď zlikvidovať túto centrálnu protistranu v rámci bežného konkurzného konania alebo riešiť jej krízovú situáciu uplatnením nástrojov riešenia krízových situácií a uplatnením právomocí riešiť krízové situácie, pričom sa zabezpečí pokračovanie vykonávania zásadných funkcií centrálnej protistrany a zabráni sa akémukoľvek využitiu mimoriadnej verejnej finančnej podpory a v maximálnej možnej miere tomu, aby to malo akýkoľvek významný nepriaznivý účinok na finančný systém a potenciál spôsobiť neprimerané znevýhodnenie dotknutých zainteresovaných strán.

Nepriaznivé účinky uvedené v prvom pododseku zahŕňajú širšiu finančnú nestabilitu alebo udalosti zasahujúce celý systém v ktoromkoľvek členskom štáte.

Orgán pre riešenie krízových situácií včas informuje ESMA o tom, že krízovú situáciu centrálnej protistrany považuje za neriešiteľnú.

3.   Na žiadosť orgánu pre riešenie krízových situácií centrálna protistrana preukáže, že:

| a) | neexistujú žiadne prekážky brániace zníženiu hodnoty nástrojov vlastníctva po uplatnení právomocí riešiť krízové situácie bez ohľadu na to, či boli plne vyčerpané platné zmluvné dojednania alebo iné opatrenia v pláne ozdravenia centrálnej protistrany, a |
| --- | --- |

a)

neexistujú žiadne prekážky brániace zníženiu hodnoty nástrojov vlastníctva po uplatnení právomocí riešiť krízové situácie bez ohľadu na to, či boli plne vyčerpané platné zmluvné dojednania alebo iné opatrenia v pláne ozdravenia centrálnej protistrany, a

| b) | zmluvy centrálnej protistrany so zúčtovacími členmi alebo tretími stranami neumožňujú uvedeným zúčtovacím členom alebo tretím stranám úspešne napadnúť uplatnenie právomocí riešiť krízové situácie orgánom pre riešenie krízových situácií alebo inak zabrániť tomu, aby podliehali uvedeným právomociam. |
| --- | --- |

b)

zmluvy centrálnej protistrany so zúčtovacími členmi alebo tretími stranami neumožňujú uvedeným zúčtovacím členom alebo tretím stranám úspešne napadnúť uplatnenie právomocí riešiť krízové situácie orgánom pre riešenie krízových situácií alebo inak zabrániť tomu, aby podliehali uvedeným právomociam.

4.   Na účely posúdenia riešiteľnosti krízovej situácie podľa odseku 1 orgán pre riešenie krízových situácií podľa potreby preskúma náležitosti uvedené v oddiele C prílohy.

5.   ESMA do ... [18 mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia] v úzkej spolupráci s ESRB vydá usmernenia na podporu zbližovania postupov riešenia krízových situácií, pokiaľ ide o uplatňovanie oddielu C prílohy k tomuto nariadeniu v súlade s článkom 16 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.

6.   Orgán pre riešenie krízových situácií vykoná v koordinácii s kolégiom pre riešenie krízových situácií posúdenie riešiteľnosti krízovej situácie súčasne s vypracovaním a aktualizovaním plánu riešenia krízových situácií v súlade s článkom 12.

Článok 16

Riešenie alebo odstránenie prekážok riešiteľnosti krízovej situácie

1.   Ak v nadväznosti na posúdenie uvedené v článku 15 orgán pre riešenie krízových situácií v koordinácii s kolégiom pre riešenie krízových situácií v súlade s postupom stanoveným v článku 17 dospeje k záveru, že existujú podstatné prekážky brániace riešiteľnosti krízovej situácie centrálnej protistrany, orgán pre riešenie krízových situácií v spolupráci s príslušným orgánom vypracuje správu a predloží ju centrálnej protistrane a kolégiu pre riešenie krízových situácií.

V správe uvedenej v prvom pododseku sa analyzujú podstatné prekážky brániace účinnému uplatňovaniu nástrojov riešenia krízových situácií a výkonu právomocí riešiť krízové situácie vo vzťahu k centrálnej protistrane, zohľadňuje sa ich vplyv na obchodný model centrálnej protistrany, ako aj odporúčané cielené opatrenia na odstránenie týchto prekážok.

2.   Požiadavka stanovená v článku 14, aby kolégiá pre riešenie krízových situácií prijali spoločné rozhodnutie o plánoch riešenia krízových situácií, sa po predložení správy uvedenej v odseku 1 tohto článku pozastavuje až do schválenia opatrení na odstránenie podstatných prekážok riešiteľnosti krízovej situácie orgánom pre riešenie krízových situácií podľa odseku 3 tohto článku alebo do rozhodnutia o alternatívnych opatreniach podľa odseku 4 tohto článku.

3.   Do štyroch mesiacov odo dňa doručenia správy predloženej v súlade s odsekom 1 tohto článku centrálna protistrana navrhne orgánu pre riešenie krízových situácií možné opatrenia na riešenie alebo odstránenie podstatných prekážok uvedených v tejto správe. Orgán pre riešenie krízových situácií oznámi kolégiu pre riešenie krízových situácií každé opatrenie, ktoré centrálna protistrana navrhla. Orgán pre riešenie krízových situácií a kolégium pre riešenie krízových situácií posúdia v súlade s článkom 17 ods. 1 písm. b), či sa týmito opatreniami účinne riešia alebo odstraňujú uvedené prekážky.

4.   Ak orgán pre riešenie krízových situácií v koordinácii s kolégiom pre riešenie krízových situácií v súlade s postupom stanoveným v článku 17 dospeje k záveru, že opatreniami, ktoré navrhla centrálna protistrana v súlade s odsekom 3 tohto článku, by sa prekážky identifikované v správe účinne neobmedzili ani neodstránili, orgán pre riešenie krízových situácií stanoví alternatívne opatrenia, ktoré oznámi kolégiu pre riešenie krízových situácií, aby prijali spoločné rozhodnutie v súlade s článkom 17 ods. 1 písm. c).

V alternatívnych opatreniach uvedených v prvom pododseku sa zohľadnia tieto skutočnosti:

| a) | ohrozenie finančnej stability vyplývajúce z týchto podstatných prekážok riešiteľnosti krízovej situácie centrálnej protistrany; |
| --- | --- |

a)

ohrozenie finančnej stability vyplývajúce z týchto podstatných prekážok riešiteľnosti krízovej situácie centrálnej protistrany;

| b) | pravdepodobný vplyv alternatívnych opatrení na:






  i) | centrálnu protistranu vrátane jej obchodného modelu a prevádzkovej efektívnosti; |
| --- | --- | --- |

b)

pravdepodobný vplyv alternatívnych opatrení na:

i)

centrálnu protistranu vrátane jej obchodného modelu a prevádzkovej efektívnosti;

| ii) | jej zúčtovacích členov, a pokiaľ sú príslušné informácie dostupné, ich klientov a nepriamych klientov, a to aj vtedy, ak boli označení za O-SII; |
| --- | --- |

ii)

jej zúčtovacích členov, a pokiaľ sú príslušné informácie dostupné, ich klientov a nepriamych klientov, a to aj vtedy, ak boli označení za O-SII;

| iii) | akékoľvek prepojené infraštruktúry finančných trhov; |
| --- | --- |

iii)

akékoľvek prepojené infraštruktúry finančných trhov;

| iv) | finančné trhy vrátane miest obchodovania, na ktorých centrálna protistrana poskytuje služby; |
| --- | --- |

iv)

finančné trhy vrátane miest obchodovania, na ktorých centrálna protistrana poskytuje služby;

| v) | finančný systém ktoréhokoľvek členského štátu alebo Únie ako celku; a |
| --- | --- |

v)

finančný systém ktoréhokoľvek členského štátu alebo Únie ako celku; a

| vi) | vnútorný trh, a |
| --- | --- |

vi)

vnútorný trh, a

| c) | účinky na poskytovanie integrovaných zúčtovacích služieb pre rôzne produkty a stanovenie marží pre portfólio pre všetky triedy aktív. |
| --- | --- |

c)

účinky na poskytovanie integrovaných zúčtovacích služieb pre rôzne produkty a stanovenie marží pre portfólio pre všetky triedy aktív.

Na účely druhého pododseku písm. a) a b) orgán pre riešenie krízových situácií konzultuje s príslušným orgánom, kolégiom pre riešenie krízových situácií a prípadne aj s relevantnými určenými vnútroštátnymi orgánmi makroprudenciálneho dohľadu.

5.   Orgán pre riešenie krízových situácií písomne oznámi centrálnej protistrane buď priamo, alebo nepriamo prostredníctvom príslušného orgánu, alternatívne opatrenia, ktoré sa majú prijať na dosiahnutie cieľa, ktorým je odstránenie prekážok riešiteľnosti krízovej situácie. Orgán pre riešenie krízových situácií zdôvodní, prečo by sa opatreniami, ktoré navrhla centrálna protistrana, nedali odstrániť podstatné prekážky riešiteľnosti krízovej situácie a ako by sa dali účinne odstrániť uvedenými alternatívnymi opatreniami.

6.   Centrálna protistrana navrhne v lehote jedného mesiaca plán na dosiahnutie súladu s alternatívnymi opatreniami spolu s primeraným časovým rámcom na vykonanie plánu. Orgán pre riešenie krízových situácií môže navrhovaný časový rámec skrátiť alebo predĺžiť, ak to považuje za nevyhnutné.

7.   Na účely odseku 4 a s poskytnutím primeraného časového rámca na vykonanie môže orgán pre riešenie krízových situácií po konzultácii s príslušným orgánom:

| a) | požadovať, aby centrálna protistrana zrevidovala alebo vypracovala dohody o službách, či už v rámci skupiny alebo s tretími stranami, aby pokrývali poskytovanie zásadných funkcií; |
| --- | --- |

a)

požadovať, aby centrálna protistrana zrevidovala alebo vypracovala dohody o službách, či už v rámci skupiny alebo s tretími stranami, aby pokrývali poskytovanie zásadných funkcií;

| b) | požadovať, aby centrálna protistrana obmedzila svoje maximálne individuálne a súhrnné nekryté expozície; |
| --- | --- |

b)

požadovať, aby centrálna protistrana obmedzila svoje maximálne individuálne a súhrnné nekryté expozície;

| c) | požadovať, aby centrálna protistrana urobila zmeny v tom, ako vyberá a drží marže podľa článku 41 nariadenia (EÚ) č. 648/2012; |
| --- | --- |

c)

požadovať, aby centrálna protistrana urobila zmeny v tom, ako vyberá a drží marže podľa článku 41 nariadenia (EÚ) č. 648/2012;

| d) | požadovať, aby centrálna protistrana urobila zmeny v zložení a počte jej fondov pre prípad zlyhania uvedených v článku 42 nariadenia (EÚ) č. 648/2012; |
| --- | --- |

d)

požadovať, aby centrálna protistrana urobila zmeny v zložení a počte jej fondov pre prípad zlyhania uvedených v článku 42 nariadenia (EÚ) č. 648/2012;

| e) | uložiť centrálnej protistrane špecifickú alebo pravidelnú dodatočnú povinnosť poskytovať informácie; |
| --- | --- |

e)

uložiť centrálnej protistrane špecifickú alebo pravidelnú dodatočnú povinnosť poskytovať informácie;

| f) | požadovať, aby sa centrálna protistrana zbavila konkrétnych aktív; |
| --- | --- |

f)

požadovať, aby sa centrálna protistrana zbavila konkrétnych aktív;

| g) | požadovať, aby centrálna protistrana obmedzila alebo ukončila konkrétne existujúce alebo navrhované činnosti; |
| --- | --- |

g)

požadovať, aby centrálna protistrana obmedzila alebo ukončila konkrétne existujúce alebo navrhované činnosti;

| h) | požadovať, aby centrálna protistrana urobila zmeny vo svojom pláne ozdravenia, prevádzkových pravidlách a v iných zmluvných dojednaniach; |
| --- | --- |

h)

požadovať, aby centrálna protistrana urobila zmeny vo svojom pláne ozdravenia, prevádzkových pravidlách a v iných zmluvných dojednaniach;

| i) | obmedziť rozvoj nových alebo existujúcich oblastí obchodnej činnosti alebo poskytovanie nových či existujúcich služieb alebo zabrániť takémuto rozvoju alebo poskytovaniu; |
| --- | --- |

i)

obmedziť rozvoj nových alebo existujúcich oblastí obchodnej činnosti alebo poskytovanie nových či existujúcich služieb alebo zabrániť takémuto rozvoju alebo poskytovaniu;

| j) | požadovať zmeny právnych alebo prevádzkových štruktúr centrálnej protistrany alebo ktoréhokoľvek subjektu skupiny, ktorý je pod jej priamou alebo nepriamou kontrolou, s cieľom zabezpečiť, aby bolo možné právne a prevádzkovo oddeliť zásadné funkcie od ostatných funkcií prostredníctvom uplatnenia nástrojov riešenia krízových situácií; |
| --- | --- |

j)

požadovať zmeny právnych alebo prevádzkových štruktúr centrálnej protistrany alebo ktoréhokoľvek subjektu skupiny, ktorý je pod jej priamou alebo nepriamou kontrolou, s cieľom zabezpečiť, aby bolo možné právne a prevádzkovo oddeliť zásadné funkcie od ostatných funkcií prostredníctvom uplatnenia nástrojov riešenia krízových situácií;

| k) | požadovať, aby centrálna protistrana prevádzkovo a finančne oddelila svoje jednotlivé zúčtovacie služby s cieľom izolovať niektoré konkrétne triedy aktív od iných tried aktív a v prípade, že sa to považuje za vhodné, aby sa obmedzili súbory čistého zúčtovania vzťahujúce sa na jednotlivé triedy aktív; |
| --- | --- |

k)

požadovať, aby centrálna protistrana prevádzkovo a finančne oddelila svoje jednotlivé zúčtovacie služby s cieľom izolovať niektoré konkrétne triedy aktív od iných tried aktív a v prípade, že sa to považuje za vhodné, aby sa obmedzili súbory čistého zúčtovania vzťahujúce sa na jednotlivé triedy aktív;

| l) | požadovať, aby centrálna protistrana zriadila materskú spoločnosť v Únii; |
| --- | --- |

l)

požadovať, aby centrálna protistrana zriadila materskú spoločnosť v Únii;

| m) | požadovať, aby centrálna protistrana emitovala záväzky, ktoré možno odpísať a konvertovať, alebo aby vyčlenila iné finančné zdroje na zvýšenie kapacity na absorpciu strát, rekapitalizáciu a doplnenie predfinancovaných zdrojov; |
| --- | --- |

m)

požadovať, aby centrálna protistrana emitovala záväzky, ktoré možno odpísať a konvertovať, alebo aby vyčlenila iné finančné zdroje na zvýšenie kapacity na absorpciu strát, rekapitalizáciu a doplnenie predfinancovaných zdrojov;

| n) | požadovať, aby centrálna protistrana prijala iné kroky s cieľom umožniť, aby základné imanie, iné záväzky a zmluvy dokázali absorbovať straty, rekapitalizovať centrálnu protistranu alebo doplniť predfinancované zdroje. Medzi zvažované opatrenia môže patriť najmä to, aby sa pokúsila opätovne prerokovať každý záväzok, ktorý centrálna protistrana emitovala, alebo revidovať zmluvné podmienky s cieľom zabezpečiť, aby sa každé rozhodnutie orgánu pre riešenie krízových situácií odpísať, konvertovať alebo reštrukturalizovať takýto záväzok, nástroj alebo zmluvu vykonalo podľa práva jurisdikcie, ktorá sa vzťahuje na tento záväzok alebo nástroj; |
| --- | --- |

n)

požadovať, aby centrálna protistrana prijala iné kroky s cieľom umožniť, aby základné imanie, iné záväzky a zmluvy dokázali absorbovať straty, rekapitalizovať centrálnu protistranu alebo doplniť predfinancované zdroje. Medzi zvažované opatrenia môže patriť najmä to, aby sa pokúsila opätovne prerokovať každý záväzok, ktorý centrálna protistrana emitovala, alebo revidovať zmluvné podmienky s cieľom zabezpečiť, aby sa každé rozhodnutie orgánu pre riešenie krízových situácií odpísať, konvertovať alebo reštrukturalizovať takýto záväzok, nástroj alebo zmluvu vykonalo podľa práva jurisdikcie, ktorá sa vzťahuje na tento záväzok alebo nástroj;

| o) | ak je centrálna protistrana dcérskou spoločnosťou, spolupracovať s relevantnými orgánmi s cieľom požadovať, aby materská spoločnosť zriadila samostatnú holdingovú spoločnosť na kontrolu centrálnej protistrany, ak je takéto opatrenie potrebné na uľahčenie riešenia krízovej situácie centrálnej protistrany a na zamedzenie nepriaznivým účinkom, ktoré by uplatňovanie nástrojov riešenia krízových situácií a výkon právomocí riešiť krízové situácie mohli mať na ostatné subjekty skupiny; |
| --- | --- |

o)

ak je centrálna protistrana dcérskou spoločnosťou, spolupracovať s relevantnými orgánmi s cieľom požadovať, aby materská spoločnosť zriadila samostatnú holdingovú spoločnosť na kontrolu centrálnej protistrany, ak je takéto opatrenie potrebné na uľahčenie riešenia krízovej situácie centrálnej protistrany a na zamedzenie nepriaznivým účinkom, ktoré by uplatňovanie nástrojov riešenia krízových situácií a výkon právomocí riešiť krízové situácie mohli mať na ostatné subjekty skupiny;

| p) | obmedziť alebo zakázať interoperabilné prepojenia centrálnej protistrany, ak sú takéto obmedzenie alebo zákaz potrebné na to, aby sa zabránilo nepriaznivým účinkom na dosiahnutie cieľov riešenia krízovej situácie. |
| --- | --- |

p)

obmedziť alebo zakázať interoperabilné prepojenia centrálnej protistrany, ak sú takéto obmedzenie alebo zákaz potrebné na to, aby sa zabránilo nepriaznivým účinkom na dosiahnutie cieľov riešenia krízovej situácie.

Článok 17

Postup koordinácie pri riešení alebo odstraňovaní prekážok riešiteľnosti krízovej situácie

1.   Kolégium pre riešenie krízových situácií prijme spoločné rozhodnutie týkajúce sa:

| a) | identifikácie podstatných prekážok riešiteľnosti krízovej situácie podľa článku 15 ods. 1; |
| --- | --- |

a)

identifikácie podstatných prekážok riešiteľnosti krízovej situácie podľa článku 15 ods. 1;

| b) | podľa potreby posúdenia opatrení, ktoré navrhla centrálna protistrana podľa článku 16 ods. 3; |
| --- | --- |

b)

podľa potreby posúdenia opatrení, ktoré navrhla centrálna protistrana podľa článku 16 ods. 3;

| c) | alternatívnych opatrení požadovaných podľa článku 16 ods. 4. |
| --- | --- |

c)

alternatívnych opatrení požadovaných podľa článku 16 ods. 4.

2.   Spoločné rozhodnutie o identifikovaní podstatných prekážok riešiteľnosti krízových situácií uvedených v odseku 1 písm. a) tohto článku sa prijme do štyroch mesiacov od predloženia správy uvedenej v článku 16 ods. 1 kolégiu pre riešenie krízových situácií.

3.   Spoločné rozhodnutie uvedené v odseku 1 písm. b) sa prijme do štyroch mesiacov od predloženia opatrení, ktoré navrhla centrálna protistrana s cieľom odstrániť prekážky riešiteľnosti krízovej situácie, ako sa uvádza v článku 16 ods. 3.

4.   Spoločné rozhodnutie uvedené v odseku 1 písm. c) sa prijme do štyroch mesiacov od oznámenia alternatívnych opatrení kolégiu pre riešenie krízových situácií, ako sa uvádza v článku 16 ods. 4.

5.   Orgán pre riešenie krízových situácií odôvodní a písomne oznámi spoločné rozhodnutia uvedené v odseku 1 centrálnej protistrane a, ak to považuje za relevantné, aj jej materskej spoločnosti.

6.   ESMA môže na žiadosť orgánu pre riešenie krízových situácií centrálnej protistrany pomáhať kolégiu pre riešenie krízových situácií pri prijímaní spoločných rozhodnutí v súlade s článkom 31 ods. 2 písm. c) nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.

7.   Ak po štyroch mesiacoch odo dňa postúpenia správy uvedenej v článku 16 ods. 1 kolégium pre riešenie krízových situácií neprijme spoločné rozhodnutie, orgán pre riešenie krízových situácií prijme vlastné rozhodnutie o vhodných opatreniach, ktoré treba prijať v súlade s článkom 16 ods. 5. Orgán pre riešenie krízových situácií prijme svoje rozhodnutie po zohľadnení názorov ostatných členov kolégia pre riešenie krízových situácií vyjadrených počas uvedenej štvormesačnej lehoty.

Orgán pre riešenie krízových situácií písomne oznámi toto rozhodnutie centrálnej protistrane, v prípade potreby jej materskej spoločnosti a ostatným členom kolégia pre riešenie krízových situácií.

8.   Ak sa do konca štvormesačnej lehoty uvedenej v odseku 7 tohto článku spoločné rozhodnutie neprijalo a jednoduchá väčšina hlasujúcich členov nesúhlasí s návrhom orgánu pre riešenie krízových situácií na spoločné rozhodnutie o záležitosti uvedenej v článku 16 ods. 7 písm. j), l) alebo o) tohto nariadenia, ktorýkoľvek dotknutý hlasujúci člen na základe tejto väčšiny môže záležitosť postúpiť ESMA v súlade s článkom 19 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010. Orgán pre riešenie krízových situácií centrálnej protistrany počká na rozhodnutie, ktoré prijme ESMA v súlade s článkom 19 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010, a rozhodne v súlade s rozhodnutím ESMA.

Táto štvormesačná lehota sa považuje za zmierovaciu fázu v zmysle nariadenia (EÚ) č. 1095/2010. ESMA prijme rozhodnutie do jedného mesiaca odo dňa, keď mu bola záležitosť postúpená. Záležitosť sa ESMA nepostúpi, ak uvedená štvormesačná lehota uplynula alebo ak sa spoločné rozhodnutie prijalo. Ak ESMA do jedného mesiaca nerozhodne, uplatní sa rozhodnutie orgánu pre riešenie krízových situácií.

HLAVA IV

VČASNÁ INTERVENCIA

VČASNÁ INTERVENCIA

Článok 18

Opatrenia včasnej intervencie

1.   Ak centrálna protistrana porušuje kapitálové a prudenciálne požiadavky nariadenia (EÚ) č. 648/2012 alebo je pravdepodobné, že ich poruší v blízkej budúcnosti, alebo predstavuje riziko pre finančnú stabilitu v Únii alebo v jednom či viacerých jej členských štátoch, alebo ak príslušný orgán zistí, že existujú iné náznaky vznikajúcej krízovej situácie, ktoré by mohli mať vplyv na činnosti centrálnej protistrany, predovšetkým jej schopnosť poskytovať zúčtovacie služby, príslušný orgán môže:

| a) | požadovať, aby centrálna protistrana aktualizovala plán ozdravenia v súlade s článkom 9 ods. 6 tohto nariadenia, ak sa okolnosti, ktoré vyžadujú včasnú intervenciu, odlišujú od predpokladov uvedených v pôvodnom pláne ozdravenia; |
| --- | --- |

a)

požadovať, aby centrálna protistrana aktualizovala plán ozdravenia v súlade s článkom 9 ods. 6 tohto nariadenia, ak sa okolnosti, ktoré vyžadujú včasnú intervenciu, odlišujú od predpokladov uvedených v pôvodnom pláne ozdravenia;

| b) | požadovať, aby centrálna protistrana uplatnila jeden alebo viac mechanizmov alebo opatrení stanovených v pláne ozdravenia v konkrétnom časovom rámci. Ak sa plán aktualizuje podľa písmena a), uvedené mechanizmy alebo opatrenia zahŕňajú všetky aktualizované mechanizmy alebo opatrenia; |
| --- | --- |

b)

požadovať, aby centrálna protistrana uplatnila jeden alebo viac mechanizmov alebo opatrení stanovených v pláne ozdravenia v konkrétnom časovom rámci. Ak sa plán aktualizuje podľa písmena a), uvedené mechanizmy alebo opatrenia zahŕňajú všetky aktualizované mechanizmy alebo opatrenia;

| c) | požadovať, aby centrálna protistrana identifikovala príčiny porušovania alebo pravdepodobného porušenia, ako sa uvádza v odseku 1, a vypracovala akčný program vrátane vhodných opatrení a časových rámcov; |
| --- | --- |

c)

požadovať, aby centrálna protistrana identifikovala príčiny porušovania alebo pravdepodobného porušenia, ako sa uvádza v odseku 1, a vypracovala akčný program vrátane vhodných opatrení a časových rámcov;

| d) | požadovať, aby centrálna protistrana zvolala zasadnutie svojich akcionárov, alebo ak centrálna protistrana túto požiadavku nesplní, samé zvolať zasadnutie. Príslušný orgán v obidvoch prípadoch stanoví program vrátane rozhodnutí, ktorých prijatie majú akcionári zvážiť; |
| --- | --- |

d)

požadovať, aby centrálna protistrana zvolala zasadnutie svojich akcionárov, alebo ak centrálna protistrana túto požiadavku nesplní, samé zvolať zasadnutie. Príslušný orgán v obidvoch prípadoch stanoví program vrátane rozhodnutí, ktorých prijatie majú akcionári zvážiť;

| e) | požadovať, aby bol odvolaný alebo vymenený jeden alebo viacerí členovia rady alebo vrcholového manažmentu, ak sa zistí, že ktorákoľvek z týchto osôb nie je schopná vykonávať svoje povinnosti podľa článku 27 nariadenia (EÚ) č. 648/2012; |
| --- | --- |

e)

požadovať, aby bol odvolaný alebo vymenený jeden alebo viacerí členovia rady alebo vrcholového manažmentu, ak sa zistí, že ktorákoľvek z týchto osôb nie je schopná vykonávať svoje povinnosti podľa článku 27 nariadenia (EÚ) č. 648/2012;

| f) | požadovať zmeny v obchodnej stratégii centrálnej protistrany; |
| --- | --- |

f)

požadovať zmeny v obchodnej stratégii centrálnej protistrany;

| g) | požadovať zmeny v právnych alebo prevádzkových štruktúrach centrálnej protistrany; |
| --- | --- |

g)

požadovať zmeny v právnych alebo prevádzkových štruktúrach centrálnej protistrany;

| h) | poskytnúť orgánu pre riešenie krízových situácií všetky informácie potrebné na aktualizáciu plánu riešenia krízových situácií centrálnej protistrany s cieľom pripraviť sa na možné riešenie krízovej situácie centrálnej protistrany a ocenenie jej aktív a záväzkov v súlade s článkom 24 tohto nariadenia vrátane informácií získaných prostredníctvom kontrol na mieste; |
| --- | --- |

h)

poskytnúť orgánu pre riešenie krízových situácií všetky informácie potrebné na aktualizáciu plánu riešenia krízových situácií centrálnej protistrany s cieľom pripraviť sa na možné riešenie krízovej situácie centrálnej protistrany a ocenenie jej aktív a záväzkov v súlade s článkom 24 tohto nariadenia vrátane informácií získaných prostredníctvom kontrol na mieste;

| i) | podľa potreby a v súlade s odsekom 4 požadovať vykonávanie opatrení na ozdravenie centrálnej protistrany; |
| --- | --- |

i)

podľa potreby a v súlade s odsekom 4 požadovať vykonávanie opatrení na ozdravenie centrálnej protistrany;

| j) | požadovať, aby sa centrálna protistrana zdržala vykonávania určitých opatrení na ozdravenie, ak príslušný orgán rozhodne, že vykonávanie uvedených opatrení by mohlo mať nepriaznivý účinok na finančnú stabilitu v Únii alebo v jednom či viacerých jej členských štátoch; |
| --- | --- |

j)

požadovať, aby sa centrálna protistrana zdržala vykonávania určitých opatrení na ozdravenie, ak príslušný orgán rozhodne, že vykonávanie uvedených opatrení by mohlo mať nepriaznivý účinok na finančnú stabilitu v Únii alebo v jednom či viacerých jej členských štátoch;

| k) | požadovať, aby centrálna protistrana včas doplnila svoje finančné zdroje s cieľom dosiahnuť alebo zachovať súlad s kapitálovými a prudenciálnymi požiadavkami, ktoré sa na ňu vzťahujú; |
| --- | --- |

k)

požadovať, aby centrálna protistrana včas doplnila svoje finančné zdroje s cieľom dosiahnuť alebo zachovať súlad s kapitálovými a prudenciálnymi požiadavkami, ktoré sa na ňu vzťahujú;

| l) | požadovať, aby centrálna protistrana dala pokyn zúčtovacím členom, aby svojich klientov vyzvali k priamej účasti na aukciách, ktoré centrálna protistrana organizuje, ak je takáto výnimočná účasť odôvodnená povahou aukcie. Zúčtovací členovia poskytnú svojim klientom úplné informácie o aukcii na základe pokynov od centrálnej protistrany. Centrálna protistrana predovšetkým uvedie lehotu, po ktorej uplynutí už nebude možné sa na aukcii zúčastniť. Klienti priamo informujú centrálnu protistranu pred uplynutím tejto lehoty o svojej ochote zúčastniť sa na aukcii. Centrálna protistrana potom uľahčí týmto klientom postup podávania ponúk. Klient sa na aukcii môže zúčastniť len v tom prípade, ak vie centrálnej protistrane preukázať, že so zúčtovacím členom vstúpil do primeraného zmluvného vzťahu na vykonanie a zúčtovanie transakcií, ktoré môžu z aukcie vyplynúť; |
| --- | --- |

l)

požadovať, aby centrálna protistrana dala pokyn zúčtovacím členom, aby svojich klientov vyzvali k priamej účasti na aukciách, ktoré centrálna protistrana organizuje, ak je takáto výnimočná účasť odôvodnená povahou aukcie. Zúčtovací členovia poskytnú svojim klientom úplné informácie o aukcii na základe pokynov od centrálnej protistrany. Centrálna protistrana predovšetkým uvedie lehotu, po ktorej uplynutí už nebude možné sa na aukcii zúčastniť. Klienti priamo informujú centrálnu protistranu pred uplynutím tejto lehoty o svojej ochote zúčastniť sa na aukcii. Centrálna protistrana potom uľahčí týmto klientom postup podávania ponúk. Klient sa na aukcii môže zúčastniť len v tom prípade, ak vie centrálnej protistrane preukázať, že so zúčtovacím členom vstúpil do primeraného zmluvného vzťahu na vykonanie a zúčtovanie transakcií, ktoré môžu z aukcie vyplynúť;

| m) | v čo najväčšej možnej miere obmedziť alebo zakázať akékoľvek odmeňovanie z kapitálu a nástrojov považovaných za kapitál vrátane výplat dividend a spätných výkupov centrálnou protistranou bez toho, aby došlo k vyvolaniu prípadu zlyhania, a môže obmedziť, zakázať alebo zmraziť akékoľvek platby pohyblivej zložky odmeňovania stanovenej v rámci politiky odmeňovania, ktorú uplatňuje centrálna protistrana podľa článku 26 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, dobrovoľných platieb dôchodkového zabezpečenia alebo odstupného pre vrcholový manažment, ako je vymedzené v článku 2 bode 29 nariadenia (EÚ) č. 648/2012. |
| --- | --- |

m)

v čo najväčšej možnej miere obmedziť alebo zakázať akékoľvek odmeňovanie z kapitálu a nástrojov považovaných za kapitál vrátane výplat dividend a spätných výkupov centrálnou protistranou bez toho, aby došlo k vyvolaniu prípadu zlyhania, a môže obmedziť, zakázať alebo zmraziť akékoľvek platby pohyblivej zložky odmeňovania stanovenej v rámci politiky odmeňovania, ktorú uplatňuje centrálna protistrana podľa článku 26 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, dobrovoľných platieb dôchodkového zabezpečenia alebo odstupného pre vrcholový manažment, ako je vymedzené v článku 2 bode 29 nariadenia (EÚ) č. 648/2012.

2.   Pre každé z opatrení uvedených v odseku 1 stanoví príslušný orgán primeranú lehotu a po ich prijatí zhodnotí ich účinnosť.

3.   Príslušný orgán uplatňuje opatrenia uvedené v odseku 1 písm. a) až m) až po zohľadnení vplyvu uvedených opatrení v iných členských štátoch, v ktorých centrálna protistrana pôsobí alebo poskytuje služby a až po tom, ako informuje relevantné príslušné orgány, najmä ak činnosti centrálnej protistrany majú kritický význam alebo sú dôležité pre lokálne finančné trhy vrátane miest, v ktorých sú usadení zúčtovací členovia, prepojené miesta obchodovania a infraštruktúry finančných trhov.

4.   Príslušný orgán uplatňuje opatrenie uvedené v odseku 1 písm. i) iba vtedy, ak je toto opatrenie vo verejnom záujme a je nevyhnutné na dosiahnutie jedného z týchto cieľov:

| a) | zachovať finančnú stabilitu v Únii alebo v jednom či viacerých jej členských štátoch; |
| --- | --- |

a)

zachovať finančnú stabilitu v Únii alebo v jednom či viacerých jej členských štátoch;

| b) | zachovať kontinuitu zásadných funkcií centrálnej protistrany a prístup k zásadným funkciám na transparentnom a nediskriminačnom základe; |
| --- | --- |

b)

zachovať kontinuitu zásadných funkcií centrálnej protistrany a prístup k zásadným funkciám na transparentnom a nediskriminačnom základe;

| c) | zachovať alebo obnoviť finančnú odolnosť centrálnej protistrany. |
| --- | --- |

c)

zachovať alebo obnoviť finančnú odolnosť centrálnej protistrany.

Príslušný orgán neuplatňuje opatrenie uvedené v odseku 1 písm. i) vo vzťahu k opatreniam týkajúcim sa prevodu majetku, práv alebo záväzkov inej centrálnej protistrany.

5.   Ak centrálna protistrana použije príspevky zúčtovacích členov, ktorí nezlyhali, do fondu pre prípad zlyhania podľa článku 45 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, bez zbytočného odkladu o tom informuje príslušný orgán a orgán pre riešenie krízových situácií a vysvetlí, či táto udalosť odzrkadľuje slabé stránky alebo problémy tejto centrálnej protistrany.

6.   Ak sú podmienky uvedené v odseku 1 splnené, príslušný orgán to oznámi ESMA a orgánu pre riešenie krízových situácií a s kolégiom dohľadu konzultuje predpokladané opatrenia uvedené v odseku 1.

Po uvedených oznámeniach a konzultácii s kolégiom dohľadu príslušný orgán rozhodne, či uplatní niektoré z opatrení uvedených v odseku 1. Príslušný orgán oznámi svoje rozhodnutie o opatreniach, ktoré sa majú prijať, kolégiu dohľadu, orgánu pre riešenie krízových situácií a ESMA.

7.   Orgán pre riešenie krízových situácií môže v nadväznosti na oznámenie podľa odseku 6 prvého pododseku tohto článku požadovať od centrálnej protistrany, aby kontaktovala možných kupujúcich s cieľom pripraviť sa na riešenie jej krízovej situácie na základe podmienok stanovených v článku 41 a ustanovení o dôvernosti stanovených v článku 73.

8.   ESMA do ... [12 mesiacov od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia] vydá usmernenia v súlade s článkom 16 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010 s cieľom presadzovať konzistentné uplatňovanie podmienok na začatie použitia opatrení uvedených v odseku 1 tohto článku.

Článok 19

Odvolanie vrcholového manažmentu a rady

1.   Ak dôjde k výraznému zhoršeniu finančnej situácie centrálnej protistrany, alebo ak centrálna protistrana porušuje právne požiadavky, ktoré sa na ňu vzťahujú, vrátane svojich prevádzkových pravidiel, a ostatné opatrenia prijaté v súlade s článkom 18 nie sú dostatočné na zvrátenie tejto situácie, môžu príslušné orgány požadovať úplné alebo čiastočné odvolanie vrcholového manažmentu alebo rady centrálnej protistrany.

Ak príslušný orgán požaduje úplné alebo čiastočné odvolanie vrcholového manažmentu alebo rady centrálnej protistrany, oznámi to ESMA, orgánu pre riešenie krízových situácií a kolégiu dohľadu.

2.   Vymenovanie nového vrcholového manažmentu alebo rady sa uskutoční v súlade s článkom 27 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a podlieha schváleniu alebo súhlasu príslušného orgánu. Ak sa príslušný orgán domnieva, že výmena vrcholového manažmentu alebo rady, ako sa uvádza v tomto článku, nepostačuje, môže vymenovať jedného alebo viacerých dočasných správcov centrálnej protistrany s cieľom nahradiť radu a vrcholový manažment centrálnej protistrany alebo dočasne s nimi pracovať. Každý dočasný správca musí mať kvalifikáciu, schopnosti a vedomosti potrebné na vykonávanie svojich funkcií a nesmie byť v konflikte záujmov.

Článok 20

Poskytnutie náhrady zúčtovacím členom, ktorí nezlyhali

1.   Bez toho, aby bola dotknutá zodpovednosť zúčtovacích členov prijímať straty, ktoré presahujú rámec postupnosti pri zlyhaní, keď centrálna protistrana pri ozdravení zapríčinenom prípadom nesúvisiacim so zlyhaním uplatnila mechanizmy a opatrenia na zníženie hodnoty akýchkoľvek ziskov, ktoré má centrálna protistrana zaplatiť zúčtovacím členom, ktorí nezlyhali, ako sa stanovuje v jej pláne ozdravenia, a v dôsledku toho nevstúpila do riešenia krízovej situácie, môže príslušný orgán centrálnej protistrany od centrálnej protistrany požadovať, aby zúčtovacím členom poskytla náhradu za ich stratu prostredníctvom platieb v hotovosti, alebo v prípade potreby môže požadovať, aby centrálna protistrana emitovala nástroje, ktorými sa uznáva nárok na budúce zisky centrálnej protistrany. Možnosť poskytnúť náhradu zúčtovacím členom, ktorí nezlyhali, sa nevzťahuje na ich zmluvne dohodnuté straty v jednotlivých etapách riadenia zlyhania alebo ozdravenia.

Hotovostné platby alebo hodnota nástrojov, ktorými sa uznáva nárok na budúce zisky centrálnej protistrany, ktoré boli emitované v prospech každého dotknutého zúčtovacieho člena, ktorý nezlyhal, sú úmerné jeho stratám prevyšujúcim jeho zmluvné záväzky. Nástroje, ktorými sa uznáva nárok na budúce zisky centrálnej protistrany, oprávňujú ich držiteľa každoročne prijímať platby od centrálnej protistrany, až kým sa strata v priebehu primeraného maximálneho počtu rokov odo dňa emisie podľa možnosti v plnom rozsahu nevyrovná. Ak zúčtovací členovia, ktorí nezlyhali, preniesli nadmerné straty na svojich klientov, sú zúčtovací členovia, ktorí nezlyhali, povinní preniesť platby prijaté od centrálnej protistrany na svojich klientov, pokiaľ nahradené straty súvisia s pozíciami klientov. Na platby súvisiace s uvedenými nástrojmi sa použije primeraná maximálna časť ročných ziskov centrálnej protistrany.

2.   ESMA vypracuje návrh regulačných technických predpisov s cieľom bližšie určiť poradie, v ktorom sa náhrady musia vyplatiť, primeraný maximálny počet rokov a primeranú maximálnu časť ročných ziskov centrálnej protistrany, ktoré sú uvedené v odseku 1 druhom pododseku.

ESMA do ... [12 mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia] predloží Komisii uvedený návrh regulačných technických predpisov.

Komisia je splnomocnená doplniť toto nariadenie prijatím regulačných technických predpisov uvedených v prvom pododseku tohto odseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.

HLAVA V

RIEŠENIE KRÍZOVÝCH SITUÁCIÍ

RIEŠENIE KRÍZOVÝCH SITUÁCIÍ

KAPITOLA I

KAPITOLA I

Ciele, podmienky a všeobecné zásady

Ciele, podmienky a všeobecné zásady

Článok 21

Ciele riešenia krízových situácií

1.   Pri uplatňovaní nástrojov riešenia krízových situácií a vykonávaní právomocí riešiť krízové situácie orgán pre riešenie krízových situácií prihliada na všetky ďalej uvedené ciele riešenia krízovej situácie, ktoré majú rovnocenný význam, a vyvažuje ich podľa povahy a okolností každého prípadu:

| a) | zabezpečiť kontinuitu výkonu zásadných funkcií centrálnej protistrany, najmä:






  i) | včasné vyrovnanie záväzkov centrálnej protistrany voči jej zúčtovacím členom a prípadne ich klientom; |
| --- | --- | --- |

a)

zabezpečiť kontinuitu výkonu zásadných funkcií centrálnej protistrany, najmä:

i)

včasné vyrovnanie záväzkov centrálnej protistrany voči jej zúčtovacím členom a prípadne ich klientom;

| ii) | nepretržitý prístup zúčtovacích členov a prípadne ich klientov k účtom cenných papierov alebo k hotovostným účtom poskytovaným centrálnou protistranou a ku kolaterálu vo forme finančných aktív, ktoré má v držbe centrálna protistrana; |
| --- | --- |

ii)

nepretržitý prístup zúčtovacích členov a prípadne ich klientov k účtom cenných papierov alebo k hotovostným účtom poskytovaným centrálnou protistranou a ku kolaterálu vo forme finančných aktív, ktoré má v držbe centrálna protistrana;

| b) | zabezpečiť kontinuitu prepojenia s ostatnými infraštruktúrami finančných trhov, ktorého narušenie by malo podstatný negatívny vplyv na finančnú stabilitu v Únii alebo v jednom či viacerých jej členských štátoch, ako aj na včasné vykonávanie platieb, zúčtovania, vyrovnania a vedenia záznamov; |
| --- | --- |

b)

zabezpečiť kontinuitu prepojenia s ostatnými infraštruktúrami finančných trhov, ktorého narušenie by malo podstatný negatívny vplyv na finančnú stabilitu v Únii alebo v jednom či viacerých jej členských štátoch, ako aj na včasné vykonávanie platieb, zúčtovania, vyrovnania a vedenia záznamov;

| c) | zabrániť významným nepriaznivým účinkom na finančný systém v Únii alebo v jednom či viacerých jej členských štátoch, najmä predchádzaním rozširovaniu finančných ťažkostí na zúčtovacích členov centrálnej protistrany, ich klientov alebo širší finančný systém vrátane infraštruktúr finančných trhov alebo jeho zmierňovaním, ako aj udržiavaním trhovej disciplíny a dôvery verejnosti, a |
| --- | --- |

c)

zabrániť významným nepriaznivým účinkom na finančný systém v Únii alebo v jednom či viacerých jej členských štátoch, najmä predchádzaním rozširovaniu finančných ťažkostí na zúčtovacích členov centrálnej protistrany, ich klientov alebo širší finančný systém vrátane infraštruktúr finančných trhov alebo jeho zmierňovaním, ako aj udržiavaním trhovej disciplíny a dôvery verejnosti, a

| d) | chrániť verejné finančné prostriedky tým, že sa minimalizuje závislosť od mimoriadnej verejnej finančnej podpory a potenciálne riziko strát pre daňovníkov. |
| --- | --- |

d)

chrániť verejné finančné prostriedky tým, že sa minimalizuje závislosť od mimoriadnej verejnej finančnej podpory a potenciálne riziko strát pre daňovníkov.

2.   Pri napĺňaní cieľov stanovených v odseku 1 sa orgán pre riešenie krízových situácií usiluje minimalizovať náklady na riešenie krízových situácií pre všetky dotknuté zainteresované strany a zabrániť znehodnoteniu centrálnej protistrany okrem prípadu, ak je takéto znehodnotenie nevyhnutné na dosiahnutie cieľov riešenia krízovej situácie.

Článok 22

Podmienky pre riešenie krízových situácií

1.   Orgán pre riešenie krízových situácií prijme opatrenie na riešenie krízovej situácie vo vzťahu k centrálnej protistrane za predpokladu, že sú splnené všetky tieto podmienky:

| a) | centrálna protistrana zlyháva alebo pravdepodobne zlyhá, čo zistil niektorý z týchto orgánov:






  i) | príslušný orgán po konzultácii s orgánom pre riešenie krízových situácií; |
| --- | --- | --- |

a)

centrálna protistrana zlyháva alebo pravdepodobne zlyhá, čo zistil niektorý z týchto orgánov:

i)

príslušný orgán po konzultácii s orgánom pre riešenie krízových situácií;

| ii) | orgán pre riešenie krízových situácií po konzultácii s príslušným orgánom, ak orgán pre riešenie krízových situácií má nástroje potrebné na to, aby dospel k takémuto záveru; |
| --- | --- |

ii)

orgán pre riešenie krízových situácií po konzultácii s príslušným orgánom, ak orgán pre riešenie krízových situácií má nástroje potrebné na to, aby dospel k takémuto záveru;

| b) | neexistujú reálne vyhliadky, že by sa po zohľadnení všetkých relevantných okolností dalo zlyhaniu centrálnej protistrany zabrániť v primeranej lehote prijatím nejakých alternatívnych opatrení súkromného sektora vrátane plánu ozdravenia alebo iných zmluvných dojednaní centrálnej protistrany, alebo opatrenia v oblasti dohľadu vrátane opatrení včasnej intervencie; |
| --- | --- |

b)

neexistujú reálne vyhliadky, že by sa po zohľadnení všetkých relevantných okolností dalo zlyhaniu centrálnej protistrany zabrániť v primeranej lehote prijatím nejakých alternatívnych opatrení súkromného sektora vrátane plánu ozdravenia alebo iných zmluvných dojednaní centrálnej protistrany, alebo opatrenia v oblasti dohľadu vrátane opatrení včasnej intervencie;

| c) | opatrenie na riešenie krízovej situácie je nevyhnutné vo verejnom záujme, aby sa dosiahol jeden alebo viacero cieľov riešenia krízovej situácie, pričom je zároveň tomuto cieľu alebo cieľom úmerné a likvidáciou centrálnej protistrany v rámci bežného konkurzného konania by sa splnenie týchto cieľov riešenia krízovej situácie nedosiahlo v rovnakom rozsahu. |
| --- | --- |

c)

opatrenie na riešenie krízovej situácie je nevyhnutné vo verejnom záujme, aby sa dosiahol jeden alebo viacero cieľov riešenia krízovej situácie, pričom je zároveň tomuto cieľu alebo cieľom úmerné a likvidáciou centrálnej protistrany v rámci bežného konkurzného konania by sa splnenie týchto cieľov riešenia krízovej situácie nedosiahlo v rovnakom rozsahu.

2.   Na účely odseku 1 písm. a) bodu ii) príslušný orgán poskytne orgánu pre riešenie krízových situácií z vlastnej iniciatívy a bezodkladne všetky informácie, ktoré môžu upozorňovať na to, že centrálna protistrana zlyháva alebo pravdepodobne zlyhá. Príslušný orgán tiež na požiadanie poskytne orgánu pre riešenie krízových situácií všetky ďalšie informácie potrebné na vykonanie posúdenia.

3.   Na účely odseku 1 písm. a) platí, že centrálna protistrana zlyháva alebo pravdepodobne zlyhá, ak sa vyskytne jedna alebo viacero z týchto okolností:

| a) | centrálna protistrana porušuje požiadavky týkajúce sa udelenia povolenia alebo je pravdepodobné, že ich poruší, spôsobom, ktorý by bol dôvodom na odňatie povolenia podľa článku 20 nariadenia (EÚ) č. 648/2012; |
| --- | --- |

a)

centrálna protistrana porušuje požiadavky týkajúce sa udelenia povolenia alebo je pravdepodobné, že ich poruší, spôsobom, ktorý by bol dôvodom na odňatie povolenia podľa článku 20 nariadenia (EÚ) č. 648/2012;

| b) | centrálna protistrana nie je schopná alebo pravdepodobne nebude schopná poskytovať niektorú zásadnú funkciu; |
| --- | --- |

b)

centrálna protistrana nie je schopná alebo pravdepodobne nebude schopná poskytovať niektorú zásadnú funkciu;

| c) | centrálna protistrana nie je schopná alebo pravdepodobne nebude schopná obnoviť svoju životaschopnosť prostredníctvom vykonania svojich opatrení na ozdravenie; |
| --- | --- |

c)

centrálna protistrana nie je schopná alebo pravdepodobne nebude schopná obnoviť svoju životaschopnosť prostredníctvom vykonania svojich opatrení na ozdravenie;

| d) | centrálna protistrana nie je schopná alebo pravdepodobne nebude schopná platiť svoje dlhy ani ostatné záväzky, keď sa stanú splatnými; |
| --- | --- |

d)

centrálna protistrana nie je schopná alebo pravdepodobne nebude schopná platiť svoje dlhy ani ostatné záväzky, keď sa stanú splatnými;

| e) | centrálna protistrana vyžaduje mimoriadnu verejnú finančnú podporu. |
| --- | --- |

e)

centrálna protistrana vyžaduje mimoriadnu verejnú finančnú podporu.

4.   Na účely odseku 3 písm. e) sa verejná finančná podpora nepovažuje za mimoriadnu verejnú finančnú podporu, ak spĺňa všetky tieto podmienky:

| a) | má podobu štátnej záruky na zaručenie facilít likvidity, ktoré poskytujú centrálne banky podľa podmienok centrálnych bánk, alebo podobu štátnej záruky na novo emitované záväzky; |
| --- | --- |

a)

má podobu štátnej záruky na zaručenie facilít likvidity, ktoré poskytujú centrálne banky podľa podmienok centrálnych bánk, alebo podobu štátnej záruky na novo emitované záväzky;

| b) | štátne záruky uvedené v písmene a) tohto odseku sú potrebné na nápravu vážneho narušenia hospodárstva členského štátu a na zachovanie finančnej stability a |
| --- | --- |

b)

štátne záruky uvedené v písmene a) tohto odseku sú potrebné na nápravu vážneho narušenia hospodárstva členského štátu a na zachovanie finančnej stability a

| c) | štátne záruky uvedené v písmene a) tohto odseku sa obmedzujú na solventné centrálne protistrany za podmienky konečného schválenia v kontexte rámca Únie pre štátnu pomoc, sú preventívne a dočasné, primerané na účely nápravy dôsledkov vážneho narušenia uvedeného v písmene b) tohto odseku a nepoužijú sa na vyrovnanie strát, ktoré centrálnej protistrane vznikli alebo jej pravdepodobne vzniknú v budúcnosti. |
| --- | --- |

c)

štátne záruky uvedené v písmene a) tohto odseku sa obmedzujú na solventné centrálne protistrany za podmienky konečného schválenia v kontexte rámca Únie pre štátnu pomoc, sú preventívne a dočasné, primerané na účely nápravy dôsledkov vážneho narušenia uvedeného v písmene b) tohto odseku a nepoužijú sa na vyrovnanie strát, ktoré centrálnej protistrane vznikli alebo jej pravdepodobne vzniknú v budúcnosti.

5.   Orgán pre riešenie krízových situácií môže takisto prijať opatrenie na riešenie krízovej situácie, ak sa domnieva, že centrálna protistrana uplatnila alebo má v úmysle uplatniť opatrenia na ozdravenie, ktoré by mohli zabrániť zlyhaniu centrálnej protistrany, ale majú významné nepriaznivé účinky na finančný systém Únie alebo jedného či viacerých jej členských štátov.

6.   ESMA do ... [12 mesiacov od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia] vydá usmernenia s cieľom podporiť konvergenciu postupov dohľadu a riešenia krízových situácií vzhľadom na uplatňovanie okolností, za ktorých sa centrálna protistrana považuje za zlyhávajúcu alebo za takú, ktorá pravdepodobne zlyhá, a to v prípade potreby s prihliadnutím na povahu a zložitosť služieb poskytovaných centrálnou protistranou usadenou v Únii.

Pri vypracúvaní týchto usmernení ESMA prihliada na usmernenia vydané v súlade s článkom 32 ods. 6 smernice 2014/59/EÚ.

Článok 23

Všeobecné zásady týkajúce sa riešenia krízových situácií

1.   Orgán pre riešenie krízových situácií prijme všetky opatrenia vhodné na uplatňovanie nástrojov riešenia krízových situácií uvedených v článku 27 a na vykonávanie právomocí riešiť krízové situácie uvedených v článku 48 v súlade s týmito zásadami:

| a) | uplatňujú sa všetky zmluvné záväzky a iné dojednania v pláne ozdravenia centrálnej protistrany v rozsahu, v akom neboli vyčerpané pred začatím riešenia krízovej situácie, pokiaľ orgán pre riešenie krízových situácií nerozhodne, že na včasné dosiahnutie cieľov riešenia krízovej situácie je vhodnejšie uplatniť jeden alebo oba tieto postupy:






  i) | upustiť od vymáhania plnenia niektorých zmluvných záväzkov v rámci plánu ozdravenia centrálnej protistrany alebo inak sa od neho odchýliť; |
| --- | --- | --- |

a)

uplatňujú sa všetky zmluvné záväzky a iné dojednania v pláne ozdravenia centrálnej protistrany v rozsahu, v akom neboli vyčerpané pred začatím riešenia krízovej situácie, pokiaľ orgán pre riešenie krízových situácií nerozhodne, že na včasné dosiahnutie cieľov riešenia krízovej situácie je vhodnejšie uplatniť jeden alebo oba tieto postupy:

i)

upustiť od vymáhania plnenia niektorých zmluvných záväzkov v rámci plánu ozdravenia centrálnej protistrany alebo inak sa od neho odchýliť;

| ii) | uplatniť nástroje riešenia krízových situácií alebo uplatniť právomoci riešiť krízové situácie. |
| --- | --- |

ii)

uplatniť nástroje riešenia krízových situácií alebo uplatniť právomoci riešiť krízové situácie.

| b) | akcionári centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, znášajú prvé straty po vymožení plnenia všetkých záväzkov a dojednaní uvedených v písmene a) a v súlade s uvedeným písmenom; |
| --- | --- |

b)

akcionári centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, znášajú prvé straty po vymožení plnenia všetkých záväzkov a dojednaní uvedených v písmene a) a v súlade s uvedeným písmenom;

| c) | veritelia centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, znášajú straty po akcionároch v súlade s hierarchiou ich pohľadávok v rámci bežného konkurzného konania, pokiaľ nie je v tomto nariadení výslovne stanovené inak; |
| --- | --- |

c)

veritelia centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, znášajú straty po akcionároch v súlade s hierarchiou ich pohľadávok v rámci bežného konkurzného konania, pokiaľ nie je v tomto nariadení výslovne stanovené inak;

| d) | s veriteľmi centrálnej protistrany tej istej triedy sa zaobchádza rovnocenným spôsobom; |
| --- | --- |

d)

s veriteľmi centrálnej protistrany tej istej triedy sa zaobchádza rovnocenným spôsobom;

| e) | akcionárom centrálnej protistrany, zúčtovacím členom a iným veriteľom by nemali vzniknúť väčšie straty, než aké by im vznikli za okolností uvedených v článku 60; |
| --- | --- |

e)

akcionárom centrálnej protistrany, zúčtovacím členom a iným veriteľom by nemali vzniknúť väčšie straty, než aké by im vznikli za okolností uvedených v článku 60;

| f) | rada a vrcholový manažment centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, sa vymení, s výnimkou tých prípadov, keď orgán pre riešenie krízových situácií usúdi, že na dosiahnutie cieľov riešenia krízovej situácie je nevyhnutné zachovanie celej rady a vrcholového manažmentu alebo ich časti; |
| --- | --- |

f)

rada a vrcholový manažment centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, sa vymení, s výnimkou tých prípadov, keď orgán pre riešenie krízových situácií usúdi, že na dosiahnutie cieľov riešenia krízovej situácie je nevyhnutné zachovanie celej rady a vrcholového manažmentu alebo ich časti;

| g) | orgány pre riešenie krízových situácií informujú zástupcov zamestnancov a konzultujú s nimi v súlade so svojimi vnútroštátnymi právnymi predpismi, kolektívnymi zmluvami alebo praxou; |
| --- | --- |

g)

orgány pre riešenie krízových situácií informujú zástupcov zamestnancov a konzultujú s nimi v súlade so svojimi vnútroštátnymi právnymi predpismi, kolektívnymi zmluvami alebo praxou;

| h) | nástroje riešenia krízových situácií sa uplatňujú a právomoci riešiť krízové situácie sa vykonávajú bez toho, aby tým boli dotknuté ustanovenia o zastúpení zamestnancov v riadiacich orgánoch podľa vnútroštátnych právnych predpisov, kolektívnych zmlúv alebo praxe, a |
| --- | --- |

h)

nástroje riešenia krízových situácií sa uplatňujú a právomoci riešiť krízové situácie sa vykonávajú bez toho, aby tým boli dotknuté ustanovenia o zastúpení zamestnancov v riadiacich orgánoch podľa vnútroštátnych právnych predpisov, kolektívnych zmlúv alebo praxe, a

| i) | ak je centrálna protistrana súčasťou skupiny, orgány pre riešenie krízových situácií zohľadnia vplyv na ostatné subjekty skupiny, najmä ak takáto skupina zahŕňa iné infraštruktúry finančných trhov, a na skupinu ako celok. |
| --- | --- |

i)

ak je centrálna protistrana súčasťou skupiny, orgány pre riešenie krízových situácií zohľadnia vplyv na ostatné subjekty skupiny, najmä ak takáto skupina zahŕňa iné infraštruktúry finančných trhov, a na skupinu ako celok.

2.   Orgány pre riešenie krízových situácií môžu prijať opatrenie na riešenie krízovej situácie, ktoré sa odchyľuje od zásad stanovených v odseku 1 písm. d) alebo e) tohto článku, ak je to odôvodnené vo verejnom záujme na dosiahnutie cieľov riešenia krízovej situácie a primerané riešenému riziku. Ak však táto odchýlka vedie k tomu, že akcionárovi, zúčtovaciemu členovi alebo ktorémukoľvek inému veriteľovi vzniknú väčšie straty, než by im vznikli za okolností uvedených v článku 60, uplatní sa nárok na vyplatenie rozdielu podľa článku 62.

3.   Rada a vrcholový manažment centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, poskytnú orgánu pre riešenie krízových situácií všetku pomoc potrebnú na dosiahnutie cieľov riešenia krízovej situácie.

KAPITOLA II

KAPITOLA II

Oceňovanie

Oceňovanie

Článok 24

Ciele oceňovania

1.   Orgány pre riešenie krízových situácií zabezpečia, aby sa každé opatrenie na riešenie krízovej situácie prijímalo na základe ocenenia, ktorým sa zabezpečí spravodlivé, obozretné a realistické stanovenie hodnoty aktív, záväzkov, práv a povinností centrálnej protistrany.

2.   Pred tým, ako orgán pre riešenie krízových situácií rozhodne o začatí riešenia krízovej situácie centrálnej protistrany, zabezpečí vykonanie prvého ocenenia s cieľom zistiť, či sú splnené podmienky pre riešenie krízovej situácie podľa článku 22 ods. 1.

3.   Po tom, ako orgán pre riešenie krízových situácií rozhodne o začatí riešenia krízovej situácie centrálnej protistrany, zabezpečí vykonanie druhého ocenenia s cieľom:

| a) | podložiť informáciami rozhodnutie o vhodných opatreniach na riešenie krízovej situácie, ktoré sa majú prijať; |
| --- | --- |

a)

podložiť informáciami rozhodnutie o vhodných opatreniach na riešenie krízovej situácie, ktoré sa majú prijať;

| b) | zabezpečiť, aby sa akékoľvek straty aktív a práv centrálnej protistrany plne uznali v okamihu uplatnenia nástrojov riešenia krízových situácií; |
| --- | --- |

b)

zabezpečiť, aby sa akékoľvek straty aktív a práv centrálnej protistrany plne uznali v okamihu uplatnenia nástrojov riešenia krízových situácií;

| c) | podložiť informáciami rozhodnutie o rozsahu zrušenia nástrojov vlastníctva alebo zriedenia ich hodnoty a rozhodnutie o hodnote a počte nástrojov vlastníctva vydaných alebo prevedených na základe vykonávania právomocí riešiť krízové situácie; |
| --- | --- |

c)

podložiť informáciami rozhodnutie o rozsahu zrušenia nástrojov vlastníctva alebo zriedenia ich hodnoty a rozhodnutie o hodnote a počte nástrojov vlastníctva vydaných alebo prevedených na základe vykonávania právomocí riešiť krízové situácie;

| d) | podložiť informáciami rozhodnutie o rozsahu odpísania alebo konverzie akýchkoľvek nezabezpečených záväzkov vrátane dlhových nástrojov; |
| --- | --- |

d)

podložiť informáciami rozhodnutie o rozsahu odpísania alebo konverzie akýchkoľvek nezabezpečených záväzkov vrátane dlhových nástrojov;

| e) | ak sa uplatňujú nástroje alokácie strát a pozícií, podložiť informáciami rozhodnutie o rozsahu strát, ktoré sa uplatnia voči pohľadávkam veriteľov, nesplateným záväzkom alebo pozíciám vo vzťahu k centrálnej protistrane a o rozsahu a nevyhnutnosti výzvy na hotovostné plnenie v prípade riešenia krízových situácií; |
| --- | --- |

e)

ak sa uplatňujú nástroje alokácie strát a pozícií, podložiť informáciami rozhodnutie o rozsahu strát, ktoré sa uplatnia voči pohľadávkam veriteľov, nesplateným záväzkom alebo pozíciám vo vzťahu k centrálnej protistrane a o rozsahu a nevyhnutnosti výzvy na hotovostné plnenie v prípade riešenia krízových situácií;

| f) | ak sa uplatňuje nástroj preklenovacej centrálnej protistrany, podložiť informáciami rozhodnutie o aktívach, záväzkoch, právach a povinnostiach alebo nástrojoch vlastníctva, ktoré sa môžu previesť na preklenovaciu centrálnu protistranu, ako aj rozhodnutie o výške akejkoľvek protihodnoty, ktorá sa môže vyplatiť centrálnej protistrane, ktorej krízová situácia sa rieši, alebo prípadne držiteľom nástrojov vlastníctva; |
| --- | --- |

f)

ak sa uplatňuje nástroj preklenovacej centrálnej protistrany, podložiť informáciami rozhodnutie o aktívach, záväzkoch, právach a povinnostiach alebo nástrojoch vlastníctva, ktoré sa môžu previesť na preklenovaciu centrálnu protistranu, ako aj rozhodnutie o výške akejkoľvek protihodnoty, ktorá sa môže vyplatiť centrálnej protistrane, ktorej krízová situácia sa rieši, alebo prípadne držiteľom nástrojov vlastníctva;

| g) | ak sa uplatňuje nástroj odpredaja obchodnej činnosti, podložiť informáciami rozhodnutie o aktívach, záväzkoch, právach a povinnostiach alebo nástrojoch vlastníctva, ktoré sa môžu previesť na tretiu stranu ako kupujúceho, ako aj znalosti orgánu pre riešenie krízových situácií o tom, čo predstavujú komerčné podmienky na účely článku 40. |
| --- | --- |

g)

ak sa uplatňuje nástroj odpredaja obchodnej činnosti, podložiť informáciami rozhodnutie o aktívach, záväzkoch, právach a povinnostiach alebo nástrojoch vlastníctva, ktoré sa môžu previesť na tretiu stranu ako kupujúceho, ako aj znalosti orgánu pre riešenie krízových situácií o tom, čo predstavujú komerčné podmienky na účely článku 40.

Na účely písmena d) sa v ocenení zohľadňujú akékoľvek straty, ktoré by absorbovalo vymoženie všetkých nesplatených záväzkov zúčtovacích členov alebo iných tretích strán voči centrálnej protistrane, a úroveň konverzie, ktorá sa má uplatniť na dlhové nástroje.

4.   Ocenenia uvedené v odsekoch 2 a 3 tohto článku môžu podliehať opravnému prostriedku v súlade s článkom 74 iba spolu s rozhodnutím o uplatnení nástroja riešenia krízových situácií alebo vykonaní právomoci riešiť krízové situácie.

Článok 25

Požiadavky na oceňovanie

1.   Orgán pre riešenie krízových situácií zabezpečí, aby ocenenia podľa článku 24 vykonala:

| a) | osoba nezávislá od ktoréhokoľvek orgánu verejnej moci a od centrálnej protistrany; alebo |
| --- | --- |

a)

osoba nezávislá od ktoréhokoľvek orgánu verejnej moci a od centrálnej protistrany; alebo

| b) | orgán pre riešenie krízových situácií, ak tieto ocenenia nemôže vykonať osoba uvedená v písmene a). |
| --- | --- |

b)

orgán pre riešenie krízových situácií, ak tieto ocenenia nemôže vykonať osoba uvedená v písmene a).

2.   Ocenenia uvedené v článku 24 sa považujú za konečné, ak ich vykonala osoba uvedená v odseku 1 písm. a) tohto článku a všetky požiadavky stanovené v tomto článku sú splnené.

3.   Bez toho, aby bol dotknutý rámec Únie pre štátnu pomoc, je v príslušných prípadoch konečné ocenenie založené na obozretných predpokladoch a nepredpokladá sa v ňom, že od okamihu prijatia opatrenia na riešenie krízovej situácie sa centrálnej protistrane potenciálne poskytne akákoľvek mimoriadna verejná finančná podpora, akákoľvek núdzová pomoc centrálnej banky na zvýšenie likvidity ani akákoľvek pomoc centrálnej banky na zvýšenie likvidity poskytnutá za neštandardných podmienok zabezpečenia kolaterálom, splatnosti a úrokových sadzieb. V ocenení sa zohľadňuje aj prípadné vymáhanie akýchkoľvek odôvodnených výdavkov, ktoré vynaložila centrálna protistrana, ktorej krízová situácia sa rieši, v súlade s článkom 27 ods. 10.

4.   Konečné ocenenie sa doplní týmito informáciami, ktorými disponuje centrálna protistrana:

| a) | aktualizovaná súvaha a správa o finančnej situácii centrálnej protistrany vrátane zostávajúcich dostupných predfinancovaných zdrojov a nesplatených finančných záväzkov; |
| --- | --- |

a)

aktualizovaná súvaha a správa o finančnej situácii centrálnej protistrany vrátane zostávajúcich dostupných predfinancovaných zdrojov a nesplatených finančných záväzkov;

| b) | záznamy o zúčtovaných zmluvách podľa článku 29 nariadenia (EÚ) č. 648/2012; a |
| --- | --- |

b)

záznamy o zúčtovaných zmluvách podľa článku 29 nariadenia (EÚ) č. 648/2012; a

| c) | všetky informácie o trhu a účtovných hodnotách jej aktív, záväzkov a pozícií vrátane príslušných pohľadávok a nesplatených záväzkov dlžných alebo splatných centrálnej protistrane. |
| --- | --- |

c)

všetky informácie o trhu a účtovných hodnotách jej aktív, záväzkov a pozícií vrátane príslušných pohľadávok a nesplatených záväzkov dlžných alebo splatných centrálnej protistrane.

5.   V konečnom ocenení sa uvedie ďalšie rozdelenie veriteľov na triedy v súlade s ich úrovňou priority podľa uplatniteľného konkurzného práva. Ocenenie zahŕňa aj odhad zaobchádzania, ktoré by sa podľa očakávaní uplatnilo na každú triedu akcionárov a veriteľov pri uplatňovaní zásady uvedenej v článku 23 ods. 1 písm. e).

Odhadom uvedeným v prvom pododseku nie je dotknuté ocenenie uvedené v článku 61.

6.   ESMA po zohľadnení regulačných technických predpisov vypracovaných v súlade s článkom 36 ods. 14 a 15 smernice 2014/59/EÚ a prijatých podľa jej článku 36 ods. 16 vypracuje návrh regulačných technických predpisov s cieľom stanoviť:

| a) | okolnosti, za ktorých sa osoba považuje za nezávislú od orgánu pre riešenie krízových situácií, ako aj od centrálnej protistrany na účely odseku 1 tohto článku; |
| --- | --- |

a)

okolnosti, za ktorých sa osoba považuje za nezávislú od orgánu pre riešenie krízových situácií, ako aj od centrálnej protistrany na účely odseku 1 tohto článku;

| b) | metodiku stanovenia hodnoty aktív a záväzkov centrálnej protistrany; a |
| --- | --- |

b)

metodiku stanovenia hodnoty aktív a záväzkov centrálnej protistrany; a

| c) | oddelenie ocenení podľa článkov 24 a 61 tohto nariadenia. |
| --- | --- |

c)

oddelenie ocenení podľa článkov 24 a 61 tohto nariadenia.

ESMA do ... [12 mesiacov od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia] predloží Komisii uvedený návrh regulačných technických predpisov.

Komisia je splnomocnená doplniť toto nariadenie prijatím regulačných technických predpisov uvedených v prvom pododseku tohto odseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.

Článok 26

Predbežné ocenenie

1.   Ocenenia uvedené v článku 24, ktoré nespĺňajú požiadavky stanovené v článku 25 ods. 2, sa považujú za predbežné ocenenia.

Predbežné ocenenia zahŕňajú rezervu na dodatočné straty a primerané odôvodnenie tejto rezervy.

2.   Ak orgány pre riešenie krízových situácií prijmú opatrenie na riešenie krízovej situácie na základe predbežného ocenenia, zabezpečia, aby sa konečné ocenenie vykonalo čo najskôr.

Orgán pre riešenie krízových situácií zabezpečí, aby konečné ocenenie uvedené v prvom pododseku:

| a) | umožnilo plné uznanie všetkých strát v účtovných knihách centrálnej protistrany; |
| --- | --- |

a)

umožnilo plné uznanie všetkých strát v účtovných knihách centrálnej protistrany;

| b) | podložilo rozhodnutie o pripísaní pohľadávok veriteľov alebo o zvýšení výšky vyplatenej protihodnoty v súlade s odsekom 3. |
| --- | --- |

b)

podložilo rozhodnutie o pripísaní pohľadávok veriteľov alebo o zvýšení výšky vyplatenej protihodnoty v súlade s odsekom 3.

3.   Ak je odhad konečného ocenenia čistej hodnoty aktív centrálnej protistrany vyšší než odhad predbežného ocenenia čistej hodnoty aktív centrálnej protistrany, orgán pre riešenie krízových situácií môže:

| a) | zvýšiť hodnotu pohľadávok dotknutých veriteľov, ktoré boli odpísané alebo reštrukturalizované; |
| --- | --- |

a)

zvýšiť hodnotu pohľadávok dotknutých veriteľov, ktoré boli odpísané alebo reštrukturalizované;

| b) | požadovať, aby preklenovacia centrálna protistrana v súvislosti s aktívami, záväzkami, právami a povinnosťami vyplatila centrálnej protistrane, ktorej krízová situácia sa rieši, ďalšiu protihodnotu alebo aby v súvislosti s nástrojmi vlastníctva takúto protihodnotu podľa potreby vyplatila vlastníkom týchto nástrojov. |
| --- | --- |

b)

požadovať, aby preklenovacia centrálna protistrana v súvislosti s aktívami, záväzkami, právami a povinnosťami vyplatila centrálnej protistrane, ktorej krízová situácia sa rieši, ďalšiu protihodnotu alebo aby v súvislosti s nástrojmi vlastníctva takúto protihodnotu podľa potreby vyplatila vlastníkom týchto nástrojov.

4.   ESMA po zohľadnení regulačných technických predpisov vypracovaných v súlade s článkom 36 ods. 15 smernice 2014/59/EÚ a prijatých podľa jej článku 36 ods. 16 vypracuje návrh regulačných technických predpisov s cieľom stanoviť na účely odseku 1 tohto článku metodiku výpočtu rezervy na dodatočné straty, ktorá sa zahrnie do predbežných ocenení.

ESMA do ... [12 mesiacov od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia] predloží Komisii uvedený návrh regulačných technických predpisov.

Komisia je splnomocnená doplniť toto nariadenie prijatím regulačných technických predpisov uvedených v prvom pododseku tohto odseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.

KAPITOLA III

KAPITOLA III

Nástroje riešenia krízových situácií

Nástroje riešenia krízových situácií

Oddiel 1

Oddiel 1

Všeobecné zásady

Všeobecné zásady

Článok 27

Všeobecné ustanovenia týkajúce sa nástrojov riešenia krízových situácií

1.   Orgány pre riešenie krízových situácií prijmú opatrenia na riešenie krízovej situácie podľa článku 21 uplatnením ktoréhokoľvek z týchto nástrojov riešenia krízových situácií jednotlivo alebo v akejkoľvek kombinácii:

| a) | nástroja alokácie pozícií a strát; |
| --- | --- |

a)

nástroja alokácie pozícií a strát;

| b) | nástroja odpísania a konverzie; |
| --- | --- |

b)

nástroja odpísania a konverzie;

| c) | nástroja odpredaja obchodnej činnosti; |
| --- | --- |

c)

nástroja odpredaja obchodnej činnosti;

| d) | nástroja preklenovacej centrálnej protistrany. |
| --- | --- |

d)

nástroja preklenovacej centrálnej protistrany.

2.   V prípade systémovej krízy môže členský štát ako poslednú možnosť poskytnúť mimoriadnu verejnú finančnú podporu uplatnením vládnych stabilizačných nástrojov v súlade s článkami 45, 46 a 47 za podmienky predchádzajúceho a konečného schválenia podľa rámca Únie pre štátnu pomoc a v prípade, že sú vytvorené spoľahlivé mechanizmy včasného a úplného vymoženia finančných prostriedkov v súlade s odsekom 10 tohto článku.

3.   Pred uplatnením nástrojov uvedených v odseku 1 orgán pre riešenie krízových situácií vymáha:

| a) | akékoľvek existujúce a nesplatené práva centrálnej protistrany vrátane akýchkoľvek zmluvných záväzkov zúčtovacích členov na splnenie výziev na hotovostné plnenie na ozdravenie, na poskytnutie dodatočných zdrojov centrálnej protistrane alebo na prevzatie pozícií zúčtovacích členov, ktorí zlyhali, či už prostredníctvom aukcie alebo inými dohodnutými prostriedkami uvedenými v prevádzkových pravidlách centrálnej protistrany; |
| --- | --- |

a)

akékoľvek existujúce a nesplatené práva centrálnej protistrany vrátane akýchkoľvek zmluvných záväzkov zúčtovacích členov na splnenie výziev na hotovostné plnenie na ozdravenie, na poskytnutie dodatočných zdrojov centrálnej protistrane alebo na prevzatie pozícií zúčtovacích členov, ktorí zlyhali, či už prostredníctvom aukcie alebo inými dohodnutými prostriedkami uvedenými v prevádzkových pravidlách centrálnej protistrany;

| b) | akýkoľvek existujúci a nesplatený zmluvný záväzok zaväzujúci iné strany, než sú zúčtovací členovia, k akýmkoľvek formám finančnej podpory. |
| --- | --- |

b)

akýkoľvek existujúci a nesplatený zmluvný záväzok zaväzujúci iné strany, než sú zúčtovací členovia, k akýmkoľvek formám finančnej podpory.

Orgán pre riešenie krízových situácií môže čiastočne vymáhať zmluvné záväzky uvedené v písmenách a) a b), ak tieto zmluvné záväzky nie je možné v plnej výške vymôcť v primeranom časovom horizonte.

4.   Odchylne od odseku 3 môže orgán pre riešenie krízových situácií upustiť od vymáhania relevantných existujúcich a nesplatených záväzkov čiastočne alebo úplne, aby zabránil významným nepriaznivým účinkom na finančný systém alebo rozsiahlej nákaze, alebo ak je na včasné dosiahnutie cieľov riešenia krízových situácií vhodnejšie uplatnenie nástrojov uvedených v odseku 1.

5.   V prípade, že orgán pre riešenie krízových situácií čiastočne alebo úplne upustí od vymáhania existujúcich a nesplatených záväzkov, ako sa stanovuje v odseku 3 druhom pododseku alebo odseku 4 tohto článku, orgán pre riešenie krízových situácií môže vymáhať zostávajúce záväzky do 18 mesiacov po tom, ako sa centrálna protistrana považuje v súlade s článkom 22 za zlyhávajúcu alebo takú, ktorá pravdepodobne zlyhá, za predpokladu, že dôvody na upustenie od vymáhania týchto záväzkov už viac neexistujú. Orgán pre riešenie krízových situácií informuje zúčtovacieho člena a inú stranu tri až šesť mesiacov pred vymáhaním zostávajúceho záväzku. Výnosy z vymožených zostávajúcich záväzkov sa použijú na nahradenie použitých verejných finančných prostriedkov.

Orgán pre riešenie krízových situácií po konzultácii s príslušnými orgánmi a orgánmi pre riešenie krízových situácií dotknutých zúčtovacích členov a iných strán viazaných existujúcimi a nesplatenými záväzkami určí, či dôvody na upustenie od vymáhania splnenia existujúcich a nesplatených záväzkov prestali existovať a či vymáhať splnenie zostávajúcich záväzkov. Ak sa orgán pre riešenie krízových situácií odchýli od názorov, ktoré vyjadrili orgány, s ktorými sa konzultovalo, musí to riadne písomne zdôvodniť.

Požiadavka na splnenie zostávajúcich záväzkov za okolností uvedených v tomto odseku sa zahrnie do pravidiel centrálnej protistrany a do iných zmluvných dojednaní.

6.   Orgán pre riešenie krízových situácií môže požadovať, aby centrálna protistrana kompenzovala zúčtovacím členom, ktorí nezlyhali, ich straty vyplývajúce z uplatnenia nástrojov alokácie strát, ak tieto straty presahujú straty, ktoré by zúčtovací člen, ktorý nezlyhal, znášal v rámci svojich povinností podľa prevádzkových pravidiel centrálnej protistrany, za predpokladu, že zúčtovací člen, ktorý nezlyhal, by mal nárok na vyplatenie rozdielu uvedeného v článku 62.

Kompenzácia uvedená v prvom pododseku môže mať formu nástrojov vlastníctva, dlhových nástrojov alebo nástrojov uznávajúcich nárok na budúce zisky centrálnej protistrany.

Suma nástrojov emitovaných každému dotknutému zúčtovaciemu členovi, ktorý nezlyhal, je úmerná nadmernej strate uvedenej v prvom pododseku. Zohľadňujú sa v nej všetky nesplatené zmluvné záväzky zúčtovacích členov voči centrálnej protistrane a odpočíta sa od akéhokoľvek nároku na vyplatenie rozdielu uvedeného v článku 62.

Suma nástrojov vychádza z ocenenia vykonaného v súlade s článkom 24 ods. 3.

7.   Ak sa uplatní jeden z vládnych stabilizačných nástrojov, orgán pre riešenie krízových situácií uplatní právomoc odpísať a konvertovať akékoľvek nástroje vlastníctva a dlhové nástroje alebo iné nezabezpečené záväzky pred uplatnením vládneho stabilizačného nástroja alebo spolu s jeho použitím.

Ak uplatnenie iného nástroja riešenia krízových situácií ako nástroja odpísania a konverzie vedie k finančným stratám, ktoré znášajú zúčtovací členovia, orgán pre riešenie krízových situácií uplatní právomoc odpísať a konvertovať akékoľvek nástroje vlastníctva a dlhové nástroje alebo iné nezabezpečené záväzky bezprostredne pred použitím nástroja riešenia krízových situácií alebo spolu s jeho uplatnením okrem prípadu, ak by sa uplatnením iného poradia minimalizovali odchýlky od zásady, že „žiadny veriteľ sa nesmie dostať do nevýhodnejšieho postavenia“, uvedenej v článku 60 a lepšie by sa tým dosiahli ciele riešenia krízových situácií.

8.   Ak sa uplatňujú iba nástroje riešenia krízových situácií uvedené v odseku 1 písm. c) a d) tohto článku a prevádza sa len časť aktív, práv, povinností alebo záväzkov centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, v súlade s článkami 40 a 42, zvyšková časť centrálnej protistrany sa zlikviduje v rámci bežného konkurzného konania.

9.   Pravidlá vnútroštátneho konkurzného práva týkajúce sa neplatnosti alebo nevykonateľnosti právnych úkonov, ktoré poškodzujú veriteľov, sa neuplatňujú na prevod aktív, práv, povinností alebo záväzkov z centrálnej protistrany, v súvislosti s ktorou sa uplatňujú nástroje riešenia krízových situácií alebo vládne nástroje na stabilizáciu financií.

10.   Členské štáty v primeranej lehote vymôžu všetky verejné finančné prostriedky použité ako vládne nástroje na stabilizáciu financií uvedené v oddiele 7 tejto kapitoly a orgány pre riešenie krízových situácií vymôžu všetky odôvodnené výdavky, ktoré vynaložili v súvislosti s uplatnením nástrojov riešenia krízových situácií alebo vykonávaním právomocí riešiť krízové situácie. Takéto finančné prostriedky vymáhajú okrem iného:

| a) | od centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, ako prednostného veriteľa, vrátane akýchkoľvek jej pohľadávok voči zúčtovacím členom, ktorí zlyhali; |
| --- | --- |

a)

od centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, ako prednostného veriteľa, vrátane akýchkoľvek jej pohľadávok voči zúčtovacím členom, ktorí zlyhali;

| b) | z každej protihodnoty, ktorú kupujúci zaplatil centrálnej protistrane, ako prednostný veriteľ pred uplatnením článku 40 ods. 4, ak sa uplatnil nástroj odpredaja obchodnej činnosti; |
| --- | --- |

b)

z každej protihodnoty, ktorú kupujúci zaplatil centrálnej protistrane, ako prednostný veriteľ pred uplatnením článku 40 ods. 4, ak sa uplatnil nástroj odpredaja obchodnej činnosti;

| c) | z akýchkoľvek výnosov, ktoré vznikli v dôsledku ukončenia fungovania preklenovacej centrálnej protistrany pred uplatnením článku 42 ods. 5; |
| --- | --- |

c)

z akýchkoľvek výnosov, ktoré vznikli v dôsledku ukončenia fungovania preklenovacej centrálnej protistrany pred uplatnením článku 42 ods. 5;

| d) | z akýchkoľvek výnosov, ktoré vznikli uplatnením nástroja verejnej kapitálovej podpory uvedeného v článku 46 a nástroja dočasného verejného vlastníctva uvedeného v článku 47 vrátane výnosov, ktoré vznikli na základe ich predaja. |
| --- | --- |

d)

z akýchkoľvek výnosov, ktoré vznikli uplatnením nástroja verejnej kapitálovej podpory uvedeného v článku 46 a nástroja dočasného verejného vlastníctva uvedeného v článku 47 vrátane výnosov, ktoré vznikli na základe ich predaja.

11.   Pri uplatnení nástrojov riešenia krízových situácií orgány pre riešenie krízových situácií na základe ocenenia, ktoré spĺňa podmienky článku 25, zabezpečia obnovenie spárovania krytých aktív s pasívami, úplnú alokáciu strát, doplnenie predfinancovaných zdrojov centrálnej protistrany alebo preklenovacej centrálnej protistrany a rekapitalizáciu centrálnej protistrany alebo preklenovacej centrálnej protistrany.

Orgány pre riešenie krízových situácií zabezpečia doplnenie predfinancovaných zdrojov a rekapitalizáciu centrálnej protistrany alebo preklenovacej centrálnej protistrany, ako sa uvádza v prvom pododseku, v rozsahu dostatočnom na obnovenie schopnosti centrálnej protistrany alebo preklenovacej centrálnej protistrany splniť podmienky udelenia povolenia a pokračovať vo vykonávaní zásadných funkcií centrálnej protistrany alebo preklenovacej centrálnej protistrany, pričom sa zohľadnia prevádzkové pravidlá centrálnej protistrany alebo preklenovacej centrálnej protistrany.

Orgány pre riešenie krízových situácií môžu uplatniť nástroje uvedené v článkoch 30 a 31 na rekapitalizáciu centrálnej protistrany bez ohľadu na uplatnenie iných nástrojov riešenia krízových situácií.

Oddiel 2

Oddiel 2

Nástroj alokácie pozícií a nástroj alokácie strát

Nástroj alokácie pozícií a nástroj alokácie strát

Článok 28

Cieľ a rozsah nástroja alokácie pozícií a nástroja alokácie strát

1.   Orgány pre riešenie krízových situácií uplatňujú nástroj alokácie pozícií v súlade s článkom 29 a nástroje alokácie strát v súlade s článkami 30 a 31.

2.   Orgány pre riešenie krízových situácií uplatňujú nástroje uvedené v odseku 1 pri všetkých zmluvách týkajúcich sa zúčtovacích služieb a kolaterálu týkajúceho sa týchto služieb zloženého centrálnej protistrane.

3.   Orgány pre riešenie krízových situácií uplatňujú nástroj alokácie pozícií uvedený v článku 29 na účely obnovenia spárovania krytých aktív centrálnej protistrany alebo prípadne preklenovacej centrálnej protistrany s jej pasívami.

Orgány pre riešenie krízových situácií uplatňujú nástroje alokácie strát uvedené v článkoch 30 a 31 na ktorýkoľvek z týchto účelov:

| a) | pokrytie strát centrálnej protistrany stanovených v súlade s článkom 25; |
| --- | --- |

a)

pokrytie strát centrálnej protistrany stanovených v súlade s článkom 25;

| b) | obnovenie schopnosti centrálnej protistrany splniť platobné záväzky, keď sa stanú splatnými; |
| --- | --- |

b)

obnovenie schopnosti centrálnej protistrany splniť platobné záväzky, keď sa stanú splatnými;

| c) | dosiahnutie výsledku uvedeného v písmenách a) a b) vo vzťahu k preklenovacej centrálnej protistrane; |
| --- | --- |

c)

dosiahnutie výsledku uvedeného v písmenách a) a b) vo vzťahu k preklenovacej centrálnej protistrane;

| d) | podporu prevodu obchodnej činnosti centrálnej protistrany prostredníctvom nástroja odpredaja obchodnej činnosti solventnej tretej strane. |
| --- | --- |

d)

podporu prevodu obchodnej činnosti centrálnej protistrany prostredníctvom nástroja odpredaja obchodnej činnosti solventnej tretej strane.

Nástroj alokácie strát uvedený v článku 30 môžu orgány pre riešenie krízových situácií uplatniť len v súvislosti so stratami vyplývajúcimi z prípadu zlyhania a v súvislosti so stratami vyplývajúcimi z prípadu nesúvisiaceho so zlyhaním. Ak sa nástroj alokácie strát uvedený v článku 30 uplatňuje v súvislosti so stratami vyplývajúcimi z prípadu nesúvisiaceho so zlyhaním, uplatní sa len do výšky kumulatívnej sumy zodpovedajúcej príspevku zúčtovacích členov, ktorí nezlyhali, do fondov centrálnej protistrany pre prípad zlyhania a rozdelí sa medzi zúčtovacích členov úmerne k ich príspevkom do fondov pre prípad zlyhania.

4.   Orgány pre riešenie krízových situácií nesmú uplatniť nástroje alokácie strát uvedené v článkoch 30 a 31 tohto nariadenia v súvislosti so subjektmi uvedenými v článku 1 ods. 4 a 5 nariadenia (EÚ) č. 648/2012.

Článok 29

Ukončenie zmlúv – čiastočné alebo úplné

1.   Orgán pre riešenie krízových situácií môže ukončiť niektoré alebo všetky z týchto zmlúv centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši:

| a) | zmluvy so zúčtovacím členom, ktorý zlyhal; |
| --- | --- |

a)

zmluvy so zúčtovacím členom, ktorý zlyhal;

| b) | zmluvy týkajúce sa dotknutých zúčtovacích služieb alebo triedy aktív; |
| --- | --- |

b)

zmluvy týkajúce sa dotknutých zúčtovacích služieb alebo triedy aktív;

| c) | iné zmluvy centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši. |
| --- | --- |

c)

iné zmluvy centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši.

Orgán pre riešenie krízových situácií ukončí zmluvy uvedené v prvom pododseku písm. a) tohto odseku len v prípade, ak sa prevod aktív a pozícií vyplývajúcich z týchto zmlúv neuskutočnil v zmysle článku 48 ods. 5 a 6 nariadenia (EÚ) č. 648/2012.

Keď orgán pre riešenie krízových situácií používa právomoc podľa prvého pododseku, ukončí zmluvy uvedené v každom z prvého pododseku písm. a), b) a c) podobným spôsobom, pričom nerozlišuje medzi zmluvnými stranami uvedených zmlúv s výnimkou tých zmluvných záväzkov, ktoré sa nedajú vymôcť v primeranom čase.

2.   Orgán pre riešenie krízových situácií oznámi všetkým príslušným zúčtovacím členom dátum ukončenia ktorejkoľvek zmluvy uvedenej v odseku 1.

3.   Pred ukončením ktorejkoľvek zmluvy uvedenej v odseku 1 podnikne orgán pre riešenie krízových situácií tieto kroky:

| a) | požaduje od centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, aby každú zmluvu ocenila a aby aktualizovala zostatky na účtoch každého zúčtovacieho člena; |
| --- | --- |

a)

požaduje od centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, aby každú zmluvu ocenila a aby aktualizovala zostatky na účtoch každého zúčtovacieho člena;

| b) | určí čistú sumu splatnú každým zúčtovacím členom alebo každému zúčtovaciemu členovi, pričom zohľadní akúkoľvek splatnú, ale nezaplatenú variačnú maržu, vrátane variačnej marže splatnej z dôvodu ocenení zmlúv uvedených v písmene a), a |
| --- | --- |

b)

určí čistú sumu splatnú každým zúčtovacím členom alebo každému zúčtovaciemu členovi, pričom zohľadní akúkoľvek splatnú, ale nezaplatenú variačnú maržu, vrátane variačnej marže splatnej z dôvodu ocenení zmlúv uvedených v písmene a), a

| c) | každému zúčtovaciemu členovi oznámi určené čisté sumy a od centrálnej protistrany požaduje, aby ich zodpovedajúcim spôsobom zaplatila alebo vybrala. |
| --- | --- |

c)

každému zúčtovaciemu členovi oznámi určené čisté sumy a od centrálnej protistrany požaduje, aby ich zodpovedajúcim spôsobom zaplatila alebo vybrala.

Zúčtovací členovia oznámia uplatnenie takéhoto nástroja bez zbytočného odkladu svojim klientom, ako aj to, akým spôsobom sa ich takéto uplatnenie dotkne.

4.   Ocenenie uvedené v odseku 3 písm. a) musí v čo najväčšej miere vychádzať zo spravodlivej trhovej ceny určenej na základe vlastných pravidiel a opatrení centrálnej protistrany okrem prípadov, ak sa orgán pre riešenie krízových situácií domnieva, že je potrebné použiť inú vhodnú metódu určovania cien.

5.   Ak zúčtovací člen, ktorý nezlyhal, nie je schopný zaplatiť čistú sumu určenú v súlade s odsekom 3 tohto článku, orgán pre riešenie krízových situácií môže so zreteľom na článok 21 tohto nariadenia požadovať, aby centrálna protistrana považovala zúčtovacieho člena, ktorý nezlyhal, za zlyhávajúceho a použila jeho počiatočnú maržu a príspevok do fondu pre prípad zlyhania v súlade s článkom 45 nariadenia (EÚ) č. 648/2012.

6.   Ak orgán pre riešenie krízových situácií ukončil jednu alebo viacero zmlúv, ktoré patria k typom uvedeným v odseku 1, môže dočasne zabrániť centrálnej protistrane zúčtovať akúkoľvek novú zmluvu rovnakého typu, ako bola ukončená zmluva.

Orgán pre riešenie krízových situácií môže umožniť centrálnej protistrane obnoviť zúčtovanie uvedených typov zmlúv až po splnení týchto podmienok:

| a) | centrálna protistrana dodržiava požiadavky nariadenia (EÚ) č. 648/2012; a |
| --- | --- |

a)

centrálna protistrana dodržiava požiadavky nariadenia (EÚ) č. 648/2012; a

| b) | orgán pre riešenie krízových situácií vydá a uverejní na tento účel oznámenie použitím prostriedkov uvedených v článku 72 ods. 3. |
| --- | --- |

b)

orgán pre riešenie krízových situácií vydá a uverejní na tento účel oznámenie použitím prostriedkov uvedených v článku 72 ods. 3.

7.   ESMA do... [12 mesiacov od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia] vydá usmernenia v súlade s článkom 16 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010, v ktorých upresní metodiku, ktorú má orgán pre riešenie krízových situácií použiť na stanovenie ocenenia uvedeného v odseku 3 písm. a) tohto článku.

Článok 30

Zníženie hodnoty akýchkoľvek ziskov, ktoré má centrálna protistrana zaplatiť zúčtovacím členom, ktorí nezlyhali

1.   Orgán pre riešenie krízových situácií môže znížiť sumu platobných záväzkov centrálnej protistrany voči zúčtovacím členom, ktorí nezlyhali, ak tieto záväzky vyplývajú zo ziskov splatných v súlade s postupmi centrálnej protistrany pre platby variačnej marže alebo platbu, ktorá má ekonomicky rovnaký účinok.

2.   Orgán pre riešenie krízových situácií vypočítava zníženie platobných záväzkov uvedených v odseku 1 tohto článku s použitím nestranného mechanizmu alokácie určeného pri oceňovaní v súlade s článkom 24 ods. 3 a oznámeného zúčtovacím členom ihneď po uplatnení nástroja riešenia krízových situácií. Zúčtovací členovia oznámia uplatnenie takéhoto nástroja bez zbytočného odkladu svojim klientom, ako aj to, akým spôsobom sa ich takéto uplatnenie dotkne. Celkové čisté zisky, ktoré sa majú znížiť pre každého zúčtovacieho člena, sú úmerné sumám splatným od centrálnej protistrany.

3.   Zníženie hodnoty splatných ziskov nadobúda účinnosť a je okamžite záväzné pre centrálnu protistranu a dotknutých zúčtovacích členov od okamihu, keď orgán pre riešenie krízových situácií prijme opatrenie na riešenie krízovej situácie.

4.   Zúčtovací člen, ktorý nezlyhal, nemá v následných konaniach voči centrálnej protistrane ani jej nástupníckemu subjektu žiadny nárok vyplývajúci zo zníženia platobných záväzkov uvedených v odseku 1.

Prvý pododsek tohto odseku nebráni orgánom pre riešenie krízových situácií v tom, aby od centrálnej protistrany požadovali, aby zúčtovacím členom vrátila prostriedky, ak sa zistí, že úroveň zníženia na základe predbežného ocenenia podľa článku 26 ods. 1 prekračuje úroveň zníženia požadovanú na základe konečného ocenenia podľa článku 26 ods. 2.

5.   Ak orgán pre riešenie krízových situácií zníži hodnotu splatných ziskov iba čiastočne, zostávajúcu splatnú sumu stále dlhuje zúčtovaciemu členovi, ktorý nezlyhal.

6.   Centrálna protistrana uvedie vo svojich prevádzkových pravidlách odkaz na právomoc znížiť platobné záväzky uvedené v odseku 1 spolu so všetkými podobnými opatreniami stanovenými v uvedených prevádzkových pravidlách pre fázu vymáhania a zabezpečí, aby sa uzavreli zmluvné dojednania s cieľom umožniť orgánu pre riešenie krízových situácií uplatňovať svoje právomoci podľa tohto článku.

Článok 31

Výzva na hotovostné plnenie v prípade riešenia krízových situácií

1.   Orgán pre riešenie krízových situácií môže od zúčtovacích členov, ktorí nezlyhali, požadovať hotovostný príspevok centrálnej protistrane v sume až do výšky dvojnásobku ich príspevku do fondu centrálnej protistrany pre prípad zlyhania. Táto povinnosť poskytnúť hotovostný príspevok sa uvedie aj v pravidlách centrálnej protistrany a iných zmluvných dojednaniach ako výzva na hotovostné plnenie v prípade riešenia krízových situácií vyhradená pre orgán pre riešenie krízových situácií, ktorý prijíma opatrenie na riešenie krízových situácií. Ak orgán pre riešenie krízových situácií vyzve na plnenie sumy presahujúcej príspevok do fondu pre prípad zlyhania, posúdi predtým vplyv tohto nástroja na zúčtovacích členov, ktorí nezlyhali, a na finančnú stabilitu členských štátov, a to v spolupráci s orgánmi pre riešenie krízových situácií zúčtovacích členov, ktorí nezlyhali.

Ak centrálna protistrana prevádzkuje niekoľko fondov pre prípad zlyhania a tento nástroj sa uplatňuje na riešenie prípadu zlyhania, výška hotovostného príspevku uvedeného v prvom pododseku sa týka príspevku zúčtovacieho člena do fondu pre prípad zlyhania dotknutej zúčtovacej služby alebo triedy aktív.

Ak centrálna protistrana prevádzkuje niekoľko fondov pre prípad zlyhania a tento nástroj sa uplatňuje na riešenie prípadu nesúvisiaceho so zlyhaním, výška hotovostného príspevku uvedeného v prvom pododseku sa týka sumy príspevkov zúčtovacieho člena do všetkých fondov centrálnej protistrany pre prípad zlyhania.

Orgán pre riešenie krízových situácií môže uplatniť výzvu na hotovostné plnenie v prípade riešenia krízových situácií bez ohľadu na to, či boli vyčerpané všetky zmluvné záväzky vyžadujúce hotovostné príspevky od zúčtovacích členov, ktorí nezlyhali.

Orgán pre riešenie krízových situácií určí výšku hotovostného príspevku každého zúčtovacieho člena, ktorý nezlyhal, v pomere k jeho príspevku do fondu pre prípad zlyhania až do limitu uvedeného v prvom pododseku.

Orgán pre riešenie krízových situácií môže od centrálnej protistrany požadovať, aby vrátila zúčtovacím členom možnú nadmernú sumu z výzvy na hotovostné plnenie v prípade riešenia krízových situácií, ak sa zistí, že výška výzvy na hotovostné plnenie v prípade riešenia krízových situácií uplatnená na základe predbežného ocenenia podľa článku 26 ods. 1 prekračuje výšku požadovanú na základe konečného ocenenia podľa článku 26 ods. 2.

2.   Ak zúčtovací člen, ktorý nezlyhal, požadovanú sumu nezaplatí, orgán pre riešenie krízových situácií môže od centrálnej protistrany požadovať, aby tohto zúčtovacieho člena považovala za zlyhávajúceho a aby použila jeho počiatočnú maržu a príspevok do fondu pre prípad zlyhania v súlade s článkom 45 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 až do požadovanej výšky.

Oddiel 3

Oddiel 3

Odpísanie a konverzia nástrojov vlastníctva a dlhových nástrojov alebo iných nezabezpečených záväzkov

Článok 32

Požiadavka na odpísanie a konverziu nástrojov vlastníctva a dlhových nástrojov alebo iných nezabezpečených záväzkov

1.   Orgán pre riešenie krízových situácií uplatňuje nástroj odpísania a konverzie v súlade s článkom 33 v prípade nástrojov vlastníctva a dlhových nástrojov, ktoré vydala centrálna protistrana, ktorej krízová situácia sa rieši, alebo v prípade iných nezabezpečených záväzkov s cieľom absorbovať straty, rekapitalizovať túto centrálnu protistranu alebo preklenovaciu centrálnu protistranu, alebo podporiť uplatnenie nástroja odpredaja obchodnej činnosti.

2.   Na základe ocenenia vykonaného v súlade s článkom 24 ods. 3 orgán pre riešenie krízových situácií určí:

| a) | sumu, ktorá sa musí odpísať z nástrojov vlastníctva a dlhových nástrojov alebo iných nezabezpečených záväzkov pri zohľadnení akýchkoľvek strát, ktoré musia byť absorbované vymáhaním akýchkoľvek nesplatených záväzkov zúčtovacích členov alebo iných tretích strán, ktoré dlhujú centrálnej protistrane, a |
| --- | --- |

a)

sumu, ktorá sa musí odpísať z nástrojov vlastníctva a dlhových nástrojov alebo iných nezabezpečených záväzkov pri zohľadnení akýchkoľvek strát, ktoré musia byť absorbované vymáhaním akýchkoľvek nesplatených záväzkov zúčtovacích členov alebo iných tretích strán, ktoré dlhujú centrálnej protistrane, a

| b) | sumu, v ktorej sa dlhové nástroje alebo iné nezabezpečené záväzky musia konvertovať na nástroje vlastníctva s cieľom obnoviť súlad s kapitálovými požiadavkami, ktoré sa vzťahujú na centrálnu protistranu alebo preklenovaciu centrálnu protistranu. |
| --- | --- |

b)

sumu, v ktorej sa dlhové nástroje alebo iné nezabezpečené záväzky musia konvertovať na nástroje vlastníctva s cieľom obnoviť súlad s kapitálovými požiadavkami, ktoré sa vzťahujú na centrálnu protistranu alebo preklenovaciu centrálnu protistranu.

Článok 33

Ustanovenia upravujúce odpísanie alebo konverziu nástrojov vlastníctva a dlhových nástrojov alebo iných nezabezpečených záväzkov

1.   Orgán pre riešenie krízových situácií uplatňuje nástroj odpísania a konverzie v súlade s prioritou nárokov uplatniteľných v rámci bežného konkurzného konania.

2.   Pred znížením alebo konverziou istiny dlhových nástrojov alebo iných nezabezpečených záväzkov orgán pre riešenie krízových situácií zníži menovitú hodnotu nástrojov vlastníctva v pomere k stratám, v prípade potreby až do ich plnej hodnoty.

Ak si podľa ocenenia vykonaného na základe článku 24 ods. 3 udrží centrálna protistrana po znížení menovitej hodnoty nástrojov vlastníctva kladnú čistú hodnotu, orgán pre riešenie krízových situácií podľa jednotlivých prípadov tieto nástroje vlastníctva zruší alebo zriedi ich hodnotu.

3.   Orgán pre riešenie krízových situácií zníži, konvertuje alebo zníži aj konvertuje istinu dlhových nástrojov alebo iných nezabezpečených záväzkov v rozsahu vyžadovanom na dosiahnutie cieľov riešenia krízových situácií, v prípade potreby až do plnej hodnoty týchto nástrojov alebo záväzkov.

4.   Orgán pre riešenie krízových situácií neuplatňuje nástroj odpísania a konverzie vo vzťahu k týmto záväzkom:

| a) | záväzky voči zamestnancom vo vzťahu k splatnej mzde, dôchodkovým dávkam alebo inej pevnej odmene s výnimkou akejkoľvek variabilnej zložky odmeny, ktorú neupravuje kolektívna zmluva; |
| --- | --- |

a)

záväzky voči zamestnancom vo vzťahu k splatnej mzde, dôchodkovým dávkam alebo inej pevnej odmene s výnimkou akejkoľvek variabilnej zložky odmeny, ktorú neupravuje kolektívna zmluva;

| b) | záväzky voči komerčným alebo obchodným veriteľom, ktoré vznikli z poskytovania tovaru alebo služieb centrálnej protistrane kritických pre každodenné fungovanie jej činností vrátane služieb IT, verejnoprospešných služieb, prenájmu, obsluhy a údržby priestorov; |
| --- | --- |

b)

záväzky voči komerčným alebo obchodným veriteľom, ktoré vznikli z poskytovania tovaru alebo služieb centrálnej protistrane kritických pre každodenné fungovanie jej činností vrátane služieb IT, verejnoprospešných služieb, prenájmu, obsluhy a údržby priestorov;

| c) | záväzky voči daňovým orgánom a orgánom sociálneho zabezpečenia za predpokladu, že tieto záväzky sú podľa príslušného konkurzného práva prednostnými záväzkami; |
| --- | --- |

c)

záväzky voči daňovým orgánom a orgánom sociálneho zabezpečenia za predpokladu, že tieto záväzky sú podľa príslušného konkurzného práva prednostnými záväzkami;

| d) | záväzky voči systémom alebo prevádzkovateľom systémov určeným podľa smernice 98/26/ES, účastníkom, pokiaľ tieto záväzky vyplývajú z ich účasti v takýchto systémoch, iným centrálnym protistranám a centrálnym bankám; |
| --- | --- |

d)

záväzky voči systémom alebo prevádzkovateľom systémov určeným podľa smernice 98/26/ES, účastníkom, pokiaľ tieto záväzky vyplývajú z ich účasti v takýchto systémoch, iným centrálnym protistranám a centrálnym bankám;

| e) | počiatočné marže. |
| --- | --- |

e)

počiatočné marže.

5.   Ak sa menovitá hodnota nástroja vlastníctva alebo istina dlhového nástroja alebo iných nezabezpečených záväzkov zníži, uplatňujú sa tieto podmienky:

| a) | toto zníženie je trvalé; |
| --- | --- |

a)

toto zníženie je trvalé;

| b) | držiteľ nástroja nemá žiadny nárok v súvislosti s týmto znížením s výnimkou akéhokoľvek už vzniknutého záväzku, akejkoľvek zodpovednosti za škody, ktorá môžu vzniknúť v dôsledku opravného prostriedku, ktorým sa napadla zákonnosť tohto zníženia, akéhokoľvek nároku na základe nástrojov vlastníctva vydaných alebo prevedených podľa odseku 6 tohto článku, alebo akéhokoľvek nároku na platbu podľa článku 62, a |
| --- | --- |

b)

držiteľ nástroja nemá žiadny nárok v súvislosti s týmto znížením s výnimkou akéhokoľvek už vzniknutého záväzku, akejkoľvek zodpovednosti za škody, ktorá môžu vzniknúť v dôsledku opravného prostriedku, ktorým sa napadla zákonnosť tohto zníženia, akéhokoľvek nároku na základe nástrojov vlastníctva vydaných alebo prevedených podľa odseku 6 tohto článku, alebo akéhokoľvek nároku na platbu podľa článku 62, a

| c) | ak je toto zníženie iba čiastočné, dohoda, na základe ktorej sa vytvoril pôvodný záväzok, sa naďalej uplatňuje vo vzťahu k zostatkovej sume s výhradou všetkých potrebných zmien podmienok tejto dohody z dôvodu zníženia. |
| --- | --- |

c)

ak je toto zníženie iba čiastočné, dohoda, na základe ktorej sa vytvoril pôvodný záväzok, sa naďalej uplatňuje vo vzťahu k zostatkovej sume s výhradou všetkých potrebných zmien podmienok tejto dohody z dôvodu zníženia.

Prvý pododsek písm. a) nebráni orgánom pre riešenie krízových situácií v uplatňovaní mechanizmu pripísania na vrátenie prostriedkov držiteľom dlhových nástrojov alebo iných nezabezpečených záväzkov a potom držiteľom nástrojov vlastníctva, ak sa zistí, že úroveň odpísania uplatnená na základe predbežného ocenenia podľa článku 26 ods. 1 prekračuje sumy požadované na základe konečného ocenenia podľa článku 26 ods. 2.

6.   Pri konverzii dlhových nástrojov alebo iných nezabezpečených záväzkov podľa odseku 3 môže orgán pre riešenie krízových situácií od centrálnej protistrany vyžadovať, aby vydala alebo previedla nástroje vlastníctva na držiteľov dlhových nástrojov alebo iných nezabezpečených záväzkov.

7.   Orgán pre riešenie krízových situácií konvertuje dlhové nástroje alebo iné nezabezpečené záväzky podľa odseku 3 iba vtedy, ak sú splnené tieto podmienky:

| a) | nástroje vlastníctva sa vydajú pred každým vydaním nástrojov vlastníctva touto centrálnou protistranou na účely poskytnutia vlastných zdrojov uskutočneného štátom alebo subjektom štátnej správy, a |
| --- | --- |

a)

nástroje vlastníctva sa vydajú pred každým vydaním nástrojov vlastníctva touto centrálnou protistranou na účely poskytnutia vlastných zdrojov uskutočneného štátom alebo subjektom štátnej správy, a

| b) | konverzný koeficient predstavuje primeranú náhradu dotknutým držiteľom dlhov za akúkoľvek stratu, ktorá vznikla v dôsledku uplatnenia právomocí na odpísanie a konverziu, v súlade s tým, ako sa s týmito držiteľmi zaobchádza v rámci bežného konkurzného konania. |
| --- | --- |

b)

konverzný koeficient predstavuje primeranú náhradu dotknutým držiteľom dlhov za akúkoľvek stratu, ktorá vznikla v dôsledku uplatnenia právomocí na odpísanie a konverziu, v súlade s tým, ako sa s týmito držiteľmi zaobchádza v rámci bežného konkurzného konania.

Po každej konverzii dlhových nástrojov alebo iných nezabezpečených záväzkov na nástroje vlastníctva sa tieto ihneď po konverzii upíšu alebo prevedú.

8.   Na účely odseku 7 orgán pre riešenie krízových situácií v súvislosti s vypracovaním a zachovávaním plánu riešenia krízových situácií centrálnej protistrany a ako súčasť právomoci na odstránenie prekážok riešiteľnosti krízovej situácie centrálnej protistrany zabezpečí, aby centrálna protistrana mohla kedykoľvek vydať potrebný počet nástrojov vlastníctva.

Článok 34

Účinnosť odpisovania a konverzie

Orgán pre riešenie krízových situácií dokončí alebo požaduje dokončenie všetkých administratívnych a procesných úloh potrebných na to, aby nadobudlo účinnosť uplatňovanie nástroja odpísania a konverzie vrátane:

| a) | zmeny všetkých relevantných registrov; |
| --- | --- |

a)

zmeny všetkých relevantných registrov;

| b) | zrušenia kótovania alebo vyradenia z obchodovania nástrojov vlastníctva alebo dlhových nástrojov; |
| --- | --- |

b)

zrušenia kótovania alebo vyradenia z obchodovania nástrojov vlastníctva alebo dlhových nástrojov;

| c) | kótovania nových nástrojov vlastníctva alebo ich prijatia na obchodovanie a |
| --- | --- |

c)

kótovania nových nástrojov vlastníctva alebo ich prijatia na obchodovanie a

| d) | opätovného kótovania akýchkoľvek dlhových nástrojov, ktoré sa odpísali, alebo ich opätovného prijatia na obchodovanie, a to bez požiadavky na vydanie prospektu v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1129 (22). |
| --- | --- |

d)

opätovného kótovania akýchkoľvek dlhových nástrojov, ktoré sa odpísali, alebo ich opätovného prijatia na obchodovanie, a to bez požiadavky na vydanie prospektu v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1129 (22).

Článok 35

Odstránenie procesných prekážok odpisovania a konverzie

1.   Ak sa uplatňuje článok 32 ods. 1, príslušný orgán od centrálnej protistrany vyžaduje, aby neustále udržiavala dostatočný objem nástrojov vlastníctva s cieľom zabezpečiť, aby mohla vydať dostatok nových nástrojov vlastníctva a aby sa vydanie nástrojov vlastníctva alebo ich konverzia mohli účinne vykonať.

2.   Orgán pre riešenie krízových situácií uplatňuje nástroj odpísania a konverzie bez ohľadu na akékoľvek ustanovenia zakladacích listín alebo stanov centrálnej protistrany vrátane predkupného práva akcionárov alebo požiadaviek týkajúcich sa súhlasu akcionárov s navýšením základného imania.

Článok 36

Predloženie plánu reorganizácie obchodnej činnosti

1.   Centrálna protistrana do jedného mesiaca od uplatnenia nástrojov uvedených v článku 32 vykoná preskúmanie príčin svojho zlyhania a predloží ho spolu s plánom reorganizácie obchodnej činnosti podľa článku 37 orgánu pre riešenie krízových situácií. Ak sa uplatňuje rámec Únie pre štátnu pomoc, musí byť uvedený plán, a to aj po akýchkoľvek jeho zmenách v súlade s článkom 38 a pri jeho vykonávaní v súlade s článkom 39, zlučiteľný s plánom reštrukturalizácie, ktorý musí centrálna protistrana predložiť Komisii v súlade s uvedeným rámcom.

Ak je to nutné na dosiahnutie cieľov riešenia krízovej situácie, môže orgán pre riešenie krízových situácií predĺžiť lehotu uvedenú v prvom pododseku najviac na dva mesiace.

2.   Ak sa plán reštrukturalizácie musí predložiť podľa rámca Únie pre štátnu pomoc, plán reorganizácie obchodnej činnosti sa predloží bez toho, aby tým bola dotknutá lehota stanovená v kontexte uvedeného rámca na predloženie tohto plánu reštrukturalizácie.

3.   Orgán pre riešenie krízových situácií predloží preskúmanie a plán reorganizácie obchodnej činnosti a každý revidovaný plán v súlade s článkom 38 príslušnému orgánu a kolégiu pre riešenie krízových situácií.

Článok 37

Obsah plánu reorganizácie obchodnej činnosti

1.   V pláne reorganizácie obchodnej činnosti uvedenom v článku 36 sa stanovia opatrenia zamerané na obnovu dlhodobej životaschopnosti centrálnej protistrany alebo častí jej obchodnej činnosti v primeranom časovom rámci. Tieto opatrenia musia byť založené na realistických predpokladoch, pokiaľ ide o hospodárske podmienky a podmienky na finančných trhoch, za ktorých bude centrálna protistrana fungovať.

V pláne reorganizácie obchodnej činnosti sa zohľadní aktuálny a potenciálny stav finančných trhov, pričom sa do úvahy zoberú predpoklady najlepšej a najhoršej situácie vrátane kombinácie udalostí s cieľom zistiť hlavné zraniteľné miesta centrálnej protistrany. Predpoklady sa porovnajú s vhodnými referenčnými hodnotami pre celé odvetvie.

2.   Plán reorganizácie obchodnej činnosti obsahuje minimálne tieto prvky:

| a) | podrobnú analýzu faktorov a okolností, ktoré spôsobili, že centrálna protistrana zlyhala alebo pravdepodobne zlyhá; |
| --- | --- |

a)

podrobnú analýzu faktorov a okolností, ktoré spôsobili, že centrálna protistrana zlyhala alebo pravdepodobne zlyhá;

| b) | opis opatrení, ktoré sa majú prijať na obnovenie dlhodobej životaschopnosti centrálnej protistrany, a |
| --- | --- |

b)

opis opatrení, ktoré sa majú prijať na obnovenie dlhodobej životaschopnosti centrálnej protistrany, a

| c) | časový harmonogram vykonávania týchto opatrení. |
| --- | --- |

c)

časový harmonogram vykonávania týchto opatrení.

3.   Opatrenia zacielené na obnovu dlhodobej životaschopnosti centrálnej protistrany môžu zahŕňať:

| a) | reorganizáciu a reštrukturalizáciu činností centrálnej protistrany; |
| --- | --- |

a)

reorganizáciu a reštrukturalizáciu činností centrálnej protistrany;

| b) | zmeny prevádzkových systémov a infraštruktúry centrálnej protistrany; |
| --- | --- |

b)

zmeny prevádzkových systémov a infraštruktúry centrálnej protistrany;

| c) | odpredaj aktív alebo oblastí obchodnej činnosti; |
| --- | --- |

c)

odpredaj aktív alebo oblastí obchodnej činnosti;

| d) | zmeny riadenia rizika centrálnej protistrany. |
| --- | --- |

d)

zmeny riadenia rizika centrálnej protistrany.

4.   ESMA do ... [24 mesiacov od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia] vypracuje návrh regulačných technických predpisov s cieľom ďalej spresniť minimálne prvky, ktoré by mal obsahovať plán reorganizácie obchodnej činnosti podľa odseku 2.

Komisia je splnomocnená doplniť toto nariadenie prijatím regulačných technických predpisov uvedených v prvom pododseku tohto odseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.

Článok 38

Posúdenie a prijatie plánu reorganizácie obchodnej činnosti

1.   Do jedného mesiaca od predloženia plánu reorganizácie obchodnej činnosti centrálnou protistranou podľa článku 36 ods. 1 orgán pre riešenie krízových situácií a príslušný orgán posúdia, či by sa prostredníctvom opatrení stanovených v uvedenom pláne spoľahlivo obnovila dlhodobá životaschopnosť centrálnej protistrany.

Ak je orgán pre riešenie krízových situácií, ako aj príslušný orgán presvedčený o tom, že pomocou tohto plánu by sa obnovila dlhodobá životaschopnosť centrálnej protistrany, orgán pre riešenie krízových situácií plán schváli.

2.   Ak orgán pre riešenie krízových situácií alebo príslušný orgán nie sú presvedčené o tom, že prostredníctvom opatrení stanovených v uvedenom pláne by sa spoľahlivo obnovila dlhodobá životaschopnosť centrálnej protistrany, orgán pre riešenie krízových situácií oznámi svoje obavy centrálnej protistrane a požaduje od nej, aby do dvoch týždňov od oznámenia predložila zmenený plán, ktorý bude obsahovať riešenie týchto obáv.

3.   Orgán pre riešenie krízových situácií a príslušný orgán posúdia opätovne predložený plán a orgán pre riešenie krízových situácií do jedného týždňa od doručenia tohto plánu oznámia centrálnej protistrane, či sú tieto obavy primerane vyriešené alebo či sú potrebné ďalšie zmeny.

4.   ESMA do ... [24 mesiacov od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia] vypracuje návrh regulačných technických predpisov s cieľom spresniť kritériá, ktoré by mal plán reorganizácie obchodnej činnosti spĺňať, aby ho schválil orgán pre riešenie krízových situácií podľa odseku 1.

Komisia je splnomocnená doplniť toto nariadenie prijatím regulačných technických predpisov uvedených v prvom pododseku tohto odseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.

Článok 39

Vykonávanie a monitorovanie plánu reorganizácie obchodnej činnosti

1.   Centrálna protistrana vykonáva plán reorganizácie obchodnej činnosti, pričom orgánu pre riešenie krízových situácií a príslušnému orgánu na požiadanie a aspoň raz za šesť mesiacov predkladá správu o pokroku dosiahnutom pri vykonávaní tohto plánu.

2.   Orgán pre riešenie krízových situácií môže po dohode s príslušným orgánom požadovať od centrálnej protistrany, aby urobila revíziu plánu, ak to je potrebné na dosiahnutie cieľa uvedeného v článku 37 ods. 1.

Oddiel 4

Oddiel 4

Nástroj odpredaja obchodnej činnosti

Nástroj odpredaja obchodnej činnosti

Článok 40

Nástroj odpredaja obchodnej činnosti

1.   Orgán pre riešenie krízových situácií môže na kupujúceho, ktorý nie je preklenovacou centrálnou protistranou, previesť:

| a) | nástroje vlastníctva vydané centrálnou protistranou, ktorej krízová situácia sa rieši; |
| --- | --- |

a)

nástroje vlastníctva vydané centrálnou protistranou, ktorej krízová situácia sa rieši;

| b) | akékoľvek aktíva, práva, povinnosti alebo záväzky centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši. |
| --- | --- |

b)

akékoľvek aktíva, práva, povinnosti alebo záväzky centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši.

Prevod uvedený v prvom pododseku sa vykoná bez získania súhlasu akcionárov centrálnej protistrany alebo akejkoľvek tretej strany inej než kupujúci, a bez toho, aby sa splnili akékoľvek procesné požiadavky podľa práva týkajúceho sa obchodných spoločností alebo cenných papierov okrem tých, ktoré sú uvedené v článku 41.

2.   Prevod podľa odseku 1 sa vykoná za komerčných podmienok s prihliadnutím na dané okolnosti a v súlade s rámcom Únie pre štátnu pomoc.

Na účely prvého pododseku tohto odseku orgán pre riešenie krízových situácií podnikne všetky primerané kroky na dosiahnutie komerčných podmienok, ktoré by boli v súlade s ocenením vykonaným podľa článku 24 ods. 3.

3.   S výhradou článku 27 ods. 10ide každá protihodnota, ktorú zaplatí kupujúci, v prospech:

| a) | vlastníkov nástrojov vlastníctva, ak sa odpredaj obchodnej činnosti uskutočnil prevodom nástrojov vlastníctva vydaných centrálnou protistranou, ktorej krízová situácia sa rieši, z držiteľov týchto nástrojov na kupujúceho; |
| --- | --- |

a)

vlastníkov nástrojov vlastníctva, ak sa odpredaj obchodnej činnosti uskutočnil prevodom nástrojov vlastníctva vydaných centrálnou protistranou, ktorej krízová situácia sa rieši, z držiteľov týchto nástrojov na kupujúceho;

| b) | centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, ak sa odpredaj obchodnej činnosti uskutočnil prevodom niektorých alebo všetkých aktív alebo záväzkov centrálnej protistrany na kupujúceho; |
| --- | --- |

b)

centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, ak sa odpredaj obchodnej činnosti uskutočnil prevodom niektorých alebo všetkých aktív alebo záväzkov centrálnej protistrany na kupujúceho;

| c) | všetkých zúčtovacích členov, ktorí nezlyhali a ktorým v dôsledku uplatnenia nástrojov riešenia krízovej situácie straty pri riešení krízovej situácie vznikli straty, a to úmerne stratám, ktoré im pri riešení krízovej situácie vznikli. |
| --- | --- |

c)

všetkých zúčtovacích členov, ktorí nezlyhali a ktorým v dôsledku uplatnenia nástrojov riešenia krízovej situácie straty pri riešení krízovej situácie vznikli straty, a to úmerne stratám, ktoré im pri riešení krízovej situácie vznikli.

4.   Alokácia každej protihodnoty zaplatenej kupujúcim v súlade s odsekom 3 tohto článku sa vykoná takto:

| a) | ak nastane udalosť, na ktorú sa vzťahuje postupnosť centrálnej protistrany pri zlyhaní, ako sa stanovuje v článkoch 43 a 45 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, v obrátenom poradí, než v akom sa na základe postupnosti centrálnej protistrany pri zlyhaní pripísali straty, alebo |
| --- | --- |

a)

ak nastane udalosť, na ktorú sa vzťahuje postupnosť centrálnej protistrany pri zlyhaní, ako sa stanovuje v článkoch 43 a 45 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, v obrátenom poradí, než v akom sa na základe postupnosti centrálnej protistrany pri zlyhaní pripísali straty, alebo

| b) | ak nastane udalosť, na ktorú sa nevzťahuje postupnosť centrálnej protistrany pri zlyhaní, ako sa stanovuje v článkoch 43 a 45 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, v obrátenom poradí, než v akom sa straty alokovali v súlade s akýmikoľvek uplatniteľnými pravidlami centrálnej protistrany. |
| --- | --- |

b)

ak nastane udalosť, na ktorú sa nevzťahuje postupnosť centrálnej protistrany pri zlyhaní, ako sa stanovuje v článkoch 43 a 45 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, v obrátenom poradí, než v akom sa straty alokovali v súlade s akýmikoľvek uplatniteľnými pravidlami centrálnej protistrany.

Alokácia akejkoľvek zostávajúcej protihodnoty sa potom vykoná v súlade s prioritou nárokov uplatniteľných v rámci bežného konkurzného konania.

5.   Orgán pre riešenie krízových situácií môže uplatniť právomoc vykonať prevod uvedenú v odseku 1 viac ako raz s cieľom uskutočniť doplnkové prevody nástrojov vlastníctva vydaných centrálnou protistranou alebo prípadne aktív, práv, povinností alebo záväzkov centrálnej protistrany.

6.   Orgán pre riešenie krízových situácií môže so súhlasom kupujúceho previesť aktíva, práva, povinnosti alebo záväzky, ktoré boli prevedené na kupujúceho, späť na centrálnu protistranu, ktorej krízová situácia sa rieši, alebo nástroje vlastníctva späť na ich pôvodných vlastníkov.

Ak orgán pre riešenie krízových situácií využije právomoc vykonať prevod uvedenú v prvom pododseku, centrálna protistrana, ktorej krízová situácia sa rieši, alebo pôvodní vlastníci musia prijať späť všetky takéto aktíva, práva, povinnosti alebo záväzky, či nástroje vlastníctva.

7.   Každý prevod vykonaný podľa odseku 1 sa uskutoční bez ohľadu na to, či kupujúcemu bolo udelené povolenie poskytovať služby a vykonávať činnosti vyplývajúce z takéhoto nadobudnutia.

Ak kupujúcemu nebolo udelené povolenie poskytovať služby a vykonávať činnosti vyplývajúce z takéhoto nadobudnutia, orgán pre riešenie krízových situácií po konzultácii s príslušným orgánom vykoná náležité hĺbkové posúdenie kupujúceho a zabezpečí, aby kupujúci mal odbornú a technickú kapacitu na vykonávanie funkcií kúpenej centrálnej protistrany a aby požiadal o udelenie povolenia čo najskôr, najneskôr však do jedného mesiaca od uplatnenia nástroja odpredaja obchodnej činnosti. Príslušný orgán zabezpečí, aby sa každá takáto žiadosť o povolenie posúdila v zrýchlenom konaní.

8.   Ak z prevodu nástrojov vlastníctva podľa odseku 1 tohto článku vyplynie nadobudnutie alebo zvýšenie kvalifikovaného podielu podľa článku 31 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, príslušný orgán vykoná posúdenie uvedené v tomto článku v takej lehote, aby sa uplatnenie nástroja odpredaja obchodnej činnosti neoneskorilo a aby sa ani nezabránilo dosiahnutiu príslušných cieľov riešenia krízovej situácie prostredníctvom opatrenia na riešenie krízovej situácie.

9.   Ak príslušný orgán nedokončil posúdenie uvedené v odseku 8 k dátumu, ku ktorému nadobudol účinnosť prevod nástrojov vlastníctva, uplatňujú sa tieto ustanovenia:

| a) | prevod nástrojov vlastníctva má okamžitý právny účinok od dátumu, ku ktorému boli prevedené; |
| --- | --- |

a)

prevod nástrojov vlastníctva má okamžitý právny účinok od dátumu, ku ktorému boli prevedené;

| b) | počas lehoty na posúdenie a počas akejkoľvek lehoty na odpredaj stanovenej v písmene f) tohto odseku sa hlasovacie práva kupujúceho spojené s uvedenými nástrojmi vlastníctva pozastavia a udelia sa v plnom rozsahu orgánu pre riešenie krízových situácií, ktorý nemá povinnosť uplatniť ich a ktorý nenesie žiadnu zodpovednosť za ich uplatnenie alebo neuplatnenie s výnimkou prípadov, keď takéto konanie alebo opomenutie predstavuje hrubú nedbanlivosť alebo závažné pochybenie; |
| --- | --- |

b)

počas lehoty na posúdenie a počas akejkoľvek lehoty na odpredaj stanovenej v písmene f) tohto odseku sa hlasovacie práva kupujúceho spojené s uvedenými nástrojmi vlastníctva pozastavia a udelia sa v plnom rozsahu orgánu pre riešenie krízových situácií, ktorý nemá povinnosť uplatniť ich a ktorý nenesie žiadnu zodpovednosť za ich uplatnenie alebo neuplatnenie s výnimkou prípadov, keď takéto konanie alebo opomenutie predstavuje hrubú nedbanlivosť alebo závažné pochybenie;

| c) | počas lehoty na posúdenie a počas akejkoľvek lehoty na odpredaj stanovenej v písmene f) tohto odseku sa akékoľvek sankcie stanovené v článku 22 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 alebo opatrenia za porušenie požiadaviek na nadobudnutie alebo scudzenie kvalifikovaných podielov stanovené v článku 30 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 na takýto prevod neuplatňujú; |
| --- | --- |

c)

počas lehoty na posúdenie a počas akejkoľvek lehoty na odpredaj stanovenej v písmene f) tohto odseku sa akékoľvek sankcie stanovené v článku 22 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 alebo opatrenia za porušenie požiadaviek na nadobudnutie alebo scudzenie kvalifikovaných podielov stanovené v článku 30 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 na takýto prevod neuplatňujú;

| d) | príslušný orgán písomne oznámi orgánu pre riešenie krízových situácií a kupujúcemu výsledok svojho posúdenia v súlade s článkom 32 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 okamžite po dokončení svojho posúdenia; |
| --- | --- |

d)

príslušný orgán písomne oznámi orgánu pre riešenie krízových situácií a kupujúcemu výsledok svojho posúdenia v súlade s článkom 32 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 okamžite po dokončení svojho posúdenia;

| e) | ak príslušný orgán proti prevodu nenamieta, hlasovacie práva spojené s uvedenými nástrojmi vlastníctva sa od oznámenia uvedeného v písmene d) tohto odseku považujú za udelené kupujúcemu v plnom rozsahu; |
| --- | --- |

e)

ak príslušný orgán proti prevodu nenamieta, hlasovacie práva spojené s uvedenými nástrojmi vlastníctva sa od oznámenia uvedeného v písmene d) tohto odseku považujú za udelené kupujúcemu v plnom rozsahu;

| f) | ak príslušný orgán proti prevodu nástrojov vlastníctva namieta, naďalej sa uplatňuje písmeno b) a orgán pre riešenie krízových situácií môže po zohľadnení trhových podmienok stanoviť lehotu na odpredaj, počas ktorej kupujúci takéto nástroje vlastníctva odpredá. |
| --- | --- |

f)

ak príslušný orgán proti prevodu nástrojov vlastníctva namieta, naďalej sa uplatňuje písmeno b) a orgán pre riešenie krízových situácií môže po zohľadnení trhových podmienok stanoviť lehotu na odpredaj, počas ktorej kupujúci takéto nástroje vlastníctva odpredá.

10.   Na účely uplatnenia svojich práv poskytovať služby v súlade s nariadením (EÚ) č. 648/2012 sa kupujúci považuje za pokračovanie centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, a môže naďalej uplatňovať všetky takéto práva, ktoré uplatňovala centrálna protistrana, ktorej krízová situácia sa rieši, vo vzťahu k prevedeným aktívam, právam, povinnostiam alebo záväzkom.

11.   Kupujúcemu uvedenému v odseku 1 sa nebráni v uplatňovaní práv centrálnej protistrany týkajúcich sa členstva v platobných systémoch a systémoch vyrovnania a iných prepojených infraštruktúrach finančného trhu a miestach obchodovania a prístupu do nich za predpokladu, že kupujúci spĺňa kritériá členstva alebo účasti v uvedených systémoch alebo infraštruktúrach alebo miestach obchodovania.

Bez ohľadu na prvý pododsek sa kupujúcemu nesmie odoprieť prístup do platobných systémov a systémov vyrovnania a iných prepojených infraštruktúr finančného trhu a miest obchodovania na základe toho, že kupujúci nemá rating od ratingovej agentúry alebo že daný rating je nižší ako ratingový stupeň požadovaný na udelenie prístupu do uvedených systémov alebo infraštruktúr alebo miest obchodovania.

Ak kupujúci nespĺňa kritériá uvedené v prvom pododseku, môže naďalej uplatňovať práva centrálnej protistrany týkajúce sa členstva v uvedených systémoch a iných infraštruktúrach a miestach obchodovania a prístupu do nich počas lehoty, ktorú stanoví orgán pre riešenie krízových situácií. Uvedená lehota nesmie presiahnuť 12 mesiacov.

12.   Ak nie je v tomto nariadení stanovené inak, akcionári, veritelia, zúčtovací členovia a klienti centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, a ostatné tretie strany, ktorých aktíva, práva, povinnosti alebo záväzky sa neprevádzajú, nemajú žiadne práva na prevedené aktíva, práva, povinnosti alebo záväzky, ani žiadne práva v súvislosti s nimi.

Článok 41

Nástroj odpredaja obchodnej činnosti: procesné požiadavky

1.   Ak orgán pre riešenie krízových situácií uplatňuje nástroj odpredaja obchodnej činnosti vo vzťahu k centrálnej protistrane, verejne oznámi dostupnosť aktív, práv, povinností, záväzkov alebo nástrojov vlastníctva určených na prevod alebo prijme opatrenia na ich ponúkanie na trhu. Súbory práv, aktív, povinností a záväzkov sa môžu na trhu ponúkať oddelene.

2.   Bez toho, aby tým bol dotknutý rámec Únie pre štátnu pomoc, ak je to uplatniteľné, sa ponúkanie na trhu uvedené v odseku 1 vykonáva v súlade s týmito kritériami:

| a) | je čo najtransparentnejšie a významne neskresľuje aktíva, práva, povinnosti, záväzky alebo nástroje vlastníctva centrálnej protistrany so zreteľom na okolnosti a najmä so zreteľom na potrebu zachovať finančnú stabilitu; |
| --- | --- |

a)

je čo najtransparentnejšie a významne neskresľuje aktíva, práva, povinnosti, záväzky alebo nástroje vlastníctva centrálnej protistrany so zreteľom na okolnosti a najmä so zreteľom na potrebu zachovať finančnú stabilitu;

| b) | nenáležite neuprednostňuje ani nediskriminuje potenciálnych kupujúcich; |
| --- | --- |

b)

nenáležite neuprednostňuje ani nediskriminuje potenciálnych kupujúcich;

| c) | nepredstavuje konflikt záujmov; |
| --- | --- |

c)

nepredstavuje konflikt záujmov;

| d) | zohľadňuje potrebu uplatniť opatrenie na rýchle riešenie krízovej situácie a |
| --- | --- |

d)

zohľadňuje potrebu uplatniť opatrenie na rýchle riešenie krízovej situácie a

| e) | v čo najväčšej miere sa zameriava na maximalizáciu predajnej ceny dotknutých nástrojov vlastníctva, aktív, práv, povinností alebo záväzkov. |
| --- | --- |

e)

v čo najväčšej miere sa zameriava na maximalizáciu predajnej ceny dotknutých nástrojov vlastníctva, aktív, práv, povinností alebo záväzkov.

Kritériá uvedené v prvom pododseku nebránia orgánu pre riešenie krízových situácií vo vyhľadávaní konkrétnych potenciálnych kupujúcich.

3.   Odchylne od odsekov 1 a 2 môže orgán pre riešenie krízových situácií uplatniť nástroj odpredaja obchodnej činnosti bez toho, aby sa dodržala požiadavka ponúkania na trhu, alebo môže ponúkať na trhu aktíva, práva, povinnosti, záväzky alebo nástroje vlastníctva, ak usúdi, že dodržanie tejto požiadavky alebo splnenie týchto kritérií by pravdepodobne narušilo dosiahnutie jedného alebo viacerých cieľov riešenia krízovej situácie, okrem iného spôsobením významného ohrozenia finančnej stability.

Oddiel 5

Oddiel 5

Nástroj preklenovacej centrálnej protistrany

Nástroj preklenovacej centrálnej protistrany

Článok 42

Nástroj preklenovacej centrálnej protistrany

1.   Orgán pre riešenie krízových situácií môže na preklenovaciu centrálnu protistranu previesť:

| a) | nástroje vlastníctva vydané centrálnou protistranou, ktorej krízová situácia sa rieši; |
| --- | --- |

a)

nástroje vlastníctva vydané centrálnou protistranou, ktorej krízová situácia sa rieši;

| b) | akékoľvek aktíva, práva, povinnosti alebo záväzky centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši. |
| --- | --- |

b)

akékoľvek aktíva, práva, povinnosti alebo záväzky centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši.

Prevod uvedený v prvom pododseku sa vykoná bez získania súhlasu akcionárov centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, alebo akejkoľvek tretej strany inej než preklenovacia centrálna protistrana, a bez toho, aby sa splnili akékoľvek procesné požiadavky podľa práva týkajúceho sa obchodných spoločností alebo cenných papierov okrem tých, ktoré sú uvedené v článku 43.

2.   Preklenovacia centrálna protistrana je právnická osoba, ktorá:

| a) | je kontrolovaná orgánom pre riešenie krízových situácií a úplne alebo čiastočne vlastnená jedným alebo viacerými orgánmi verejnej moci, medzi ktoré môže patriť orgán pre riešenie krízových situácií, a |
| --- | --- |

a)

je kontrolovaná orgánom pre riešenie krízových situácií a úplne alebo čiastočne vlastnená jedným alebo viacerými orgánmi verejnej moci, medzi ktoré môže patriť orgán pre riešenie krízových situácií, a

| b) | je zriadená alebo využívaná na účely prijatia a držby niektorých alebo všetkých nástrojov vlastníctva vydaných centrálnou protistranou, ktorej krízová situácia sa rieši, alebo niektorých či všetkých aktív, práv, povinností a záväzkov centrálnej protistrany s cieľom zachovať zásadné funkcie centrálnej protistrany a následne ju predať. |
| --- | --- |

b)

je zriadená alebo využívaná na účely prijatia a držby niektorých alebo všetkých nástrojov vlastníctva vydaných centrálnou protistranou, ktorej krízová situácia sa rieši, alebo niektorých či všetkých aktív, práv, povinností a záväzkov centrálnej protistrany s cieľom zachovať zásadné funkcie centrálnej protistrany a následne ju predať.

3.   Orgán pre riešenie krízových situácií pri uplatňovaní nástroja preklenovacej centrálnej protistrany zabezpečí, aby celková hodnota záväzkov a povinností prevedených na preklenovaciu centrálnu protistranu nepresiahla celkovú hodnotu práv a aktív prevedených z centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši.

4.   S výhradou článku 27 ods. 10 ide každá protihodnota, ktorú zaplatí preklenovacia centrálna protistrana, v prospech:

| a) | vlastníkov nástrojov vlastníctva, ak sa prevod na preklenovaciu centrálnu protistranu uskutočnil prevodom nástrojov vlastníctva vydaných centrálnou protistranou, ktorej krízová situácia sa rieši, z držiteľov týchto nástrojov na preklenovaciu centrálnu protistranu; |
| --- | --- |

a)

vlastníkov nástrojov vlastníctva, ak sa prevod na preklenovaciu centrálnu protistranu uskutočnil prevodom nástrojov vlastníctva vydaných centrálnou protistranou, ktorej krízová situácia sa rieši, z držiteľov týchto nástrojov na preklenovaciu centrálnu protistranu;

| b) | centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, ak sa prevod na preklenovaciu centrálnu protistranu uskutočnil prevodom niektorých alebo všetkých aktív alebo záväzkov tejto centrálnej protistrany na preklenovaciu centrálnu protistranu; |
| --- | --- |

b)

centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, ak sa prevod na preklenovaciu centrálnu protistranu uskutočnil prevodom niektorých alebo všetkých aktív alebo záväzkov tejto centrálnej protistrany na preklenovaciu centrálnu protistranu;

| c) | všetkých zúčtovacích členov, ktorí nezlyhali a ktorým v dôsledku uplatnenia nástrojov riešenia krízovej situácie pri riešení krízovej situácie vznikli straty, a to úmerne ich stratám pri riešení krízovej situácie. |
| --- | --- |

c)

všetkých zúčtovacích členov, ktorí nezlyhali a ktorým v dôsledku uplatnenia nástrojov riešenia krízovej situácie pri riešení krízovej situácie vznikli straty, a to úmerne ich stratám pri riešení krízovej situácie.

5.   Alokácia každej protihodnoty zaplatenej preklenovacou centrálnou protistranou v súlade s odsekom 4 tohto článku sa vykoná takto:

| a) | ak nastane udalosť, na ktorú sa vzťahuje postupnosť centrálnej protistrany pri zlyhaní, ako sa stanovuje v článkoch 43 a 45 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, v obrátenom poradí, než v akom sa na základe postupnosti centrálnej protistrany pri zlyhaní pripísali straty, alebo |
| --- | --- |

a)

ak nastane udalosť, na ktorú sa vzťahuje postupnosť centrálnej protistrany pri zlyhaní, ako sa stanovuje v článkoch 43 a 45 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, v obrátenom poradí, než v akom sa na základe postupnosti centrálnej protistrany pri zlyhaní pripísali straty, alebo

| b) | ak nastane udalosť, na ktorú sa nevzťahuje postupnosť centrálnej protistrany pri zlyhaní, ako sa stanovuje v článkoch 43 a 45 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, v obrátenom poradí, než v akom sa straty alokovali v súlade s akýmikoľvek uplatniteľnými pravidlami centrálnej protistrany. |
| --- | --- |

b)

ak nastane udalosť, na ktorú sa nevzťahuje postupnosť centrálnej protistrany pri zlyhaní, ako sa stanovuje v článkoch 43 a 45 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, v obrátenom poradí, než v akom sa straty alokovali v súlade s akýmikoľvek uplatniteľnými pravidlami centrálnej protistrany.

Alokácia akejkoľvek zostávajúcej protihodnoty sa vykoná v súlade s prioritou nárokov uplatniteľných v rámci bežného konkurzného konania.

6.   Orgán pre riešenie krízových situácií môže uplatniť právomoc vykonať prevod uvedenú v odseku 1 viac ako jeden raz s cieľom uskutočniť doplnkové prevody nástrojov vlastníctva vydaných centrálnou protistranou alebo jej aktív, práv, povinností alebo záväzkov.

7.   Orgán pre riešenie krízových situácií môže práva, povinnosti, aktíva alebo záväzky, ktoré boli prevedené na preklenovaciu centrálnu protistranu, previesť späť na centrálnu protistranu, ktorej krízová situácia sa rieši, alebo nástroje vlastníctva späť na ich pôvodných vlastníkov, ak je tento prevod výslovne uvedený v nástroji, ktorým sa prevod podľa odseku 1 vykonal.

Ak orgán pre riešenie krízových situácií využije právomoc vykonať prevod uvedenú v prvom pododseku, centrálna protistrana, ktorej krízová situácia sa rieši, alebo pôvodní vlastníci sú povinní prijať späť všetky takéto aktíva, práva, povinnosti alebo záväzky, či nástroje vlastníctva za predpokladu, že sú splnené podmienky stanovené v tomto odseku prvom pododseku alebo v odseku 8.

8.   Ak konkrétne nástroje vlastníctva, aktíva, práva, povinnosti alebo záväzky nepatria do tried nástrojov vlastníctva, aktív, práv, povinností alebo záväzkov špecifikovaných v nástroji, ktorým sa prevod vykonal, alebo ak nespĺňajú podmienky týkajúce sa ich prevodu, orgán pre riešenie krízových situácií ich môže previesť z preklenovacej centrálnej protistrany späť na centrálnu protistranu, ktorej krízová situácia sa rieši, alebo na pôvodných vlastníkov.

9.   Prevod uvedený v odsekoch 7 a 8 sa môže uskutočniť kedykoľvek a musí spĺňať všetky ostatné podmienky uvedené v nástroji, ktorým sa vykonal prevod na relevantný účel.

10.   Orgán pre riešenie krízových situácií môže previesť nástroje vlastníctva alebo aktíva, práva, povinnosti alebo záväzky z preklenovacej centrálnej protistrany na tretiu stranu.

11.   Na účely uplatnenia svojich práv poskytovať služby v súlade s nariadením (EÚ) č. 648/2012 sa preklenovacia centrálna protistrana považuje za pokračovanie centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, a môže naďalej uplatňovať všetky takéto práva, ktoré uplatňovala centrálna protistrana, ktorej krízová situácia sa rieši, vo vzťahu k prevedeným aktívam, právam, povinnostiam alebo záväzkom.

Orgány pre riešenie krízových situácií môžu na akékoľvek iné účely požadovať, aby sa preklenovacia centrálna protistrana považovala za pokračovanie centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, a aby mohla naďalej uplatňovať akékoľvek právo, ktoré uplatňovala centrálna protistrana, ktorej krízová situácia sa rieši, vo vzťahu k prevedeným aktívam, právam, povinnostiam alebo záväzkom.

12.   Preklenovacej centrálnej protistrane sa nebráni v uplatňovaní práv centrálnej protistrany týkajúcich sa členstva v platobných systémoch a systémoch vyrovnania a iných prepojených infraštruktúrach finančného trhu a miestach obchodovania a prístupu do nich za predpokladu, že spĺňa kritériá členstva alebo účasti v uvedených systémoch alebo infraštruktúrach finančného trhu alebo miestach obchodovania.

Bez ohľadu na prvý pododsek sa preklenovacej centrálnej protistrane nesmie odoprieť prístup do platobných systémov a systémov vyrovnania a iných prepojených infraštruktúr finančného trhu a miest obchodovania na základe toho, že preklenovacia centrálna protistrana nemá rating od ratingovej agentúry alebo že daný rating je nižší ako ratingový stupeň požadovaný na udelenie prístupu do uvedených systémov alebo infraštruktúr alebo miest obchodovania.

Ak preklenovacia centrálna protistrana nespĺňa kritériá uvedené v prvom pododseku, môže naďalej uplatňovať práva centrálnej protistrany týkajúce sa členstva v uvedených systémoch a iných infraštruktúrach a miestach obchodovania a prístupu do nich počas lehoty, ktorú stanoví orgán pre riešenie krízových situácií. Uvedená lehota nesmie presiahnuť 12 mesiacov.

13.   Akcionári, veritelia, zúčtovací členovia a klienti centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, a iné tretie strany, ktorých aktíva, práva, povinnosti alebo záväzky sa neprevádzajú na preklenovaciu centrálnu protistranu, nemajú žiadne práva na aktíva, práva, povinnosti alebo záväzky prevedené na preklenovaciu centrálnu protistranu alebo vo vzťahu k nim, ani voči jej rade alebo vrcholovému manažmentu.

14.   Preklenovacia centrálna protistrana nemá žiadnu povinnosť ani zodpovednosť voči akcionárom alebo veriteľom centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, a rada ani vrcholový manažment preklenovacej centrálnej protistrany nemajú voči týmto akcionárom alebo veriteľom žiadnu zodpovednosť za konania a opomenutia počas výkonu svojich funkcií s výnimkou prípadov, keď príslušné konanie alebo opomenutie predstavuje v súlade s platným vnútroštátnym právom hrubú nedbanlivosť alebo závažné porušenie povinností.

Článok 43

Preklenovacia centrálna protistrana: procesné požiadavky

1.   Preklenovacia centrálna protistrana musí spĺňať všetky tieto požiadavky:

| a) | preklenovacia centrálna protistrana požiada o súhlas orgánu pre riešenie krízových situácií vo všetkých týchto prípadoch týkajúcich sa:






  i) | pravidiel zakladania preklenovacej centrálnej protistrany; |
| --- | --- | --- |

a)

preklenovacia centrálna protistrana požiada o súhlas orgánu pre riešenie krízových situácií vo všetkých týchto prípadoch týkajúcich sa:

i)

pravidiel zakladania preklenovacej centrálnej protistrany;

| ii) | členov rady preklenovacej centrálnej protistrany, ak títo členovia nie sú priamo vymenovaní orgánom pre riešenie krízových situácií; |
| --- | --- |

ii)

členov rady preklenovacej centrálnej protistrany, ak títo členovia nie sú priamo vymenovaní orgánom pre riešenie krízových situácií;

| iii) | zodpovedností a odmien členov rady preklenovacej centrálnej protistrany, ak odmeny a zodpovednosti neurčuje orgán pre riešenie krízových situácií, a |
| --- | --- |

iii)

zodpovedností a odmien členov rady preklenovacej centrálnej protistrany, ak odmeny a zodpovednosti neurčuje orgán pre riešenie krízových situácií, a

| iv) | stratégie a rizikového profilu preklenovacej centrálnej protistrany, a |
| --- | --- |

iv)

stratégie a rizikového profilu preklenovacej centrálnej protistrany, a

| b) | preklenovacia centrálna protistrana preberá povolenia centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, poskytovať služby alebo vykonávať činnosti vyplývajúce z prevodu uvedeného v článku 42 ods. 1 tohto nariadenia v súlade s nariadením (EÚ) č. 648/2012. |
| --- | --- |

b)

preklenovacia centrálna protistrana preberá povolenia centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, poskytovať služby alebo vykonávať činnosti vyplývajúce z prevodu uvedeného v článku 42 ods. 1 tohto nariadenia v súlade s nariadením (EÚ) č. 648/2012.

Bez ohľadu na ustanovenia prvého pododseku písm. b), a ak je to potrebné na splnenie cieľov riešenia krízovej situácie, preklenovacej centrálnej protistrane môže byť udelené povolenie bez toho, aby bola v krátkom časovom období na začiatku svojej prevádzky v súlade s nariadením (EÚ) č. 648/2012. Na tento účel predloží orgán pre riešenie krízových situácií príslušnému orgánu žiadosť o takéto povolenie. Ak príslušný orgán rozhodne udeliť takéto povolenie, určí lehotu, počas ktorej je preklenovacia centrálna protistrana oslobodená od povinnosti spĺňať požiadavky nariadenia (EÚ) č. 648/2012. Uvedená lehota nesmie presiahnuť 12 mesiacov. Počas uvedeného obdobia sa preklenovacia centrálna protistrana považuje za kvalifikovanú centrálnu protistranu, ako je vymedzená v článku 4 ods. 1 bodu 88 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 na účely uvedeného nariadenia.

Bez ohľadu na lehotu uvedenú v druhom pododseku sa oslobodenie v prípade prudenciálnych požiadaviek podľa hlavy IV kapitoly 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 vzťahuje iba na obdobie najviac troch mesiacov. Ak je to potrebné na dosiahnutie cieľov riešenia krízovej situácie, môže sa platnosť tohto oslobodenia predĺžiť o jedno alebo dve ďalšie obdobia trvajúce najviac tri mesiace.

2.   S výhradou akýchkoľvek obmedzení uložených v súlade s pravidlami Únie alebo jednotlivých štátov v oblasti hospodárskej súťaže manažment preklenovacej centrálnej protistrany prevádzkuje preklenovaciu centrálnu protistranu s cieľom zachovať kontinuitu zásadných funkcií preklenovacej centrálnej protistrany a predať preklenovaciu centrálnu protistranu alebo akékoľvek jej aktíva, práva, povinnosti alebo záväzky jednému alebo viacerým kupujúcim zo súkromného sektora. Tento predaj sa uskutoční, keď nastanú vhodné trhové podmienky, a v lehote uvedenej v odseku 5 alebo prípadne v odseku 6.

3.   Orgán pre riešenie krízových situácií prijme rozhodnutie, že preklenovacia centrálna protistrana už viac nie je preklenovacou centrálnou protistranou v zmysle článku 42 ods. 2, v ktoromkoľvek z týchto prípadov:

| a) | splnia sa ciele riešenia krízovej situácie; |
| --- | --- |

a)

splnia sa ciele riešenia krízovej situácie;

| b) | preklenovacia centrálna protistrana sa zlúči s iným subjektom; |
| --- | --- |

b)

preklenovacia centrálna protistrana sa zlúči s iným subjektom;

| c) | preklenovacia centrálna protistrana prestane spĺňať požiadavky stanovené v článku 42 ods. 2; |
| --- | --- |

c)

preklenovacia centrálna protistrana prestane spĺňať požiadavky stanovené v článku 42 ods. 2;

| d) | preklenovacia centrálna protistrana alebo v podstate všetky jej aktíva, práva, povinnosti alebo záväzky sa v súlade s odsekmi 2 a 4 tohto článku predali; |
| --- | --- |

d)

preklenovacia centrálna protistrana alebo v podstate všetky jej aktíva, práva, povinnosti alebo záväzky sa v súlade s odsekmi 2 a 4 tohto článku predali;

| e) | uplynie lehota uvedená v odseku 5 tohto článku, alebo prípadne v odseku 6 tohto článku; |
| --- | --- |

e)

uplynie lehota uvedená v odseku 5 tohto článku, alebo prípadne v odseku 6 tohto článku;

| f) | zmluvy zúčtované preklenovacou centrálnou protistranou sa vyrovnali, skončila sa ich platnosť alebo boli zavreté, a práva a povinnosti centrálnej protistrany týkajúce sa týchto zmlúv sú tým v plnej miere vykonané. |
| --- | --- |

f)

zmluvy zúčtované preklenovacou centrálnou protistranou sa vyrovnali, skončila sa ich platnosť alebo boli zavreté, a práva a povinnosti centrálnej protistrany týkajúce sa týchto zmlúv sú tým v plnej miere vykonané.

4.   Pred predajom preklenovacej centrálnej protistrany alebo jej aktív, práv, povinností alebo záväzkov orgán pre riešenie krízových situácií verejne oznámi dostupnosť prvkov určených na predaj a zabezpečí, aby sa otvorene a transparentne ponúkali na trhu a aby sa významne neskreslili.

Orgán pre riešenie krízových situácií vykoná predaj uvedený v prvom pododseku za komerčných podmienok a nesmie potenciálnych kupujúcich nenáležite zvýhodniť ani diskriminovať.

5.   Orgán pre riešenie krízových situácií ukončí prevádzku preklenovacej centrálnej protistrany dva roky od dátumu uskutočnenia posledného prevodu z centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši.

Ak orgán pre riešenie krízových situácií ukončí prevádzku preklenovacej centrálnej protistrany, požiada príslušný orgán, aby preklenovacej centrálnej protistrane odňal povolenie.

6.   Orgán pre riešenie krízových situácií môže lehotu uvedenú v odseku 5 predĺžiť o jedno alebo viacero ďalších jednoročných období, ak je predĺženie potrebné na dosiahnutie výsledkov uvedených v odseku 3 písm. a) až d).

Rozhodnutie o predĺžení obdobia uvedeného v odseku 5 sa zdôvodní a musí obsahovať podrobné posúdenie situácie preklenovacej centrálnej protistrany vo vzťahu k príslušným trhovým podmienkam a výhľadom trhu.

7.   Ak sa prevádzky preklenovacej centrálnej protistrany ukončia za okolností uvedených v odseku 3 písm. d) alebo e), preklenovacia centrálna protistrana sa zlikviduje v rámci bežného konkurzného konania.

Ak nie je v tomto nariadení ustanovené inak, všetky výnosy dosiahnuté v dôsledku ukončenia prevádzky preklenovacej centrálnej protistrany idú v prospech jej akcionárov.

Ak sa preklenovacia centrálna protistrana využíva na prevod aktív a záväzkov viac než jednej centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, výnosy uvedené v druhom pododseku sa prideľujú vo vzťahu k aktívam a záväzkom prevedeným z každej centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši.

Oddiel 6

Oddiel 6

Dodatočné mechanizmy financovania

Dodatočné mechanizmy financovania

Článok 44

Alternatívne prostriedky financovania

Orgán pre riešenie krízových situácií môže uzatvárať zmluvy na výpožičky alebo získanie iných foriem finančnej podpory, a to aj z predfinancovaných zdrojov dostupných v akýchkoľvek nevyčerpaných fondoch pre prípad zlyhania centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, ak je to potrebné na splnenie dočasných potrieb na zvýšenie likvidity s cieľom zabezpečiť účinné uplatňovanie nástrojov riešenia krízových situácií.

Oddiel 7

Oddiel 7

Vládne stabilizačné nástroje

Vládne stabilizačné nástroje

Článok 45

Vládne nástroje na stabilizáciu financií

1.   Vo veľmi výnimočnej situácii systémového rizika môžu členské štáty uplatniť vládne stabilizačné nástroje v súlade s článkami 46 a 47 s cieľom vyriešiť krízovú situáciu centrálnej protistrany iba vtedy, ak sú splnené tieto podmienky:

| a) | na splnenie cieľov riešenia krízovej situácie uvedených v článku 21 je potrebná finančná podpora; |
| --- | --- |

a)

na splnenie cieľov riešenia krízovej situácie uvedených v článku 21 je potrebná finančná podpora;

| b) | finančná podpora sa použije iba ako posledná možnosť v súlade s odsekom 3 tohto článku po tom, ako sa posúdia a v maximálnej možnej miere využijú všetky nástroje riešenia krízových situácií, pričom sa zachová finančná stabilita; |
| --- | --- |

b)

finančná podpora sa použije iba ako posledná možnosť v súlade s odsekom 3 tohto článku po tom, ako sa posúdia a v maximálnej možnej miere využijú všetky nástroje riešenia krízových situácií, pričom sa zachová finančná stabilita;

| c) | finančná podpora je časovo obmedzená; |
| --- | --- |

c)

finančná podpora je časovo obmedzená;

| d) | finančná podpora je v súlade s rámcom Únie pre štátnu pomoc a |
| --- | --- |

d)

finančná podpora je v súlade s rámcom Únie pre štátnu pomoc a

| e) | členský štát vopred vymedzil spôsobom, ktorý je v súlade s rámcom Únie pre štátnu pomoc, komplexné a dôveryhodné mechanizmy na spätné získanie použitých verejných finančných prostriedkov v primeranom časovom období a v súlade s článkom 27 ods. 10 v rozsahu, v akom sa nezískali späť prostredníctvom predaja súkromným kupujúcim v súlade s článkom 46 ods. 3 alebo článkom 47 ods. 2. |
| --- | --- |

e)

členský štát vopred vymedzil spôsobom, ktorý je v súlade s rámcom Únie pre štátnu pomoc, komplexné a dôveryhodné mechanizmy na spätné získanie použitých verejných finančných prostriedkov v primeranom časovom období a v súlade s článkom 27 ods. 10 v rozsahu, v akom sa nezískali späť prostredníctvom predaja súkromným kupujúcim v súlade s článkom 46 ods. 3 alebo článkom 47 ods. 2.

Uplatnenie vládnych stabilizačných nástrojov sa vykonáva v súlade s vnútroštátnym právom pod vedením príslušného ministerstva alebo vlády v úzkej spolupráci s orgánom pre riešenie krízových situácií, alebo pod vedením orgánu pre riešenie krízových situácií.

2.   Na uplatnenie vládnych nástrojov na stabilizáciu financií príslušné ministerstvá alebo vlády musia mať relevantné právomoci riešiť krízové situácie uvedené v článkoch 48 až 58 a musia zabezpečiť, aby sa dodržiavali články 52, 54 a 72.

3.   Uplatňovanie vládnych nástrojov na stabilizáciu financií sa považuje za poslednú možnosť na účely odseku 1 písm. b), ak je splnená aspoň jedna z týchto podmienok:

| a) | príslušné ministerstvo alebo vláda a orgán pre riešenie krízových situácií po konzultácii s centrálnou bankou a príslušným orgánom určia, že uplatnenie zostávajúcich nástrojov riešenia krízových situácií by nepostačovalo na to, aby sa zabránilo významnému nepriaznivému účinku na finančný systém; |
| --- | --- |

a)

príslušné ministerstvo alebo vláda a orgán pre riešenie krízových situácií po konzultácii s centrálnou bankou a príslušným orgánom určia, že uplatnenie zostávajúcich nástrojov riešenia krízových situácií by nepostačovalo na to, aby sa zabránilo významnému nepriaznivému účinku na finančný systém;

| b) | príslušné ministerstvo alebo vláda a orgán pre riešenie krízových situácií určia, že uplatnenie zostávajúcich nástrojov riešenia krízových situácií by nepostačovalo na ochranu verejného záujmu, ak centrálna protistrana už predtým dostala mimoriadnu pomoc na zvýšenie likvidity od centrálnej banky; |
| --- | --- |

b)

príslušné ministerstvo alebo vláda a orgán pre riešenie krízových situácií určia, že uplatnenie zostávajúcich nástrojov riešenia krízových situácií by nepostačovalo na ochranu verejného záujmu, ak centrálna protistrana už predtým dostala mimoriadnu pomoc na zvýšenie likvidity od centrálnej banky;

| c) | v súvislosti s nástrojom dočasného verejného vlastníctva príslušné ministerstvo alebo vláda po konzultácii s príslušným orgánom a orgánom pre riešenie krízových situácií určí, že uplatnenie zostávajúcich nástrojov riešenia krízových situácií by nepostačovalo na ochranu verejného záujmu, ak centrálna protistrana už predtým dostala verejnú kapitálovú podporu prostredníctvom nástroja kapitálovej podpory. |
| --- | --- |

c)

v súvislosti s nástrojom dočasného verejného vlastníctva príslušné ministerstvo alebo vláda po konzultácii s príslušným orgánom a orgánom pre riešenie krízových situácií určí, že uplatnenie zostávajúcich nástrojov riešenia krízových situácií by nepostačovalo na ochranu verejného záujmu, ak centrálna protistrana už predtým dostala verejnú kapitálovú podporu prostredníctvom nástroja kapitálovej podpory.

Článok 46

Nástroj verejnej kapitálovej podpory

1.   Verejná finančná podpora sa môže poskytnúť na rekapitalizáciu centrálnej protistrany výmenou za nástroje vlastníctva.

2.   Centrálne protistrany, v prípade ktorých sa použil nástroj verejnej kapitálovej podpory, sú riadené na komerčnom a profesionálnom základe.

3.   Nástroje vlastníctva uvedené v odseku 1 sa predajú súkromnému kupujúcemu, hneď ako to komerčné a finančné okolnosti umožnia.

Článok 47

Dočasný nástroj verejného vlastníctva

1.   Centrálna protistrana môže byť prevzatá do dočasného verejného vlastníctva prostredníctvom jedného alebo viacerých prevodných príkazov týkajúcich sa nástrojov vlastníctva vykonaných členským štátom na nadobúdateľa, ktorý je buď:

| a) | nominant členského štátu; alebo |
| --- | --- |

a)

nominant členského štátu; alebo

| b) | spoločnosť v plnom vlastníctve členského štátu. |
| --- | --- |

b)

spoločnosť v plnom vlastníctve členského štátu.

2.   Centrálne protistrany, v prípade ktorých sa použil nástroj dočasného verejného vlastníctva, sa riadia na komerčnom a profesionálnom základe a so zreteľom na možnosť nahradenia nákladov na riešenie krízovej situácie sa predajú súkromnému kupujúcemu, hneď ako to komerčné a finančné okolnosti umožnia. Pri určení načasovania predaja centrálnej protistrany sa zohľadní finančná situácia a príslušné trhové podmienky.

KAPITOLA IV

KAPITOLA IV

Právomoci riešiť krízové situácie

Právomoci riešiť krízové situácie

Článok 48

Všeobecné právomoci

1.   Orgán pre riešenie krízových situácií má všetky právomoci potrebné na účinné uplatňovanie nástrojov riešenia krízových situácií, medzi ktoré patria aj všetky tieto právomoci:

| a) | požadovať od akejkoľvek osoby, aby poskytla orgánu pre riešenie krízových situácií informácie, ktoré požaduje na rozhodnutie o opatrení na riešenie krízovej situácie a jeho prípravu vrátane aktualizácie a doplnenia informácií poskytnutých v pláne riešenia krízových situácií alebo požadovaných prostredníctvom kontrol na mieste; |
| --- | --- |

a)

požadovať od akejkoľvek osoby, aby poskytla orgánu pre riešenie krízových situácií informácie, ktoré požaduje na rozhodnutie o opatrení na riešenie krízovej situácie a jeho prípravu vrátane aktualizácie a doplnenia informácií poskytnutých v pláne riešenia krízových situácií alebo požadovaných prostredníctvom kontrol na mieste;

| b) | prevziať kontrolu nad centrálnou protistranou, ktorej krízová situácia sa rieši, a vykonávať všetky práva a právomoci zverené držiteľom nástrojov vlastníctva a rade centrálnej protistrany vrátane práv a právomocí v rámci prevádzkových pravidiel centrálnej protistrany; |
| --- | --- |

b)

prevziať kontrolu nad centrálnou protistranou, ktorej krízová situácia sa rieši, a vykonávať všetky práva a právomoci zverené držiteľom nástrojov vlastníctva a rade centrálnej protistrany vrátane práv a právomocí v rámci prevádzkových pravidiel centrálnej protistrany;

| c) | prevádzať nástroje vlastníctva vydané centrálnou protistranou, ktorej krízová situácia sa rieši; |
| --- | --- |

c)

prevádzať nástroje vlastníctva vydané centrálnou protistranou, ktorej krízová situácia sa rieši;

| d) | previesť na iný subjekt – s jeho súhlasom – práva, aktíva, povinnosti alebo záväzky centrálnej protistrany; |
| --- | --- |

d)

previesť na iný subjekt – s jeho súhlasom – práva, aktíva, povinnosti alebo záväzky centrálnej protistrany;

| e) | znížiť, a to až na nulu, istinu alebo splatnú neuhradenú sumu v súvislosti s dlhovými nástrojmi alebo inými nezabezpečenými záväzkami centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši; |
| --- | --- |

e)

znížiť, a to až na nulu, istinu alebo splatnú neuhradenú sumu v súvislosti s dlhovými nástrojmi alebo inými nezabezpečenými záväzkami centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši;

| f) | vykonať konverziu dlhových nástrojov alebo iných nezabezpečených záväzkov centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, na nástroje vlastníctva danej centrálnej protistrany alebo preklenovacej centrálnej protistrany, na ktorú sa previedli aktíva, práva, povinnosti alebo záväzky centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši; |
| --- | --- |

f)

vykonať konverziu dlhových nástrojov alebo iných nezabezpečených záväzkov centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, na nástroje vlastníctva danej centrálnej protistrany alebo preklenovacej centrálnej protistrany, na ktorú sa previedli aktíva, práva, povinnosti alebo záväzky centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši;

| g) | zrušiť dlhové nástroje vydané centrálnou protistranou, ktorej krízová situácia sa rieši; |
| --- | --- |

g)

zrušiť dlhové nástroje vydané centrálnou protistranou, ktorej krízová situácia sa rieši;

| h) | znížiť, a to až na nulu, menovitú hodnotu nástrojov vlastníctva centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, a zrušiť takéto nástroje vlastníctva; |
| --- | --- |

h)

znížiť, a to až na nulu, menovitú hodnotu nástrojov vlastníctva centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, a zrušiť takéto nástroje vlastníctva;

| i) | požadovať, aby centrálna protistrana, ktorej krízová situácia sa rieši, vydala nové nástroje vlastníctva vrátane prioritných akcií a podmienených konvertibilných nástrojov; |
| --- | --- |

i)

požadovať, aby centrálna protistrana, ktorej krízová situácia sa rieši, vydala nové nástroje vlastníctva vrátane prioritných akcií a podmienených konvertibilných nástrojov;

| j) | v súvislosti s dlhovými nástrojmi a inými záväzkami centrálnej protistrany zmeniť alebo upraviť ich splatnosť, zmeniť výšku splatných úrokov, alebo zmeniť dátum splatnosti daného úroku, a to aj prostredníctvom dočasného pozastavenia platby; |
| --- | --- |

j)

v súvislosti s dlhovými nástrojmi a inými záväzkami centrálnej protistrany zmeniť alebo upraviť ich splatnosť, zmeniť výšku splatných úrokov, alebo zmeniť dátum splatnosti daného úroku, a to aj prostredníctvom dočasného pozastavenia platby;

| k) | zavrieť a ukončiť finančné zmluvy; |
| --- | --- |

k)

zavrieť a ukončiť finančné zmluvy;

| l) | odvolať alebo vymeniť radu a vrcholový manažment centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši; |
| --- | --- |

l)

odvolať alebo vymeniť radu a vrcholový manažment centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši;

| m) | požadovať od príslušného orgánu, aby včas posúdil kupujúceho, ktorý nadobúda kvalifikovaný podiel, a to odchylne od lehôt stanovených v článku 31 nariadenia (EÚ) č. 648/2012; |
| --- | --- |

m)

požadovať od príslušného orgánu, aby včas posúdil kupujúceho, ktorý nadobúda kvalifikovaný podiel, a to odchylne od lehôt stanovených v článku 31 nariadenia (EÚ) č. 648/2012;

| n) | znížiť, a to až na nulu, sumu variačnej marže splatnú zúčtovaciemu členovi centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši; |
| --- | --- |

n)

znížiť, a to až na nulu, sumu variačnej marže splatnú zúčtovaciemu členovi centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši;

| o) | prevádzať otvorené pozície a všetky súvisiace aktíva vrátane príslušných dohôd o finančnej záruke s prevodom vlastníckeho práva a záložných dohôd o finančnej záruke, dohôd o vzájomnom započítaní a dohôd o čistom zúčtovaní, z účtu zúčtovacieho člena, ktorý zlyhal, na zúčtovacieho člena, ktorý nezlyhal, spôsobom, ktorý je v súlade s článkom 48 nariadenia (EÚ) č. 648/2012; |
| --- | --- |

o)

prevádzať otvorené pozície a všetky súvisiace aktíva vrátane príslušných dohôd o finančnej záruke s prevodom vlastníckeho práva a záložných dohôd o finančnej záruke, dohôd o vzájomnom započítaní a dohôd o čistom zúčtovaní, z účtu zúčtovacieho člena, ktorý zlyhal, na zúčtovacieho člena, ktorý nezlyhal, spôsobom, ktorý je v súlade s článkom 48 nariadenia (EÚ) č. 648/2012;

| p) | vymáhať akékoľvek existujúce a nesplatené zmluvné záväzky zúčtovacích členov centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, alebo v prípade, že je to nevyhnutné na dosiahnutie cieľov riešenia krízovej situácie, upustiť od vymáhania takýchto zmluvných záväzkov alebo sa inak odchýliť od prevádzkových pravidiel centrálnej protistrany; |
| --- | --- |

p)

vymáhať akékoľvek existujúce a nesplatené zmluvné záväzky zúčtovacích členov centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, alebo v prípade, že je to nevyhnutné na dosiahnutie cieľov riešenia krízovej situácie, upustiť od vymáhania takýchto zmluvných záväzkov alebo sa inak odchýliť od prevádzkových pravidiel centrálnej protistrany;

| q) | vymáhať akékoľvek existujúce a nesplatené záväzky materskej spoločnosti centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, ako aj poskytovať centrálnej protistrane finančnú podporu prostredníctvom záruk alebo úverových liniek, a |
| --- | --- |

q)

vymáhať akékoľvek existujúce a nesplatené záväzky materskej spoločnosti centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, ako aj poskytovať centrálnej protistrane finančnú podporu prostredníctvom záruk alebo úverových liniek, a

| r) | požadovať od zúčtovacích členov, aby poskytli ďalšie hotovostné príspevky, pod podmienkou dodržania limitu stanoveného v článku 31. |
| --- | --- |

r)

požadovať od zúčtovacích členov, aby poskytli ďalšie hotovostné príspevky, pod podmienkou dodržania limitu stanoveného v článku 31.

Orgány pre riešenie krízových situácií môžu vykonávať právomoci uvedené v prvom pododseku jednotlivo alebo v akejkoľvek kombinácii.

2.   Ak nie je v tomto nariadení a v kontexte rámca Únie pre štátnu pomoc stanovené inak, orgán pre riešenie krízových situácií pri vykonávaní svojich právomocí uvedených v odseku 1 nepodlieha žiadnej z týchto požiadaviek:

| a) | požiadavke získať povolenie alebo súhlas od akejkoľvek verejnej alebo súkromnej osoby; |
| --- | --- |

a)

požiadavke získať povolenie alebo súhlas od akejkoľvek verejnej alebo súkromnej osoby;

| b) | požiadavkám týkajúcim sa prevodu finančných nástrojov, práv, povinností, aktív alebo záväzkov centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, alebo preklenovacej centrálnej protistrany; |
| --- | --- |

b)

požiadavkám týkajúcim sa prevodu finančných nástrojov, práv, povinností, aktív alebo záväzkov centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, alebo preklenovacej centrálnej protistrany;

| c) | požiadavke informovať akúkoľvek verejnú alebo súkromnú osobu; |
| --- | --- |

c)

požiadavke informovať akúkoľvek verejnú alebo súkromnú osobu;

| d) | požiadavke uverejniť akékoľvek oznámenie alebo prospekt; |
| --- | --- |

d)

požiadavke uverejniť akékoľvek oznámenie alebo prospekt;

| e) | požiadavke predložiť akýkoľvek dokument akémukoľvek inému orgánu alebo ho u takéhoto orgánu zaevidovať. |
| --- | --- |

e)

požiadavke predložiť akýkoľvek dokument akémukoľvek inému orgánu alebo ho u takéhoto orgánu zaevidovať.

Článok 49

Pridružené právomoci

1.   Ak sa uplatňuje právomoc uvedená v článku 48 ods. 1 tohto nariadenia, orgán pre riešenie krízových situácií môže uplatniť aj niektorú z týchto pridružených právomocí:

| a) | s výhradou článku 67 stanoviť, že k príslušnému prevodu dôjde bez akéhokoľvek záväzku alebo bremena zaťažujúceho prevádzané finančné nástroje, práva, povinnosti, aktíva alebo záväzky; |
| --- | --- |

a)

s výhradou článku 67 stanoviť, že k príslušnému prevodu dôjde bez akéhokoľvek záväzku alebo bremena zaťažujúceho prevádzané finančné nástroje, práva, povinnosti, aktíva alebo záväzky;

| b) | odstrániť práva na nadobudnutie ďalších nástrojov vlastníctva; |
| --- | --- |

b)

odstrániť práva na nadobudnutie ďalších nástrojov vlastníctva;

| c) | požadovať od relevantného orgánu, aby ukončil alebo pozastavil prijímanie na obchodovanie na regulovanom trhu alebo kótovanie akýchkoľvek finančných nástrojov, ktoré vydala centrálna protistrana, podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/34/ES (23); |
| --- | --- |

c)

požadovať od relevantného orgánu, aby ukončil alebo pozastavil prijímanie na obchodovanie na regulovanom trhu alebo kótovanie akýchkoľvek finančných nástrojov, ktoré vydala centrálna protistrana, podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/34/ES (23);

| d) | stanoviť, aby sa s kupujúcim alebo preklenovacou centrálnou protistranou v súlade s článkami 40 a 42 na účely všetkých práv alebo povinností, ktoré má centrálna protistrana, ktorej krízová situácia sa rieši, alebo opatrení, ktoré táto centrálna protistrana prijala, zaobchádzalo tak, ako keby boli centrálnou protistranou, ktorej krízová situácia sa rieši, a to vrátane všetkých práv alebo povinností týkajúcich sa účasti v trhovej infraštruktúre; |
| --- | --- |

d)

stanoviť, aby sa s kupujúcim alebo preklenovacou centrálnou protistranou v súlade s článkami 40 a 42 na účely všetkých práv alebo povinností, ktoré má centrálna protistrana, ktorej krízová situácia sa rieši, alebo opatrení, ktoré táto centrálna protistrana prijala, zaobchádzalo tak, ako keby boli centrálnou protistranou, ktorej krízová situácia sa rieši, a to vrátane všetkých práv alebo povinností týkajúcich sa účasti v trhovej infraštruktúre;

| e) | požadovať, aby centrálna protistrana, ktorej krízová situácia sa rieši, alebo kupujúci alebo preklenovacia centrálna protistrana v prípade potreby poskytli druhej strane informácie a súčinnosť; |
| --- | --- |

e)

požadovať, aby centrálna protistrana, ktorej krízová situácia sa rieši, alebo kupujúci alebo preklenovacia centrálna protistrana v prípade potreby poskytli druhej strane informácie a súčinnosť;

| f) | stanoviť, aby zúčtovací člen, ktorý je príjemcom akýchkoľvek pozícií, ktoré mu boli alokované prostredníctvom právomocí uvedených v článku 48 ods. 1 písm. o) a p), prevzal akékoľvek práva alebo povinnosti týkajúce sa účasti v centrálnej protistrane v súvislosti s uvedenými pozíciami; |
| --- | --- |

f)

stanoviť, aby zúčtovací člen, ktorý je príjemcom akýchkoľvek pozícií, ktoré mu boli alokované prostredníctvom právomocí uvedených v článku 48 ods. 1 písm. o) a p), prevzal akékoľvek práva alebo povinnosti týkajúce sa účasti v centrálnej protistrane v súvislosti s uvedenými pozíciami;

| g) | zrušiť alebo upraviť podmienky zmluvy, ktorej zmluvnou stranou je centrálna protistrana, ktorej krízová situácia sa rieši, alebo nahradiť centrálnu protistranu, ktorej krízová situácia sa rieši, kupujúcim alebo preklenovacou centrálnou protistranou ako zmluvnou stranou; |
| --- | --- |

g)

zrušiť alebo upraviť podmienky zmluvy, ktorej zmluvnou stranou je centrálna protistrana, ktorej krízová situácia sa rieši, alebo nahradiť centrálnu protistranu, ktorej krízová situácia sa rieši, kupujúcim alebo preklenovacou centrálnou protistranou ako zmluvnou stranou;

| h) | upraviť alebo zmeniť prevádzkové pravidlá centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, vrátane jej podmienok prístupu k zúčtovaniu pre zúčtovacích členov a iných účastníkov; |
| --- | --- |

h)

upraviť alebo zmeniť prevádzkové pravidlá centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, vrátane jej podmienok prístupu k zúčtovaniu pre zúčtovacích členov a iných účastníkov;

| i) | previesť členstvo zúčtovacieho člena z centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, na kupujúceho centrálnej protistrany alebo preklenovaciu centrálnu protistranu. |
| --- | --- |

i)

previesť členstvo zúčtovacieho člena z centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, na kupujúceho centrálnej protistrany alebo preklenovaciu centrálnu protistranu.

Žiadne právo na náhradu stanovené v tomto nariadení sa nepovažuje za záväzok alebo bremeno na účely prvého pododseku písm. a).

2.   Orgán pre riešenie krízových situácií môže stanoviť opatrenia na zabezpečenie kontinuity nevyhnutné na to, aby opatrenie na riešenie krízovej situácie bolo účinné a aby prevedené obchodné činnosti mohol prevádzkovať kupujúci alebo preklenovacia centrálna protistrana. Takéto opatrenia na zabezpečenie kontinuity môžu zahŕňať:

| a) | kontinuitu zmlúv, ktoré centrálna protistrana, ktorej krízová situácia sa rieši, uzavrela s cieľom, aby kupujúci alebo preklenovacia centrálna protistrana prevzali práva a záväzky centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, v súvislosti s akýmikoľvek finančnými nástrojmi, právami, povinnosťami, aktívami alebo záväzkami, ktoré boli prevedené, a aby nahradili centrálnu protistranu, ktorej krízová situácia sa rieši, výslovne alebo implicitne, vo všetkých príslušných zmluvných dokumentoch; |
| --- | --- |

a)

kontinuitu zmlúv, ktoré centrálna protistrana, ktorej krízová situácia sa rieši, uzavrela s cieľom, aby kupujúci alebo preklenovacia centrálna protistrana prevzali práva a záväzky centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, v súvislosti s akýmikoľvek finančnými nástrojmi, právami, povinnosťami, aktívami alebo záväzkami, ktoré boli prevedené, a aby nahradili centrálnu protistranu, ktorej krízová situácia sa rieši, výslovne alebo implicitne, vo všetkých príslušných zmluvných dokumentoch;

| b) | nahradenie centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, kupujúcim alebo preklenovacou centrálnou protistranou v prípadnom právnom konaní vzťahujúcom sa na akýkoľvek finančný nástroj, práva, povinnosti, aktíva alebo záväzky, ktoré boli prevedené. |
| --- | --- |

b)

nahradenie centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, kupujúcim alebo preklenovacou centrálnou protistranou v prípadnom právnom konaní vzťahujúcom sa na akýkoľvek finančný nástroj, práva, povinnosti, aktíva alebo záväzky, ktoré boli prevedené.

3.   Právomocami stanovenými v odseku 1 písm. d) tohto článku a odseku 2 písm. b) tohto článku nie je dotknuté:

| a) | právo zamestnanca danej centrálnej protistrany ukončiť pracovnú zmluvu, ani |
| --- | --- |

a)

právo zamestnanca danej centrálnej protistrany ukončiť pracovnú zmluvu, ani

| b) | s výhradou článkov 55, 56 a 57, uplatnenie zmluvných práv zmluvnej strany vrátane práva ukončiť zmluvu, ak je to stanovené v zmluvných podmienkach, v dôsledku konania alebo opomenutia zo strany centrálnej protistrany pred prevodom, alebo kupujúceho či preklenovacej centrálnej protistrany po prevode. |
| --- | --- |

b)

s výhradou článkov 55, 56 a 57, uplatnenie zmluvných práv zmluvnej strany vrátane práva ukončiť zmluvu, ak je to stanovené v zmluvných podmienkach, v dôsledku konania alebo opomenutia zo strany centrálnej protistrany pred prevodom, alebo kupujúceho či preklenovacej centrálnej protistrany po prevode.

Článok 50

Osobitná správa

1.   Orgán pre riešenie krízových situácií môže vymenovať jedného alebo viacerých osobitných správcov, ktorí nahradia radu centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši. Osobitný správca musí mať dostatočne dobrú povesť a primerané znalosti o finančných službách, riadení rizík a zúčtovacích službách v súlade s článkom 27 ods. 2 druhým pododsekom nariadenia (EÚ) č. 648/2012.

2.   Osobitný správca má všetky právomoci akcionárov a rady centrálnej protistrany. Osobitný správca vykonáva tieto právomoci iba pod kontrolou orgánu pre riešenie krízových situácií. Orgán pre riešenie krízových situácií môže obmedziť činnosti osobitného správcu alebo požadovať, aby určité kroky osobitného správcu podliehali predchádzajúcemu súhlasu.

Orgán pre riešenie krízových situácií zverejní vymenovanie uvedené v odseku 1 a podmienky spojené s týmto vymenovaním.

3.   Osobitný správca sa vymenuje na obdobie najviac jedného roka. Ak je to nutné na dosiahnutie cieľov riešenia krízovej situácie, môže orgán pre riešenie krízových situácií toto obdobie predĺžiť.

4.   Osobitný správca prijme všetky opatrenia potrebné na podporu cieľov riešenia krízových situácií a vykoná opatrenia na riešenie krízovej situácie, ktoré prijal orgán pre riešenie krízových situácií. V prípade nesúladu alebo konfliktu je uvedená zákonná povinnosť nadradená nad každú inú povinnosť správy v súlade so stanovami centrálnej protistrany alebo s vnútroštátnym právom.

5.   Osobitný správca vypracúva pre orgán pre riešenie krízových situácií, ktorý ho vymenoval, správy v pravidelných intervaloch, ktoré stanoví orgán pre riešenie krízových situácií, ako aj na začiatku a na konci svojho mandátu. V uvedených správach sa podrobne opisuje finančná situácia centrálnej protistrany a uvedú sa dôvody prijatých opatrení.

6.   Orgán pre riešenie krízových situácií môže osobitného správcu kedykoľvek odvolať. Orgán pre riešenie krízových situácií odvolá osobitného správcu v každom z týchto prípadov:

| a) | ak osobitný správca nevykonáva svoje povinnosti v súlade s podmienkami stanovenými orgánom pre riešenie krízových situácií; |
| --- | --- |

a)

ak osobitný správca nevykonáva svoje povinnosti v súlade s podmienkami stanovenými orgánom pre riešenie krízových situácií;

| b) | ak by sa odvolaním alebo výmenou osobitného správcu lepšie dosiahli ciele riešenia krízových situácií, alebo |
| --- | --- |

b)

ak by sa odvolaním alebo výmenou osobitného správcu lepšie dosiahli ciele riešenia krízových situácií, alebo

| c) | ak už nie sú splnené podmienky vymenovania. |
| --- | --- |

c)

ak už nie sú splnené podmienky vymenovania.

Článok 51

Právomoc požadovať poskytovanie služieb a zariadení

1.   Orgán pre riešenie krízových situácií môže požadovať od centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, od ktoréhokoľvek subjektu, ktorý patrí do rovnakej skupiny ako centrálna protistrana, alebo od ktoréhokoľvek zo zúčtovacích členov centrálnej protistrany, aby poskytli akékoľvek služby alebo zariadenia, ktoré sú potrebné na to, aby sa kupujúcemu alebo preklenovacej centrálnej protistrane umožnilo účinne vykonávať obchodnú činnosť, ktorá sa na nich previedla.

Prvý pododsek sa uplatňuje bez ohľadu na to, či subjekt v rovnakej skupine ako centrálna protistrana alebo jeden zo zúčtovacích členov centrálnej protistrany vstúpili do bežného konkurzného konania alebo či sa rieši krízová situácia ich samotných.

2.   Orgán pre riešenie krízových situácií môže vymáhať splnenie uložených povinností podľa odseku 1 prostredníctvom orgánov pre riešenie krízových situácií v iných členských štátoch, v ktorých sa uvedené právomoci vykonávajú vo vzťahu k subjektom patriacim do rovnakej skupiny ako centrálna protistrana, ktorej krízová situácia sa rieši, alebo vo vzťahu k zúčtovacím členom tejto centrálnej protistrany.

3.   Služby a zariadenia uvedené v odseku 1 nezahŕňajú žiadnu formu finančnej podpory.

4.   Služby a zariadenia poskytované v súlade s odsekom 1 sa poskytujú:

| a) | za rovnakých komerčných podmienok, za akých boli poskytnuté centrálnej protistrane bezprostredne pred prijatím opatrenia na riešenie krízovej situácie, ak existuje dohoda na účely poskytnutia týchto služieb a zariadení, alebo |
| --- | --- |

a)

za rovnakých komerčných podmienok, za akých boli poskytnuté centrálnej protistrane bezprostredne pred prijatím opatrenia na riešenie krízovej situácie, ak existuje dohoda na účely poskytnutia týchto služieb a zariadení, alebo

| b) | za primeraných komerčných podmienok, ak nebola uzavretá dohoda na účely poskytnutia týchto služieb a zariadení alebo ak platnosť dohody uplynula. |
| --- | --- |

b)

za primeraných komerčných podmienok, ak nebola uzavretá dohoda na účely poskytnutia týchto služieb a zariadení alebo ak platnosť dohody uplynula.

Článok 52

Právomoc na výkon opatrení na riešenie krízovej situácie alebo opatrení na predchádzanie kríze inými členskými štátmi

1.   Ak sa nástroje vlastníctva, aktíva, práva, povinnosti alebo záväzky centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, nachádzajú v inom členskom štáte, než je členský štát orgánu pre riešenie krízových situácií, alebo sa riadia právom iného členského štátu, než je členský štát orgánu pre riešenie krízových situácií, každý prevod týchto nástrojov, aktív, práv, povinností alebo záväzkov alebo opatrenie na riešenie krízovej situácie týkajúce sa týchto nástrojov, aktív, práv, povinností alebo záväzkov má účinok v súlade s právom tohto iného členského štátu.

2.   Orgánu pre riešenie krízových situácií v niektorom členskom štáte poskytnú orgány ostatných relevantných členských štátov všetku potrebnú pomoc s cieľom zabezpečiť, aby sa všetky nástroje vlastníctva, aktíva, práva, povinnosti alebo záväzky previedli na kupujúceho alebo preklenovaciu centrálnu protistranu, alebo aby sa akékoľvek iné opatrenie na riešenie krízovej situácie stalo účinným v súlade s uplatniteľným vnútroštátnym právom.

3.   Akcionári, veritelia a tretie strany, ktorí sú dotknutí prevodom nástrojov vlastníctva, aktív, práv, povinností alebo záväzkov podľa odseku 1, nie sú oprávnení brániť prevodu, napadnúť ho alebo ho zrušiť na základe práva členského štátu, v ktorom sa aktíva nachádzajú, alebo práva členského štátu, ktorým sa prevod nástrojov vlastníctva, aktív, práv, povinností alebo záväzkov riadi.

4.   Ak orgán pre riešenie krízových situácií v niektorom členskom štáte uplatňuje nástroje riešenia krízových situácií uvedené v článkoch 28 až 32 a zmluvy, záväzky, nástroje vlastníctva alebo dlhové nástroje centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, zahŕňajú nástroje, zmluvy alebo záväzky, ktoré sa riadia právom iného členského štátu, alebo záväzky voči veriteľom a zmluvy v súvislosti so zúčtovacími členmi a prípadne ich klientmi, ktorí sa nachádzajú v tomto inom členskom štáte, relevantné orgány v tomto inom členskom štáte zabezpečia, aby každé opatrenie vyplývajúce z týchto nástrojov riešenia krízových situácií nadobudlo účinnosť.

Na účely prvého pododseku sú akcionári, veritelia a zúčtovací členovia a prípadne ich klienti dotknutí týmito nástrojmi riešenia krízových situácií oprávnení napadnúť zníženie istiny alebo splatnej sumy nástroja alebo záväzku, alebo jeho konverziu či reštrukturalizáciu, podľa toho, čo je relevantné, iba podľa práva členského štátu orgánu pre riešenie krízových situácií.

5.   V súlade s právom členského štátu orgánu pre riešenie krízových situácií sa stanovujú tieto práva a ochranné opatrenia:

| a) | právo akcionárov, veriteľov a tretích strán podať opravný prostriedok podľa článku 74 proti prevodu nástrojov vlastníctva, aktív, práv, povinností alebo záväzkov uvedených v odseku 1 tohto článku; |
| --- | --- |

a)

právo akcionárov, veriteľov a tretích strán podať opravný prostriedok podľa článku 74 proti prevodu nástrojov vlastníctva, aktív, práv, povinností alebo záväzkov uvedených v odseku 1 tohto článku;

| b) | právo dotknutých veriteľov podať opravný prostriedok podľa článku 74 proti zníženiu istiny alebo splatnej sumy alebo konverzii či reštrukturalizácii nástroja, záväzku alebo zmluvy uvedených v odseku 4 tohto článku, a |
| --- | --- |

b)

právo dotknutých veriteľov podať opravný prostriedok podľa článku 74 proti zníženiu istiny alebo splatnej sumy alebo konverzii či reštrukturalizácii nástroja, záväzku alebo zmluvy uvedených v odseku 4 tohto článku, a

| c) | ochranné opatrenia týkajúce sa čiastočných prevodov uvedené v kapitole V súvislosti s aktívami, právami, povinnosťami alebo záväzkami uvedenými v odseku 1. |
| --- | --- |

c)

ochranné opatrenia týkajúce sa čiastočných prevodov uvedené v kapitole V súvislosti s aktívami, právami, povinnosťami alebo záväzkami uvedenými v odseku 1.

Článok 53

Právomoc v súvislosti s aktívami, zmluvami, právami, záväzkami, povinnosťami a nástrojmi vlastníctva osôb, ktoré sa nachádzajú v tretích krajinách, alebo ktoré sa riadia právom tretích krajín

1.   Ak sa opatrenie na riešenie krízovej situácie týka aktív alebo zmlúv osôb, ktoré sa nachádzajú v tretej krajine, alebo nástrojov vlastníctva, práv, povinností alebo záväzkov, ktoré sa riadia právom tretej krajiny, orgán pre riešenie krízových situácií môže požadovať, aby:

| a) | centrálna protistrana, ktorej krízová situácia sa rieši, a príjemca uvedených aktív, zmlúv, nástrojov vlastníctva, práv, povinností alebo záväzkov vykonali všetky potrebné kroky s cieľom zaistiť, aby opatrenie nadobudlo účinnosť; |
| --- | --- |

a)

centrálna protistrana, ktorej krízová situácia sa rieši, a príjemca uvedených aktív, zmlúv, nástrojov vlastníctva, práv, povinností alebo záväzkov vykonali všetky potrebné kroky s cieľom zaistiť, aby opatrenie nadobudlo účinnosť;

| b) | centrálna protistrana, ktorej krízová situácia sa rieši, mala v držbe nástroje vlastníctva, aktíva alebo práva alebo vysporiadala záväzky alebo vykonala povinnosti v mene príjemcu do nadobudnutia účinnosti opatrenia; |
| --- | --- |

b)

centrálna protistrana, ktorej krízová situácia sa rieši, mala v držbe nástroje vlastníctva, aktíva alebo práva alebo vysporiadala záväzky alebo vykonala povinnosti v mene príjemcu do nadobudnutia účinnosti opatrenia;

| c) | odôvodnené výdavky, ktoré príjemca riadne vynaložil pri vykonávaní akéhokoľvek opatrenia požadovaného podľa písmen a) a b) tohto odseku, boli vrátené niektorým zo spôsobov uvedených v článku 27 ods. 10. |
| --- | --- |

c)

odôvodnené výdavky, ktoré príjemca riadne vynaložil pri vykonávaní akéhokoľvek opatrenia požadovaného podľa písmen a) a b) tohto odseku, boli vrátené niektorým zo spôsobov uvedených v článku 27 ods. 10.

2.   Na účely odseku 1 tohto článku orgán pre riešenie krízových situácií vyžaduje, aby centrálna protistrana zabezpečila začlenenie ustanovenia do jej zmlúv a iných dojednaní so zúčtovacími členmi a držiteľmi nástrojov vlastníctva a dlhových nástrojov nachádzajúcich sa v tretích krajinách alebo riadiacich sa právom tretích krajín, prostredníctvom ktorého súhlasia s tým, že sú viazaní každým opatrením týkajúcim sa ich aktív, zmlúv, práv, povinností a záväzkov prijatým orgánom pre riešenie krízových situácií vrátane uplatňovania článkov 28, 32, 55, 56 a 57.

Orgán pre riešenie krízových situácií môže od centrálnej protistrany požadovať, aby zabezpečila začlenenie takéhoto ustanovenia do jej zmlúv a iných dohôd s držiteľmi iných záväzkov nachádzajúcich sa v tretích krajinách alebo riadiacich sa právom tretích krajín. Orgán pre riešenie krízových situácií môže od centrálnej protistrany vyžadovať, aby mu poskytla odôvodnené právne stanovisko, ktoré vypracoval nezávislý právny expert, potvrdzujúce právnu vykonateľnosť a účinnosť takýchto ustanovení.

3.   Ak opatrenie na riešenie krízovej situácie uvedené v odseku 1 nenadobudne účinnosť, bude toto opatrenie vo vzťahu k dotknutým nástrojom vlastníctva, aktívam, právam, povinnostiam alebo záväzkom neplatné.

Článok 54

Vylúčenie určitých zmluvných podmienok pri včasnej intervencii a riešení krízových situácií

1.   Opatrenie na predchádzanie kríze ani opatrenie na riešenie krízovej situácie prijaté v súlade s týmto nariadením ani žiadna udalosť priamo spojená s uplatňovaním tohto opatrenia sa nesmú považovať za konkurzné konanie, vymáhaciu udalosť alebo za zlyhanie v zmysle smernice 98/26/ES, smernice 2002/47/ES a nariadenia (EÚ) č. 575/2013 za predpokladu, že sa naďalej plnia vecné povinnosti vyplývajúce zo zmluvy vrátane platobných a dodacích povinností a poskytovania kolaterálu.

Na účely prvého pododseku tohto odseku sa postup tretej krajiny zameraný na riešenie krízových situácií uznaný podľa článku 77 alebo inak, ak sa tak rozhodne orgán pre riešenie krízových situácií, považuje za opatrenie na riešenie krízovej situácie prijaté v súlade s týmto nariadením.

2.   Opatrenie na predchádzanie kríze ani opatrenie na riešenie krízovej situácie uvedené v odseku 1 sa nesmú používať na to, aby sa:

| a) | vykonalo akékoľvek ukončenie, pozastavenie, zmena, čisté zúčtovanie alebo vzájomné započítanie práv, a to aj vo vzťahu k zmluve uzavretej ktorýmkoľvek subjektom skupiny, do ktorej patrí centrálna protistrana, obsahujúcej ustanovenia alebo povinnosti o krížovom zlyhaní (cross-default), ktoré sú zaručené alebo inak zabezpečené ktorýmkoľvek subjektom skupiny; |
| --- | --- |

a)

vykonalo akékoľvek ukončenie, pozastavenie, zmena, čisté zúčtovanie alebo vzájomné započítanie práv, a to aj vo vzťahu k zmluve uzavretej ktorýmkoľvek subjektom skupiny, do ktorej patrí centrálna protistrana, obsahujúcej ustanovenia alebo povinnosti o krížovom zlyhaní (cross-default), ktoré sú zaručené alebo inak zabezpečené ktorýmkoľvek subjektom skupiny;

| b) | nadobudlo vlastníctvo, vykonávala kontrola akéhokoľvek majetku dotknutej centrálnej protistrany alebo ktoréhokoľvek subjektu skupiny vo vzťahu k zmluve, ktorá obsahuje ustanovenia o krížovom zlyhaní, alebo aby sa v súvislosti s takýmto majetkom vymáhala akákoľvek zábezpeka, alebo |
| --- | --- |

b)

nadobudlo vlastníctvo, vykonávala kontrola akéhokoľvek majetku dotknutej centrálnej protistrany alebo ktoréhokoľvek subjektu skupiny vo vzťahu k zmluve, ktorá obsahuje ustanovenia o krížovom zlyhaní, alebo aby sa v súvislosti s takýmto majetkom vymáhala akákoľvek zábezpeka, alebo

| c) | ovplyvňovali akékoľvek zmluvné práva dotknutej centrálnej protistrany alebo ktoréhokoľvek subjektu skupiny vo vzťahu k zmluve, ktorá obsahuje ustanovenia o krížovom zlyhaní. |
| --- | --- |

c)

ovplyvňovali akékoľvek zmluvné práva dotknutej centrálnej protistrany alebo ktoréhokoľvek subjektu skupiny vo vzťahu k zmluve, ktorá obsahuje ustanovenia o krížovom zlyhaní.

Článok 55

Právomoc pozastaviť určité povinnosti

1.   Orgán pre riešenie krízových situácií môže pozastaviť akékoľvek platobné alebo dodacie povinnosti oboch protistrán každej zmluvy, ktorú uzavrela centrálna protistrana, ktorej krízová situácia sa rieši, od uverejnenia oznámenia o pozastavení v súlade s článkom 70 do konca pracovného dňa nasledujúceho po tomto uverejnení.

Na účely prvého pododseku je „koniec pracovného dňa“ polnoc v členskom štáte orgánu pre riešenie krízových situácií.

2.   Ak by termín pre platobné alebo dodacie povinnosti pripadol na obdobie pozastavenia, takéto platobné alebo dodacie povinnosti sa vykonajú bezodkladne po skončení obdobia pozastavenia.

3.   Orgán pre riešenie krízových situácií neuplatňuje právomoc uvedenú v odseku 1 na platobné a dodacie povinnosti voči systémom alebo prevádzkovateľom systémov určeným na účely smernice 98/26/ES, ani voči iným centrálnym protistranám a centrálnym bankám.

Článok 56

Právomoc obmedziť vymáhanie záložných práv

1.   Orgán pre riešenie krízových situácií môže zabrániť záložným veriteľom centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, vymáhať záložné práva súvisiace s akýmikoľvek aktívami tejto centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, od uverejnenia oznámenia o tomto obmedzení v súlade s článkom 72 do konca pracovného dňa nasledujúceho po tomto uverejnení.

Na účely prvého pododseku je „koniec pracovného dňa“ polnoc v členskom štáte orgánu pre riešenie krízových situácií.

2.   Orgán pre riešenie krízových situácií neuplatňuje právomoc uvedenú v odseku 1 vo vzťahu k akémukoľvek záložnému právu systémov alebo prevádzkovateľov systémov určených na účely smernice 98/26/ES, iných centrálnych protistrán a centrálnych bánk vzťahujúcemu sa na aktíva, ktoré centrálna protistrana, ktorej krízová situácia sa rieši, založila alebo poskytla ako maržu alebo kolaterál.

Článok 57

Právomoc dočasne pozastaviť právo ukončiť zmluvu

1.   Orgán pre riešenie krízových situácií môže pozastaviť právo ktorejkoľvek zmluvnej strany ukončiť zmluvu s centrálnou protistranou, ktorej krízová situácia sa rieši, od uverejnenia oznámenia o ukončení v súlade s článkom 72 do konca pracovného dňa nasledujúceho po uverejnení uvedeného oznámenia za predpokladu, že sa naďalej plnia platobné a dodacie povinnosti a naďalej sa poskytuje kolaterál.

Na účely prvého pododseku je „koniec pracovného dňa“ polnoc v členskom štáte riešenia krízovej situácie.

2.   Orgán pre riešenie krízových situácií neuplatňuje právomoc uvedenú v odseku 1 vo vzťahu k systémom alebo prevádzkovateľom systémov určeným na účely smernice 98/26/ES, ani voči iným centrálnym protistranám a centrálnym bankám.

3.   Zmluvná strana môže uplatniť právo ukončiť danú zmluvu pred skončením obdobia uvedeného v odseku 1, ak táto strana dostane od orgánu pre riešenie krízových situácií oznámenie o tom, že práva a záväzky, na ktoré sa vzťahuje zmluva:

| a) | sa neprevedú na iný subjekt alebo |
| --- | --- |

a)

sa neprevedú na iný subjekt alebo

| b) | nie sú predmetom odpísania, konverzie ani uplatnenia nástroja riešenia krízových situácií na alokáciu strát alebo pozícií. |
| --- | --- |

b)

nie sú predmetom odpísania, konverzie ani uplatnenia nástroja riešenia krízových situácií na alokáciu strát alebo pozícií.

4.   Ak oznámenie uvedené v odseku 3 tohto článku nebolo zaslané, právo ukončiť zmluvu sa môže po uplynutí obdobia pozastavenia na základe článku 54 uplatňovať takto:

| a) | ak sa práva a záväzky, na ktoré sa vzťahuje zmluva, previedli na iný subjekt, centrálna protistrana môže uplatniť právo ukončiť zmluvu v súlade s podmienkami danej zmluvy len vtedy, ak subjekt, ktorý je príjemcom, spôsobí vznik alebo pokračovanie vymáhacej udalosti; |
| --- | --- |

a)

ak sa práva a záväzky, na ktoré sa vzťahuje zmluva, previedli na iný subjekt, centrálna protistrana môže uplatniť právo ukončiť zmluvu v súlade s podmienkami danej zmluvy len vtedy, ak subjekt, ktorý je príjemcom, spôsobí vznik alebo pokračovanie vymáhacej udalosti;

| b) | ak si centrálna protistrana ponechá práva a záväzky, na ktoré sa vzťahuje zmluva, protistrana si môže uplatniť práva na ukončenie zmluvy v súlade s podmienkami ukončenia stanovenými v zmluve medzi centrálnou protistranou a príslušnou protistranou iba vtedy, ak vymáhacia udalosť nastane alebo pokračuje po uplynutí pozastavenia podľa odseku 1 tohto článku. |
| --- | --- |

b)

ak si centrálna protistrana ponechá práva a záväzky, na ktoré sa vzťahuje zmluva, protistrana si môže uplatniť práva na ukončenie zmluvy v súlade s podmienkami ukončenia stanovenými v zmluve medzi centrálnou protistranou a príslušnou protistranou iba vtedy, ak vymáhacia udalosť nastane alebo pokračuje po uplynutí pozastavenia podľa odseku 1 tohto článku.

Článok 58

Právomoc vykonávať kontrolu nad centrálnou protistranou

1.   Orgán pre riešenie krízových situácií môže nad centrálnou protistranou, ktorej krízová situácia sa rieši, vykonávať kontrolu s cieľom:

| a) | riadiť činnosti a služby centrálnej protistrany uplatňovaním právomoci jej akcionárov a rady; |
| --- | --- |

a)

riadiť činnosti a služby centrálnej protistrany uplatňovaním právomoci jej akcionárov a rady;

| b) | konzultovať s výborom pre riziká; |
| --- | --- |

b)

konzultovať s výborom pre riziká;

| c) | spravovať aktíva a majetok centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, a nakladať s nimi. |
| --- | --- |

c)

spravovať aktíva a majetok centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, a nakladať s nimi.

Kontrolu uvedenú v prvom pododseku tohto odseku môže vykonávať priamo orgán pre riešenie krízových situácií alebo nepriamo osobitný správca vymenovaný orgánom pre riešenie krízových situácií v súlade s článkom 50 ods. 1.

2.   Ak orgán pre riešenie krízových situácií vykonáva kontrolu nad centrálnou protistranou, tento orgán pre riešenie krízových situácií sa nepovažuje za tieňového riaditeľa ani za riaditeľa de facto v zmysle vnútroštátneho práva.

Článok 59

Vykonávanie právomocí orgánmi pre riešenie krízových situácií

Bez toho, aby bol dotknutý článok 74, orgány pre riešenie krízových situácií prijímajú opatrenia na riešenie krízovej situácie prostredníctvom vykonávacích rozhodnutí v súlade s vnútroštátnymi správnymi právomocami a postupmi.

KAPITOLA V

KAPITOLA V

Ochranné opatrenia

Ochranné opatrenia

Článok 60

Zásada, že „žiadny veriteľ sa nesmie dostať do nevýhodnejšieho postavenia“

Ak orgán pre riešenie krízových situácií uplatňuje jeden alebo viacero nástrojov riešenia krízových situácií, zabezpečí, aby akcionárom, zúčtovacím členom a iným veriteľom nevznikli väčšie straty, než aké by im vznikli, keby orgán pre riešenie krízových situácií neprijal opatrenie na riešenie krízovej situácie vo vzťahu k centrálnej protistrane v čase, keď sa orgán pre riešenie krízových situácií domnieval, že boli splnené podmienky na riešenie krízovej situácie podľa článku 22 ods. 1, a centrálna protistrana by namiesto toho bola zlikvidovaná v rámci bežného konkurzného konania, po úplnom uplatnení uplatniteľných zmluvných povinností a iných dojednaní stanovených v jej prevádzkových pravidlách.

Článok 61

Ocenenie pre uplatnenie zásady, že „žiadny veriteľ sa nesmie dostať do nevýhodnejšieho postavenia“

1.   Na účely posúdenia dodržiavania zásady, že „žiadny veriteľ sa nesmie dostať do nevýhodnejšieho postavenia“, uvedenej v článku 60, orgán pre riešenie krízových situácií zabezpečí, aby ocenenie vykonala nezávislá osoba čo najskôr po vykonaní opatrenia alebo opatrení na riešenie krízovej situácie.

2.   Ocenenie uvedené v odseku 1 zahŕňa:

| a) | zaobchádzanie, ktoré by sa poskytlo akcionárom, zúčtovacím členom a iným veriteľom, keby orgán pre riešenie krízových situácií neprijal opatrenie na riešenie krízovej situácie vo vzťahu k centrálnej protistrane v čase, keď sa orgán pre riešenie krízových situácií domnieval, že boli splnené podmienky na riešenie krízovej situácie podľa článku 22 ods. 1, a ak by sa centrálna protistrana namiesto toho zlikvidovala v rámci bežného konkurzného konania, po úplnom uplatnení uplatniteľných zmluvných povinností a iných dojednaní stanovených v jej prevádzkových pravidlách; |
| --- | --- |

a)

zaobchádzanie, ktoré by sa poskytlo akcionárom, zúčtovacím členom a iným veriteľom, keby orgán pre riešenie krízových situácií neprijal opatrenie na riešenie krízovej situácie vo vzťahu k centrálnej protistrane v čase, keď sa orgán pre riešenie krízových situácií domnieval, že boli splnené podmienky na riešenie krízovej situácie podľa článku 22 ods. 1, a ak by sa centrálna protistrana namiesto toho zlikvidovala v rámci bežného konkurzného konania, po úplnom uplatnení uplatniteľných zmluvných povinností a iných dojednaní stanovených v jej prevádzkových pravidlách;

| b) | skutočné zaobchádzanie, aké sa poskytlo akcionárom, zúčtovacím členom a iným veriteľom pri riešení krízovej situácie centrálnej protistrany; |
| --- | --- |

b)

skutočné zaobchádzanie, aké sa poskytlo akcionárom, zúčtovacím členom a iným veriteľom pri riešení krízovej situácie centrálnej protistrany;

| c) | či existuje nejaký rozdiel medzi zaobchádzaním podľa písmena a) tohto odseku a zaobchádzaním podľa písmena b) tohto odseku. |
| --- | --- |

c)

či existuje nejaký rozdiel medzi zaobchádzaním podľa písmena a) tohto odseku a zaobchádzaním podľa písmena b) tohto odseku.

3.   Na účely výpočtu v prípade zaobchádzania uvedeného v odseku 2 písm. a) sa v ocenení uvedenom v odseku 1:

| a) | nezohľadňuje žiadne poskytnutie mimoriadnej verejnej finančnej podpory centrálnej protistrane, ktorej krízová situácia sa rieši, ani núdzovej pomoci centrálnej banky na zvýšenie likvidity alebo akejkoľvek pomoci centrálnej banky na zvýšenie likvidity poskytnutej za neštandardných podmienok zabezpečenia kolaterálom, splatnosti a úrokových sadzieb; |
| --- | --- |

a)

nezohľadňuje žiadne poskytnutie mimoriadnej verejnej finančnej podpory centrálnej protistrane, ktorej krízová situácia sa rieši, ani núdzovej pomoci centrálnej banky na zvýšenie likvidity alebo akejkoľvek pomoci centrálnej banky na zvýšenie likvidity poskytnutej za neštandardných podmienok zabezpečenia kolaterálom, splatnosti a úrokových sadzieb;

| b) | vychádza zo strát, ktoré by zúčtovacím členom a iným veriteľom reálne vznikli, ak by sa centrálna protistrana zlikvidovala v rámci bežného konkurzného konania, po úplnom uplatnení uplatniteľných zmluvných záväzkov alebo iných dojednaní stanovených v jej prevádzkových pravidlách; |
| --- | --- |

b)

vychádza zo strát, ktoré by zúčtovacím členom a iným veriteľom reálne vznikli, ak by sa centrálna protistrana zlikvidovala v rámci bežného konkurzného konania, po úplnom uplatnení uplatniteľných zmluvných záväzkov alebo iných dojednaní stanovených v jej prevádzkových pravidlách;

| c) | berie do úvahy komerčne odôvodnený odhad priamych reprodukčných nákladov vrátane akýchkoľvek dodatočných maržových požiadaviek, ktoré by zúčtovacím členom vznikli pri znovuotvorení ich porovnateľných čistých pozícií na trhu v rámci primeraného obdobia, a to zohľadnením skutočných trhových podmienok vrátane hĺbky trhu a jeho schopnosti kontrahovať relevantný objem takýchto čistých pozícií v rámci tohto obdobia, a |
| --- | --- |

c)

berie do úvahy komerčne odôvodnený odhad priamych reprodukčných nákladov vrátane akýchkoľvek dodatočných maržových požiadaviek, ktoré by zúčtovacím členom vznikli pri znovuotvorení ich porovnateľných čistých pozícií na trhu v rámci primeraného obdobia, a to zohľadnením skutočných trhových podmienok vrátane hĺbky trhu a jeho schopnosti kontrahovať relevantný objem takýchto čistých pozícií v rámci tohto obdobia, a

| d) | vychádza z vlastnej metodiky centrálnej protistrany v oblasti oceňovania, s výnimkou situácie, ak takáto metodika na určenie ceny neodzrkadľuje skutočné trhové podmienky. |
| --- | --- |

d)

vychádza z vlastnej metodiky centrálnej protistrany v oblasti oceňovania, s výnimkou situácie, ak takáto metodika na určenie ceny neodzrkadľuje skutočné trhové podmienky.

Dĺžka obdobia uvedeného v prvom pododseku písm. c) zohľadňuje dôsledky uplatniteľného konkurzného práva a charakteristiky príslušných čistých pozícií.

4.   Ocenenie uvedené v odseku 1 tohto článku sa odlišuje od ocenenia vykonaného na základe článku 24 ods. 3.

5.   ESMA vypracuje po zohľadnení regulačných technických predpisov prijatých podľa článku 49 ods. 5 a článku 74 ods. 4 smernice 2014/59/EÚ návrh regulačných technických predpisov s cieľom stanoviť metodiku vykonania ocenenia uvedeného v odseku 1 tohto článku vrátane výpočtu strát v dôsledku likvidácie vyplývajúcich z nákladov uvedených v odseku 3 prvom pododseku písm. c) tohto článku, ak by sa centrálna protistrana zlikvidovala v rámci bežného konkurzného konania, po úplnom uplatnení uplatniteľných zmluvných záväzkov alebo iných dojednaní stanovených v jej prevádzkových pravidlách.

ESMA do ... [12 mesiacov od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia] predloží uvedený návrh regulačných predpisov Komisii.

Komisia je splnomocnená doplniť toto nariadenie prijatím regulačných technických predpisov uvedených v prvom pododseku tohto odseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.

Článok 62

Ochranné opatrenie pre akcionárov, zúčtovacích členov a iných veriteľov

Ak v súlade s ocenením vykonaným podľa článku 61 akémukoľvek akcionárovi, zúčtovaciemu členovi alebo inému veriteľovi vznikli väčšie straty, než aké by mu vznikli, keby orgán pre riešenie krízových situácií neprijal opatrenie na riešenie krízovej situácie vo vzťahu k centrálnej protistrane a ak by sa centrálna protistrana namiesto toho zlikvidovala v rámci bežného konkurzného konania, po úplnom uplatnení uplatniteľných zmluvných záväzkov alebo iných dojednaní stanovených v jej prevádzkových pravidlách, tento akcionár, zúčtovací člen alebo iný veriteľ je oprávnený na vyplatenie rozdielu.

Článok 63

Ochranné opatrenie pre klientov a nepriamych klientov

1.   Zmluvné dojednania, ktoré umožňujú zúčtovacím členom preniesť na svojich klientov negatívne dôsledky nástrojov riešenia krízových situácií, musia obsahovať na rovnocennom a primeranom základe aj právo klientov na akúkoľvek náhradu alebo kompenzáciu, ktorú zúčtovací členovia získavajú v súlade s článkom 27 ods. 6, alebo akúkoľvek hotovosť rovnocennú takejto náhrade alebo kompenzácii, alebo akékoľvek výnosy, ktoré získajú na základe žiadosti predloženej v súlade s článkom 62 v rozsahu, v akom sa takéto výnosy týkajú pozícií klientov. Uvedené ustanovenia sa vzťahujú na zmluvné dojednania klientov a nepriamych klientov ponúkajúcich svojim klientom nepriame zúčtovacie služby.

2.   ESMA vypracuje návrh regulačných technických predpisov s cieľom transparentne stanoviť, pokiaľ to dôvernosť zmluvných dojednaní umožní, podmienky, za ktorých sa bude požadovať prenesenie kompenzácie, hotovosti rovnocennej takejto kompenzácii alebo akýchkoľvek výnosov uvedených v odseku 1, ako aj podmienky, za ktorých sa takéto prenesenie bude považovať za primerané.

ESMA do ... [12 mesiacov od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia] predloží Komisii uvedený návrh regulačných technických predpisov.

Komisia je splnomocnená doplniť toto nariadenie prijatím regulačných technických predpisov uvedených v prvom pododseku tohto odseku v súlade s postupom stanoveným v článkoch 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.

Článok 64

Spätné získanie platieb

Orgán pre riešenie krízových situácií v čo najväčšej možnej miere vymáha všetky odôvodnené výdavky, ktoré sa vynaložili v súvislosti s platbami podľa článku 62, a to ktorýmkoľvek z týchto spôsobov:

| a) | od centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, ako prednostného veriteľa; |
| --- | --- |

a)

od centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, ako prednostného veriteľa;

| b) | z akejkoľvek protihodnoty, ktorú kupujúci zaplatil, ak sa uplatnil nástroj odpredaja obchodnej činnosti; |
| --- | --- |

b)

z akejkoľvek protihodnoty, ktorú kupujúci zaplatil, ak sa uplatnil nástroj odpredaja obchodnej činnosti;

| c) | z akýchkoľvek výnosov, ktoré vznikli v dôsledku ukončenia fungovania preklenovacej centrálnej protistrany. |
| --- | --- |

c)

z akýchkoľvek výnosov, ktoré vznikli v dôsledku ukončenia fungovania preklenovacej centrálnej protistrany.

Článok 65

Ochranné opatrenie pre protistrany pri čiastočných prevodoch

Ochranné opatrenia stanovené v článkoch 66, 67 a 68 sa uplatňujú za týchto okolností:

| a) | ak orgán pre riešenie krízových situácií prevádza niektoré, ale nie všetky aktíva, práva, povinnosti alebo záväzky centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, na iný subjekt alebo, pri uplatnení nástroja riešenia krízových situácií, z preklenovacej centrálnej protistrany na kupujúceho, a |
| --- | --- |

a)

ak orgán pre riešenie krízových situácií prevádza niektoré, ale nie všetky aktíva, práva, povinnosti alebo záväzky centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, na iný subjekt alebo, pri uplatnení nástroja riešenia krízových situácií, z preklenovacej centrálnej protistrany na kupujúceho, a

| b) | ak orgán pre riešenie krízových situácií uplatňuje právomoci uvedené v článku 49 ods. 1 písm. g). |
| --- | --- |

b)

ak orgán pre riešenie krízových situácií uplatňuje právomoci uvedené v článku 49 ods. 1 písm. g).

Článok 66

Ochrana dohôd o finančnom kolaterále, vzájomnom započítaní a čistom zúčtovaní

Orgán pre riešenie krízových situácií zabezpečí, aby uplatňovanie iného nástroja riešenia krízových situácií, než je nástroj alokácie pozícií uvedený v článku 29, neviedlo k prevodu niektorých, ale nie všetkých práv a záväzkov v rámci dohody o finančnej záruke s prevodom vlastníckeho práva, dohody o vzájomnom započítaní alebo dohody o čistom zúčtovaní medzi centrálnou protistranou, ktorej krízová situácia sa rieši, a inými stranami týchto dohôd, alebo k úprave či ukončeniu práv a záväzkov na základe takýchto dohôd prostredníctvom použitia pridružených právomocí.

Dohody uvedené v prvom pododseku zahŕňajú akékoľvek dohody, ktorých strany majú nárok na vzájomné započítanie alebo čisté zúčtovanie týchto práv a záväzkov.

Článok 67

Ochrana dohôd o zábezpeke

Orgán pre riešenie krízových situácií zabezpečí, aby uplatňovanie nástroja riešenia krízových situácií vzhľadom na dohody o zábezpeke medzi centrálnou protistranou, ktorej krízová situácia sa rieši, a inými stranami týchto dohôd, neviedlo k žiadnemu z týchto prípadov:

| a) | prevodu aktív, voči ktorým je záväzok krytý zábezpekou, s výnimkou prípadov, keď sa daný záväzok a výnos zo zábezpeky takisto prevádzajú; |
| --- | --- |

a)

prevodu aktív, voči ktorým je záväzok krytý zábezpekou, s výnimkou prípadov, keď sa daný záväzok a výnos zo zábezpeky takisto prevádzajú;

| b) | prevodu záväzku krytého zábezpekou s výnimkou prípadov, keď sa tiež prevádza výnos zo zábezpeky; |
| --- | --- |

b)

prevodu záväzku krytého zábezpekou s výnimkou prípadov, keď sa tiež prevádza výnos zo zábezpeky;

| c) | prevodu výnosu zo zábezpeky s výnimkou prípadov, keď sa tiež prevádza záväzok krytý zábezpekou; |
| --- | --- |

c)

prevodu výnosu zo zábezpeky s výnimkou prípadov, keď sa tiež prevádza záväzok krytý zábezpekou;

| d) | úprave alebo ukončeniu dohody o zábezpeke prostredníctvom použitia pridružených právomocí, keď záväzok v dôsledku takej úpravy alebo ukončenia prestáva byť krytý zábezpekou. |
| --- | --- |

d)

úprave alebo ukončeniu dohody o zábezpeke prostredníctvom použitia pridružených právomocí, keď záväzok v dôsledku takej úpravy alebo ukončenia prestáva byť krytý zábezpekou.

Článok 68

Ochrana dohôd o štruktúrovanom financovaní a krytých dlhopisoch

Orgán pre riešenie krízových situácií zabezpečí, aby uplatňovanie nástroja riešenia krízových situácií v súvislosti s dohodami o štruktúrovanom financovaní vrátane krytých dlhopisov neviedlo k žiadnemu z týchto prípadov:

| a) | prevodu niektorých, ale nie všetkých aktív, práv a záväzkov, ktoré zakladajú dohodu o štruktúrovanom financovaní, ktorej stranou je centrálna protistrana, ktorej krízová situácia sa rieši, alebo ktoré sú súčasťou takejto dohody; |
| --- | --- |

a)

prevodu niektorých, ale nie všetkých aktív, práv a záväzkov, ktoré zakladajú dohodu o štruktúrovanom financovaní, ktorej stranou je centrálna protistrana, ktorej krízová situácia sa rieši, alebo ktoré sú súčasťou takejto dohody;

| b) | ukončeniu alebo úprave aktív, práv a záväzkov, ktoré zakladajú dohodu o štruktúrovanom financovaní, ktorej stranou je centrálna protistrana, ktorej krízová situácia sa rieši, alebo ktoré sú súčasťou takejto dohody, a to prostredníctvom použitia pridružených právomocí. |
| --- | --- |

b)

ukončeniu alebo úprave aktív, práv a záväzkov, ktoré zakladajú dohodu o štruktúrovanom financovaní, ktorej stranou je centrálna protistrana, ktorej krízová situácia sa rieši, alebo ktoré sú súčasťou takejto dohody, a to prostredníctvom použitia pridružených právomocí.

Na účely prvého pododseku zahŕňajú dohody o štruktúrovanom financovaní sekuritizácie a nástroje, ktoré sa používajú na účely hedžingu, ktoré tvoria neoddeliteľnú súčasť krycieho súboru a ktoré sú podľa vnútroštátneho práva zabezpečené podobným spôsobom ako kryté dlhopisy, ktoré zahŕňajú poskytovanie a držbu zaistenia jednou zo zmluvných strán dohody alebo správcom, splnomocnencom alebo určeným zástupcom.

Článok 69

Čiastočné prevody: ochrana systémov obchodovania, zúčtovania a vyrovnania

1.   Orgán pre riešenie krízových situácií zabezpečí, aby uplatňovaním nástroja riešenia krízových situácií nebola dotknutá prevádzka systémov, na ktoré sa vzťahuje smernica 98/26/ES, a pravidlá týchto systémov, ak orgán pre riešenie krízových situácií:

| a) | prevedie niektoré, ale nie všetky aktíva, práva, povinnosti alebo záväzky centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, na iný subjekt; |
| --- | --- |

a)

prevedie niektoré, ale nie všetky aktíva, práva, povinnosti alebo záväzky centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, na iný subjekt;

| b) | zruší alebo zmení podmienky zmluvy, ktorej zmluvnou stranou je centrálna protistrana, ktorej krízová situácia sa rieši, alebo nahradí kupujúceho alebo preklenovaciu centrálnu protistranu ako zmluvnú stranu. |
| --- | --- |

b)

zruší alebo zmení podmienky zmluvy, ktorej zmluvnou stranou je centrálna protistrana, ktorej krízová situácia sa rieši, alebo nahradí kupujúceho alebo preklenovaciu centrálnu protistranu ako zmluvnú stranu.

2.   Na účely odseku 1 tohto článku orgán pre riešenie krízových situácií zabezpečí, aby uplatňovanie nástrojov riešenia krízových situácií neviedlo k žiadnemu z týchto výsledkov:

| a) | odvolaniu prevodného príkazu v súlade s článkom 5 smernice 98/26/ES; |
| --- | --- |

a)

odvolaniu prevodného príkazu v súlade s článkom 5 smernice 98/26/ES;

| b) | ovplyvneniu vymáhateľnosti prevodných príkazov a čistého zúčtovania podľa článkov 3 a 5 smernice 98/26/ES; |
| --- | --- |

b)

ovplyvneniu vymáhateľnosti prevodných príkazov a čistého zúčtovania podľa článkov 3 a 5 smernice 98/26/ES;

| c) | ovplyvneniu používania finančných prostriedkov, cenných papierov alebo úverových facilít podľa článku 4 smernice 98/26/ES; |
| --- | --- |

c)

ovplyvneniu používania finančných prostriedkov, cenných papierov alebo úverových facilít podľa článku 4 smernice 98/26/ES;

| d) | ovplyvneniu ochrany kolaterálovej zábezpeky podľa článku 9 smernice 98/26/ES. |
| --- | --- |

d)

ovplyvneniu ochrany kolaterálovej zábezpeky podľa článku 9 smernice 98/26/ES.

KAPITOLA VI

KAPITOLA VI

Procesné povinnosti

Procesné povinnosti

Článok 70

Požiadavky na oznamovanie

1.   Ak sa centrálna protistrana domnieva, že zlyháva alebo pravdepodobne zlyhá, ako sa uvádza v článku 22 ods. 2, oznámi túto skutočnosť príslušnému orgánu.

2.   Príslušný orgán informuje orgán pre riešenie krízových situácií o všetkých oznámeniach prijatých podľa odseku 1 a o všetkých opatreniach na ozdravenie alebo iných opatreniach v súlade s hlavou IV, ktorých prijatie príslušný orgán vyžaduje od centrálnej protistrany.

Príslušný orgán informuje orgán pre riešenie krízových situácií o každej mimoriadnej situácii uvedenej v článku 24 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, ktorá sa týka centrálnej protistrany, a o každom oznámení prijatom v súlade s článkom 48 uvedeného nariadenia.

3.   Ak príslušný orgán alebo orgán pre riešenie krízových situácií rozhodne, že podmienky uvedené v článku 22 ods. 1 písm. a) a b) alebo v článku 22 ods. 3 sú vo vzťahu k centrálnej protistrane splnené, oznámi toto rozhodnutie bez zbytočného odkladu týmto subjektom:

| a) | príslušnému orgánu alebo orgánu pre riešenie krízových situácií pre túto centrálnu protistranu; |
| --- | --- |

a)

príslušnému orgánu alebo orgánu pre riešenie krízových situácií pre túto centrálnu protistranu;

| b) | príslušnému orgánu materskej spoločnosti centrálnej protistrany; |
| --- | --- |

b)

príslušnému orgánu materskej spoločnosti centrálnej protistrany;

| c) | centrálnej banke; |
| --- | --- |

c)

centrálnej banke;

| d) | príslušnému ministerstvu; |
| --- | --- |

d)

príslušnému ministerstvu;

| e) | ESRB a určenému vnútroštátnemu orgánu makroprudenciálneho dohľadu a |
| --- | --- |

e)

ESRB a určenému vnútroštátnemu orgánu makroprudenciálneho dohľadu a

| f) | kolégiu dohľadu a kolégiu pre riešenie krízových situácií pre túto centrálnu protistranu. |
| --- | --- |

f)

kolégiu dohľadu a kolégiu pre riešenie krízových situácií pre túto centrálnu protistranu.

Článok 71

Rozhodnutie orgánu pre riešenie krízových situácií

1.   Po oznámení od príslušného orgánu podľa článku 70 ods. 3 orgán pre riešenie krízových situácií určí, či je potrebné nejaké opatrenie na riešenie krízovej situácie.

2.   Rozhodnutie, či v súvislosti s centrálnou protistranou treba prijať opatrenie na riešenie krízovej situácie, obsahuje tieto informácie:

| a) | posúdenie orgánom pre riešenie krízových situácií, či centrálna protistrana spĺňa podmienky na riešenie krízových situácií; a |
| --- | --- |

a)

posúdenie orgánom pre riešenie krízových situácií, či centrálna protistrana spĺňa podmienky na riešenie krízových situácií; a

| b) | akékoľvek opatrenie, ktoré orgán pre riešenie krízových situácií plánuje prijať vrátane rozhodnutia požiadať o likvidáciu, vymenovania správcu alebo akéhokoľvek iného opatrenia v rámci uplatniteľného bežného konkurzného konania. |
| --- | --- |

b)

akékoľvek opatrenie, ktoré orgán pre riešenie krízových situácií plánuje prijať vrátane rozhodnutia požiadať o likvidáciu, vymenovania správcu alebo akéhokoľvek iného opatrenia v rámci uplatniteľného bežného konkurzného konania.

Článok 72

Procesné povinnosti orgánov pre riešenie krízových situácií

1.   Orgán pre riešenie krízových situácií oznámi kolégiu pre riešenie krízových situácií opatrenia na riešenie krízovej situácie, ktoré má v úmysle prijať. V tomto oznámení sa zároveň uvedie, či sa opatrenia na riešenie krízovej situácie odchyľujú od plánu riešenia krízových situácií.

Čo najskôr po prijatí opatrenia na riešenie krízovej situácie informuje orgán pre riešenie krízových situácií všetky tieto subjekty:

| a) | centrálnu protistranu, ktorej krízová situácia sa rieši; |
| --- | --- |

a)

centrálnu protistranu, ktorej krízová situácia sa rieši;

| b) | kolégium pre riešenie krízových situácií; |
| --- | --- |

b)

kolégium pre riešenie krízových situácií;

| c) | určený vnútroštátny orgán makroprudenciálneho dohľadu a ESRB; |
| --- | --- |

c)

určený vnútroštátny orgán makroprudenciálneho dohľadu a ESRB;

| d) | Komisiu, ECB a EIOPA a |
| --- | --- |

d)

Komisiu, ECB a EIOPA a

| e) | prevádzkovateľov systémov, na ktorých sa vzťahuje smernica 98/26/ES a v ktorých sa zúčastňuje centrálna protistrana, ktorej krízová situácia sa rieši. |
| --- | --- |

e)

prevádzkovateľov systémov, na ktorých sa vzťahuje smernica 98/26/ES a v ktorých sa zúčastňuje centrálna protistrana, ktorej krízová situácia sa rieši.

2.   Oznámenie uvedené v odseku 1 druhom pododseku obsahuje kópiu akéhokoľvek rozhodnutia alebo nástroja, pomocou ktorého sa prijíma príslušné opatrenie, a uvedie sa v ňom dátum nadobudnutia účinnosti opatrenia na riešenie krízovej situácie.

V oznámení kolégiu pre riešenie krízových situácií podľa odseku 1 druhého pododseku sa uvedú dôvody každého odchýlenia sa od plánu riešenia krízových situácií.

3.   Kópia rozhodnutia alebo nástroja, ktorými sa prijíma opatrenie na riešenie krízovej situácie, alebo oznámenie, v ktorom sú zhrnuté účinky opatrenia na riešenie krízovej situácie a prípadne podmienky a lehota pozastavenia alebo obmedzenia podľa článkov 55, 56 a 57 tohto nariadenia, sa uverejnia, a to všetkými týmito prostriedkami:

| a) | na webovom sídle orgánu pre riešenie krízových situácií; |
| --- | --- |

a)

na webovom sídle orgánu pre riešenie krízových situácií;

| b) | na webovom sídle príslušného orgánu, ak je odlišný od orgánu pre riešenie krízových situácií, a na webovom sídle ESMA; |
| --- | --- |

b)

na webovom sídle príslušného orgánu, ak je odlišný od orgánu pre riešenie krízových situácií, a na webovom sídle ESMA;

| c) | na webovom sídle centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, a |
| --- | --- |

c)

na webovom sídle centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, a

| d) | ak sú nástroje vlastníctva alebo dlhové nástroje centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu, prostriedkami používanými na zverejnenie regulovaných informácií, ktoré sa týkajú centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, v súlade s článkom 21 ods. 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/109/ES (24). |
| --- | --- |

d)

ak sú nástroje vlastníctva alebo dlhové nástroje centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu, prostriedkami používanými na zverejnenie regulovaných informácií, ktoré sa týkajú centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, v súlade s článkom 21 ods. 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/109/ES (24).

4.   Ak nástroje vlastníctva alebo dlhové nástroje nie sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu, orgán pre riešenie krízových situácií zabezpečí, aby sa dokumenty poskytujúce dôkaz o rozhodnutí uvedenom v odseku 3 zaslali držiteľom nástrojov vlastníctva a veriteľom centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, ktorí sú známi z registrov alebo databáz tejto centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, prístupných orgánu pre riešenie krízových situácií.

Článok 73

Dôvernosť informácií

1.   Požiadavky služobného tajomstva sú záväzné pre tieto osoby:

| a) | orgány pre riešenie krízových situácií; |
| --- | --- |

a)

orgány pre riešenie krízových situácií;

| b) | príslušné orgány, ESMA a EBA; |
| --- | --- |

b)

príslušné orgány, ESMA a EBA;

| c) | príslušné ministerstvá; |
| --- | --- |

c)

príslušné ministerstvá;

| d) | osobitných správcov alebo dočasných správcov vymenovaných podľa tohto nariadenia; |
| --- | --- |

d)

osobitných správcov alebo dočasných správcov vymenovaných podľa tohto nariadenia;

| e) | potenciálnych nadobúdateľov, ktorí boli kontaktovaní príslušnými orgánmi alebo oslovení orgánmi pre riešenie krízových situácií, a to bez ohľadu na to, či sa toto kontaktovanie alebo oslovenie vykonalo v rámci prípravy na uplatnenie nástroja odpredaja obchodnej činnosti, a bez ohľadu na to, či oslovenie viedlo k nadobudnutiu; |
| --- | --- |

e)

potenciálnych nadobúdateľov, ktorí boli kontaktovaní príslušnými orgánmi alebo oslovení orgánmi pre riešenie krízových situácií, a to bez ohľadu na to, či sa toto kontaktovanie alebo oslovenie vykonalo v rámci prípravy na uplatnenie nástroja odpredaja obchodnej činnosti, a bez ohľadu na to, či oslovenie viedlo k nadobudnutiu;

| f) | audítorov, účtovníkov, právnych a odborných poradcov, odhadcov a ostatných odborníkov, ktorých priamo alebo nepriamo angažovali orgány pre riešenie krízových situácií, príslušné orgány, príslušné ministerstvá alebo potenciálni nadobúdatelia podľa písmena e); |
| --- | --- |

f)

audítorov, účtovníkov, právnych a odborných poradcov, odhadcov a ostatných odborníkov, ktorých priamo alebo nepriamo angažovali orgány pre riešenie krízových situácií, príslušné orgány, príslušné ministerstvá alebo potenciálni nadobúdatelia podľa písmena e);

| g) | centrálne banky a ostatné orgány podieľajúce sa na postupe riešenia krízových situácií; |
| --- | --- |

g)

centrálne banky a ostatné orgány podieľajúce sa na postupe riešenia krízových situácií;

| h) | preklenovaciu centrálnu protistranu; |
| --- | --- |

h)

preklenovaciu centrálnu protistranu;

| i) | vrcholový manažment a členov rady centrálnej protistrany a zamestnancov orgánov alebo subjektov uvedených v písmenách a) až k) pred ich vymenovaním, počas ich funkčného obdobia a po ňom; |
| --- | --- |

i)

vrcholový manažment a členov rady centrálnej protistrany a zamestnancov orgánov alebo subjektov uvedených v písmenách a) až k) pred ich vymenovaním, počas ich funkčného obdobia a po ňom;

| j) | všetkých ostatných členov kolégia pre riešenie krízových situácií neuvedených v písmenách a), b), c) a g) a |
| --- | --- |

j)

všetkých ostatných členov kolégia pre riešenie krízových situácií neuvedených v písmenách a), b), c) a g) a

| k) | všetky ostatné osoby, ktoré poskytujú alebo poskytovali služby priamo alebo nepriamo, trvalo alebo príležitostne, osobám uvedeným v písmenách a) až j). |
| --- | --- |

k)

všetky ostatné osoby, ktoré poskytujú alebo poskytovali služby priamo alebo nepriamo, trvalo alebo príležitostne, osobám uvedeným v písmenách a) až j).

2.   S cieľom zabezpečiť, aby sa dodržiavali požiadavky na dôvernosť informácií stanovené v odsekoch 1 a 3, osoby uvedené v odseku 1 písm. a), b), c), g), h) a j) zabezpečia, aby boli zavedené interné pravidlá vrátane pravidiel na zabezpečenie mlčanlivosti o informáciách medzi osobami priamo zapojenými do procesu riešenia krízových situácií.

3.   Pre osoby uvedené v odseku 1 platí zákaz zverejniť dôverné informácie, ktoré získali počas svojej profesionálnej činnosti alebo od príslušného orgánu či orgánu pre riešenie krízových situácií v rámci výkonu svojich funkcií podľa tohto nariadenia, akejkoľvek osobe alebo orgánu s výnimkou výkonu ich funkcií podľa tohto nariadenia, s výnimkou informácií v súhrnnej alebo agregovanej forme, pri ktorých nie je možné zistiť totožnosť jednotlivých centrálnych protistrán, alebo s výnimkou situácie, ak orgán alebo centrálna protistrana, ktoré tieto informácie poskytli, vopred udelili výslovný súhlas.

Pred zverejnením akéhokoľvek druhu informácií osoby uvedené v odseku 1 posúdia možné účinky zverejnenia informácií na verejný záujem, pokiaľ ide o finančnú, menovú alebo hospodársku politiku, a na komerčné záujmy fyzických a právnických osôb, na účely kontrol, na vyšetrovania a na audity.

Postup overovania účinkov zverejnenia informácií zahŕňa osobitné posúdenie účinkov akéhokoľvek zverejnenia obsahu a podrobností plánu ozdravenia a plánu riešenia krízových situácií uvedených v článkoch 9 a 12 a výsledok posúdenia uskutočneného podľa článkov 10 a 15.

Všetky osoby alebo subjekty uvedené v odseku 1 nesú v prípade porušenia tohto článku občianskoprávnu zodpovednosť v súlade s vnútroštátnym právom.

4.   Odchylne od odseku 3 si za predpokladu, že príjemca podlieha požiadavkám na zachovanie dôvernosti, môžu osoby uvedené v odseku 1 vymieňať dôverné informácie s ktoroukoľvek z týchto osôb:

| a) | s ktoroukoľvek inou osobou, ak je to nevyhnutné na účely plánovania alebo vykonávania opatrenia na riešenie krízovej situácie; |
| --- | --- |

a)

s ktoroukoľvek inou osobou, ak je to nevyhnutné na účely plánovania alebo vykonávania opatrenia na riešenie krízovej situácie;

| b) | s parlamentným vyšetrovacím výborom vo svojom členskom štáte, dvormi audítorov vo svojom členskom štáte a inými subjektmi zodpovedným za vyšetrovanie vo svojom členskom štáte; |
| --- | --- |

b)

s parlamentným vyšetrovacím výborom vo svojom členskom štáte, dvormi audítorov vo svojom členskom štáte a inými subjektmi zodpovedným za vyšetrovanie vo svojom členskom štáte;

| c) | s vnútroštátnymi orgánmi zodpovednými za dozor nad platobnými systémami, s orgánmi zodpovednými za bežné konkurzné konanie, s orgánmi poverenými verejnou úlohou dohľadu nad inými subjektmi finančného sektora, s orgánmi zodpovednými za dohľad nad finančnými trhmi a poisťovňami a s inšpektormi konajúcimi v ich mene, s orgánmi zodpovednými za udržanie stability finančného systému v členských štátoch prostredníctvom využívania makroprudenciálnych pravidiel, s orgánmi zodpovednými za ochranu stability finančného systému a s osobami zodpovednými za vykonávanie štatutárnych auditov. |
| --- | --- |

c)

s vnútroštátnymi orgánmi zodpovednými za dozor nad platobnými systémami, s orgánmi zodpovednými za bežné konkurzné konanie, s orgánmi poverenými verejnou úlohou dohľadu nad inými subjektmi finančného sektora, s orgánmi zodpovednými za dohľad nad finančnými trhmi a poisťovňami a s inšpektormi konajúcimi v ich mene, s orgánmi zodpovednými za udržanie stability finančného systému v členských štátoch prostredníctvom využívania makroprudenciálnych pravidiel, s orgánmi zodpovednými za ochranu stability finančného systému a s osobami zodpovednými za vykonávanie štatutárnych auditov.

5.   Týmto článkom sa nebráni:

| a) | zamestnancom ani expertom orgánov alebo subjektov uvedených v odseku 1 písm. a) až g) a písm. j), aby si navzájom vymieňali informácie v rámci každého orgánu alebo subjektu; |
| --- | --- |

a)

zamestnancom ani expertom orgánov alebo subjektov uvedených v odseku 1 písm. a) až g) a písm. j), aby si navzájom vymieňali informácie v rámci každého orgánu alebo subjektu;

| b) | orgánom pre riešenie krízových situácií a príslušným orgánom, vrátane ich zamestnancov a expertov, aby si vymieňali informácie medzi sebou a s ostatnými orgánmi Únie pre riešenie krízových situácií, inými príslušnými orgánmi Únie, príslušnými ministerstvami, centrálnymi bankami, orgánmi zodpovednými za bežné konkurzné konania, orgánmi zodpovednými za udržiavanie stability finančného systému v členských štátoch používaním makroprudenciálnych pravidiel, osobami zodpovednými za vykonávanie štatutárnych auditov účtov, EBA, ESMA, alebo, s výhradou článku 80, s orgánmi z tretích krajín, ktoré vykonávajú rovnocenné funkcie ako orgány pre riešenie krízových situácií, alebo, s výhradou prísnych požiadaviek na zachovávanie dôvernosti informácií, s potenciálnym nadobúdateľom, na účely plánovania alebo vykonávania opatrení na riešenie krízovej situácie. |
| --- | --- |

b)

orgánom pre riešenie krízových situácií a príslušným orgánom, vrátane ich zamestnancov a expertov, aby si vymieňali informácie medzi sebou a s ostatnými orgánmi Únie pre riešenie krízových situácií, inými príslušnými orgánmi Únie, príslušnými ministerstvami, centrálnymi bankami, orgánmi zodpovednými za bežné konkurzné konania, orgánmi zodpovednými za udržiavanie stability finančného systému v členských štátoch používaním makroprudenciálnych pravidiel, osobami zodpovednými za vykonávanie štatutárnych auditov účtov, EBA, ESMA, alebo, s výhradou článku 80, s orgánmi z tretích krajín, ktoré vykonávajú rovnocenné funkcie ako orgány pre riešenie krízových situácií, alebo, s výhradou prísnych požiadaviek na zachovávanie dôvernosti informácií, s potenciálnym nadobúdateľom, na účely plánovania alebo vykonávania opatrení na riešenie krízovej situácie.

6.   Týmto článkom nie je dotknuté vnútroštátne právo týkajúce sa zverejňovania informácií na účely právnych konaní v trestnoprávnych alebo občianskoprávnych veciach.

KAPITOLA VII

KAPITOLA VII

Právo podať opravný prostriedok a vylúčenie iných konaní

Právo podať opravný prostriedok a vylúčenie iných konaní

Článok 74

Predchádzajúce schválenie zo strany súdneho orgánu a právo podať opravný prostriedok

1.   Rozhodnutie prijať opatrenie na predchádzanie kríze alebo opatrenie na riešenie krízovej situácie môže podliehať predchádzajúcemu schváleniu zo strany súdneho orgánu, za predpokladu, že sa tak ustanovuje vo vnútroštátnom práve, ak postup týkajúci sa daného schválenia a posúdenie zo strany súdu sú rýchle.

2.   Všetky osoby dotknuté rozhodnutím prijať opatrenie na predchádzanie kríze alebo rozhodnutím vykonať akúkoľvek inú právomoc než opatrenie na riešenie krízovej situácie majú právo podať proti tomuto rozhodnutiu opravný prostriedok.

3.   Všetky osoby dotknuté rozhodnutím prijať opatrenie na riešenie krízovej situácie majú právo podať opravný prostriedok proti tomuto rozhodnutiu.

4.   Právo podať opravný prostriedok uvedené v odseku 3 podlieha týmto podmienkam:

| a) | z podania opravného prostriedku nevyplýva žiadne automatické pozastavenie účinkov napadnutého rozhodnutia; |
| --- | --- |

a)

z podania opravného prostriedku nevyplýva žiadne automatické pozastavenie účinkov napadnutého rozhodnutia;

| b) | rozhodnutie orgánu pre riešenie krízových situácií je okamžite vykonateľné a vyplýva z neho vyvrátiteľná domnienka, že pozastavenie jeho vykonania by nebolo v súlade s verejným záujmom, a |
| --- | --- |

b)

rozhodnutie orgánu pre riešenie krízových situácií je okamžite vykonateľné a vyplýva z neho vyvrátiteľná domnienka, že pozastavenie jeho vykonania by nebolo v súlade s verejným záujmom, a

| c) | konanie týkajúce sa opravného prostriedku musí byť rýchle. |
| --- | --- |

c)

konanie týkajúce sa opravného prostriedku musí byť rýchle.

5.   Súd použije ako základ pre vlastné posúdenie ekonomické hodnotenia skutočností vykonané orgánom pre riešenie krízových situácií.

6.   Ak je nevyhnutné chrániť záujmy tretích strán konajúcich v dobrej viere, ktoré nadobudli nástroje vlastníctva, aktíva, práva, povinnosti alebo záväzky centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, na základe opatrenia na riešenie krízovej situácie, zrušenie rozhodnutia orgánu pre riešenie krízových situácií nemá vplyv na žiadne následné administratívne akty alebo transakcie, ktoré uzatvoril dotknutý orgán pre riešenie krízových situácií a ktoré sa zakladali na zrušenom rozhodnutí.

Na účely prvého pododseku v prípade, že rozhodnutie prijaté orgánom pre riešenie krízových situácií bolo zrušené, sú opravné prostriedky dostupné žiadateľovi obmedzené na náhradu škody v dôsledku tohto rozhodnutia.

Článok 75

Obmedzenia iných konaní

1.   Bežné konkurzné konanie vo vzťahu k centrálnej protistrane sa nezačne okrem prípadov, keď sa tak stane na podnet orgánu pre riešenie krízových situácií alebo s jeho súhlasom v súlade s odsekom 3.

2.   Príslušné orgány a orgány pre riešenie krízových situácií musia byť bezodkladne informované o každej žiadosti o začatie bežného konkurzného konania vo vzťahu k centrálnej protistrane bez ohľadu na to, či ide o centrálnu protistranu, ktorej krízová situácia sa rieši, alebo či sa rozhodnutie zverejnilo v súlade s článkom 72 ods. 3.

3.   Orgány zodpovedné za bežné konkurzné konanie začnú uvedené konanie až po tom, ako im orgán pre riešenie krízových situácií oznámi svoje rozhodnutie neprijať žiadne opatrenie na riešenie krízovej situácie vo vzťahu k centrálnej protistrane, alebo ak do siedmich dní od oznámenia uvedeného v odseku 2 nebolo doručené žiadne oznámenie.

Ak je to potrebné na účinné uplatňovanie nástrojov riešenia krízových situácií a právomocí riešiť krízové situácie, orgány pre riešenie krízových situácií môžu požiadať súd o uplatnenie prerušenia akéhokoľvek súdneho opatrenia alebo konania, v ktorom je centrálna protistrana, ktorej krízová situácia sa rieši, stranou alebo sa ňou môže stať, a to na primeraný čas v súlade s cieľmi riešenia krízovej situácie.

HLAVA VI

VZŤAHY S TRETÍMI KRAJINAMI

VZŤAHY S TRETÍMI KRAJINAMI

Článok 76

Dohody s tretími krajinami

1.   Komisia môže v súlade s článkom 218 ZFEÚ predložiť Rade odporúčania na rokovania o dohodách s jednou alebo viacerými tretími krajinami, pokiaľ ide o prostriedky spolupráce medzi orgánmi pre riešenie krízových situácií a relevantnými orgánmi z tretích krajín v súvislosti s plánovaním ozdravenia a riešenia krízových situácií vo vzťahu k centrálnym protistranám a centrálnym protistranám z tretích krajín, vzhľadom na tieto situácie:

| a) | ak centrálna protistrana tretej krajiny poskytuje služby alebo má dcérske spoločnosti v jednom či vo viacerých členských štátoch; |
| --- | --- |

a)

ak centrálna protistrana tretej krajiny poskytuje služby alebo má dcérske spoločnosti v jednom či vo viacerých členských štátoch;

| b) | ak centrálna protistrana usadená v členskom štáte poskytuje služby alebo má jednu alebo viaceré dcérske spoločnosti v tretej krajine. |
| --- | --- |

b)

ak centrálna protistrana usadená v členskom štáte poskytuje služby alebo má jednu alebo viaceré dcérske spoločnosti v tretej krajine.

2.   Cieľom dohôd uvedených v odseku 1 tohto článku je najmä zabezpečiť ustanovenie postupov a mechanizmov spolupráce pri uskutočňovaní úloh a vykonávaní právomocí uvedených v článku 79 vrátane výmeny informácií potrebných na uvedené účely.

Článok 77

Uznávanie a výkon postupov tretích krajín zameraných na riešenie krízových situácií

1.   Tento článok sa uplatňuje v súvislosti s postupmi tretích krajín zameranými na riešenie krízových situácií, ak medzinárodná dohoda s príslušnou treťou krajinou uvedená v článku 76 ods. 1 ešte nenadobudla platnosť, a len do nadobudnutia jej platnosti. Uplatňuje sa aj po tom, ako medzinárodná dohoda s príslušnou treťou krajinou uvedená v článku 76 ods. 1 nadobudla platnosť v rozsahu, v akom uznávanie a výkon postupov tretích krajín zameraných na riešenie krízových situácií nie sú touto dohodou upravené.

2.   Relevantné vnútroštátne orgány musia uznať postupy tretích krajín zamerané na riešenie krízových situácií týkajúce sa centrálnej protistrany z tretej krajiny v ktoromkoľvek z týchto prípadov:

| a) | centrálna protistrana z tretej krajiny poskytuje služby alebo má dcérske spoločnosti zriadené v jednom alebo vo viacerých členských štátoch; |
| --- | --- |

a)

centrálna protistrana z tretej krajiny poskytuje služby alebo má dcérske spoločnosti zriadené v jednom alebo vo viacerých členských štátoch;

| b) | centrálna protistrana z tretej krajiny má aktíva, práva, povinnosti alebo záväzky, ktoré sa nachádzajú v jednom alebo vo viacerých členských štátoch alebo ktoré sa riadia právom týchto členských štátov. |
| --- | --- |

b)

centrálna protistrana z tretej krajiny má aktíva, práva, povinnosti alebo záväzky, ktoré sa nachádzajú v jednom alebo vo viacerých členských štátoch alebo ktoré sa riadia právom týchto členských štátov.

Relevantné vnútroštátne orgány zabezpečia výkon takýchto uznaných postupov tretích krajín zameraných na riešenie krízových situácií v súlade s ich vnútroštátnym právom.

3.   Relevantné vnútroštátne orgány majú aspoň právomoc:

| a) | vykonávať právomoci riešiť krízové situácie vo vzťahu k:






  i) | aktívam centrálnej protistrany z tretej krajiny, ktoré sa nachádzajú v ich členskom štáte alebo sa riadia právom ich členského štátu, a |
| --- | --- | --- |

a)

vykonávať právomoci riešiť krízové situácie vo vzťahu k:

i)

aktívam centrálnej protistrany z tretej krajiny, ktoré sa nachádzajú v ich členskom štáte alebo sa riadia právom ich členského štátu, a

| ii) | právam alebo záväzkom centrálnej protistrany z tretej krajiny, ktoré sú účtované v ich členskom štáte alebo ktoré sa riadia právom ich členského štátu, alebo keď sú nároky vo vzťahu k takýmto právam a záväzkom vymožiteľné v ich členskom štáte; |
| --- | --- |

ii)

právam alebo záväzkom centrálnej protistrany z tretej krajiny, ktoré sú účtované v ich členskom štáte alebo ktoré sa riadia právom ich členského štátu, alebo keď sú nároky vo vzťahu k takýmto právam a záväzkom vymožiteľné v ich členskom štáte;

| b) | dokončiť, vrátane požadovania od inej osoby, aby prijala opatrenia na dokončenie, prevod nástrojov vlastníctva v dcérskej spoločnosti zriadenej v určujúcom členskom štáte; |
| --- | --- |

b)

dokončiť, vrátane požadovania od inej osoby, aby prijala opatrenia na dokončenie, prevod nástrojov vlastníctva v dcérskej spoločnosti zriadenej v určujúcom členskom štáte;

| c) | vykonávať právomoci uvedené v článkoch 55, 56 a 57 v súvislosti s právami ktorejkoľvek zmluvnej strany zmluvy so subjektom uvedeným v odseku 2 tohto článku, ak sú takéto právomoci nevyhnutné na výkon postupov tretích krajín zameraných na riešenie krízových situácií, a |
| --- | --- |

c)

vykonávať právomoci uvedené v článkoch 55, 56 a 57 v súvislosti s právami ktorejkoľvek zmluvnej strany zmluvy so subjektom uvedeným v odseku 2 tohto článku, ak sú takéto právomoci nevyhnutné na výkon postupov tretích krajín zameraných na riešenie krízových situácií, a

| d) | spôsobiť nevykonateľnosť akéhokoľvek práva ukončiť, zlikvidovať alebo urýchliť zmluvy alebo ovplyvniť zmluvné práva subjektov uvedených v odseku 2 a ďalších subjektov skupiny, ak takéto právo vzniká na základe opatrenia na riešenie krízovej situácie prijatého vo vzťahu k centrálnej protistrane z tretej krajiny, či už zo strany samotného orgánu tretej krajiny pre riešenie krízových situácií alebo inak na základe právnych alebo regulačných požiadaviek týkajúcich sa úpravy riešenia krízových situácií v danej krajine, za predpokladu, že sa naďalej plnia vecné povinnosti vyplývajúce zo zmluvy vrátane platobných a dodacích povinností a poskytovania kolaterálu. |
| --- | --- |

d)

spôsobiť nevykonateľnosť akéhokoľvek práva ukončiť, zlikvidovať alebo urýchliť zmluvy alebo ovplyvniť zmluvné práva subjektov uvedených v odseku 2 a ďalších subjektov skupiny, ak takéto právo vzniká na základe opatrenia na riešenie krízovej situácie prijatého vo vzťahu k centrálnej protistrane z tretej krajiny, či už zo strany samotného orgánu tretej krajiny pre riešenie krízových situácií alebo inak na základe právnych alebo regulačných požiadaviek týkajúcich sa úpravy riešenia krízových situácií v danej krajine, za predpokladu, že sa naďalej plnia vecné povinnosti vyplývajúce zo zmluvy vrátane platobných a dodacích povinností a poskytovania kolaterálu.

4.   Uznávaním a výkonom postupov tretích krajín zameraných na riešenie krízových situácií nie je dotknuté žiadne bežné konkurzné konanie uplatniteľné podľa vnútroštátneho práva.

Článok 78

Právo odmietnuť uznanie alebo výkon postupov tretích krajín zameraných na riešenie krízových situácií

Odchylne od článku 77 ods. 2 môžu relevantné vnútroštátne orgány odmietnuť uznať alebo vykonať postupy tretích krajín zamerané na riešenie krízových situácií v ktoromkoľvek z týchto prípadov:

| a) | postup tretej krajiny zameraný na riešenie krízových situácií by mal nepriaznivý účinok na finančnú stabilitu v ich členskom štáte; |
| --- | --- |

a)

postup tretej krajiny zameraný na riešenie krízových situácií by mal nepriaznivý účinok na finančnú stabilitu v ich členskom štáte;

| b) | veriteľom, zúčtovacím členom a prípadne ich klientom, ktorí sa nachádzajú v ich členskom štáte, by sa v rámci vnútroštátneho postupu tretej krajiny zameraného na riešenie krízových situácií nedostalo rovnakého zaobchádzania ako veriteľom, zúčtovacím členom a prípadne ich klientom z tretej krajiny s podobnými zákonnými právami; |
| --- | --- |

b)

veriteľom, zúčtovacím členom a prípadne ich klientom, ktorí sa nachádzajú v ich členskom štáte, by sa v rámci vnútroštátneho postupu tretej krajiny zameraného na riešenie krízových situácií nedostalo rovnakého zaobchádzania ako veriteľom, zúčtovacím členom a prípadne ich klientom z tretej krajiny s podobnými zákonnými právami;

| c) | uznanie alebo výkon postupu tretej krajiny zameraného na riešenie krízovej situácie by malo pre ich členský štát závažné fiškálne dôsledky; |
| --- | --- |

c)

uznanie alebo výkon postupu tretej krajiny zameraného na riešenie krízovej situácie by malo pre ich členský štát závažné fiškálne dôsledky;

| d) | uznanie alebo výkon postupu by boli v rozpore s vnútroštátnym právom. |
| --- | --- |

d)

uznanie alebo výkon postupu by boli v rozpore s vnútroštátnym právom.

Článok 79

Spolupráca s orgánmi tretích krajín

1.   Tento článok sa uplatňuje v súvislosti so spoluprácou s treťou krajinou, ak medzinárodná dohoda s príslušnou treťou krajinou uvedená v článku 76 ods. 1 ešte nenadobudla platnosť, a len do nadobudnutia jej platnosti. Uplatňuje sa aj po tom, ako medzinárodná dohoda s príslušnou treťou krajinou uvedená v článku 76 ods. 1 nadobudla platnosť, a to v rozsahu, v akom predmet tohto článku nie je touto dohodou upravený.

2.   Príslušné orgány alebo orgány pre riešenie krízových situácií podľa potreby uzatvoria dohody o spolupráci s týmito relevantnými orgánmi tretích krajín, pričom zohľadnia existujúce dohody o spolupráci uzatvorené podľa článku 25 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 648/2012:

| a) | ak centrálna protistrana tretej krajiny poskytuje služby alebo má dcérske spoločnosti v jednom či vo viacerých členských štátoch, s relevantnými orgánmi tretej krajiny, v ktorej je zriadená centrálna protistrana; |
| --- | --- |

a)

ak centrálna protistrana tretej krajiny poskytuje služby alebo má dcérske spoločnosti v jednom či vo viacerých členských štátoch, s relevantnými orgánmi tretej krajiny, v ktorej je zriadená centrálna protistrana;

| b) | ak centrálna protistrana poskytuje služby alebo má jednu či viacero dcérskych spoločností v tretích krajinách, s relevantnými orgánmi tretích krajín, v ktorých sa poskytujú tieto služby alebo v ktorých sú zriadené dcérske spoločnosti. |
| --- | --- |

b)

ak centrálna protistrana poskytuje služby alebo má jednu či viacero dcérskych spoločností v tretích krajinách, s relevantnými orgánmi tretích krajín, v ktorých sa poskytujú tieto služby alebo v ktorých sú zriadené dcérske spoločnosti.

3.   Dohodami o spolupráci uvedenými v odseku 2 tohto článku sa medzi zúčastnenými orgánmi stanovujú postupy a mechanizmy na výmenu informácií nevyhnutných na vykonávanie nasledujúcich úloh a právomocí a na spoluprácu pri týchto činnostiach vo vzťahu k centrálnym protistranám uvedeným v písmenách a) a b) uvedeného odseku alebo vo vzťahu ku skupinám zahŕňajúcim takéto centrálne protistrany:

| a) | vypracovanie plánov riešenia krízových situácií v súlade s článkom 12 a podobnými požiadavkami podľa práva príslušných tretích krajín; |
| --- | --- |

a)

vypracovanie plánov riešenia krízových situácií v súlade s článkom 12 a podobnými požiadavkami podľa práva príslušných tretích krajín;

| b) | posúdenie riešiteľnosti krízovej situácie takýchto inštitúcií a skupín v súlade s článkom 15 a podobnými požiadavkami podľa práva príslušných tretích krajín; |
| --- | --- |

b)

posúdenie riešiteľnosti krízovej situácie takýchto inštitúcií a skupín v súlade s článkom 15 a podobnými požiadavkami podľa práva príslušných tretích krajín;

| c) | uplatňovanie právomocí riešiť alebo odstrániť prekážky riešiteľnosti krízovej situácie v súlade s článkom 16 a všetkých podobných právomocí podľa práva príslušných tretích krajín; |
| --- | --- |

c)

uplatňovanie právomocí riešiť alebo odstrániť prekážky riešiteľnosti krízovej situácie v súlade s článkom 16 a všetkých podobných právomocí podľa práva príslušných tretích krajín;

| d) | uplatňovanie opatrení včasnej intervencie podľa článku 18 a podobných právomocí podľa práva príslušných tretích krajín a |
| --- | --- |

d)

uplatňovanie opatrení včasnej intervencie podľa článku 18 a podobných právomocí podľa práva príslušných tretích krajín a

| e) | uplatňovanie nástrojov riešenia krízových situácií a vykonávanie právomocí riešiť krízové situácie a podobných právomocí prenesených na relevantné orgány z tretích krajín. |
| --- | --- |

e)

uplatňovanie nástrojov riešenia krízových situácií a vykonávanie právomocí riešiť krízové situácie a podobných právomocí prenesených na relevantné orgány z tretích krajín.

4.   Dohody o spolupráci uzatvorené medzi orgánmi pre riešenie krízových situácií a príslušnými orgánmi členských štátov a tretích krajín v súlade s odsekom 2 môžu obsahovať ustanovenia upravujúce tieto oblasti:

| a) | výmenu informácií potrebných na prípravu a zachovávanie plánov riešenia krízových situácií; |
| --- | --- |

a)

výmenu informácií potrebných na prípravu a zachovávanie plánov riešenia krízových situácií;

| b) | konzultácie a spoluprácu pri vypracúvaní plánov riešenia krízových situácií vrátane zásad pre vykonávanie právomocí podľa článku 77 a podobných právomocí podľa práva príslušných tretích krajín; |
| --- | --- |

b)

konzultácie a spoluprácu pri vypracúvaní plánov riešenia krízových situácií vrátane zásad pre vykonávanie právomocí podľa článku 77 a podobných právomocí podľa práva príslušných tretích krajín;

| c) | výmenu informácií potrebných na uplatňovanie nástrojov riešenia krízových situácií a vykonávanie právomocí riešiť krízové situácie a podobných právomocí podľa práva príslušných tretích krajín; |
| --- | --- |

c)

výmenu informácií potrebných na uplatňovanie nástrojov riešenia krízových situácií a vykonávanie právomocí riešiť krízové situácie a podobných právomocí podľa práva príslušných tretích krajín;

| d) | včasné upozornenie strán dohody o spolupráci alebo konzultácie s nimi pred prijatím každého významného opatrenia podľa tohto nariadenia alebo práva príslušnej tretej krajiny s vplyvom na centrálnu protistranu alebo skupinu, ktorých sa dohoda týka; |
| --- | --- |

d)

včasné upozornenie strán dohody o spolupráci alebo konzultácie s nimi pred prijatím každého významného opatrenia podľa tohto nariadenia alebo práva príslušnej tretej krajiny s vplyvom na centrálnu protistranu alebo skupinu, ktorých sa dohoda týka;

| e) | koordináciu zverejňovania v prípade spoločných opatrení na riešenie krízovej situácie; |
| --- | --- |

e)

koordináciu zverejňovania v prípade spoločných opatrení na riešenie krízovej situácie;

| f) | postupy a mechanizmy na výmenu informácií a spoluprácu podľa písmen a) až e) tohto odseku, v prípade potreby aj prostredníctvom vytvorenia a prevádzky skupín pre krízové riadenie. |
| --- | --- |

f)

postupy a mechanizmy na výmenu informácií a spoluprácu podľa písmen a) až e) tohto odseku, v prípade potreby aj prostredníctvom vytvorenia a prevádzky skupín pre krízové riadenie.

S cieľom zabezpečiť spoločné, jednotné a konzistentné uplatňovanie odseku 3 vydá ESMA usmernenia týkajúce sa druhov a obsahu ustanovení uvedených v tomto odseku do ... [18 mesiacov od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia].

5.   Orgány pre riešenie krízových situácií a príslušné orgány informujú ESMA o každej dohode o spolupráci, ktorú uzavreli v súlade s týmto článkom.

Článok 80

Výmena dôverných informácií

1.   Orgány pre riešenie krízových situácií, príslušné orgány, príslušné ministerstvá a prípadne iné relevantné vnútroštátne orgány si vymieňajú dôverné informácie vrátane plánov ozdravenia s relevantnými orgánmi tretích krajín iba vtedy, ak sú splnené tieto podmienky:

| a) | tieto orgány tretích krajín podliehajú požiadavkám a štandardom týkajúcim sa služobného tajomstva, ktoré sú podľa názoru všetkých príslušných orgánov prinajmenšom rovnocenné s tými, ktoré sú uložené článkom 73, a |
| --- | --- |

a)

tieto orgány tretích krajín podliehajú požiadavkám a štandardom týkajúcim sa služobného tajomstva, ktoré sú podľa názoru všetkých príslušných orgánov prinajmenšom rovnocenné s tými, ktoré sú uložené článkom 73, a

| b) | tieto informácie sú nevyhnutné na to, aby relevantné orgány tretích krajín vykonávali svoje funkcie podľa vnútroštátneho práva, ktoré sú porovnateľné s funkciami podľa tohto nariadenia, a nevyužívajú sa na iné účely. |
| --- | --- |

b)

tieto informácie sú nevyhnutné na to, aby relevantné orgány tretích krajín vykonávali svoje funkcie podľa vnútroštátneho práva, ktoré sú porovnateľné s funkciami podľa tohto nariadenia, a nevyužívajú sa na iné účely.

2.   Pokiaľ sa výmena informácií týka osobných údajov, spracúvanie a poskytovanie takýchto osobných údajov orgánom tretích krajín sa riadi príslušným právom Únie a príslušným vnútroštátnym právom na ochranu údajov.

3.   Ak dôverné informácie pochádzajú z iného členského štátu, orgány pre riešenie krízových situácií, príslušné orgány a príslušné ministerstvá nesmú zverejniť tieto informácie relevantným orgánom tretích krajín, ak nie sú splnené tieto podmienky:

| a) | relevantný orgán členského štátu, od ktorého informácie pochádzajú, súhlasí s ich zverejnením, a |
| --- | --- |

a)

relevantný orgán členského štátu, od ktorého informácie pochádzajú, súhlasí s ich zverejnením, a

| b) | informácie sa zverejnia len na účely, ktoré povolil orgán uvedený v písmene a). |
| --- | --- |

b)

informácie sa zverejnia len na účely, ktoré povolil orgán uvedený v písmene a).

4.   Na účely tohto článku sa informácia považuje za dôvernú, ak podlieha požiadavkám na dôvernosť informácií podľa práva Únie.

HLAVA VII

SPRÁVNE OPATRENIA A SANKCIE

SPRÁVNE OPATRENIA A SANKCIE

Článok 81

Správne sankcie a iné správne opatrenia

1.   Bez toho, aby bolo dotknuté právo členských štátov stanoviť a uložiť trestné sankcie, členské štáty stanovia pravidlá týkajúce sa správnych sankcií a iných správnych opatrení uplatniteľných v prípade nedodržania tohto nariadenia a prijmú všetky opatrenia potrebné na zabezpečenie ich implementácie.

Ak sa členské štáty rozhodnú, že nestanovia pravidlá týkajúce sa správnych sankcií za porušenia, ktoré podliehajú vnútroštátnemu trestnému právu, oznámia príslušné ustanovenia trestného práva Komisii a ESMA. Správne sankcie a iné správne opatrenia musia byť účinné, primerané a odrádzajúce.

Členské štáty do ... [18 mesiacov od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia] podrobne informujú Komisiu a ESMA o pravidlách uvedených v prvom a druhom pododseku tohto odseku. Komisiu a ESMA bezodkladne informujú o všetkých ich následných zmenách.

2.   Členské štáty zabezpečia, aby sa v prípade, keď sa na centrálne protistrany a zúčtovacích členov vzťahujú povinnosti uvedené v odseku 1, mohli v prípade ich porušenia uplatniť na členov rady a vrcholového manažmentu centrálnych protistrán a zúčtovacích členov a iné fyzické osoby, ktoré sú podľa vnútroštátneho práva zodpovedné za porušenie, správne sankcie alebo iné správne opatrenia uvedené v predmetnom odseku za podmienok stanovených vo vnútroštátnom práve.

3.   Právomoci ukladať správne sankcie alebo iné správne opatrenia stanovené v tomto nariadení sa udeľujú orgánom pre riešenie krízových situácií, alebo príslušným orgánom, ak ide o rôzne orgány, a to v závislosti od druhu porušenia. Orgány pre riešenie krízových situácií a príslušné orgány majú všetky právomoci v oblasti zhromažďovania informácií a vyšetrovania, ktoré sú potrebné na výkon ich funkcií. Orgány pre riešenie krízových situácií a príslušné orgány pri vykonávaní svojich právomocí na ukladanie sankcií úzko spolupracujú s cieľom zabezpečiť, aby správne sankcie alebo iné správne opatrenia priniesli želané výsledky, a koordinujú svoje kroky pri riešení cezhraničných prípadov.

4.   Orgány pre riešenie krízových situácií a príslušné orgány vykonávajú svoje právomoci na ukladanie správnych sankcií alebo iných správnych opatrení v súlade s týmto nariadením a vnútroštátnym právom niektorým z týchto spôsobov:

| a) | priamo; |
| --- | --- |

a)

priamo;

| b) | v spolupráci s inými orgánmi; |
| --- | --- |

b)

v spolupráci s inými orgánmi;

| c) | v rámci svojej zodpovednosti delegovaním na tieto orgány; |
| --- | --- |

c)

v rámci svojej zodpovednosti delegovaním na tieto orgány;

| d) | podaním návrhu príslušným justičným orgánom. |
| --- | --- |

d)

podaním návrhu príslušným justičným orgánom.

Článok 82

Osobitné ustanovenia

1.   Členské štáty zabezpečia, aby sa v ich zákonoch, iných právnych predpisoch a správnych opatreniach stanovili sankcie a iné správne opatrenia týkajúce sa aspoň týchto situácií:

| a) | ak neboli vypracované, zachované a aktualizované plány ozdravenia, čím sa porušuje článok 9; |
| --- | --- |

a)

ak neboli vypracované, zachované a aktualizované plány ozdravenia, čím sa porušuje článok 9;

| b) | ak neboli poskytnuté všetky informácie, ktoré sú potrebné na vypracovanie plánov riešenia krízových situácií, čím sa porušuje článok 13, a |
| --- | --- |

b)

ak neboli poskytnuté všetky informácie, ktoré sú potrebné na vypracovanie plánov riešenia krízových situácií, čím sa porušuje článok 13, a

| c) | ak centrálna protistrana neinformovala príslušný orgán o tom, že zlyháva alebo pravdepodobne zlyhá, čím sa porušuje článok 70 ods. 1. |
| --- | --- |

c)

ak centrálna protistrana neinformovala príslušný orgán o tom, že zlyháva alebo pravdepodobne zlyhá, čím sa porušuje článok 70 ods. 1.

2.   Členské štáty zabezpečia, aby v prípadoch uvedených v odseku 1 správne sankcie a iné správne opatrenia, ktoré sa môžu uplatniť, zahŕňali aspoň:

| a) | verejné vyhlásenie, v ktorom sa uvedie zodpovedná fyzická osoba, centrálna protistrana alebo iná právnická osoba, ako aj povaha porušenia; |
| --- | --- |

a)

verejné vyhlásenie, v ktorom sa uvedie zodpovedná fyzická osoba, centrálna protistrana alebo iná právnická osoba, ako aj povaha porušenia;

| b) | príkaz, aby zodpovedná fyzická alebo právnická osoba upustila od konania a zdržala sa opakovania tohto konania; |
| --- | --- |

b)

príkaz, aby zodpovedná fyzická alebo právnická osoba upustila od konania a zdržala sa opakovania tohto konania;

| c) | dočasný zákaz pre členov vrcholového manažmentu centrálnej protistrany alebo akúkoľvek inú fyzickú osobu, voči ktorej bola vyvodená zodpovednosť, vykonávať funkcie v centrálnej protistrane; |
| --- | --- |

c)

dočasný zákaz pre členov vrcholového manažmentu centrálnej protistrany alebo akúkoľvek inú fyzickú osobu, voči ktorej bola vyvodená zodpovednosť, vykonávať funkcie v centrálnej protistrane;

| d) | v prípade právnickej osoby správne pokuty až do výšky 10 % celkového ročného obratu tejto právnickej osoby v predchádzajúcom hospodárskom roku. V prípade, že právnická osoba je dcérskou spoločnosťou materskej spoločnosti, relevantným obratom je obrat vyplývajúci z konsolidovaných účtovných závierok konečnej materskej spoločnosti za predchádzajúci hospodársky rok; |
| --- | --- |

d)

v prípade právnickej osoby správne pokuty až do výšky 10 % celkového ročného obratu tejto právnickej osoby v predchádzajúcom hospodárskom roku. V prípade, že právnická osoba je dcérskou spoločnosťou materskej spoločnosti, relevantným obratom je obrat vyplývajúci z konsolidovaných účtovných závierok konečnej materskej spoločnosti za predchádzajúci hospodársky rok;

| e) | v prípade fyzickej osoby správne pokuty až do výšky 5 000 000 EUR alebo v členských štátoch, v ktorých euro nie je oficiálnou menou, do zodpovedajúcej hodnoty v národnej mene k ... [dátum nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia], a |
| --- | --- |

e)

v prípade fyzickej osoby správne pokuty až do výšky 5 000 000 EUR alebo v členských štátoch, v ktorých euro nie je oficiálnou menou, do zodpovedajúcej hodnoty v národnej mene k ... [dátum nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia], a

| f) | správne pokuty do výšky dvojnásobku sumy prospechu vyplývajúceho z porušenia v prípade, keď tento prospech možno určiť. |
| --- | --- |

f)

správne pokuty do výšky dvojnásobku sumy prospechu vyplývajúceho z porušenia v prípade, keď tento prospech možno určiť.

Článok 83

Uverejňovanie správnych sankcií alebo iných správnych opatrení

1.   Orgány pre riešenie krízových situácií alebo príslušné orgány uverejnia na svojom oficiálnom webovom sídle všetky správne sankcie alebo správne opatrenia, ktoré uložili za porušenie tohto nariadenia, ak proti takýmto sankciám alebo opatreniam nebol podaný opravný prostriedok alebo ak bolo právo na opravný prostriedok vyčerpané. Takéto uverejnenie sa uskutoční bez zbytočného odkladu po tom, ako sa fyzickej alebo právnickej osobe oznámi uvedená sankcia alebo opatrenie, a musí obsahovať informácie o druhu a povahe porušenia a totožnosti fyzickej alebo právnickej osoby, ktorej sa sankcia alebo opatrenie uložilo.

Ak členské štáty povolia uverejnenie správnych sankcií alebo iných správnych opatrení, proti ktorým sa podal opravný prostriedok, orgány pre riešenie krízových situácií a príslušné orgány na svojich oficiálnych webových sídlach bez zbytočného odkladu uverejnia informácie o stave tohto opravného prostriedku a o jeho výsledku.

2.   Orgány pre riešenie krízových situácií a príslušné orgány uverejňujú správne sankcie alebo iné správne opatrenia, ktoré uložili, na anonymnom základe a spôsobom, ktorý je v súlade s vnútroštátnym právom, v ktorejkoľvek z týchto situácií:

| a) | ak sa správna sankcia alebo iné správne opatrenie uloží fyzickej osobe a uverejnenie osobných údajov sa na základe povinného predchádzajúceho posúdenia primeranosti takéhoto uverejnenia ukáže ako neprimerané; |
| --- | --- |

a)

ak sa správna sankcia alebo iné správne opatrenie uloží fyzickej osobe a uverejnenie osobných údajov sa na základe povinného predchádzajúceho posúdenia primeranosti takéhoto uverejnenia ukáže ako neprimerané;

| b) | ak by uverejnenie ohrozilo stabilitu finančných trhov alebo prebiehajúce vyšetrovanie trestného činu alebo trestné konanie; |
| --- | --- |

b)

ak by uverejnenie ohrozilo stabilitu finančných trhov alebo prebiehajúce vyšetrovanie trestného činu alebo trestné konanie;

| c) | ak by uverejnenie spôsobilo neprimeranú škodu centrálnej protistrane alebo dotknutým fyzickým osobám, pokiaľ sa táto škoda dá určiť. |
| --- | --- |

c)

ak by uverejnenie spôsobilo neprimeranú škodu centrálnej protistrane alebo dotknutým fyzickým osobám, pokiaľ sa táto škoda dá určiť.

Alternatívne sa v takýchto prípadoch môže uverejnenie predmetných údajov odložiť o primeranú dobu, ak je možné predpokladať, že dôvody na anonymné uverejnenie v rámci tejto doby pominú.

3.   Orgány pre riešenie krízových situácií a príslušné orgány zabezpečia, aby údaje uverejnené v súlade s týmto článkom zostali na ich oficiálnom webovom sídle aspoň po dobu piatich rokov. Osobné údaje, ktoré sa uverejnili, zostávajú na oficiálnom webovom sídle orgánu pre riešenie krízových situácií alebo príslušného orgánu len po dobu, ktorá je nevyhnutná v súlade s príslušnými predpismi na ochranu údajov.

4.   ESMA do ... [18 mesiacov od dátumu začatia uplatňovania tohto nariadenia] predloží Komisii správu o uverejnení správnych sankcií a iných správnych opatrení členskými štátmi na anonymnom základe, ako sa stanovuje v odseku 2, a najmä o tom, či sa v tomto ohľade vyskytli medzi členskými štátmi výrazné rozdiely. Uvedená správa sa bude zaoberať aj všetkými významnými rozdielmi v trvaní uverejnenia správnych sankcií alebo iných správnych opatrení podľa vnútroštátneho práva členských štátov pre uverejňovanie správnych sankcií a iných správnych opatrení.

Článok 84

Vedenie centrálnej databázy orgánom ESMA

1.   Orgány pre riešenie krízových situácií a príslušné orgány informujú pod podmienkou dodržiavania služobného tajomstva uvedenou v článku 73 orgán ESMA o všetkých správnych sankciách, ktoré uložili podľa článku 81, a o stave každého opravného prostriedku proti takýmto sankciám a jeho výsledku.

2.   ESMA vedie centrálnu databázu správnych sankcií, ktoré mu boli nahlásené, výlučne na účely výmeny informácií medzi orgánmi pre riešenie krízových situácií, pričom táto databáza je dostupná iba orgánom pre riešenie krízových situácií a aktualizuje sa na základe informácií, ktoré poskytli orgány pre riešenie krízových situácií.

3.   ESMA vedie centrálnu databázu správnych sankcií, ktoré mu boli nahlásené, výlučne na účely výmeny informácií medzi príslušnými orgánmi, pričom táto databáza je dostupná iba príslušným orgánom a aktualizuje sa na základe informácií, ktoré poskytli príslušné orgány.

4.   ESMA spravuje webovú stránku na svojom existujúcom webovom sídle s odkazmi na správne sankcie uverejnené každým orgánom pre riešenie krízových situácií a správne sankcie uverejnené každým príslušným orgánom podľa článku 83 a uvádza obdobie, na ktoré každý členský štát sankcie uverejňuje.

Článok 85

Uplatňovanie právomocí ukladať správne sankcie a iné správne opatrenia a ich účinné uplatňovanie príslušnými orgánmi a orgánmi pre riešenie krízových situácií

Členské štáty zabezpečia, aby príslušné orgány a orgány pre riešenie krízových situácií pri určovaní druhu správnych sankcií alebo iných správnych opatrení a výšky správnych pokút zohľadňovali všetky relevantné okolnosti, a to v príslušných prípadoch aj:

| a) | závažnosť a trvanie porušenia; |
| --- | --- |

a)

závažnosť a trvanie porušenia;

| b) | mieru zodpovednosti zodpovednej fyzickej alebo právnickej osoby; |
| --- | --- |

b)

mieru zodpovednosti zodpovednej fyzickej alebo právnickej osoby;

| c) | finančnú silu zodpovednej fyzickej alebo právnickej osoby, napríklad podľa celkového obratu zodpovednej právnickej osoby alebo ročného príjmu zodpovednej fyzickej osoby; |
| --- | --- |

c)

finančnú silu zodpovednej fyzickej alebo právnickej osoby, napríklad podľa celkového obratu zodpovednej právnickej osoby alebo ročného príjmu zodpovednej fyzickej osoby;

| d) | sumu ziskov, ktoré zodpovedná fyzická alebo právnická osoba získala, alebo strát, ktorým sa vyhla, ak ich možno vyčísliť; |
| --- | --- |

d)

sumu ziskov, ktoré zodpovedná fyzická alebo právnická osoba získala, alebo strát, ktorým sa vyhla, ak ich možno vyčísliť;

| e) | straty tretích strán spôsobené porušením, ak ich možno vyčísliť; |
| --- | --- |

e)

straty tretích strán spôsobené porušením, ak ich možno vyčísliť;

| f) | úroveň spolupráce zodpovednej fyzickej alebo právnickej osoby s príslušným orgánom a orgánom pre riešenie krízových situácií; |
| --- | --- |

f)

úroveň spolupráce zodpovednej fyzickej alebo právnickej osoby s príslušným orgánom a orgánom pre riešenie krízových situácií;

| g) | predchádzajúce porušenia, ktorých sa dopustila zodpovedná fyzická alebo právnická osoba; |
| --- | --- |

g)

predchádzajúce porušenia, ktorých sa dopustila zodpovedná fyzická alebo právnická osoba;

| h) | všetky možné systémové dôsledky porušenia. |
| --- | --- |

h)

všetky možné systémové dôsledky porušenia.

HLAVA VIII

ZMENY NARIADENÍ (EÚ) č. 1095/2010, (EÚ) č. 648/2012, (EÚ) č. 600/2014, (EÚ) č. 806/2014 A (EÚ) 2015/2365 A SMERNÍC 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2007/36/ES, 2014/59/EÚ A (EÚ) 2017/1132

ZMENY NARIADENÍ (EÚ) č. 1095/2010, (EÚ) č. 648/2012, (EÚ) č. 600/2014, (EÚ) č. 806/2014 A (EÚ) 2015/2365 A SMERNÍC 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2007/36/ES, 2014/59/EÚ A (EÚ) 2017/1132

Článok 86

Zmeny nariadenia (EÚ) č. 1095/2010

Nariadenie (EÚ) č. 1095/2010 sa mení takto:

| 1. | V článku 4 bode 3 sa dopĺňa tento bod:






  „iv) | pokiaľ ide o nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/... ((*)) ((+)), orgán pre riešenie krízových situácií, ako je vymedzený v článku 2 bode 3 uvedeného nariadenia. |
| --- | --- | --- |

1.

V článku 4 bode 3 sa dopĺňa tento bod:

„iv)

pokiaľ ide o nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/... ((*)) ((+)), orgán pre riešenie krízových situácií, ako je vymedzený v článku 2 bode 3 uvedeného nariadenia.

((*))  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/... (+) z ... o rámci na ozdravenie a riešenie krízových situácií centrálnych protistrán a o zmene nariadení (EÚ) č. 1095/2010, (EÚ) č. 648/2012, (EÚ) č. 600/2014, (EÚ) č. 806/2014 a (EÚ) 2015/2365 a smerníc 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2007/36/ES, 2014/59/EÚ a (EÚ) 2017/1132 (Ú. v. EÚ L ...).“"

| 2. | V článku 40 ods. 5 sa dopĺňa tento pododsek:
  „Na účely konania v rozsahu pôsobnosti nariadenia (EÚ) 2020/... ((+)) sprevádza člena rady orgánov dohľadu uvedeného v odseku 1 písm. b) v prípade potreby zástupca orgánu pre riešenie krízových situácií v každom členskom štáte, ktorý nemá hlasovacie právo.“ |
| --- | --- |

2.

V článku 40 ods. 5 sa dopĺňa tento pododsek:

„Na účely konania v rozsahu pôsobnosti nariadenia (EÚ) 2020/... ((+)) sprevádza člena rady orgánov dohľadu uvedeného v odseku 1 písm. b) v prípade potreby zástupca orgánu pre riešenie krízových situácií v každom členskom štáte, ktorý nemá hlasovacie právo.“

Článok 87

Zmeny nariadenia (EÚ) č. 648/2012

Nariadenie (EÚ) č. 648/2012 sa mení takto:

| 1. | Vkladá sa tento článok:

  „Článok 6b

  Pozastavenie uplatňovania zúčtovacej povinnosti v prípade riešenia krízových situácií

  1.   Ak centrálna protistrana spĺňa podmienky podľa článku 22 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/... ((*)) ((+)), orgán pre riešenie krízových situácií centrálnej protistrany určený v súlade s článkom 3 ods. 1 uvedeného nariadenia alebo príslušný orgán určený v súlade s článkom 22 ods. 1 tohto nariadenia môže z vlastnej iniciatívy alebo na žiadosť príslušného orgánu zodpovedného za dohľad nad zúčtovacím členom centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, požiadať, aby Komisia pozastavila uplatňovanie zúčtovacej povinnosti uvedenej v článku 4 ods. 1 tohto nariadenia pre konkrétne triedy mimoburzových derivátov alebo pre konkrétny typ protistrany, ak sú splnené tieto podmienky:






  a) | centrálna protistrana, ktorej krízová situácia sa rieši, je oprávnená zúčtovávať konkrétne triedy mimoburzových derivátov podliehajúcich zúčtovacej povinnosti, pre ktoré sa požaduje pozastavenie, a |
| --- | --- | --- |

1.

Vkladá sa tento článok:

„Článok 6b

Pozastavenie uplatňovania zúčtovacej povinnosti v prípade riešenia krízových situácií

1.   Ak centrálna protistrana spĺňa podmienky podľa článku 22 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/... ((*)) ((+)), orgán pre riešenie krízových situácií centrálnej protistrany určený v súlade s článkom 3 ods. 1 uvedeného nariadenia alebo príslušný orgán určený v súlade s článkom 22 ods. 1 tohto nariadenia môže z vlastnej iniciatívy alebo na žiadosť príslušného orgánu zodpovedného za dohľad nad zúčtovacím členom centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, požiadať, aby Komisia pozastavila uplatňovanie zúčtovacej povinnosti uvedenej v článku 4 ods. 1 tohto nariadenia pre konkrétne triedy mimoburzových derivátov alebo pre konkrétny typ protistrany, ak sú splnené tieto podmienky:

a)

centrálna protistrana, ktorej krízová situácia sa rieši, je oprávnená zúčtovávať konkrétne triedy mimoburzových derivátov podliehajúcich zúčtovacej povinnosti, pre ktoré sa požaduje pozastavenie, a

| b) | pozastavenie zúčtovacej povinnosti pre tieto konkrétne triedy mimoburzových derivátov alebo pre konkrétny typ protistrany je nevyhnutné na zabránenie závažnému ohrozeniu finančnej stability alebo riadneho fungovania finančných trhov v Únii v súvislosti s riešením krízovej situácie centrálnej protistrany, alebo na riešenie takéhoto ohrozenia, a toto pozastavenie je primerané uvedeným cieľom. |
| --- | --- |

b)

pozastavenie zúčtovacej povinnosti pre tieto konkrétne triedy mimoburzových derivátov alebo pre konkrétny typ protistrany je nevyhnutné na zabránenie závažnému ohrozeniu finančnej stability alebo riadneho fungovania finančných trhov v Únii v súvislosti s riešením krízovej situácie centrálnej protistrany, alebo na riešenie takéhoto ohrozenia, a toto pozastavenie je primerané uvedeným cieľom.

K žiadosti uvedenej v prvom pododseku sa pripojí dôkaz o tom, že podmienky stanovené v písmenách a) a b) uvedeného pododseku sú splnené.

Orgán uvedený v prvom pododseku oznámi svoju odôvodnenú žiadosť ESMA a ESRB súčasne s tým, ako sa táto žiadosť predloží Komisii.

2.   ESMA do 24 hodín od oznámenia žiadosti zo strany orgánu uvedeného v odseku 1 prvom pododseku tohto článku, a pokiaľ je to možné, po konzultácii s ESRB, vydá stanovisko k zamýšľanému pozastaveniu s prihliadnutím na nutnosť zabrániť závažnému ohrozeniu finančnej stability alebo riadneho fungovania finančných trhov v Únii, alebo riešiť takéto ohrozenie, ako aj s prihliadnutím na ciele riešenia krízových situácií stanovené v článku 21 nariadenia (EÚ) 2020/... ((+)) a kritériá stanovené v článku 5 ods. 4 a 5 tohto nariadenia.

3.   Ak ESMA považuje pozastavenie uplatňovania zúčtovacej povinnosti za podstatnú zmenu kritérií nevyhnutných pre nadobudnutie účinnosti obchodovacej povinnosti v zmysle článku 32 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 600/2014, môže požiadať Komisiu, aby pozastavila uplatňovanie obchodovacej povinnosti stanovenej v článku 28 ods. 1 a 2 uvedeného nariadenia pre tie isté konkrétne triedy mimoburzových derivátov, na ktoré sa vzťahuje žiadosť o pozastavenie uplatňovania zúčtovacej povinnosti.

ESMA predloží svoju odôvodnenú žiadosť orgánu uvedenému v odseku 1 prvom pododseku súčasne s tým, ako sa táto žiadosť predloží Komisii.

4.   Žiadosti uvedené v odsekoch 1 a 3 a stanovisko uvedené v odseku 2 sa nezverejňujú.

5.   Komisia bez zbytočného odkladu po doručení žiadosti uvedenej v odseku 1 na základe odôvodnenia a dôkazov poskytnutých orgánom uvedeným v odseku 1 buď pozastaví prostredníctvom vykonávacieho aktu uplatňovanie zúčtovacej povinnosti pre konkrétne triedy mimoburzových derivátov, alebo požadované pozastavenie zamietne.

Pri prijímaní vykonávacieho aktu uvedeného v prvom pododseku Komisia zohľadní stanovisko vydané orgánom ESMA uvedené v odseku 2 tohto článku, ciele riešenia krízových situácií uvedené v článku 21 nariadenia (EÚ) 2020/... ((+)), kritériá stanovené v článku 5 ods. 4 a 5 tohto nariadenia vzhľadom na uvedené triedy mimoburzových derivátov a nutnosť pozastavenia s cieľom zabrániť závažnému ohrozeniu finančnej stability alebo riadneho fungovania finančných trhov v Únii alebo takéto ohrozenie riešiť.

Ak Komisia zamietne požadované pozastavenie, písomne to odôvodní žiadajúcemu orgánu uvedenému v odseku 1 prvom pododseku a orgánu ESMA. Komisia o tom ihneď informuje Európsky parlament a Radu a zašle im odôvodnenie, ktoré poskytla žiadajúcemu orgánu uvedenému v odseku 1 prvom pododseku a orgánu ESMA. Takéto informácie sa nezverejňujú.

Vykonávací akt uvedený v prvom pododseku tohto odseku sa prijme v súlade s postupom uvedeným v článku 86 ods. 3.

6.   Ak to požaduje ESMA v súlade s odsekom 3 tohto článku, môže sa vykonávacím aktom, ktorým sa pozastavuje uplatňovanie zúčtovacej povinnosti, pozastaviť aj uplatňovanie obchodovacej povinnosti stanovenej v článku 28 ods. 1 a 2 nariadenia (EÚ) č. 600/2014 pre tie isté konkrétne triedy mimoburzových derivátov, na ktoré sa vzťahuje pozastavenie uplatňovania zúčtovacej povinnosti.

7.   Pozastavenie uplatňovania zúčtovacej povinnosti, a v relevantnom prípade aj obchodovacej povinnosti, sa oznámi žiadajúcemu orgánu uvedenému v odseku 1 prvom pododseku tohto článku, ako aj orgánu ESMA, a uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie, na webovom sídle Komisie a vo verejnom archíve uvedenom v článku 6.

8.   Pozastavenie uplatňovania zúčtovacej povinnosti podľa odseku 5 je platné na počiatočné obdobie nepresahujúce tri mesiace odo dňa začatia uplatňovania uvedeného pozastavenia.

Pozastavenie uplatňovania obchodovacej povinnosti uvedené v odseku 6 je platné na rovnaké počiatočné obdobie.

9.   Ak sa naďalej uplatňujú dôvody na pozastavenie, Komisia môže prostredníctvom vykonávacieho aktu predĺžiť pozastavenie uvedené v odseku 5 na ďalšie obdobia nepresahujúce tri mesiace, pričom celkové obdobie pozastavenia neprekročí 12 mesiacov. Predĺženie pozastavenia sa uverejní v súlade s odsekom 7.

Vykonávací akt uvedený v prvom pododseku tohto odseku sa prijme v súlade s postupom uvedeným v článku 86 ods. 3.

10.   Ktorýkoľvek z orgánov uvedených v odseku 1 prvom pododseku môže v dostatočnom predstihu pred skončením počiatočného obdobia pozastavenia uvedeného v odseku 5 alebo obdobia predĺženia uvedeného v odseku 9 zaslať Komisii žiadosť o predĺženie pozastavenia uplatňovania zúčtovacej povinnosti.

K žiadosti sa pripojí dôkaz o tom, že podmienky stanovené v odseku 1 prvom pododseku písm. a) a b) sú naďalej splnené.

Orgán uvedený v prvom pododseku oznámi svoju odôvodnenú žiadosť ESMA a ESRB súčasne s tým, ako sa táto žiadosť zašle Komisii.

Žiadosť uvedená v prvom pododseku sa nezverejňuje.

ESMA bez zbytočného odkladu od doručenia oznámenia žiadosti, a ak to považuje za nevyhnutné, po konzultácii s ESRB, zašle Komisii stanovisko k tomu, či naďalej pretrvávajú dôvody pozastavenia s prihliadnutím na nutnosť zabrániť závažnému ohrozeniu finančnej stability alebo riadneho fungovania finančných trhov v Únii, alebo riešiť takéto ohrozenie, ako aj s prihliadnutím na ciele riešenia krízových situácií stanovené v článku 21 nariadenia (EÚ) 2020/... ((+)) a kritériá stanovené v článku 5 ods. 4 a 5 tohto nariadenia. ESMA zašle kópiu tohto stanoviska Európskemu parlamentu a Rade. Uvedené stanovisko sa nezverejňuje.

Vykonávacím aktom, ktorým sa predlžuje pozastavenie uplatňovania zúčtovacej povinnosti, sa môže tiež predĺžiť obdobie pozastavenia uplatňovania obchodovacej povinnosti uvedené v odseku 6.

Predĺženie pozastavenia uplatňovania obchodovacej povinnosti je platné na rovnaké obdobie ako predĺženie pozastavenia uplatňovania zúčtovacej povinnosti.

((*))  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/... (+) z ... o rámci na ozdravenie a riešenie krízových situácií centrálnych protistrán a o zmene nariadení (EÚ) č. 1095/2010, (EÚ) č. 648/2012, (EÚ) č. 600/2014, (EÚ) č. 806/2014 a (EÚ) 2015/2365 a smerníc 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2007/36/ES, 2014/59/EÚ a (EÚ) 2017/1132 (Ú. v. EÚ L ...).“"

(*)

| 2. | Vkladá sa tento článok:

  „Článok 13a

  Nahradenie referenčných úrokových sadzieb v obchodoch uzavretých v minulosti

  1.   Protistrany uvedené v článku 11 ods. 3 môžu naďalej uplatňovať postupy riadenia rizík, ktoré majú zavedené v čase začatia uplatňovania tohto nariadenia v súvislosti so zmluvami o mimoburzových derivátoch zúčtovávanými inak ako centrálne, uzavretými alebo obnovenými pred dátumom, ku ktorému sa stala účinnou povinnosť mať postupy riadenia rizík podľa článku 11 ods. 3, ak po ... [dátum nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia] sú tieto zmluvy obnovené výlučne na účel nahradenia referenčnej úrokovej sadzby, na ktorú sa v nich odkazuje, alebo zavedenia núdzových ustanovení vo vzťahu k takejto referenčnej sadzbe.


  2.   Transakcie uzavreté alebo obnovené pred dátumom nadobudnutia účinnosti zúčtovacej povinnosti podľa článku 4 a ktoré sú po ... [dátum nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia] následne obnovené výlučne na účel nahradenia referenčnej úrokovej sadzby, na ktorú sa v nich odkazuje, alebo zavedenia núdzových ustanovení vo vzťahu k takejto referenčnej sadzbe, nie sú z tohto dôvodu predmetom zúčtovacej povinnosti uvedenej v článku 4.“ |
| --- | --- |

2.

Vkladá sa tento článok:

„Článok 13a

Nahradenie referenčných úrokových sadzieb v obchodoch uzavretých v minulosti

1.   Protistrany uvedené v článku 11 ods. 3 môžu naďalej uplatňovať postupy riadenia rizík, ktoré majú zavedené v čase začatia uplatňovania tohto nariadenia v súvislosti so zmluvami o mimoburzových derivátoch zúčtovávanými inak ako centrálne, uzavretými alebo obnovenými pred dátumom, ku ktorému sa stala účinnou povinnosť mať postupy riadenia rizík podľa článku 11 ods. 3, ak po ... [dátum nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia] sú tieto zmluvy obnovené výlučne na účel nahradenia referenčnej úrokovej sadzby, na ktorú sa v nich odkazuje, alebo zavedenia núdzových ustanovení vo vzťahu k takejto referenčnej sadzbe.

2.   Transakcie uzavreté alebo obnovené pred dátumom nadobudnutia účinnosti zúčtovacej povinnosti podľa článku 4 a ktoré sú po ... [dátum nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia] následne obnovené výlučne na účel nahradenia referenčnej úrokovej sadzby, na ktorú sa v nich odkazuje, alebo zavedenia núdzových ustanovení vo vzťahu k takejto referenčnej sadzbe, nie sú z tohto dôvodu predmetom zúčtovacej povinnosti uvedenej v článku 4.“

| 3. | V článku 24a ods. 7 sa písmeno b) nahrádza takto:






  „b) | aspoň raz ročne iniciuje a koordinuje posudzovanie odolnosti centrálnych protistrán v celej Únii voči nepriaznivému vývoju na trhu v súlade s článkom 32 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010, pričom podľa možnosti zohľadní súhrnný účinok opatrení na ozdravenie a riešenie krízových situácií centrálnych protistrán na finančnú stabilitu Únie;“. |
| --- | --- | --- |

3.

V článku 24a ods. 7 sa písmeno b) nahrádza takto:

„b)

aspoň raz ročne iniciuje a koordinuje posudzovanie odolnosti centrálnych protistrán v celej Únii voči nepriaznivému vývoju na trhu v súlade s článkom 32 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010, pričom podľa možnosti zohľadní súhrnný účinok opatrení na ozdravenie a riešenie krízových situácií centrálnych protistrán na finančnú stabilitu Únie;“.

| 4. | V článku 28 sa odsek 3 nahrádza takto:

  „3.   Výbor pre riziká poskytuje rade poradenstvo ku všetkým opatreniam, ktoré môžu mať vplyv na riadenie rizík centrálnej protistrany, napríklad v súvislosti s významnou zmenou jej modelu rizík, postupmi pri zlyhaní, kritériami uznávania zúčtovacích členov, zúčtovania nových tried nástrojov alebo externého zabezpečovania funkcií. Výbor pre riziká včas informuje radu o akýchkoľvek nových rizikách ovplyvňujúcich odolnosť centrálnej protistrany. Pre každodennú činnosť centrálnej protistrany sa poradenstvo výboru pre riziká nevyžaduje. V mimoriadnych situáciách, vrátane vývoja týkajúceho sa expozícií zúčtovacích členov voči centrálnej protistrane a vzájomných prepojení s ostatnými centrálnymi protistranami, sa vynaloží primerané úsilie na konzultáciu situácie, ktorá vplýva na riadenie rizík centrálnej protistrany, s výborom pre riziká.“ |
| --- | --- |

4.

V článku 28 sa odsek 3 nahrádza takto:

„3.   Výbor pre riziká poskytuje rade poradenstvo ku všetkým opatreniam, ktoré môžu mať vplyv na riadenie rizík centrálnej protistrany, napríklad v súvislosti s významnou zmenou jej modelu rizík, postupmi pri zlyhaní, kritériami uznávania zúčtovacích členov, zúčtovania nových tried nástrojov alebo externého zabezpečovania funkcií. Výbor pre riziká včas informuje radu o akýchkoľvek nových rizikách ovplyvňujúcich odolnosť centrálnej protistrany. Pre každodennú činnosť centrálnej protistrany sa poradenstvo výboru pre riziká nevyžaduje. V mimoriadnych situáciách, vrátane vývoja týkajúceho sa expozícií zúčtovacích členov voči centrálnej protistrane a vzájomných prepojení s ostatnými centrálnymi protistranami, sa vynaloží primerané úsilie na konzultáciu situácie, ktorá vplýva na riadenie rizík centrálnej protistrany, s výborom pre riziká.“

| 5. | V článku 28 sa odsek 5 nahrádza takto:

  „5.   Centrálna protistrana ihneď informuje príslušný orgán a výbor pre riziká o akomkoľvek rozhodnutí, v ktorom sa rada rozhodne nepostupovať podľa odporúčania výboru pre riziká, a toto rozhodnutie vysvetlí. Výbor pre riziká alebo ktorýkoľvek člen výboru pre riziká môže informovať príslušný orgán o všetkých oblastiach, v ktorých sa podľa jeho názoru odporúčania výboru pre riziká nezohľadnili.“ |
| --- | --- |

5.

V článku 28 sa odsek 5 nahrádza takto:

„5.   Centrálna protistrana ihneď informuje príslušný orgán a výbor pre riziká o akomkoľvek rozhodnutí, v ktorom sa rada rozhodne nepostupovať podľa odporúčania výboru pre riziká, a toto rozhodnutie vysvetlí. Výbor pre riziká alebo ktorýkoľvek člen výboru pre riziká môže informovať príslušný orgán o všetkých oblastiach, v ktorých sa podľa jeho názoru odporúčania výboru pre riziká nezohľadnili.“

| 6. | V článku 37 ods. 2 sa dopĺňa tento pododsek:
  „Centrálna protistrana informuje príslušný orgán o každom významnom negatívnom vývoji týkajúcom sa rizikového profilu ktoréhokoľvek z jej zúčtovacích členov, ktorý zistí v rámci posúdenia podľa prvého pododseku alebo v rámci akéhokoľvek iného posúdenia s podobným záverom, vrátane akéhokoľvek zvýšenia rizika, ktoré pre centrálnu protistranu predstavuje ktorýkoľvek z jej zúčtovacích členov a ktoré by podľa jej názoru mohlo vyvolať postup zlyhania.“ |
| --- | --- |

6.

V článku 37 ods. 2 sa dopĺňa tento pododsek:

„Centrálna protistrana informuje príslušný orgán o každom významnom negatívnom vývoji týkajúcom sa rizikového profilu ktoréhokoľvek z jej zúčtovacích členov, ktorý zistí v rámci posúdenia podľa prvého pododseku alebo v rámci akéhokoľvek iného posúdenia s podobným záverom, vrátane akéhokoľvek zvýšenia rizika, ktoré pre centrálnu protistranu predstavuje ktorýkoľvek z jej zúčtovacích členov a ktoré by podľa jej názoru mohlo vyvolať postup zlyhania.“

| 7. | V článku 38 sa dopĺňa tento odsek:

  „8.   Zúčtovací členovia centrálnej protistrany jasne informujú svojich súčasných a potenciálnych klientov o potenciálnych stratách alebo iných nákladoch, ktoré môžu znášať v dôsledku uplatnenia postupov riadenia zlyhania a mechanizmov alokácie strát a pozícií v rámci prevádzkových pravidiel centrálnej protistrany vrátane druhu náhrady, ktorú môžu získať, s prihliadnutím na článok 48 ods. 7. Klientom musia byť poskytnuté dostatočne podrobné informácie s cieľom zabezpečiť, aby si boli vedomí strát alebo iných nákladov, ktorým by mohli byť v najhoršom prípade vystavení, ak by centrálna protistrana prijala opatrenia na ozdravenie.“ |
| --- | --- |

7.

V článku 38 sa dopĺňa tento odsek:

„8.   Zúčtovací členovia centrálnej protistrany jasne informujú svojich súčasných a potenciálnych klientov o potenciálnych stratách alebo iných nákladoch, ktoré môžu znášať v dôsledku uplatnenia postupov riadenia zlyhania a mechanizmov alokácie strát a pozícií v rámci prevádzkových pravidiel centrálnej protistrany vrátane druhu náhrady, ktorú môžu získať, s prihliadnutím na článok 48 ods. 7. Klientom musia byť poskytnuté dostatočne podrobné informácie s cieľom zabezpečiť, aby si boli vedomí strát alebo iných nákladov, ktorým by mohli byť v najhoršom prípade vystavení, ak by centrálna protistrana prijala opatrenia na ozdravenie.“

| 8. | Vkladá sa tento článok:

  „Článok 45a

  Dočasné obmedzenia týkajúce sa závažného prípadu nesúvisiaceho so zlyhaním

  1.   Ak dôjde k závažnému prípadu nesúvisiacemu so zlyhaním, ako je vymedzený v článku 2 bode 9 nariadenia (EÚ) 2020/... ((+)), môže príslušný orgán od centrálnej protistrany požadovať, aby sa počas obdobia stanoveného príslušným orgánom, ktoré nesmie presiahnuť päť rokov, zdržala ktoréhokoľvek z týchto opatrení:






  a) | rozdelenia dividend alebo prijatia neodvolateľného záväzku rozdeliť dividendy s výnimkou práv na dividendy, ktoré sú výslovne uvedené v nariadení (EÚ) 2020/... ((+)) ako spôsob kompenzácie; |
| --- | --- | --- |

8.

Vkladá sa tento článok:

„Článok 45a

Dočasné obmedzenia týkajúce sa závažného prípadu nesúvisiaceho so zlyhaním

1.   Ak dôjde k závažnému prípadu nesúvisiacemu so zlyhaním, ako je vymedzený v článku 2 bode 9 nariadenia (EÚ) 2020/... ((+)), môže príslušný orgán od centrálnej protistrany požadovať, aby sa počas obdobia stanoveného príslušným orgánom, ktoré nesmie presiahnuť päť rokov, zdržala ktoréhokoľvek z týchto opatrení:

a)

rozdelenia dividend alebo prijatia neodvolateľného záväzku rozdeliť dividendy s výnimkou práv na dividendy, ktoré sú výslovne uvedené v nariadení (EÚ) 2020/... ((+)) ako spôsob kompenzácie;

| b) | spätného výkupu kmeňových akcií; |
| --- | --- |

b)

spätného výkupu kmeňových akcií;

| c) | zavedenia povinnosti vyplácať pohyblivú zložku odmeňovania stanovenú v rámci politiky odmeňovania, ktorú uplatňuje centrálna protistrana podľa článku 26 ods. 5 tohto nariadenia, dobrovoľných platieb dôchodkového zabezpečenia alebo odstupného pre vrcholový manažment, ako je vymedzené v článku 2 bode 29 tohto nariadenia. |
| --- | --- |

c)

zavedenia povinnosti vyplácať pohyblivú zložku odmeňovania stanovenú v rámci politiky odmeňovania, ktorú uplatňuje centrálna protistrana podľa článku 26 ods. 5 tohto nariadenia, dobrovoľných platieb dôchodkového zabezpečenia alebo odstupného pre vrcholový manažment, ako je vymedzené v článku 2 bode 29 tohto nariadenia.

Príslušný orgán nesmie centrálnej protistrane zabrániť vo vykonaní ktoréhokoľvek z opatrení uvedených v prvom pododseku, ak má centrálna protistrana právnu povinnosť toto opatrenie vykonať a táto povinnosť predchádza prípadom podľa prvého pododseku.

2.   Príslušný orgán sa môže rozhodnúť neuplatniť obmedzenia uvedené v odseku 1, ak sa domnieva, že neuplatnením týchto obmedzení by sa neznížil objem alebo dostupnosť vlastných zdrojov centrálnej protistrany, a to najmä vlastných zdrojov, ktoré sú k dispozícii a možno ich použiť ako opatrenie na ozdravenie.

3.   ESMA do... [12 mesiacov od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia] vypracuje usmernenia v súlade s článkom 16 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010, v ktorých upresní okolnosti, za ktorých môže orgán pre riešenie krízových situácií od centrálnej protistrany požadovať, aby sa zdržala prijatia ktoréhokoľvek opatrenia uvedeného v odseku 1 tohto článku.“

| 9. | V článku 81 ods. 3 prvom pododseku sa dopĺňa toto písmeno:






  „r) | orgánom pre riešenie krízových situácií určeným podľa článku 3 nariadenia (EÚ) 2020/... ((+)).“ |
| --- | --- | --- |

9.

V článku 81 ods. 3 prvom pododseku sa dopĺňa toto písmeno:

„r)

orgánom pre riešenie krízových situácií určeným podľa článku 3 nariadenia (EÚ) 2020/... ((+)).“

(+)

Článok 88

Zmena nariadenia (EÚ) 2015/2365

V článku 12 ods. 2 sa dopĺňa toto písmeno:

| „n) | orgány pre riešenie krízových situácií určené podľa článku 3 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/... ((*)) ((+)). |
| --- | --- |

„n)

orgány pre riešenie krízových situácií určené podľa článku 3 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/... ((*)) ((+)).

Článok 89

Zmeny smernice 2002/47/ES

Smernica 2002/47/ES sa mení takto:

| 1. | V článku 1 sa odsek 6 nahrádza takto:

  „6.   Články 4 až 7 tejto smernice sa neuplatňujú na žiadne obmedzenie vymáhania dohôd o finančnej záruke ani na žiadne obmedzenie účinku záložnej dohody o finančnej záruke, na žiadne ustanovenie o konečnom čistom zúčtovaní alebo vzájomnom započítaní, ktoré sa ukladá na základe hlavy IV kapitoly V alebo VI smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ ((*)) alebo hlavy V kapitoly III oddielu 2 alebo kapitoly IV nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/... ((**)) ((+)), ani na žiadne takéto obmedzenie, ktoré sa ukladá na základe podobných právomocí v právnych predpisoch členského štátu na uľahčenie riadneho riešenia krízovej situácie ktoréhokoľvek subjektu uvedeného v tomto článku ods. 2 písm. c) bode iv) alebo v tomto článku ods. 2 písm. d), na ktorý sa vzťahujú ochranné opatrenia, ktoré sú prinajmenšom rovnocenné s ochrannými opatreniami stanovenými v hlave IV kapitole VII smernice 2014/59/EÚ alebo v hlave V kapitole V nariadenia (EÚ) 2020/...(+).


  ((*))  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ z 15. mája 2014, ktorou sa stanovuje rámec pre ozdravenie a riešenie krízových situácií úverových inštitúcií a investičných spoločností a ktorou sa mení smernica Rady 82/891/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EÚ, 2012/30/EÚ a 2013/36/EÚ a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 a (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 173, 12.6.2014, s. 190)."


  ((**))  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/... (+) z ... o rámci na ozdravenie a riešenie krízových situácií centrálnych protistrán a o zmene nariadení (EÚ) č. 1095/2010, (EÚ) č. 648/2012, (EÚ) č. 600/2014, (EÚ) č. 806/2014 a (EÚ) 2015/2365 a smerníc 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2007/36/ES, 2014/59/EÚ a (EÚ) 2017/1132 (Ú. v. EÚ L ...).“" |
| --- | --- |

1.

V článku 1 sa odsek 6 nahrádza takto:

„6.   Články 4 až 7 tejto smernice sa neuplatňujú na žiadne obmedzenie vymáhania dohôd o finančnej záruke ani na žiadne obmedzenie účinku záložnej dohody o finančnej záruke, na žiadne ustanovenie o konečnom čistom zúčtovaní alebo vzájomnom započítaní, ktoré sa ukladá na základe hlavy IV kapitoly V alebo VI smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ ((*)) alebo hlavy V kapitoly III oddielu 2 alebo kapitoly IV nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/... ((**)) ((+)), ani na žiadne takéto obmedzenie, ktoré sa ukladá na základe podobných právomocí v právnych predpisoch členského štátu na uľahčenie riadneho riešenia krízovej situácie ktoréhokoľvek subjektu uvedeného v tomto článku ods. 2 písm. c) bode iv) alebo v tomto článku ods. 2 písm. d), na ktorý sa vzťahujú ochranné opatrenia, ktoré sú prinajmenšom rovnocenné s ochrannými opatreniami stanovenými v hlave IV kapitole VII smernice 2014/59/EÚ alebo v hlave V kapitole V nariadenia (EÚ) 2020/...(+).

((*))  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ z 15. mája 2014, ktorou sa stanovuje rámec pre ozdravenie a riešenie krízových situácií úverových inštitúcií a investičných spoločností a ktorou sa mení smernica Rady 82/891/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EÚ, 2012/30/EÚ a 2013/36/EÚ a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 a (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 173, 12.6.2014, s. 190)."

(*)

((**))  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/... (+) z ... o rámci na ozdravenie a riešenie krízových situácií centrálnych protistrán a o zmene nariadení (EÚ) č. 1095/2010, (EÚ) č. 648/2012, (EÚ) č. 600/2014, (EÚ) č. 806/2014 a (EÚ) 2015/2365 a smerníc 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2007/36/ES, 2014/59/EÚ a (EÚ) 2017/1132 (Ú. v. EÚ L ...).“"

(**)

+

| 2. | Článok 9a sa nahrádza takto:

  „Článok 9a

  Smernica 2008/48/ES, smernica 2014/59/EÚ a nariadenie (EÚ) 2020/... ((+))

  Touto smernicou nie je dotknutá smernica 2008/48/ES, smernica 2014/59/EÚ ani nariadenie (EÚ) 2020/... ((+)).“ |
| --- | --- |

2.

Článok 9a sa nahrádza takto:

„Článok 9a

Smernica 2008/48/ES, smernica 2014/59/EÚ a nariadenie (EÚ) 2020/... ((+))

Touto smernicou nie je dotknutá smernica 2008/48/ES, smernica 2014/59/EÚ ani nariadenie (EÚ) 2020/... ((+)).“

Článok 90

Zmena smernice 2004/25/ES

V článku 4 ods. 5 sa tretí pododsek nahrádza takto:

„Členské štáty zabezpečia, aby sa článok 5 ods. 1 tejto smernice neuplatňoval v prípade uplatnenia nástrojov riešenia krízových situácií, právomocí riešiť krízové situácie a mechanizmov riešenia krízových situácií stanovených v hlave IV smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ ((*)) alebo v hlave V nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/... ((**)) ((+)).

Článok 91

Zmeny smernice 2007/36/ES

Smernica 2007/36/ES sa mení takto:

| 1. | V článku 1 sa odsek 4 nahrádza takto:

  „4.   Členské štáty zabezpečia, aby sa táto smernica neuplatňovala v prípade uplatnenia nástrojov riešenia krízových situácií, právomocí riešiť krízové situácie a mechanizmov riešenia krízových situácií stanovených v hlave IV smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ ((*)) alebo v hlave V nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/... ((**)) ((+)).


  ((*))  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ z 15. mája 2014, ktorou sa stanovuje rámec pre ozdravenie a riešenie krízových situácií úverových inštitúcií a investičných spoločností a ktorou sa mení smernica Rady 82/891/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EÚ, 2012/30/EÚ a 2013/36/EÚ a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 a (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 173, 12.6.2014, s. 190)."


  ((**))  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/... (+) z ... o rámci na ozdravenie a riešenie krízových situácií centrálnych protistrán a o zmene nariadení (EÚ) č. 1095/2010, (EÚ) č. 648/2012, (EÚ) č. 600/2014, (EÚ) č. 806/2014 a (EÚ) 2015/2365 a smerníc 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2007/36/ES, 2014/59/EÚ a (EÚ) 2017/1132 (Ú. v. EÚ L ...).“" |
| --- | --- |

1.

V článku 1 sa odsek 4 nahrádza takto:

„4.   Členské štáty zabezpečia, aby sa táto smernica neuplatňovala v prípade uplatnenia nástrojov riešenia krízových situácií, právomocí riešiť krízové situácie a mechanizmov riešenia krízových situácií stanovených v hlave IV smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ ((*)) alebo v hlave V nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/... ((**)) ((+)).

((*))  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ z 15. mája 2014, ktorou sa stanovuje rámec pre ozdravenie a riešenie krízových situácií úverových inštitúcií a investičných spoločností a ktorou sa mení smernica Rady 82/891/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EÚ, 2012/30/EÚ a 2013/36/EÚ a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 a (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 173, 12.6.2014, s. 190)."

(*)

((**))  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/... (+) z ... o rámci na ozdravenie a riešenie krízových situácií centrálnych protistrán a o zmene nariadení (EÚ) č. 1095/2010, (EÚ) č. 648/2012, (EÚ) č. 600/2014, (EÚ) č. 806/2014 a (EÚ) 2015/2365 a smerníc 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2007/36/ES, 2014/59/EÚ a (EÚ) 2017/1132 (Ú. v. EÚ L ...).“"

(**)

+

| 2. | V článku 5 sa odsek 5 nahrádza takto:

  „5.   Členské štáty zabezpečia, aby na účely smernice 2014/59/EÚ a nariadenia (EÚ) 2020/... ((+)) mohlo valné zhromaždenie dvojtretinovou väčšinou odovzdaných platných hlasov vydať oznámenie o zvolaní valného zhromaždenia alebo upraviť stanovy tak, aby sa v nich stanovilo, že sa oznámenie o zvolaní valného zhromaždenia na rozhodnutie o zvýšení základného imania vydá v kratšom čase, než je to stanovené v odseku 1 tohto článku, a to za predpokladu, že sa toto zhromaždenie neuskutoční do desiatich kalendárnych dní od vydania oznámenia o zvolaní a že sa splnia podmienky článku 27 alebo 29 smernice 2014/59/EÚ alebo článku 18 nariadenia (EÚ) 2020/... ((+)) a že zvýšenie základného imania je potrebné na odvrátenie podmienok na riešenie krízových situácií stanovených v článkoch 32 a 33 smernice 2014/59/EÚ alebo v článku 22 nariadenia (EÚ) 2020/... ((+)).“ |
| --- | --- |

2.

V článku 5 sa odsek 5 nahrádza takto:

„5.   Členské štáty zabezpečia, aby na účely smernice 2014/59/EÚ a nariadenia (EÚ) 2020/... ((+)) mohlo valné zhromaždenie dvojtretinovou väčšinou odovzdaných platných hlasov vydať oznámenie o zvolaní valného zhromaždenia alebo upraviť stanovy tak, aby sa v nich stanovilo, že sa oznámenie o zvolaní valného zhromaždenia na rozhodnutie o zvýšení základného imania vydá v kratšom čase, než je to stanovené v odseku 1 tohto článku, a to za predpokladu, že sa toto zhromaždenie neuskutoční do desiatich kalendárnych dní od vydania oznámenia o zvolaní a že sa splnia podmienky článku 27 alebo 29 smernice 2014/59/EÚ alebo článku 18 nariadenia (EÚ) 2020/... ((+)) a že zvýšenie základného imania je potrebné na odvrátenie podmienok na riešenie krízových situácií stanovených v článkoch 32 a 33 smernice 2014/59/EÚ alebo v článku 22 nariadenia (EÚ) 2020/... ((+)).“

Článok 92

Zmena smernice (EÚ) 2017/1132

Smernica (EÚ) 2017/1132 sa mení takto:

| 1. | V článku 84 sa odsek 3 nahrádza takto:

  „3.   Členské štáty zabezpečia, aby sa článok 49, článok 58 ods. 1, článok 68 ods. 1, 2 a 3, článok 70 ods. 2 prvý pododsek, články 72 až 75, 79, 80 a 81 tejto smernice neuplatňovali v prípade uplatnenia nástrojov riešenia krízových situácií, právomocí riešiť krízové situácie a mechanizmov riešenia krízových situácií stanovených v hlave IV smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ ((*)) alebo v hlave V nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/... ((**)) ((+)).


  ((*))  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ z 15. mája 2014, ktorou sa stanovuje rámec pre ozdravenie a riešenie krízových situácií úverových inštitúcií a investičných spoločností a ktorou sa mení smernica Rady 82/891/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EÚ, 2012/30/EÚ a 2013/36/EÚ a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 a (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 173, 12.6.2014, s. 190)."


  ((**))  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/... (+) z ... o rámci na ozdravenie a riešenie krízových situácií centrálnych protistrán a o zmene nariadení (EÚ) č. 1095/2010, (EÚ) č. 648/2012, (EÚ) č. 600/2014, (EÚ) č. 806/2014 a (EÚ) 2015/2365 a smerníc 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2007/36/ES, 2014/59/EÚ a (EÚ) 2017/1132 (Ú. v. EÚ L ...).“" |
| --- | --- |

1.

V článku 84 sa odsek 3 nahrádza takto:

„3.   Členské štáty zabezpečia, aby sa článok 49, článok 58 ods. 1, článok 68 ods. 1, 2 a 3, článok 70 ods. 2 prvý pododsek, články 72 až 75, 79, 80 a 81 tejto smernice neuplatňovali v prípade uplatnenia nástrojov riešenia krízových situácií, právomocí riešiť krízové situácie a mechanizmov riešenia krízových situácií stanovených v hlave IV smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ ((*)) alebo v hlave V nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/... ((**)) ((+)).

((*))  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ z 15. mája 2014, ktorou sa stanovuje rámec pre ozdravenie a riešenie krízových situácií úverových inštitúcií a investičných spoločností a ktorou sa mení smernica Rady 82/891/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EÚ, 2012/30/EÚ a 2013/36/EÚ a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 a (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 173, 12.6.2014, s. 190)."

(*)

((**))  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/... (+) z ... o rámci na ozdravenie a riešenie krízových situácií centrálnych protistrán a o zmene nariadení (EÚ) č. 1095/2010, (EÚ) č. 648/2012, (EÚ) č. 600/2014, (EÚ) č. 806/2014 a (EÚ) 2015/2365 a smerníc 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2007/36/ES, 2014/59/EÚ a (EÚ) 2017/1132 (Ú. v. EÚ L ...).“"

(**)

+

| 2. | Článok 86a sa mení takto:






  a) | písmeno b) odseku 3 sa nahrádza takto:






  „b) | na spoločnosť sa uplatňujú nástroje riešenia krízových situácií, právomoci a mechanizmy stanovené v hlave IV smernice 2014/59/EÚ alebo v hlave V nariadenia (EÚ) 2020/... ((+)).“; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Článok 86a sa mení takto:

a)

písmeno b) odseku 3 sa nahrádza takto:

„b)

na spoločnosť sa uplatňujú nástroje riešenia krízových situácií, právomoci a mechanizmy stanovené v hlave IV smernice 2014/59/EÚ alebo v hlave V nariadenia (EÚ) 2020/... ((+)).“;

(+)

| b) | písmeno c) odseku 4 sa nahrádza takto:






  „c) | v ktorých sa vykonávajú opatrenia na predchádzanie kríze v zmysle článku 2 ods. 1 bodu 101 smernice 2014/59/EÚ (EU) alebo v článku 2 bode 48 nariadenia (EÚ) 2020/... ((+)).“ |
| --- | --- | --- |

b)

písmeno c) odseku 4 sa nahrádza takto:

„c)

v ktorých sa vykonávajú opatrenia na predchádzanie kríze v zmysle článku 2 ods. 1 bodu 101 smernice 2014/59/EÚ (EU) alebo v článku 2 bode 48 nariadenia (EÚ) 2020/... ((+)).“

(+)

| 3. | V článku 87 sa odsek 4 nahrádza takto:

  „4.   Členské štáty zabezpečia, aby sa táto kapitola neuplatňovala na spoločnosti, ktoré podliehajú uplatneniu nástrojov riešenia krízových situácií, právomocí riešiť krízové situácie a mechanizmov riešenia krízových situácií stanovených v hlave IV smernice 2014/59/EÚ alebo v hlave V nariadenia (EÚ) 2020/... ((+)).“ |
| --- | --- |

3.

V článku 87 sa odsek 4 nahrádza takto:

„4.   Členské štáty zabezpečia, aby sa táto kapitola neuplatňovala na spoločnosti, ktoré podliehajú uplatneniu nástrojov riešenia krízových situácií, právomocí riešiť krízové situácie a mechanizmov riešenia krízových situácií stanovených v hlave IV smernice 2014/59/EÚ alebo v hlave V nariadenia (EÚ) 2020/... ((+)).“

| 4. | Článok 120 sa mení takto:






  a) | Písmeno b) odseku 4 sa nahrádza takto:






  „b) | na spoločnosť sa uplatňujú nástroje riešenia krízových situácií, právomoci a mechanizmy stanovené v hlave IV smernice 2014/59/EÚ alebo v hlave V nariadenia (EÚ) 2020/... ((+)).“ |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Článok 120 sa mení takto:

a)

Písmeno b) odseku 4 sa nahrádza takto:

„b)

na spoločnosť sa uplatňujú nástroje riešenia krízových situácií, právomoci a mechanizmy stanovené v hlave IV smernice 2014/59/EÚ alebo v hlave V nariadenia (EÚ) 2020/... ((+)).“

(+)

| b) | Písmeno c) odseku 5 sa nahrádza takto:






  „c) | v ktorých sa vykonávajú opatrenia na predchádzanie kríze v zmysle článku 2 ods. 1 bodu 101 smernice 2014/59/EÚ alebo v článku 2 bode 48 nariadenia (EÚ) 2020/.... ((+)).“ |
| --- | --- | --- |

b)

Písmeno c) odseku 5 sa nahrádza takto:

„c)

v ktorých sa vykonávajú opatrenia na predchádzanie kríze v zmysle článku 2 ods. 1 bodu 101 smernice 2014/59/EÚ alebo v článku 2 bode 48 nariadenia (EÚ) 2020/.... ((+)).“

(+)

| 5. | Článok 160a sa mení takto:






  a) | Písmeno b) odseku 4 sa nahrádza takto:






  „b) | na spoločnosť sa uplatňujú nástroje riešenia krízových situácií, právomoci a mechanizmy stanovené v hlave IV smernice 2014/59/EÚ alebo v hlave V nariadenia (EÚ) 2020/... ((+)).“ |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Článok 160a sa mení takto:

a)

Písmeno b) odseku 4 sa nahrádza takto:

„b)

na spoločnosť sa uplatňujú nástroje riešenia krízových situácií, právomoci a mechanizmy stanovené v hlave IV smernice 2014/59/EÚ alebo v hlave V nariadenia (EÚ) 2020/... ((+)).“

(+)

| b) | Písmeno c) odseku 5 sa nahrádza takto:






  „c) | v ktorých sa vykonávajú opatrenia na predchádzanie kríze vymedzené v článku 2 ods. 1 bode 101 smernice 2014/59/EÚ alebo v článku 2 bode 48 nariadenia (EÚ) 2020/... ((+)).“ |
| --- | --- | --- |

b)

Písmeno c) odseku 5 sa nahrádza takto:

„c)

v ktorých sa vykonávajú opatrenia na predchádzanie kríze vymedzené v článku 2 ods. 1 bode 101 smernice 2014/59/EÚ alebo v článku 2 bode 48 nariadenia (EÚ) 2020/... ((+)).“

(+)

Článok 93

Zmena smernice 2014/59/EÚ

V článku 1 sa dopĺňa tento odsek:

„3.   Táto smernica sa neuplatňuje na subjekty, ktorým bolo udelené povolenie aj v súlade s článkom 14 nariadenia (EÚ) č. 648/2012.“

Článok 94

Zmena nariadenia (EÚ) č. 806/2014

Článok 2 sa mení takto:

| a) | Prvý pododsek sa označuje ako odsek 1. |
| --- | --- |

a)

Prvý pododsek sa označuje ako odsek 1.

| b) | dopĺňa sa tento odsek:

  „2.   Toto nariadenie sa neuplatňuje na subjekty, ktorým bolo udelené povolenie aj v súlade s článkom 14 nariadenia (EÚ) č. 648/2012.“ |
| --- | --- |

b)

dopĺňa sa tento odsek:

„2.   Toto nariadenie sa neuplatňuje na subjekty, ktorým bolo udelené povolenie aj v súlade s článkom 14 nariadenia (EÚ) č. 648/2012.“

Článok 95

Zmena nariadenia (EÚ) č. 600/2014

V článku 54 ods. 2 sa prvý pododsek nahrádza takto:

„Ak Komisia zhodnotí, že deriváty obchodované na burze netreba vynímať z rozsahu pôsobnosti článkov 35 a 36 v súlade s článkom 52 ods. 12, centrálna protistrana alebo obchodné miesto môže pred ... [dátum začatia uplatňovania tohto nariadenia] požiadať svoj príslušný orgán o povolenie na využívanie prechodných mechanizmov. Príslušný orgán po zohľadnení rizík vyplývajúcich z uplatňovania prístupových práv podľa článku 35 alebo 36, pokiaľ ide o deriváty obchodované na burze, a ohrozujúcich riadne fungovanie príslušnej centrálnej protistrany alebo obchodného miesta, môže rozhodnúť, že článok 35 alebo 36 sa nebude uplatňovať na príslušnú centrálnu protistranu alebo obchodné miesto, pokiaľ ide o deriváty obchodované na burze, počas prechodného obdobia do 3. júla 2021. Ak sa takéto prechodné obdobie schváli, centrálna protistrana či obchodné miesto nemajú počas tohto obdobia prospech z prístupových práv podľa článku 35 alebo 36, pokiaľ ide o deriváty obchodované na burze. Príslušný orgán oznámi orgánu ESMA a v prípade centrálnej protistrany kolégiu príslušných orgánov pre túto centrálnu protistranu, že sa schválilo prechodné obdobie.“

HLAVA IX

ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

Článok 96

Preskúmanie

ESMA do ... [tri roky od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia] posúdi personálne a finančné potreby s ohľadom na svoje právomoci a úlohy prevzaté v súlade s týmto nariadením a predloží správu Európskemu parlamentu, Rade a Komisii.

Komisia do ... [päť rokov od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia] preskúma vykonávanie tohto nariadenia a predloží o tom správu Európskemu parlamentu a Rade. V správe sa posúdi aspoň:

| a) | vhodnosť a dostatočnosť finančných zdrojov dostupných orgánu pre riešenie krízových situácií na pokrytie strát vyplývajúcich z prípadu nesúvisiaceho so zlyhaním; |
| --- | --- |

a)

vhodnosť a dostatočnosť finančných zdrojov dostupných orgánu pre riešenie krízových situácií na pokrytie strát vyplývajúcich z prípadu nesúvisiaceho so zlyhaním;

| b) | sumu vlastných zdrojov centrálnej protistrany, ktorá sa má použiť na ozdravenie a pri riešení krízových situácií, a prostriedky na jej použitie, a |
| --- | --- |

b)

sumu vlastných zdrojov centrálnej protistrany, ktorá sa má použiť na ozdravenie a pri riešení krízových situácií, a prostriedky na jej použitie, a

| c) | primeranosť nástrojov riešenia krízových situácií dostupných orgánu pre riešenie krízových situácií. |
| --- | --- |

c)

primeranosť nástrojov riešenia krízových situácií dostupných orgánu pre riešenie krízových situácií.

Podľa potreby sa k uvedenej správe pripoja návrhy na revíziu tohto nariadenia.

Komisia do 31. decembra 2021 preskúma uplatňovanie článku 27 ods. 7. Komisia posúdi najmä potrebu akýchkoľvek ďalších zmien v súvislosti s uplatňovaním nástroja odpísania a konverzie v prípade riešenia krízových situácií centrálnych protistrán v kombinácii s inými nástrojmi riešenia krízových situácií, ktorých použitie vedie k finančným stratám, ktoré znášajú zúčtovací členovia. Komisia o tom predloží správu Európskemu parlamentu a Rade, v prípade potreby aj s návrhmi na revíziu tohto nariadenia.

Komisia do ... [šesť a pol roka od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia] preskúma toto nariadenie a jeho vykonávanie a vyhodnotí účinnosť mechanizmov riadenia na ozdravenie a riešenie krízových situácií centrálnych protistrán v Únii a predloží o tom správu Európskemu parlamentu a Rade, a to v prípade potreby aj s návrhmi na revíziu tohto nariadenia.

Článok 97

Nadobudnutie účinnosti

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Uplatňuje sa od ... [18 mesiacov od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia] s výnimkou:

článku 95, ktorý sa uplatňuje od 4. júla 2020;

článku 87 ods. 2, ktorý sa uplatňuje od ... [dátum nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia];

článku 9 ods. 1, 2, 3, 4, 6, 7, 9, 10, 12, 13, 16, 17, 18, 19, článku 10 ods. 1, 2, 3, 8, 9, 10, 11, 12 a článku 11, ktoré sa uplatňujú od ... [12 mesiacov od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia];

článku 9 ods. 14 a článku 20, ktoré sa uplatňujú od ... [24 mesiacov od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia].

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V ...

Za Európsky parlament

predseda

...

Za Radu

predseda

...

---

(1)  Ú. v. EÚ C 209, 30.6.2017, s. 28.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 372, 1.11.2017, s. 6.

2

(3)  Pozícia Európskeho parlamentu z 27. marca 2019 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a pozícia Rady v prvom čítaní zo 17. novembra 2020. Pozícia Európskeho parlamentu z ... (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku).

3

(4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 zo 4. júla 2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov (Ú. v. EÚ L 201, 27.7.2012, s. 1).

4

(5)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ z 15. mája 2014, ktorou sa stanovuje rámec pre ozdravenie a riešenie krízových situácií úverových inštitúcií a investičných spoločností a ktorou sa mení smernica Rady 82/891/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EÚ, 2012/30/EÚ a 2013/36/EÚ a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 a (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 173, 12.6.2014, s. 190).

5

(6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1095/2010 z 24. novembra 2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre cenné papiere a trhy) a ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 716/2009/ES a zrušuje rozhodnutie Komisie 2009/77/ES (Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 84).

6

(7)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 z 24. novembra 2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre bankovníctvo) a ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 716/2009/ES a zrušuje rozhodnutie Komisie 2009/78/ES (Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 12).

7

(8)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 596/2014 zo 16. apríla 2014 o zneužívaní trhu (nariadenie o zneužívaní trhu) a o zrušení smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/6/ES a smerníc Komisie 2003/124/ES, 2003/125/ES a 2004/72/ES (Ú. v. EÚ L 173, 12.6.2014, s. 1).

8

(9)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 98/26/ES z 19. mája 1998 o konečnom zúčtovaní v platobných systémoch a zúčtovacích systémoch cenných papierov (Ú. v. ES L 166, 11.6.1998, s. 45).

9

(10)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ z 26. júna 2013 o prístupe k činnosti úverových inštitúcií a prudenciálnom dohľade nad úverovými inštitúciami a investičnými spoločnosťami, o zmene smernice 2002/87/ES a o zrušení smerníc 2006/48/ES a 2006/49/ES (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 338).

10

(11)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 600/2014 z 15. mája 2014 o trhoch s finančnými nástrojmi, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 173, 12.6.2014, s. 84).

11

(12)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/2365 z 25. novembra 2015 o transparentnosti transakcií financovania prostredníctvom cenných papierov a opätovného použitia a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 337, 23.12.2015, s. 1).

12

(13)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/47/ES zo 6. júna 2002 o dohodách o finančných zárukách (Ú. v. ES L 168, 27.6.2002, s. 43).

13

(14)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1132 zo 14. júna 2017 týkajúca sa niektorých aspektov práva obchodných spoločností (Ú. v. EÚ L 169, 30.6.2017, s. 46).

14

(15)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/25/ES z 21. apríla 2004 o ponukách na prevzatie (Ú. v. EÚ L 142, 30.4.2004, s. 12).

15

(16)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/36/ES z 11. júla 2007 o výkone určitých práv akcionárov spoločností registrovaných na regulovanom trhu (Ú. v. EÚ L 184, 14.7.2007, s. 17).

16

(17)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 806/2014 z 15. júla 2014, ktorým sa stanovujú jednotné pravidlá a jednotný postup riešenia krízových situácií úverových inštitúcií a určitých investičných spoločností v rámci jednotného mechanizmu riešenia krízových situácií a jednotného fondu na riešenie krízových situácií a ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1093/2010 (Ú. v. EÚ L 225, 30.7.2014, s. 1).

17

(18)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a investičné spoločnosti a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1).

18

(19)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/2162 z 27. novembra 2019 o emisii krytých dlhopisov a verejnom dohľade nad krytými dlhopismi a ktorou sa menia smernice 2009/65/ES a 2014/59/EÚ (Ú. v. EÚ L 328, 18.12.2019, s. 29).

19

(20)  Nariadenie Rady (EÚ) č. 1024/2013 z 15. októbra 2013, ktorým sa Európska centrálna banka poveruje osobitnými úlohami, pokiaľ ide o politiky týkajúce sa prudenciálneho dohľadu nad úverovými inštitúciami (Ú. v. EÚ L 287, 29.10.2013, s. 63).

20

(21)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1094/2010 z 24. novembra 2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov), a ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 716/2009/ES a zrušuje rozhodnutie Komisie 2009/79/ES (Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 48).

21

(22)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1129 zo 14. júna 2017 o prospekte, ktorý sa má uverejniť pri verejnej ponuke cenných papierov alebo ich prijatí na obchodovanie na regulovanom trhu, a o zrušení smernice 2003/71/ES (Ú. v. EÚ L 168, 30.6.2017, s. 12).

22

(23)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2001/34/ES z 28. mája 2001 o prijímaní cenných papierov na kótovanie na burze cenných papierov a o informáciách, ktoré sa o týchto cenných papieroch musia zverejňovať (Ú. v. ES L 184, 6.7.2001, s. 1).

23

(24)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/109/ES z 15. decembra 2004 o harmonizácii požiadaviek na transparentnosť v súvislosti s informáciami o emitentoch, ktorých cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2001/34/ES (Ú. v. EÚ L 390, 31.12.2004, s. 38).

24

((+))  Číslo tohto nariadenia.

(+)

---

PRÍLOHA

ODDIEL A

Požiadavky na plány ozdravenia

Plán ozdravenia obsahuje tieto body:

| 1. | zhrnutie kľúčových prvkov plánu a zhrnutie celkovej ozdravnej kapacity; |
| --- | --- |

1.

zhrnutie kľúčových prvkov plánu a zhrnutie celkovej ozdravnej kapacity;

| 2. | zhrnutie podstatných zmien centrálnej protistrany od naposledy predloženého plánu ozdravenia; |
| --- | --- |

2.

zhrnutie podstatných zmien centrálnej protistrany od naposledy predloženého plánu ozdravenia;

| 3. | plán komunikácie a poskytovania informácií, v ktorom sa opisuje, ako má centrálna protistrana v úmysle zachovávať informovanosť príslušného orgánu o situácii týkajúcej sa ozdravenia a ako sa bude snažiť zvládnuť akékoľvek potenciálne nepriaznivé reakcie trhu, pričom bude konať čo najtransparentnejším spôsobom; |
| --- | --- |

3.

plán komunikácie a poskytovania informácií, v ktorom sa opisuje, ako má centrálna protistrana v úmysle zachovávať informovanosť príslušného orgánu o situácii týkajúcej sa ozdravenia a ako sa bude snažiť zvládnuť akékoľvek potenciálne nepriaznivé reakcie trhu, pričom bude konať čo najtransparentnejším spôsobom;

| 4. | úplný zoznam opatrení v oblasti základného imania, alokácie strát, alokácie pozícií a likvidity potrebných na zachovanie alebo obnovenie životaschopnosti a finančného zdravia centrálnej protistrany vrátane obnovenia jej spárovania krytých aktív s pasívami a základného imania, ako aj doplnenie predfinancovaných zdrojov a zachovanie prístupu k dostatočným zdrojom likvidity, ktoré potrebuje centrálna protistrana na nepretržité zachovávanie svojej životaschopnosti a na pokračovanie v poskytovaní svojich kritických služieb v súlade s delegovanými aktmi prijatými na základe článku 16 ods. 3 a článku 44 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012. Opatrenia v oblasti alokácie strát môžu zahŕňať výzvy na hotovostné plnenie na ozdravenie a zníženie hodnoty ziskov, ktoré má centrálna protistrana vyplatiť zúčtovacím členom, ktorí nezlyhali, ak sa tak stanovuje v prevádzkových pravidlách centrálnej protistrany, pričom na alokáciu strát sa v súlade s článkom 45 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 nepoužijú počiatočné marže zložené zúčtovacími členmi, ktorí nezlyhali; |
| --- | --- |

4.

úplný zoznam opatrení v oblasti základného imania, alokácie strát, alokácie pozícií a likvidity potrebných na zachovanie alebo obnovenie životaschopnosti a finančného zdravia centrálnej protistrany vrátane obnovenia jej spárovania krytých aktív s pasívami a základného imania, ako aj doplnenie predfinancovaných zdrojov a zachovanie prístupu k dostatočným zdrojom likvidity, ktoré potrebuje centrálna protistrana na nepretržité zachovávanie svojej životaschopnosti a na pokračovanie v poskytovaní svojich kritických služieb v súlade s delegovanými aktmi prijatými na základe článku 16 ods. 3 a článku 44 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012. Opatrenia v oblasti alokácie strát môžu zahŕňať výzvy na hotovostné plnenie na ozdravenie a zníženie hodnoty ziskov, ktoré má centrálna protistrana vyplatiť zúčtovacím členom, ktorí nezlyhali, ak sa tak stanovuje v prevádzkových pravidlách centrálnej protistrany, pričom na alokáciu strát sa v súlade s článkom 45 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 nepoužijú počiatočné marže zložené zúčtovacími členmi, ktorí nezlyhali;

| 5. | posúdenie možností ozdravenia vzhľadom na:






  i) | vplyv ich implementácie na platobnú schopnosť, likviditu, finančné pozície, ziskovosť a operácie centrálnej protistrany; |
| --- | --- | --- |

5.

posúdenie možností ozdravenia vzhľadom na:

i)

vplyv ich implementácie na platobnú schopnosť, likviditu, finančné pozície, ziskovosť a operácie centrálnej protistrany;

| ii) | vonkajší vplyv a systémové dôsledky ich implementácie na zásadné funkcie, akcionárov, zúčtovacích členov, veriteľov a iné zainteresované strany centrálnej protistrany a prípadne zvyšok skupiny, a pokiaľ sú tieto informácie dostupné, na klientov a nepriamych klientov centrálnej protistrany; |
| --- | --- |

ii)

vonkajší vplyv a systémové dôsledky ich implementácie na zásadné funkcie, akcionárov, zúčtovacích členov, veriteľov a iné zainteresované strany centrálnej protistrany a prípadne zvyšok skupiny, a pokiaľ sú tieto informácie dostupné, na klientov a nepriamych klientov centrálnej protistrany;

| iii) | uskutočniteľnosť ich implementácie po podrobnej analýze rizík, prekážok a riešení na odstránenie prekážok a |
| --- | --- |

iii)

uskutočniteľnosť ich implementácie po podrobnej analýze rizík, prekážok a riešení na odstránenie prekážok a

| iv) | vplyv ich implementácie na kontinuitu operácií, najmä pokiaľ ide o IT a ľudské zdroje, a prístup do iných finančných infraštruktúr; |
| --- | --- |

iv)

vplyv ich implementácie na kontinuitu operácií, najmä pokiaľ ide o IT a ľudské zdroje, a prístup do iných finančných infraštruktúr;

| 6. | primerané podmienky a postupy na zabezpečenie včasného vykonania opatrení na ozdravenie vrátane odhadu časového rámca na implementáciu každého vecného aspektu plánu; |
| --- | --- |

6.

primerané podmienky a postupy na zabezpečenie včasného vykonania opatrení na ozdravenie vrátane odhadu časového rámca na implementáciu každého vecného aspektu plánu;

| 7. | podrobný opis akýchkoľvek podstatných prekážok účinnej a včasnej implementácie plánu vrátane zváženia vplyvu na zúčtovacích členov a klientov, a to aj v prípadoch, keď je pravdepodobné, že zúčtovací členovia prijmú opatrenia v súlade so svojimi plánmi ozdravenia, ako sa uvádza v článkoch 5 a 7 smernice 2014/59/EÚ, a podľa potreby aj zváženia vplyvu na zvyšok skupiny; |
| --- | --- |

7.

podrobný opis akýchkoľvek podstatných prekážok účinnej a včasnej implementácie plánu vrátane zváženia vplyvu na zúčtovacích členov a klientov, a to aj v prípadoch, keď je pravdepodobné, že zúčtovací členovia prijmú opatrenia v súlade so svojimi plánmi ozdravenia, ako sa uvádza v článkoch 5 a 7 smernice 2014/59/EÚ, a podľa potreby aj zváženia vplyvu na zvyšok skupiny;

| 8. | posúdenie vhodnosti možností ozdravenia na riešenie každého konkrétneho scenára plánu ozdravenia, a to na základe toho, ako sa týmito možnosťami:






  i) | zabezpečuje transparentnosť a umožňuje subjektom, ktoré by mohli byť vystavené stratám a nedostatku likvidity, aby tieto potenciálne straty a nedostatok likvidity mohli merať, riadiť a kontrolovať; |
| --- | --- | --- |

8.

posúdenie vhodnosti možností ozdravenia na riešenie každého konkrétneho scenára plánu ozdravenia, a to na základe toho, ako sa týmito možnosťami:

i)

zabezpečuje transparentnosť a umožňuje subjektom, ktoré by mohli byť vystavené stratám a nedostatku likvidity, aby tieto potenciálne straty a nedostatok likvidity mohli merať, riadiť a kontrolovať;

| ii) | zabezpečujú stimuly pre akcionárov, zúčtovacích členov a ich klientov a pre finančný systém a |
| --- | --- |

ii)

zabezpečujú stimuly pre akcionárov, zúčtovacích členov a ich klientov a pre finančný systém a

| iii) | minimalizuje negatívny vplyv na zúčtovacích členov a ich klientov a finančný systém; |
| --- | --- |

iii)

minimalizuje negatívny vplyv na zúčtovacích členov a ich klientov a finančný systém;

| 9. | identifikovanie zásadných funkcií; |
| --- | --- |

9.

identifikovanie zásadných funkcií;

| 10. | podrobný opis postupov stanovenia hodnoty a predajnosti hlavných oblastí obchodnej činnosti, operácií a aktív centrálnej protistrany; |
| --- | --- |

10.

podrobný opis postupov stanovenia hodnoty a predajnosti hlavných oblastí obchodnej činnosti, operácií a aktív centrálnej protistrany;

| 11. | podrobný opis toho, ako je plánovanie ozdravenia začlenené do riadiacej štruktúry centrálnej protistrany, ako tvorí súčasť prevádzkových pravidiel centrálnej protistrany schválených zúčtovacími členmi, ako aj opis politík a postupov, ktorými sa v organizácii riadi schvaľovanie plánu ozdravenia a určenie osôb, ktoré sú zodpovedné za vypracovanie a vykonávanie plánu; |
| --- | --- |

11.

podrobný opis toho, ako je plánovanie ozdravenia začlenené do riadiacej štruktúry centrálnej protistrany, ako tvorí súčasť prevádzkových pravidiel centrálnej protistrany schválených zúčtovacími členmi, ako aj opis politík a postupov, ktorými sa v organizácii riadi schvaľovanie plánu ozdravenia a určenie osôb, ktoré sú zodpovedné za vypracovanie a vykonávanie plánu;

| 12. | mechanizmy a opatrenia, ktoré stimulujú zúčtovacích členov, ktorí nezlyhali, aby predkladali konkurenčné ponuky v aukciách pozícií členov, ktorí zlyhali; |
| --- | --- |

12.

mechanizmy a opatrenia, ktoré stimulujú zúčtovacích členov, ktorí nezlyhali, aby predkladali konkurenčné ponuky v aukciách pozícií členov, ktorí zlyhali;

| 13. | mechanizmy a opatrenia na zabezpečenie toho, aby mala centrálna protistrana primeraný prístup k zdrojom núdzového financovania, vrátane potenciálnych zdrojov likvidity, aby mohla naďalej vykonávať svoje operácie a plniť svoje záväzky, keď sa stanú splatnými; |
| --- | --- |

13.

mechanizmy a opatrenia na zabezpečenie toho, aby mala centrálna protistrana primeraný prístup k zdrojom núdzového financovania, vrátane potenciálnych zdrojov likvidity, aby mohla naďalej vykonávať svoje operácie a plniť svoje záväzky, keď sa stanú splatnými;

| 14. | posúdenie dostupného kolaterálu a posúdenie možnosti prevodu zdrojov alebo likvidity v rámci oblastí obchodnej činnosti; |
| --- | --- |

14.

posúdenie dostupného kolaterálu a posúdenie možnosti prevodu zdrojov alebo likvidity v rámci oblastí obchodnej činnosti;

| 15. | mechanizmy a opatrenia:






  i) | na zníženie rizika; |
| --- | --- | --- |

15.

mechanizmy a opatrenia:

i)

na zníženie rizika;

| ii) | na reštrukturalizáciu zmlúv, práv, aktív a záväzkov; |
| --- | --- |

ii)

na reštrukturalizáciu zmlúv, práv, aktív a záväzkov;

| iii) | na reštrukturalizáciu oblastí obchodnej činnosti; |
| --- | --- |

iii)

na reštrukturalizáciu oblastí obchodnej činnosti;

| iv) | potrebné na zachovanie nepretržitého prístupu do infraštruktúr finančných trhov a miest obchodovania; |
| --- | --- |

iv)

potrebné na zachovanie nepretržitého prístupu do infraštruktúr finančných trhov a miest obchodovania;

| v) | potrebné na zachovanie nepretržitého fungovania prevádzkových procesov centrálnej protistrany vrátane infraštruktúry a služieb IT; |
| --- | --- |

v)

potrebné na zachovanie nepretržitého fungovania prevádzkových procesov centrálnej protistrany vrátane infraštruktúry a služieb IT;

| vi) | na čiastočné alebo úplné ukončenie zmlúv; |
| --- | --- |

vi)

na čiastočné alebo úplné ukončenie zmlúv;

| vii) | ak je to uplatniteľné, na zníženie hodnoty akýchkoľvek ziskov splatných centrálnou protistranou zúčtovaciemu členovi, ktorý nezlyhal, v závislosti od typu nástrojov, ktoré centrálna protistrana zúčtováva, a |
| --- | --- |

vii)

ak je to uplatniteľné, na zníženie hodnoty akýchkoľvek ziskov splatných centrálnou protistranou zúčtovaciemu členovi, ktorý nezlyhal, v závislosti od typu nástrojov, ktoré centrálna protistrana zúčtováva, a

| viii) | na uloženie povinnosti zúčtovacím členom, ktorí nezlyhali, poskytnúť centrálnej protistrane hotovostný príspevok najmenej do výšky príspevku každého zúčtovacieho člena do fondu centrálnej protistrany pre prípad zlyhania. Táto povinnosť týkajúca sa výzvy na hotovostné plnenie na ozdravenie sa zahrnie aj do pravidiel a iných zmluvných dojednaní centrálnej protistrany a bude sa v nich na ňu odkazovať; |
| --- | --- |

viii)

na uloženie povinnosti zúčtovacím členom, ktorí nezlyhali, poskytnúť centrálnej protistrane hotovostný príspevok najmenej do výšky príspevku každého zúčtovacieho člena do fondu centrálnej protistrany pre prípad zlyhania. Táto povinnosť týkajúca sa výzvy na hotovostné plnenie na ozdravenie sa zahrnie aj do pravidiel a iných zmluvných dojednaní centrálnej protistrany a bude sa v nich na ňu odkazovať;

| 16. | prípravné mechanizmy na zjednodušenie odpredaja aktív alebo oblastí obchodnej činnosti v časovom rámci vhodnom na obnovenie finančného zdravia vrátane posúdenia možného vplyvu takéhoto odpredaja na operácie centrálnej protistrany; |
| --- | --- |

16.

prípravné mechanizmy na zjednodušenie odpredaja aktív alebo oblastí obchodnej činnosti v časovom rámci vhodnom na obnovenie finančného zdravia vrátane posúdenia možného vplyvu takéhoto odpredaja na operácie centrálnej protistrany;

| 17. | v prípade, že sa predpokladajú iné opatrenia alebo stratégie riadenia zamerané na obnovenie finančného zdravia, opis týchto opatrení alebo stratégií a ich očakávaný finančný účinok; |
| --- | --- |

17.

v prípade, že sa predpokladajú iné opatrenia alebo stratégie riadenia zamerané na obnovenie finančného zdravia, opis týchto opatrení alebo stratégií a ich očakávaný finančný účinok;

| 18. | prípravné opatrenia, ktoré centrálna protistrana prijala alebo plánuje prijať na zjednodušenie vykonávania plánu ozdravenia vrátane opatrení potrebných na umožnenie včasnej rekapitalizácie centrálnej protistrany, na obnovenie spárovania krytých aktív s pasívami a na doplnenie jej predfinancovaných zdrojov, ako aj na zabezpečenie ich vymáhateľnosti v zahraničí; |
| --- | --- |

18.

prípravné opatrenia, ktoré centrálna protistrana prijala alebo plánuje prijať na zjednodušenie vykonávania plánu ozdravenia vrátane opatrení potrebných na umožnenie včasnej rekapitalizácie centrálnej protistrany, na obnovenie spárovania krytých aktív s pasívami a na doplnenie jej predfinancovaných zdrojov, ako aj na zabezpečenie ich vymáhateľnosti v zahraničí;

| 19. | rámec kvantitatívnych a kvalitatívnych ukazovateľov, ktorými sa určia okamihy, v ktorých možno prijať primerané opatrenia uvedené v pláne; |
| --- | --- |

19.

rámec kvantitatívnych a kvalitatívnych ukazovateľov, ktorými sa určia okamihy, v ktorých možno prijať primerané opatrenia uvedené v pláne;

| 20. | podľa potreby analýzu toho, ako a kedy môže centrálna protistrana na základe podmienok určených v pláne požiadať o použitie facilít centrálnej banky a identifikovať tie aktíva, ktoré by sa mohli kvalifikovať ako kolaterál podľa podmienok facility centrálnej banky; |
| --- | --- |

20.

podľa potreby analýzu toho, ako a kedy môže centrálna protistrana na základe podmienok určených v pláne požiadať o použitie facilít centrálnej banky a identifikovať tie aktíva, ktoré by sa mohli kvalifikovať ako kolaterál podľa podmienok facility centrálnej banky;

| 21. | s ohľadom na článok 49 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 škálu scenárov, ktoré by vážne ovplyvnili finančné zdravie alebo prevádzkovú životaschopnosť centrálnej protistrany a ktoré by boli relevantné z hľadiska osobitných podmienok centrálnej protistrany, ako je kombinácia produktov, obchodný model, rámec riadenia likvidity a rizík, a to vrátane scenárov zahŕňajúcich udalosti zasahujúce celý systém alebo udalosti špecifické pre právnickú osobu a akúkoľvek skupinu, ku ktorej patrí, a stresové situácie špecifické pre jednotlivých zúčtovacích členov centrálnej protistrany alebo prípadne prepojenú infraštruktúru finančných trhov, a |
| --- | --- |

21.

s ohľadom na článok 49 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 škálu scenárov, ktoré by vážne ovplyvnili finančné zdravie alebo prevádzkovú životaschopnosť centrálnej protistrany a ktoré by boli relevantné z hľadiska osobitných podmienok centrálnej protistrany, ako je kombinácia produktov, obchodný model, rámec riadenia likvidity a rizík, a to vrátane scenárov zahŕňajúcich udalosti zasahujúce celý systém alebo udalosti špecifické pre právnickú osobu a akúkoľvek skupinu, ku ktorej patrí, a stresové situácie špecifické pre jednotlivých zúčtovacích členov centrálnej protistrany alebo prípadne prepojenú infraštruktúru finančných trhov, a

| 22. | s ohľadom na článok 34 a článok 49 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 škálu scenárov, ktoré by vážne ovplyvnili finančné zdravie alebo prevádzkovú životaschopnosť centrálnej protistrany a ktoré by boli spôsobené stresom alebo zlyhaním jedného alebo viacerých jej členov, vrátane scenárov, ktoré by išli nad rámec stresu alebo zlyhania najmenej tých dvoch zúčtovacích členov, voči ktorým má centrálna protistrana najväčšie expozície, za extrémnych, avšak realistických trhových podmienok, ako aj inými dôvodmi vrátane strát z investičných činností alebo z prevádzkových problémov centrálnej protistrany vrátane závažných externých hrozieb pre prevádzku centrálnej protistrany z dôvodu vonkajšieho narušenia, otrasu alebo kybernetického incidentu. |
| --- | --- |

22.

s ohľadom na článok 34 a článok 49 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 škálu scenárov, ktoré by vážne ovplyvnili finančné zdravie alebo prevádzkovú životaschopnosť centrálnej protistrany a ktoré by boli spôsobené stresom alebo zlyhaním jedného alebo viacerých jej členov, vrátane scenárov, ktoré by išli nad rámec stresu alebo zlyhania najmenej tých dvoch zúčtovacích členov, voči ktorým má centrálna protistrana najväčšie expozície, za extrémnych, avšak realistických trhových podmienok, ako aj inými dôvodmi vrátane strát z investičných činností alebo z prevádzkových problémov centrálnej protistrany vrátane závažných externých hrozieb pre prevádzku centrálnej protistrany z dôvodu vonkajšieho narušenia, otrasu alebo kybernetického incidentu.

ODDIEL B

Informácie, ktorých poskytnutie môžu orgány pre riešenie krízových situácií požadovať od centrálnych protistrán na účely vypracovania a zachovávania plánov riešenia krízových situácií

Na účely vypracovania a zachovávania plánov riešenia krízových situácií môžu orgány pre riešenie krízových situácií od centrálnych protistrán požadovať, aby poskytli aspoň tieto informácie:

| 1. | podrobný opis organizačnej štruktúry centrálnej protistrany vrátane zoznamu všetkých právnických osôb; |
| --- | --- |

1.

podrobný opis organizačnej štruktúry centrálnej protistrany vrátane zoznamu všetkých právnických osôb;

| 2. | identifikácia priamych vlastníkov a percentuálny podiel práv každej právnickej osoby spojených s hlasovacím právom a bez hlasovacieho práva; |
| --- | --- |

2.

identifikácia priamych vlastníkov a percentuálny podiel práv každej právnickej osoby spojených s hlasovacím právom a bez hlasovacieho práva;

| 3. | informácie o lokalite, jurisdikcii založenia, udelení licencie a obsadení kľúčových riadiacich pozícií týkajúce sa každej právnickej osoby; |
| --- | --- |

3.

informácie o lokalite, jurisdikcii založenia, udelení licencie a obsadení kľúčových riadiacich pozícií týkajúce sa každej právnickej osoby;

| 4. | priradenie zásadných funkcií a hlavných oblastí obchodnej činnosti centrálnej protistrany, vrátane súvahových údajov o takýchto funkciách a oblastiach obchodnej činnosti, k jednotlivým právnickým osobám; |
| --- | --- |

4.

priradenie zásadných funkcií a hlavných oblastí obchodnej činnosti centrálnej protistrany, vrátane súvahových údajov o takýchto funkciách a oblastiach obchodnej činnosti, k jednotlivým právnickým osobám;

| 5. | podrobný opis zložiek obchodnej činnosti centrálnej protistrany a všetkých jej právnických osôb, s rozčlenením minimálne podľa druhov služieb a príslušných výšok zúčtovaných objemov, otvorených pozícií, počiatočnej marže, tokov variačnej marže, fondov pre prípad zlyhania a akýchkoľvek súvisiacich práv na stanovenie hodnoty alebo iných opatrení na ozdravenie týkajúcich sa týchto oblastí obchodnej činnosti; |
| --- | --- |

5.

podrobný opis zložiek obchodnej činnosti centrálnej protistrany a všetkých jej právnických osôb, s rozčlenením minimálne podľa druhov služieb a príslušných výšok zúčtovaných objemov, otvorených pozícií, počiatočnej marže, tokov variačnej marže, fondov pre prípad zlyhania a akýchkoľvek súvisiacich práv na stanovenie hodnoty alebo iných opatrení na ozdravenie týkajúcich sa týchto oblastí obchodnej činnosti;

| 6. | podrobné údaje o kapitálových a dlhových nástrojoch vydaných centrálnou protistranou a jej právnickými osobami; |
| --- | --- |

6.

podrobné údaje o kapitálových a dlhových nástrojoch vydaných centrálnou protistranou a jej právnickými osobami;

| 7. | identifikácia subjektu, od ktorého centrálna protistrana prijala kolaterál a v akej forme (prevod vlastníckeho práva alebo záložné právo) a v prospech koho viaže kolaterál a v akej forme, a identifikácia osoby, ktorá je držiteľom kolaterálu, a v oboch prípadoch jurisdikcia, v ktorej sa kolaterál nachádza; |
| --- | --- |

7.

identifikácia subjektu, od ktorého centrálna protistrana prijala kolaterál a v akej forme (prevod vlastníckeho práva alebo záložné právo) a v prospech koho viaže kolaterál a v akej forme, a identifikácia osoby, ktorá je držiteľom kolaterálu, a v oboch prípadoch jurisdikcia, v ktorej sa kolaterál nachádza;

| 8. | opis podsúvahových expozícií centrálnej protistrany a jej právnických osôb vrátane priradenia k jej kritickým operáciám a hlavným oblastiam obchodnej činnosti; |
| --- | --- |

8.

opis podsúvahových expozícií centrálnej protistrany a jej právnických osôb vrátane priradenia k jej kritickým operáciám a hlavným oblastiam obchodnej činnosti;

| 9. | informácie o podstatných hedžingových transakciách centrálnej protistrany vrátane priradenia k jednotlivým právnickým osobám; |
| --- | --- |

9.

informácie o podstatných hedžingových transakciách centrálnej protistrany vrátane priradenia k jednotlivým právnickým osobám;

| 10. | identifikácia relatívnych expozícií a dôležitosť zúčtovacích členov centrálnej protistrany, ako aj analýza vplyvu zlyhania hlavných zúčtovacích členov na centrálnu protistranu; |
| --- | --- |

10.

identifikácia relatívnych expozícií a dôležitosť zúčtovacích členov centrálnej protistrany, ako aj analýza vplyvu zlyhania hlavných zúčtovacích členov na centrálnu protistranu;

| 11. | informácie o každom systéme, v ktorom centrálna protistrana vykonáva podstatný objem obchodov z hľadiska ich počtu alebo hodnoty, vrátane priradenia k jednotlivým právnickým osobám centrálnej protistrany, kritickým operáciám a hlavným oblastiam obchodnej činnosti; |
| --- | --- |

11.

informácie o každom systéme, v ktorom centrálna protistrana vykonáva podstatný objem obchodov z hľadiska ich počtu alebo hodnoty, vrátane priradenia k jednotlivým právnickým osobám centrálnej protistrany, kritickým operáciám a hlavným oblastiam obchodnej činnosti;

| 12. | každý platobný systém, systém zúčtovania alebo vyrovnania, ktorého priamym alebo nepriamym členom je centrálna protistrana, vrátane priradenia k jednotlivým právnickým osobám centrálnej protistrany, kritickým operáciám a hlavným oblastiam obchodnej činnosti; |
| --- | --- |

12.

každý platobný systém, systém zúčtovania alebo vyrovnania, ktorého priamym alebo nepriamym členom je centrálna protistrana, vrátane priradenia k jednotlivým právnickým osobám centrálnej protistrany, kritickým operáciám a hlavným oblastiam obchodnej činnosti;

| 13. | podrobný súpis a opis kľúčových riadiacich informačných systémov, ako aj systémov riadenia rizík, účtovníctva a finančného a regulačného vykazovania používaného centrálnou protistranou vrátane priradenia k jednotlivým právnickým osobám centrálnej protistrany, kritickým operáciám a hlavným oblastiam obchodnej činnosti; |
| --- | --- |

13.

podrobný súpis a opis kľúčových riadiacich informačných systémov, ako aj systémov riadenia rizík, účtovníctva a finančného a regulačného vykazovania používaného centrálnou protistranou vrátane priradenia k jednotlivým právnickým osobám centrálnej protistrany, kritickým operáciám a hlavným oblastiam obchodnej činnosti;

| 14. | identifikácia vlastníkov systémov uvedených v bode 13, dohôd o úrovni s nimi spojených poskytovaných služieb a všetkých softvérov a systémov alebo licencií vrátane priradenia k ich jednotlivým právnickým osobám, kritickým operáciám a hlavným oblastiam obchodnej činnosti; |
| --- | --- |

14.

identifikácia vlastníkov systémov uvedených v bode 13, dohôd o úrovni s nimi spojených poskytovaných služieb a všetkých softvérov a systémov alebo licencií vrátane priradenia k ich jednotlivým právnickým osobám, kritickým operáciám a hlavným oblastiam obchodnej činnosti;

| 15. | identifikácia a priradenie jednotlivých právnických osôb a vzájomných prepojení a závislostí medzi rôznymi právnickými osobami, ako je:






  i) | spoločný alebo zdieľaný personál, zariadenia a systémy; |
| --- | --- | --- |

15.

identifikácia a priradenie jednotlivých právnických osôb a vzájomných prepojení a závislostí medzi rôznymi právnickými osobami, ako je:

i)

spoločný alebo zdieľaný personál, zariadenia a systémy;

| ii) | mechanizmy v oblasti základného imania, financovania alebo likvidity; |
| --- | --- |

ii)

mechanizmy v oblasti základného imania, financovania alebo likvidity;

| iii) | existujúce alebo podmienené úverové expozície; |
| --- | --- |

iii)

existujúce alebo podmienené úverové expozície;

| iv) | dohody o krížových zárukách, krížové kolaterálové dojednania, ustanovenia o krížovom zlyhaní a dohody o čistom zúčtovaní medzi pridruženými subjektmi; |
| --- | --- |

iv)

dohody o krížových zárukách, krížové kolaterálové dojednania, ustanovenia o krížovom zlyhaní a dohody o čistom zúčtovaní medzi pridruženými subjektmi;

| v) | prevody rizík a dohody o nadväznom obchodovaní; |
| --- | --- |

v)

prevody rizík a dohody o nadväznom obchodovaní;

| vi) | dohody o úrovni poskytovaných služieb; |
| --- | --- |

vi)

dohody o úrovni poskytovaných služieb;

| 16. | príslušný orgán a orgán pre riešenie krízových situácií každej právnickej osoby, ak sa líšia od orgánov určených podľa článku 22 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a podľa článku 3 tohto nariadenia; |
| --- | --- |

16.

príslušný orgán a orgán pre riešenie krízových situácií každej právnickej osoby, ak sa líšia od orgánov určených podľa článku 22 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a podľa článku 3 tohto nariadenia;

| 17. | informácie o členovi rady zodpovednom za poskytovanie informácií potrebných na vypracovanie plánu riešenia krízových situácií centrálnej protistrany, a ak ide o iné osoby, aj informácie o osobách zodpovedných za jednotlivé právnické osoby, kritické operácie a hlavné oblasti obchodnej činnosti; |
| --- | --- |

17.

informácie o členovi rady zodpovednom za poskytovanie informácií potrebných na vypracovanie plánu riešenia krízových situácií centrálnej protistrany, a ak ide o iné osoby, aj informácie o osobách zodpovedných za jednotlivé právnické osoby, kritické operácie a hlavné oblasti obchodnej činnosti;

| 18. | opis mechanizmov, ktoré má centrálna protistrana zavedené na zabezpečenie toho, aby v prípade riešenia krízových situácií orgán pre riešenie krízových situácií dostal všetky potrebné informácie, ktoré určil, na uplatňovanie nástrojov riešenia krízových situácií a vykonávanie príslušných právomocí; |
| --- | --- |

18.

opis mechanizmov, ktoré má centrálna protistrana zavedené na zabezpečenie toho, aby v prípade riešenia krízových situácií orgán pre riešenie krízových situácií dostal všetky potrebné informácie, ktoré určil, na uplatňovanie nástrojov riešenia krízových situácií a vykonávanie príslušných právomocí;

| 19. | informácie o všetkých dohodách uzatvorených centrálnymi protistranami a ich právnickými osobami s tretími stranami, ktorých ukončenie môže byť vyvolané rozhodnutím orgánov uplatniť nástroj riešenia krízových situácií, a informácie o tom, či následky ukončenia môžu ovplyvniť uplatnenie nástroja riešenia krízových situácií; |
| --- | --- |

19.

informácie o všetkých dohodách uzatvorených centrálnymi protistranami a ich právnickými osobami s tretími stranami, ktorých ukončenie môže byť vyvolané rozhodnutím orgánov uplatniť nástroj riešenia krízových situácií, a informácie o tom, či následky ukončenia môžu ovplyvniť uplatnenie nástroja riešenia krízových situácií;

| 20. | opis možných zdrojov likvidity na podporu riešenia krízových situácií; |
| --- | --- |

20.

opis možných zdrojov likvidity na podporu riešenia krízových situácií;

| 21. | informácie o zaťažení aktív, likvidných aktívach, podsúvahových činnostiach, hedžingových stratégiách a účtovnej praxi. |
| --- | --- |

21.

informácie o zaťažení aktív, likvidných aktívach, podsúvahových činnostiach, hedžingových stratégiách a účtovnej praxi.

ODDIEL C

Skutočnosti, ktoré musí orgán pre riešenie krízových situácií zohľadniť pri posudzovaní riešiteľnosti krízovej situácie centrálnej protistrany

Orgán pre riešenie krízových situácií zohľadňuje pri posudzovaní riešiteľnosti krízovej situácie centrálnej protistrany tieto skutočnosti:

| 1. | do akej miery dokáže centrálna protistrana priradiť hlavné oblasti obchodnej činnosti a kritické operácie k jednotlivým právnickým osobám; |
| --- | --- |

1.

do akej miery dokáže centrálna protistrana priradiť hlavné oblasti obchodnej činnosti a kritické operácie k jednotlivým právnickým osobám;

| 2. | do akej miery sú právne a podnikové štruktúry zosúladené s hlavnými oblasťami obchodnej činnosti a kritickými operáciami; |
| --- | --- |

2.

do akej miery sú právne a podnikové štruktúry zosúladené s hlavnými oblasťami obchodnej činnosti a kritickými operáciami;

| 3. | do akej miery bráni štruktúra centrálnej protistrany uplatňovaniu nástrojov riešenia krízových situácií v dôsledku počtu právnických osôb, zložitosti štruktúry skupiny alebo obtiažnosti priradenia oblastí obchodnej činnosti subjektom skupiny; |
| --- | --- |

3.

do akej miery bráni štruktúra centrálnej protistrany uplatňovaniu nástrojov riešenia krízových situácií v dôsledku počtu právnických osôb, zložitosti štruktúry skupiny alebo obtiažnosti priradenia oblastí obchodnej činnosti subjektom skupiny;

| 4. | do akej miery sú zavedené mechanizmy, ktoré zaručujú, aby bol k dispozícii základný personál, infraštruktúra, financovanie, likvidita a základné imanie na podporu a zachovanie hlavných oblastí obchodnej činnosti a kritických operácií; |
| --- | --- |

4.

do akej miery sú zavedené mechanizmy, ktoré zaručujú, aby bol k dispozícii základný personál, infraštruktúra, financovanie, likvidita a základné imanie na podporu a zachovanie hlavných oblastí obchodnej činnosti a kritických operácií;

| 5. | existencia a stabilita dohôd o úrovni poskytovaných služieb; |
| --- | --- |

5.

existencia a stabilita dohôd o úrovni poskytovaných služieb;

| 6. | do akej miery sú v prípade riešenia krízových situácií centrálnej protistrany plne vymožiteľné dohody o službách uzavreté centrálnou protistranou; |
| --- | --- |

6.

do akej miery sú v prípade riešenia krízových situácií centrálnej protistrany plne vymožiteľné dohody o službách uzavreté centrálnou protistranou;

| 7. | do akej miery je riadiaca štruktúra centrálnej protistrany primeraná na riadenie a zabezpečenie súladu s vnútornými politikami centrálnej protistrany so zreteľom na dohody o úrovni poskytovaných služieb; |
| --- | --- |

7.

do akej miery je riadiaca štruktúra centrálnej protistrany primeraná na riadenie a zabezpečenie súladu s vnútornými politikami centrálnej protistrany so zreteľom na dohody o úrovni poskytovaných služieb;

| 8. | do akej miery má centrálna protistrana pre prípad oddelenia zásadných funkcií alebo hlavných oblastí obchodnej činnosti vypracovaný postup na prevod služieb poskytovaných na základe dohôd o úrovni poskytovaných služieb na tretie strany; |
| --- | --- |

8.

do akej miery má centrálna protistrana pre prípad oddelenia zásadných funkcií alebo hlavných oblastí obchodnej činnosti vypracovaný postup na prevod služieb poskytovaných na základe dohôd o úrovni poskytovaných služieb na tretie strany;

| 9. | do akej miery sú pripravené záložné plány a opatrenia na zabezpečenie kontinuity prístupu do platobných systémov a systémov vyrovnania; |
| --- | --- |

9.

do akej miery sú pripravené záložné plány a opatrenia na zabezpečenie kontinuity prístupu do platobných systémov a systémov vyrovnania;

| 10. | primeranosť riadiacich informačných systémov na zabezpečenie toho, aby orgány pre riešenie krízových situácií dokázali získať presné a úplné informácie týkajúce sa hlavných oblastí obchodnej činnosti a kritických operácií s cieľom uľahčiť rýchle rozhodovanie; |
| --- | --- |

10.

primeranosť riadiacich informačných systémov na zabezpečenie toho, aby orgány pre riešenie krízových situácií dokázali získať presné a úplné informácie týkajúce sa hlavných oblastí obchodnej činnosti a kritických operácií s cieľom uľahčiť rýchle rozhodovanie;

| 11. | schopnosť riadiacich informačných systémov poskytovať informácie nevyhnutné pre účinné riešenie krízových situácií centrálnej protistrany vždy, dokonca aj v rýchlo sa meniacich podmienkach; |
| --- | --- |

11.

schopnosť riadiacich informačných systémov poskytovať informácie nevyhnutné pre účinné riešenie krízových situácií centrálnej protistrany vždy, dokonca aj v rýchlo sa meniacich podmienkach;

| 12. | do akej miery vyskúšala centrálna protistrana svoje riadiace informačné systémy na základe stresových scenárov stanovených orgánmi pre riešenie krízových situácií; |
| --- | --- |

12.

do akej miery vyskúšala centrálna protistrana svoje riadiace informačné systémy na základe stresových scenárov stanovených orgánmi pre riešenie krízových situácií;

| 13. | do akej miery dokáže centrálna protistrana zabezpečiť kontinuitu svojich riadiacich informačných systémov, a to tak pre dotknutú centrálnu protistranu, ako aj pre novú centrálnu protistranu v prípade, keď sa kritické operácie a hlavné oblasti obchodnej činnosti oddelia od zvyšných operácií a oblastí obchodnej činnosti; |
| --- | --- |

13.

do akej miery dokáže centrálna protistrana zabezpečiť kontinuitu svojich riadiacich informačných systémov, a to tak pre dotknutú centrálnu protistranu, ako aj pre novú centrálnu protistranu v prípade, keď sa kritické operácie a hlavné oblasti obchodnej činnosti oddelia od zvyšných operácií a oblastí obchodnej činnosti;

| 14. | do akej miery sa poskytujú akékoľvek vnútroskupinové záruky za trhových podmienok a do akej miery sú systémy riadenia rizík vzťahujúce sa na tieto záruky stabilné, ak centrálna protistrana využíva takéto záruky alebo je voči nim exponovaná; |
| --- | --- |

14.

do akej miery sa poskytujú akékoľvek vnútroskupinové záruky za trhových podmienok a do akej miery sú systémy riadenia rizík vzťahujúce sa na tieto záruky stabilné, ak centrálna protistrana využíva takéto záruky alebo je voči nim exponovaná;

| 15. | do akej miery sa vykonávajú akékoľvek vnútroskupinové transakcie za trhových podmienok a do akej miery sú systémy riadenia rizík vzťahujúce sa na tieto transakcie stabilné, ak sa centrálna protistrana zapája do takýchto transakcií; |
| --- | --- |

15.

do akej miery sa vykonávajú akékoľvek vnútroskupinové transakcie za trhových podmienok a do akej miery sú systémy riadenia rizík vzťahujúce sa na tieto transakcie stabilné, ak sa centrálna protistrana zapája do takýchto transakcií;

| 16. | do akej miery sa používaním akýchkoľvek vnútroskupinových záruk alebo transakcií rozširuje nákaza v rámci skupiny; |
| --- | --- |

16.

do akej miery sa používaním akýchkoľvek vnútroskupinových záruk alebo transakcií rozširuje nákaza v rámci skupiny;

| 17. | do akej miery by v príslušných prípadoch riešenie krízovej situácie centrálnej protistrany mohlo mať negatívny vplyv na inú časť jej skupiny, najmä ak sú súčasťou takejto skupiny iné infraštruktúry finančného trhu; |
| --- | --- |

17.

do akej miery by v príslušných prípadoch riešenie krízovej situácie centrálnej protistrany mohlo mať negatívny vplyv na inú časť jej skupiny, najmä ak sú súčasťou takejto skupiny iné infraštruktúry finančného trhu;

| 18. | či orgány tretích krajín majú nástroje riešenia krízových situácií potrebné na podporu opatrení na riešenie krízovej situácie, ktoré prijali orgány pre riešenie krízových situácií z Únie, a aké možnosti existujú pre koordinované opatrenia medzi orgánmi Únie a tretích krajín; |
| --- | --- |

18.

či orgány tretích krajín majú nástroje riešenia krízových situácií potrebné na podporu opatrení na riešenie krízovej situácie, ktoré prijali orgány pre riešenie krízových situácií z Únie, a aké možnosti existujú pre koordinované opatrenia medzi orgánmi Únie a tretích krajín;

| 19. | realizovateľnosť uplatňovania nástrojov riešenia krízových situácií takým spôsobom, ktorý spĺňa ciele riešenia krízových situácií, a to vzhľadom na dostupné nástroje a štruktúru centrálnej protistrany; |
| --- | --- |

19.

realizovateľnosť uplatňovania nástrojov riešenia krízových situácií takým spôsobom, ktorý spĺňa ciele riešenia krízových situácií, a to vzhľadom na dostupné nástroje a štruktúru centrálnej protistrany;

| 20. | akékoľvek špecifické požiadavky potrebné na vydanie nových nástrojov vlastníctva, ako sa uvádza v článku 33 ods. 1; |
| --- | --- |

20.

akékoľvek špecifické požiadavky potrebné na vydanie nových nástrojov vlastníctva, ako sa uvádza v článku 33 ods. 1;

| 21. | mechanizmy a prostriedky, ktorými by sa mohlo brániť riešeniu krízových situácií v prípade centrálnej protistrany, ktorej zúčtovací členovia sú usadení alebo dojednania o kolaterále ustanovené v rôznych jurisdikciách; |
| --- | --- |

21.

mechanizmy a prostriedky, ktorými by sa mohlo brániť riešeniu krízových situácií v prípade centrálnej protistrany, ktorej zúčtovací členovia sú usadení alebo dojednania o kolaterále ustanovené v rôznych jurisdikciách;

| 22. | dôveryhodnosť uplatňovania nástrojov riešenia krízových situácií takým spôsobom, ktorý spĺňa ciele riešenia krízových situácií, vzhľadom na možný vplyv na zúčtovacích členov a prípadne ich klientov, iné protistrany a zamestnancov, a na možné opatrenia, ktoré môžu prijať orgány tretích krajín; |
| --- | --- |

22.

dôveryhodnosť uplatňovania nástrojov riešenia krízových situácií takým spôsobom, ktorý spĺňa ciele riešenia krízových situácií, vzhľadom na možný vplyv na zúčtovacích členov a prípadne ich klientov, iné protistrany a zamestnancov, a na možné opatrenia, ktoré môžu prijať orgány tretích krajín;

| 23. | do akej miery možno primerane zhodnotiť vplyv riešenia krízových situácií centrálnej protistrany na finančný systém a na dôveru na finančnom trhu; |
| --- | --- |

23.

do akej miery možno primerane zhodnotiť vplyv riešenia krízových situácií centrálnej protistrany na finančný systém a na dôveru na finančnom trhu;

| 24. | do akej miery by riešenie krízových situácií centrálnej protistrany mohlo mať významný priamy alebo nepriamy nepriaznivý účinok na finančný systém, dôveru v trhy alebo hospodárstvo; |
| --- | --- |

24.

do akej miery by riešenie krízových situácií centrálnej protistrany mohlo mať významný priamy alebo nepriamy nepriaznivý účinok na finančný systém, dôveru v trhy alebo hospodárstvo;

| 25. | do akej miery by sa šírenie nákazy na iné centrálne protistrany alebo finančné trhy mohlo obmedziť prostredníctvom uplatnenia nástrojov riešenia krízových situácií a vykonávania právomocí riešiť krízové situácie, a |
| --- | --- |

25.

do akej miery by sa šírenie nákazy na iné centrálne protistrany alebo finančné trhy mohlo obmedziť prostredníctvom uplatnenia nástrojov riešenia krízových situácií a vykonávania právomocí riešiť krízové situácie, a

| 26. | do akej miery by riešenie krízových situácií centrálnej protistrany mohlo mať významný vplyv na fungovanie platobných systémov a systémov vyrovnania. |
| --- | --- |

26.

do akej miery by riešenie krízových situácií centrálnej protistrany mohlo mať významný vplyv na fungovanie platobných systémov a systémov vyrovnania.

---

| 9.12.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 426/97 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 426/97

---

Odôvodnené stanovisko Rady: Pozícia Rady (EÚ) č. 15/2020 v prvom čítaní na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o rámci na ozdravenie a riešenie krízových situácií centrálnych protistrán a o zmene nariadení (EÚ) č. 1095/2010, (EÚ) č. 648/2012, (EÚ) č. 600/2014, (EÚ) č. 806/2014 a (EÚ) 2015/2365 a smerníc 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2007/36/ES, 2014/59/EÚ a (EÚ) 2017/1132

(2020/C 426/02)

I.   ÚVOD

Komisia 28. novembra 2016 zaslala Rade návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o rámci na ozdravenie a riešenie krízových situácií centrálnych protistrán a o zmene nariadení (EÚ) č. 1095/2010, (EÚ) č. 648/2012 a (EÚ) 2015/2365 (ďalej len „nariadenie“). Hlavným cieľom návrhu je vytvoriť rámec na ozdravenie a riešenie krízových situácií centrálnych protistrán, a tak zabezpečiť, aby centrálne protistrany, ako aj vnútroštátne orgány v EÚ mali možnosti rozhodne konať v prípade, že centrálna protistrana čelí vážnym ťažkostiam alebo zlyhaniu.

Európsky parlament 27. marca 2019 prijal k nariadeniu o ozdravení a riešení krízových situácií centrálnych protistrán pozíciu v prvom čítaní.

Pracovná skupina Rady pre finančné služby skúmala uvedený návrh nariadenia na viacerých zasadnutiach počas rôznych predsedníctiev.

Výbor stálych predstaviteľov sa v Rade 4. decembra 2019 dohodol na mandáte na rokovania Rady s Európskym parlamentom.

Európsky parlament a predsedníctvo Rady dosiahli 23. júna 2020 konečný kompromis, ktorý umožnil ukončenie rokovaní.

Výbor Európskeho parlamentu pre hospodárske a menové záležitosti (ECON) schválil výsledok rokovaní trialógu 2. septembra 2020. Predsedníčka výboru ECON v ten istý deň zaslala predsedníctvu Rady list, v ktorom uviedla, že ak Rada prijme dohodnuté znenie (s výhradou overenia právnikmi lingvistami) ako svoju pozíciu v prvom čítaní, odporučí plénu Parlamentu, aby Parlament vo svojom druhom čítaní túto pozíciu Rady v prvom čítaní schválil.

Rada 12. októbra 2020 dospela k politickej dohode o dohodnutom znení pred jeho overením právnikmi lingvistami.

Rada so zreteľom na uvedenú dohodu a po revízii právnikmi lingvistami prijala pozíciu v prvom čítaní 17. novembra 2020 v súlade s riadnym legislatívnym postupom ustanoveným v článku 294 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ).

II.   CIEĽ

Finančné trhy zohrávajú pri fungovaní moderných hospodárstiev kľúčovú úlohu. S cieľom zlepšiť fungovanie jednotného trhu v oblasti finančných služieb je dôležité, aby sa zaviedli postupy, ktoré zabezpečia, že ak finančná inštitúcia alebo infraštruktúra finančného trhu čelí finančným ťažkostiam alebo je na pokraji zlyhania, takáto udalosť nedestabilizuje celý finančný trh a nepoškodí rast v širšom hospodárstve. Centrálne protistrany sú kľúčovými zložkami svetových finančných trhov, ktoré vstupujú medzi účastníkov, aby pôsobili ako kupujúci voči každému predávajúcemu a ako predávajúci voči každému kupujúcemu, pričom zohrávajú ústrednú úlohu pri spracúvaní finančných transakcií a riadení expozícií voči rôznym rizikám súvisiacim s týmito transakciami.

Integrácia finančných trhov Európskej únie vedie k tomu, že centrálne protistrany, ktoré primárne slúžili domácim potrebám a trhom, sa vo väčšom rozsahu stávajú kľúčovými uzlami finančných trhov Európskej únie. Vzhľadom na to, že centrálne protistrany spracúvajú a sústreďujú v mene zúčtovacích členov a ich klientov značný objem finančného rizika týkajúceho sa finančného systému Európskej únie, účinná regulácia a dôsledný dohľad nad centrálnymi protistranami majú zásadný význam z hľadiska domácich aj cezhraničných služieb.

V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov sa už od centrálnych protistrán vyžaduje, aby dodržiavali vysoké prudenciálne a organizačné normy a vysoké normy obchodného správania. Úplným dohľadom nad činnosťami centrálnych protistrán sú poverené príslušné orgány. Nariadením (EÚ) č. 648/2012 sa prispelo k zvýšenej odolnosti centrálnych protistrán a širších finančných trhov voči širokej škále rizík spracúvaných centrálnymi protistranami a sústredených v centrálnych protistranách.

Žiadny systém pravidiel a postupov však nemôže zabrániť tomu, že existujúce zdroje nebudú stačiť na riadenie rizík, ktoré vznikli centrálnej protistrane, vrátane prípadu zlyhania jedného alebo viacerých zúčtovacích členov alebo kombinácie zlyhania (zlyhaní) zúčtovacieho člena a iných finančných strát. Na finančné inštitúcie, ktoré čelia scenáru závažných ťažkostí alebo hroziacemu zlyhaniu, vrátane centrálnych protistrán, by sa malo v zásade naďalej vzťahovať bežné konkurzné konanie. Keďže však bežné podnikové konkurzné konania nie sú vhodné na zabezpečenie dostatočne rýchlej intervencie alebo na náležité uprednostnenie kontinuity zásadných funkcií centrálnej protistrany v záujme zachovania finančnej stability, je nevyhnutné vytvoriť pre centrálne protistrany osobitný rámec na riešenie krízových situácií.

Cieľom tohto rámca na ozdravenie a riešenie krízových situácií je zabezpečiť, aby centrálne protistrany stanovili opatrenia na ozdravenie v prípade finančných ťažkostí, na zachovanie zásadných funkcií centrálnej protistrany, ktorá zlyháva alebo pravdepodobne zlyhá, zatiaľ čo sa zlikvidujú zostávajúce činnosti v rámci bežného konkurzného konania, a na zachovanie finančnej stability a aby sa pritom zabránilo významnému nepriaznivému účinku na finančný systém a jeho schopnosť poskytovať služby reálnej ekonomike a minimalizovali náklady daňovníkov vyplývajúce zo zlyhania centrálnej protistrany. Rámcom na ozdravenie a riešenie krízových situácií sa ďalej posilní pripravenosť centrálnych protistrán a vnútroštátnych orgánov zmierňovať finančný stres a vnútroštátnym orgánom a Európskemu orgánu pre cenné papiere a trhy (ESMA) sa poskytne lepší prehľad o prípravách centrálnych protistrán na stresové scenáre. Takisto bude vnútroštátnym orgánom poskytovať právomoci na prípravu možných riešení krízových situácií centrálnej protistrany a na zvládnutie zhoršujúcej sa situácie centrálnej protistrany koordinovaným spôsobom, čím sa prispeje k hladkému fungovaniu finančných trhov.

III.   ANALÝZA POZÍCIE RADY V PRVOM ČÍTANÍ

a)   Rozsah pôsobnosti nariadenia

V pozícii Rady v prvom čítaní sa stanovujú pravidlá a postupy týkajúce sa ozdravenia a riešenia krízových situácií centrálnych protistrán, ktorým bolo udelené povolenie v súlade s nariadením (EÚ) č. 648/2012, a postupy týkajúce sa dojednaní s tretími krajinami v oblasti ozdravenia a riešenia krízových situácií centrálnych protistrán.

b)   Orgány, kolégiá pre riešenie krízových situácií a príslušné postupy

Každý členský štát určí jeden alebo viacero orgánov pre riešenie krízových situácií, ktoré budú splnomocnené uplatňovať nástroje riešenia krízových situácií a vykonávať právomoci riešiť krízové situácie stanovené v tomto nariadení. Členské štáty za orgány pre riešenie krízových situácií určia národné centrálne banky, príslušné ministerstvá, orgány verejnej správy alebo iné orgány poverené právomocami verejnej správy. Orgány pre riešenie krízových situácií musia mať odbornosť, zdroje a prevádzkovú kapacitu na uplatňovanie opatrení na riešenie krízových situácií a vykonávanie svojich právomocí s rýchlosťou a pružnosťou, ktoré sú potrebné na dosiahnutie cieľov riešenia krízových situácií. Musia sa zaviesť primerané štrukturálne opatrenia na zabránenie konfliktom záujmov medzi funkciami, ktorými je daný orgán pre riešenie krízových situácií poverený podľa tohto nariadenia, a všetkými ostatnými funkciami, ktorými je daný orgán poverený. Predovšetkým by sa mala zabezpečiť účinná prevádzková nezávislosť funkcií dohľadu a riešenia krízových situácií. Tieto požiadavky nevylučujú zblíženie hierarchických línií na najvyššej úrovni organizácie, ktorá zahŕňa rôzne funkcie alebo orgány, ani spoločné využívanie zamestnancov s príslušnými odbornými znalosťami za vopred vymedzených podmienok. Každý členský štát určí okrem toho jedno ministerstvo, ktoré bude zodpovedať za výkon funkcií zverených príslušnému ministerstvu podľa tohto nariadenia. S cieľom zabezpečiť, aby príslušné ministerstvo členského štátu malo posledné slovo v prípade rozhodnutí orgánu pre riešenie krízových situácií, ktoré majú priamy fiškálny vplyv alebo systémové dôsledky, ktoré pravdepodobne budú mať priamy fiškálny vplyv, je orgán pre riešenie krízových situácií povinný získať súhlas príslušného ministerstva, pokiaľ sa vo vnútroštátnom práve neustanovuje inak.

Orgán pre riešenie krízových situácií centrálnej protistrany zriadi kolégium pre riešenie krízových situácií na vykonávanie úloh stanovených v tomto nariadení a na zaistenie spolupráce a koordinácie s orgánmi, ktoré sú členmi kolégia pre riešenie krízových situácií, a prípadne spolupráce s príslušnými orgánmi a orgánmi pre riešenie krízových situácií z tretích krajín, pričom dané kolégium riadi a predsedá mu. Orgány členských štátov, ktorých finančnú stabilitu by mohlo zlyhanie centrálnej protistrany ovplyvniť, vrátane príslušných orgánov klientov zúčtovacích členov centrálnej protistrany, by mali mať možnosť účasti v kolégiu pre riešenie krízových situácií na základe svojho posúdenia vplyvu, ktorý by riešenie krízovej situácie centrálnej protistrany mohlo mať na finančnú stabilitu v ich členskom štáte.

Orgány členských štátov, ktoré sa zúčastňujú na činnosti kolégia pre riešenie krízových situácií na základe takéhoto posúdenia, sú členmi bez hlasovacích práv, pričom sú tiež oprávnené prispievať k stanovovaniu programu zasadnutí kolégia, a to najmä doplnením bodov do programu zasadnutia. S cieľom zabezpečiť konzistentné a zosúladené fungovanie kolégií pre riešenie krízových situácií v rámci celej Únie vypracuje Európsky orgán pre cenné papiere a trhy (ESMA) návrh regulačných technických predpisov na špecifikovanie obsahu písomných dohôd a postupov na fungovanie kolégií pre riešenie krízových situácií.

ESMA vytvorí výbor ESMA pre riešenie krízových situácií na účely prípravy rozhodnutí zverených ESMA v tomto nariadení, ktorý sa bude skladať z určených orgánov pre riešenie krízových situácií, pričom orgány uvedené v článku 4 ods. 2 bodoch i) a v) nariadenia (EÚ) č. 1093/2010 sa budú zúčastňovať ako pozorovatelia. ESMA zabezpečí štrukturálne oddelenie výboru ESMA pre riešenie krízových situácií od svojich ostatných funkcií. Na účely tohto nariadenia by mal ESMA spolupracovať s Európskym orgánom pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov (EIOPA) a Európskym orgánom pre bankovníctvo (EBA) v rámci Spoločného výboru európskych orgánov dohľadu.

Je zásadne dôležité, aby orgány pre riešenie krízových situácií, príslušné orgány a ESMA navzájom spolupracovali a poskytovali si včas všetky informácie relevantné pre vykonávanie svojich úloh podľa tohto nariadenia.

Príslušné orgány, orgány pre riešenie krízových situácií a ESMA musia pri rozhodovaní zohľadňovať viacero všeobecných zásad stanovených v tomto nariadení, medzi ktoré patrí aj potreba v čo najväčšej možnej miere zabrániť využívaniu mimoriadnej verejnej finančnej podpory a použiť ju len ako poslednú možnosť, potreba vyvážiť záujmy rôznych zainteresovaných strán centrálnej protistrany a zabezpečiť transparentnosť voči orgánom členských štátov a ich zapojenie v prípade, ak by navrhované rozhodnutie alebo opatrenie mohlo mať dôsledky na finančnú stabilitu alebo fiškálne zdroje.

c)   Plánovanie ozdravenia a riešenia krízových situácií

Centrálne protistrany budú mať povinnosť vypracovať a zachovávať plány ozdravenia obsahujúce opatrenia, ktoré treba prijať v prípadoch zlyhania, v prípadoch nesúvisiacich so zlyhaním, ako aj pri kombinácii obidvoch s cieľom obnoviť ich finančné zdravie a umožniť im pokračovať v poskytovaní zásadných funkcií po tom, ako došlo k výraznému zhoršeniu ich finančnej situácie, alebo ak hrozí porušenie kapitálových a prudenciálnych požiadaviek, ktoré sa na ne vzťahujú podľa nariadenia (EÚ) č. 648/2012. Musí to zahŕňať rámec ukazovateľov založených na rizikovom profile centrálnej protistrany, ktorými sa určujú okolnosti, za ktorých sa majú opatrenia uvedené v danom pláne ozdravenia prijať, ako aj vhodné mechanizmy pravidelného monitorovania ukazovateľov. V nariadení sa stanovuje minimálny obsah plánov ozdravenia centrálnych protistrán aj požiadavky, ktoré musia takéto plány ozdravenia spĺňať, a to vrátane požiadavky, že v plánoch ozdravenia by sa nemal predpokladať žiadny prístup k mimoriadnej verejnej finančnej podpore ani jej prijatie. Aby sa zabezpečili náležité stimuly pre obozretné riadenie rizík, musí centrálna protistrana v nadväznosti na prípad zlyhania alebo prípad nesúvisiaci so zlyhaním použiť dodatočnú sumu svojich predfinancovaných účelových vlastných zdrojov. Táto suma nesmie byť nižšia ako 10 % ani vyššia ako 25 % kapitálových požiadaviek založených na rizikách vypočítaných v súlade s článkom 16 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012. Centrálna protistrana môže na splnenie tejto požiadavky použiť sumu základného imania, ktoré má v držbe okrem svojich minimálnych kapitálových požiadaviek, s cieľom dodržať prahovú hodnotu na oznámenie podľa delegovaného aktu prijatého na základe článku 16 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012. ESMA v úzkej spolupráci s EBA a po konzultácii s ESCB vypracuje návrh regulačných technických predpisov s cieľom spresniť metodiku výpočtu a zachovania dodatočnej sumy predfinancovaných účelových vlastných zdrojov, ktorá sa má použiť.

Centrálne protistrany budú povinné predložiť svoje plány ozdravenia príslušnému orgánu, ktorý následne každý plán bez zbytočného odkladu postúpi kolégiu dohľadu ustanovenému v nariadení (EÚ) č. 648/2012 a orgánu pre riešenie krízových situácií. Orgán pre riešenie krízových situácií preskúma plán ozdravenia s cieľom identifikovať akékoľvek opatrenia, ktoré môžu nepriaznivo ovplyvniť riešiteľnosť krízovej situácie centrálnej protistrany. Ak sa zistia akékoľvek takéto opatrenia, orgán pre riešenie krízových situácií na ne upozorní príslušný orgán a vypracuje pre príslušný orgán odporúčania týkajúce sa spôsobov ich riešenia. Príslušný orgán preskúma plán ozdravenia a posúdi, do akej miery spĺňa požiadavky stanovené v nariadení, a to v rámci koordinačného postupu s kolégiom dohľadu a s cieľom dospieť k spoločnému rozhodnutiu.

Ak jednoduchá väčšina hlasujúcich členov nesúhlasí s návrhom príslušného orgánu na spoločné rozhodnutie, môže sa táto záležitosť v prípade konkrétnych otázok postúpiť ESMA. ESMA môže tiež na žiadosť príslušného orgánu v rámci kolégia dohľadu pomáhať kolégiu dohľadu pri prijímaní spoločných rozhodnutí.

Orgán pre riešenie krízových situácií centrálnej protistrany po konzultácii s príslušným orgánom a v koordinácii s kolégiom pre riešenie krízových situácií vypracuje pre centrálnu protistranu plán riešenia krízových situácií. V pláne riešenia krízových situácií sa stanovia opatrenia na riešenie krízovej situácie, ktoré môže orgán pre riešenie krízových situácií prijať v prípadoch, ak centrálna protistrana spĺňa podmienky na riešenie krízových situácií. V pláne riešenia krízových situácií sa špecifikujú aj okolnosti a rôzne scenáre použitia nástrojov riešenia krízových situácií a výkonu právomocí riešiť krízové situácie. Bude sa v ňom jasne rozlišovať, predovšetkým formou rozličných scenárov, medzi zlyhaním spôsobeným prípadmi zlyhania, prípadmi nesúvisiacimi so zlyhaním a kombináciou oboch, ako aj medzi rôznymi druhmi prípadov nesúvisiacich so zlyhaním. V pláne riešenia krízových situácií sa nesmie predpokladať žiadny prístup k mimoriadnej verejnej finančnej podpore alebo núdzovej pomoci centrálnej banky na zvýšenie likvidity vrátane pomoci centrálnej banky na zvýšenie likvidity poskytnutej za neštandardných podmienok zabezpečenia kolaterálom, splatnosti a úrokových sadzieb, ani ich prijatie; Nariadením sa stanovuje minimálny obsah plánu riešenia krízových situácií a zabezpečuje mandát pre ESMA na vypracovanie návrhu regulačných technických predpisov, v ktorých sa bližšie špecifikuje obsah plánu riešenia krízových situácií.

Centrálne protistrany budú pri vypracúvaní plánov riešenia krízových situácií spolupracovať a poskytnú svojmu orgánu pre riešenie krízových situácií, priamo alebo prostredníctvom svojho príslušného orgánu, všetky informácie potrebné na vypracovanie a vykonávanie uvedených plánov. Centrálna protistrana si bude včas vymieňať informácie s príslušnými orgánmi s cieľom uľahčiť posúdenie rizikových profilov centrálnej protistrany a prepojenosť s inými infraštruktúrami finančného trhu, s inými finančnými inštitúciami a s finančným systémom vo všeobecnosti. Príslušné orgány zašlú informácie kolégiu dohľadu, ak takéto informácie považujú za významné.

Orgán pre riešenie krízových situácií zašle kolégiu pre riešenie krízových situácií návrh plánu riešenia krízových situácií a kolégium pre riešenie krízových situácií musí dosiahnuť spoločné rozhodnutie týkajúce sa plánu riešenia krízových situácií v rámci koordinačného postupu. Ak jednoduchá väčšina hlasujúcich členov nesúhlasí s návrhom orgánu pre riešenie krízových situácií na spoločné rozhodnutie, môže sa táto záležitosť postúpiť ESMA. ESMA môže tiež na žiadosť orgánu pre riešenie krízových situácií pomáhať kolégiu pre riešenie krízových situácií pri prijímaní spoločných rozhodnutí.

Ak sa prijme spoločné rozhodnutie a ktorýkoľvek orgán pre riešenie krízových situácií alebo príslušné ministerstvo skonštatuje, že predmet nezhody zasahuje do fiškálnej zodpovednosti jeho členského štátu, orgán pre riešenie krízových situácií centrálnej protistrany iniciuje opätovné posúdenie plánu riešenia krízových situácií.

Orgán pre riešenie krízových situácií v koordinácii s kolégiom pre riešenie krízových situácií po konzultácii s príslušným orgánom posúdi rozsah, v akom je krízová situácia centrálnej protistrany riešiteľná. Krízová situácia centrálnej protistrany sa považuje za riešiteľnú, ak orgán pre riešenie krízových situácií považuje za realizovateľné a dôveryhodné buď zlikvidovať túto centrálnu protistranu v rámci bežného konkurzného konania alebo riešiť jej krízovú situáciu použitím nástrojov riešenia krízových situácií a uplatnením právomocí riešiť krízové situácie, pričom sa zabezpečí pokračovanie vykonávania zásadných funkcií centrálnej protistrany a zabráni sa akémukoľvek využitiu mimoriadnej verejnej finančnej podpory a v maximálnej možnej miere sa zabráni tomu, aby to malo akýkoľvek významný nepriaznivý účinok na finančný systém a potenciál spôsobiť neprimerané znevýhodnenie dotknutých zainteresovaných strán. Orgán pre riešenie krízových situácií vykoná v koordinácii s kolégiom pre riešenie krízových situácií posúdenie riešiteľnosti krízovej situácie súčasne s vypracovaním a aktualizovaním plánu riešenia krízových situácií. S cieľom dosiahnuť spoločné rozhodnutie sa v nariadení stanovujú postupy na riešenie alebo odstránenie prekážok riešiteľnosti krízovej situácie, ako aj osobitný postup koordinácie s kolégiom pre riešenie krízových situácií na riešenie alebo odstránenie prekážok riešiteľnosti krízových situácií. Ak jednoduchá väčšina hlasujúcich členov nesúhlasí s návrhom orgánu pre riešenie krízových situácií na spoločné rozhodnutie, môže sa táto záležitosť postúpiť ESMA. ESMA môže tiež na žiadosť orgánu pre riešenie krízových situácií danej centrálnej protistrany pomáhať kolégiu pre riešenie krízových situácií pri prijímaní spoločných rozhodnutí.

d)   Včasná intervencia

S cieľom zachovať finančnú stabilitu je potrebné, aby príslušné orgány boli schopné napraviť zhoršenie finančnej a hospodárskej situácie centrálnej protistrany skôr, než daná centrálna protistrana dosiahne bod, v ktorom orgány nebudú mať inú možnosť než riešiť jej krízovú situáciu, alebo ak by opatrenia na ozdravenie mali škodlivý vplyv na celkovú finančnú stabilitu, nariadiť centrálnej protistrane, aby uvedené opatrenia na ozdravenie zmenila. Príslušným orgánom by sa preto mali udeliť právomoci včasnej intervencie, aby sa zabránilo nepriaznivým účinkom na finančnú stabilitu alebo záujmy rôznych zainteresovaných strán, ktoré by mohli vyplynúť z uplatňovania niektorých opatrení centrálnej protistrany, alebo aby sa tieto účinky minimalizovali. Právomoci včasnej intervencie by sa mali zveriť príslušným orgánom, a to nad rámec ich právomocí stanovených vo vnútroštátnom práve členských štátov alebo podľa nariadenia (EÚ) č. 648/2012.

Právomoci včasnej intervencie by mali zahŕňať právomoc v čo najväčšej možnej miere obmedziť alebo zakázať akékoľvek odmeňovanie z kapitálu a nástrojov považovaných za kapitál vrátane výplat dividend a spätných výkupov centrálnou protistranou bez toho, aby došlo k spôsobeniu zlyhania. Právomoci včasnej intervencie by mali zahŕňať aj právomoc obmedziť, zakázať alebo zmraziť akékoľvek platby pohyblivej zložky odmeňovania stanovenej v rámci politiky odmeňovania, ktorú uplatňuje centrálna protistrana, dobrovoľných platieb dôchodkového zabezpečenia alebo odstupného pre vrcholový manažment. V rámci právomocí včasnej intervencie a v súlade s príslušnými ustanoveniami vnútroštátneho práva by mal mať príslušný orgán možnosť vymenovať dočasného správcu, ktorý buď nahradí radu a vrcholový manažment centrálnej protistrany, alebo s nimi dočasne pracuje.

Nariadením sa zavádzajú aj osobitné mechanizmy poskytovania náhrady zúčtovacím členom, ak centrálna protistrana pri ozdravení v dôsledku prípadu nesúvisiaceho so zlyhaním uplatní mechanizmy a opatrenia na zníženie hodnoty akýchkoľvek ziskov, ktoré má centrálna protistrana zaplatiť zúčtovacím členom, ktorí nezlyhali, ako sa stanovuje v jej pláne ozdravenia, a v dôsledku toho nevstúpi do riešenia krízovej situácie. V tomto konkrétnom prípade môže príslušný orgán centrálnej protistrany požadovať, aby centrálna protistrana poskytla zúčtovacím členom náhradu za ich stratu prostredníctvom platieb v hotovosti, alebo v prípade potreby požadovať, aby emitovala nástroje, ktorými sa uznáva nárok na jej budúce zisky. Táto možnosť poskytnúť náhradu zúčtovacím členom, ktorí nezlyhali, sa nevzťahuje na ich zmluvne dohodnuté straty v jednotlivých etapách riadenia zlyhania alebo ozdravenia. S cieľom poskytnúť rovnocenné ochranné opatrenia klientom takýchto zúčtovacích členov sa v nariadení stanovuje, že ak zúčtovací členovia, ktorí nezlyhali, preniesli nadmerné straty na svojich klientov, sú povinní preniesť platby prijaté od centrálnej protistrany na svojich klientov, pokiaľ nahradené straty vyplývajú z pozícií klientov.

e)   Riešenie krízových situácií

Ak centrálna protistrana spĺňa podmienky na riešenie krízových situácií, týmto nariadením sa orgánu pre riešenie krízových situácií centrálnej protistrany poskytne harmonizovaný súbor nástrojov riešenia krízových situácií a príslušných právomocí. Mala by medzi ne patriť právomoc previesť nástroje vlastníctva, aktíva, práva, povinnosti alebo záväzky zlyhávajúcej centrálnej protistrany na iný subjekt, napríklad na inú centrálnu protistranu alebo preklenovaciu centrálnu protistranu, právomoc odpísať alebo zrušiť nástroje vlastníctva, alebo odpísať či konvertovať záväzky zlyhávajúcej centrálnej protistrany, právomoc odpísať variačnú maržu (pod podmienkou uplatnenia stropu v prípadoch nesúvisiacich so zlyhaním), právomoc vymáhať akékoľvek nesplatené záväzky tretích strán vo vzťahu k centrálnej protistrane (vrátane výziev na hotovostné plnenie na ozdravenie), ako sa stanovuje v prevádzkových pravidlách centrálnej protistrany, a alokácie pozícií, právomoc uskutočňovať výzvy na hotovostné plnenie v prípade riešenia krízových situácií, na ktoré by sa vzťahoval strop, a to v prípadoch zlyhania aj v prípadoch nesúvisiacich so zlyhaním, právomoc čiastočne alebo úplne ukončiť zmluvy centrálnej protistrany, právomoc vymeniť manažment a právomoc uložiť dočasné moratórium na vyplatenie pohľadávok. Na uplatňovanie nástrojov riešenia krízových situácií sa majú vzťahovať spoločné podmienky, ciele a všeobecné zásady stanovené v tomto nariadení. Za zlyhanie centrálnej protistrany by podľa vnútroštátneho občianskeho alebo trestného práva mala byť naďalej zodpovedná centrálna protistrana a členovia jej rady a vrcholový manažment.

Orgán pre riešenie krízových situácií centrálnej protistrany by pri prijímaní opatrení na riešenie krízovej situácie mal zohľadňovať a dodržiavať opatrenia stanovené v plánoch riešenia krízových situácií, ktoré vypracovalo kolégium pre riešenie krízových situácií, ak nevyhodnotí, že ciele riešenia krízových situácií sa dosiahnu účinnejšie prijatím opatrení, ktoré v plánoch riešenia krízových situácií nie sú stanovené. Orgán pre riešenie krízových situácií by mal zohľadniť všeobecné zásady rozhodovania vrátane potreby vyvážiť záujmy rôznych zainteresovaných strán centrálnej protistrany a zabezpečiť transparentnosť voči orgánom členských štátov a ich zapojenie, ak by navrhované rozhodnutie alebo opatrenie mohli mať dôsledky pre finančnú stabilitu alebo fiškálne zdroje. Orgán pre riešenie krízových situácií by mal najmä oznámiť kolégiu pre riešenie krízových situácií plánované opatrenia na riešenie krízovej situácie, pričom by mal zároveň uviesť, či sa takéto opatrenia odchyľujú od plánu riešenia krízových situácií.

Hlavnými cieľmi riešenia krízových situácií by malo byť zabezpečenie kontinuity výkonu zásadných funkcií centrálnej protistrany a kontinuity prepojení s ostatnými infraštruktúrami finančných trhov, zabránenie významným nepriaznivým účinkom na finančný systém v Európskej únii alebo v jednom či viacerých členských štátoch a ochrana verejných finančných prostriedkov. Zásadné funkcie zlyhávajúcej centrálnej protistrany by sa mali zachovať, aj keď by sa mali podľa potreby reštrukturalizovať zároveň so zmenami v riadení, a to použitím nástrojov riešenia krízových situácií a v maximálnej možnej miere použitím súkromných finančných prostriedkov a bez spoliehania sa na mimoriadnu verejnú finančnú podporu.

Dotknutým akcionárom, zúčtovacím členom a iným veriteľom centrálnej protistrany by nemali vzniknúť väčšie straty, než aké by im vznikli, keby orgán pre riešenie krízových situácií neprijal vo vzťahu k centrálnej protistrane opatrenie na riešenie krízovej situácie, a namiesto toho by sa na ne vzťahovali všetky uplatniteľné nesplatené záväzky podľa pravidiel centrálnej protistrany týkajúcich sa zlyhania (alebo iných zmluvných dojednaní v jej prevádzkových pravidlách) a centrálna protistrana by sa zlikvidovala v rámci bežného konkurzného konania (zásada, že žiadny veriteľ sa nesmie dostať do nevýhodnejšieho postavenia). Na účely posúdenia dodržiavania zásady, že žiadny veriteľ sa nesmie dostať do nevýhodnejšieho postavenia, by sa mali stanoviť jasné povinnosti týkajúce sa ocenenia aktív a pasív centrálnej protistrany, ako aj ocenenia zaobchádzania, ktoré by sa na akcionárov, zúčtovacích členov a iných veriteľov uplatňovalo, ak by orgán pre riešenie krízových situácií neprijal opatrenie na riešenie krízovej situácie. V nariadení sa uznáva, že opatrenia na ozdravenie a riešenie krízovej situácie sa tiež môžu nepriamo dotýkať klientov a nepriamych klientov, ktorí nie sú veriteľmi centrálnej protistrany, pokiaľ náklady na ozdravenie a riešenie krízových situácií boli na týchto klientov a nepriamych klientov prenesené podľa uplatniteľných zmluvných dojednaní. Vplyv scenára ozdravenia a riešenia krízových situácií centrálnej protistrany na klientov a nepriamych klientov sa má preto riešiť prostredníctvom tých istých zmluvných dojednaní. V nariadení sa uvádza, že v prípade, ak zmluvné dojednania umožňujú zúčtovacím členom preniesť na svojich klientov negatívne dôsledky nástrojov riešenia krízových situácií, musia tieto zmluvné dojednania obsahovať na rovnocennom a primeranom základe aj právo klientov na akúkoľvek kompenzáciu, ktorú zúčtovací členovia získajú od centrálnej protistrany podľa zásady, že žiadny veriteľ sa nesmie dostať do nevýhodnejšieho postavenia, pokiaľ právo na takúto kompenzáciu vyplýva z pozícií klientov. Takéto ustanovenia sa vzťahujú aj na zmluvné dojednania klientov a nepriamych klientov ponúkajúcich svojim klientom nepriame zúčtovacie služby.

Po začatí riešenia krízovej situácie centrálnej protistrany by mal orgán pre riešenie krízových situácií vymáhať splnenie všetkých nesplatených zmluvných záväzkov stanovených v prevádzkových pravidlách centrálnej protistrany vrátane nesplnených opatrení na ozdravenie s výnimkou prípadov, v ktorých by na včasné zmiernenie nepriaznivých účinkov na finančnú stabilitu alebo na zabezpečenie zásadných funkcií centrálnej protistrany bolo lepšie uplatniť inú právomoc riešiť krízové situácie alebo iný nástroj riešenia krízových situácií. Ak tieto nástroje nie sú dostatočné, orgány pre riešenie krízových situácií majú právomoc odpísať podľa platného vnútroštátneho konkurzného práva nezabezpečený dlh a záväzky v súlade s ich hierarchickým postavením a použiť nástroje alokácie strát, pokiaľ je to nevyhnutné a bez ohrozenia širšej finančnej stability. Dostupné nástroje ozdravenia a nástroje riešenia krízových situácií, najmä nástroj odpísania, by sa mali v najväčšom možnom rozsahu používať pred poskytnutím akejkoľvek kapitálovej injekcie z verejného sektora alebo zodpovedajúcej mimoriadnej verejnej finančnej podpory centrálnej protistrane alebo zároveň s nimi. Použitie mimoriadnej verejnej finančnej podpory na pomoc pri riešení krízových situácií zlyhávajúcich inštitúcií má byť poslednou možnosťou, má byť časovo obmedzené a v súlade s príslušnými ustanoveniami o štátnej pomoci.

Orgány pre riešenie krízových situácií by mali takisto zabezpečiť, že náklady centrálnej protistrany na riešenie krízovej situácie sa obmedzia na minimum a že s veriteľmi tej istej triedy sa bude zaobchádzať rovnako. Orgán pre riešenie krízových situácií by mal mať možnosť prijať opatrenie na riešenie krízovej situácie, ktoré sa odchyľuje od zásady rovnakého zaobchádzania s veriteľmi, ak je to odôvodnené verejným záujmom s cieľom dosiahnuť ciele riešenia krízovej situácie a primerané riešenému riziku. Ak orgán pre riešenie krízových situácií použije takéto opatrenie, nemal by žiadnu osobu diskriminovať na základe štátnej príslušnosti.

Keď sa nástroje riešenia krízových situácií použijú na prevod zásadných funkcií alebo životaschopných obchodných činností centrálnej protistrany na zdravý subjekt, ako je napríklad kupujúci zo súkromného sektora alebo preklenovacia centrálna protistrana, zvyšná časť centrálnej protistrany by sa mala zlikvidovať vo vhodnom časovom rámci so zreteľom na akúkoľvek potrebu zlyhávajúcej centrálnej protistrany poskytovať služby alebo podporu, aby kupujúci alebo preklenovacia centrálna protistrana mohli aj naďalej vykonávať činnosti alebo poskytovať služby nadobudnuté na základe tohto prevodu. Nástroj odpredaja obchodnej činnosti by mal umožniť predať centrálnu protistranu alebo časť jej obchodnej činnosti jednému alebo viacerým kupujúcim bez súhlasu akcionárov. Ak sa uplatňuje nástroj odpredaja obchodnej činnosti, orgány by mali zabezpečiť, aby sa daná centrálna protistrana alebo časť jej obchodnej činnosti ponúkali na trhu v rámci otvoreného, transparentného a nediskriminačného postupu, a zároveň, aby sa dosiahla čo najvyššia možná predajná cena. Z akýchkoľvek čistých výnosov z prevodu aktív alebo pasív centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, by pri uplatnení nástroja odpredaja obchodnej činnosti mal mať prospech subjekt, ktorý zostal v likvidačnom konaní.

Rámec riešenia krízových situácií by mal zahŕňať procesné požiadavky, aby sa zaručilo, že opatrenia na riešenie krízových situácií sa budú riadne oznamovať a zverejňovať. Keďže však informácie získané orgánmi pre riešenie krízových situácií a ich odbornými poradcami počas procesu riešenia krízovej situácie budú pravdepodobne citlivé, pred zverejnením rozhodnutia o riešení krízovej situácie by sa mal na tieto informácie vzťahovať účinný režim zachovávania dôvernosti.

Opatrenia na riešenie krízovej situácie prijaté vnútroštátnymi orgánmi pre riešenie krízových situácií by si mohli vyžadovať ekonomické hodnotenia a veľký priestor pre diskrečnú právomoc. Je preto dôležité zabezpečiť, aby vnútroštátne súdy pri skúmaní uvedených opatrení používali ekonomické hodnotenia vypracované vnútroštátnymi orgánmi pre riešenie krízových situácií ako základ, čo by však nemalo vnútroštátnym súdom brániť v tom, aby skúmali, či dôkazy, o ktoré sa orgán pre riešenie krízových situácií opiera, sú vecne správne, spoľahlivé a konzistentné, či tieto dôkazy obsahujú všetky príslušné informácie, ktoré by sa mali zohľadniť, aby sa posúdila komplexná situácia, a to, či nimi možno odôvodniť závery, ktoré z nich boli vyvodené. Navyše vzhľadom na to, že odklad akéhokoľvek rozhodnutia orgánov pre riešenie krízových situácií by mohol brániť kontinuite vykonávania zásadných funkcií, je potrebné zabezpečiť, aby akékoľvek podanie opravného prostriedku neviedlo k automatickému pozastaveniu účinkov napadnutého rozhodnutia a uvedené rozhodnutie orgánu pre riešenie krízových situácií by malo byť bezodkladne vykonateľné. S cieľom vyhnúť sa konfliktom jurisdikcií je takisto v záujme efektívneho riešenia krízovej situácie, aby sa v prípade zlyhávajúcej centrálnej protistrany vôbec nezačínalo bežné konkurzné konanie alebo aby sa v ňom nepokračovalo, kým orgán pre riešenie krízových situácií vykonáva svoje právomoci riešiť krízové situácie alebo používa nástroje riešenia krízových situácií, okrem situácie, keď k tomu dôjde z iniciatívy orgánu pre riešenie krízových situácií alebo s jeho súhlasom.

f)   Vzťahy s tretími krajinami

Centrálne protistrany z Európskej únie poskytujú služby zúčtovacím členom a ich klientom nachádzajúcim sa v tretích krajinách a centrálne protistrany z tretích krajín poskytujú služby zúčtovacím členom a ich klientom nachádzajúcim sa v Európskej únii. Účinné riešenie krízových situácií medzinárodne pôsobiacich centrálnych protistrán si vyžaduje spoluprácu medzi členskými štátmi a orgánmi tretích krajín. Na tento účel by mal ESMA vydať usmernenia o príslušnom obsahu dohôd o spolupráci, ktoré sa majú uzavrieť s orgánmi tretích krajín.

Týmito dohodami o spolupráci by sa malo zabezpečiť účinné plánovanie, rozhodovanie a koordinácia medzinárodne pôsobiacich centrálnych protistrán. Vnútroštátne orgány pre riešenie krízových situácií by mali uznávať a za okolností uvedených v tomto nariadení vykonať postupy tretích krajín zamerané na riešenie krízových situácií. Spolupráca by sa mala uskutočňovať aj vzhľadom na dcérske spoločnosti z Únie alebo centrálne protistrany z tretích krajín a na ich zúčtovacích členov a ich klientov.

g)   Správne opatrenia a sankcie

S cieľom zabezpečiť jednotné uplatňovanie správnych sankcií za porušenia tohto nariadenia vo všetkých členských štátoch sa v ňom stanovuje zoznam základných správnych sankcií a iných správnych opatrení, ktoré musia mať orgány pre riešenie krízových situácií a príslušné orgány k dispozícii, mala by sa ustanoviť právomoc ukladať tieto správne sankcie a iné správne opatrenia voči všetkým osobám, právnickým alebo fyzickým, zodpovedným za porušenie, a mal by sa stanoviť zoznam základných kritérií pre určenie výšky a druhu týchto správnych sankcií a iných správnych opatrení, ako aj výška správnych peňažných pokút. Správne sankcie a iné správne opatrenia by mali zohľadňovať také faktory, ako je akýkoľvek zistený finančný prospech vyplývajúci z porušenia, závažnosť a trvanie porušenia, akékoľvek priťažujúce alebo poľahčujúce faktory a potreba, aby správne sankcie mali odrádzajúci účinok. V príslušných prípadoch by mali zahŕňať zníženie sankcie za spoluprácu s orgánom pre riešenie krízových situácií alebo s príslušným orgánom.

h)   Zmena nariadenia (EÚ) č. 1095/2010

Nariadenie (EÚ) č. 1095/2010 bolo zmenené s cieľom zahrnúť orgány pre riešenie krízových situácií centrálnych protistrán do vymedzenia pojmu „príslušné orgány“ a umožniť, aby bol člen rady orgánov dohľadu ESMA v prípade potreby sprevádzaný zástupcom orgánu pre riešenie krízových situácií z jeho členského štátu.

i)   Zmena nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a nariadenia (EÚ) 2015/2365

Nariadenie (EÚ) č. 648/2012 bolo zmenené s cieľom splnomocniť Komisiu, aby na žiadosť orgánu pre riešenie krízových situácií centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, alebo jej príslušného orgánu, z iniciatívy týchto orgánov alebo na žiadosť príslušného orgánu zodpovedného za dohľad nad zúčtovacím členom centrálnej protistrany, ktorej krízová situácia sa rieši, a v nadväznosti na nezáväzné stanovisko ESMA, pozastavila zúčtovaciu povinnosť. Rozhodnutie o pozastavení zúčtovacej povinnosti sa prijme len vtedy, ak je to potrebné na zachovanie finančnej stability a dôvery v trhy. Pozastavenie by malo mať dočasný charakter s možnosťou predĺženia. Na zaistenie riadneho vykonávania reformy Rady pre finančnú stabilitu v oblasti referenčných úrokových sadzieb bolo tiež potrebné zmeniť nariadenie (EÚ) č. 648/2012 s cieľom zabezpečiť, aby bolo pre účastníkov trhu jasné, že na transakcie uzavreté alebo obnovené pred začatím uplatňovania požiadaviek týkajúcich sa zúčtovania alebo marží na transakcie s OTC derivátmi odkazujúce na referenčnú úrokovú sadzbu (tzv. obchody, ktoré sa uzavreli v minulosti) sa tieto požiadavky nevzťahujú, ak sú obnovené výlučne na účely vykonávania alebo prípravy na vykonávanie reformy referenčných úrokových sadzieb.

Článok 24a ods. 7 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 648/2012 sa zmenil s cieľom zabezpečiť, aby sa pri posudzovaní odolnosti centrálnych protistrán v celej Európskej únii voči nepriaznivému vývoju na trhu podľa možnosti zohľadnil súhrnný účinok opatrení na ozdravenie a riešenie krízových situácií centrálnych protistrán na finančnú stabilitu v Európskej únii. Podobne sa posilnila aj úloha výboru centrálnej protistrany pre riziká stanovená v článku 28 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, aby ďalej podporoval centrálnu protistranu pri obozretnom riadení rizík a zvyšovaní jej odolnosti. Vykonali sa aj ďalšie zmeny s cieľom zabezpečiť, aby centrálne protistrany informovali svoje príslušné orgány v prípade výrazného negatívneho vývoja rizikového profilu ktoréhokoľvek zúčtovacieho člena centrálnej protistrany, ako aj s cieľom zvýšiť transparentnosť medzi zúčtovacími členmi centrálnej protistrany a ich klientmi, pokiaľ ide o potenciálne straty alebo iné náklady, ktoré môžu znášať v dôsledku uplatňovania postupov riadenia zlyhania a opatrení alokácie strát a pozícií podľa prevádzkových pravidiel centrálnej protistrany

V záujme ďalšieho posilnenia stimulov pre obozretné riadenie rizík, ak dôjde k závažnému prípadu nesúvisiacemu so zlyhaním, by príslušný orgán mal mať možnosť od centrálnej protistrany požadovať, aby sa zdržala rozdeľovania dividend, spätného výkupu kmeňových akcií alebo zavedenia povinnosti vyplácať pohyblivú zložku odmeňovania, dobrovoľných platieb dôchodkového zabezpečenia alebo odstupného pre vrcholový manažment.

Orgány pre riešenie krízových situácií centrálnych protistrán by napokon mali mať takisto prístup ku všetkým potrebným informáciám v archívoch obchodných údajov. Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/2365 sa preto tiež zodpovedajúcim spôsobom zmenili.

j)   Zmeny smernice 2002/47/ES, smernice 2017/1132, smernice 2004/25/ES, smernice 2007/36/ES, smernice 2014/59/EÚ a nariadenia (EÚ) č. 806/2014

Na účinné riešenie krízových situácií centrálnych protistrán je potrebné zabezpečiť, že sa ochranné opatrenia stanovené v smernici 2002/47/ES nebudú uplatňovať na žiadne obmedzenie vymáhania dohôd o finančnej záruke, žiadne obmedzenie účinku záložných dohôd o finančnej záruke ani na žiadne ustanovenie o konečnom čistom zúčtovaní alebo vzájomnom započítaní, ktoré sa ustanovuje v tomto nariadení.

Smernice 2017/1132, 2004/25/ES a 2007/36/ES obsahujú pravidlá ochrany akcionárov a veriteľov centrálnych protistrán, na ktoré sa vzťahuje pôsobnosť týchto smerníc. V situácii, keď orgány pre riešenie krízových situácií potrebujú rýchlo konať podľa tohto nariadenia, by tieto pravidlá mohli brániť účinnému opatreniu na riešenie krízovej situácie a použitiu nástrojov riešenia krízových situácií a právomocí orgánmi pre riešenie krízových situácií. Uplatňovanie odchýlok uvedených v smernici 2014/59/EÚ sa preto rozširuje na konanie v súlade s týmto nariadením.

S cieľom zabrániť duplicite požiadaviek sa smernica 2014/59/EÚ a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 806/2014 menia tak, aby sa z ich rozsahu pôsobnosti vylúčili tie subjekty, ktoré sú povolené aj v súlade s nariadením (EÚ) č. 648/2012.

k)   Zmena nariadenia (EÚ) č. 600/2014

V článku 54 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 600/2014 sa stanovilo prechodné obdobie, počas ktorého by sa články 35 a 36 uvedeného nariadenia nemali uplatňovať na tie centrálne protistrany alebo obchodné miesta, ktoré svoj príslušný orgán požiadali o povolenie využívať prechodné mechanizmy, pokiaľ ide o deriváty obchodované na burze. Prechodné obdobie, počas ktorého mohol príslušný vnútroštátny orgán udeliť obchodnému miestu alebo centrálnej protistrane výnimku, uplynulo 3. júla 2020. V dôsledku krízy spôsobenej pandémiou COVID-19 sa týmto nariadením posúva dátum začiatku uplatňovania nového režimu otvoreného prístupu pre obchodné miesta a centrálne protistrany, ktorý ponúka obchodné a zúčtovacie služby vo vzťahu k derivátom obchodovaným na burze, o jeden rok, teda do 3. júla 2021.

IV.   ZÁVER

V pozícii Rady v prvom čítaní sa zohľadňuje kompromis, ktorý sa za pomoci Komisie dosiahol počas rokovaní medzi Radou a Európskym parlamentom.

Rada sa domnieva, že jej pozícia v prvom čítaní predstavuje vyvážený balík, a že ak jej pozíciu schváli Európsky parlament, nariadením o ozdravení a riešení krízových situácií centrálnych protistrán sa zabezpečí, aby centrálne protistrany aj vnútroštátne orgány v EÚ mali možnosti na to, aby mohli rozhodne konať v prípadoch, keď niektorá centrálna protistrana čelí závažným ťažkostiam alebo zlyhaniu, a že sa ním prispeje k vytvoreniu únie kapitálových trhov.

---