# Uradni list C 449/23.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 449 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6323. december 2020 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 449

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6323. december 2020

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | |
| | EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2018–2019Seje: 11.–14. februar 2019
  Zapisnik sej je bil objavljen v  UL C 396, 20.11.2020 .
  SPREJETA BESEDILA | 1 |

Vsebina

Stran

EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2018–2019Seje: 11.–14. februar 2019
  Zapisnik sej je bil objavljen v  UL C 396, 20.11.2020 .
  SPREJETA BESEDILA

EVROPSKI PARLAMENT

Zapisnik sej je bil objavljen v  UL C 396, 20.11.2020 .

1

---

| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| --- | --- |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 12. februar 2019 |
| 2020/C 449/01 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. februarja 2019 o potrebi po okrepljenem strateškem okviru EU za nacionalne strategije vključevanja Romov po letu 2020 in okrepitvi boja proti anticiganizmu (2019/2509(RSP)) | 2 |
| 2020/C 449/02 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. februarja 2019 o izvajanju določb Pogodbe glede državljanstva EU (2018/2111(INI)) | 6 |
| 2020/C 449/03 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. februarja 2019 o izvajanju določb Pogodbe glede okrepljenega sodelovanja (2018/2112(INI)) | 16 |
| 2020/C 449/04 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. februarja 2019 o izvajanju določb Pogodbe glede pristojnosti Parlamenta za politični nadzor nad Komisijo (2018/2113(INI)) | 22 |
| 2020/C 449/05 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. februarja 2019 o izvajanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah v institucionalnem okviru EU (2017/2089(INI)) | 28 |
| 2020/C 449/06 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. februarja 2019 o celoviti evropski industrijski politiki na področju umetne inteligence in robotike (2018/2088(INI)) | 37 |
| 2020/C 449/07 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. februarja 2019 o izvajanju Direktive 2009/128/ES o trajnostni rabi pesticidov (2017/2284(INI)) | 59 |
| 2020/C 449/08 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. februarja 2019 o izvajanju direktive o čezmejnem zdravstvenem varstvu (2018/2108(INI)) | 71 |
| | Sreda, 13. februar 2019 |
| 2020/C 449/09 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. februarja 2019 o poročilu Komisije o Bosni in Hercegovini za leto 2018 (2018/2148(INI)) | 80 |
| 2020/C 449/10 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. februarja 2019 o stanju razprav o prihodnosti Evrope (2018/2094(INI)) | 90 |
| 2020/C 449/11 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. februarja 2019 o nazadovanju na področju pravic žensk in enakosti spolov v EU (2018/2684(RSP)) | 102 |
| 2020/C 449/12 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. februarja 2019 o političnih izzivih in strategijah proti raku in spremljajočim boleznim pri ženskah (2018/2782(RSP)) | 109 |
| 2020/C 449/13 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. februarja 2019 o uporabi konoplje v zdravstvene namene (2018/2775(RSP)) | 115 |
| 2020/C 449/14 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. februarja 2019 o izidu razprav v Odboru za peticije v letu 2018 (2018/2280(INI)) | 119 |
| | Četrtek, 14. februar 2019 |
| 2020/C 449/15 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2019 o razmerah v Čečeniji in primeru Ojuba Titijeva (2019/2562(RSP)) | 125 |
| 2020/C 449/16 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2019 o Zimbabveju (2019/2563(RSP)) | 128 |
| 2020/C 449/17 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2019 o zagovornikih pravic žensk v Saudovi Arabiji (2019/2564(RSP)) | 133 |
| 2020/C 449/18 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2019 o pravici do mirnega protestiranja in sorazmerni uporabi sile (2019/2569(RSP)) | 139 |
| 2020/C 449/19 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2019 o pravicah interseksualnih oseb (2018/2878(RSP)) | 142 |
| 2020/C 449/20 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2019 o prihodnosti seznama ukrepov za osebe LGBTI (2019–2024) (2019/2573(RSP)) | 146 |
| 2020/C 449/21 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2019 o prihodnosti pogodbe o jedrskem orožju srednjega dosega in vplivu na EU (2019/2574(RSP)) | 149 |
| 2020/C 449/22 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2019 o NAIADES II – akcijskem programu za podporo prevozu po celinskih plovnih poteh (2018/2882(RSP)) | 154 |
| 2020/C 449/23 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2019 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 1/2005 o zaščiti živali med prevozom znotraj in zunaj EU (2018/2110(INI)) | 157 |
| 2020/C 449/24 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2019 o krepitvi konkurenčnosti notranjega trga z razvojem carinske unije EU in njenega upravljanja (2018/2109(INI)) | 170 |
| 2020/C 449/25 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2019 o izvajanju pravnih določb in skupne izjave, ki omogoča parlamentarni nadzor nad decentraliziranimi agencijami (2018/2114(INI)) | 176 |

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Torek, 12. februar 2019

2020/C 449/01

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. februarja 2019 o potrebi po okrepljenem strateškem okviru EU za nacionalne strategije vključevanja Romov po letu 2020 in okrepitvi boja proti anticiganizmu (2019/2509(RSP))

2

2020/C 449/02

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. februarja 2019 o izvajanju določb Pogodbe glede državljanstva EU (2018/2111(INI))

6

2020/C 449/03

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. februarja 2019 o izvajanju določb Pogodbe glede okrepljenega sodelovanja (2018/2112(INI))

16

2020/C 449/04

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. februarja 2019 o izvajanju določb Pogodbe glede pristojnosti Parlamenta za politični nadzor nad Komisijo (2018/2113(INI))

22

2020/C 449/05

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. februarja 2019 o izvajanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah v institucionalnem okviru EU (2017/2089(INI))

28

2020/C 449/06

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. februarja 2019 o celoviti evropski industrijski politiki na področju umetne inteligence in robotike (2018/2088(INI))

37

2020/C 449/07

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. februarja 2019 o izvajanju Direktive 2009/128/ES o trajnostni rabi pesticidov (2017/2284(INI))

59

2020/C 449/08

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. februarja 2019 o izvajanju direktive o čezmejnem zdravstvenem varstvu (2018/2108(INI))

71

Sreda, 13. februar 2019

2020/C 449/09

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. februarja 2019 o poročilu Komisije o Bosni in Hercegovini za leto 2018 (2018/2148(INI))

80

2020/C 449/10

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. februarja 2019 o stanju razprav o prihodnosti Evrope (2018/2094(INI))

90

2020/C 449/11

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. februarja 2019 o nazadovanju na področju pravic žensk in enakosti spolov v EU (2018/2684(RSP))

102

2020/C 449/12

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. februarja 2019 o političnih izzivih in strategijah proti raku in spremljajočim boleznim pri ženskah (2018/2782(RSP))

109

2020/C 449/13

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. februarja 2019 o uporabi konoplje v zdravstvene namene (2018/2775(RSP))

115

2020/C 449/14

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. februarja 2019 o izidu razprav v Odboru za peticije v letu 2018 (2018/2280(INI))

119

Četrtek, 14. februar 2019

2020/C 449/15

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2019 o razmerah v Čečeniji in primeru Ojuba Titijeva (2019/2562(RSP))

125

2020/C 449/16

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2019 o Zimbabveju (2019/2563(RSP))

128

2020/C 449/17

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2019 o zagovornikih pravic žensk v Saudovi Arabiji (2019/2564(RSP))

133

2020/C 449/18

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2019 o pravici do mirnega protestiranja in sorazmerni uporabi sile (2019/2569(RSP))

139

2020/C 449/19

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2019 o pravicah interseksualnih oseb (2018/2878(RSP))

142

2020/C 449/20

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2019 o prihodnosti seznama ukrepov za osebe LGBTI (2019–2024) (2019/2573(RSP))

146

2020/C 449/21

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2019 o prihodnosti pogodbe o jedrskem orožju srednjega dosega in vplivu na EU (2019/2574(RSP))

149

2020/C 449/22

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2019 o NAIADES II – akcijskem programu za podporo prevozu po celinskih plovnih poteh (2018/2882(RSP))

154

2020/C 449/23

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2019 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 1/2005 o zaščiti živali med prevozom znotraj in zunaj EU (2018/2110(INI))

157

2020/C 449/24

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2019 o krepitvi konkurenčnosti notranjega trga z razvojem carinske unije EU in njenega upravljanja (2018/2109(INI))

170

2020/C 449/25

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2019 o izvajanju pravnih določb in skupne izjave, ki omogoča parlamentarni nadzor nad decentraliziranimi agencijami (2018/2114(INI))

176

---

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 12. februar 2019 |
| 2020/C 449/26 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. februarja 2019 o osnutku uredbe Evropskega parlamenta o pravilih in splošnih pogojih, ki urejajo opravljanje nalog varuha človekovih pravic (Statut evropskega varuha človekovih pravic), in razveljavitvi Sklepa 94/262/ESPJ, ES, Euratom (2018/2080(INL) – 2019/0900(APP)) | 182 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Torek, 12. februar 2019

2020/C 449/26

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. februarja 2019 o osnutku uredbe Evropskega parlamenta o pravilih in splošnih pogojih, ki urejajo opravljanje nalog varuha človekovih pravic (Statut evropskega varuha človekovih pravic), in razveljavitvi Sklepa 94/262/ESPJ, ES, Euratom (2018/2080(INL) – 2019/0900(APP))

182

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 12. februar 2019 |
| 2020/C 449/27 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. februarja 2019 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola o izvajanju Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko unijo in Republiko Slonokoščeno obalo (2018–2024) (10858/2018 – C8-0387/2018 – 2018/0267(NLE)) | 191 |
| 2020/C 449/28 | Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. februarja 2019 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola o izvajanju Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko unijo in Republiko Slonokoščeno obalo (2018–2024) (10858/2018 – C8-0387/2018 – 2018/0267M(NLE)) | 192 |
| 2020/C 449/29 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. februarja 2019 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko, njegovega protokola o izvajanju ter izmenjave pisem, priloženih Sporazumu (14367/2018 – C8-0033/2019 – 2018/0349(NLE)) | 195 |
| 2020/C 449/30 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. februarja 2019 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma za preprečevanje nereguliranega ribolova na odprtem morju v osrednjem Arktičnem oceanu v imenu Evropske unije (10784/2018 – C8-0431/2018 – 2018/0239(NLE)) | 196 |
| 2020/C 449/31 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. februarja 2019 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije in njenih držav članic, Tretjega dodatnega protokola k Sporazumu o gospodarskem partnerstvu in političnem usklajevanju in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Združenimi mehiškimi državami na drugi zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (15383/2017 – C8-0489/2018 – 2017/0319(NLE)) | 197 |
| 2020/C 449/32 | P8_TA(2019)0068Program EU za boj proti goljufijam ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. februarja 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa EU za boj proti goljufijam (COM(2018)0386 – C8-0236/2018 – 2018/0211(COD))P8_TC1-COD(2018)0211Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. februarja 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa EU za boj proti goljufijam | 198 |
| 2020/C 449/33 | P8_TA(2019)0069Večletni načrt za staleže rib, ki se lovijo v zahodnih vodah in sosednjih vodah, ter ribištvo, ki izkorišča te staleže ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. februarja 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi večletnega načrta za staleže rib v zahodnih vodah in sosednjih vodah ter ribištvo, ki izkorišča te staleže, spremembi Uredbe (EU) 2016/1139 o vzpostavitvi večletnega načrta za Baltsko morje ter razveljavitvi uredb (ES) št. 811/2004, (ES) št. 2166/2005, (ES) št. 388/2006, (ES) št. 509/2007 in (ES) št. 1300/2008 (COM(2018)0149– C8-0126/2018– 2018/0074(COD))P8_TC1-COD(2018)0074Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. februarja 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi večletnega načrta za staleže, ki se lovijo v zahodnih vodah in sosednjih vodah, ter ribištvo, ki izkorišča te staleže, spremembi uredb (EU) 2016/1139 in (EU) 2018/973 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 811/2004, (ES) št. 2166/2005, (ES) št. 388/2006, (ES) št. 509/2007 in (ES) št. 1300/2008 | 213 |
| 2020/C 449/34 | P8_TA(2019)0070Mehanizem Unije na področju civilne zaščite ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. februarja 2019 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Sklepa št. 1313/2013/EU o mehanizmu Unije na področju civilne zaščite (COM(2017)0772/2 – C8-0409/2017 – 2017/0309(COD))P8_TC1-COD(2017)0309Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. februarja 2019 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Sklepa št. 1313/2013/EU o mehanizmu Unije na področju civilne zaščite | 216 |
| 2020/C 449/35 | P8_TA(2019)0071Minimalne zahteve za ponovno uporabo vode ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. februarja 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o minimalnih zahtevah za ponovno uporabo vode (COM(2018)0337 – C8-0220/2018 – 2018/0169(COD))P8_TC1-COD(2018)0169Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 12. februarja 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta o minimalnih zahtevah za ponovno uporabo vode(Besedilo velja za EGP) | 219 |
| 2020/C 449/36 | P8_TA(2019)0072Odobritev in tržni nadzor kmetijskih in gozdarskih vozil ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. februarja 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi in popravku Uredbe (EU) št. 167/2013 o odobritvi in tržnem nadzoru kmetijskih in gozdarskih vozil (COM(2018)0289 – C8-0183/2018 – 2018/0142(COD))P8_TC1-COD(2018)0142Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. februarja 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 167/2013 o odobritvi in tržnem nadzoru kmetijskih in gozdarskih vozil | 246 |
| 2020/C 449/37 | P8_TA(2019)0073Program za enotni trg, konkurenčnost podjetij in evropsko statistiko ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. februarja 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za enotni trg, konkurenčnost podjetij, vključno z malimi in srednjimi podjetji, in evropsko statistiko ter o razveljavitvi uredb (EU) št. 99/2013, (EU) št. 1287/2013, (EU) št. 254/2014, (EU) št. 258/2014, (EU) št. 652/2014 in (EU) 2017/826 (COM(2018)0441 – C8-0254/2018 – 2018/0231(COD))P8_TC1-COD(2018)0231Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. februarja 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za enotni trg, konkurenčnost podjetij, vključno z malimi in srednjimi podjetji, in evropsko statistiko ter o razveljavitvi uredb (EU) št. 99/2013, (EU) št. 1287/2013, (EU) št. 254/2014, (EU) št. 258/2014, (EU) št. 652/2014 in (EU) 2017/826(Besedilo velja za EGP) | 247 |
| 2020/C 449/38 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. februarja 2019 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES glede uvedbe podrobnih tehničnih ukrepov za delovanje dokončnega sistema DDV za obdavčevanje trgovine med državami članicami (COM(2018)0329 – C8-0317/2018 – 2018/0164(CNS)) | 295 |
| | Sreda, 13. februar 2019 |
| 2020/C 449/39 | P8_TA(2019)0084Evropska agencija za nadzor ribištva ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. februarja 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropski agenciji za nadzor ribištva (kodificirano besedilo) (COM(2018)0499 – C8-0313/2018 – 2018/0263(COD))P8_TC1-COD(2018)0263Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. februarja 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o Evropski agenciji za nadzor ribištva | 316 |
| 2020/C 449/40 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 13. februarja 2019 o vrnitvi zadeve pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja na podlagi nespremenjenega predloga sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o informatizaciji gibanja in nadzora trošarinskega blaga (prenovitev) (COM(2018)0341 – C8-0215/2018 – 2018/0187(COD)) | 317 |
| 2020/C 449/41 | P8_TA(2019)0086Pravo, ki se uporablja za učinke odstopa terjatev za tretje osebe ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. februarja 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o pravu, ki se uporablja za učinke odstopa terjatev za tretje osebe (COM(2018)0096 – C8-0109/2018 – 2018/0044(COD))P8_TC1-COD(2018)0044Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. februarja 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o pravu, ki se uporablja za učinke odstopa terjatev za tretje osebe | 318 |
| 2020/C 449/42 | P8_TA(2019)0087Program izmenjave, pomoči in usposabljanja za zaščito eura pred ponarejanjem za obdobje 2021–2027 (program Pericles IV) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. februarja 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa izmenjave, pomoči in usposabljanja za zaščito eura pred ponarejanjem za obdobje 2021–2027 (program Pericles IV) (COM(2018)0369 – C8-0240/2018 – 2018/0194(COD))P8_TC1-COD(2018)0194Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. februarja 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa izmenjave, pomoči in usposabljanja za zaščito eura pred ponarejanjem za obdobje 2021–2027 (program Pericles IV) | 329 |
| 2020/C 449/43 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. februarja 2019 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo in Republiko Singapur (07971/2018 – C8-0446/2018 – 2018/0093(NLE)) | 340 |
| 2020/C 449/44 | Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. februarja 2019 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo in Republiko Singapur (07971/2018 – C8-0446/2018 – 2018/0093M(NLE)) | 341 |
| 2020/C 449/45 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. februarja 2019 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma, v imenu Evropske unije, o zaščiti naložb med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Singapur na drugi strani (07979/2018 – C8-0447/2018 – 2018/0095(NLE)) | 346 |
| 2020/C 449/46 | Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. februarja 2019 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma, v imenu Evropske unije, o zaščiti naložb med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Singapur na drugi strani (07979/2018 – C8-0447/2018 – 2018/0095M(NLE)) | 347 |
| 2020/C 449/47 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. februarja 2019 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Singapur na drugi strani (15375/2018 – C8-0026/2019 – 2018/0403(NLE)) | 351 |
| 2020/C 449/48 | Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. februarja 2019 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Singapur na drugi strani (15375/2018 – C8-0026/2019 – 2018/0403M(NLE)) | 352 |
| 2020/C 449/49 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. februarja 2019 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Pogodbe o ustanovitvi prometne skupnosti (13111/2018 – C8-0473/2018 – 2018/0282(NLE)) | 357 |
| 2020/C 449/50 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 13. februarja 2019, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo in o finančnih pravilih zanje ter za Sklad za azil in migracije, Sklad za notranjo varnost in Instrument za upravljanje meja in vizume (COM(2018)0375 – C8-0230/2018 – 2018/0196(COD)) | 358 |
| 2020/C 449/51 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 13. februarja 2019, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za pravosodje (COM(2018)0384 – C8-0235/2018 – 2018/0208(COD)) | 491 |
| 2020/C 449/52 | Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 19. decembra 2018 o spremembi Priloge I k Uredbi (ES) št. 184/2005 Evropskega parlamenta in Sveta glede ravni geografske razčlenitve (C(2018)08872 – 2018/3002(DEA)) | 530 |
| 2020/C 449/53 | Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 19. decembra 2018 o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2015/2205, Delegirane uredbe (EU) 2016/592 in Delegirane uredbe (EU) 2016/1178 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za obveznost kliringa, da se preložijo datumi odložene uporabe obveznosti kliringa za nekatere pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC (C(2018)09047 – 2018/2998(DEA)) | 531 |
| 2020/C 449/54 | Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 19. decembra 2018 o spremembi Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/2205, Delegirane uredbe Komisije (EU) 2016/592 in Delegirane uredbe Komisije (EU) 2016/1178 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z datumi, na katere za določene vrste pogodb začne veljati obveznost kliringa (C(2018)09122 – 2018/3004(DEA)) | 533 |
| 2020/C 449/55 | Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 19. decembra 2018 o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2016/2251 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z datumom, do katerega lahko nasprotne stranke še naprej uporabljajo svoje postopke obvladovanja tveganja za nekatere pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega kliringa prek CNS (C(2018)09118 – 2018/3003(DEA)) | 535 |
| 2020/C 449/56 | P8_TA(2019)0103Sodelovanje med sodišči držav članic pri pridobivanju dokazov v civilnih ali gospodarskih zadevah ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. februarja 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1206/2001 z dne 28. maja 2001 o sodelovanju med sodišči držav članic pri pridobivanju dokazov v civilnih ali gospodarskih zadevah (COM(2018)0378 – C8-0242/2018 – 2018/0203(COD))P8_TC1-COD(2018)0203Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. februarja 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1206/2001 z dne 28. maja 2001 o sodelovanju med sodišči držav članic pri pridobivanju dokazov v civilnih ali gospodarskih zadevah | 537 |
| 2020/C 449/57 | P8_TA(2019)0104Vročanje sodnih in izvensodnih pisanj v civilnih ali gospodarskih zadevah v državah članicah ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. februarja 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1393/2007 Evropskega parlamenta in Sveta o vročanju sodnih in izvensodnih pisanj v civilnih ali gospodarskih zadevah v državah članicah (vročanje pisanj) (COM(2018)0379 – C8-0243/2018 – 2018/0204(COD))P8_TC1-COD(2018)0204Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. februarja 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1393/2007 Evropskega parlamenta in Sveta o vročanju sodnih in izvensodnih pisanj v civilnih ali gospodarskih zadevah v državah članicah (vročanje pisanj) | 545 |
| 2020/C 449/58 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 13. februarja 2019, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za zagotavljanje osnovne povezljivosti cestnega prevoza blaga v zvezi z izstopom Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Unije (COM(2018)0895 – C8-0511/2018 – 2018/0436(COD)) | 560 |
| 2020/C 449/59 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 13. februarja 2019, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za zagotavljanje osnovne letalske povezljivosti v zvezi z izstopom Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Unije (COM(2018)0893 – C8-0510/2018 – 2018/0433(COD)) | 564 |
| 2020/C 449/60 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 13. februarja 2019, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih vidikih varnosti v letalstvu v zvezi z izstopom Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije (COM(2018)0894 – C8-0514/2018 – 2018/0434(COD)) | 571 |
| 2020/C 449/61 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. februarja 2019 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi ustreznih sporazumov v skladu s členom XXI Splošnega sporazuma o trgovini s storitvami z Argentino, Avstralijo, Brazilijo, Kanado, Kitajsko, Ločenim carinskim območjem Tajvana, Penghuja, Kinmena in Matsuja (Kitajski Tajpej), Kolumbijo, Kubo, Ekvadorjem, Hongkongom, Indijo, Japonsko, Korejo, Novo Zelandijo, Filipini, Švico in Združenimi državami Amerike o potrebnih kompenzacijskih prilagoditvah zaradi pristopa Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Avstrije, Poljske, Slovenije, Slovaške, Finske in Švedske k Evropski uniji (14020/2018 – C8-0509/2018 – 2018/0384(NLE)) | 575 |
| 2020/C 449/62 | P8_TA(2019)0109Racionalizacija ukrepov za pospešitev realizacije vseevropskega prometnega omrežja ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. februarja 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o racionalizaciji ukrepov za pospešitev realizacije vseevropskega prometnega omrežja (COM(2018)0277 – C8-0192/2018 – 2018/0138(COD))P8_TC1-COD(2018)0138Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 13. februarja 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o racionalizaciji ukrepov za pospešitev realizacije vseevropskega prometnega omrežja | 576 |
| 2020/C 449/63 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 13. februarja 2019, o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2009/103/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o zavarovanju civilne odgovornosti pri uporabi motornih vozil in o izvajanju obveznosti zavarovanja takšne odgovornosti (COM(2018)0336 – C8-0211/2018 – 2018/0168(COD)) | 586 |
| | Četrtek, 14. februar 2019 |
| 2020/C 449/64 | P8_TA(2019)0118Mehanizem za reševanje pravnih in upravnih ovir v čezmejnem okviru ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o mehanizmu za reševanje pravnih in upravnih ovir v čezmejnem okviru (COM(2018)0373 – C8-0228/2018 – 2018/0198(COD))P8_TC1-COD(2018)0198Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 14. februarja 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta o mehanizmu za reševanje pravnih in upravnih ovir v čezmejnem okviru | 619 |
| 2020/C 449/65 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Sveta o odobritvi sklenitve sporazuma o sodelovanju med Eurojustom in Gruzijo s strani Eurojusta (13483/2018 – C8-0484/2018 – 2018/0813(CNS)) | 637 |
| 2020/C 449/66 | P8_TA(2019)0120Vrednotenje zdravstvenih tehnologij ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vrednotenju zdravstvenih tehnologij in spremembi Direktive 2011/24/EU (COM(2018)0051 – C8-0024/2018 – 2018/0018(COD))P8_TC1-COD(2018)0018Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. februarja 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta o vrednotenju zdravstvenih tehnologij in spremembi Direktive 2011/24/EU(Besedilo velja za EGP) | 638 |
| 2020/C 449/67 | P8_TA(2019)0121Okvir za pregled neposrednih tujih naložb v Evropski uniji ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za pregled neposrednih tujih naložb v Evropski uniji (COM(2017)0487 – C8-0309/2017 – 2017/0224(COD))P8_TC1-COD(2017)0224Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. februarja 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za pregled neposrednih tujih naložb v Uniji | 673 |
| 2020/C 449/68 | P8_TA(2019)0122Interoperabilnost elektronskih cestninskih sistemov ter lažja čezmejna izmenjava informacij o neplačilih cestnine v Uniji ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2019 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o interoperabilnosti elektronskih cestninskih sistemov ter lažji čezmejni izmenjavi informacij o neplačilih cestnine v Uniji (prenovitev) (COM(2017)0280 – C8-0173/2017 – 2017/0128(COD))P8_TC1-COD(2017)0128Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. februarja 2019 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o interoperabilnosti elektronskih cestninskih sistemov ter lažji čezmejni izmenjavi informacij o neplačilih cestnine v Uniji (prenovitev) | 676 |
| 2020/C 449/69 | P8_TA(2019)0123Vzajemno priznavanje blaga, ki se zakonito trži v drugi državi članici ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzajemnem priznavanju blaga, ki se zakonito trži v drugi državi članici (COM(2017)0796 – C8-0005/2018 – 2017/0354(COD))P8_TC1-COD(2017)0354Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. februarja 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o vzajemnem priznavanju blaga, ki se zakonito trži v drugi državi članici, in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 764/2008 | 678 |
| 2020/C 449/70 | P8_TA(2019)0124Nadomestila za čezmejna plačila v Uniji in nadomestila za pretvorbo valut ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 924/2009 glede nekaterih nadomestil za čezmejna plačila v Uniji in nadomestil za pretvorbo valut (COM(2018)0163 – C8-0129/2018 – 2018/0076(COD))P8_TC1-COD(2018)0076Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. februarja 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 924/2009 glede nekaterih nadomestil za čezmejna plačila v Uniji in nadomestil za pretvorbo valut | 679 |
| 2020/C 449/71 | P8_TA(2019)0125Skupna pravila za dostop do mednarodnega trga avtobusnih prevozov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1073/2009 o skupnih pravilih za dostop do mednarodnega trga avtobusnih prevozov (COM(2017)0647 – C8-0396/2017 – 2017/0288(COD))P8_TC1-COD(2017)0288Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 14. februarja 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1073/2009 o skupnih pravilih za dostop do mednarodnega trga avtobusnih prevozov(Besedilo velja za EGP) | 680 |
| 2020/C 449/72 | P8_TA(2019)0126Sprememba Direktive 2012/27/EU o energetski učinkovitosti in Uredbe (EU) 2018/1999 o upravljanju energetske unije in podnebnih ukrepov zaradi izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2019 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o prilagoditvi Direktive 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta o energetski učinkovitosti [kot je bila spremenjena z Direktivo 2018/XXX/EU] in Uredbe (EU) 2018/XXX Evropskega parlamenta in Sveta [upravljanje energetske unije] zaradi izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije (COM(2018)0744 – C8-0482/2018 – 2018/0385(COD))P8_TC1-COD(2018)0385Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. februarja 2019 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2012/27/EU o energetski učinkovitosti in Uredbe (EU) 2018/1999 o upravljanju energetske unije in podnebnih ukrepov zaradi izstopa Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Unije | 694 |

III   Pripravljalni akti

Evropski parlament

Torek, 12. februar 2019

2020/C 449/27

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. februarja 2019 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola o izvajanju Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko unijo in Republiko Slonokoščeno obalo (2018–2024) (10858/2018 – C8-0387/2018 – 2018/0267(NLE))

191

2020/C 449/28

Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. februarja 2019 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola o izvajanju Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko unijo in Republiko Slonokoščeno obalo (2018–2024) (10858/2018 – C8-0387/2018 – 2018/0267M(NLE))

192

2020/C 449/29

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. februarja 2019 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko, njegovega protokola o izvajanju ter izmenjave pisem, priloženih Sporazumu (14367/2018 – C8-0033/2019 – 2018/0349(NLE))

195

2020/C 449/30

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. februarja 2019 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma za preprečevanje nereguliranega ribolova na odprtem morju v osrednjem Arktičnem oceanu v imenu Evropske unije (10784/2018 – C8-0431/2018 – 2018/0239(NLE))

196

2020/C 449/31

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. februarja 2019 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije in njenih držav članic, Tretjega dodatnega protokola k Sporazumu o gospodarskem partnerstvu in političnem usklajevanju in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Združenimi mehiškimi državami na drugi zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (15383/2017 – C8-0489/2018 – 2017/0319(NLE))

197

2020/C 449/32

P8_TA(2019)0068Program EU za boj proti goljufijam ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. februarja 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa EU za boj proti goljufijam (COM(2018)0386 – C8-0236/2018 – 2018/0211(COD))P8_TC1-COD(2018)0211Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. februarja 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa EU za boj proti goljufijam

198

2020/C 449/33

P8_TA(2019)0069Večletni načrt za staleže rib, ki se lovijo v zahodnih vodah in sosednjih vodah, ter ribištvo, ki izkorišča te staleže ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. februarja 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi večletnega načrta za staleže rib v zahodnih vodah in sosednjih vodah ter ribištvo, ki izkorišča te staleže, spremembi Uredbe (EU) 2016/1139 o vzpostavitvi večletnega načrta za Baltsko morje ter razveljavitvi uredb (ES) št. 811/2004, (ES) št. 2166/2005, (ES) št. 388/2006, (ES) št. 509/2007 in (ES) št. 1300/2008 (COM(2018)0149– C8-0126/2018– 2018/0074(COD))P8_TC1-COD(2018)0074Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. februarja 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi večletnega načrta za staleže, ki se lovijo v zahodnih vodah in sosednjih vodah, ter ribištvo, ki izkorišča te staleže, spremembi uredb (EU) 2016/1139 in (EU) 2018/973 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 811/2004, (ES) št. 2166/2005, (ES) št. 388/2006, (ES) št. 509/2007 in (ES) št. 1300/2008

213

2020/C 449/34

P8_TA(2019)0070Mehanizem Unije na področju civilne zaščite ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. februarja 2019 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Sklepa št. 1313/2013/EU o mehanizmu Unije na področju civilne zaščite (COM(2017)0772/2 – C8-0409/2017 – 2017/0309(COD))P8_TC1-COD(2017)0309Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. februarja 2019 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Sklepa št. 1313/2013/EU o mehanizmu Unije na področju civilne zaščite

216

2020/C 449/35

P8_TA(2019)0071Minimalne zahteve za ponovno uporabo vode ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. februarja 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o minimalnih zahtevah za ponovno uporabo vode (COM(2018)0337 – C8-0220/2018 – 2018/0169(COD))P8_TC1-COD(2018)0169Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 12. februarja 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta o minimalnih zahtevah za ponovno uporabo vode(Besedilo velja za EGP)

219

2020/C 449/36

P8_TA(2019)0072Odobritev in tržni nadzor kmetijskih in gozdarskih vozil ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. februarja 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi in popravku Uredbe (EU) št. 167/2013 o odobritvi in tržnem nadzoru kmetijskih in gozdarskih vozil (COM(2018)0289 – C8-0183/2018 – 2018/0142(COD))P8_TC1-COD(2018)0142Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. februarja 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 167/2013 o odobritvi in tržnem nadzoru kmetijskih in gozdarskih vozil

246

2020/C 449/37

P8_TA(2019)0073Program za enotni trg, konkurenčnost podjetij in evropsko statistiko ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. februarja 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za enotni trg, konkurenčnost podjetij, vključno z malimi in srednjimi podjetji, in evropsko statistiko ter o razveljavitvi uredb (EU) št. 99/2013, (EU) št. 1287/2013, (EU) št. 254/2014, (EU) št. 258/2014, (EU) št. 652/2014 in (EU) 2017/826 (COM(2018)0441 – C8-0254/2018 – 2018/0231(COD))P8_TC1-COD(2018)0231Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. februarja 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za enotni trg, konkurenčnost podjetij, vključno z malimi in srednjimi podjetji, in evropsko statistiko ter o razveljavitvi uredb (EU) št. 99/2013, (EU) št. 1287/2013, (EU) št. 254/2014, (EU) št. 258/2014, (EU) št. 652/2014 in (EU) 2017/826(Besedilo velja za EGP)

247

2020/C 449/38

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. februarja 2019 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES glede uvedbe podrobnih tehničnih ukrepov za delovanje dokončnega sistema DDV za obdavčevanje trgovine med državami članicami (COM(2018)0329 – C8-0317/2018 – 2018/0164(CNS))

295

Sreda, 13. februar 2019

2020/C 449/39

P8_TA(2019)0084Evropska agencija za nadzor ribištva ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. februarja 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropski agenciji za nadzor ribištva (kodificirano besedilo) (COM(2018)0499 – C8-0313/2018 – 2018/0263(COD))P8_TC1-COD(2018)0263Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. februarja 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o Evropski agenciji za nadzor ribištva

316

2020/C 449/40

Sklep Evropskega parlamenta z dne 13. februarja 2019 o vrnitvi zadeve pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja na podlagi nespremenjenega predloga sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o informatizaciji gibanja in nadzora trošarinskega blaga (prenovitev) (COM(2018)0341 – C8-0215/2018 – 2018/0187(COD))

317

2020/C 449/41

P8_TA(2019)0086Pravo, ki se uporablja za učinke odstopa terjatev za tretje osebe ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. februarja 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o pravu, ki se uporablja za učinke odstopa terjatev za tretje osebe (COM(2018)0096 – C8-0109/2018 – 2018/0044(COD))P8_TC1-COD(2018)0044Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. februarja 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o pravu, ki se uporablja za učinke odstopa terjatev za tretje osebe

318

2020/C 449/42

P8_TA(2019)0087Program izmenjave, pomoči in usposabljanja za zaščito eura pred ponarejanjem za obdobje 2021–2027 (program Pericles IV) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. februarja 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa izmenjave, pomoči in usposabljanja za zaščito eura pred ponarejanjem za obdobje 2021–2027 (program Pericles IV) (COM(2018)0369 – C8-0240/2018 – 2018/0194(COD))P8_TC1-COD(2018)0194Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. februarja 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa izmenjave, pomoči in usposabljanja za zaščito eura pred ponarejanjem za obdobje 2021–2027 (program Pericles IV)

329

2020/C 449/43

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. februarja 2019 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo in Republiko Singapur (07971/2018 – C8-0446/2018 – 2018/0093(NLE))

340

2020/C 449/44

Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. februarja 2019 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo in Republiko Singapur (07971/2018 – C8-0446/2018 – 2018/0093M(NLE))

341

2020/C 449/45

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. februarja 2019 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma, v imenu Evropske unije, o zaščiti naložb med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Singapur na drugi strani (07979/2018 – C8-0447/2018 – 2018/0095(NLE))

346

2020/C 449/46

Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. februarja 2019 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma, v imenu Evropske unije, o zaščiti naložb med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Singapur na drugi strani (07979/2018 – C8-0447/2018 – 2018/0095M(NLE))

347

2020/C 449/47

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. februarja 2019 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Singapur na drugi strani (15375/2018 – C8-0026/2019 – 2018/0403(NLE))

351

2020/C 449/48

Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. februarja 2019 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Singapur na drugi strani (15375/2018 – C8-0026/2019 – 2018/0403M(NLE))

352

2020/C 449/49

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. februarja 2019 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Pogodbe o ustanovitvi prometne skupnosti (13111/2018 – C8-0473/2018 – 2018/0282(NLE))

357

2020/C 449/50

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 13. februarja 2019, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo in o finančnih pravilih zanje ter za Sklad za azil in migracije, Sklad za notranjo varnost in Instrument za upravljanje meja in vizume (COM(2018)0375 – C8-0230/2018 – 2018/0196(COD))

358

2020/C 449/51

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 13. februarja 2019, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za pravosodje (COM(2018)0384 – C8-0235/2018 – 2018/0208(COD))

491

2020/C 449/52

Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 19. decembra 2018 o spremembi Priloge I k Uredbi (ES) št. 184/2005 Evropskega parlamenta in Sveta glede ravni geografske razčlenitve (C(2018)08872 – 2018/3002(DEA))

530

2020/C 449/53

Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 19. decembra 2018 o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2015/2205, Delegirane uredbe (EU) 2016/592 in Delegirane uredbe (EU) 2016/1178 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za obveznost kliringa, da se preložijo datumi odložene uporabe obveznosti kliringa za nekatere pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC (C(2018)09047 – 2018/2998(DEA))

531

2020/C 449/54

Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 19. decembra 2018 o spremembi Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/2205, Delegirane uredbe Komisije (EU) 2016/592 in Delegirane uredbe Komisije (EU) 2016/1178 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z datumi, na katere za določene vrste pogodb začne veljati obveznost kliringa (C(2018)09122 – 2018/3004(DEA))

533

2020/C 449/55

Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 19. decembra 2018 o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2016/2251 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z datumom, do katerega lahko nasprotne stranke še naprej uporabljajo svoje postopke obvladovanja tveganja za nekatere pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega kliringa prek CNS (C(2018)09118 – 2018/3003(DEA))

535

2020/C 449/56

P8_TA(2019)0103Sodelovanje med sodišči držav članic pri pridobivanju dokazov v civilnih ali gospodarskih zadevah ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. februarja 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1206/2001 z dne 28. maja 2001 o sodelovanju med sodišči držav članic pri pridobivanju dokazov v civilnih ali gospodarskih zadevah (COM(2018)0378 – C8-0242/2018 – 2018/0203(COD))P8_TC1-COD(2018)0203Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. februarja 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1206/2001 z dne 28. maja 2001 o sodelovanju med sodišči držav članic pri pridobivanju dokazov v civilnih ali gospodarskih zadevah

537

2020/C 449/57

P8_TA(2019)0104Vročanje sodnih in izvensodnih pisanj v civilnih ali gospodarskih zadevah v državah članicah ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. februarja 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1393/2007 Evropskega parlamenta in Sveta o vročanju sodnih in izvensodnih pisanj v civilnih ali gospodarskih zadevah v državah članicah (vročanje pisanj) (COM(2018)0379 – C8-0243/2018 – 2018/0204(COD))P8_TC1-COD(2018)0204Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. februarja 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1393/2007 Evropskega parlamenta in Sveta o vročanju sodnih in izvensodnih pisanj v civilnih ali gospodarskih zadevah v državah članicah (vročanje pisanj)

545

2020/C 449/58

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 13. februarja 2019, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za zagotavljanje osnovne povezljivosti cestnega prevoza blaga v zvezi z izstopom Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Unije (COM(2018)0895 – C8-0511/2018 – 2018/0436(COD))

560

2020/C 449/59

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 13. februarja 2019, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za zagotavljanje osnovne letalske povezljivosti v zvezi z izstopom Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Unije (COM(2018)0893 – C8-0510/2018 – 2018/0433(COD))

564

2020/C 449/60

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 13. februarja 2019, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih vidikih varnosti v letalstvu v zvezi z izstopom Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije (COM(2018)0894 – C8-0514/2018 – 2018/0434(COD))

571

2020/C 449/61

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. februarja 2019 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi ustreznih sporazumov v skladu s členom XXI Splošnega sporazuma o trgovini s storitvami z Argentino, Avstralijo, Brazilijo, Kanado, Kitajsko, Ločenim carinskim območjem Tajvana, Penghuja, Kinmena in Matsuja (Kitajski Tajpej), Kolumbijo, Kubo, Ekvadorjem, Hongkongom, Indijo, Japonsko, Korejo, Novo Zelandijo, Filipini, Švico in Združenimi državami Amerike o potrebnih kompenzacijskih prilagoditvah zaradi pristopa Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Avstrije, Poljske, Slovenije, Slovaške, Finske in Švedske k Evropski uniji (14020/2018 – C8-0509/2018 – 2018/0384(NLE))

575

2020/C 449/62

P8_TA(2019)0109Racionalizacija ukrepov za pospešitev realizacije vseevropskega prometnega omrežja ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. februarja 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o racionalizaciji ukrepov za pospešitev realizacije vseevropskega prometnega omrežja (COM(2018)0277 – C8-0192/2018 – 2018/0138(COD))P8_TC1-COD(2018)0138Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 13. februarja 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o racionalizaciji ukrepov za pospešitev realizacije vseevropskega prometnega omrežja

576

2020/C 449/63

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 13. februarja 2019, o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2009/103/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o zavarovanju civilne odgovornosti pri uporabi motornih vozil in o izvajanju obveznosti zavarovanja takšne odgovornosti (COM(2018)0336 – C8-0211/2018 – 2018/0168(COD))

586

Četrtek, 14. februar 2019

2020/C 449/64

P8_TA(2019)0118Mehanizem za reševanje pravnih in upravnih ovir v čezmejnem okviru ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o mehanizmu za reševanje pravnih in upravnih ovir v čezmejnem okviru (COM(2018)0373 – C8-0228/2018 – 2018/0198(COD))P8_TC1-COD(2018)0198Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 14. februarja 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta o mehanizmu za reševanje pravnih in upravnih ovir v čezmejnem okviru

619

2020/C 449/65

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Sveta o odobritvi sklenitve sporazuma o sodelovanju med Eurojustom in Gruzijo s strani Eurojusta (13483/2018 – C8-0484/2018 – 2018/0813(CNS))

637

2020/C 449/66

P8_TA(2019)0120Vrednotenje zdravstvenih tehnologij ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vrednotenju zdravstvenih tehnologij in spremembi Direktive 2011/24/EU (COM(2018)0051 – C8-0024/2018 – 2018/0018(COD))P8_TC1-COD(2018)0018Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. februarja 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta o vrednotenju zdravstvenih tehnologij in spremembi Direktive 2011/24/EU(Besedilo velja za EGP)

638

2020/C 449/67

P8_TA(2019)0121Okvir za pregled neposrednih tujih naložb v Evropski uniji ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za pregled neposrednih tujih naložb v Evropski uniji (COM(2017)0487 – C8-0309/2017 – 2017/0224(COD))P8_TC1-COD(2017)0224Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. februarja 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za pregled neposrednih tujih naložb v Uniji

673

2020/C 449/68

P8_TA(2019)0122Interoperabilnost elektronskih cestninskih sistemov ter lažja čezmejna izmenjava informacij o neplačilih cestnine v Uniji ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2019 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o interoperabilnosti elektronskih cestninskih sistemov ter lažji čezmejni izmenjavi informacij o neplačilih cestnine v Uniji (prenovitev) (COM(2017)0280 – C8-0173/2017 – 2017/0128(COD))P8_TC1-COD(2017)0128Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. februarja 2019 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o interoperabilnosti elektronskih cestninskih sistemov ter lažji čezmejni izmenjavi informacij o neplačilih cestnine v Uniji (prenovitev)

676

2020/C 449/69

P8_TA(2019)0123Vzajemno priznavanje blaga, ki se zakonito trži v drugi državi članici ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzajemnem priznavanju blaga, ki se zakonito trži v drugi državi članici (COM(2017)0796 – C8-0005/2018 – 2017/0354(COD))P8_TC1-COD(2017)0354Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. februarja 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o vzajemnem priznavanju blaga, ki se zakonito trži v drugi državi članici, in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 764/2008

678

2020/C 449/70

P8_TA(2019)0124Nadomestila za čezmejna plačila v Uniji in nadomestila za pretvorbo valut ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 924/2009 glede nekaterih nadomestil za čezmejna plačila v Uniji in nadomestil za pretvorbo valut (COM(2018)0163 – C8-0129/2018 – 2018/0076(COD))P8_TC1-COD(2018)0076Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. februarja 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 924/2009 glede nekaterih nadomestil za čezmejna plačila v Uniji in nadomestil za pretvorbo valut

679

2020/C 449/71

P8_TA(2019)0125Skupna pravila za dostop do mednarodnega trga avtobusnih prevozov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1073/2009 o skupnih pravilih za dostop do mednarodnega trga avtobusnih prevozov (COM(2017)0647 – C8-0396/2017 – 2017/0288(COD))P8_TC1-COD(2017)0288Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 14. februarja 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1073/2009 o skupnih pravilih za dostop do mednarodnega trga avtobusnih prevozov(Besedilo velja za EGP)

680

2020/C 449/72

P8_TA(2019)0126Sprememba Direktive 2012/27/EU o energetski učinkovitosti in Uredbe (EU) 2018/1999 o upravljanju energetske unije in podnebnih ukrepov zaradi izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2019 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o prilagoditvi Direktive 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta o energetski učinkovitosti [kot je bila spremenjena z Direktivo 2018/XXX/EU] in Uredbe (EU) 2018/XXX Evropskega parlamenta in Sveta [upravljanje energetske unije] zaradi izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije (COM(2018)0744 – C8-0482/2018 – 2018/0385(COD))P8_TC1-COD(2018)0385Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. februarja 2019 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2012/27/EU o energetski učinkovitosti in Uredbe (EU) 2018/1999 o upravljanju energetske unije in podnebnih ukrepov zaradi izstopa Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Unije

694

---

| Legenda uporabljenih znakov






  - | Postopek posvetovanja |
| --- | --- |
| *** | Postopek odobritve |
| ***I | Redni zakonodajni postopek: prva obravnava |
| ***II | Redni zakonodajni postopek: druga obravnava |
| ***III | Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava |

Legenda uporabljenih znakov

*

Postopek posvetovanja

***

Postopek odobritve

***I

Redni zakonodajni postopek: prva obravnava

***II

Redni zakonodajni postopek: druga obravnava

***III

Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava

(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki je predlagana v osnutku akta.)

Spremembe Parlamenta:

Novo besedilo je označeno s krepkim poševnim tiskom. Izbrisano besedilo je označeno s simbolom ▌ali prečrtano. Zamenjano besedilo je izbrisano ali prečrtano, besedilo, ki ga nadomešča, pa je označeno s krepkim poševnim tiskom.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

23.12.2020

| 23.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/1

---

EVROPSKI PARLAMENT

ZASEDANJE 2018–2019

Seje: 11.–14. februar 2019

Zapisnik sej je bil objavljen v UL C 396, 20.11.2020.

SPREJETA BESEDILA

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Torek, 12. februar 2019

| 23.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/2 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/2

---

P8_TA(2019)0075

Strategije vključevanja Romov

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. februarja 2019 o potrebi po okrepljenem strateškem okviru EU za nacionalne strategije vključevanja Romov po letu 2020 in okrepitvi boja proti anticiganizmu (2019/2509(RSP))

(2020/C 449/01)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, Pogodbe o delovanju Evropske unije in Listine Evropske Unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, Pogodbe o delovanju Evropske unije in Listine Evropske Unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. aprila 2011 o okviru EU za nacionalne strategije vključevanja Romov do leta 2020 (COM(2011)0173) in nadaljnjih poročil o izvajanju in ocenjevanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. aprila 2011 o okviru EU za nacionalne strategije vključevanja Romov do leta 2020 (COM(2011)0173) in nadaljnjih poročil o izvajanju in ocenjevanju,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah in Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah in Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin,

| — | ob upoštevanju sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice v zvezi s priznanjem Romov kot skupine, ki potrebuje posebno zaščito pred diskriminacijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice v zvezi s priznanjem Romov kot skupine, ki potrebuje posebno zaščito pred diskriminacijo,

| — | ob upoštevanju resolucije parlamentarne skupščine Sveta Evrope št. 2153 (2017) o spodbujanju vključevanja Romov in potujočih skupin, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije parlamentarne skupščine Sveta Evrope št. 2153 (2017) o spodbujanju vključevanja Romov in potujočih skupin,

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (1),

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 9. decembra 2013 o učinkovitih ukrepih za vključevanje Romov v državah članicah (2) ter sklepov Sveta z dne 8. decembra 2016 o pospešitvi procesa vključevanja Romov in z dne 13. oktobra 2016 o posebnem poročilu Evropskega računskega sodišča št. 14/2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 9. decembra 2013 o učinkovitih ukrepih za vključevanje Romov v državah članicah (2) ter sklepov Sveta z dne 8. decembra 2016 o pospešitvi procesa vključevanja Romov in z dne 13. oktobra 2016 o posebnem poročilu Evropskega računskega sodišča št. 14/2016,

| — | ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2008/913/PNZ z dne 28. novembra 2008 o boju proti nekaterim oblikam in izrazom rasizma in ksenofobije s kazensko-pravnimi sredstvi (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2008/913/PNZ z dne 28. novembra 2008 o boju proti nekaterim oblikam in izrazom rasizma in ksenofobije s kazensko-pravnimi sredstvi (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2017 o vidikih temeljnih pravic pri vključevanju Romov v EU: boj proti anticiganizmu (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2017 o vidikih temeljnih pravic pri vključevanju Romov v EU: boj proti anticiganizmu (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. aprila 2015 ob mednarodnem dnevu Romov – anticiganizem v Evropi in priznanje, s strani EU, dneva spomina na genocid nad Romi med drugo svetovno vojno (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. aprila 2015 ob mednarodnem dnevu Romov – anticiganizem v Evropi in priznanje, s strani EU, dneva spomina na genocid nad Romi med drugo svetovno vojno (5),

| — | ob upoštevanju poročila Agencije Evropske unije za temeljne pravice (FRA) o temeljnih pravicah za leto 2016 in raziskav te agencije o MIDIS I in II ter različnih drugih raziskav in poročil o Romih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Agencije Evropske unije za temeljne pravice (FRA) o temeljnih pravicah za leto 2016 in raziskav te agencije o MIDIS I in II ter različnih drugih raziskav in poročil o Romih,

| — | ob upoštevanju evropske državljanske pobude Minority SafePack, registrirane 3. aprila 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropske državljanske pobude Minority SafePack, registrirane 3. aprila 2017,

| — | ob upoštevanju ustreznih poročil in priporočil romske civilne družbe, nevladnih organizacij in raziskovalnih ustanov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustreznih poročil in priporočil romske civilne družbe, nevladnih organizacij in raziskovalnih ustanov,

| — | ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika,

| A. | ker je anticiganizem (6) posebna vrsta rasizma in ideologija, ki temelji na rasni večvrednosti, oblika razčlovečenja in institucionalnega rasizma, ki se napaja iz zgodovinske diskriminacije in se med drugim izraža z nasiljem, sovražnim govorom, izkoriščanjem, stigmatiziranjem in najočitnejšo obliko diskriminacije (7); |
| --- | --- |

A.

ker je anticiganizem (6) posebna vrsta rasizma in ideologija, ki temelji na rasni večvrednosti, oblika razčlovečenja in institucionalnega rasizma, ki se napaja iz zgodovinske diskriminacije in se med drugim izraža z nasiljem, sovražnim govorom, izkoriščanjem, stigmatiziranjem in najočitnejšo obliko diskriminacije (7);

| B. | ker se Romom (8) v Evropi še vedno kratijo človekove pravice; |
| --- | --- |

B.

ker se Romom (8) v Evropi še vedno kratijo človekove pravice;

| C. | ker ugotovitve poročila Komisije o ocenjevanju okvira EU za nacionalne strategije vključevanja Romov do leta 2020 (COM(2018)0785) poudarjajo, da je okvir ključnega pomena za razvoj instrumentov in nacionalnih instrumentov ter struktur, namenjenih spodbujanju vključevanja Romov, vendar cilj, da bi odpravili izključenost Romov, ni bil dosežen; |
| --- | --- |

C.

ker ugotovitve poročila Komisije o ocenjevanju okvira EU za nacionalne strategije vključevanja Romov do leta 2020 (COM(2018)0785) poudarjajo, da je okvir ključnega pomena za razvoj instrumentov in nacionalnih instrumentov ter struktur, namenjenih spodbujanju vključevanja Romov, vendar cilj, da bi odpravili izključenost Romov, ni bil dosežen;

| D. | ker ocena, ki jo je opravila Komisija, kaže, da morajo strategije vključevanja obravnavati različne cilje hkrati in s celovitim pristopom, z večjim poudarkom na boju proti anticiganizmu; ker bi bilo treba poleg štirih ciljev za vključevanje Romov (izobraževanje, urejanje stanovanjskega vprašanja, zaposlovanje in zdravstvo) dodati specifičen protidiskriminacijski cilj; |
| --- | --- |

D.

ker ocena, ki jo je opravila Komisija, kaže, da morajo strategije vključevanja obravnavati različne cilje hkrati in s celovitim pristopom, z večjim poudarkom na boju proti anticiganizmu; ker bi bilo treba poleg štirih ciljev za vključevanje Romov (izobraževanje, urejanje stanovanjskega vprašanja, zaposlovanje in zdravstvo) dodati specifičen protidiskriminacijski cilj;

| E. | ker je napredek, dosežen pri vključevanju Romov, na splošno omejen; ker so bile ugotovljene izboljšave v prezgodnjem opuščanju šolanja in predšolskem izobraževanju, vendar je prišlo do poslabšanja segregacije v šolah; ker se je izboljšalo zaznavanje zdravstvenega stanja Romov, vendar je njihovo zdravstveno kritje še vedno omejeno; ker v večini držav članic ni bilo opaziti napredka glede dostopa do zaposlitve in se je celo povečal delež mladih Romov, ki nimajo zaposlitve, se ne izobražujejo ali usposabljajo; ker obstajajo resni pomisleki glede stanovanjskega vprašanja in ker je bilo doseženega na področju revščine le malo napredka; ker anticiganizem in njegovo izražanje, kot so kazniva dejanja iz sovraštva in sovražni govor na spletu in drugje, še naprej vzbujajo resne pomisleke; ker naj bi ukrepi EU zagotovili veliko dodano vrednost nacionalnim romskim politikam in njihovemu izvajanju na političnem področju, področju upravljanja in finančnem področju; |
| --- | --- |

E.

ker je napredek, dosežen pri vključevanju Romov, na splošno omejen; ker so bile ugotovljene izboljšave v prezgodnjem opuščanju šolanja in predšolskem izobraževanju, vendar je prišlo do poslabšanja segregacije v šolah; ker se je izboljšalo zaznavanje zdravstvenega stanja Romov, vendar je njihovo zdravstveno kritje še vedno omejeno; ker v večini držav članic ni bilo opaziti napredka glede dostopa do zaposlitve in se je celo povečal delež mladih Romov, ki nimajo zaposlitve, se ne izobražujejo ali usposabljajo; ker obstajajo resni pomisleki glede stanovanjskega vprašanja in ker je bilo doseženega na področju revščine le malo napredka; ker anticiganizem in njegovo izražanje, kot so kazniva dejanja iz sovraštva in sovražni govor na spletu in drugje, še naprej vzbujajo resne pomisleke; ker naj bi ukrepi EU zagotovili veliko dodano vrednost nacionalnim romskim politikam in njihovemu izvajanju na političnem področju, področju upravljanja in finančnem področju;

| F. | ker se v oceni poroča o pomanjkljivostih prvotne zasnove okvira in njegovi omejeni učinkovitosti med izvajanjem; |
| --- | --- |

F.

ker se v oceni poroča o pomanjkljivostih prvotne zasnove okvira in njegovi omejeni učinkovitosti med izvajanjem;

| G. | ker ocena pojasnjuje dejstvo, da je treba zagotoviti krepitev vloge Romov in njihovo sodelovanje prek namenskih ukrepov; ker sta krepitev vloge in krepitev zmogljivosti Romov ter nevladnih organizacij ključnega pomena; |
| --- | --- |

G.

ker ocena pojasnjuje dejstvo, da je treba zagotoviti krepitev vloge Romov in njihovo sodelovanje prek namenskih ukrepov; ker sta krepitev vloge in krepitev zmogljivosti Romov ter nevladnih organizacij ključnega pomena;

| H. | ker ocena kaže, da okvir EU ni namenil zadostne pozornosti ciljnim skupinam Romov, da je treba obravnavati večplastno in presečno diskriminacijo ter da je treba v strategije vključiti močno načelo enakosti spolov ter pristop, ki bo osredotočen na otroke; |
| --- | --- |

H.

ker ocena kaže, da okvir EU ni namenil zadostne pozornosti ciljnim skupinam Romov, da je treba obravnavati večplastno in presečno diskriminacijo ter da je treba v strategije vključiti močno načelo enakosti spolov ter pristop, ki bo osredotočen na otroke;

| I. | ker sedanji okvir EU nima jasnih in merljivih ciljev; ker ni dovolj kvalitativnih in kvantitativnih postopkov spremljanja, priporočila za posamezne države pa niso zavezujoča; ker ni bilo vloženih dovolj prizadevanj za obravnavo omejenega sodelovanja Romov in romskih skupnosti v zasnovi, izvajanju in spremljanju okvira ter oceni ukrepov, programov in projektov v zvezi z Romi; |
| --- | --- |

I.

ker sedanji okvir EU nima jasnih in merljivih ciljev; ker ni dovolj kvalitativnih in kvantitativnih postopkov spremljanja, priporočila za posamezne države pa niso zavezujoča; ker ni bilo vloženih dovolj prizadevanj za obravnavo omejenega sodelovanja Romov in romskih skupnosti v zasnovi, izvajanju in spremljanju okvira ter oceni ukrepov, programov in projektov v zvezi z Romi;

| J. | ker večina glavnih programov ne vključuje Romov in ker ciljno usmerjeni ukrepi, zajeti v okviru strukturnih skladov, niso dosegli trajnostnih pozitivnih sprememb v življenju najbolj prikrajšanih Romov; |
| --- | --- |

J.

ker večina glavnih programov ne vključuje Romov in ker ciljno usmerjeni ukrepi, zajeti v okviru strukturnih skladov, niso dosegli trajnostnih pozitivnih sprememb v življenju najbolj prikrajšanih Romov;

| K. | ker imajo države članice izrecno odgovornost, da sprejmejo popravne ukrepe proti praksam, pri katerih se diskriminirajo Romi; |
| --- | --- |

K.

ker imajo države članice izrecno odgovornost, da sprejmejo popravne ukrepe proti praksam, pri katerih se diskriminirajo Romi;

| L. | ker je vprašanje vzpostavitve zaupanja med romskim in neromskim prebivalstvom bistveno za izboljšanje življenja in življenjskih priložnosti Romov; ker je zaupanje bistveno za družbo kot celoto; |
| --- | --- |

L.

ker je vprašanje vzpostavitve zaupanja med romskim in neromskim prebivalstvom bistveno za izboljšanje življenja in življenjskih priložnosti Romov; ker je zaupanje bistveno za družbo kot celoto;

| 1. | ponavlja svoje stališče, pozive in priporočila, ki jih je predstavil in sprejel v svoji resoluciji z dne 25. oktobra 2017 o vidikih temeljnih pravic pri vključevanju Romov v EU: boj proti anticiganizmu; obžaluje, da so bili sprejeti omejeni ukrepi v zvezi s priporočili iz te resolucije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj:






  i. | ukrepa na podlagi pozivov Parlamenta, Sveta ter številnih nevladnih organizacij in strokovnjakov ter predlaga strateški okvir EU za nacionalne strategije vključevanja Romov za obdobje po letu 2020 s širšim sklopom prednostnih področij, jasnimi in zavezujočimi cilji, časovnimi okviri in kazalniki za spremljanje in obravnavanje posebnih izzivov, ki bodo odražali raznolikost romskih skupnosti, ter za to nameni znatna javna sredstva; |
| --- | --- | --- |

2.

i.

ukrepa na podlagi pozivov Parlamenta, Sveta ter številnih nevladnih organizacij in strokovnjakov ter predlaga strateški okvir EU za nacionalne strategije vključevanja Romov za obdobje po letu 2020 s širšim sklopom prednostnih področij, jasnimi in zavezujočimi cilji, časovnimi okviri in kazalniki za spremljanje in obravnavanje posebnih izzivov, ki bodo odražali raznolikost romskih skupnosti, ter za to nameni znatna javna sredstva;

| ii. | v zasnovo strateškega okvira EU v zadostni meri vključi predstavnike Romov, nevladne organizacije in evropsko mrežo organov za enakost (Equinet), tudi prek prepoznavnega in dostopnega posvetovalnega postopka, ter omogoči njihovo smiselno udeležbo pri izvajanju, spremljanju in ocenjevanju tega okvira in tako okrepi njihovo odgovornost zanj; |
| --- | --- |

ii.

v zasnovo strateškega okvira EU v zadostni meri vključi predstavnike Romov, nevladne organizacije in evropsko mrežo organov za enakost (Equinet), tudi prek prepoznavnega in dostopnega posvetovalnega postopka, ter omogoči njihovo smiselno udeležbo pri izvajanju, spremljanju in ocenjevanju tega okvira in tako okrepi njihovo odgovornost zanj;

| iii. | postavi boj proti anticiganizmu v središče strateškega okvira EU, tudi tako, da vključi poseben protidiskriminacijski cilj, ki ga doda drugim ciljem, kot sta vključevanje Romov v okoljsko trajnostno in digitalno družbo ter njihova enakopravna zastopanost na vseh področjih življenja, ter naj spodbuja države članice, da razvijejo usmerjene strategije in konkretne ukrepe za boj proti anticiganizmu, in sicer ne samo proti eni od njegovih pojavnih oblik – družbeni in ekonomski izključenosti; |
| --- | --- |

iii.

postavi boj proti anticiganizmu v središče strateškega okvira EU, tudi tako, da vključi poseben protidiskriminacijski cilj, ki ga doda drugim ciljem, kot sta vključevanje Romov v okoljsko trajnostno in digitalno družbo ter njihova enakopravna zastopanost na vseh področjih življenja, ter naj spodbuja države članice, da razvijejo usmerjene strategije in konkretne ukrepe za boj proti anticiganizmu, in sicer ne samo proti eni od njegovih pojavnih oblik – družbeni in ekonomski izključenosti;

| iv. | zagotovi, da se v strateškem okviru EU ustrezno obravnavajo večplastna in presečna diskriminacija, vključevanje načela enakosti spolov ter pristop, ki upošteva otroke; |
| --- | --- |

iv.

zagotovi, da se v strateškem okviru EU ustrezno obravnavajo večplastna in presečna diskriminacija, vključevanje načela enakosti spolov ter pristop, ki upošteva otroke;

| v. | zagotovi, da bo namenila zadostne človeške in finančne vire, da bodo na voljo potrebne zmogljivosti za spremljanje, podporo in usmerjanje, kar zadeva izvajanje nacionalnih strategij vključevanja Romov, vključno s smernicami za nacionalne kontaktne točke za Rome; |
| --- | --- |

v.

zagotovi, da bo namenila zadostne človeške in finančne vire, da bodo na voljo potrebne zmogljivosti za spremljanje, podporo in usmerjanje, kar zadeva izvajanje nacionalnih strategij vključevanja Romov, vključno s smernicami za nacionalne kontaktne točke za Rome;

| vi. | okrepi Agencijo za temeljne pravice (FRA) z vidika njenega mandata, institucionalnih zmogljivosti, človeških virov in proračuna, da bo lahko pomagala pri oblikovanju, izvajanju, spremljanju in ocenjevanju nacionalnih strategij vključevanja Romov; |
| --- | --- |

vi.

okrepi Agencijo za temeljne pravice (FRA) z vidika njenega mandata, institucionalnih zmogljivosti, človeških virov in proračuna, da bo lahko pomagala pri oblikovanju, izvajanju, spremljanju in ocenjevanju nacionalnih strategij vključevanja Romov;

| vii. | sprejme strategijo za raznolikost in vključevanje na trgu delovne sile, da bodo Romi vključeni v delovno silo institucij EU; |
| --- | --- |

vii.

sprejme strategijo za raznolikost in vključevanje na trgu delovne sile, da bodo Romi vključeni v delovno silo institucij EU;

| viii. | v strateškem okviru EU nameni pozornost posebnim skupinam romske populacije, kot so Romi iz EU, ki uresničujejo pravico do prostega gibanja, državljani držav, ki niso članice EU, in Romi v državah pristopnicah; |
| --- | --- |

viii.

v strateškem okviru EU nameni pozornost posebnim skupinam romske populacije, kot so Romi iz EU, ki uresničujejo pravico do prostega gibanja, državljani držav, ki niso članice EU, in Romi v državah pristopnicah;

| ix. | v strateški okvir EU vključi proces resnice, priznavanja in sprave, da bi se okrepilo zaupanje, ter naj poudari konkretne kulturne in strukturne ukrepe in pobude, ki jih podpirajo skladi EU; |
| --- | --- |

ix.

v strateški okvir EU vključi proces resnice, priznavanja in sprave, da bi se okrepilo zaupanje, ter naj poudari konkretne kulturne in strukturne ukrepe in pobude, ki jih podpirajo skladi EU;

| x. | nadaljuje s preverjanjem vključevalnosti poglavitnih javnih politik držav članic v evropskem semestru v okviru strategije Evropa 2020 in ohrani močno povezavo med vključujočimi strukturnimi reformami, uresničevanjem ciljev za vključevanje Romov in uporabo sredstev EU v državah članicah; |
| --- | --- |

x.

nadaljuje s preverjanjem vključevalnosti poglavitnih javnih politik držav članic v evropskem semestru v okviru strategije Evropa 2020 in ohrani močno povezavo med vključujočimi strukturnimi reformami, uresničevanjem ciljev za vključevanje Romov in uporabo sredstev EU v državah članicah;

| 3. | poziva države članice, naj:






  i. | pripravijo svoje strateške nacionalne strategije vključevanja Romov za obdobje po letu 2020 s širšim sklopom prednostnih področij, jasnimi in zavezujočimi cilji, časovnimi okviri in kazalniki za spremljanje in obravnavanje posebnih izzivov, ki bodo odražali raznolikost romskih skupnosti, ter za to namenijo znatna javna sredstva; |
| --- | --- | --- |

3.

i.

pripravijo svoje strateške nacionalne strategije vključevanja Romov za obdobje po letu 2020 s širšim sklopom prednostnih področij, jasnimi in zavezujočimi cilji, časovnimi okviri in kazalniki za spremljanje in obravnavanje posebnih izzivov, ki bodo odražali raznolikost romskih skupnosti, ter za to namenijo znatna javna sredstva;

| ii. | pri v oblikovanju svojih strateških nacionalnih strategij vključevanja Romov uporabijo pristop od spodaj navzgor in k temu pritegnejo predstavnike Romov, nevladne organizacije in organe za enakost ter naj omogočijo njihovo smiselno udeležbo pri izvajanju, spremljanju in ocenjevanju teh strategij; |
| --- | --- |

ii.

pri v oblikovanju svojih strateških nacionalnih strategij vključevanja Romov uporabijo pristop od spodaj navzgor in k temu pritegnejo predstavnike Romov, nevladne organizacije in organe za enakost ter naj omogočijo njihovo smiselno udeležbo pri izvajanju, spremljanju in ocenjevanju teh strategij;

| iii. | postavijo boj proti anticiganizmu v središče svojih strategij, in sicer ob bok eni od njegovih pojavnih oblik – družbeni in ekonomski izključenosti; razvijejo usmerjene strategije in konkretne ukrepe za boj proti anticiganizmu, kot je preiskovanje sedanjih in preteklih rasističnih napadov na Rome; spodbujajo enakopravno zastopanost Romov na vseh področjih življenja, tudi v medijih, javnih ustanovah in političnih telesih; |
| --- | --- |

iii.

postavijo boj proti anticiganizmu v središče svojih strategij, in sicer ob bok eni od njegovih pojavnih oblik – družbeni in ekonomski izključenosti; razvijejo usmerjene strategije in konkretne ukrepe za boj proti anticiganizmu, kot je preiskovanje sedanjih in preteklih rasističnih napadov na Rome; spodbujajo enakopravno zastopanost Romov na vseh področjih življenja, tudi v medijih, javnih ustanovah in političnih telesih;

| iv. | zagotovijo, da v svojih strategijah ustrezno obravnavajo večplastno in presečno diskriminacijo, vključevanje načela enakosti spolov ter pristop, ki upošteva otroke; |
| --- | --- |

iv.

zagotovijo, da v svojih strategijah ustrezno obravnavajo večplastno in presečno diskriminacijo, vključevanje načela enakosti spolov ter pristop, ki upošteva otroke;

| v. | ima otroke za izrecno prednostno nalogo pri pripravljanju in izvajanju nacionalnih strategij za vključevanje Romov; ponovno poudarja, kako pomembno je varovati in spodbujati enak dostop romskih otrok do vseh pravic; |
| --- | --- |

v.

ima otroke za izrecno prednostno nalogo pri pripravljanju in izvajanju nacionalnih strategij za vključevanje Romov; ponovno poudarja, kako pomembno je varovati in spodbujati enak dostop romskih otrok do vseh pravic;

| vi. | okrepijo nacionalne kontaktne točke za Rome v smislu njihovih mandatov, institucionalnih zmogljivosti, človeških virov in proračunov ter naj zagotovijo, da bodo nacionalne kontaktne točke za Rome ustrezno umeščene v strukturo njihovih javnih uprav, da bodo lahko opravljale svoje delo z učinkovitim medsektorskim usklajevanjem; |
| --- | --- |

vi.

okrepijo nacionalne kontaktne točke za Rome v smislu njihovih mandatov, institucionalnih zmogljivosti, človeških virov in proračunov ter naj zagotovijo, da bodo nacionalne kontaktne točke za Rome ustrezno umeščene v strukturo njihovih javnih uprav, da bodo lahko opravljale svoje delo z učinkovitim medsektorskim usklajevanjem;

| vii. | v svojih strategijah namenijo pozornost posebnim skupinam romske populacije, kot so Romi iz EU, ki uresničujejo pravico do prostega gibanja, in državljani držav, ki niso članice EU, vključno z Romi iz držav pristopnic; |
| --- | --- |

vii.

v svojih strategijah namenijo pozornost posebnim skupinam romske populacije, kot so Romi iz EU, ki uresničujejo pravico do prostega gibanja, in državljani držav, ki niso članice EU, vključno z Romi iz držav pristopnic;

| viii. | v svoje strategije vključijo proces resnice, priznavanja in sprave, da bi se okrepilo zaupanje, ter naj poudarijo konkretne kulturne in strukturne ukrepe in pobude, ki se podpirajo z javnimi sredstvi; |
| --- | --- |

viii.

v svoje strategije vključijo proces resnice, priznavanja in sprave, da bi se okrepilo zaupanje, ter naj poudarijo konkretne kulturne in strukturne ukrepe in pobude, ki se podpirajo z javnimi sredstvi;

| ix. | zagotovijo in zaščitijo dejansko vključevalnost svojih poglavitnih javnih politik, izkoristijo razpoložljive strukturne sklade EU za izboljšanje življenjskih pogojev in priložnosti Romov na pregleden in odgovoren način; preiščejo sedanje in pretekle zlorabe ustreznih skladov in sprožijo sodne postopke proti odgovornim zanje; sprejmejo potrebne ukrepe za zagotavljanje absorpcije vseh sredstev, namenjenih romskim skupnostim, tudi do konca sedanjega večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

ix.

zagotovijo in zaščitijo dejansko vključevalnost svojih poglavitnih javnih politik, izkoristijo razpoložljive strukturne sklade EU za izboljšanje življenjskih pogojev in priložnosti Romov na pregleden in odgovoren način; preiščejo sedanje in pretekle zlorabe ustreznih skladov in sprožijo sodne postopke proti odgovornim zanje; sprejmejo potrebne ukrepe za zagotavljanje absorpcije vseh sredstev, namenjenih romskim skupnostim, tudi do konca sedanjega večletnega finančnega okvira;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu, vladam in parlamentom držav članic in držav kandidatk, Agenciji Evropske unije za temeljne pravice, Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi, Odboru regij, da jo razdeli podnacionalnim parlamentom in svetom, Svetu Evrope in Organizaciji združenih narodov. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  UL L 180, 19.7.2000, str. 22.

(2)  UL C 378, 24.12.2013, str. 1.

(3)  UL L 328, 6.12.2008, str. 55.

(4)  UL C 346, 27.9.2018, str. 171.

(5)  UL C 328, 6.9.2016, str. 4.

(6)  Anticiganizem se včasih zapisuje drugače, v nekaterih državah članicah pa se včasih uporablja nekoliko drugačen izraz;

(7)  Splošno politično priporočilo št. 13 o boju proti anticiganstvu in diskriminaciji Romov, Evropska komisija za boj proti rasizmu in nestrpnosti.

(8)  Beseda „Rom“ se uporablja kot krovni termin, ki zajema različne sorodne skupine po vsej Evropi, naj so potujoče ali ne, npr. Romi, potujoče skupine, Sinti, Manuši, Kaléji, Romaničali, Bojaši, Aškali, Egipčani, Jeniši, Domi in Lomi, ki imajo lahko različne kulture in življenjske navade.

---

| 23.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/6 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/6

---

P8_TA(2019)0076

Izvajanje določb Pogodbe glede državljanstva EU

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. februarja 2019 o izvajanju določb Pogodbe glede državljanstva EU (2018/2111(INI))

(2020/C 449/02)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 2, 3, 6, 9, 10, 11, 12, 21 in 23 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter členov 8, 9, 10, 15, 18, 20, 21, 22, 23, 24, 26, 45, 46, 47, 48, 153 in 165 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2, 3, 6, 9, 10, 11, 12, 21 in 23 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter členov 8, 9, 10, 15, 18, 20, 21, 22, 23, 24, 26, 45, 46, 47, 48, 153 in 165 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju členov 10 in 11 PEU ter določbe iz člena 10(3), da ima vsak državljan pravico sodelovati v demokratičnem življenju Unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 10 in 11 PEU ter določbe iz člena 10(3), da ima vsak državljan pravico sodelovati v demokratičnem življenju Unije,

| — | ob upoštevanju člena 3(2) PEU, ki določa pravico do prostega gibanja oseb, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 3(2) PEU, ki določa pravico do prostega gibanja oseb,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju večletnega finančnega okvira za obdobje 2020–2027, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju večletnega finančnega okvira za obdobje 2020–2027,

| — | ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (1),

| — | ob upoštevanju Direktive 2004/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic, ki spreminja Uredbo (EGS) št. 1612/68 in razveljavlja direktive 64/221/EGS, 68/360/EGS, 72/194/EGS, 73/148/EGS, 75/34/EGS, 75/35/EGS, 90/364/EGS, 90/365/EGS in 93/96/EGS (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2004/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic, ki spreminja Uredbo (EGS) št. 1612/68 in razveljavlja direktive 64/221/EGS, 68/360/EGS, 72/194/EGS, 73/148/EGS, 75/34/EGS, 75/35/EGS, 90/364/EGS, 90/365/EGS in 93/96/EGS (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 390/2014 z dne 14. aprila 2014 o ustanovitvi programa Evropa za državljane (3) za obdobje 2014–2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 390/2014 z dne 14. aprila 2014 o ustanovitvi programa Evropa za državljane (3) za obdobje 2014–2020,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 492/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 o prostem gibanju delavcev v Uniji (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 492/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 o prostem gibanju delavcev v Uniji (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/589 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. aprila 2016 o evropski mreži služb za zaposlovanje (EURES), dostopu delavcev do storitev na področju mobilnosti in nadaljnjem povezovanju trgov dela ter o spremembi uredb (EU) št. 492/2011 in (EU) št. 1296/2013 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/589 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. aprila 2016 o evropski mreži služb za zaposlovanje (EURES), dostopu delavcev do storitev na področju mobilnosti in nadaljnjem povezovanju trgov dela ter o spremembi uredb (EU) št. 492/2011 in (EU) št. 1296/2013 (5),

| — | ob upoštevanju Direktive 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (6),

| — | ob upoštevanju Direktive 2013/55/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2013 o spremembi Direktive 2005/36/ES o priznavanju poklicnih kvalifikacij in Uredbe (EU) št. 1024/2012 o upravnem sodelovanju prek informacijskega sistema za notranji trg (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2013/55/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2013 o spremembi Direktive 2005/36/ES o priznavanju poklicnih kvalifikacij in Uredbe (EU) št. 1024/2012 o upravnem sodelovanju prek informacijskega sistema za notranji trg (7),

| — | ob upoštevanju predloga direktive Sveta o vzpostavitvi potne listine EU za vrnitev in razveljavitvi Sklepa 96/409/SZVP (COM(2018)0358), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga direktive Sveta o vzpostavitvi potne listine EU za vrnitev in razveljavitvi Sklepa 96/409/SZVP (COM(2018)0358),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2015/637 z dne 20. aprila 2015 o ukrepih za usklajevanje in sodelovanje, potrebnih za lažje zagotavljanje konzularne zaščite državljanom Unije brez predstavništva v tretjih državah in o razveljavitvi Sklepa 95/553/ES (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2015/637 z dne 20. aprila 2015 o ukrepih za usklajevanje in sodelovanje, potrebnih za lažje zagotavljanje konzularne zaščite državljanom Unije brez predstavništva v tretjih državah in o razveljavitvi Sklepa 95/553/ES (8),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za pravice in vrednote (COM(2018)0383), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za pravice in vrednote (COM(2018)0383),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. julija 2009 o smernicah za boljši prenos in uporabo Direktive 2004/38/ES o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic (COM(2009)0313), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. julija 2009 o smernicah za boljši prenos in uporabo Direktive 2004/38/ES o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic (COM(2009)0313),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 24. januarja 2017 z naslovom Krepitev pravic državljanov v Uniji demokratičnih sprememb: Poročilo o državljanstvu EU iz leta 2017 (COM(2017)0030), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 24. januarja 2017 z naslovom Krepitev pravic državljanov v Uniji demokratičnih sprememb: Poročilo o državljanstvu EU iz leta 2017 (COM(2017)0030),

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 12. septembra 2018 o mrežah za volilno sodelovanje, spletni preglednosti, zaščiti pred kibernetskimi incidenti in boju proti dezinformacijskim kampanjam v okviru volitev v Evropski parlament (C(2018)5949), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 12. septembra 2018 o mrežah za volilno sodelovanje, spletni preglednosti, zaščiti pred kibernetskimi incidenti in boju proti dezinformacijskim kampanjam v okviru volitev v Evropski parlament (C(2018)5949),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2017 o izboljšanju delovanja Evropske unije z izkoriščanjem potenciala Lizbonske pogodbe (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2017 o izboljšanju delovanja Evropske unije z izkoriščanjem potenciala Lizbonske pogodbe (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. oktobra 2015 o evropski državljanski pobudi (10) in predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropski državljanski pobudi (COM(2017)0482), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. oktobra 2015 o evropski državljanski pobudi (10) in predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropski državljanski pobudi (COM(2017)0482),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2014 o državljanstvu EU naprodaj (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2014 o državljanstvu EU naprodaj (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. aprila 2016 o učenju o EU v šolah (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. aprila 2016 o učenju o EU v šolah (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. marca 2017 o izvajanju Uredbe Sveta (EU) št. 390/2014 z dne 14. aprila 2014 o uvedbi programa „Evropa za državljane“ za obdobje 2014–2020 (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. marca 2017 o izvajanju Uredbe Sveta (EU) št. 390/2014 z dne 14. aprila 2014 o uvedbi programa „Evropa za državljane“ za obdobje 2014–2020 (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. marca 2017 o ovirah za prosto gibanje in delo državljanov EU na notranjem trgu (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. marca 2017 o ovirah za prosto gibanje in delo državljanov EU na notranjem trgu (14),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 31. januarja 2013 z naslovom Krepitev državljanstva EU: spodbujanje volilne pravice državljanov EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 31. januarja 2013 z naslovom Krepitev državljanstva EU: spodbujanje volilne pravice državljanov EU,

| — | ob upoštevanju študij, ki jih je leta 2016 objavil tematski sektor C Evropskega parlamenta z naslovom Ovire za pravico do prostega gibanja in prebivanja državljanov EU in njihovih družin, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študij, ki jih je leta 2016 objavil tematski sektor C Evropskega parlamenta z naslovom Ovire za pravico do prostega gibanja in prebivanja državljanov EU in njihovih družin,

| — | ob upoštevanju poročila Agencije za temeljne pravice iz leta 2018 o uresničevanju pravic državljanov EU: nacionalna sodišča, ki uveljavljajo prosto gibanje in s tem povezane pravice (avgust 2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Agencije za temeljne pravice iz leta 2018 o uresničevanju pravic državljanov EU: nacionalna sodišča, ki uveljavljajo prosto gibanje in s tem povezane pravice (avgust 2018),

| — | ob upoštevanju rezultatov raziskave Eurobarometer 89/2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju rezultatov raziskave Eurobarometer 89/2018,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. februarja 2018 o sestavi Evropskega parlamenta (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. februarja 2018 o sestavi Evropskega parlamenta (15),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 4. julija 2018 o osnutku sklepa Sveta o spremembi Akta o volitvah članov Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami, ki je priložen Sklepu Sveta 76/787/ESPJ, EGS, Euratom z dne 20. septembra 1976 („Akt o volitvah“) (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 4. julija 2018 o osnutku sklepa Sveta o spremembi Akta o volitvah članov Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami, ki je priložen Sklepu Sveta 76/787/ESPJ, EGS, Euratom z dne 20. septembra 1976 („Akt o volitvah“) (16),

| — | ob upoštevanju svojega sklepa z dne 7. februarja 2018 o reviziji okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega sklepa z dne 7. februarja 2018 o reviziji okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo (17),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 30. maja 2018 o večletnem finančnem okviru 2021–2027 in lastnih sredstvih (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 30. maja 2018 o večletnem finančnem okviru 2021–2027 in lastnih sredstvih (18),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. novembra 2018 o večletnem finančnem okviru 2021–2027 – stališče Parlamenta z namenom doseči dogovor (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. novembra 2018 o večletnem finančnem okviru 2021–2027 – stališče Parlamenta z namenom doseči dogovor (19),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. septembra 2018 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Zagotavljanje svobodnih in poštenih evropskih volitev“ (COM(2018)0637), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. septembra 2018 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Zagotavljanje svobodnih in poštenih evropskih volitev“ (COM(2018)0637),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika ter člena 1(1)(e) sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku odobritve samoiniciativnih poročil in Priloge 3 k temu sklepu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika ter člena 1(1)(e) sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku odobritve samoiniciativnih poročil in Priloge 3 k temu sklepu,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve ter mnenj Odbora za civilne svoboščine, pravosodje in notranje zadeve in Odbora za peticije (A8-0041/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve ter mnenj Odbora za civilne svoboščine, pravosodje in notranje zadeve in Odbora za peticije (A8-0041/2019),

| A. | ker so bili državljanstvo EU in z njim povezane pravice prvič uvedeni leta 1992 z Maastrichtsko pogodbo ter nadalje okrepljeni z Lizbonsko pogodbo, ki je začela veljati decembra 2009, vendar so bili le delno uresničeni; |
| --- | --- |

A.

ker so bili državljanstvo EU in z njim povezane pravice prvič uvedeni leta 1992 z Maastrichtsko pogodbo ter nadalje okrepljeni z Lizbonsko pogodbo, ki je začela veljati decembra 2009, vendar so bili le delno uresničeni;

| B. | ker pravice, vrednote in načela, na katerih temelji Unija in so poudarjeni v členih 2 in 6 PEU, postavljajo državljane v samo središče evropskega projekta; ker razprava o prihodnosti Evrope pomeni tudi razmislek o moči naše skupne identitete; |
| --- | --- |

B.

ker pravice, vrednote in načela, na katerih temelji Unija in so poudarjeni v členih 2 in 6 PEU, postavljajo državljane v samo središče evropskega projekta; ker razprava o prihodnosti Evrope pomeni tudi razmislek o moči naše skupne identitete;

| C. | ker so načela preglednosti, integritete in odgovornosti institucij EU ter postopkov odločanja, kot izhajajo iz členov 10 in 11 PEU ter člena 41 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, bistvene sestavine pojma državljanstva in so ključnega pomena za vzpostavitev in krepitev verodostojnosti in zaupanja v Unijo kot celoto; ker lahko uporaba ad hoc in medvladnih dogovorov in instrumentov na več političnih področjih EU ter neformalnih organov odločanja in s tem izogibanje rednim zakonodajnim postopkom in njihova deinstitucionalizacija resno ogrozijo ta načela; |
| --- | --- |

C.

ker so načela preglednosti, integritete in odgovornosti institucij EU ter postopkov odločanja, kot izhajajo iz členov 10 in 11 PEU ter člena 41 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, bistvene sestavine pojma državljanstva in so ključnega pomena za vzpostavitev in krepitev verodostojnosti in zaupanja v Unijo kot celoto; ker lahko uporaba ad hoc in medvladnih dogovorov in instrumentov na več političnih področjih EU ter neformalnih organov odločanja in s tem izogibanje rednim zakonodajnim postopkom in njihova deinstitucionalizacija resno ogrozijo ta načela;

| D. | ker ima EU težave pri soočanju s številnimi krizami, ki imajo velike socialno-ekonomske posledice, kar je privedlo do vzpona populističnih in nacionalističnih ideologij, ki temeljijo na ekskluzivni identiteti in supremacističnih merilih ter so v nasprotju z evropskimi vrednotami; |
| --- | --- |

D.

ker ima EU težave pri soočanju s številnimi krizami, ki imajo velike socialno-ekonomske posledice, kar je privedlo do vzpona populističnih in nacionalističnih ideologij, ki temeljijo na ekskluzivni identiteti in supremacističnih merilih ter so v nasprotju z evropskimi vrednotami;

| E. | ker je nezadovoljivo obvladovanje različnih kriz povečalo razočaranje državljanov nad nekaterimi rezultati projekta evropskega povezovanja; ker je bistveno zagotoviti, da državljani na državljanstvo EU gledajo kot na privilegij, ki ga je treba ceniti, tudi s ponovno vzpostavitvijo zaupanja v projekt EU, dajanjem prednosti uveljavljanju vseh pravic državljanov, vključno s državljanskimi, političnimi in socialnimi pravicami, izboljšanjem kakovosti demokracije v Uniji, praktičnim uresničevanjem temeljnih pravic in svoboščin ter možnostjo, da vsak državljan sodeluje v demokratičnem življenju Unije, hkrati pa z zagotavljanjem večje vključenosti civilne družbe v postopke odločanja in izvrševanja; |
| --- | --- |

E.

ker je nezadovoljivo obvladovanje različnih kriz povečalo razočaranje državljanov nad nekaterimi rezultati projekta evropskega povezovanja; ker je bistveno zagotoviti, da državljani na državljanstvo EU gledajo kot na privilegij, ki ga je treba ceniti, tudi s ponovno vzpostavitvijo zaupanja v projekt EU, dajanjem prednosti uveljavljanju vseh pravic državljanov, vključno s državljanskimi, političnimi in socialnimi pravicami, izboljšanjem kakovosti demokracije v Uniji, praktičnim uresničevanjem temeljnih pravic in svoboščin ter možnostjo, da vsak državljan sodeluje v demokratičnem življenju Unije, hkrati pa z zagotavljanjem večje vključenosti civilne družbe v postopke odločanja in izvrševanja;

| F. | ker je namen sedanje revizije evropske državljanske pobude povečati njeno učinkovitost ter okrepiti participativno demokracijo in aktivno državljanstvo; |
| --- | --- |

F.

ker je namen sedanje revizije evropske državljanske pobude povečati njeno učinkovitost ter okrepiti participativno demokracijo in aktivno državljanstvo;

| G. | ker se dostop do državljanstva EU pridobi prek državljanstva države članice, ki je urejeno z nacionalnim pravom; ker so hkrati pravice in dolžnosti, ki izhajajo iz državljanstva EU, določene v pravu EU in niso odvisne od držav članic, ki jih zato ne morejo neupravičeno omejevati; |
| --- | --- |

G.

ker se dostop do državljanstva EU pridobi prek državljanstva države članice, ki je urejeno z nacionalnim pravom; ker so hkrati pravice in dolžnosti, ki izhajajo iz državljanstva EU, določene v pravu EU in niso odvisne od držav članic, ki jih zato ne morejo neupravičeno omejevati;

| H. | ker bi morale države članice pri dostopu do nacionalnega državljanstva spoštovati načela prava EU, kot so sorazmernost, pravna država in nediskriminacija, ki so bila natančno opredeljena v sodni praksi Sodišča Evropske unije; |
| --- | --- |

H.

ker bi morale države članice pri dostopu do nacionalnega državljanstva spoštovati načela prava EU, kot so sorazmernost, pravna država in nediskriminacija, ki so bila natančno opredeljena v sodni praksi Sodišča Evropske unije;

| I. | ker je možnost izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije pokazala, kako pomembne so pravice državljanov EU, zlasti med mladimi Evropejci, in njihovo vlogo v življenju milijonov državljanov EU, in ker se je v EU povečala tudi ozaveščenost o morebitni izgubi teh pravic na obeh straneh; |
| --- | --- |

I.

ker je možnost izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije pokazala, kako pomembne so pravice državljanov EU, zlasti med mladimi Evropejci, in njihovo vlogo v življenju milijonov državljanov EU, in ker se je v EU povečala tudi ozaveščenost o morebitni izgubi teh pravic na obeh straneh;

| J. | ker je bila leta 2014 povprečna volilna udeležba na volitvah v Evropski parlament 42,6 %; ker je v skladu z zadnjo raziskavo Eurobarometer, objavljeno maja 2018, le 19 % anketiranih Evropejcev vedelo za datum naslednjih evropskih volitev; |
| --- | --- |

J.

ker je bila leta 2014 povprečna volilna udeležba na volitvah v Evropski parlament 42,6 %; ker je v skladu z zadnjo raziskavo Eurobarometer, objavljeno maja 2018, le 19 % anketiranih Evropejcev vedelo za datum naslednjih evropskih volitev;

| K. | ker državljani EU skoraj ne poznajo pisarn Europe Direct, čeprav je njihova glavna vloga zagotavljanje informacij; |
| --- | --- |

K.

ker državljani EU skoraj ne poznajo pisarn Europe Direct, čeprav je njihova glavna vloga zagotavljanje informacij;

| L. | ker je v EU več kot 400 informacijskih centrov Europe Direct, ki prispevajo k sporočanju Komisije glede politik Evropske unije, ki so v neposrednem interesu državljanov, s ciljem sodelovanja z državljani na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

L.

ker je v EU več kot 400 informacijskih centrov Europe Direct, ki prispevajo k sporočanju Komisije glede politik Evropske unije, ki so v neposrednem interesu državljanov, s ciljem sodelovanja z državljani na lokalni in regionalni ravni;

| M. | ker pojem državljanstva opredeljuje odnos državljanov do politične skupnosti, vključno z njihovimi pravicami, dolžnostmi in odgovornostmi; ker člen 20 PDEU dalje državljanom Unije, ki prebivajo v državi članici, katere niso državljani, pravico voliti in biti voljen na volitvah v Evropski parlament in na občinskih volitvah v državi članici, kjer prebivajo, pod enakimi pogoji kot državljani te države; |
| --- | --- |

M.

ker pojem državljanstva opredeljuje odnos državljanov do politične skupnosti, vključno z njihovimi pravicami, dolžnostmi in odgovornostmi; ker člen 20 PDEU dalje državljanom Unije, ki prebivajo v državi članici, katere niso državljani, pravico voliti in biti voljen na volitvah v Evropski parlament in na občinskih volitvah v državi članici, kjer prebivajo, pod enakimi pogoji kot državljani te države;

| N. | ker so evropski državljani neposredno zastopani v Evropskem parlamentu, vsi državljani pa morajo biti deležni enake pozornosti institucij EU; ker člen 8 PDEU določa vključevanje načela enakosti spolov, in sicer je v tem členu navedeno, da si Unija v vseh svojih dejavnostih prizadeva odpraviti neenakosti in spodbujati enakost med moškimi in ženskami; |
| --- | --- |

N.

ker so evropski državljani neposredno zastopani v Evropskem parlamentu, vsi državljani pa morajo biti deležni enake pozornosti institucij EU; ker člen 8 PDEU določa vključevanje načela enakosti spolov, in sicer je v tem členu navedeno, da si Unija v vseh svojih dejavnostih prizadeva odpraviti neenakosti in spodbujati enakost med moškimi in ženskami;

| O. | ker je Sodišče Evropske unije v številnih primerih ugotovilo, da se lahko državljani držav članic v razmerju do svoje države sklicujejo na pravice, ki izhajajo iz državljanstva EU (20); |
| --- | --- |

O.

ker je Sodišče Evropske unije v številnih primerih ugotovilo, da se lahko državljani držav članic v razmerju do svoje države sklicujejo na pravice, ki izhajajo iz državljanstva EU (20);

| P. | ker številne države članice ponujajo t. i. zlate vizume in programe za tuje vlagatelje, na podlagi katerih se pridobi državljanstvo; |
| --- | --- |

P.

ker številne države članice ponujajo t. i. zlate vizume in programe za tuje vlagatelje, na podlagi katerih se pridobi državljanstvo;

| Q. | ker svoboda gibanja državljanom EU omogoča, da potujejo, študirajo, delajo in živijo v drugih državah EU; ker ima več kot 16 milijonov Evropejcev pravico do prebivanja v drugi državi EU; |
| --- | --- |

Q.

ker svoboda gibanja državljanom EU omogoča, da potujejo, študirajo, delajo in živijo v drugih državah EU; ker ima več kot 16 milijonov Evropejcev pravico do prebivanja v drugi državi EU;

| R. | ker je pravica do prostega gibanja osrednjega pomena za državljanstvo EU ter dopolnjuje druge svoboščine notranjega trga EU; ker so mladi Evropejci še posebej vezani na svobodo gibanja, ki velja za najbolj pozitiven dosežek EU po tem, ko je bil v Evropi zagotovljen mir; |
| --- | --- |

R.

ker je pravica do prostega gibanja osrednjega pomena za državljanstvo EU ter dopolnjuje druge svoboščine notranjega trga EU; ker so mladi Evropejci še posebej vezani na svobodo gibanja, ki velja za najbolj pozitiven dosežek EU po tem, ko je bil v Evropi zagotovljen mir;

| S. | ker je izvajanje Direktive 2004/38/ES naletelo na praktične težave in ker lahko Evropejci zaradi diskriminacije, ki izhaja iz državljanstva, vstopa in pogojev za prebivanje, še vedno naletijo na težave pri selitvi ali življenju v drugi državi članici; ker obstaja obsežna sodna praksa Sodišča Evropske unije, katere namen je pojasniti ključne pojme za mobilne državljane EU; |
| --- | --- |

S.

ker je izvajanje Direktive 2004/38/ES naletelo na praktične težave in ker lahko Evropejci zaradi diskriminacije, ki izhaja iz državljanstva, vstopa in pogojev za prebivanje, še vedno naletijo na težave pri selitvi ali življenju v drugi državi članici; ker obstaja obsežna sodna praksa Sodišča Evropske unije, katere namen je pojasniti ključne pojme za mobilne državljane EU;

| T. | ker je pravica do konzularne zaščite zagotovljena v skladu s členoma 20 in 23 PDEU in so zato državljani EU na ozemlju tretje države, v kateri njihova država članica državljanstva nima predstavništva, upravičeni do zaščite katere koli druge države članice pod enakimi pogoji, kakršni veljajo za državljane te države; ker lahko nujni primeri, naravne nesreče ali dogodki, kot so teroristični napadi, prizadenejo evropske državljane, ki prihajajo iz države članice brez predstavništva v zadevni tretji državi; |
| --- | --- |

T.

ker je pravica do konzularne zaščite zagotovljena v skladu s členoma 20 in 23 PDEU in so zato državljani EU na ozemlju tretje države, v kateri njihova država članica državljanstva nima predstavništva, upravičeni do zaščite katere koli druge države članice pod enakimi pogoji, kakršni veljajo za državljane te države; ker lahko nujni primeri, naravne nesreče ali dogodki, kot so teroristični napadi, prizadenejo evropske državljane, ki prihajajo iz države članice brez predstavništva v zadevni tretji državi;

| U. | ker se je Komisija v poročilu o državljanstvu EU za leto 2017 zavezala, da bo organizirala vseevropsko informacijsko kampanjo za ozaveščanje o pravicah, ki izhajajo iz državljanstva EU, da bi državljanom pomagala do boljšega razumevanja njihovih pravic; ker morajo države članice in civilna družba deliti odgovornost za boljše obveščanje državljanov EU o njihovih pravicah in dolžnostih; |
| --- | --- |

U.

ker se je Komisija v poročilu o državljanstvu EU za leto 2017 zavezala, da bo organizirala vseevropsko informacijsko kampanjo za ozaveščanje o pravicah, ki izhajajo iz državljanstva EU, da bi državljanom pomagala do boljšega razumevanja njihovih pravic; ker morajo države članice in civilna družba deliti odgovornost za boljše obveščanje državljanov EU o njihovih pravicah in dolžnostih;

| V. | ker v skladu s poročilom Komisije o državljanstvu EU iz leta 2017 že od leta 2012 število ljudi, ki poročajo o tem, da so žrtve katere od oblik diskriminacije, raste; |
| --- | --- |

V.

ker v skladu s poročilom Komisije o državljanstvu EU iz leta 2017 že od leta 2012 število ljudi, ki poročajo o tem, da so žrtve katere od oblik diskriminacije, raste;

| W. | ker sta oblikovanje schengenskega območja in vključitev schengenskega pravnega reda v okvir EU močno povečala svobodo gibanja v EU in sta med največjimi dosežki evropskega povezovanja; |
| --- | --- |

W.

ker sta oblikovanje schengenskega območja in vključitev schengenskega pravnega reda v okvir EU močno povečala svobodo gibanja v EU in sta med največjimi dosežki evropskega povezovanja;

| X. | ker je uvedba evropskega državljanstva dosežek evropskega projekta, ki še ni uresničil svojega potenciala; poudarja, da je to edinstven konstrukt, kakršnega ni drugje na svetu; |
| --- | --- |

X.

ker je uvedba evropskega državljanstva dosežek evropskega projekta, ki še ni uresničil svojega potenciala; poudarja, da je to edinstven konstrukt, kakršnega ni drugje na svetu;

| 1. | meni, da niso bile vse določbe v zvezi z državljanstvom EU uresničene v taki meri, da bi v celoti dosegle svoj potencial, čeprav bi to omogočilo utrditev evropske identitete; poudarja, da se je z vzpostavitvijo državljanstva Unije dokazalo, da lahko obstaja oblika državljanstva, ki ga ne določa narodnost in ki oblikuje temelje političnega prostora, iz katerega izhajajo pravice in dolžnosti, ki jih določa pravo Evropske unije in ne država; poziva institucije Unije, naj sprejmejo potrebne ukrepe za izboljšanje izvajanja ter povečanja področja uporabe in učinkovitosti določb Pogodbe, ki se nanašajo na državljanstvo, pa tudi ustreznih določb Listine Evropske unije o temeljnih pravicah; poudarja, da se evropski državljani ne zavedajo v celoti svojih pravic, ki izhajajo iz državljanstva Unije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opozarja, da državljanstvo EU dopolnjuje državljanstvo države članice; poudarja, da državljanstvo EU omogoča dopolnjevanje različnih identitet državljanov ter da ekskluzivni nacionalizem in populistične ideologije spodkopavajo to možnost; meni, da sta izvrševanje aktivnega državljanstva in spodbujanje državljanske udeležbe ključna za krepitev občutka pripadnosti političnemu projektu za spodbujanje razvoja skupnega občutka evropske identitete, medsebojnega razumevanja, medkulturnega dialoga in nadnacionalnega sodelovanja ter za izgradnjo odprtih, vključujočih, povezanih in odpornih družb; |
| --- | --- |

2.

| 3. | meni, da sta polno izvajanje Listine Evropske unije o temeljnih pravicah s strani institucij, organov, uradov in agencij EU ter dejavno spodbujanje pravic in načel iz te listine pomembna vzvoda za zagotavljanje učinkovitega vključevanja državljanov v demokratični proces EU in konkretizacijo določb iz člena 20 PDEU; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da obsega pravic in obveznosti, ki izhajajo iz državljanstva Unije, ni mogoče neutemeljeno omejiti; v zvezi s tem poziva države članice, naj izkoristijo svojo pravico do podeljevanja državljanstva v duhu poštenega sodelovanja, tudi v primerih otrok državljanov EU, ki se soočajo s težavami pri izpolnjevanju meril za državljanstvo v skladu z nacionalnimi predpisi; poudarja, da uspešno uveljavljanje državljanskih pravic predpostavlja varstvo in spodbujanje vseh pravic in svoboščin iz Listine o temeljnih pravicah, tudi za invalide, ki bi morali imeti možnost, da uveljavijo svoje temeljne pravice na enak način kot vsi drugi državljani, ter da se izvaja vključevanje načela enakosti spolov, da bi ženskam zagotovili popolno uživanje pravic, povezanih z državljanstvom EU; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ponovno poudarja, da ima državljanstvo Unije tudi razširjene posledice in daje pravice na področju demokratične udeležbe, kot izhaja iz členov 10 in 11 PEU; poudarja, da bi bilo treba pri uveljavljanju pravice do sodelovanja v demokratičnem življenju Unije sprejemati odločitve čim bolj javno in čim bliže državljanom ter da je zato bistveno zagotoviti ustrezna jamstva o preglednosti pri odločanju in boju proti korupciji; |
| --- | --- |

5.

| 6. | obžaluje, da za nekatere države članice veljajo izvzetja za dele Pogodb, saj spodkopavajo pravice državljanov, ki naj bi bile po Pogodbah EU enake, in ustvarjajo dejanske razlike med njimi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ugotavlja, da program Erasmus +, program za pravice, enakost in državljanstvo ter program Evropa za državljane prinašajo velike koristi državljanom EU, zlasti mladim, saj povečujejo ozaveščenost o njihovem statusu kot državljanov EU in krepijo njihovo znanje o pravicah, ki izhajajo iz tega statusa in temeljnih vrednot; meni, da imajo evropski prostovoljni programi, kot sta evropska prostovoljska služba in evropska solidarnostna enota, tudi pomembno vlogo pri oblikovanju evropskega državljanstva; poudarja izjemen pomen teh programov, zlasti med mladimi, in poziva k njihovi finančni okrepitvi; |
| --- | --- |

7.

Politične pravice

| 8. | je zaskrbljen zaradi trenda upadanja volilne udeležbe na nacionalnih volitvah in na volitvah v Evropski parlament, zlasti med mladimi; je prepričan, da lahko okrepitev javne sfere EU in popolno izvajanje evropskega državljanstva prispevata k spremembi tega trenda s povečanjem občutka pripadnosti evropski skupnosti in krepitvijo predstavniške demokracije; |
| --- | --- |

8.

| 9. | priznava prizadevanja Komisije za spodbujanje programov, ki spodbujajo evropsko državljanstvo in ozaveščenost državljanov o njihovih političnih pravicah; vendar opaža skromen napredek pri izvajanju člena 165 PDEU kot pravne podlage za spodbujanje evropske razsežnosti pri izobraževanju državljanov; meni, da je nujno treba spodbujati sodelovanje državljanov v demokratičnem življenju EU, in meni, da bi moral biti razvoj učnih načrtov EU v izobraževalnih sistemih prednostna naloga za nadaljnjo krepitev potenciala državljanstva EU; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ponovno obžaluje, da nekateri državljani EU izgubijo volilno pravico v državi članici, katere državljani so, in ne morejo sodelovati na nacionalnih parlamentarnih volitvah v državi članici, kjer prebivajo; poudarja, da bi lahko izguba volilne pravice zaradi prebivanja v drugi državi članici državljane odvrnila od selitve v drugo državo članico in bi torej lahko pomenila kršitev člena 18 PDEU; |
| --- | --- |

10.

| 11. | meni, da je v sistemu predstavniške demokracije bistveno zagotoviti pravilno delovanje institucij EU, da se zaščitijo vse politične pravice državljanov EU; poudarja pomen dostopnosti informacij o državljanstvu EU in pravicah, ki iz njega izhajajo, v vseh uradnih jezikih Evropske unije, da se okrepi pojem državljanstva EU; obžaluje, da se od začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe člen 15(3) PDEU, ki je postal pravna podlaga za dostop javnosti do dokumentov in razširja pravila o dostopu do vseh institucij, organov, agencij in uradov Unije, še ne izvršuje v celoti; meni, da države članice dosledno ovirajo napredek pri sprejemanju nove uredbe; |
| --- | --- |

11.

Prosto gibanje

| 12. | pozdravlja koristi, ki jih prosto gibanje prinaša državljanom EU in gospodarstvom držav članic; poudarja, da pravice, ki izhajajo iz Direktive 2004/38/ES o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic, niso vedno znane in spoštovane, kar povzroča ovire za prosto gibanje in prebivanje državljanov EU in njihovih družin ter njihovo diskriminacijo; ponovno opozarja na obveznost držav članic, da varujejo pravice do prostega gibanja, vključno z združitvijo družine, za istospolne zakonce; |
| --- | --- |

12.

| 13. | je zaskrbljen, ker se razlaga nekaterih določb in pogojev Direktive 2004/38/ES s strani nacionalnih sodišč razlikuje ne le med državami članicami, temveč včasih tudi v isti jurisdikciji; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se nacionalni organi vedno ne zavedajo v celoti pravic in obveznosti iz Direktive 2004/38/ES; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja problem pomanjkanja informacij ali napačnih ali nejasnih informacij o vizumskih zahtevah za družinske člane ali o pravici do prebivanja; vztraja, da bi morale države članice zagotoviti odpravo nepotrebnih ovir za pravico vstopa/prebivanja, zlasti za državljane tretjih držav, ki so družinski člani državljanov EU; |
| --- | --- |

14.

| 15. | je zaskrbljen zaradi težav, s katerimi se soočajo državljani pri priznavanju svojih poklicnih kvalifikacij v Evropi; meni, da sta direktiva o poklicnih kvalifikacijah in evropsko ogrodje kvalifikacij pripomogla k priznavanju kvalifikacij med državami članicami; meni tudi, da je priznavanje poklicnih kvalifikacij ključno za zagotavljanje večje mobilnosti študentov in strokovnjakov; poziva Komisijo, naj nadaljuje težnjo, da se čim bolj olajša poklicno priznavanje; |
| --- | --- |

15.

| 16. | je zaskrbljen zaradi ugotovitev raziskave Agencije Evropske unije za temeljne pravice, ki je ugotovila diskriminacijo pri iskanju zaposlitve, dostopu do različnih storitev, kot so najem avtomobila ali stanovanja ali nekatere bančne storitve, ter na področju izobraževanja in obdavčevanja; poudarja, da lahko diskriminacija na podlagi državljanstva ustvari ovire za prosto gibanje državljanov Unije; poziva EU in države članice, naj posebno pozornost namenijo spremljanju tovrstnih primerov diskriminacije ter sprejmejo odločne ukrepe za njihovo preprečevanje; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja vlogo, ki jo ima mobilnost pri osebnem razvoju mladih s spodbujanjem učenja in kulturnih izmenjav ter boljšim razumevanjem in prakso aktivnega državljanstva; spodbuja države članice, naj podpirajo programe EU za spodbujanje mobilnosti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ceni pomen kulture, umetnosti in znanosti kot sestavnih vidikov aktivnega državljanstva EU; poudarja njihovo vlogo pri krepitvi skupnega občutka pripadnosti Uniji, izboljšanju medsebojnega razumevanja in spodbujanju medkulturnega dialoga; |
| --- | --- |

18.

Konzularna zaščita

| 19. | ugotavlja, da skoraj 7 milijonov državljanov EU trenutno živi v državah zunaj EU in da se bo ta številka do leta 2020 predvidoma povečala na vsaj 10 milijonov; |
| --- | --- |

19.

| 20. | meni, da pravica do konzularne zaščite koristi vsem državljanom EU, in opozarja, da Direktiva Sveta (EU) 2015/637 razlaga konzularno zaščito v najširšem možnem smislu, tj. kot vsako konzularno pomoč; poudarja, da je ozaveščenost o teh pravicah še vedno omejena; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisijo, naj objavi oceno izvajanja Direktive Sveta (EU) 2015/637 in po potrebi začne postopek za ugotavljanje kršitev; poziva države članice, naj oblikujejo protokole za ukrepanje ob nesrečah, pri čemer naj upoštevajo državljane EU brez predstavništva, da bi izboljšali komunikacijo v izrednih razmerah v sodelovanju z drugimi predstavništvi držav članic in delegacijami EU; opozarja na svoj že zdavnaj izraženi poziv k okrepitvi vloge delegacij EU v tretjih državah in poudarja dodano vrednost, ki jo zagotavlja diplomatsko omrežje EU, ki je prisotno na terenu; |
| --- | --- |

21.

Peticija Evropskemu parlamentu in pritožba evropskemu varuhu človekovih pravic

| 22. | poudarja, kako pomembni sta pravica do peticije, ki jo določata člen 227 PDEU in člen 44 Listine o temeljnih pravicah, ter pravica obrniti se na evropskega varuha človekovih pravic, ki jo določata člen 228 PDEU in člen 43 Listine o temeljnih pravicah; izraža pohvalo delu evropske varuhinje človekovih pravic pri boju proti nepravilnostim v institucijah, organih in agencijah Unije ter zlasti na področju preglednosti; poudarja, kako pomembna je preglednost za ustrezno demokratično delovanje in udeležbo v Uniji, ki vzbuja zaupanje med njenimi državljani; v zvezi s tem podpira priporočila varuhinje človekovih pravic iz njenega nedavnega posebnega poročila o preglednosti zakonodajnih postopkov Sveta; |
| --- | --- |

22.

Priporočila

| 23. | priporoča Komisiji, naj izvršuje svoje posebne pravice v skladu s členom 258 PDEU in pozove Sodišče Evropske unije, naj odloči, ali je treba izgubo volilne pravice zaradi prebivanja v drugi državi članici EU obravnavati kot kršitev pravice do prostega gibanja in prebivanja; ponovno poziva države članice, naj izvajajo Kodeks dobre volilne prakse Beneške komisije, vključno z odpravo odvzema volilne pravice izseljencem na volitvah v nacionalne parlamente; |
| --- | --- |

23.

| 24. | predlaga, da Komisija v skladu s postopkom, določenim v členu 25 PDEU, razširi pravice iz člena 20(2) PDEU, da bi državljanom EU omogočila, da se odločijo, ali bodo volili v svoji državi članici državljanstva ali prebivališča, in da se to razširi na vse volitve v skladu z ustavnimi možnostmi vsake države članice; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva države članice, naj na lokalni in nacionalni ravni uvedejo orodja e-demokracije in jih ustrezno vključijo v politični proces ter tako državljanom kot prebivalcem omogočijo demokratično udeležbo; |
| --- | --- |

25.

| 26. | meni, da revizija pravnega okvira, ki ureja evropsko državljansko pobudo, daje priložnost za okrepitev udeležbe državljanov pri oblikovanju politik EU, da bi postal instrument manj birokratski in dostopnejši; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Komisijo, naj razvije trdnejšo prakso na področju političnega in pravnega ukrepanja po uspešnih evropskih državljanskih pobudah; |
| --- | --- |

27.

| 28. | vztraja, da je treba več sredstev vložiti v oblikovanje dodatnih programov in pobud, katerih cilj je spodbujati evropski javni prostor, v katerem uživanje temeljnih pravic in svoboščin, socialna blaginja in izpolnjevanje evropskih vrednot postanejo model za identiteto državljanov; pozdravlja program za pravice in vrednote kot dragocen primer dejavne podpore Unije njenim vrednotam in pravicam, ki izhajajo iz državljanstva EU in so zapisane v Pogodbah, vključno s podporo organizacijam civilne družbe, ki spodbujajo in varujejo te pravice in vrednote; poudarja, da je treba ohraniti sedanji proračun za program za pravice in vrednote; odločno nasprotuje njegovemu zmanjšanju v novem večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027, kot ga je predlagala Komisija; |
| --- | --- |

28.

| 29. | močno spodbuja evropske politične stranke in njihove člane, naj zagotovijo uravnoteženo zastopanost spolov pri kandidatih z izmenjavanjem imen kandidatov in kandidatk ali drugimi metodami; |
| --- | --- |

29.

| 30. | predlaga bistveno povečanje prepoznavnosti pisarn Europe Direct; poudarja, da bi se pisarne morale delovati kot posredniki med javnimi upravami v državah članicah in civilno družbo (vključno s sindikati, poslovnimi združenji ter javnimi in zasebnimi organi) za aktivno obveščanje evropskih državljanov o njihovih pravicah in obveznostih ter za spodbujanje sodelovanja državljanov na lokalni ravni v demokratičnem življenju Evropske unije; spodbuja države članice in subjekte na regionalni in lokalni ravni k dejavnemu sodelovanju s temi uradi; poudarja, da bi tovrstni uradi morali delovati v sinergiji s programi, kot je Evropa za državljane; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo ti uradi centralizirali ustrezne informacije, ki državljanom EU omogočajo uveljavljanje njihovih pravic, in olajšali uveljavljanje pravic iz državljanstva EU; meni, da bi bilo treba dodatno poenostaviti storitev mreže SOLVIT, da bi učinkoviteje prispevala k zaščiti pravic državljanov EU, še preden ti posežejo po sodnem ali upravnem sredstvu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | v tem smislu poziva Komisijo, naj pripravi predlog, ki bo okrepil tako vlogo pisarn Europe Direct kot tudi uveljavljanje državljanstva EU na podlagi pravic, podeljenih delavcem pri uporabi Direktive 2014/54/EU, vključno s pravicami državljanov EU do zaščite pred diskriminacijo, uveljavljanjem njihovih volilnih pravic v skladu s členom 22 PDEU in pravico do prostega gibanja v skladu s členom 21 PDEU in Direktivo 2004/38/ES ter pravico do prostega gibanja, ki jo uživajo člani njihovih družin; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva Komisijo, naj sistematično ukrepa v zvezi s kršitvami Direktive 2004/38/ES s strani držav članic, in poziva k oblikovanju prenovljenih smernic EU za uporabo in razlago zakonodaje, ki vpliva na državljane EU, da bi vključili najnovejši razvoj prakse Sodišča Evropske unije, s čimer bi zagotovili, da bo zakonodaja EU v celoti učinkovita; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva k doslednemu vključevanju načela enakosti spolov v vse dejavnosti EU, zlasti pri sprejemanju zakonodaje ali izvajanju politik, povezanih z državljanstvom EU; |
| --- | --- |

33.

| 34. | opozarja, da Parlament že od leta 2014 ob različnih priložnostih izraža pomislek, da vsaka nacionalna shema, ki vključuje neposredno ali posredno prodajo državljanstva EU, spodkopava sam koncept evropskega državljanstva; poziva Komisijo, naj spremlja tovrstne programe in pripravi poročilo o nacionalnih shemah za dodelitev državljanstva EU vlagateljem, kot je predvideno v poročilu o državljanstvu za leto 2017; |
| --- | --- |

34.

| 35. | obžaluje, da se poročilo Komisije o državljanstvu iz leta 2017 ne sklicuje na Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, pravico do peticije, pravico obrniti se na evropskega varuha človekovih pravic, pravico do dostopa do dokumentov ali pravico do podpore evropski državljanski pobudi; poziva Komisijo, naj pri naslednjem ocenjevanju v celoti upošteva določbe Listine in te pomanjkljivosti odpravi; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poudarja, da se je povečalo število evropskih državljanov, ki so doživeli teroristični napad v državi, ki ni njihova lastna, zato v skladu z Direktivo (EU) 2017/541 o boju proti terorizmu nujno poziva k vzpostavitvi protokolov v državah članicah, da bi se evropskim državljanom, ki niso državljani zadevne države, pomagalo v primeru terorističnega napada; |
| --- | --- |

36.

| 37. | predlaga državam članicam, naj 9. maj razglasijo za evropski praznik, da bi okrepili evropski občutek pripadnosti in ustvarili prostor za državljanska gibanje in dejavnosti; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ponovno poziva Komisijo, naj pripravi predlog za izvajanje priporočil Parlamenta o mehanizmu EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice; |
| --- | --- |

38.

| 39. | je trdno prepričan, da je načelo nediskriminacije temelj evropskega državljanstva ter v skladu s členom 2 PEU splošno načelo in temeljna vrednota prava EU; poziva Svet, naj do konca izpelje sprejetje horizontalne protidiskriminacijske direktive EU za nadaljnje zagotavljanje temeljnih pravic v Uniji, tako da se sprejme konkretna zakonodaja EU, ki bo v celoti izvajala člena 18 in 19 PDEU s horizontalnim pristopom; obžaluje, da Svet še vedno, desetletje po objavi predloga Komisije, blokira direktivo o boju proti diskriminaciji; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ponovno opozarja na obveznost iz Pogodb glede pristopa Unije k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (EKČP); poziva Komisijo, naj sprejme potrebne ukrepe za dokončanje pristopa Unije k EKČP in za pristop k Evropski socialni listini; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poudarja, da je kakovostna državljanska vzgoja (formalna in neformalna) za vse starostne skupine bistvena za prepričano uveljavljanje demokratičnih pravic državljanov in pravilno delovanje demokratične družbe; ugotavlja, da lahko le stalna prizadevanja na področju izobraževanja zagotovijo večjo udeležbo na volitvah na evropski ravni in okrepijo medkulturno razumevanje in solidarnost v Evropi ter odpravijo diskriminacijo, predsodke in neenakost spolov; priporoča, da se členi 165, 166 in 167 PDEU uporabljajo kot pravna podlaga za širitev potenciala politik na področju izobraževanja, poklicnega usposabljanja in mladih; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ponovno opozarja na prispevek političnih strank na evropski ravni k „oblikovanju evropske politične zavesti in izražanju volje državljanov Unije“ (člen 10(4) PEU); zato poziva, da bi imeli posamezni državljani EU možnost neposredno zaprositi za članstvo v političnih strankah na evropski ravni; |
| --- | --- |

42.

| 43. | opozarja, da je treba spodbujati evropsko razsežnost evropskih parlamentarnih volitev, da bi prispevali k morebitnemu delu Parlamenta v prihodnje z uveljavljanjem pravice do zakonodajne pobude v skladu s členom 225 PDEU; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo svoja prizadevanja za spodbujanje pravic državljanov med evropskimi državljani, vključno s pravicami, povezanimi z volilno pravico; poudarja, da bi boljše in bolj osredotočene informacije o evropski politiki in vplivu zakonodaje EU na vsakodnevno življenje državljanov povečale udeležbo na evropskih volitvah; opozarja, da je treba spodbujati udeležbo na evropskih volitvah s povečanjem prepoznavnosti evropskih političnih strank; ponovno poudarja, da je spodbujanje sodelovanja na evropskih volitvah skupna odgovornost državljanov, držav članic in EU; poudarja, da je treba državljane seznaniti z nedavno reformo volilne zakonodaje in postopku z vodilnim kandidatom; poudarja politični pomen in simbolizem te osebe pri krepitvi državljanstva EU; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ponovno opozarja, da je Evropski parlament parlament celotne Unije in da ima ključno vlogo pri zagotavljanju legitimnosti političnih institucij EU, saj so zaradi ustreznega parlamentarnega nadzora odgovorne; zato vztraja, da je treba zakonodajne pristojnosti in pravice nadzora Parlamenta zagotoviti, utrditi in povečati; |
| --- | --- |

44.

| 45. | opozarja na smernice Komisije o uporabi prava Unije o varstvu podatkov v volilnem kontekstu in na sporočilo z dne 12. septembra 2018 o zagotavljanju svobodnih in poštenih volitev v Evropi (COM(2018)0637); poziva, naj se stori vse, da bi zagotovili, da bodo volitve brez zlorab in vmešavanj; poudarja, da je za obravnavanje protievropske propagande in usmerjenega posredovanja napačnih informacij potrebna dobro opredeljena politika EU; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva Komisijo, naj še bolj spodbuja demokratično udeležbo z okrepitvijo dialoga z državljani, povečanjem razumevanja vloge, ki jo ima zakonodaja EU v njihovem vsakdanjem življenju, ter poudarjanjem njihove aktivne in pasivne volilne pravice na lokalni, nacionalni in evropski ravni; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva Komisijo, naj v zvezi s tem izkoristi družbene medije in digitalna orodja, s posebnim poudarkom na večji udeležbi mladih in invalidov; poziva k razvoju in izvajanju instrumentov e-demokracije, kot so spletne platforme za bolj neposredno udejstvovanje državljanov v demokratičnem življenju EU, s čimer se bo spodbudilo njihovo sodelovanje; |
| --- | --- |

47.

| 48. | podpira pripravo in razširjanje tiskanega in multimedijskega gradiva v vseh uradnih jezikih EU, s poudarkom na krepitvi ozaveščenosti državljanov EU o njihovih pravicah in krepitvi njihove sposobnosti, da te pravice učinkovito uveljavljajo v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

48.

| 49. | meni, da bi morale evropske institucije glede na vse večji vpliv družbenih medijev na življenje državljanov še naprej razvijati nove mehanizme in javne politike za varstvo temeljnih pravic posameznikov v digitalnem okolju; poudarja potrebo po varni, pošteni in pregledni izmenjavi podatkov o državljanih; poudarja, da so svobodni mediji in dostop do pluralnosti mnenj nepogrešljiv del zdrave demokracije ter da je medijska pismenost ključna in bi jo bilo treba razvijati že v zgodnjem otroštvu; |
| --- | --- |

49.

| 50. | spodbuja uporabo člena 25 PDEU za sprejetje ukrepov, ki bi lahko olajšali vsakodnevno izvrševanje evropskega državljanstva; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva Komisijo, naj v skladu s členom 25 PDEU v naslednjem poročilu o državljanstvu upošteva razvoj pravic državljanstva EU v sekundarni zakonodaji in sodni praksi ter predlaga časovni načrt za združitev tega napredka, da bi formalno upoštevala razvoj Unije na tem področju; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poudarja, da bi bil končni cilj tega ukrepa po postopku iz člena 25 PDEU sprejeti konkretne pobude za utrditev državljanskih pravic in svoboščin v okviru statuta EU za državljanstvo, ki bi bil podoben evropskemu stebru socialnih pravic, vključno s temeljnimi pravicami in svoboščinami, določenimi v Listini o temeljnih pravicah, ter socialnimi pravicami, določenimi v evropskem stebru socialnih pravic, in vrednotami, določenimi v členu 2 PEU, kot elementov evropskega „javnega prostora“, med drugim z modelom upravljanja, ki je pomemben za zadevni javni prostor, dostojanstvo, svobodo, pravno državo, demokracijo, pluralizem, strpnost, pravičnost in solidarnost, enakost in nediskriminacijo, kar bi upoštevali pri prihodnji ali morebitni reformi Pogodb; |
| --- | --- |

52.

o

o o

| 53. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in državam članicam. |
| --- | --- |

53.

---

(1)  UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

(2)  UL L 158, 30.4.2004, str. 77.

(3)  UL L 115, 17.4.2014, str. 3.

(4)  UL L 141, 27.5.2011, str. 1.

(5)  UL L 107, 22.4.2016, str. 1.

(6)  UL L 255, 30.9.2005, str. 22.

(7)  UL L 354, 28.12.2013, str. 132.

(8)  UL L 106, 24.4.2015, str. 1.

(9)  UL C 252, 18.7.2018, str. 215.

(10)  UL C 355, 20.10.2017, str. 17.

(11)  UL C 482, 23.12.2016, str. 117.

(12)  UL C 58, 15.2.2018, str. 57.

(13)  UL C 263, 25.7.2018, str. 28.

(14)  UL C 263, 25.7.2018, str. 98.

(15)  UL C 463, 21.12.2018, str. 83.

(16)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0282.

(17)  UL C 463, 21.12.2018, str. 89.

(18)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0226.

(19)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0449.

(20)  Na primer sodba Sodišča z dne 8. marca 2011, Gerardo Ruiz Zambrano proti Office national de l’emploi (ONEM) , C-34/09, ECLI:EU:C:2011:124, Sodba Sodišča z dne 2. marca 2010, Janko Rottman proti Freistaat Bayern, C-135/08, ECLI:EU:C:2010:104, sodba Sodišča z dne 5. maja 2011 v zadevi Shirley McCarthy proti Secretary of State for the Home Department, C-434/09, ECLI:EU:C:2011:277, in sodba Sodišča z dne 15. novembra 2011 v zadevi Murat Dereci in drugi proti Bundesministerium für Inneres, C-256/11, ECLI:EU:C:2011:734.

---

| 23.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/16 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/16

---

P8_TA(2019)0077

Izvajanje določb Pogodbe glede okrepljenega sodelovanja

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. februarja 2019 o izvajanju določb Pogodbe glede okrepljenega sodelovanja (2018/2112(INI))

(2020/C 449/03)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju določb Pogodb, povezanih z okrepljenim sodelovanjem, in zlasti členov 20, 42(6), 44, 45 in 46 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), in členov 82, 83, 86, 87, 187, 188, 326, 327, 328, 329, 330, 331, 332, 333 in 334 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju določb Pogodb, povezanih z okrepljenim sodelovanjem, in zlasti členov 20, 42(6), 44, 45 in 46 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), in členov 82, 83, 86, 87, 187, 188, 326, 327, 328, 329, 330, 331, 332, 333 in 334 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju določb Pogodbe o drugih obstoječih oblikah diferenciranega povezovanja, zlasti členov 136, 137 in 138 PDEU, ki se nanašajo na določbe, ki veljajo za države članice, katerih valuta je euro, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju določb Pogodbe o drugih obstoječih oblikah diferenciranega povezovanja, zlasti členov 136, 137 in 138 PDEU, ki se nanašajo na določbe, ki veljajo za države članice, katerih valuta je euro,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju v ekonomski in monetarni uniji (TSCG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju v ekonomski in monetarni uniji (TSCG),

| — | ob upoštevanju Protokola št. 10 o stalnem strukturnem sodelovanju, vzpostavljenem na podlagi člena 42 Pogodbe o Evropski uniji, Protokola št. 14 o Euroskupini in Protokola št. 19 o schengenskem pravnem redu, vključenem v okvir Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola št. 10 o stalnem strukturnem sodelovanju, vzpostavljenem na podlagi člena 42 Pogodbe o Evropski uniji, Protokola št. 14 o Euroskupini in Protokola št. 19 o schengenskem pravnem redu, vključenem v okvir Evropske unije,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2017 o boljšem delovanju Evropske unije z izkoriščanjem potenciala Lizbonske pogodbe (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2017 o boljšem delovanju Evropske unije z izkoriščanjem potenciala Lizbonske pogodbe (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2017 o morebitnem razvoju in prilagoditvi sedanje institucionalne ureditve Evropske unije (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2017 o morebitnem razvoju in prilagoditvi sedanje institucionalne ureditve Evropske unije (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2017 o proračunski zmogljivosti euroobmočja (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2017 o proračunski zmogljivosti euroobmočja (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. marca 2017 o ustavnih, pravnih in institucionalnih posledicah skupne varnostne in obrambne politike: možnosti, ki jih nudi Lizbonska pogodba (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. marca 2017 o ustavnih, pravnih in institucionalnih posledicah skupne varnostne in obrambne politike: možnosti, ki jih nudi Lizbonska pogodba (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. januarja 2019 o diferenciranem povezovanju (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. januarja 2019 o diferenciranem povezovanju (5),

| — | ob upoštevanju bele knjige Komisije z dne 1. marca 2017 (COM(2017)2025) in petih nadaljnjih razmislekov (COM(2017)0206, COM(2017)0240, COM(2017)0291, COM(2017)0315, COM(2017)0358), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bele knjige Komisije z dne 1. marca 2017 (COM(2017)2025) in petih nadaljnjih razmislekov (COM(2017)0206, COM(2017)0240, COM(2017)0291, COM(2017)0315, COM(2017)0358),

| — | ob upoštevanju Rimske izjave z dne 25. marca 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Rimske izjave z dne 25. marca 2017,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika ter člena 1(1)(e) in Priloge 3 sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku odobritve samoiniciativnih poročil, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika ter člena 1(1)(e) in Priloge 3 sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku odobritve samoiniciativnih poročil,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve in mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0038/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve in mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0038/2019),

| A. | ker ima Unija poseben interes za izvajanje okrepljenega sodelovanja na nekaterih področjih, ki niso v izključni pristojnosti EU, da bi pospešila evropski projekt in olajšala življenje državljanov; |
| --- | --- |

A.

ker ima Unija poseben interes za izvajanje okrepljenega sodelovanja na nekaterih področjih, ki niso v izključni pristojnosti EU, da bi pospešila evropski projekt in olajšala življenje državljanov;

| B. | ker je v skladu s členom 20(2) PEU okrepljeno sodelovanje zasnovano kot zadnje sredstvo, kadar Unija kot celota ne more doseči ciljev tega sodelovanja v razumnem roku; |
| --- | --- |

B.

ker je v skladu s členom 20(2) PEU okrepljeno sodelovanje zasnovano kot zadnje sredstvo, kadar Unija kot celota ne more doseči ciljev tega sodelovanja v razumnem roku;

| C. | ker se okrepljeno sodelovanje ne bi smelo obravnavati kot instrument za izključitev ali delitev držav članic, temveč kot pragmatično rešitev za spodbujanje evropskega povezovanja; |
| --- | --- |

C.

ker se okrepljeno sodelovanje ne bi smelo obravnavati kot instrument za izključitev ali delitev držav članic, temveč kot pragmatično rešitev za spodbujanje evropskega povezovanja;

| D. | ker je zaradi občutljive narave določenih političnih področij težko slediti rednemu zakonodajnemu postopku, ne le zaradi zahteve po soglasju, temveč tudi zaradi ustaljene prakse v Svetu, v skladu s katero si države članice vedno prizadevajo za soglasje, čeprav bi kvalificirana večina zadostovala za sprejetje odločitve; |
| --- | --- |

D.

ker je zaradi občutljive narave določenih političnih področij težko slediti rednemu zakonodajnemu postopku, ne le zaradi zahteve po soglasju, temveč tudi zaradi ustaljene prakse v Svetu, v skladu s katero si države članice vedno prizadevajo za soglasje, čeprav bi kvalificirana večina zadostovala za sprejetje odločitve;

| E. | ker bi bilo mogoče razen davka na finančne transakcije vse pobude za okrepljeno sodelovanje v Svetu sprejeti s kvalificirano večino, če bi bilo sprejeto to pravilo namesto soglasja; |
| --- | --- |

E.

ker bi bilo mogoče razen davka na finančne transakcije vse pobude za okrepljeno sodelovanje v Svetu sprejeti s kvalificirano večino, če bi bilo sprejeto to pravilo namesto soglasja;

| F. | ker v številnih primerih obstajajo podskupine držav članic, ki izvajajo dvostransko ali večstransko sodelovanje zunaj okvira Pogodb, na primer na področjih, kot je obramba; ker je pritisk zaradi gospodarske in monetarne krize, da bi sprejeli hitre odločitve in presegli zahtevo po soglasju na nekaterih področjih, privedel do sprejetja medvladnih instrumentov zunaj pravnega okvira EU, kot sta evropski mehanizem za stabilnost (EMS) in Pogodba o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju v ekonomski in monetarni uniji (TSCG ali fiskalni pakt); |
| --- | --- |

F.

ker v številnih primerih obstajajo podskupine držav članic, ki izvajajo dvostransko ali večstransko sodelovanje zunaj okvira Pogodb, na primer na področjih, kot je obramba; ker je pritisk zaradi gospodarske in monetarne krize, da bi sprejeli hitre odločitve in presegli zahtevo po soglasju na nekaterih področjih, privedel do sprejetja medvladnih instrumentov zunaj pravnega okvira EU, kot sta evropski mehanizem za stabilnost (EMS) in Pogodba o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju v ekonomski in monetarni uniji (TSCG ali fiskalni pakt);

| G. | ker je okrepljeno sodelovanje postopek, po katerem lahko vsaj devet držav članic vzpostavi tesnejše sodelovanje na področju v okviru struktur EU, ostale države članice pa pri tem ne sodelujejo; ker okrepljeno sodelovanje sodelujočim državam članicam omogoča, da izpolnijo skupni cilj ali pobudo ter presežejo zastoj v pogajanjih ali blokado druge države članice ali držav članic, kadar se zahteva soglasje; ker bi morali v skladu s členom 20(4) PEU akti, sprejeti v okviru okrepljenega sodelovanja, zavezovati le sodelujoče države članice; ker je okrepljeno sodelovanje omejeno na področja, na katerih EU nima izključnih pristojnosti; |
| --- | --- |

G.

ker je okrepljeno sodelovanje postopek, po katerem lahko vsaj devet držav članic vzpostavi tesnejše sodelovanje na področju v okviru struktur EU, ostale države članice pa pri tem ne sodelujejo; ker okrepljeno sodelovanje sodelujočim državam članicam omogoča, da izpolnijo skupni cilj ali pobudo ter presežejo zastoj v pogajanjih ali blokado druge države članice ali držav članic, kadar se zahteva soglasje; ker bi morali v skladu s členom 20(4) PEU akti, sprejeti v okviru okrepljenega sodelovanja, zavezovati le sodelujoče države članice; ker je okrepljeno sodelovanje omejeno na področja, na katerih EU nima izključnih pristojnosti;

| H. | ker v skladu s členom 328(1) PDEU Komisija in države članice, ki so že udeležene pri okrepljenem sodelovanju, zagotovijo, da se spodbudi udeležba čim več držav članic; |
| --- | --- |

H.

ker v skladu s členom 328(1) PDEU Komisija in države članice, ki so že udeležene pri okrepljenem sodelovanju, zagotovijo, da se spodbudi udeležba čim več držav članic;

| I. | ker izkušnje kažejo, da je okrepljeno sodelovanje prineslo zadovoljive rezultate na področju prava o razvezi (6) zakonske zveze in da ponuja zanimive možnosti v zvezi s premoženjskimi razmerji (7), enotnim evropskim patentom in Evropskim javnim tožilstvom; |
| --- | --- |

I.

ker izkušnje kažejo, da je okrepljeno sodelovanje prineslo zadovoljive rezultate na področju prava o razvezi (6) zakonske zveze in da ponuja zanimive možnosti v zvezi s premoženjskimi razmerji (7), enotnim evropskim patentom in Evropskim javnim tožilstvom;

| J. | ker so se ob začetnih izkušnjah z okrepljenim sodelovanjem izpostavile težave, povezane z uporabo tega koncepta, zaradi omejenih določb iz Pogodb glede praktičnega izvajanja in pomanjkljivega spremljanja s strani institucij Unije; |
| --- | --- |

J.

ker so se ob začetnih izkušnjah z okrepljenim sodelovanjem izpostavile težave, povezane z uporabo tega koncepta, zaradi omejenih določb iz Pogodb glede praktičnega izvajanja in pomanjkljivega spremljanja s strani institucij Unije;

| K. | ker je analiza različnih zveznih modelov, ki se uporabljajo v državah članicah EU in zvezah zunaj Unije, pokazala, da mehanizme prožnega sodelovanja pogosto uporabljajo podzvezne enote na področjih skupnega interesa; |
| --- | --- |

K.

ker je analiza različnih zveznih modelov, ki se uporabljajo v državah članicah EU in zvezah zunaj Unije, pokazala, da mehanizme prožnega sodelovanja pogosto uporabljajo podzvezne enote na področjih skupnega interesa;

| L. | ker se brez uporabe premostitvenih klavzul za prehod s soglasja na glasovanje s kvalificirano večino v Svetu in brez temeljite reforme Pogodb zdi mogoče, da bi se morale države članice v prihodnje zateči k določbam o okrepljenem sodelovanju, da bi obravnavale skupne težave in dosegle skupne cilje; |
| --- | --- |

L.

ker se brez uporabe premostitvenih klavzul za prehod s soglasja na glasovanje s kvalificirano večino v Svetu in brez temeljite reforme Pogodb zdi mogoče, da bi se morale države članice v prihodnje zateči k določbam o okrepljenem sodelovanju, da bi obravnavale skupne težave in dosegle skupne cilje;

| M. | ker je za nemoteno izvajanje okrepljenega sodelovanja pomembno, da se oblikuje seznam vprašanj, ki jih je treba obravnavati, in zagotovi časovni načrt za učinkovito delovanje okrepljenega sodelovanja, ki bo v skladu z besedilom in duhom Pogodb; |
| --- | --- |

M.

ker je za nemoteno izvajanje okrepljenega sodelovanja pomembno, da se oblikuje seznam vprašanj, ki jih je treba obravnavati, in zagotovi časovni načrt za učinkovito delovanje okrepljenega sodelovanja, ki bo v skladu z besedilom in duhom Pogodb;

Splošne ugotovitve

| 1. | je zaskrbljen nad tem, da okrepljeno sodelovanje ni povsem odpravilo potrebe po rešitvah v obliki medvladnih podskupin zunaj Pogodb, ki negativno vplivajo na doslednost uporabe pravnega okvira EU in tako vodijo do neustreznega demokratičnega nadzora, čeprav ponuja rešitev za skupne težave z izkoriščanjem institucionalne strukture Unije in tako zmanjšuje upravne stroške za sodelujoče države članice; |
| --- | --- |

1.

| 2. | verjame, da je treba ohraniti enotni institucionalni okvir EU, da bi se dosegli njeni skupni cilji in zagotovilo načelo enakosti vseh državljanov; vztraja, da je treba ohraniti metodo Skupnosti ali Unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da okrepljeno sodelovanje v nasprotju z medvladnimi pogodbami zagotavlja orodje za reševanje težav, ki ni le zakonito, ampak tudi priročno, saj temelji na določbah Pogodb in deluje v okviru institucionalne strukture Unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da okrepljeno sodelovanje zaradi svoje narave zadnjega sredstva očitno postaja vse pomembnejše in prinaša oprijemljive rezultate, čeprav se od svoje uvedbe v Amsterdamski pogodbi ni veliko uporabljalo; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ugotavlja, da se na podlagi obstoječih izkušenj okrepljeno sodelovanje najpogosteje pojavlja na področjih, ki jih ureja posebni zakonodajni postopek, za katerega je potrebno soglasje, in se je do sedaj večinoma uporabljalo na področju pravosodja in notranjih zadev; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da je bil doslej postopek sodelovanja in izvajanja okrepljenega sodelovanja precej dolgotrajen, zlasti zaradi nejasne opredelitve razumnega roka, da bi ugotovili, da potrebnega števila glasov ni mogoče doseči in da ni močne politične volje za hitrejši napredek; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ugotavlja, da je utegnilo pomanjkanje jasnih operativnih smernic za oblikovanje in upravljanje okrepljenega sodelovanja, na primer veljavne zakonodaje za skupne institucije ali postopkov za prenehanje že obstoječega sodelovanja, zmanjšati verjetnost vzpostavitve okrepljenega sodelovanja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opozarja, da samodejna vključitev okrepljenega sodelovanja v pravni red ni predvidena, čeprav ima koristi od institucionalnega in pravnega reda Unije; |
| --- | --- |

8.

| 9. | meni, da je okrepljeno sodelovanje še vedno uspešno orodje za reševanje težav na ravni Unije in orodje za preseganje nekaterih institucionalnih ovir, čeprav se nikoli ne obravnava kot najboljša možnost; |
| --- | --- |

9.

| 10. | meni, da je treba odgovoriti na isti sklop vprašanj, da bi se okrepljeno sodelovanje učinkovito izvajalo in organiziralo, ne glede na področje politike, na katero se nanaša, ali njegovo obliko; |
| --- | --- |

10.

Priporočila

| 11. | zato predlaga, da je treba odgovoriti na mnoga vprašanja in upoštevati časovni načrt, ki je naveden spodaj, da bi zagotovili nemoteno in učinkovito izvajanje okrepljenega sodelovanja; |
| --- | --- |

11.

Postopek odločanja

| 12. | poudarja, da mora politična spodbuda za okrepljeno sodelovanje priti iz držav članic, vendar morajo razprave o njegovi vsebini temeljiti na predlogu Komisije; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opozarja, da daje člen 225 PDEU Parlamentu pravico do kvazizakonodajne pobude, ki jo je treba razlagati kot možnost, da Parlament sproži okrepljeno sodelovanje na podlagi predloga Komisije, za katerega v mandatu dveh zaporednih predsedstev Sveta ni bilo mogoče doseči dogovora z rednim postopkom odločanja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | meni, da bi bilo treba ugotoviti, da Unija kot celota v skladu z zahtevo iz člena 20 PEU ne more doseči ciljev takega sodelovanja, če v obdobju dveh zaporednih predsedstev Sveta v tej instituciji ni bil dosežen bistveni napredek; |
| --- | --- |

14.

| 15. | priporoča, da bi morale zahteve držav članic za vzpostavitev okrepljenega sodelovanja načeloma temeljiti na ciljih, ki so vsaj tako ambiciozni kot tisti, ki jih je predstavila Komisija, preden se ugotovi, da Unija kot celota ciljev ne more doseči v razumnem roku; |
| --- | --- |

15.

| 16. | močno priporoča, naj se posebna premostitvena klavzula iz člena 333 PDEU uporabi za prehod s soglasja na glasovanje s kvalificirano večino in s posebnega na redni zakonodajni postopek, takoj ko Svet odobri dogovor o začetku okrepljenega sodelovanja, da bi se preprečile nove blokade, če je pri sodelovanju udeleženih veliko držav članic; |
| --- | --- |

16.

| 17. | meni, da bi moral biti v sklepu o odobritvi okrepljenega sodelovanja določen okvir za odnose z nesodelujočimi državami članicami; meni, da bi morale biti države članice, ki niso udeležene pri okrepljenem sodelovanju, vseeno vključene v razprave o predmetu, na katerega se nanaša; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opozarja, da imata tajništvi Komisije in Sveta pomembno vlogo pri zagotavljanju, da države članice, ki niso udeležene pri okrepljenem sodelovanju, ne bodo zaostajale tako, da bi bila otežena njihova udeležba v poznejši fazi; |
| --- | --- |

18.

Upravljanje

| 19. | priporoča, da Komisija dejavno sodeluje v vseh fazah okrepljenega sodelovanja, od predloga in razprav pa vse do izvajanja okrepljenega sodelovanja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | potrjuje, da bi bilo treba ohraniti enotnost institucij EU in da okrepljeno sodelovanje ne bi smelo privesti do oblikovanja vzporednih institucionalnih ureditev, temveč bi lahko, kjer je to primerno, omogočilo vzpostavitev posebnih organov v pravnem okviru EU brez poseganja v pristojnosti in vlogo institucij in organov Unije; |
| --- | --- |

20.

Parlamentarni nadzor

| 21. | opozarja, da je Parlament pristojen za parlamentarni nadzor okrepljenega sodelovanja; poziva, naj se nacionalni parlamenti in v ustreznih državah članicah regionalni parlamenti poleg Evropskega parlamenta močneje vključijo v demokratični nadzor okrepljenega sodelovanja, če se to nanaša na področja politike, ki so v deljeni pristojnosti; opozarja, da bi bilo mogoče po potrebi in brez poseganja v pristojnosti Parlamenta vzpostaviti medparlamentarni forum, podoben medparlamentarni konferenci v skladu s členom 13 TSCG ter medparlamentarni konferenci za skupno zunanjo in varnostno politiko (SZVP) ter skupno varnostno in obrambno politiko (SVOP); |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da morajo države članice, udeležene v okrepljenem sodelovanju, vključiti tiste regije, ki imajo zakonodajne pristojnosti v zadevah, ki se nanašajo nanje, da bi se spoštovala notranja delitev oblasti in okrepila družbeno legitimnost tega okrepljenega sodelovanja; |
| --- | --- |

22.

| 23. | priporoča, naj ima Parlament večjo vlogo pri okrepljenem sodelovanju, tako da Komisiji predlaga nove oblike sodelovanja na podlagi člena 225 PDEU ter spremlja predloge ali obstoječe sodelovanje; izraža prepričanje, da bi moral biti Parlament vključen v vse faze postopka, namesto da se zgolj pričakuje, da ga bo odobril, in da bi moral prejemati redna poročila in imeti možnost, da poda svoje mnenje o izvajanju okrepljenega sodelovanja; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva Svet, naj s Parlamentom sodeluje v morebitnem prihodnjem postopku okrepljenega sodelovanja, preden Parlament zaprosi za odobritev končnega besedila, da bi se zagotovilo čim večje sodelovanje sozakonodajalcev Unije; |
| --- | --- |

24.

| 25. | vseeno obžaluje, da Svet kljub konstruktivnemu in preudarnemu pristopu Parlamenta k postopku okrepljenega sodelovanja ni pokazal veliko zanimanja za formalno sodelovanje s Parlamentom pred vložitvijo prošnje za odobritev Parlamenta glede končnega besedila, o katerem je bilo doseženo soglasje; |
| --- | --- |

25.

| 26. | meni, da mora Parlament izboljšati svojo notranjo organizacijo na področju okrepljenega sodelovanja; glede tega meni, da bi moral vsak primer okrepljenega sodelovanja spremljati ustrezni stalni odbor, in priporoča, da bi moral poslovnik Parlamenta zato določati, da je mogoče ustanoviti ad-hoc pododbore, v katerih se polnopravno članstvo prednostno dodeli poslancem, izvoljenim v državah članicah, ki so udeležene pri takem okrepljenem sodelovanju; |
| --- | --- |

26.

Proračun

| 27. | meni, da bi morale udeležene države članice kriti odhodke iz poslovanja, povezane z okrepljenim sodelovanjem, če se ti stroški krijejo iz proračuna EU, pa bi jih bilo treba neudeleženim državam članicam povrniti, razen če Svet po posvetovanju s Parlamentom v skladu s členom 332 PDEU odloči, da se tako sodelovanje financira iz proračuna EU, s čimer se ti odhodki vključijo v proračun EU in se zanje torej uporablja letni proračunski postopek; |
| --- | --- |

27.

| 28. | meni, da je treba morebitne dohodke, ki jih ustvarja dejavnost, ki jo ureja okrepljeno sodelovanje, dodeliti za kritje operativnih odhodkov v zvezi z okrepljenim sodelovanjem; |
| --- | --- |

28.

Sodna pristojnost

| 29. | meni, da bi moralo biti okrepljeno sodelovanje v neposredni pristojnosti Sodišča Evropske unije, ne glede na to, da je mogoče uvesti arbitražni postopek ali ustanoviti prvostopenjsko sodišče za reševanje sporov, potrebno za delovanje posameznega primera okrepljenega sodelovanja, razen če Pogodba določa drugače, kar bi moralo biti določeno v pravnem aktu o uvedbi tega okrepljenega sodelovanja; |
| --- | --- |

29.

| 30. | opozarja, da bi moral biti končni arbitražni organ vedno Sodišče Evropske unije, če se za primer okrepljenega sodelovanja zahteva vzpostavitev posebnega arbitražnega mehanizma ali sodišča; |
| --- | --- |

30.

Prilagoditev institucionalne strukture Unije

| 31. | predlaga, naj se na Komisiji ustanovi posebni oddelek za okrepljeno sodelovanje pod vodstvom komisarja, pristojnega za medinstitucionalne odnose, za usklajevanje in racionalizacijo institucionalne priprave pobud za okrepljeno sodelovanje; |
| --- | --- |

31.

| 32. | meni, da mora biti vloga sekretariatov Komisije in Sveta v okviru okrepljenega sodelovanja bolj proaktivna, zato predlaga, naj v sodelovanju z Odborom regij in zlasti z njegovo platformo Evropsko združenje za teritorialno sodelovanje (EZTS) dejavno iščeta področja, na katerih bi bilo okrepljeno sodelovanje koristno za napredek evropskega projekta, ali področja, ki so blizu obstoječim oblikam okrepljenega sodelovanja, da bi se izognili podvajanju ali protislovjem; |
| --- | --- |

32.

Izstop ali izključitev držav članic

| 33. | poudarja, da v Pogodbah ni določb v zvezi z možnostmi izstopa ali izključitve držav članic iz obstoječih primerov okrepljenega sodelovanja, razen iz stalnega strukturnega sodelovanja (PESCO); |
| --- | --- |

33.

| 34. | meni, da bi bilo treba v vseh primerih okrepljenega sodelovanja določiti jasna pravila o izstopu države članice, ki ne želi več sodelovati, in o izključitvi države članice, ki ne izpolnjuje več pogojev za okrepljeno sodelovanje; priporoča, naj se v aktu o uvedbi okrepljenega sodelovanja določijo pogoji za morebitni izstop ali izključitev države članice; |
| --- | --- |

34.

Priporočila za prihodnji razvoj okrepljenega sodelovanja

| 35. | meni, da je treba oblikovati postopek za hitro odobritev okrepljenega sodelovanja na področjih velikega političnega pomena, ki ga je treba izvesti v časovnem okviru, krajšem od obdobja dveh zaporednih predsedstev Sveta; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva države članice, udeležene pri okrepljenem sodelovanju, naj si prizadevajo za vključevanje okrepljenega sodelovanja v pravni red Skupnosti; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Komisijo, naj na podlagi člena 175, tretji odstavek, ali člena 352 PDEU predlaga uredbo za poenostavitev in poenotenje ustreznega pravnega okvira za okrepljeno sodelovanje (na primer vodilna načela o pravu, ki se uporablja za skupne institucije ali izstop članice), s čimer bi se olajšala uvedba tega sodelovanja; |
| --- | --- |

37.

| 38. | predlaga, da bi bilo treba pri naslednjem pregledu Pogodb preučiti možnost vloge regij ali podnacionalnih subjektov pri okrepljenem sodelovanju, kadar se to sodelovanje nanaša na področje izključne pristojnosti zadevne ravni, ob ustreznem spoštovanju nacionalnih ustav; |
| --- | --- |

38.

o

o o

| 39. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

39.

---

(1)  UL C 252, 18.7.2018, str. 215.

(2)  UL C 252, 18.7.2018, str. 201.

(3)  UL C 252, 18.7.2018, str. 235.

(4)  UL C 263, 25.7.2018, str. 125.

(5)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0044.

(6)  Uredba Sveta (EU) št. 1259/2010 z dne 20. decembra 2010 o izvajanju okrepljenega sodelovanja na področju prava, ki se uporablja za razvezo zakonske zveze in prenehanje življenjske skupnosti (UL L 343, 29.12.2010, str. 10).

(7)  Uredba Sveta (EU) 2016/1103 z dne 24. junija 2016 o izvajanju okrepljenega sodelovanja na področju pristojnosti, prava, ki se uporablja, ter priznavanja in izvrševanja odločb na področju premoženjskih razmerij med zakoncema (UL L 183, 8.7.2016, str. 1).

---

| 23.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/22 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/22

---

P8_TA(2019)0078

Izvajanje določb Pogodbe glede pristojnosti Parlamenta za politični nadzor nad Komisijo

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. februarja 2019 o izvajanju določb Pogodbe glede pristojnosti Parlamenta za politični nadzor nad Komisijo (2018/2113(INI))

(2020/C 449/04)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju določb Pogodb, ki se nanašajo na politični nadzor Evropskega parlamenta nad Evropsko komisijo, zlasti členov 14, 17 in 25 Pogodbe o Evropski uniji in členov 121, 159, 161, 175, 190, 225, 226, 230, 233, 234, 249, 290, 291, 319 in 325 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju določb Pogodb, ki se nanašajo na politični nadzor Evropskega parlamenta nad Evropsko komisijo, zlasti členov 14, 17 in 25 Pogodbe o Evropski uniji in členov 121, 159, 161, 175, 190, 225, 226, 230, 233, 234, 249, 290, 291, 319 in 325 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 17 Pogodbe o Evropski uniji, ki Komisijo pooblasti za spodbujanje splošnega interesa Unije in sprejemanje pobud v ta namen, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 17 Pogodbe o Evropski uniji, ki Komisijo pooblasti za spodbujanje splošnega interesa Unije in sprejemanje pobud v ta namen,

| — | ob upoštevanju okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje iz leta 2016 in Medinstitucionalnega sporazuma o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju iz leta 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje iz leta 2016 in Medinstitucionalnega sporazuma o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju iz leta 2013,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2017 o boljšem delovanju Evropske unije z izkoriščanjem potenciala Lizbonske pogodbe (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2017 o boljšem delovanju Evropske unije z izkoriščanjem potenciala Lizbonske pogodbe (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2017 o morebitnem razvoju in prilagoditvi institucionalne ureditve Evropske unije (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2017 o morebitnem razvoju in prilagoditvi institucionalne ureditve Evropske unije (2),

| — | ob upoštevanju svojega sklepa z dne 7. februarja 2018 o reviziji Okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo, zlasti odstavkov 2 in 8, v katerih se ponovno potrdi, da postopek imenovanja vodilnih kandidatov (Spitzenkandidaten) vključuje uspešno ustavno in politično prakso, ki odraža medinstitucionalno ravnotežje iz Pogodb (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega sklepa z dne 7. februarja 2018 o reviziji Okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo, zlasti odstavkov 2 in 8, v katerih se ponovno potrdi, da postopek imenovanja vodilnih kandidatov (Spitzenkandidaten) vključuje uspešno ustavno in politično prakso, ki odraža medinstitucionalno ravnotežje iz Pogodb (3),

| — | ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 16. aprila 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta o podrobnih določbah o uresničevanju pravice Evropskega parlamenta do preiskave in razveljavitvi Sklepa 95/167/ES, Euratom, ESPJ Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (4) ter potekajočih medinstitucionalnih pogajanj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 16. aprila 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta o podrobnih določbah o uresničevanju pravice Evropskega parlamenta do preiskave in razveljavitvi Sklepa 95/167/ES, Euratom, ESPJ Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (4) ter potekajočih medinstitucionalnih pogajanj,

| — | ob upoštevanju poročila evropskega varuha človekovih pravic o sejah in pregledu dokumentov – skupni pritožbi 488/2018/KR in 514/2018/KR o imenovanju novega generalnega sekretarja Komisije ter priporočila v zvezi s tema zadevama, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila evropskega varuha človekovih pravic o sejah in pregledu dokumentov – skupni pritožbi 488/2018/KR in 514/2018/KR o imenovanju novega generalnega sekretarja Komisije ter priporočila v zvezi s tema zadevama,

| — | ob upoštevanju Poslovnika, vključno s členom 52, ter člena 1(1)(e) in Priloge 3 sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku odobritve samoiniciativnih poročil, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Poslovnika, vključno s členom 52, ter člena 1(1)(e) in Priloge 3 sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku odobritve samoiniciativnih poročil,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve in mnenja Odbora za proračunski nadzor (A8-0033/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve in mnenja Odbora za proračunski nadzor (A8-0033/2019),

| A. | ker ima Parlament kot zakonodajno telo v institucionalnem okviru Unije, določenem v Pogodbah, nalogo, da izvaja politični nadzor nad Komisijo; |
| --- | --- |

A.

ker ima Parlament kot zakonodajno telo v institucionalnem okviru Unije, določenem v Pogodbah, nalogo, da izvaja politični nadzor nad Komisijo;

| B. | ker ima Parlament na voljo vrsto instrumentov, da Komisijo pozove k odgovornosti, kot so predlog nezaupnice (člen 17 PEU in člen 234 PDEU), možnost, da predsednika Komisije pozove, da posameznemu komisarju izreče nezaupanje (člen 118 Poslovnika Parlamenta), pravica do preiskave (člen 226 PDEU), pristojnost nadzora nad delegiranimi in izvedbenimi akti (člena 290 in 291 PDEU), pravica, da postavlja ustna in pisna vprašanja (člen 230(2) PDEU), in pravica, da proti Komisiji sproži sodne postopke zaradi vprašanja zakonitosti (člen 263 PDEU) ali zaradi opustitve ukrepanja; |
| --- | --- |

B.

ker ima Parlament na voljo vrsto instrumentov, da Komisijo pozove k odgovornosti, kot so predlog nezaupnice (člen 17 PEU in člen 234 PDEU), možnost, da predsednika Komisije pozove, da posameznemu komisarju izreče nezaupanje (člen 118 Poslovnika Parlamenta), pravica do preiskave (člen 226 PDEU), pristojnost nadzora nad delegiranimi in izvedbenimi akti (člena 290 in 291 PDEU), pravica, da postavlja ustna in pisna vprašanja (člen 230(2) PDEU), in pravica, da proti Komisiji sproži sodne postopke zaradi vprašanja zakonitosti (člen 263 PDEU) ali zaradi opustitve ukrepanja;

| C. | ker ima Parlament poleg tega celo vrsto orodij za nadzor upravljanja, s katerimi lahko proaktivno vpliva na evropsko politično agendo; |
| --- | --- |

C.

ker ima Parlament poleg tega celo vrsto orodij za nadzor upravljanja, s katerimi lahko proaktivno vpliva na evropsko politično agendo;

| D. | ker je proračun najpomembnejše orodje za doseganje ciljev in strategij Evropske unije, zato je proračunski nadzor izjemno pomemben; |
| --- | --- |

D.

ker je proračun najpomembnejše orodje za doseganje ciljev in strategij Evropske unije, zato je proračunski nadzor izjemno pomemben;

| E. | ker postopek imenovanja vodilnih kandidatov odraža medinstitucionalno ravnotežje med Parlamentom in Komisijo in je utrdil in okrepil povezavo med tema institucijama, kar je privedlo do večje politizacije Komisije, zaradi česar bi bilo treba povečati parlamentarni nadzor nad njenimi izvršilnimi nalogami; |
| --- | --- |

E.

ker postopek imenovanja vodilnih kandidatov odraža medinstitucionalno ravnotežje med Parlamentom in Komisijo in je utrdil in okrepil povezavo med tema institucijama, kar je privedlo do večje politizacije Komisije, zaradi česar bi bilo treba povečati parlamentarni nadzor nad njenimi izvršilnimi nalogami;

| F. | ker člen 17 PEU določa, da predsednika Komisije izvoli Parlament na predlog voditeljev držav in vlad EU ob upoštevanju izidov evropskih volitev in posvetovanj s Parlamentom; ker člen 17 PEU določa tudi, da bi bilo treba enak postopek uporabiti tudi v primeru, če bi Parlament zavrnil predlaganega kandidata, vključno s posvetovanjem s Parlamentom; |
| --- | --- |

F.

ker člen 17 PEU določa, da predsednika Komisije izvoli Parlament na predlog voditeljev držav in vlad EU ob upoštevanju izidov evropskih volitev in posvetovanj s Parlamentom; ker člen 17 PEU določa tudi, da bi bilo treba enak postopek uporabiti tudi v primeru, če bi Parlament zavrnil predlaganega kandidata, vključno s posvetovanjem s Parlamentom;

| G. | ker morajo vsi kandidati za komisarje pred nastopom funkcije kolegija komisarjev opraviti predstavitev pred Parlamentom in ker lahko Parlament ves čas mandata pregleduje zaveze in prednostne naloge, ki so jih izrazili kandidati med predstavitvami za svoje imenovanje ter oceni, ali zaradi osebnih ozadij izpolnjujejo zahteve, ki jih nalaga urad; |
| --- | --- |

G.

ker morajo vsi kandidati za komisarje pred nastopom funkcije kolegija komisarjev opraviti predstavitev pred Parlamentom in ker lahko Parlament ves čas mandata pregleduje zaveze in prednostne naloge, ki so jih izrazili kandidati med predstavitvami za svoje imenovanje ter oceni, ali zaradi osebnih ozadij izpolnjujejo zahteve, ki jih nalaga urad;

| H. | ker ima Parlament v skladu s Pogodbama pravico, da glasuje o predlogu nezaupnice o delu Komisije kot celote, ne more pa izreči nezaupnice posameznemu komisarju; |
| --- | --- |

H.

ker ima Parlament v skladu s Pogodbama pravico, da glasuje o predlogu nezaupnice o delu Komisije kot celote, ne more pa izreči nezaupnice posameznemu komisarju;

| I. | ker bi moral Parlament kljub kolektivni odgovornosti kolegija komisarjev zagotavljati učinkovit politični nadzor nad delom vsakega posameznega komisarja; |
| --- | --- |

I.

ker bi moral Parlament kljub kolektivni odgovornosti kolegija komisarjev zagotavljati učinkovit politični nadzor nad delom vsakega posameznega komisarja;

| J. | ker je nedavno imenovanje novega generalnega sekretarja Komisije sprožilo velike pomisleke glede vloge in političnega vpliva visokih uradnikov Komisije; |
| --- | --- |

J.

ker je nedavno imenovanje novega generalnega sekretarja Komisije sprožilo velike pomisleke glede vloge in političnega vpliva visokih uradnikov Komisije;

| K. | ker bo treba izvesti nov postopek, ki bo upošteval pravila za zasedbo delovnega mesta generalnega sekretarja Komisije, ko bodo leta 2019 imenovani novi predsednik Komisije in novi komisarji; |
| --- | --- |

K.

ker bo treba izvesti nov postopek, ki bo upošteval pravila za zasedbo delovnega mesta generalnega sekretarja Komisije, ko bodo leta 2019 imenovani novi predsednik Komisije in novi komisarji;

| L. | ker ima Komisija v skladu s Pogodbo obveznost, da Parlamentu redno poroča, in sicer: vsako leto o splošnih dejavnostih Unije (člen 249 PDEU); vsaka tri leta o uporabi določb o nediskriminaciji in državljanstvu Unije (člen 25 PDEU); o rezultatih večstranskega nadzora ekonomske politike (člen 121(5) PDEU); vsaka tri leta o napredku, doseženem na področju socialne politike (člena 159 in 161 PDEU); vsaka tri leta o napredku, doseženem pri uresničevanju ekonomske, socialne in teritorialne kohezije (člen 175 PDEU); vsako leto o raziskovalnih dejavnostih v Uniji (člen 190 PDEU); vsako leto o boju proti goljufijam (člen 325 PDEU) in v primeru, da vodi pogajanja s tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami (člen 207 PDEU); |
| --- | --- |

L.

ker ima Komisija v skladu s Pogodbo obveznost, da Parlamentu redno poroča, in sicer: vsako leto o splošnih dejavnostih Unije (člen 249 PDEU); vsaka tri leta o uporabi določb o nediskriminaciji in državljanstvu Unije (člen 25 PDEU); o rezultatih večstranskega nadzora ekonomske politike (člen 121(5) PDEU); vsaka tri leta o napredku, doseženem na področju socialne politike (člena 159 in 161 PDEU); vsaka tri leta o napredku, doseženem pri uresničevanju ekonomske, socialne in teritorialne kohezije (člen 175 PDEU); vsako leto o raziskovalnih dejavnostih v Uniji (člen 190 PDEU); vsako leto o boju proti goljufijam (člen 325 PDEU) in v primeru, da vodi pogajanja s tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami (člen 207 PDEU);

| M. | ker mora poleg tega Komisija, kar zadeva sekundarno zakonodajo, pregledati in oceniti različne direktive in uredbe ter poročati o ugotovitvah; |
| --- | --- |

M.

ker mora poleg tega Komisija, kar zadeva sekundarno zakonodajo, pregledati in oceniti različne direktive in uredbe ter poročati o ugotovitvah;

| N. | ker je Parlament s sprejetjem Okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo pridobil še en vzvod, s katerim lahko vpliva na zakonodajni program, ki ga vsako leto predlaga Komisija v svojem delovnem programu; |
| --- | --- |

N.

ker je Parlament s sprejetjem Okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo pridobil še en vzvod, s katerim lahko vpliva na zakonodajni program, ki ga vsako leto predlaga Komisija v svojem delovnem programu;

| O. | ker je Parlament s sprejetjem Lizbonske pogodbe postal resnični sozakonodajalec na proračunskem področju in ima nalogo, da Komisiji podeli razrešnico za izvrševanje proračuna; |
| --- | --- |

O.

ker je Parlament s sprejetjem Lizbonske pogodbe postal resnični sozakonodajalec na proračunskem področju in ima nalogo, da Komisiji podeli razrešnico za izvrševanje proračuna;

| P. | ker je z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe razširil svoj vpliv in nadzira tudi zunanje politike, saj je pridobil pooblastilo, da izda soglasje pri sklenitvi mednarodnih sporazumov, in ga mora zato Komisija v vseh fazah pogajanj o teh sporazumih nemudoma in izčrpno obveščati (člen 218 PDEU in člen 50 PEU); |
| --- | --- |

P.

ker je z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe razširil svoj vpliv in nadzira tudi zunanje politike, saj je pridobil pooblastilo, da izda soglasje pri sklenitvi mednarodnih sporazumov, in ga mora zato Komisija v vseh fazah pogajanj o teh sporazumih nemudoma in izčrpno obveščati (člen 218 PDEU in člen 50 PEU);

| Q. | ker so pogoji, pod katerimi so potekala pogajanja z Združenim kraljestvom o izstopu Združenega kraljestva iz Evropske unije, zgledni, kar zadeva njihovo preglednost in vključenost Parlamenta; |
| --- | --- |

Q.

ker so pogoji, pod katerimi so potekala pogajanja z Združenim kraljestvom o izstopu Združenega kraljestva iz Evropske unije, zgledni, kar zadeva njihovo preglednost in vključenost Parlamenta;

| R. | ker se med delegiranimi in izvedbenimi akti zelo razlikuje obseg pravic Parlamenta do nadzora; ker ima Parlament pravico do vložitve veta na delegirani akt in/ali do preklica pooblastila, v primeru izvedbenih aktov pa ima precej manjši vpliv; |
| --- | --- |

R.

ker se med delegiranimi in izvedbenimi akti zelo razlikuje obseg pravic Parlamenta do nadzora; ker ima Parlament pravico do vložitve veta na delegirani akt in/ali do preklica pooblastila, v primeru izvedbenih aktov pa ima precej manjši vpliv;

| S. | ker je pojem izvršilne oblasti EU zaradi sedanje institucionalne strukture Unije in nenatančne opredelitve izvršilne oblasti v Pogodbah zapleten in razdrobljen med evropsko, nacionalno in regionalno ravnjo; |
| --- | --- |

S.

ker je pojem izvršilne oblasti EU zaradi sedanje institucionalne strukture Unije in nenatančne opredelitve izvršilne oblasti v Pogodbah zapleten in razdrobljen med evropsko, nacionalno in regionalno ravnjo;

| T. | ker je tesnejše sodelovanje Evropskega parlamenta ter nacionalnih in regionalnih parlamentov v skladu s svojimi ustavnimi pristojnostmi in s členom 10(2) PEU ključnega pomena, da se bo obravnavalo vprašanje parlamentarnega nadzora izvršilnih funkcij pri izvajanju evropske zakonodaje; |
| --- | --- |

T.

ker je tesnejše sodelovanje Evropskega parlamenta ter nacionalnih in regionalnih parlamentov v skladu s svojimi ustavnimi pristojnostmi in s členom 10(2) PEU ključnega pomena, da se bo obravnavalo vprašanje parlamentarnega nadzora izvršilnih funkcij pri izvajanju evropske zakonodaje;

| U. | ker sta preglednost in močna vključenost Parlamenta v pogajanja z Združenim kraljestvom pozitivno vplivali na njihov izid in ustvarili ozračje zaupanja in enotnosti ter bi zato morali služiti kot navdih za prihodnje mednarodna pogajanja; |
| --- | --- |

U.

ker sta preglednost in močna vključenost Parlamenta v pogajanja z Združenim kraljestvom pozitivno vplivali na njihov izid in ustvarili ozračje zaupanja in enotnosti ter bi zato morali služiti kot navdih za prihodnje mednarodna pogajanja;

Glavne ugotovitve

| 1. | opozarja, da je nadzor nad organi EU ena od glavnih nalog Evropskega parlamenta in da je odgovornost Komisije Parlamentu temeljno načelo delovanja EU in notranjega demokratičnega nadzora; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da Parlament ne izkorišča vseh instrumentov političnega nadzora nad izvršilno oblastjo, za kar obstaja več razlogov, nekateri so povezani z institucionalno strukturo Unije, nekateri pa so na primer posledica spreminjajoče se medinstitucionalne dinamike, zaradi katere je nekatere instrumente težko uporabljati ali pa niso dovolj učinkoviti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | priznava potencial in uspešno izvedbo postopka imenovanja vodilnih kandidatov, pri čemer imajo vsi evropski državljani neposredno besedo pri izbiri predsednika Komisije, tako da glasujejo za seznam, ki ga vodi njihov prednostni kandidat; zato odločno podpira nadaljevanje te prakse za prihodnje evropske volitve in spodbuja vse politične sile, naj sodelujejo v tem postopku; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opozarja, da zaradi tesnejše politične povezave med Parlamentom in Komisijo, ki je posledica postopka imenovanja vodilnih kandidatov, parlamentarni nadzor nad Komisijo ne bi smel biti milejši; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opozarja, da je prag za predlog nezaupnice, določen v Pogodbah, ohraniti učinkovito uporabo tega instrumenta v resnih primerih; priznava, da možnost predloga nezaupnice kot v večini parlamentarnih demokracij običajno deluje odvračilno; v okviru prihodnje spremembe Pogodb kljub temu predlaga, da se preučijo možnosti, da se primerno zniža prag, pri čemer se ohrani institucionalno ravnotežje, predvideno v Pogodbah; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da je politizacija Komisije neposredna posledica sprememb, uvedenih z Lizbonsko pogodbo; ugotavlja, da te spremembe niso vključevale sprejetja določb, na podlagi katerih bi bilo mogoče posameznega komisarja pozvati k odgovornosti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | globoko obžaluje dejstvo, da Komisija po besedah varuha človekovih pravic pri imenovanju generalnega sekretarja ni ravnala v skladu z besedilom ali duhom ustreznih pravil; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opozarja, da izvršilna oblast EU v Pogodbah ni jasno opredeljena in da se pristojnost institucij na različnih področjih politike razlikuje glede na to, ali gre za področje deljene ali izključne pristojnosti Unije; |
| --- | --- |

8.

| 9. | meni, da je treba uvesti pravi dvodomni zakonodajni sistem, ki bo vključeval Svet in Parlament, Komisija pa bo opravljala funkcijo izvršilne veje oblasti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da vlogo Parlamenta pri nadzoru nad izvršilno vejo oblasti dopolnjujejo podobne pristojnosti nacionalnih parlamentov v zvezi z njihovo izvršilno vejo oblasti, ko gre za evropske zadeve; meni, da je taka odgovornost temelj vloge domov nacionalnih parlamentov v Evropski uniji; |
| --- | --- |

10.

| 11. | meni, da Parlament težje izvaja funkcijo nadzora nad izvršilno oblastjo v skladu s členom 14 PEU, včasih pa je sploh ne more izvajati, saj ni jasnega seznama pristojnosti in politik Unije, poleg tega so pristojnosti večplastno porazdeljene med evropskimi, nacionalnimi in regionalnimi izvršilnimi vejami oblasti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | želi spomniti, da Evropski svet na podlagi Pogodb nima zakonodajnih funkcij ali pravice do zakonodajne pobude; je zaskrbljen, ker je Evropski svet v zadnjih letih v nasprotju z duhom in besedilom Pogodb sprejel številne pomembne politične odločitve zunaj okvira Pogodb, kar pomeni, da Parlament ni imel dejanskega nadzora nad njimi, s čimer se spodkopava demokratična odgovornost, ki je bistvena za tovrstne evropske politike; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opozarja, da ima Parlament v skladu s Pogodbo pomembna pooblastila za politični nadzor v okviru letnega proračunskega postopka in postopka podelitve razrešnice; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opozarja, da je razrešnica letni politični postopek, ki zagotavlja naknadni demokratični nadzor nad izvrševanjem proračuna Evropske unije s strani Komisije pod njeno odgovornostjo in v sodelovanju z državami članicami; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da se je postopek razrešnice izkazal za močno orodje, ki je vplivalo na pozitivni razvoj proračunskega sistema EU, finančno poslovodenje, oblikovanje programa in način opredelitve in izvajanja politik EU, hkrati pa prispevalo k povečanju politične moči Parlamenta; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da člen 318 PDEU dodaja nov instrument v zbirko orodij za razrešnico: oceno financ Unije glede na dosežene rezultate; |
| --- | --- |

16.

| 17. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da ni pravih pravnih sankcij, če se Parlament odloči, da Komisiji ne podeli razrešnice; kljub temu meni, da zavrnitev podelitve razrešnice ne daje močnega političnega signala, saj pomeni, da Parlament nima zadostnega zaupanja v odgovornost Komisije, zato ne bi smela ostati brez odgovora Komisije, temveč bi morala voditi k uvedbi dokončnih nadaljnjih ukrepov za izboljšanje razmer; |
| --- | --- |

17.

| 18. | obžaluje, da ni lojalnega sodelovanja s Svetom, zato ni mogoče pregledati proračuna Sveta prek institucionalne prakse proračunske razrešnice Parlamenta, in da ta položaj resno krši obveznosti iz Pogodbe, v skladu s katerimi Parlament nadzoruje celoten proračun Unije; |
| --- | --- |

18.

| 19. | predlaga, naj se z namenom razširitve pristojnosti Parlamenta za proračunski nadzor na celoten proračun Unije začnejo pogajanja med Svetom, Komisijo in Parlamentom, da se zagotovi pravica Parlamenta do dostopa do informacij o tem, kako Svet izvršuje proračun, bodisi neposredno ali prek Komisije, ter da Svet odgovarja na pisna vprašanja Parlamenta ter se udeležuje predstavitev in razprav o izvrševanju proračuna; meni, da bi moral Parlament, če ta pogajanja niso uspešna, razrešnico podeliti le Komisiji in v splošno razrešnico vključiti ločene resolucije v zvezi z različnimi institucijami, organi in agencijami Unije ter tako zagotoviti, da se noben del proračuna EU ne izvaja brez ustreznega nadzora; |
| --- | --- |

19.

| 20. | želi spomniti, da institucije še niso uresničile zaveze o uvedbi meril za razmejitev uporabe delegiranih in izvedbenih aktov, kljub temu pa se je z medinstitucionalnim sporazumom o boljši pripravi zakonodaje izboljšala preglednost postopka za delegirane akte; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ponovno opozarja, da mora Komisija v skladu s členom 247 finančne uredbe Parlamentu do 31. julija naslednjega proračunskega leta sporočiti celovit sklop finančnih poročil in poročil o odgovornosti, ki bodo vključevali zlasti končne konsolidirane računovodske izkaze, letno poročilo o upravljanju in uspešnosti ter oceno financ Unije glede na dosežene rezultate iz člena 318 PDEU; vztraja, da bi moralo letno poročilo o upravljanju in uspešnosti vsebovati oceno vseh preventivnih in popravnih ukrepov, sprejetih zato, da financiranje ne bi postalo podlaga za korupcijo ali nasprotje interesov; |
| --- | --- |

21.

Priporočila

| 22. | predlaga, naj se instrumenti, s katerimi se Komisija pozove k odgovornosti, in instrumenti za nadzor upravljanja združijo, da bodo čim bolj učinkoviti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vztraja, da je treba zagotoviti, utrditi in okrepiti zakonodajna pooblastila in nadzorne pravice Parlamenta, tudi z medinstitucionalnimi sporazumi ter tako, da Komisija uporabi ustrezno pravno podlago; |
| --- | --- |

23.

| 24. | meni, da mora Parlament spremeniti svoje delovne metode, da bi okrepil izvrševanje političnega nadzora nad Komisijo; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisijo, naj resneje upošteva zakonodajne pobude, ki jih začne Parlament v skladu s členom 225 PDEU; poziva naslednjega predsednika Komisije, naj se zaveže temu cilju, in v zvezi s tem pozdravlja izjave vodilnih kandidatov; upa, da bo na podlagi več pobud podan zakonodajni predlog; opozarja, da mora Komisija v skladu s členom 10 medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje nemudoma in podrobno obravnavati zahteve za predloge aktov Unije; |
| --- | --- |

25.

| 26. | izreka pohvalo Komisiji, ker se je pozitivno odzvala na priporočila Parlamenta iz resolucije z dne 16. februarja 2017 o boljšem delovanju Evropske unije z izkoriščanjem potenciala Lizbonske pogodbe; |
| --- | --- |

26.

| 27. | meni, da je treba resno preučiti možnost, da se v okviru prihodnje spremembe Pogodb podeli pravica do zakonodajne pobude, čeprav Parlament v skladu z obstoječimi Pogodbami nima formalne pravice do zakonodajne pobude; |
| --- | --- |

27.

| 28. | spodbuja izmenjavo primerov dobre prakse v zvezi s parlamentarnim nadzorom med nacionalnimi parlamenti, na primer z rednim organiziranjem razprav med posameznimi ministri in specializiranimi odbori v nacionalnih parlamentih pred sejami Sveta in po njih ter v ustreznem roku in okviru tudi s komisarji, pa tudi srečanja Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov; spodbuja vzpostavitev redne izmenjave uradnikov institucij in uslužbencev političnih skupin med administracijo Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov, Evropskim odborom regij in organi regij držav članic, ki imajo zakonodajne pristojnosti; |
| --- | --- |

28.

| 29. | meni, da bi ustanovitev letnega evropskega tedna omogočila poslancem Evropskega parlamenta in komisarjem, zlasti podpredsednikom, pristojnim za grozde, da bi v vseh nacionalnih parlamentarnih skupščinah razpravljali o evropski agendi in jo pojasnjevali, skupaj s poslanci in predstavniki civilne družbe; meni, da bi lahko ta pobuda okrepila demokratično odgovornost Komisije, ki jo zahteva Lizbonska pogodba; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Parlament, naj poveča zmogljivost za nadzor priprave in izvajanja delegiranih in izvedbenih aktov; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pozdravlja sedanja prizadevanja treh institucij, da določijo jasna merila za določitev, kako naj se uporabljajo delegirani in izvedbeni akti; poziva k čimprejšnji uporabi teh meril; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva nacionalne in po potrebi regionalne parlamente, naj povečajo svojo zmogljivost za nadzor izvršilne oblasti, ko odločajo ali predlagajo predpise o izvajanju ali prenosu evropske zakonodaje; |
| --- | --- |

32.

| 33. | meni, da je treba pri prihodnji spremembi Pogodb izboljšati instrumente, da bodo morali posamezni komisarji ves čas svojega mandata odgovarjati Parlamentu, kar v omejenem obsegu že vsebujejo določbe v okvirnem sporazumu o odnosih med Evropskim parlamentom in Komisijo; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva Komisijo in Svet, naj v skladu z načelom lojalnega sodelovanja vzpostavita politični dialog o predlogu uredbe Parlamenta o pravici do preiskave, da se Parlamentu dodelijo učinkovita pooblastila, ki mu omogočajo izvajanje tega osnovnega parlamentarnega instrumenta za nadzor nad izvršilno vejo oblasti, kar je nujno potrebno v parlamentarnih sistemih po vsem svetu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | je prepričan, da so parlamentarna vprašanja uporabno orodje nadzora; meni, da je treba zato natančno oceniti kakovost odgovorov Komisije na vprašanja poslancev ter število in kakovost teh vprašanj; |
| --- | --- |

35.

| 36. | meni, da je čas za vprašanja pomemben element parlamentarnega nadzora nad izvršilno oblastjo; prosi konferenco predsednikov, naj čas za vprašanja v skladu s členom 129 Poslovnika ponovno uvrsti na dnevni red plenarnega zasedanja; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ponovno poziva Komisijo, naj pregleda svoje administrativne postopke za imenovanje generalnega sekretarja, generalnih direktorjev in direktorjev, da se zagotovi, da se bodo izbrali najboljši kandidati, in sicer na čim bolj pregleden način in ob upoštevanju enakih možnosti; |
| --- | --- |

37.

o

o o

| 38. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, nacionalnim parlamentom držav članic in Evropskemu odboru regij. |
| --- | --- |

38.

---

(1)  UL C 252, 18.7.2018, str. 215.

(2)  UL C 252, 18.7.2018, str. 201.

(3)  UL C 463, 21.12.2018, str. 89.

(4)  UL C 443, 22.12.2017, str. 39.

---

| 23.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/28 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/28

---

P8_TA(2019)0079

Izvajanje Listine Evropske unije o temeljnih pravicah v institucionalnem okviru EU

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. februarja 2019 o izvajanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah v institucionalnem okviru EU (2017/2089(INI))

(2020/C 449/05)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju členov 2, 3, 6, 7, 9, 10, 11, 21, 23 in 49 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter členov 8, 9, 10, 11, 12, 15, 16, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 67(1), 258, 263, 267 in 352 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2, 3, 6, 7, 9, 10, 11, 21, 23 in 49 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter členov 8, 9, 10, 11, 12, 15, 16, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 67(1), 258, 263, 267 in 352 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (EKČP) in sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (EKČP) in sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju memoranduma o soglasju med Svetom Evrope in Evropsko unijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju memoranduma o soglasju med Svetom Evrope in Evropsko unijo,

| — | ob upoštevanju mnenj in seznama meril Beneške komisije za pravno državo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj in seznama meril Beneške komisije za pravno državo,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah, Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah ter Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah, Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah ter Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (Istanbulske konvencije) in svoje resolucije z dne 12. septembra 2017 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi, s strani Evropske unije, Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (Istanbulske konvencije) in svoje resolucije z dne 12. septembra 2017 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi, s strani Evropske unije, Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. marca 2007 o spoštovanju Listine o temeljnih pravicah v zakonodajnih predlogih Komisije: metodologija sistematičnega in strogega nadzora (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. marca 2007 o spoštovanju Listine o temeljnih pravicah v zakonodajnih predlogih Komisije: metodologija sistematičnega in strogega nadzora (2),

| — | ob upoštevanju svojih letnih resolucij o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih letnih resolucij o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2016 s priporočili Komisiji o uvedbi mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2016 s priporočili Komisiji o uvedbi mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2017 o evropskem stebru socialnih pravic (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2017 o evropskem stebru socialnih pravic (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. septembra 2017 o preglednosti, odgovornosti in integriteti v institucijah EU (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. septembra 2017 o preglednosti, odgovornosti in integriteti v institucijah EU (5),

| — | ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (6),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 168/2007 z dne 15. februarja 2007 o ustanovitvi Agencije Evropske unije za temeljne pravice (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 168/2007 z dne 15. februarja 2007 o ustanovitvi Agencije Evropske unije za temeljne pravice (7),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. aprila 2005 z naslovom Spoštovanje Listine o temeljnih pravicah v zakonodajnih predlogih Komisije – Metodologija za sistematičen in strog nadzor (COM(2005)0172), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. aprila 2005 z naslovom Spoštovanje Listine o temeljnih pravicah v zakonodajnih predlogih Komisije – Metodologija za sistematičen in strog nadzor (COM(2005)0172),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 29. aprila 2009 o praktičnem delovanju metodologije za sistematičen in strog nadzor spoštovanja Listine o temeljnih pravicah (COM(2009)0205), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 29. aprila 2009 o praktičnem delovanju metodologije za sistematičen in strog nadzor spoštovanja Listine o temeljnih pravicah (COM(2009)0205),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. oktobra 2010 z naslovom Strategija za učinkovito izvajanje Listine o temeljnih pravicah v Evropski uniji (COM(2010)0573), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. oktobra 2010 z naslovom Strategija za učinkovito izvajanje Listine o temeljnih pravicah v Evropski uniji (COM(2010)0573),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 6. maja 2011 o operativnih smernicah za upoštevanje temeljnih pravic v oceni učinka Komisije (SEC(2011)0567), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 6. maja 2011 o operativnih smernicah za upoštevanje temeljnih pravic v oceni učinka Komisije (SEC(2011)0567),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije ter visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 12. decembra 2011 z naslovom Človekove pravice in demokracija v središču zunanjega delovanja EU – za učinkovitejši pristop (COM(2011)0886), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije ter visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 12. decembra 2011 z naslovom Človekove pravice in demokracija v središču zunanjega delovanja EU – za učinkovitejši pristop (COM(2011)0886),

| — | ob upoštevanju strateškega okvira in akcijskega načrta EU za človekove pravice in demokracijo z dne 25. junija 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateškega okvira in akcijskega načrta EU za človekove pravice in demokracijo z dne 25. junija 2012,

| — | ob upoštevanju smernic Sveta z dne 20. januarja 2015 o metodoloških fazah za preverjanje združljivosti predlogov pripravljalnih teles Sveta s temeljnimi pravicami, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic Sveta z dne 20. januarja 2015 o metodoloških fazah za preverjanje združljivosti predlogov pripravljalnih teles Sveta s temeljnimi pravicami,

| — | ob upoštevanju smernic za pripravljalna telesa Sveta z naslovom Združljivost s temeljnimi pravicami, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic za pripravljalna telesa Sveta z naslovom Združljivost s temeljnimi pravicami,

| — | ob upoštevanju poročila predsedstva Sveta o seminarju z dne 13. maja 2016 z naslovom Uporaba Listine EU o temeljnih pravicah v nacionalnih politikah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila predsedstva Sveta o seminarju z dne 13. maja 2016 z naslovom Uporaba Listine EU o temeljnih pravicah v nacionalnih politikah,

| — | ob upoštevanju smernic Komisije z dne 19. maja 2015 o analizi učinkov človekovih pravic v ocenah učinka o pobudah v trgovinski politiki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic Komisije z dne 19. maja 2015 o analizi učinkov človekovih pravic v ocenah učinka o pobudah v trgovinski politiki,

| — | ob upoštevanju letnih poročil Komisije o uporabi Listine EU o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnih poročil Komisije o uporabi Listine EU o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju letnih kolokvijev Komisije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnih kolokvijev Komisije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije z dne 20. septembra 2016 v združenih zadevah C-8/15 P do C-10/15 P, Ledra Advertising Ltd proti Evropski komisiji in Evropski centralni banki (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije z dne 20. septembra 2016 v združenih zadevah C-8/15 P do C-10/15 P, Ledra Advertising Ltd proti Evropski komisiji in Evropski centralni banki (8),

| — | ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije z dne 6. novembra 2018 v združenih zadevah C-569/16 in C-570/16 Stadt Wuppertal proti Marii Elisabethi Bauer in Volker Willmeroth proti Martini Broßonn (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije z dne 6. novembra 2018 v združenih zadevah C-569/16 in C-570/16 Stadt Wuppertal proti Marii Elisabethi Bauer in Volker Willmeroth proti Martini Broßonn (9),

| — | ob upoštevanju mnenja 2/13 Sodišča Evropske unije z dne 18. decembra 2014 o pristopu Evropske unije k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja 2/13 Sodišča Evropske unije z dne 18. decembra 2014 o pristopu Evropske unije k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (10),

| — | ob upoštevanju mnenja 4/2018 Agencije Evropske unije za temeljne pravice z dne 24. septembra 2018 z naslovom Challenges and opportunities for the implementation of the Charter of Fundamental Rights (Izzivi in priložnosti za izvajanje Listine o temeljnih pravicah), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja 4/2018 Agencije Evropske unije za temeljne pravice z dne 24. septembra 2018 z naslovom Challenges and opportunities for the implementation of the Charter of Fundamental Rights (Izzivi in priložnosti za izvajanje Listine o temeljnih pravicah),

| — | ob upoštevanju letnih poročil o temeljnih pravicah Agencije Evropske unije za temeljne pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnih poročil o temeljnih pravicah Agencije Evropske unije za temeljne pravice,

| — | ob upoštevanju priročnika Agencije za temeljne pravice iz oktobra 2018 z naslovom Applying the Charter of Fundamental Rights of the European Union in law and policymaking at national level – Guidance (Uporaba Listine Evropske unije o temeljnih pravicah v pravu in oblikovanju politik na nacionalni ravni – smernice), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priročnika Agencije za temeljne pravice iz oktobra 2018 z naslovom Applying the Charter of Fundamental Rights of the European Union in law and policymaking at national level – Guidance (Uporaba Listine Evropske unije o temeljnih pravicah v pravu in oblikovanju politik na nacionalni ravni – smernice),

| — | ob upoštevanju gradiva za boljše pravno urejanje, zlasti dokumenta št. 28: Temeljne svoboščine in človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju gradiva za boljše pravno urejanje, zlasti dokumenta št. 28: Temeljne svoboščine in človekove pravice,

| — | ob upoštevanju člena 38 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 38 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja generalnega sekretarja Sveta Evrope z dne 2. decembra 2016 o pobudi Evropske unije za vzpostavitev evropskega stebra socialnih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja generalnega sekretarja Sveta Evrope z dne 2. decembra 2016 o pobudi Evropske unije za vzpostavitev evropskega stebra socialnih pravic,

| — | ob upoštevanju dokumenta nizozemske delegacije konference COSAC o preglednosti v EU iz novembra 2017 z naslovom Opening up closed doors: Making the EU more transparent for its citizens (Odpiranje zaprtih vrat: Večja preglednost EU za njene državljane) in dopisa delegacij konference COSAC institucijam EU z dne 20. decembra 2017 o preglednosti političnega odločanja v EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta nizozemske delegacije konference COSAC o preglednosti v EU iz novembra 2017 z naslovom Opening up closed doors: Making the EU more transparent for its citizens (Odpiranje zaprtih vrat: Večja preglednost EU za njene državljane) in dopisa delegacij konference COSAC institucijam EU z dne 20. decembra 2017 o preglednosti političnega odločanja v EU,

| — | ob upoštevanju študij The Implementation of the Charter of Fundamental Rights in the EU institutional framework (Izvajanje Listine o temeljnih pravicah v institucionalnem okviru EU) z dne 22. novembra 2016, The interpretation of Article 51 of the EU Charter of Fundamental Rights: the Dilemma of Stricter or Broader Application of the Charter to National Measures (Razlaga člena 51 Listine EU o temeljnih pravicah: dilema strožje ali širše uporabe Listine pri nacionalnih ukrepih) z dne 15. februarja 2016 in The European Social Charter in the context of implementation of the EU Charter of Fundamental Rights (Evropska socialna listina v okviru izvajanja Listine EU o temeljnih pravicah) z dne 12. januarja 2016, ki jih je objavil Generalni direktorat EP za notranjo politiko Unije (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študij The Implementation of the Charter of Fundamental Rights in the EU institutional framework (Izvajanje Listine o temeljnih pravicah v institucionalnem okviru EU) z dne 22. novembra 2016, The interpretation of Article 51 of the EU Charter of Fundamental Rights: the Dilemma of Stricter or Broader Application of the Charter to National Measures (Razlaga člena 51 Listine EU o temeljnih pravicah: dilema strožje ali širše uporabe Listine pri nacionalnih ukrepih) z dne 15. februarja 2016 in The European Social Charter in the context of implementation of the EU Charter of Fundamental Rights (Evropska socialna listina v okviru izvajanja Listine EU o temeljnih pravicah) z dne 12. januarja 2016, ki jih je objavil Generalni direktorat EP za notranjo politiko Unije (11),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, člena 1(1)(e) in Priloge 3 sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku odobritve samoiniciativnih poročil, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, člena 1(1)(e) in Priloge 3 sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku odobritve samoiniciativnih poročil,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve ter mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, stališča Odbora za pravice žensk in enakost spolov v obliki predlogov sprememb ter mnenja Odbora za peticije (A8-0051/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve ter mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, stališča Odbora za pravice žensk in enakost spolov v obliki predlogov sprememb ter mnenja Odbora za peticije (A8-0051/2019),

| A. | ker je Listina Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina) z Lizbonsko pogodbo v pravnem okviru EU dobila status primarne zakonodaje in enako pravno težo kot Pogodbi; |
| --- | --- |

A.

ker je Listina Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina) z Lizbonsko pogodbo v pravnem okviru EU dobila status primarne zakonodaje in enako pravno težo kot Pogodbi;

| B. | ker se v poročilu ne ocenjujejo posamezne pravice iz Listine, ampak izvajanje Listine kot instrumenta primarnega prava; |
| --- | --- |

B.

ker se v poročilu ne ocenjujejo posamezne pravice iz Listine, ampak izvajanje Listine kot instrumenta primarnega prava;

| C. | ker so socialne določbe bistveni del Listine in pravne strukture Unije; ker je treba zagotoviti spoštovanje in poudariti pomen temeljnih pravic po vsej Uniji; |
| --- | --- |

C.

ker so socialne določbe bistveni del Listine in pravne strukture Unije; ker je treba zagotoviti spoštovanje in poudariti pomen temeljnih pravic po vsej Uniji;

| D. | ker so temeljne pravice, priznane z Listino, po mnenju Sodišča v središču pravne strukture EU in ker je spoštovanje teh pravic potrebni pogoj za zakonitost aktov EU; |
| --- | --- |

D.

ker so temeljne pravice, priznane z Listino, po mnenju Sodišča v središču pravne strukture EU in ker je spoštovanje teh pravic potrebni pogoj za zakonitost aktov EU;

| E. | ker Listina v skladu z zahtevami mednarodnega prava o človekovih pravicah in svojega člena 51 vključuje tako negativne (nekršenje) kot pozitivne (dejavno spodbujanje) obveznosti, ki jih je treba izpolnjevati v enaki meri, da bi bile določbe Listine v celoti operativne; |
| --- | --- |

E.

ker Listina v skladu z zahtevami mednarodnega prava o človekovih pravicah in svojega člena 51 vključuje tako negativne (nekršenje) kot pozitivne (dejavno spodbujanje) obveznosti, ki jih je treba izpolnjevati v enaki meri, da bi bile določbe Listine v celoti operativne;

| F. | ker je v členu 51 Listine opisano področje uporabe Listine glede na spoštovanje načela subsidiarnosti in ob upoštevanju pristojnosti držav članic in Unije ter spoštovanju omejitev teh pristojnosti, dodeljenih Uniji v Pogodbah; |
| --- | --- |

F.

ker je v členu 51 Listine opisano področje uporabe Listine glede na spoštovanje načela subsidiarnosti in ob upoštevanju pristojnosti držav članic in Unije ter spoštovanju omejitev teh pristojnosti, dodeljenih Uniji v Pogodbah;

| G. | ker člen 51(2) Listine jasno določa, da se z Listino področje uporabe prava Unije ne širi preko pristojnosti Unije ali se določajo nove pristojnosti ali naloge Unije ali spreminjajo pristojnosti in naloge, določene v Pogodbah; |
| --- | --- |

G.

ker člen 51(2) Listine jasno določa, da se z Listino področje uporabe prava Unije ne širi preko pristojnosti Unije ali se določajo nove pristojnosti ali naloge Unije ali spreminjajo pristojnosti in naloge, določene v Pogodbah;

| H. | ker institucije, organe, urade in agencije Unije Listina vedno zavezuje, tudi kadar delujejo zunaj pravnega okvira EU; |
| --- | --- |

H.

ker institucije, organe, urade in agencije Unije Listina vedno zavezuje, tudi kadar delujejo zunaj pravnega okvira EU;

| I. | ker se v skladu s členom 51 določbe Listine za države članice uporabljajo samo takrat, kadar te izvajajo pravo EU, ker je zaradi nejasnih omejitev te zahteve težko opredeliti, ali in kako se Listina pravilno uporablja; |
| --- | --- |

I.

ker se v skladu s členom 51 določbe Listine za države članice uporabljajo samo takrat, kadar te izvajajo pravo EU, ker je zaradi nejasnih omejitev te zahteve težko opredeliti, ali in kako se Listina pravilno uporablja;

| J. | ker potencial socialnih in ekonomskih pravic iz Listine še ni ustrezno izkoriščen; ker ob upoštevanju mnenja generalnega sekretarja Sveta Evrope spoštovanje socialnih pravic ni le etična in pravna obveznost, ampak tudi ekonomska nujnost; |
| --- | --- |

J.

ker potencial socialnih in ekonomskih pravic iz Listine še ni ustrezno izkoriščen; ker ob upoštevanju mnenja generalnega sekretarja Sveta Evrope spoštovanje socialnih pravic ni le etična in pravna obveznost, ampak tudi ekonomska nujnost;

| K. | ker je v členu 6 PEU poudarjeno tudi, da temeljne pravice, kakor jih zagotavlja Evropska konvencija o človekovih pravicah, predstavljajo splošna načela prava Unije; |
| --- | --- |

K.

ker je v členu 6 PEU poudarjeno tudi, da temeljne pravice, kakor jih zagotavlja Evropska konvencija o človekovih pravicah, predstavljajo splošna načela prava Unije;

| L. | ker se člen 151 PDEU sklicuje na temeljne socialne pravice, kot so pravice iz Evropske socialne listine; |
| --- | --- |

L.

ker se člen 151 PDEU sklicuje na temeljne socialne pravice, kot so pravice iz Evropske socialne listine;

| M. | ker je v študiji z dne 22. novembra 2016 o izvajanju Listine EU o temeljnih pravicah v institucionalnem okviru EU (12) med drugim obravnavan pomen Listine za dejavnosti Komisije v okviru Pogodbe o ustanovitvi evropskega mehanizma za stabilnost (Pogodba o EMS) in evropskega semestra; ker se pri ekonomskem upravljanju Unije premalo pozornosti posveča socialnim pravicam, navedenim v Listini; ker je treba te pravice obravnavati kot prave temeljne pravice; |
| --- | --- |

M.

ker je v študiji z dne 22. novembra 2016 o izvajanju Listine EU o temeljnih pravicah v institucionalnem okviru EU (12) med drugim obravnavan pomen Listine za dejavnosti Komisije v okviru Pogodbe o ustanovitvi evropskega mehanizma za stabilnost (Pogodba o EMS) in evropskega semestra; ker se pri ekonomskem upravljanju Unije premalo pozornosti posveča socialnim pravicam, navedenim v Listini; ker je treba te pravice obravnavati kot prave temeljne pravice;

| N. | ker so se pravice iz Listine še okrepile z zavezo v evropskem stebru socialnih pravic, da se zagotovijo nove in učinkovitejše pravice za državljane na področju enakih možnosti in dostopa do trga dela, poštenih delovnih pogojev ter socialne zaščite in vključenosti; |
| --- | --- |

N.

ker so se pravice iz Listine še okrepile z zavezo v evropskem stebru socialnih pravic, da se zagotovijo nove in učinkovitejše pravice za državljane na področju enakih možnosti in dostopa do trga dela, poštenih delovnih pogojev ter socialne zaščite in vključenosti;

| O. | ker je enakost spolov temeljna vrednota EU, opredeljena v Pogodbah EU in Listini; ker člen 8 PDEU določa vključevanje načela enakosti spolov in navaja, da si Unija v vseh svojih dejavnostih prizadeva odpraviti neenakosti in spodbujati enakost med moškimi in ženskami; |
| --- | --- |

O.

ker je enakost spolov temeljna vrednota EU, opredeljena v Pogodbah EU in Listini; ker člen 8 PDEU določa vključevanje načela enakosti spolov in navaja, da si Unija v vseh svojih dejavnostih prizadeva odpraviti neenakosti in spodbujati enakost med moškimi in ženskami;

| P. | ker je preglednost zakonodajnih postopkov in postopkov odločanja EU logična posledica pravice do dobrega upravljanja iz člena 41 Listine ter bistven pogoj, da lahko državljani ocenjujejo in ustrezno spremljajo, kako institucije EU izvajajo Listino; |
| --- | --- |

P.

ker je preglednost zakonodajnih postopkov in postopkov odločanja EU logična posledica pravice do dobrega upravljanja iz člena 41 Listine ter bistven pogoj, da lahko državljani ocenjujejo in ustrezno spremljajo, kako institucije EU izvajajo Listino;

| Q. | ker bi institucije, organi, uradi in agencije Unije s spodbujanjem širokega razpona pravic iz Listine – od državljanskih in političnih do socialnih in ekonomskih pravic ter pravic tretje generacije – zagotovili ključno spodbudo za razvoj evropske javne sfere ter vzpostavitev oprijemljive oblike koncepta evropskega državljanstva in participativne razsežnosti EU iz Pogodb; |
| --- | --- |

Q.

ker bi institucije, organi, uradi in agencije Unije s spodbujanjem širokega razpona pravic iz Listine – od državljanskih in političnih do socialnih in ekonomskih pravic ter pravic tretje generacije – zagotovili ključno spodbudo za razvoj evropske javne sfere ter vzpostavitev oprijemljive oblike koncepta evropskega državljanstva in participativne razsežnosti EU iz Pogodb;

| R. | ker je Agencija Evropske unije za temeljne pravice (FRA) v svojih mnenjih o izboljšanju dostopa do pravnih sredstev na področju podjetništva in človekovih pravic na ravni EU (13) ter o izzivih in priložnostih za izvajanje Listine o temeljnih pravicah navedla več priporočil za učinkovito izvajanje Listine o temeljnih pravicah (14); |
| --- | --- |

R.

ker je Agencija Evropske unije za temeljne pravice (FRA) v svojih mnenjih o izboljšanju dostopa do pravnih sredstev na področju podjetništva in človekovih pravic na ravni EU (13) ter o izzivih in priložnostih za izvajanje Listine o temeljnih pravicah navedla več priporočil za učinkovito izvajanje Listine o temeljnih pravicah (14);

| S. | ker člen 24 Listine določa pravice otrok, javne organe in zasebne ustanove pa obvezuje, da prednostno upoštevajo otrokove koristi; |
| --- | --- |

S.

ker člen 24 Listine določa pravice otrok, javne organe in zasebne ustanove pa obvezuje, da prednostno upoštevajo otrokove koristi;

| T. | ker je v členu 14 Listine poudarjena pravica vsakega otroka do brezplačnega izobraževanja; |
| --- | --- |

T.

ker je v členu 14 Listine poudarjena pravica vsakega otroka do brezplačnega izobraževanja;

Krepitev vključevanja Listine v zakonodajne postopke in postopke odločanja

| 1. | je trdno prepričan, da je bila strategija Komisije za učinkovito izvajanje Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (COM(2010)0573) prvi ukrep po začetku veljavnosti Listine, a jo je nujno treba posodobiti; pozdravlja letna poročila Komisije o uporabi Listine ter poziva k pregledu te strategije, sicer pripravljene leta 2010, da bi jo posodobili in upoštevali nove izzive in institucionalno stvarnost, zlasti po izstopu Združenega kraljestva iz EU; |
| --- | --- |

1.

| 2. | priznava, da so institucije EU naredile več pomembnih korakov za vključevanje Listine v zakonodajne postopke in postopke odločanja EU; ugotavlja, da je glavna naloga Listine zagotoviti, da bo zakonodaja EU v celoti v skladu s pravicami in načeli iz te listine, ter priznava težave pri dejavnem spodbujanju teh načel in pravic ter njihovem uresničevanju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da je pomembno, da se pri vseh zakonodajnih predlogih Unije spoštujejo temeljne pravice iz Listine; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opozarja, da so postopki, ki so jih vzpostavile institucije EU za ocenjevanje skladnosti zakonodajnih predlogov z Listino, predvsem notranje narave; poziva, naj se omogočijo okrepljene oblike posvetovanja, ocen učinka, tudi specifične ocene učinka na enakost spolov, in pravnega nadzora s sodelovanjem neodvisnih strokovnjakov za temeljne pravice; poziva Komisijo, naj spodbuja strukturirano in regulirano sodelovanje z organi za človekove pravice, kot so Agencija za temeljne pravice, Evropski inštitut za enakost spolov in ustrezni organi Sveta Evrope in Organizacije Združenih narodov ter organizacije civilne družbe, ki delujejo na tem področju, kadar lahko zakonodajni dosje potencialno spodbuja temeljne pravice ali nanje negativno vpliva; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisijo, Svet in Parlament, naj revidirajo Uredbo (ES) št. 168/2007, da bo lahko Agencija za temeljne pravice na lastno pobudo izdajala nezavezujoča mnenja o osnutkih zakonodaje EU in da bi spodbudili sistematična posvetovanja s to agencijo; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisijo, druge institucije EU ter nacionalne in regionalne vlade držav članic, naj se v zvezi s temeljnimi pravicami posvetujejo z Agencijo za temeljne pravice; |
| --- | --- |

6.

| 7. | priznava bistveno vlogo Agencije za temeljne pravice pri ocenjevanju skladnosti z Listino in pozdravlja delo, ki ga opravlja agencija; spodbuja Agencijo za temeljne pravice, naj še naprej svetuje institucijam EU in državam članicam o izboljšanju kulture temeljnih pravic v Uniji ter jih pri tem podpira; pozdravlja nedavno sprejeto strategijo Agencije za temeljne pravice za obdobje 2018–2022; |
| --- | --- |

7.

| 8. | je seznanjen z interaktivnim spletnim orodjem Clarity, ki ga je razvila Agencija, da bi omogočila preprosto ugotavljanje najprimernejšega nesodnega organa s področja človekovih pravic za posamezna vprašanja na področju temeljnih pravic; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisijo, naj zagotovi celovite ocene učinka, in sicer naj uravnoteženo ocenjuje ekonomske, socialne in okoljske posledice ter spremeni svojo odločitev o razdelitvi dejavnikov o temeljnih pravicah v okviru ocene učinkov na obstoječe tri kategorije – gospodarske, socialne in okoljske učinke – ter oblikuje dve posebni kategoriji „učinki na temeljne pravice“ in „ocena učinka na enakost spolov“, da bi zagotovila upoštevanje vseh vidikov temeljnih pravic; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisijo, naj na ravni Unije uvede sistematični ukrep, s katerim bo spoštovala in izpolnjevala določbe Listine ter zagotavljala prilagajanje prava Unije glede na pravne spremembe in spremembe sodne prakse v mednarodnem pravu o človekovih pravicah; pri tem ponovno poziva Komisijo, naj pripravi predlog za uresničitev resolucije Parlamenta z dne 25. oktobra 2016 s priporočili Komisiji o uvedbi mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice, (15) ki bi omogočal sistematično preverjanje sprememb v institucijah in organih EU in v državah članicah, pri katerih bi bilo treba ukrepati za zaščito in uresničevanje pravic, svoboščin in načel Listine; zlasti predlaga, da pogojev v okviru københavnskih meril glede temeljnih pravic ne bi enostavno uporabljali samo v času pristopnega procesa, temveč bi države članice redno ocenjevali glede na izpolnjevanje teh meril; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ugotavlja, da ima tudi varuh človekovih pravic pomembno vlogo pri zagotavljanju spoštovanja temeljnih pravic v okviru Listine, ne le kar zadeva člen 41 o pravici do dobrega upravljanja, temveč je treba upoštevati, da je dobro upravljanje temelj za zagotavljanje drugih temeljnih pravic; želi spomniti na vzorno delo varuhinje človekovih pravic med drugim na področju preglednosti in svobode obveščanja, pa tudi na posebno poročilo o agenciji Frontex (16) v tem parlamentarnem obdobju, ki zlasti obravnava pravice prosilcev za azil in migrantov do pritožbe; |
| --- | --- |

11.

| 12. | razume, da bo sodna praksa vplivala na področje uporabe Listine in da je to treba upoštevati; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva zakonodajalca EU, naj priznata izid sodbe Splošnega sodišča z dne 22. marca 2018 (zadeva T-540/15) o dostopu do dokumentov v okviru trialogov (17) in naj ustrezno ravnata; vztraja, da je treba med institucijami EU povečati preglednost in dostop do dokumentov, da bi vzpostavili učinkovitejše medinstitucionalno sodelovanje in odgovornost pri zadevah, povezanih s temeljnimi pravicami; odločno poziva Svet, naj čim prej obravnava pomisleke glede preglednosti svojega postopka odločanja in dostopa do dokumentov v skladu z ustreznimi priporočili evropske varuhinje človekovih pravic; |
| --- | --- |

13.

Vključevanje načel Listine v politike EU

| 14. | opozarja, da oblikovanje politik EU temelji na načelih in ciljih iz členov 2, 3, 4, 5 in 6 PEU, pri čemer je treba v celoti upoštevati in izvajati zahteve v splošnih določbah v delu I naslova II PDEU; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva institucije EU, naj okrepijo izvajanje vključevanja načela enakosti spolov v vse dejavnosti EU z namenom boja proti diskriminaciji na podlagi spola in spodbujanja enakosti spolov; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ponovno potrjuje, da morajo vsi pravni akti, ki jih sprejme EU, v celoti spoštovati vse določbe Listine, tudi njene socialne določbe. poudarja, da je v pravni okvir EU za ekonomsko in monetarno politiko pomembno vključiti izrecno sklicevanje na Listino; v zvezi s tem opozarja, da uporaba medvladnih ureditev institucij EU ne odvezuje obveznosti, da ocenijo skladnost takih instrumentov s pravom EU, vključno z Listino; |
| --- | --- |

16.

| 17. | meni, da je bistveno, da Unija odločno poveča lastno udeležbo pri uveljavljanju vseh pravic iz Listine, tudi socialnih pravic; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisijo, naj bo postopek evropskega semestra, vključno z letnim pregledom rasti in priporočili za posamezne države, skladen z normativnimi elementi socialnih pravic v Listini; |
| --- | --- |

18.

| 19. | podpira uvedbo strogih in doslednih določb o temeljnih pravicah v operativna besedila osnutkov uredb o ustanovitvi skladov EU; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisijo in Svet, naj makroekonomske odločitve sprejemata ob upoštevanju ocen temeljnih pravic na podlagi vseh državljanskih, političnih in socialnih pravic, ki jih zagotavljajo instrumenti evropskega in mednarodnega prava o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisijo, naj preuči, kateri ukrepi so potrebni za pristop Evropske unije k Evropski socialni listini, in predlaga časovni okvir za uresničitev tega cilja; |
| --- | --- |

21.

| 22. | opozarja, da je na podlagi pristojnosti, določenih v Pogodbah, predvsem odgovornost držav članic, da socialno politiko izvajajo v praksi, s čimer prispevajo k učinkovitosti in oprijemljivemu izrazu socialnih določb iz Listine; vendar ponovno poziva, naj se pri morebitni reviziji Pogodb vanje vključi socialni protokol, da bi tako okrepili temeljne socialne pravice v zvezi z ekonomskimi svoboščinami; |
| --- | --- |

22.

| 23. | je seznanjen z dejansko ključno, toda neformalno vlogo Euroskupine pri ekonomskem upravljanju euroobmočja, ter z morebitnim vplivom njenih odločitev na oblikovanje politik, pri čemer pa za protiutež ni ustreznih mehanizmov demokratične odgovornosti in sodnega nadzora; opominja člane na njihove horizontalne obveznosti, ki izhajajo iz členov 2 in 6 PEU ter iz Listine; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva Komisijo in Evropsko centralno banko, naj pri opravljanju svojih nalog v okviru evropskega mehanizma za stabilnost, tudi pri svoji posojilni praksi, v celoti spoštujeta Listino ob upoštevanju sodne prakse Sodišča; |
| --- | --- |

24.

| 25. | opozarja, da mora delovanje Unije na mednarodnem prizorišču voditi načela iz člena 21(1) PEU; je prepričan, da popolno spoštovanje in spodbujanje izvajanja določb Listine v Uniji predstavlja merilo za ocenjevanje legitimnosti in verodostojnosti ravnanja Unije v mednarodnih odnosih, med drugim tudi v okviru procesa širitve v skladu s členom 49 PEU; |
| --- | --- |

25.

| 26. | je seznanjen z omejeno pristojnostjo Sodišča Evropske unije na področju skupne zunanje in varnostne politike ter svari pred morebitnim omejevanjem pravice do učinkovitega pravnega sredstva, ki jo zagotavlja Listina; |
| --- | --- |

26.

| 27. | opozarja institucije EU na njihove obveznosti glede človekovih pravic na področju uporabe Listine, tudi v trgovinski politiki; spodbuja Komisijo, naj pred zaključkom vsakršnih trgovinskih pogajanj izvede posebne ocene učinka na človekove pravice in se pri tem sklicuje na vodilna načela Združenih narodov o ocenah učinkov trgovinskih in naložbenih sporazumov na človekove pravice; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ponovno opozarja, da sta tako v Pogodbah kot v Listini omenjena varstvo narodnih manjšin in diskriminacija na podlagi jezika; poziva h konkretnim upravnim ukrepom v institucijah EU, s katerimi bi nacionalne vlade spodbudili k iskanju trajnih rešitev in spodbujanju kulture jezikovne raznolikosti v državah članicah, ki ne bo omejena zgolj na uradne jezike EU; |
| --- | --- |

28.

| 29. | opozarja na obveznost iz člena 6 PEU o pristopu k Evropski konvenciji o človekovih pravicah; poziva Komisijo, naj sprejme potrebne ukrepe za odpravo pravnih ovir, ki preprečujejo sklenitev pristopnega procesa, predloži nov osnutek o pristopu Unije k Evropski konvenciji o človekovih pravicah in pripravi pozitivne rešitve za zadržke, na katere je opozorilo Sodišče Evropske unije v mnenju št. 2/13 z dne 18. decembra 2014; meni, da bi z zaključkom tega postopka uvedli dodatne zaščitne ukrepe za temeljne pravice državljanov in prebivalcev Unije in zagotovili dodaten mehanizem za uveljavljanje človekovih pravic, natančneje možnost vložitve pritožbe pri Evropskemu sodišču za človekove pravice v zvezi s kršitvijo človekovih pravic zaradi delovanja institucije EU ali države članice, ki izvaja pravo EU, če kršitev sodi na področje uporabe Evropske konvencije o človekovih pravicah; poleg tega meni, da bo sodna praksa Evropskega sodišča za človekove pravice poleg sodne prakse Sodišča Evropske unije na tem področju še dodatno okrepila sedanje in prihodnje delovanje Unije za spoštovanje in spodbujanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin na področju državljanskih svoboščin, pravosodja in notranjih zadev; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva, naj se horizontalna direktiva za boj proti diskriminaciji (18) sprejme brez odlašanja, da se s konkretno zakonodajo EU nadalje zagotovijo temeljne pravice v EU; |
| --- | --- |

30.

Listina in agencije EU

| 31. | opozarja na možnost nekaterih agencij EU, da državam članicam ponudijo podporo pri izpolnjevanju njihovih dolžnosti, ki izhajajo iz Listine, tako da pogosto delujejo kot operativna povezava med EU in nacionalnimi okviri; poudarja, da je mogoče to nalogo učinkovito izvajati le z vzpostavitvijo celovito razvite prakse na področju temeljnih pravic v agencijah, ki delujejo na področju pravosodja in notranjih zadev in/ali katerih dejavnosti bi lahko vplivale na pravice in načela, ki izhajajo iz Listine, pri čemer se upoštevajo notranje in zunanje razsežnosti varstva in spodbujanja temeljnih pravic; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva ustrezne agencije EU, naj si bolj prizadevajo za izvajanje načel enakosti spolov iz Listine, tudi tako, da vse institucije in agencije EU izvajajo politiko ničelne strpnosti do vseh oblik spolnega nasilja ter fizičnega ali psihičnega nadlegovanja; poziva vse institucije in agencije EU, naj v celoti izvajajo resolucijo Parlamenta z dne 26. oktobra 2017 o boju proti spolnemu nadlegovanju in zlorabam v EU (19); |
| --- | --- |

32.

| 33. | je seznanjen z raznoliko paleto politik in instrumentov, ki so jih za uresničevanje svojih obveznosti na področju temeljnih pravic razvile nekatere agencije, zaradi česar je izvajanje zelo različno; poudarja, da je treba spodbujati sodelovanje znotraj agencij EU ter strukturiran dialog z neodvisnimi strokovnjaki za človekove pravice, pa tudi nadgraditi obstoječe dobre prakse, da bi še bolj razvili skupen in okrepljen okvir človekovih pravic; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva agencije EU, ki delujejo na področju pravosodja in notranjih zadev in/ali tiste agencije, katerih dejavnosti bi lahko vplivale na pravice in načela, ki izhajajo iz Listine, naj sprejmejo notranje strategije o temeljnih pravicah in spodbujajo redna usposabljanja o teh pravicah in Listini za svoje osebje na vseh ravneh; |
| --- | --- |

34.

| 35. | obžaluje, da številne uredbe o ustanovitvi agencij EU ne vsebujejo izrecnega sklicevanja na Listino; poziva sozakonodajalca, naj pri pripravi ali reviziji uredb ali sklepov o ustanovitvi agencij po potrebi zapolnita to vrzel, hkrati pa naj ob upoštevanju mandata in posebnosti vsake agencije določita dodaten operativni mehanizem za skladnost z Listino; |
| --- | --- |

35.

Podpiranje držav članic pri izvajanju Listine na nacionalni ravni

| 36. | opozarja, da sta evropska in nacionalna razsežnost Listine neločljivo povezani ter se dopolnjujeta, da se določbe Listine dosledno uporabljajo v splošnem pravnem okviru EU; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poudarja trajno vrzel v ozaveščenosti o Listini, njenem področju uporabe in stopnji izvajanja med imetniki pravic, ki uživajo njeno zaščito, ter pravnimi strokovnjaki in strokovnjaki za človekove pravice, in hkrati obžaluje, da za odpravo te pomanjkljivosti ni bilo sprejetih več nacionalnih ukrepov; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva Komisijo, naj okrepi svoje dejavnosti ozaveščanja o Listini s polnim sodelovanjem organizacij civilne družbe ter naj spodbuja in financira module usposabljanja v zvezi z Listino za nacionalne sodnike, delavce v pravni stroki in javne uslužbence, ti moduli pa naj bodo namenjeni tudi boljšemu poznavanju politik in prava Unije, med drugim tudi materialnega in procesnega prava, uporabe instrumentov EU za pravosodno sodelovanje, ustreznih primerov sodne prakse Sodišča Evropske unije, pravnega jezika in primerjalnega prava; poleg tega poziva Komisijo, naj državam članicam zagotovi praktične smernice za podporo pri izvajanju Listine na nacionalni ravni; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj poskrbi za vsestransko prepoznavnost priročnika o uporabi Listine Evropske unije o temeljnih pravicah v pravu in oblikovanju politik na nacionalni ravni, ki ga je pred kratkim objavila Agencija za temeljne pravice; |
| --- | --- |

38.

| 39. | spodbuja države članice, naj redno izmenjujejo informacije in izkušnje o uporabi, izvajanju in nadzoru Listine ter vključijo primere dobrih praks, ki so jih že razvile na nacionalni ravni; spodbuja države članice, naj pregledajo postopkovna pravila o pravnem nadzoru in ocenah učinka za zakone z vidika Listine; ugotavlja, da bi se bilo treba pri teh postopkih, enako kot pri nacionalnih instrumentih za človekove pravice, izrecno sklicevati na Listino, s čimer bi bilo manj možnosti, da Listine ne bi upoštevali; |
| --- | --- |

39.

| 40. | opozarja, da lahko pomanjkljiv prenos in neustrezno izvajanje prava EU v državah članicah dejansko vplivata na uveljavljanje temeljnih pravic EU; v tem smislu želi spomniti na vlogo Komisije kot varuhinje pogodb, kar pomeni, da je končno – če ne celo primarno – odgovorna za varstvo temeljnih pravic, po potrebi tudi s pomočjo postopkov za ugotavljanje kršitev; v zvezi s tem poziva k odločnejšemu vodenju glede ustreznega izvajanja zakonodaje EU; |
| --- | --- |

40.

Doslednejšemu razlaganju Listine naproti

| 41. | je prepričan, da različne razlage o uporabi določb Listine v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in držav članic škodijo dodani vrednosti, ki jo ima Listina kot sklop skupnih minimalnih standardov zaščite, ki se uporabljajo horizontalno za vse institucionalne akterje ter politike in dejavnosti, povezane s področjem EU; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poudarja, da vključitev Listine v primarno zakonodajo EU, ne da bi se sočasno razširile pristojnosti Unije in upoštevalo načelo subsidiarnosti iz člena 51, pomeni, da imajo institucije, ki sprejemajo in izvajajo odločitve, novo odgovornost, kar velja tudi za države članice pri izvajanju zakonodaje EU na nacionalni ravni, in da so postale določbe Listine neposredno izvršljive na evropskih in nacionalnih sodiščih; |
| --- | --- |

42.

| 43. | spodbuja institucije EU in države članice, naj dovolijo bolj neposredno uporabo Listine kot celote; |
| --- | --- |

43.

| 44. | obžaluje, da se Republika Poljska in Združeno kraljestvo doslej še nista odločila za odstop od Protokola št. 30 k Pogodbama; |
| --- | --- |

44.

o

o o

| 45. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

45.

---

(1)  UL C 337, 20.9.2018, str. 167.

(2)  UL C 301 E, 13.12.2007, str. 229.

(3)  UL C 215, 19.6.2018, str. 162.

(4)  UL C 242, 10.7.2018, str. 24.

(5)  UL C 337, 20.9.2018, str. 120.

(6)  UL L 145, 31.5.2001, str. 43

(7)  UL L 53, 22.2.2007, str. 1

(8)  ECLI:EU:C:2016:701.

(9)  ECLI:EU:C:2018:871.

(10)  ECLI:EU:C:2014:2454.

(11)  Študija z naslovom The Implementation of the Charter of Fundamental Rights in the EU institutional framework (Izvajanje Listine Evropske unije o temeljnih pravicah v institucionalnem okviru EU), Evropski parlament, Generalni direktorat za notranjo politiko Unije, Tematski sektor C, 22. november 2016; študija z naslovom The interpretation of Article 51 of the EU Charter of Fundamental Rights: the Dilemma of Stricter or Broader Application of the Charter to National Measures (Razlaganje člena 51 Listine EU o temeljnih pravicah: dilema strožje ali širše uporabe Listine pri nacionalnih ukrepih), Generalni direktorat za notranjo politiko Unije, Tematski sektor C, 15. februar 2016, in študija z naslovom The European Social Charter in the context of implementation of the EU Charter of Fundamental Rights (Evropska socialna listina v okviru izvajanja Listine EU o temeljnih pravicah), 12. januar 2016.

(12)  The Implementation of the Charter of Fundamental Rights in the EU institutional framework (Izvajanje Listine Evropske unije o temeljnih pravicah v institucionalnem okviru EU), Evropski parlament, Generalni direktorat za notranjo politiko Unije, Tematski sektor C – Pravice državljanov in ustavne zadeve, 22. november 2016.

(13)  Mnenje FRA 1/2017, 10. april 2017.

(14)  Mnenje FRA 4/2018, 24. september 2018.

(15)  UL C 215, 19.6.2018, str. 162.

(16)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. decembra 2015 o posebnem poročilu Evropskega varuha človekovih pravic o preiskavi na lastno pobudo OI/5/2012/BEH-MHZ v zvezi z agencijo Frontex (UL C 399, 24.11.2017, str. 2.)

(17)  Sodba Splošnega sodišča z dne 22. marca 2018, Emilio de Capitani proti Evropskemu parlamentu, T-540/15, ECLI:EU:T:2018:167.

(18)  Predlog Komisije z dne 2. julija 2008 za Direktivo Sveta o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost (COM(2008)0426).

(19)  UL C 346, 27.9.2018, str. 192.

---

| 23.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/37 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/37

---

P8_TA(2019)0081

Celovita evropska industrijska politika na področju umetne inteligence in robotike

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. februarja 2019 o celoviti evropski industrijski politiki na področju umetne inteligence in robotike (2018/2088(INI))

(2020/C 449/06)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2017 s priporočili Komisiji o pravilih civilnega prava o robotiki (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2017 s priporočili Komisiji o pravilih civilnega prava o robotiki (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. junija 2017 o digitalizaciji evropske industrije (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. junija 2017 o digitalizaciji evropske industrije (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2018 o avtonomnih orožnih sistemih (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2018 o avtonomnih orožnih sistemih (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. septembra 2018 o enakopravnosti jezikov v digitalni dobi (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. septembra 2018 o enakopravnosti jezikov v digitalni dobi (4),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 6. junija 2018 o vzpostavitvi programa za digitalno Evropo za obdobje 2021–2027 (COM(2018)0434), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 6. junija 2018 o vzpostavitvi programa za digitalno Evropo za obdobje 2021–2027 (COM(2018)0434),

| — | Ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2018/1488 z dne 28. septembra 2018 o ustanovitvi Skupnega podjetja za evropsko visokozmogljivostno računalništvo (5), |
| --- | --- |

—

Ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2018/1488 z dne 28. septembra 2018 o ustanovitvi Skupnega podjetja za evropsko visokozmogljivostno računalništvo (5),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za pravne zadeve, Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0019/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za pravne zadeve, Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0019/2019),

| A. | ker imata pregledni in etično zasnovani umetna inteligenca in robotika potencial, da obogatita naše življenje in povečata naše zmogljivosti, tako na ravni posameznika kot za skupno dobro; |
| --- | --- |

A.

ker imata pregledni in etično zasnovani umetna inteligenca in robotika potencial, da obogatita naše življenje in povečata naše zmogljivosti, tako na ravni posameznika kot za skupno dobro;

| B. | ker se umetna inteligenca hitro razvija in ker ima že več let pomembno vlogo v našem vsakdanjem življenju; ker umetna inteligenca in robotika spodbujata inovacije, vodita k novim poslovnim modelom in imata ključno vlogo pri preoblikovanju naših družb in digitalizaciji naših gospodarstev v številnih sektorjih, kot so industrija, zdravstvo, gradbeništvo in promet; |
| --- | --- |

B.

ker se umetna inteligenca hitro razvija in ker ima že več let pomembno vlogo v našem vsakdanjem življenju; ker umetna inteligenca in robotika spodbujata inovacije, vodita k novim poslovnim modelom in imata ključno vlogo pri preoblikovanju naših družb in digitalizaciji naših gospodarstev v številnih sektorjih, kot so industrija, zdravstvo, gradbeništvo in promet;

| C. | ker so zaradi vse večjega vključevanja robotike v človeške sisteme potrebne jasne politične smernice o tem, kako čim bolj izkoristiti prednosti, ki jih prinaša, in čim bolj zmanjšati tveganja za družbo ter zagotoviti varen in uravnotežen razvoj umetne inteligence; |
| --- | --- |

C.

ker so zaradi vse večjega vključevanja robotike v človeške sisteme potrebne jasne politične smernice o tem, kako čim bolj izkoristiti prednosti, ki jih prinaša, in čim bolj zmanjšati tveganja za družbo ter zagotoviti varen in uravnotežen razvoj umetne inteligence;

| D. | ker je umetna inteligenca ena od strateških tehnologij 21. stoletja v Evropi in v svetu, saj v evropsko gospodarstvo prinaša pozitivne spremembe ter omogoča inovacije, produktivnost, konkurenčnost in blaginjo; |
| --- | --- |

D.

ker je umetna inteligenca ena od strateških tehnologij 21. stoletja v Evropi in v svetu, saj v evropsko gospodarstvo prinaša pozitivne spremembe ter omogoča inovacije, produktivnost, konkurenčnost in blaginjo;

| E. | ker približno četrtino vseh industrijskih robotov in polovico vseh robotov za poklicne storitve na svetu proizvedejo evropska podjetja, in ker EU torej že ima pomembna sredstva, na katerih bi morala temeljiti evropska industrijska politika; |
| --- | --- |

E.

ker približno četrtino vseh industrijskih robotov in polovico vseh robotov za poklicne storitve na svetu proizvedejo evropska podjetja, in ker EU torej že ima pomembna sredstva, na katerih bi morala temeljiti evropska industrijska politika;

| F. | ker lahko umetna inteligenca in robotika preoblikujeta različne industrijske panoge ter prispevata k bolj učinkoviti proizvodnji in večji konkurenčnosti evropske industrije ter malih in srednjih podjetij na svetovni ravni; ker so za razvoj umetne inteligence ključnega pomena razpoložljivost obsežnih naborov podatkov in obratov za preizkuse in poskuse; |
| --- | --- |

F.

ker lahko umetna inteligenca in robotika preoblikujeta različne industrijske panoge ter prispevata k bolj učinkoviti proizvodnji in večji konkurenčnosti evropske industrije ter malih in srednjih podjetij na svetovni ravni; ker so za razvoj umetne inteligence ključnega pomena razpoložljivost obsežnih naborov podatkov in obratov za preizkuse in poskuse;

| G. | ker bomo s skupnim pristopom olajšali razvoj tehnologij umetne inteligence v korist družbe in se hkrati spoprijeli z izzivi, ki jih prinašajo te tehnologije, da bi spodbudili inovacije, zvišali kakovost proizvodov in storitev, podprtih z umetno inteligenco, izboljšali izkušnje potrošnikov in njihovo zaupanje v tehnologije umetne inteligence in robotiko ter preprečili razdrobljenost notranjega trga; |
| --- | --- |

G.

ker bomo s skupnim pristopom olajšali razvoj tehnologij umetne inteligence v korist družbe in se hkrati spoprijeli z izzivi, ki jih prinašajo te tehnologije, da bi spodbudili inovacije, zvišali kakovost proizvodov in storitev, podprtih z umetno inteligenco, izboljšali izkušnje potrošnikov in njihovo zaupanje v tehnologije umetne inteligence in robotiko ter preprečili razdrobljenost notranjega trga;

| H. | ker je treba zmogljivost računalništva v Uniji ohraniti na vodilni ravni, saj naj bi to prineslo priložnosti za dobavno industrijo EU in prispevalo k njenemu učinkovitejšemu prenosu tehnološkega razvoja v proizvode in storitve, ki bodo utemeljeni v povpraševanju in aplikacijsko zasnovani, to pa bo vodilo k njihovi uporabi v razširjenih in nastajajočih aplikacijah, podprtih z umetno inteligenco; |
| --- | --- |

H.

ker je treba zmogljivost računalništva v Uniji ohraniti na vodilni ravni, saj naj bi to prineslo priložnosti za dobavno industrijo EU in prispevalo k njenemu učinkovitejšemu prenosu tehnološkega razvoja v proizvode in storitve, ki bodo utemeljeni v povpraševanju in aplikacijsko zasnovani, to pa bo vodilo k njihovi uporabi v razširjenih in nastajajočih aplikacijah, podprtih z umetno inteligenco;

| I. | ker EU nujno potrebuje usklajen pristop na evropski ravni, da bi lahko tekmovala z obsežnimi naložbami tretjih držav, zlasti ZDA in Kitajske; |
| --- | --- |

I.

ker EU nujno potrebuje usklajen pristop na evropski ravni, da bi lahko tekmovala z obsežnimi naložbami tretjih držav, zlasti ZDA in Kitajske;

| J. | ker se je Komisija 25. aprila 2018 (6) zavezala, da bo predlagala evropski pristop na področju umetne inteligence, tako da bo v sodelovanju z deležniki zavezništva za umetno inteligenco – skupine strokovnjakov na tem področju – pripravila osnutek smernic za umetno inteligenco, da bi spodbudila aplikacije in podjetja v Evropi, katerih delovanje temelji na umetni inteligenci; |
| --- | --- |

J.

ker se je Komisija 25. aprila 2018 (6) zavezala, da bo predlagala evropski pristop na področju umetne inteligence, tako da bo v sodelovanju z deležniki zavezništva za umetno inteligenco – skupine strokovnjakov na tem področju – pripravila osnutek smernic za umetno inteligenco, da bi spodbudila aplikacije in podjetja v Evropi, katerih delovanje temelji na umetni inteligenci;

| K. | ker bi bilo treba sedanja pravila in procese pregledati in po potrebi spremeniti, da bi upoštevali umetno inteligenco in robotiko; |
| --- | --- |

K.

ker bi bilo treba sedanja pravila in procese pregledati in po potrebi spremeniti, da bi upoštevali umetno inteligenco in robotiko;

| L. | ker je treba evropski okvir za umetno inteligenco zasnovati ob polnem spoštovanju pravic iz Listine o temeljnih pravicah, zlasti načel varstva podatkov, zasebnosti in varnosti; |
| --- | --- |

L.

ker je treba evropski okvir za umetno inteligenco zasnovati ob polnem spoštovanju pravic iz Listine o temeljnih pravicah, zlasti načel varstva podatkov, zasebnosti in varnosti;

| M. | ker mora biti razvoj umetne inteligence zasnovan tako, da bodo ohranjeni dostojanstvo, avtonomija in samoodločanje posameznika; |
| --- | --- |

M.

ker mora biti razvoj umetne inteligence zasnovan tako, da bodo ohranjeni dostojanstvo, avtonomija in samoodločanje posameznika;

| N. | ker je Parlament v svoji resoluciji z dne 16. februarja 2017 s priporočili Komisiji o pravilih civilnega prava o robotiki pozval Komisijo, naj predlaga celovit pravni okvir za razvoj robotike, vključno z avtonomnimi sistemi in pametnimi avtonomnimi roboti; |
| --- | --- |

N.

ker je Parlament v svoji resoluciji z dne 16. februarja 2017 s priporočili Komisiji o pravilih civilnega prava o robotiki pozval Komisijo, naj predlaga celovit pravni okvir za razvoj robotike, vključno z avtonomnimi sistemi in pametnimi avtonomnimi roboti;

| O. | ker mora biti v razvoj umetne inteligence in robotike vključena družba kot celota; ker pa kljub temu leta 2017 podeželska območja večinoma niso imela možnosti, da bi izkoristila prednosti umetne inteligence, saj 8 % domov nima dostopa do nobenega fiksnega omrežja, 53 % pa jih nima na voljo nobene tehnologije dostopa naslednje generacije (VDSL, kabelskih omrežij s standardom Docsis 3.0 ali FTTP); |
| --- | --- |

O.

ker mora biti v razvoj umetne inteligence in robotike vključena družba kot celota; ker pa kljub temu leta 2017 podeželska območja večinoma niso imela možnosti, da bi izkoristila prednosti umetne inteligence, saj 8 % domov nima dostopa do nobenega fiksnega omrežja, 53 % pa jih nima na voljo nobene tehnologije dostopa naslednje generacije (VDSL, kabelskih omrežij s standardom Docsis 3.0 ali FTTP);

| P. | ker so za razvoj storitev in izdelkov, podprtih z umetno inteligenco, potrebni povezljivost, prosti pretok podatkov in dostopnost podatkov v EU; ker lahko uporaba naprednih tehnik podatkovnega rudarjenja pri proizvodih in storitvah prispeva k bolj kakovostnemu odločanju in s tem boljši izbiri potrošnikov ter večji poslovni uspešnosti; |
| --- | --- |

P.

ker so za razvoj storitev in izdelkov, podprtih z umetno inteligenco, potrebni povezljivost, prosti pretok podatkov in dostopnost podatkov v EU; ker lahko uporaba naprednih tehnik podatkovnega rudarjenja pri proizvodih in storitvah prispeva k bolj kakovostnemu odločanju in s tem boljši izbiri potrošnikov ter večji poslovni uspešnosti;

| Q. | ker lahko tehnološki razvoj pametnih izdelkov in storitev koristi gospodarstvu, ki temelji na znanju in torej na količini, kakovosti in dostopnosti razpoložljivih informacij, ter tako lahko vodi k boljšemu prilagajanju potrebam potrošnikov; |
| --- | --- |

Q.

ker lahko tehnološki razvoj pametnih izdelkov in storitev koristi gospodarstvu, ki temelji na znanju in torej na količini, kakovosti in dostopnosti razpoložljivih informacij, ter tako lahko vodi k boljšemu prilagajanju potrebam potrošnikov;

| R. | ker je kibernetska varnost bistvenega pomena za preprečevanje zlonamerne okvare ali zlorabe podatkov, pri kateri bi se umetna inteligenca uporabila na način, ki bi škodil državljanom ali podjetjem, kar bi spodkopalo zaupanje industrije in potrošnikov vanjo; ker se z razvojem umetne inteligence povečuje zanašanje na sisteme, utemeljene na umetni inteligenci, pri ukrepih in odločitvah, za to pa so potrebni visoki standardi kibernetske odpornosti v EU za zaščito pred kršitvami in napakami, povezanimi s kibernetsko varnostjo; |
| --- | --- |

R.

ker je kibernetska varnost bistvenega pomena za preprečevanje zlonamerne okvare ali zlorabe podatkov, pri kateri bi se umetna inteligenca uporabila na način, ki bi škodil državljanom ali podjetjem, kar bi spodkopalo zaupanje industrije in potrošnikov vanjo; ker se z razvojem umetne inteligence povečuje zanašanje na sisteme, utemeljene na umetni inteligenci, pri ukrepih in odločitvah, za to pa so potrebni visoki standardi kibernetske odpornosti v EU za zaščito pred kršitvami in napakami, povezanimi s kibernetsko varnostjo;

| S. | ker trend vse večje avtomatizacije zahteva, da tisti, ki se ukvarjajo z razvojem in trženjem aplikacij umetne inteligence, upoštevajo varnost in etiko že pri njihovi zasnovi, s čimer priznavajo, da morajo biti pripravljeni nositi pravno odgovornost za kakovost tehnologije, ki jo razvijajo; |
| --- | --- |

S.

ker trend vse večje avtomatizacije zahteva, da tisti, ki se ukvarjajo z razvojem in trženjem aplikacij umetne inteligence, upoštevajo varnost in etiko že pri njihovi zasnovi, s čimer priznavajo, da morajo biti pripravljeni nositi pravno odgovornost za kakovost tehnologije, ki jo razvijajo;

| T. | ker bi morala izgradnja zaupanja vrednega ekosistema za razvoj tehnologije umetne inteligence temeljiti na arhitekturi podatkovne politike; ker to pomeni oblikovanje nemoteno delujočih in poenostavljenih programov za zbiranje in upravljanje podatkov za namene izobraževanja, da bi omogočili razvoj umetne inteligence na številnih področjih, kot so zdravstveni, finančni, biološki, energetski, industrijski, kemijski ali javni sektor; ker bi lahko podatkovno voden ekosistem na področju umetne inteligence vključeval vseevropske pobude za odprte standarde, ki bi temeljile na vzajemnem priznavanju certifikatov in preglednih pravilih interoperabilnosti; |
| --- | --- |

T.

ker bi morala izgradnja zaupanja vrednega ekosistema za razvoj tehnologije umetne inteligence temeljiti na arhitekturi podatkovne politike; ker to pomeni oblikovanje nemoteno delujočih in poenostavljenih programov za zbiranje in upravljanje podatkov za namene izobraževanja, da bi omogočili razvoj umetne inteligence na številnih področjih, kot so zdravstveni, finančni, biološki, energetski, industrijski, kemijski ali javni sektor; ker bi lahko podatkovno voden ekosistem na področju umetne inteligence vključeval vseevropske pobude za odprte standarde, ki bi temeljile na vzajemnem priznavanju certifikatov in preglednih pravilih interoperabilnosti;

| U. | ker uporaba umetne inteligence sama po sebi ne zagotavlja resnice ali pravičnosti, saj je lahko pri načinu zbiranja podatkov in pisanja prisotna pristranskost, ta pa lahko izhaja iz pristranskosti, prisotne v družbi; ker bi morala kakovost podatkov, skupaj z algoritemsko zasnovo in stalnim ponovnim ocenjevanjem, pristranskost preprečiti; |
| --- | --- |

U.

ker uporaba umetne inteligence sama po sebi ne zagotavlja resnice ali pravičnosti, saj je lahko pri načinu zbiranja podatkov in pisanja prisotna pristranskost, ta pa lahko izhaja iz pristranskosti, prisotne v družbi; ker bi morala kakovost podatkov, skupaj z algoritemsko zasnovo in stalnim ponovnim ocenjevanjem, pristranskost preprečiti;

| V. | ker bi bilo treba umetno inteligenco in robotiko razvijati in uporabljati na podlagi pristopa, osredotočenega na človeka, in z namenom podpiranja ljudi na delovnem mestu in doma; ker se umetna inteligenca lahko uporablja tudi za to, da ljudem ni treba opravljati nevarnih del; |
| --- | --- |

V.

ker bi bilo treba umetno inteligenco in robotiko razvijati in uporabljati na podlagi pristopa, osredotočenega na človeka, in z namenom podpiranja ljudi na delovnem mestu in doma; ker se umetna inteligenca lahko uporablja tudi za to, da ljudem ni treba opravljati nevarnih del;

| W. | ker imata nadaljnji razvoj in pogostejša uporaba avtomatiziranega in algoritemskega odločanja nedvomno vpliv na to, kaj posameznik (na primer poslovnež ali internetni uporabnik) in upravni, sodni ali drugi javni organi izberejo kot končno potrošniško, poslovno ali uradno odločitev; ker morajo biti zaščitni mehanizmi ter možnost človeškega nadzora in preverjanja vgrajeni v postopek avtomatiziranega in algoritemskega sprejemanja odločitev; |
| --- | --- |

W.

ker imata nadaljnji razvoj in pogostejša uporaba avtomatiziranega in algoritemskega odločanja nedvomno vpliv na to, kaj posameznik (na primer poslovnež ali internetni uporabnik) in upravni, sodni ali drugi javni organi izberejo kot končno potrošniško, poslovno ali uradno odločitev; ker morajo biti zaščitni mehanizmi ter možnost človeškega nadzora in preverjanja vgrajeni v postopek avtomatiziranega in algoritemskega sprejemanja odločitev;

| X. | ker s strojnim učenjem prihajajo tudi izzivi v zvezi z zagotavljanjem nediskriminacije, predpisanega postopka ter preglednosti in razumljivosti postopkov odločanja; |
| --- | --- |

X.

ker s strojnim učenjem prihajajo tudi izzivi v zvezi z zagotavljanjem nediskriminacije, predpisanega postopka ter preglednosti in razumljivosti postopkov odločanja;

| Y. | ker je umetna inteligenca pomemben instrument za spoprijemanje s svetovnimi družbenimi izzivi in ker bi zato morale države članice v svoji javni politiki spodbujati naložbe, dati na razpolago sredstva za raziskave in razvoj ter odpraviti ovire za razvoj in sprejemanje umetne inteligence; |
| --- | --- |

Y.

ker je umetna inteligenca pomemben instrument za spoprijemanje s svetovnimi družbenimi izzivi in ker bi zato morale države članice v svoji javni politiki spodbujati naložbe, dati na razpolago sredstva za raziskave in razvoj ter odpraviti ovire za razvoj in sprejemanje umetne inteligence;

| Z. | ker so platforme za komercialno uporabo umetne inteligence iz preizkusne faze prešle k dejanski uporabi v zdravstvu, okolju, energetiki in prometu; ker so tehnike strojnega učenja jedro vseh glavnih spletnih platform in aplikacij, ki temeljijo na velepodatkih; |
| --- | --- |

Z.

ker so platforme za komercialno uporabo umetne inteligence iz preizkusne faze prešle k dejanski uporabi v zdravstvu, okolju, energetiki in prometu; ker so tehnike strojnega učenja jedro vseh glavnih spletnih platform in aplikacij, ki temeljijo na velepodatkih;

| AA. | ker so evropski raziskovalci in podjetja vključeni v številna področja blokovne verige, ki segajo od dobavne verige, vladnih storitev, financ, interneta stvari, zdravstva, medijev, pametnih mest in energetike do prometa; ker je Evropa močan akter na pomembnih področjih, povezanih z blokovno verigo, kot je umetna inteligenca; ker ima lahko tehnologija podatkovne verige pomembno vlogo pri krepitvi evropskih inovacij; |
| --- | --- |

AA.

ker so evropski raziskovalci in podjetja vključeni v številna področja blokovne verige, ki segajo od dobavne verige, vladnih storitev, financ, interneta stvari, zdravstva, medijev, pametnih mest in energetike do prometa; ker je Evropa močan akter na pomembnih področjih, povezanih z blokovno verigo, kot je umetna inteligenca; ker ima lahko tehnologija podatkovne verige pomembno vlogo pri krepitvi evropskih inovacij;

| AB. | ker so tehnologije kibernetske varnosti, kot so digitalna identiteta, kriptografija ali zaznavanje vdorov, in njihova uporaba na področjih financ, industrije 4.0, energetike, prometa, zdravstva in e-uprave bistvenega pomena za vzdrževanje varnosti in ohranjanje zaupanja državljanov, javne uprave in podjetij pri spletnih aktivnostih in transakcijah; |
| --- | --- |

AB.

ker so tehnologije kibernetske varnosti, kot so digitalna identiteta, kriptografija ali zaznavanje vdorov, in njihova uporaba na področjih financ, industrije 4.0, energetike, prometa, zdravstva in e-uprave bistvenega pomena za vzdrževanje varnosti in ohranjanje zaupanja državljanov, javne uprave in podjetij pri spletnih aktivnostih in transakcijah;

| AC. | ker sta besedilno in podatkovno rudarjenje osnova za aplikacije umetne inteligence in strojnega učenja ter sta bistvenega pomena za mala in srednja ter zagonska podjetja, saj jim omogočata dostop do velikih količin podatkov za dostop do algoritmov umetne inteligence; |
| --- | --- |

AC.

ker sta besedilno in podatkovno rudarjenje osnova za aplikacije umetne inteligence in strojnega učenja ter sta bistvenega pomena za mala in srednja ter zagonska podjetja, saj jim omogočata dostop do velikih količin podatkov za dostop do algoritmov umetne inteligence;

| AD. | ker bi se lahko izkazalo, da je umetna inteligenca energetsko zelo intenzivna; ker je glede na to pomembno, da se uporaba umetne inteligence nadaljuje v skladu z obstoječimi cilji EU na področju energetske učinkovitosti in krožnega gospodarstva; |
| --- | --- |

AD.

ker bi se lahko izkazalo, da je umetna inteligenca energetsko zelo intenzivna; ker je glede na to pomembno, da se uporaba umetne inteligence nadaljuje v skladu z obstoječimi cilji EU na področju energetske učinkovitosti in krožnega gospodarstva;

| AE. | ker bi bilo treba z umetno inteligenco v celoti podpirati vse evropske jezike, da bi vsem Evropejcem zagotovili enake možnosti za izkoriščanje sodobnih dosežkov umetne inteligence v večjezični evropski informacijski družbi; |
| --- | --- |

AE.

ker bi bilo treba z umetno inteligenco v celoti podpirati vse evropske jezike, da bi vsem Evropejcem zagotovili enake možnosti za izkoriščanje sodobnih dosežkov umetne inteligence v večjezični evropski informacijski družbi;

| AF. | ker je v visokotehnološki industriji in storitvah umetna inteligenca ključna za to, da bo Evropa postala „zagonska celina“, ki bo znala izkoristiti najnovejše tehnologije za ustvarjanje rasti v Evropi, zlasti na področju zdravstvene tehnologije, zdravstvenih storitev in programov, odkrivanja zdravil, robotske in robotsko podprte kirurgije, zdravljenja kroničnih bolezni ter medicinskega slikanja in zdravstvene dokumentacije, pa tudi za zagotovitev trajnostnega okolja in varnega pridelovanja hrane; ker Evropa v tem trenutku zaostaja za Severno Ameriko in Azijo pri raziskavah in patentih na področju umetne inteligence; |
| --- | --- |

AF.

ker je v visokotehnološki industriji in storitvah umetna inteligenca ključna za to, da bo Evropa postala „zagonska celina“, ki bo znala izkoristiti najnovejše tehnologije za ustvarjanje rasti v Evropi, zlasti na področju zdravstvene tehnologije, zdravstvenih storitev in programov, odkrivanja zdravil, robotske in robotsko podprte kirurgije, zdravljenja kroničnih bolezni ter medicinskega slikanja in zdravstvene dokumentacije, pa tudi za zagotovitev trajnostnega okolja in varnega pridelovanja hrane; ker Evropa v tem trenutku zaostaja za Severno Ameriko in Azijo pri raziskavah in patentih na področju umetne inteligence;

| AG. | ker lahko razvoj tehnologij umetne inteligence pomaga izboljšati življenje kroničnih bolnikov in invalidov in pri spoprijemanju z družbenimi izzivi, kot je naše starajoče se prebivalstvo, saj bo pri zagotavljanju zdravstvene oskrbe pomagala izboljšati natančnost in učinkovitost zdravstvene tehnologije; |
| --- | --- |

AG.

ker lahko razvoj tehnologij umetne inteligence pomaga izboljšati življenje kroničnih bolnikov in invalidov in pri spoprijemanju z družbenimi izzivi, kot je naše starajoče se prebivalstvo, saj bo pri zagotavljanju zdravstvene oskrbe pomagala izboljšati natančnost in učinkovitost zdravstvene tehnologije;

| AH. | ker obstaja širok nabor načinov uporabe umetne inteligence in robotike v zdravstvu, kot so med drugim vodenje zdravstvene dokumentacije in obdelava podatkov, izvajanje ponavljajočega se dela (analize preiskav, rentgensko slikanje, računalniška tomografija (CT), vnos podatkov), načrt zdravljenja, digitalni pregled (na primer zdravniški pregled, ki temelji na osebni zdravstveni anamnezi in splošnem medicinskem znanju), virtualne medicinske sestre, ravnanje z zdravili, izdelava zdravil, precizna medicina (saj genetika in genomika na podlagi informacij v DNK iščeta mutacije in povezave z boleznimi), spremljanje zdravstvenega stanja in analiza zdravstvenega sistema; |
| --- | --- |

AH.

ker obstaja širok nabor načinov uporabe umetne inteligence in robotike v zdravstvu, kot so med drugim vodenje zdravstvene dokumentacije in obdelava podatkov, izvajanje ponavljajočega se dela (analize preiskav, rentgensko slikanje, računalniška tomografija (CT), vnos podatkov), načrt zdravljenja, digitalni pregled (na primer zdravniški pregled, ki temelji na osebni zdravstveni anamnezi in splošnem medicinskem znanju), virtualne medicinske sestre, ravnanje z zdravili, izdelava zdravil, precizna medicina (saj genetika in genomika na podlagi informacij v DNK iščeta mutacije in povezave z boleznimi), spremljanje zdravstvenega stanja in analiza zdravstvenega sistema;

| AI. | ker dostopnost ne pomeni enakih storitev in naprav za vse; ker dostopnost umetne inteligence in robotike temelji na vključujočem načrtovanju in zasnovi; ker morajo biti izhodišče za zasnovo potrebe, želje in izkušnje uporabnikov; |
| --- | --- |

AI.

ker dostopnost ne pomeni enakih storitev in naprav za vse; ker dostopnost umetne inteligence in robotike temelji na vključujočem načrtovanju in zasnovi; ker morajo biti izhodišče za zasnovo potrebe, želje in izkušnje uporabnikov;

| AJ. | ker obstajajo večji etični, psihološki in pravni pomisleki glede avtonomnosti robotov, njihovega očitnega pomanjkanja človeške empatije in njihovega vpliva na odnos med zdravnikom in pacientom, ki na ravni EU še niso bili ustrezno obravnavani, predvsem v zvezi z varstvom osebnih podatkov pacientov, odgovornostjo ter novimi ekonomskimi in zaposlitvenimi odnosi, ki bodo nastali; ker se lahko prava avtonomija pripiše samo človeku; ker je treba zasnovati trden pravni in etični okvir za umetno inteligenco; |
| --- | --- |

AJ.

ker obstajajo večji etični, psihološki in pravni pomisleki glede avtonomnosti robotov, njihovega očitnega pomanjkanja človeške empatije in njihovega vpliva na odnos med zdravnikom in pacientom, ki na ravni EU še niso bili ustrezno obravnavani, predvsem v zvezi z varstvom osebnih podatkov pacientov, odgovornostjo ter novimi ekonomskimi in zaposlitvenimi odnosi, ki bodo nastali; ker se lahko prava avtonomija pripiše samo človeku; ker je treba zasnovati trden pravni in etični okvir za umetno inteligenco;

| AK. | ker mora uvajanje umetne inteligence v zdravstvo vedno temeljiti na načelu odgovornosti, da stroj upravlja človek; |
| --- | --- |

AK.

ker mora uvajanje umetne inteligence v zdravstvo vedno temeljiti na načelu odgovornosti, da stroj upravlja človek;

1.   
  Družba, ki jo podpirata umetna inteligenca in robotika

1.1.   Delo v dobi umetne inteligence in robotike

| 1. | poudarja, da bo avtomatizacija v kombinaciji z umetno inteligenco povečala produktivnost in tako tudi proizvodnjo; ugotavlja, da bodo tako kot v preteklih tehnoloških revolucijah nekatera delovna mesta nadomeščena, hkrati pa bodo nastala tudi nova, kar bo spremenilo življenje in načine dela; poudarja, da bi morala povečana uporaba robotike in umetne inteligence prav tako zmanjšati človekovo izpostavljenost škodljivim in nevarnim dejavnikom, pa tudi prispevati k ustvarjanju več kakovostnih in dostojnih delovnih mest ter povečanju produktivnosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva države članice, naj se osredotočijo na preusposabljanje delavcev v industrijskih panogah, na katere avtomatizacija dela najbolj vpliva; poudarja, da bi se morali novi izobraževalni programi osredotočati na razvijanje znanj in spretnosti delavcev, da bodo ti lahko izkoristili priložnosti za zaposlitev na novih delovnih mestih, ki bodo nastala z umetno inteligenco; spodbuja razvoj programov za digitalno pismenost v šolah ter razvoj vajeništva in prednostnih področij poklicnega usposabljanja, da bi delavcem pomagali pri prilagajanju na tehnološke spremembe; |
| --- | --- |

2.

| 3. | priporoča, naj poleg akterjev iz zasebnega sektorja tudi države članice ugotovijo tveganja in razvijejo strategije, s katerimi bodo zagotovile razvoj ustreznih programov preusposabljanja in prekvalificiranja; poudarja, da morajo podjetja sama vlagati v usposabljanje in prekvalificiranje svojih delavcev, da bi zadovoljila njihove potrebe; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da bo razvoj robotike v EU močno vplival na odnose med delavci in delodajalci; meni, da bi bilo treba ta vpliv obravnavati na uravnotežen način, da bi spodbudili ponovno industrializacijo in delavcem omogočili tudi to, da izkoristijo večjo produktivnost; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ugotavlja, da v sedanjem industrijskem okolju vlada občutljivo ravnovesje med lastniki in delavci; meni, da bi bilo treba pri uvajanju umetne inteligence v industrijo opraviti široko posvetovanje s socialnimi partnerji, saj je zaradi mogoče spremembe števila zaposlenih v industriji potrebna proaktivna politika, ki bo delavcem pomagala pri prilagajanju na nove zahteve in zagotovila široko izkoriščanje prednosti; ugotavlja, da je za to treba ponovno razmisliti o politikah trga, sistemih socialne varnosti in obdavčitvi ter jih preoblikovati; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva države članice, naj odpravijo ovire za vstop na trg dela, kot so previsoke kvalifikacije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | meni, da je digitalna pismenost eden najpomembnejših dejavnikov razvoja umetne inteligence v prihodnosti, ter Komisijo in države članice poziva, naj razvijejo in izvajajo strategije za usposabljanje in preusposabljanje na področju digitalnih kompetenc; ugotavlja, da lahko digitalna pismenost prispeva k širokemu in vključujočemu sodelovanju pri rešitvah podatkovnega gospodarstva ter olajša komunikacijo in sodelovanje z vsemi deležniki; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ugotavlja, da je treba izobraževalne programe prilagoditi, med drugim z uvedbo novih učnih poti in uporabo novih tehnologij podajanja znanja, saj bodo te spremembe vplivale na državljane vseh starosti; poudarja, da bi bilo treba ustrezno obravnavati izobraževalne vidike; meni, da je treba predvsem potrebo po digitalnih kompetencah, vključno z računalniškim programiranjem, upoštevati na vseh ravneh izobraževanja in usposabljanja, ki obsegajo od šolanja v zgodnjih letih do vseživljenjskega učenja; |
| --- | --- |

8.

1.2.   Zlonamerna uporaba umetne inteligence in temeljne pravice

| 9. | poudarja, da bi lahko zlonamerna ali malomarna uporaba umetne inteligence ogrozila digitalno, fizično in javno varnost, saj bi jo lahko uporabili za obsežne, natančno usmerjene in zelo učinkovite napade na storitve informacijske družbe in povezane naprave, pa tudi za kampanje dezinformiranja in na splošno za omejevanje pravice posameznikov do samoodločanja; poudarja, da bi lahko zlonamerna ali malomarna uporaba umetne inteligence prinesla tveganje za demokracijo in temeljne pravice; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisijo, naj predlaga okvir, s katerim bi kaznovali manipulacije, ko posamezniku prilagojena vsebina ali spletni viri povzročijo negativne občutke in izkrivljeno dojemanje realnosti, kar ima lahko negativne posledice (na primer v zvezi z rezultati volitev ali izkrivljenim dojemanje družbenih pojavov, kot so migracije); |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja pomen prepoznavanja, odkrivanja in spremljanja škodljivih dogodkov pri razvoju umetne inteligence in v zvezi z njo; spodbuja, naj se raziskave o umetni inteligenci osredotočijo tudi na odkrivanje nenamerno ali zlonamerno povzročanje okvar na področju umetne inteligence in robotike; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisijo, naj bo pozorna na družbene izzive, ki izhajajo iz razvrščanja državljanov; poudarja, da državljani na podlagi svoje razvrstitve ne bi smeli biti diskriminirani in bi morali imeti pravico do „še ene priložnosti“; |
| --- | --- |

12.

| 13. | izraža veliko zaskrbljenost zaradi uporabe aplikacij umetne inteligence, vključno s prepoznavanjem obraza in glasu, v programih za nadzorovanje čustev – tj. spremljanje duševnega stanja delavcev in državljanov s ciljem povečati produktivnost in ohraniti družbeno stabilnost –, včasih v kombinaciji s sistemi za točkovanje državljanov, kot je na primer že opaziti na Kitajskem; poudarja, da so ti programi sami po sebi v nasprotju z evropskimi vrednotami in normami, ki ščitijo pravice in svoboščine posameznikov; |
| --- | --- |

13.

2.   
  Tehnološka pot k umetni inteligenci in robotiki

2.1.   Raziskave in razvoj

| 14. | želi spomniti, da ima Evropa vodilno svetovno raziskovalno skupnost na področju umetne inteligence, ki predstavlja 32 % raziskovalnih institucij na področju umetne inteligence po vsem svetu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja predlog Komisije o programu za digitalno Evropo in proračun v višini 2,5 milijarde EUR, namenjen umetni inteligenci, pa tudi povečan obseg sredstev v okviru programa Obzorje 2020; razume, kako pomembno je financiranje EU, ki dopolnjuje proračune držav članic in sredstva za industrijske raziskave, namenjene za področje umetne inteligence, zaveda pa se tudi, da je potrebno sodelovanje med javnimi in zasebnimi raziskovalnimi programi ter programi EU; |
| --- | --- |

15.

| 16. | podpira operativne cilje programa za digitalno Evropo, da se vzpostavijo in okrepijo osnovne zmogljivosti umetne inteligence v Uniji, da postanejo dostopne vsem podjetjem in javnim upravam ter da se okrepijo in povežejo obstoječi obrati za preizkušanje umetne inteligence in poskuse z njo v državah članicah; |
| --- | --- |

16.

| 17. | spodbuja države članice, naj oblikujejo partnerstva med več deležniki iz industrije in raziskovalnih inštitutov ter skupne centre odličnosti za umetno inteligenco; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da bi bilo treba pri raziskavah na področju umetne inteligence vlagati ne le v razvoj tehnologije in inovacij na podlagi umetne inteligence, temveč tudi v socialne in etične vidike ter vidike odgovornosti, povezane z umetno inteligenco; meni, da bi bilo treba pri vsakem uporabljenem modelu umetne inteligence etični vidik upoštevati že v zasnovi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da sicer spodbuja k napredku v dobro družbe in okolja, a da bi bilo treba raziskave na področju umetne inteligence vseeno izvajati v skladu s previdnostnim načelom in temeljnimi pravicami; poudarja, da bi morali vsi, ki sodelujejo pri razvoju, uvajanju, razširjanju in uporabi umetne inteligence, upoštevati in spoštovati človekovo dostojanstvo, samoodločanje ter telesno in duševno dobrobit posameznika in širše družbe, predvideti bi morali morebitne posledice za varnost in sprejeti potrebne previdnostne ukrepe, sorazmerne z ravnjo zaščite, vključno s takojšnjim razkritjem dejavnikov, ki bi lahko ogrozili javnost ali okolje; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da je konkurenčno raziskovalno okolje ključno tudi za razvoj umetne inteligence; poudarja, da je pomembno podpirati odlične raziskave, vključno s temeljnimi znanstvenimi projekti in projekti z visokim tveganjem in velikimi potencialnimi koristmi, ter evropski raziskovalni prostor okrepiti s privlačnimi pogoji za financiranje, mobilnost in dostop do infrastrukture in tehnologije po vsej Uniji, pri čemer je treba izhajati iz načela odprtosti do tretjih držav in strokovnega znanja zunaj Unije, če to ne ogroža kibernetske varnosti EU; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da raziskovalci EU še vedno zaslužijo bistveno manj kot njihovi kolegi v ZDA in na Kitajskem, kar velja za glavni razlog za njihov odhod iz Evrope; poziva Komisijo in države članice, naj se osredotočijo na privabljanje vrhunskih talentov v evropska podjetja, in države članice, naj ustvarijo privlačne pogoje zanje; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da mora Evropa novo vodilno pobudo FET (7) nameniti umetni inteligenci, s posebnim poudarkom na pristopu, ki je osredotočen na človeka, in jezikovnih tehnologijah; |
| --- | --- |

22.

| 23. | meni, da umetna inteligenca, strojno učenje in skokovit napredek v zvezi z razpoložljivostjo podatkov in računalništvom v oblaku spodbujajo raziskovalne pobude za razumevanje biologije na molekularni in celični ravni, usmerjanje razvoja zdravljenj in analiziranje tokov podatkov za odkrivanje nevarnosti za zdravje, napovedovanje izbruhov bolezni in svetovanje pacientom; se zaveda, da se lahko tehnike podatkovnega rudarjenja in podatkovne navigacije uporabljajo za ugotavljanje vrzeli, tveganj, trendov in vzorcev; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da bi bilo treba v primerih, ko kot neizogiben in sestavni del raziskav umetne inteligence nastajajo tveganja, razviti in spoštovati trdne protokole za ocenjevanje in obvladovanje tveganj ter pri tem upoštevati, da tveganje ne sme biti večje kot v običajnem življenju (tj. da ljudje ne smejo biti izpostavljeni večjim tveganjem, kot so jim izpostavljeni v običajnem življenju); |
| --- | --- |

24.

2.2.   Naložbe

| 25. | ugotavlja, da so večje naložbe na tem področju velikega pomena, če želimo ostati konkurenčni; priznava, da sicer večina naložb in inovacij na tem področju prihaja iz zasebnih podjetij, vendar bi bilo treba države članice in Komisijo prav tako spodbuditi, naj še naprej vlagajo v raziskave v tem sektorju in določijo razvojna prednostna področja; pozdravlja predlog o programu InvestEU in druga javno-zasebna partnerstva, ki bodo spodbujala zasebno financiranje; meni, da bi bilo treba spodbujati usklajevanje naložb iz zasebnega in javnega sektorja, da bi bil razvoj usmerjen; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, da bi bilo treba naložbe v umetno inteligenco, ki so lahko zelo negotove, dopolniti s sredstvi EU, na primer iz Evropske investicijske banke ali Evropskega investicijskega sklada, ali pa iz sklada InvestEU in Evropskega sklada za strateške naložbe, saj lahko ti načini financiranja pomagajo pri delitvi tveganja; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Komisijo, naj ne dovoli financiranja EU za namene uporabe umetne inteligence v zvezi z orožjem; poziva Komisijo, naj iz financiranja EU izključi podjetja, ki raziskujejo in razvijajo umetno zavest; |
| --- | --- |

27.

| 28. | Komisiji priporoča, naj zagotovi, da bo intelektualna lastnina, ki izhaja iz raziskav, izvedenih s sredstvi EU, ostala v EU in na evropskih univerzah; |
| --- | --- |

28.

2.3.   Inovacije, družbeno sprejemanje in odgovornost

| 29. | ugotavlja, da je za vsak večji tehnološki napredek potrebno prehodno obdobje, v katerem mora večina družbe pridobiti globlje razumevanje tehnologije in jo vključiti v svoje vsakdanje življenje; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ugotavlja, da je prihodnost te tehnologije odvisna od družbenega sprejemanja ter da je treba več pozornosti nameniti ustreznemu seznanjanju ljudi s koristmi, ki jih prinaša, da bi zagotovili boljše razumevanje te tehnologije in načinov njene uporabe; meni tudi, da bodo prizadevanja za inovacije v sektorju umetne inteligence manjša, če družba ne bo seznanjena s to tehnologijo; |
| --- | --- |

30.

| 31. | meni, da je sprejemanje umetne inteligence v javnosti odvisno od tega, kako je ta seznanjena s priložnostmi, izzivi in razvojem na tem področju; državam članicam in Komisiji priporoča, naj olajšajo dostop do verodostojnih informacij o glavnih pomislekih glede umetne inteligence in robotike, kot so zasebnost, varnost in preglednost pri odločanju; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pozdravlja uporabo regulativnih peskovnikov za uvajanje inovativnih novih idej v sodelovanju z regulatorji, saj to omogoča, da se v tehnologijo že na začetku vgradijo zaščitni ukrepi ter tako olajša in spodbudi njen vstop na trg; poudarja, da je treba uvesti regulativne peskovnike posebej za umetno inteligenco, ki bodo namenjeni preskušanju varne in učinkovite uporabe tehnologij umetne inteligence v realnem okolju; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ugotavlja, da je treba za večje družbeno sprejemanje umetne inteligence zagotoviti varnost in zaščito uporabljenih sistemov; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ugotavlja, da lahko umetna inteligenca in jezikovna tehnologija ponudita aplikacije, ki bodo pomembno prispevale k enotnosti Evrope v njeni raznolikosti: strojno prevajanje, konverzacijski agenti in osebni pomočniki, programski vmesniki za govorjeni jezik za robote in internet stvari, pametna analitika, avtomatizirano zaznavanje spletne propagande, lažnih novic in sovražnega govora; |
| --- | --- |

34.

2.4.   Podporni pogoji: povezljivost, dostopnost podatkov in visokozmogljivostno računalništvo ter infrastruktur v oblaku

| 35. | poudarja, da je za vključitev robotike in tehnologije umetne inteligence v gospodarstvo in družbo potrebna digitalna infrastruktura, ki bo zagotavljala vseprisotno povezljivost; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poudarja, da je povezljivost pogoj za to, da Evropa postane gigabitna družba in da je umetna inteligenca jasen primer eksponentne rasti povpraševanja po visokokakovostni, hitri, varni in razširjeni povezljivosti; meni, da bi morale Unija in države članice še naprej podpirati ukrepe za spodbujanje naložb v zelo visokozmogljiva omrežja v EU in njihovo uporabo; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poudarja, da je hiter, varen in zanesljiv razvoj tehnologij 5G bistven za zagotovitev, da lahko Unija v celoti izkoristi prednosti umetne inteligence in se zaščiti pred kibernetskimi grožnjami, tako da omogoči obnovo in razvoj industrije in storitev, ki so temelj evropskega gospodarstva, ter podpira nastajanje novih storitev, proizvodnje in trgov, kar je bistveno za ohranitev novih delovnih mest in visoke stopnje zaposlenosti; |
| --- | --- |

37.

| 38. | opozarja, da je za dejansko konkurenčnost v industriji umetne inteligence bistvena dostopnost zelo kakovostnih in ustreznih podatkov, in poziva javne organe, naj zagotovijo načine za pridobitev, deljenje in upravljanje podatkov, tako da poskrbijo, da so odprti podatki skupna dobrina ter zaščitijo zasebnost in občutljive podatke; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poudarja pomen kakovosti podatkov, ki se uporabljajo za globoko učenje; ugotavlja, da lahko uporaba zastarelih, nepopolnih ali nepravilnih podatkov slabe kakovosti privede do slabih napovedi in posledično do diskriminacije in pristranskosti; |
| --- | --- |

39.

| 40. | meni, da nov sklop pravil, ki urejajo prosti pretok neosebnih podatkov v Uniji, omogoča, da se za inovacije, ki temeljijo na podatkih, zagotovi vedno več podatkov, kar malim in srednjim podjetjem ter zagonskim podjetjem olajša razvoj novih inovativnih storitev, ki podpirajo uporabo umetne inteligence, in vstop na nove trge, hkrati pa državljanom in podjetjem omogoči, da imajo koristi od boljših izdelkov in storitev; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ugotavlja, da lahko umetna inteligenca poveča učinkovitost, udobje in blaginjo v številnih sektorjih, če uveljavljeni industrijski deležniki sodelujejo z razvijalci umetne inteligence; poleg tega ugotavlja, da je veliko podatkov, ki sami po sebi niso osebni, trenutno v lasti deležnikov, prek partnerstev pa bi jih lahko uporabili in povečali njihovo učinkovitost; meni, da je pogoj, da bi se to uresničilo, sodelovanje med uporabniki in razvijalci umetne inteligence; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poudarja pomen interoperabilnosti in točnosti podatkov, da se zagotovi visoka raven zanesljivosti in varnostnih standardov v novih tehnologijah; |
| --- | --- |

42.

| 43. | meni, da je za uspeh aplikacij umetne inteligence, prilagojenih uporabnikom po vsej EU, pogosto potrebno zelo dobro poznavanje lokalnih trgov ter dostop do ustreznih lokalnih podatkov in njihova raba za usposabljanje naborov podatkov ter preizkušanje in potrjevanje sistema, zlasti v sektorjih, povezanih z obdelavo naravnega jezika; poziva države članice, naj spodbujajo razpoložljivost visokokakovostnih, interoperabilnih in odprtih podatkov javnega sektorja in zasebnih podatkov; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poudarja, da je treba zagotoviti kar največjo skladnost s politiko EU o velepodatkih; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pozdravlja ukrepe, ki bi olajšali in podprli čezmejno izmenjavo in skupno rabo podatkov; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ugotavlja, da je trenutno izmenjava podatkov veliko manjša, kot bi lahko bila, in da so velike količine podatkov premalo izkoriščene; |
| --- | --- |

46.

| 47. | priznava, da ni pripravljenosti za izmenjavo podatkov, in poudarja, da so potrebni ukrepi za njeno spodbujanje; ugotavlja, da ima pomanjkanje skupnih standardov tudi pomembno vlogo pri sposobnosti izmenjave podatkov; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pozdravlja predpise, kot je uredba o prostem pretoku podatkov, in pomen, ki ga ima na področjih, kot je umetna inteligenca, da bi omogočili učinkovitejše in uspešnejše procese; |
| --- | --- |

48.

| 49. | priznava, da je treba uvesti večje tržne spodbude, da bi spodbudili dostop do podatkov in njihovo izmenjavo; ugotavlja, da odprti podatki predstavljajo tveganje za vlaganje v podatke; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva k večji jasnosti pravil o lastništvu podatkov in veljavnih pravnih okvirov; ugotavlja, da je regulativna negotovost privedla do preveč previdnega odziva industrije; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poudarja pomen evropskih pobud za računalništvo v oblaku in visokozmogljivostno računalništvo, ki bodo dodatno okrepile razvoj algoritmov globokega učenja in obdelavo velepodatkov; je trdno prepričan, da mora biti za to, da bodo te pobude uspešne in pomembne za razvoj umetne inteligence, infrastruktura odprta tako za javne kot zasebne subjekte s sedežem v Uniji in drugje in da morajo zanjo veljati čim manj omejevalna merila za dostop; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pozdravlja ustanovitev Evropskega skupnega podjetja za visokozmogljivo računalništvo; poudarja, da sta superračunalništvo in podatkovna infrastruktura bistvena za zagotovitev konkurenčnega inovacijskega ekosistema za razvoj tehnologij in aplikacij umetne inteligence; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poudarja, da ima računalništvo v oblaku ključno vlogo pri spodbujanju umetne inteligence; poudarja, da dostop do storitev v oblaku omogoča zasebnim podjetjem, javnim ustanovam, raziskovalnim in akademskim ustanovam ter uporabnikom razvoj in uporabo umetne inteligence na učinkovit in ekonomsko vzdržen način; |
| --- | --- |

53.

3.   
  Industrijska politika

| 54. | opozarja, da se, medtem ko je uporaba umetne inteligence in robotike že dolgo uveljavljena v industriji, napredek na tem področju širi ter zagotavlja široko in raznoliko uporabo pri vseh človekovih dejavnostih; meni, da mora vsak regulativni okvir vključevati prožnost, ki omogoča inovacije ter prosti razvoj novih tehnologij in uporab za umetno inteligenco; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poudarja, da bi morala biti opredelitev področja uporabe in aplikacij za umetno inteligenco rezultat procesa oblikovanja, ki ga vodijo potrebe in načela, ki upoštevajo načrtovani rezultat in najboljšo pot za njegovo doseganje z gospodarskega in socialnega vidika; meni, da bo obstoj jasnih političnih ciljev v vseh fazah razvoja privedel do izvajanja, ki bo ustrezalo namenu, ter obravnaval tveganja in slabosti; |
| --- | --- |

55.

| 56. | priporoča uporabo in spodbujanje javno-zasebnih partnerstev za iskanje rešitev za ključne izzive, kot sta izgradnja podatkovnega ekosistema ter spodbujanje dostopa, izmenjave in pretoka podatkov, obenem pa varovanje pravic ljudi do zasebnosti; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poudarja, da so velik izziv za prihodnost sistemov umetne inteligence razlike v kakovosti tehnologije za proizvodnjo programske opreme, zato poudarja veliko potrebo po standardizaciji pri izgradnji in uporabi sistemov umetne inteligence; |
| --- | --- |

57.

| 58. | je seznanjen z delom, ki se izvaja na svetovni ravni, in priznava, da je treba proaktivno sodelovati s partnerji, zlasti v OECD in skupini G20, da bi smer, v katero se ta industrija razvija, oblikovali tako, da bo EU ostala konkurenčna in bo zagotovljen enakopraven dostop narodov ter delitev koristi, ki jih prinaša razvoj umetne inteligence; |
| --- | --- |

58.

| 59. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da številna neevropska podjetja in subjekti iz tretjih držav vse bolj uporabljajo modele za napovedovanje, ki temeljijo na umetni inteligenci, za zagotavljanje storitev in pridobivanje dodane vrednosti na trgih EU, zlasti na lokalni ravni, ter za spremljanje in morebitno vplivanje na politično razpoloženje, kar lahko ogrozi tehnološko suverenost državljanov EU; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poudarja, da bi morala biti javna podpora za umetno inteligenco usmerjena v tiste strateške sektorje, v katerih ima industrija EU največje možnosti, da prevzame vodilno vlogo na svetovni ravni in ki nudi dodano vrednost v splošnem javnem interesu; |
| --- | --- |

60.

3.1.   Prednostni sektorji

3.1.1.   Javni sektor

| 61. | poudarja, da umetna inteligenca in robotika prinašata številne koristi za javni sektor, in pozdravlja večje naložbe v raziskave in razvoj za zagotovitev razcveta; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poudarja, da bi morale države članice vlagati tudi v programe izobraževanja in usposabljanja na področju umetne inteligence, da bi zaposlenim v javnem sektorju pomagale pri uvedbi in uporabi umetne inteligence in robotike; ugotavlja, da so potrebne tudi informacijske kampanje, namenjene državljanom, ki bodo uporabljali storitve javnega sektorja, ki jih zagotavljajo sistemi umetne inteligence in robotika, da bi pomirili njihove strahove pred izgubo nadzora nad osebnimi podatki in da bi vzpostavili zaupanje; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poudarja, da so informacije javnega sektorja izreden vir podatkov, ki lahko prispevajo k hitremu napredku in oblikujejo novo strategijo za uporabo novih digitalnih tehnologij, zlasti umetne inteligence; |
| --- | --- |

63.

| 64. | meni, da lahko uporaba zaupanja vredne umetne inteligence v javnem sektorju močno podpre reformo javne uprave pri odločanju in izboljšanje javnih storitev ter spodbuja večjo razširjenost uporabe umetne inteligence v drugih panogah; |
| --- | --- |

64.

| 65. | je seznanjen z uporabo robotske avtomatizacije procesov in njenim vplivom na izboljšanje procesov v javnem sektorju; ugotavlja, da je interoperabilna z obstoječimi sistemi; |
| --- | --- |

65.

| 66. | poziva države članice, naj vodijo to digitalno preobrazbo, tako da prevzamejo vlogo primarno odgovornih uporabnikov in kupcev tehnologije umetne inteligence; v zvezi s tem poudarja, da morajo države članice med drugim prilagoditi svoje politike glede podatkov, ki se nanašajo na zbiranje in uporabo javnih podatkov, njihovo hranjenje ali dopolnjevanje, da bi omogočile uporabo umetne inteligence na vseh področjih javnega sektorja; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poudarja, da mora v procesu razvijanja umetne inteligence sodelovati tudi javnost; zato poziva Komisijo, naj vse javno financirane algoritme, orodja in tehnologijo objavi kot odprtokodne; |
| --- | --- |

67.

| 68. | meni, da bo umetna inteligenca zelo koristna pri izvajanju načela „samo enkrat“, kar bo omogočalo združevanje podatkovnih zbirk in informacij iz različnih virov ter tako olajšalo interakcijo državljanov z javno upravo; |
| --- | --- |

68.

| 69. | poziva Komisijo, naj zagotovi zaščito državljanov pred vsemi sistemi umetne inteligence v javni upravi za določanje prednostnih seznamov, podobnim tistim, ki naj bi se začeli uporabljati na Kitajskem; |
| --- | --- |

69.

3.1.2.   Zdravstvo

| 70. | poudarja, da je človeški stik ključni vidik nege ljudi; |
| --- | --- |

70.

| 71. | ugotavlja, da umetna inteligenca in robotika prinašata potencialne koristi za sektor nege in oskrbe, saj se pričakovana življenjska doba podaljšuje, na primer ker pomagata zdravnikom in medicinskim sestram, da imajo več časa za pomembnejše dejavnosti (npr. interakcijo z bolniki); |
| --- | --- |

71.

| 72. | opozarja na vpliv, ki ga umetna inteligenca že ima na dobro počutje, preventivo, diagnosticiranje in raziskave ter na njen veliki potencial za oblikovanje individualizirane oskrbe; meni, da bo to na koncu privedlo do bolj trajnostnega in učinkovitega zdravstvenega ekosistema, ki bo temeljil na rezultatih; |
| --- | --- |

72.

| 73. | ugotavlja, da je stopnja napake, kadar se skupaj s človeško diagnozo uporablja umetna inteligenca, bistveno nižja kot v primeru, ko diagnozo postavijo človeški zdravniki sami (8); |
| --- | --- |

73.

| 74. | poudarja, da je treba uporabo podatkov v zdravstvenem sektorju skrbno in etično spremljati ter da nikakor ne sme ovirati dostopa do socialnega varstva ali zavarovanja; |
| --- | --- |

74.

| 75. | meni, da bi moral imeti nosilec medicinskega vsadka, pri katerem se uporablja umetna inteligenca, pravico, da pregleda in spremeni izvorno kodo vsadka; |
| --- | --- |

75.

| 76. | posebno pozornost bi bilo treba nameniti uporabi velepodatkov v zdravstvu, pri čemer je treba skušati čim bolje izkoristiti priložnosti, ki jih lahko prinese, na primer izboljšanje zdravja posameznih bolnikov in uspešnosti sistemov držav članic za javno zdravstvo, ne da bi zniževali etične standarde ali ogrožali zasebnost ali varnost državljanov; |
| --- | --- |

76.

| 77. | poudarja tudi, da sedanji sistem za odobritev medicinskih pripomočkov morda ni primeren za tehnologije umetne inteligence; poziva Komisijo, naj skrbno spremlja napredek pri teh tehnologijah in naj po potrebi predlaga spremembe regulativnega okvira, da bi vzpostavili okvir za opredelitev, za kaj je odgovoren uporabnik (zdravnik/zdravstveni delavec), za kaj proizvajalec tehnološke rešitve in za kaj zdravstvena ustanova, ki izvaja zdravljenje; poudarja, da je v zdravstvenem sektorju v zvezi z uporabo umetne inteligence osrednji problem vprašanje, kdo je odgovoren za škodo; zato poudarja, da je treba zagotoviti, da uporabniki ne bi zgolj iz strahu pred tožbo kar nekritično podprli diagnostične rešitve ali zdravljenja, ki bi ga predlagal tehnološki instrument, če bi na podlagi svoje informirane strokovne presoje prišli vsaj do rahlo drugačnih ugotovitev; |
| --- | --- |

77.

| 78. | poziva države članice in Komisijo, naj v javnem in zasebnem sektorju povečajo financiranje tehnologij umetne inteligence, povezanih z zdravjem; v zvezi s tem pozdravlja izjavo o sodelovanju, ki jo je podpisalo 24 držav članic EU in Norveška, da bi se povečal učinek naložb v umetno inteligenco na evropski ravni; poziva države članice in Komisijo, naj proučijo, ali je treba programe usposabljanja medicinskega in zdravstvenega osebja posodobiti in poenotiti na vseevropski ravni, da bi se v državah članicah zagotovili visoka raven strokovnosti in enaki pogoji pri poznavanju in uporabi najsodobnejših tehnoloških instrumentov robotike na področju kirurgije, biomedicine in umetne inteligence za medicinsko slikanje; |
| --- | --- |

78.

| 79. | poziva Komisijo, naj si prizadeva za strategije in politike, s pomočjo katerih bo EU lahko zavzela vodilno vlogo v svetu na vse večjem področju medicinske tehnologije, pri tem pa zagotovila, da bodo imeli pacienti dostop do nemotene in učinkovite zdravstvene oskrbe; |
| --- | --- |

79.

| 80. | priznava, da bi boljša diagnostika lahko rešila več milijonov življenj, saj po podatkih Svetovne zdravstvene organizacije 89 % prezgodnjih smrti povzročijo nenalezljive bolezni; |
| --- | --- |

80.

| 81. | poudarja prispevek umetne inteligence in robotike k inovativnim preventivnim, kliničnim in rehabilitacijskim praksam in tehnologijam v zdravstvenem sektorju, s posebnim poudarkom na koristih, ki jih imajo za invalidne bolnike; |
| --- | --- |

81.

| 82. | priznava, da je večja uporaba senzorjev na področju robotike razširila področje varstva in oskrbe in bolnikom omogoča, da prejmejo bolj osebno oskrbo in storitve in so deležni nege na daljavo od doma, hkrati pa se tako pridobi več ustreznih podatkov; |
| --- | --- |

82.

| 83. | priznava, da so po raziskavi Eurobarometra iz maja 2017 (9) državljani EU še vedno počutijo nelagodno ob zamisli, da bi robote uporabljali v vsakodnevnem zdravstvenem varstvu; poziva Komisijo in države članice, naj razvijejo strategije in komunikacijske kampanje za ozaveščanje o prednostih vsakodnevne uporabe robotov; zlasti opozarja na ambicije japonske robotske strategije; |
| --- | --- |

83.

3.1.3.   Energija

| 84. | ugotavlja, da umetna inteligenca dobaviteljem energije omogoča, da preidejo od preventivnega k napovednemu vzdrževanju zmogljivosti in dosežejo učinkovitejšo proizvodnjo energije z izboljšanjem zanesljivosti, zlasti za obnovljive vire energije, ter z ugotavljanjem najučinkovitejših lokacij za nove obrate, s čimer se zagotovi boljše upravljanje povpraševanja; |
| --- | --- |

84.

| 85. | priznava, da bodo bolj natančni podatki za potencial proizvodnje energije iz obnovljivih virov, pridobljeni s pomočjo umetne inteligence, zagotovili večjo naložbeno varnost za podjetja in posameznike, kar bo pospešilo energetski prehod na obnovljive vire energije in prispevalo k dolgoročni strategiji Unije za podnebno nevtralno gospodarstvo; |
| --- | --- |

85.

| 86. | ugotavlja, da se rešitve, ki vključujejo senzorje, že uporabljajo za upravljanje porabe energije v hišah in so tako omogočili precejšnje prihranke energije in denarja; |
| --- | --- |

86.

| 87. | pozdravlja potencial umetne inteligence pri modeliranju, prepoznavanju in zmanjševanju vpliva človekovega delovanja na podnebje; ugotavlja, da čeprav večja digitalizacija prinaša tudi nove energetske potrebe, lahko poveča učinkovitost energetsko intenzivnih sektorjev in zagotovi boljše razumevanje procesov, s tem pa izboljša njihovo učinkovitost; |
| --- | --- |

87.

| 88. | poudarja, da z večjo digitalizacijo energetskega sektorja energetska omrežja postajajo vse večja in bolj izpostavljena kibernetskim grožnjam; poziva države članice in Komisijo, naj digitalno preobrazbo v energetskih sektorjih spremljajo z ukrepi, kot so umetna inteligenca, ki izboljšujejo kibernetsko varnost; |
| --- | --- |

88.

3.1.4.   Promet

| 89. | pozdravlja, da lahko umetna inteligenca in robotika močno izboljšata naše prometne sisteme z uvedbo avtonomnih vlakov in motornih vozil; poziva k številčnejšim raziskavam in naložbam v to področje, da se zagotovi njegov varen in učinkovit razvoj; poudarja izjemne priložnosti za večja tehnološka podjetja ter mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

89.

| 90. | ugotavlja, da lahko z zmanjševanjem stopnje človeške napake v prometnem sektorju sistem postane učinkovitejši – z manj nesrečami zaradi jasnejših ocen in zmožnosti predvidevanja, ki jo ima tehnologija, manj zamudami, ker lahko sistem evidentira prometne vzorce in storitve opravlja po voznem redu, in večjimi prihranki, ker je manj napak v zvezi z vozniki, in zaradi poenostavljenih notranjih postopkov; |
| --- | --- |

90.

| 91. | ugotavlja, da bodo zaradi razširjenosti avtonomnih vozil v prihodnosti nastala tveganja za varstvo podatkov in zaradi tehničnih napak, odgovornost pa se bo prenesla z voznika na proizvajalca, zaradi česar bodo morale zavarovalnice spremeniti način vključevanja tveganja v zavarovanje; |
| --- | --- |

91.

| 92. | ugotavlja, da se govorna komunikacija vse bolj uporablja v interakciji z vozili in prometnimi sistemi, vendar so ti elementi na voljo le za peščico evropskih jezikov, zato je treba vsem Evropejcem zagotoviti, da jih bodo lahko uporabljali v svojem maternem jeziku; |
| --- | --- |

92.

3.1.5.   Kmetijstvo in prehranska veriga

| 93. | ugotavlja, da lahko umetna inteligenca spodbudi korenito preoblikovanje sedanjega prehranskega sistema v bolj raznolik, odporen, regionalno prilagojen in zdrav model za prihodnost; |
| --- | --- |

93.

| 94. | opozarja na vlogo, ki jo lahko ima umetna inteligenca pri reševanju vprašanja prehranske varnosti, napovedovanju lakote in izbruhov bolezni, ki se prenašajo z živili, zmanjšanju izgub hrane in živilskih odpadkov ter izboljšanju trajnostnega upravljanja zemljišč, vode in drugih okoljskih virov, ki so bistvenega pomena za zdravje ekosistema; |
| --- | --- |

94.

| 95. | poudarja, da lahko umetna inteligenca posreduje na kritičnih točkah vrednostne verige v prehranskem sistemu od proizvodnje do potrošnje in okrepi našo zmožnost, da z boljšim obveščanjem o praksah prostorskega načrtovanja bistveno spremenimo način proizvodnje, predelave in nakupa hrane; |
| --- | --- |

95.

| 96. | ugotavlja, da lahko umetna inteligenca izboljša upravljanje virov in učinkovito uporabo proizvodnih sredstev, pomaga zmanjšati nastanek odpadkov po spravilu in vpliva na izbiro potrošnikov; |
| --- | --- |

96.

| 97. | ugotavlja, da lahko umetna inteligenca v obliki preciznega kmetovanja omogoči temeljito preoblikovanje kmetijske proizvodnje, pa tudi širše upravljanje zemljišč, in sicer z boljšim načrtovanjem rabe zemljišč, napovedovanjem sprememb njihove rabe in spremljanjem zdravja posevkov, obenem pa ima tudi potencial, da spremeni napovedovanje skrajnih vremenskih pojavov; |
| --- | --- |

97.

| 98. | ugotavlja, da lahko umetna inteligenca korenito spremeni oskrbo s surovinami, zatiranje škodljivcev in upravljanje kmetij, vpliva na načine kmetovanja, spremeni način zagotavljanja zavarovalnih produktov in pomaga napovedati in preprečiti lakote in hude izbruhe akutne podhranjenosti; |
| --- | --- |

98.

| 99. | ugotavlja, da je s pomočjo umetne inteligence mogoče izboljšati odločanje pri upravljanju kmetijskih sistemov in spodbuditi razvoj sistemov za podporo pri odločanju in sistemov priporočanja ter hkrati izboljšati učinkovitost in zdravje kmetijskih obratov; |
| --- | --- |

99.

3.1.6.   Kibernetska varnost

| 100. | ugotavlja, da je kibernetska varnost pomemben vidik umetne inteligence, zlasti glede na izzive za preglednost pri umetni inteligenci na visoki ravni; meni, da bi bilo treba tehnološki vidik, vključno z revizijo izvorne kode, ter zahteve po preglednosti in odgovornosti dopolniti z institucionalnim pristopom, ki obravnava izzive pri uvajanju umetne inteligence, razvite v drugih državah, na enotni trg EU; |
| --- | --- |

100.

| 101. | zagovarja hitro izvajanje uredbe o kibernetski varnosti; ugotavlja, da bi razvoj sistemov potrjevanja EU moral zagotoviti odpornejši razvoj in uvedbo varnih sistemov umetne inteligence in robotskih sistemov; |
| --- | --- |

101.

| 102. | meni, da je umetna inteligenca lahko hkrati kibernetska grožnja in orodje za boj proti kibernetskim napadom; meni, da bi morala Agencija EU za varnost omrežij in informacij (ENISA) pripraviti akcijski načrt o kibernetski varnosti na področju umetne inteligence, v katerem bi morala oceniti in obravnavati grožnje in slabosti, značilne za umetno inteligenco; |
| --- | --- |

102.

| 103. | poudarja pomen krepitve industrijske baze kot strateškega elementa za varen razvoj umetne inteligence; poudarja, da mora Evropa za zagotovitev ambiciozne ravni kibernetske varnosti, varstva podatkov in zanesljivih storitev IKT vlagati v svojo tehnološko neodvisnost; poudarja, da mora EU nujno razviti lastno infrastrukturo, podatkovne centre, sisteme in komponente v oblaku, kot so grafični procesorji in čipi; |
| --- | --- |

103.

| 104. | ugotavlja, da bodo zaradi razvoja umetne inteligence in vse bolj izpopolnjenih metod hekerjev nujno potrebne učinkovite rešitve za kibernetsko varnost; |
| --- | --- |

104.

| 105. | priznava, da bo uvajanje rešitev umetne inteligence na področju kibernetski varnosti omogočilo napovedovanje, preprečevanje in blaženje groženj; |
| --- | --- |

105.

| 106. | poudarja, da bo umetna inteligenca lahko zagotovila boljše odkrivanje groženj, vendar je treba nujno zagotoviti, da te grožnje oceni človek, da se ugotovi, ali so pristne ali ne; |
| --- | --- |

106.

| 107. | poziva Komisijo, naj preuči uporabo aplikacij kibernetske varnosti na podlagi blokovne verige, ki izboljšujejo odpornost, zaupanje in trdnost infrastruktur umetne inteligence s posrednimi modeli šifriranja podatkov; poziva Komisijo, naj preuči možnost, da državljane za njihove podatke nagradi z boni; |
| --- | --- |

107.

| 108. | poziva Komisijo, naj okrepi zmogljivosti EU za kibernetsko varnost z nadaljnjim združevanjem in usklajevanjem prizadevanj v Evropi; |
| --- | --- |

108.

3.1.7.   Mala in srednja podjetja

| 109. | priznava pomen MSP za uspeh umetne inteligence; pozdravlja pobudo Komisije za vzpostavitev platforme umetne inteligence na zahtevo, ki bo spodbujala prenos tehnologije in rast zagonskih podjetij ter malih in srednjih podjetij; poziva Komisijo, naj spodbuja vozlišča za digitalne inovacije, ki ne vodijo k oblikovanju dodatnih upravnih ravni, temveč se bodo osredotočila na pospeševanje naložb v projekte, ki so se izkazali za učinkovite; |
| --- | --- |

109.

| 110. | ugotavlja, da stroški naložb v umetno inteligenco ustvarjajo velike ovire za vstop malih in srednjih podjetij; priznava, da če bi bila umetna inteligenca široko sprejeta pri potrošnikih, bi se zmanjšalo tveganje teh naložb za mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

110.

| 111. | poudarja, da je treba spodbujati uporabo umetne inteligence pri malih in srednjih podjetij ter pri potrošnikih; |
| --- | --- |

111.

| 112. | poudarja pomen ciljnih ukrepov za zagotovitev, da lahko mala in srednja podjetja ter zagonska podjetja sprejmejo tehnologije umetne inteligence in imajo koristi od njih; meni, da bi morala biti ocena učinka nove zakonodaje EU na tehnološki razvoj umetne inteligence obvezna in da je treba razmisliti o izvedbi takih ocen učinka tudi na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

112.

| 113. | poudarja, da je lahko umetna inteligenca gonilo za mala in srednja podjetja, hkrati pa povečuje učinek velikih prvih uporabnikov in razvijalcev; zato s stališča konkurence poudarja, da je treba zagotoviti ustrezno oceniti in obravnavati nova izkrivljanja; |
| --- | --- |

113.

4.   
  Pravni okvir za umetno inteligenco in robotiko

| 114. | poziva Komisijo, naj z namenom spodbujanja zakonodajnega okolja, ki je ugodno za razvoj umetne inteligence in skladno z načelom boljše pravne ureditve, redno ocenjuje veljavno zakonodajo, da bi zagotovila njeno ustreznost glede umetne inteligence, pri čemer je treba upoštevati temeljne vrednote EU, in naj poskuša spremeniti ali nadomestiti nove predloge, če se ugotovi nasprotno; |
| --- | --- |

114.

| 115. | pozdravlja vzpostavitev participativnih platform na podlagi umetne inteligence, ki državljanom omogočajo, da se njihov glas sliši in da se lahko obrnejo na vlade s svojimi predlogi, tudi prek participativnih proračunov in drugih instrumentov neposredne demokracije; poudarja, da lahko projekti od spodaj navzgor spodbujajo udeležbo državljanov in pomagajo ljudem pri sprejemanju informiranih odločitev na učinkovitejši in bolj demokratičen način; |
| --- | --- |

115.

| 116. | Ugotavlja, da pojem umetne inteligence obsega širok spekter proizvodov in načinov uporabe, od avtomatizacije, algoritmov in ozke umetne inteligence do splošne umetne inteligence; meni, da je treba k celovitemu zakonu ali uredbi o umetni inteligenci pristopiti previdno, saj lahko sektorska ureditev zagotovi dovolj splošne politike, ki so hkrati dovolj dodelane, da so smiselne za industrijski sektor; |
| --- | --- |

116.

| 117. | poudarja, da mora biti politični okvir zasnovan tako, da spodbuja razvoj vseh vrst umetne inteligence in ne le sistemov globokega učenja, za kar je potrebna ogromna količina podatkov; |
| --- | --- |

117.

4.1.   Notranji trg za umetno inteligenco

| 118. | poudarja pomen načela vzajemnega priznavanja pri čezmejni uporabi pametnega blaga, vključno z roboti in robotskimi sistemi; opozarja, da bi lahko po potrebi s preskušanjem, certificiranjem in varnostjo proizvodov zagotovili, da je nekatero blago varno po zasnovi in privzeto varno; v zvezi s tem ugotavlja, da je pomembno tudi delo v zvezi z etičnimi vidiki umetne inteligence; |
| --- | --- |

118.

| 119. | poudarja, da bi morala zakonodaja EU o izvajanju strategije za enotni digitalni trg odpraviti ovire za uporabo umetne inteligence; poziva Komisijo, naj oceni, kjer je treba posodobiti politike in regulativne okvire, da bi vzpostavili enotni evropski trg za umetno inteligenco; |
| --- | --- |

119.

| 120. | je seznanjen, da se tehnologija na področju robotike in umetne inteligence čedalje bolj uporablja na področju avtonomnih vozil, kot so avtonomni avtomobili in brezpilotni zrakoplovi za civilne namene; ugotavlja, da nekatere države članice že izvajajo ali obravnavajo zakonodajo na tem področju, kar bi lahko privedlo do različnih nacionalnih zakonov, kar bi oviralo razvoj avtonomnih vozil; zato poziva k enotnemu naboru predpisov EU, s katerimi bomo poiskali pravo ravnovesje med interesi uporabnikov, podjetij in drugih zainteresiranih strani ter morebitnimi tveganji zanje, obenem pa se izognili pretiranemu urejanju na področju robotike in sistemov umetne inteligence; |
| --- | --- |

120.

| 121. | poziva države članice, naj posodobijo svoje sisteme poklicnega usposabljanja in izobraževanja, da bi se upoštevala znanstveni napredek in razvoj na področju umetne inteligence v skladu z direktivo o preizkusu sorazmernosti (10) in direktivo o poklicnih kvalifikacijah (11), ter da bi bile lahko strokovne službe EU v prihodnjih desetletjih konkurenčne na svetovni ravni; |
| --- | --- |

121.

| 122. | poudarja, da se umetna inteligenca uporablja za različne sektorje, v katerih je standardizacija zelo pomembna, kot so pametna proizvodnja, robotika, avtonomna vozila, navidezna resničnost, zdravstvo in analiza podatkov, ter meni, da bo standardizacija na ravni EU na področju umetne inteligence spodbudila inovacije in visoko raven varstva potrošnikov; priznava, da sicer obstaja veliko standardov o vprašanjih, kot so varnost, zanesljivost in interoperabilnost, vendar sta kljub temu potrebna nadaljnja promocija in razvoj skupnih standardov za robotiko in umetno inteligenco, kar bi moralo biti del prednostnih nalog Unije; poziva Komisijo, naj v sodelovanju z organi za standardizacijo EU še naprej dejavno sodeluje z mednarodnimi organi za standardizacijo, da bi se izboljšali standardi na tem področju; |
| --- | --- |

122.

| 123. | opozarja, da so številni vidiki politike, pomembni za storitve, ki podpirajo uporabo umetne inteligence, vključno s pravili o varstvu potrošnikov ter politiko o etiki in odgovornosti, vključeni v obstoječi regulativni okvir za storitve, in sicer direktivo o storitvah (12), direktivo o poklicnih kvalifikacijah in direktivo o e-trgovanju (13); v zvezi s tem poudarja, da morajo končno odločitev vedno sprejeti ljudje, zlasti v strokovnih poklicih na področjih, kot so zdravstvo, pravo in računovodstvo; meni, da je potreben premislek o tem, ali je nadzor, ki ga izvaja usposobljen strokovnjak, potreben, da bi zaščitili legitimne cilje v javnem interesu in zagotovili kakovostne storitve; |
| --- | --- |

123.

| 124. | priznava pomen izboljšanih digitalnih storitev, kot so virtualni pomočniki, klepetalnice ali virtualni agenti, ki omogočajo izjemno operativno učinkovitost, pri čemer je ustrezno priznava, da je treba razviti tržno umetno inteligenco, usmerjeno v ljudi, da bi zagotovili boljše in zanesljivejše odločitve ob upoštevanju omejitev avtonomije umetne inteligence in robotike; |
| --- | --- |

124.

4.2.   Osebni podatki in zasebnost

| 125. | poudarja, da je treba v zvezi s podatki, ki se uporabljajo za komunikacijo med ljudmi, roboti in umetno inteligenco, zagotoviti visoko raven varnosti, zaščite in zasebnosti; poziva Komisijo in države članice, naj zato v svoje politike v zvezi z robotiko in umetno inteligenco vključijo načela vgrajene varnosti in zasebnosti; |
| --- | --- |

125.

| 126. | znova opozarja, da se pravica do varstva zasebnega življenja in varstva osebnih podatkov, kot je zapisana v členih 7 in 8 Listine o temeljnih pravicah ter členu 16 Pogodbe o delovanju Evropske unije, uporablja za vsa področja robotike in umetne inteligence in da je treba v celoti upoštevati okvir Unije za varstvo podatkov; poudarja, da imajo načrtovalci na področju robotskih sistemov in umetne inteligence odgovornost, da razvijajo varne, zaščitene in namenu prilagojene izdelke in da sledijo postopkom obdelave podatkov, ki so skladni z veljavno zakonodajo, zaupnostjo, anonimnostjo, pravično obravnavo in dolžnim pravnim postopanjem; |
| --- | --- |

126.

| 127. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo vsa zakonodaja Unije o umetni inteligenci vključevala ukrepe in pravila, ki upoštevajo hiter tehnološki razvoj na tem področju, s čimer bi zagotovili, da zakonodaja Unije ne bo zaostajala za krivuljo tehnološkega razvoja in uporabe; poudarja, da mora biti ta zakonodaja skladna s pravili o zasebnosti in varstvu podatkov; poziva k pregledu predpisov, načel in meril za uporabo kamer in senzorjev v robotih in v zvezi z umetno inteligenco v skladu s pranim okvirom Unije za varstvo podatkov; |
| --- | --- |

127.

| 128. | poziva Komisijo, naj poskrbi, da bodo vsi prihodnji okviri EU na področju umetne inteligence zagotavljali zasebnost, zaupnost komunikacij in varstvo osebnih podatkov, vključno z načeli zakonitosti, poštenosti in preglednosti, vgrajenega in privzetega varstva podatkov, omejitve namena in shranjevanja ter točnosti in zmanjšanja količine podatkov, in sicer popolnoma v skladu z zakonodajo Unije o varstvu podatkov, ter da bodo hkrati jamčili zaščito, osebno varnost in druge temeljne pravice, kot so pravica do svobode izražanja in obveščanja; |
| --- | --- |

128.

| 129. | poudarja, da je vedno treba spoštovati pravico do zasebnosti in da posameznikov ne bi smelo biti mogoče osebno identificirati; poudarja, da bi moral imeti razvijalec umetne inteligence vedno jasno, nedvoumno in informirano privolitev ter da imajo ti razvijalci odgovornost, da razvijejo in spoštujejo postopke za veljavno privolitev, zaupnost, anonimnost, pošteno obravnavo in dolžno pravno postopanje; poudarja, da morajo razvijalci izpolniti vsako zahtevo po uničenju kakršnih koli povezanih podatkov in njihovi odstranitvi iz podatkovnega niza; |
| --- | --- |

129.

| 130. | opozarja, da Uredba (EU) 2018/1807 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. novembra 2018 o okviru za prosti pretok neosebnih podatkov v Evropski uniji (14) določa, da bi se morali, če bo tehnološki razvoj omogočil pretvorbo anonimiziranih podatkov v osebne, takšni podatki obravnavati kot osebni podatki, ob ustrezni uporabi splošne uredbe o varstvu podatkov (15); |
| --- | --- |

130.

4.3.   Odgovornost

| 131. | pozdravlja pobudo Komisije za ustanovitev strokovne skupine za odgovornost in nove tehnologije, ki naj bi EU zagotavljala strokovno znanje o uporabi direktive o odgovornosti za proizvode (16) pri tradicionalnih proizvodih, novih tehnologijah in novih družbenih izzivih (oblikovanje direktive o odgovornosti za proizvode) ter ji pomagala pri razvoju načel, ki bi lahko služila kot smernice za morebitne prilagoditve obstoječih zakonov na ravni EU in nacionalni ravni v zvezi z novimi tehnologijami (oblikovanje novih tehnologij); |
| --- | --- |

131.

| 132. | obžaluje pa, da v tem zakonodajnem obdobju ni bil predložen noben zakonodajni predlog, zaradi česar je prišlo do zamude pri posodobitvi pravil o odgovornosti na ravni EU, ogrožena pa je tudi pravna varnost EU na tem področju za trgovce in potrošnike; |
| --- | --- |

132.

| 133. | ugotavlja, da bi morali inženirji umetne inteligence ali podjetja, ki jih zaposlujejo, odgovorni za posledice, ki bi jih lahko imeli sistemi umetne inteligence ali robotika na družbo, okolje in zdravje ljudi sedanje in prihodnjih generacij; |
| --- | --- |

133.

4.4.   Varstvo potrošnikov in opolnomočenje

| 134. | poudarja, da je zaupanje potrošnikov bistvenega pomena za razvoj umetne inteligence in da sistemi, ki temeljijo na umetni inteligenci, obdelujejo vse več potrošniških podatkov, zaradi česar so glavni cilj kibernetskih napadov; poudarja tudi, da mora umetna inteligenca delovati tako, da ne škodi državljanom in potrošnikom, ter meni, da je zato treba zagotoviti celovitost podatkov in algoritmov, na katerih temelji; |
| --- | --- |

134.

| 135. | meni, da bi morali za tehnologije umetne inteligence, razvite tako za proizvodnjo kot za individualno uporabo, organi za nadzor trga izvesti pregled varnosti izdelka ter da bi morala zanje veljati pravila o varstvu potrošnikov, saj bi tako po potrebi zagotovili minimalne varnostne standarde in upoštevali tveganje nesreč zaradi stika s človekom ali delovanja v bližini človeka; meni, da bi bilo treba vprašanja etičnosti in varstva podatkov, vključno s podatki tretjih oseb in osebnih podatkov, civilne odgovornost in kibernetske varnosti obravnavati na vseh področjih politike o umetni inteligenci; |
| --- | --- |

135.

4.5.   Pravice intelektualne lastnine

| 136. | želi spomniti na zgoraj omenjeno resolucijo z dne 16. februarja 2017, v kateri ugotavlja, da ni zakonskih določb, ki bi se posebej uporabljale za robotiko, temveč da se za to področje lahko uporabljajo obstoječe pravne ureditve in doktrine, čeprav se zdi, da je treba nekatere vidike posebej obravnavati; znova poziva Komisijo, naj podpira horizontalen in tehnološko nevtralen pristop do intelektualne lastnine v različnih sektorjih, v katerih bi se lahko uporabljala robotika; |
| --- | --- |

136.

| 137. | v zvezi s tem pozdravlja sporočilo Komisije institucijam o smernicah o nekaterih vidikih Direktive 2004/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine (17) (COM(2017)0708), vendar poudarja, da je treba spremljati ustreznost in učinkovitost pravil o pravicah intelektualne lastnine za urejanje razvoja umetne inteligence; v zvezi s tem poudarja pomen preverjanja ustreznosti; |
| --- | --- |

137.

5.   
  Etični vidiki

| 138. | meni, da bi morali ukrepi in aplikacije umetne inteligence upoštevati etična načela in ustrezno nacionalno in mednarodno pravo ter pravo Unije; |
| --- | --- |

138.

| 139. | poziva k oblikovanju listine najboljše prakse na področju etike za umetno inteligenco in robotiko, ki bi jo morali upoštevati podjetja in strokovnjaki; |
| --- | --- |

139.

| 140. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo tesno in pregledno sodelovanje med javnostjo, zasebnim sektorjem in akademskim svetom, s katerim bi okrepili širjenje znanja ter izobraževanje in usposabljanje načrtovalcev o etičnih posledicah, varnosti in spoštovanju temeljnih pravic, pa tudi potrošnikov o uporabi robotike in umetne inteligence, s posebnim poudarkom na varnosti in zasebnosti podatkov; |
| --- | --- |

140.

| 141. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da aplikacije na podlagi umetne inteligence ne bodo uporabljale podatkov, zbranih iz različnih virov, ne da bi predhodno pridobile privolitev posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki; poziva Komisijo, naj oblikuje okvir, ki bo zagotovil, da bo privolitev posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ustvarila podatke samo za predvidene namene; |
| --- | --- |

141.

| 142. | poziva Komisijo, naj spoštuje pravico državljanov do življenja zunaj spleta in zagotovi, da državljani ne bodo diskriminirani glede na to, o kom so bili podatki zabeleženi; |
| --- | --- |

142.

5.1.   Tehnologija, usmerjena v ljudi

| 143. | poudarja, da morajo biti vzpostavljena etična pravila, da bi zagotovili razvoj umetne inteligence, usmerjene v ljudi, odgovornost in preglednost sistemov algoritemskega odločanja, jasna pravila o odgovornosti in poštenost; |
| --- | --- |

143.

| 144. | pozdravlja pobudo Komisije za ustanovitev strokovne skupine na visoki ravni za umetno inteligenco in vzpostavitev zavezništva EU za umetno inteligenco, da bi zagotovili etične smernice za umetno inteligenco; poziva Komisijo, naj zagotovi čim večjo uporabo teh etičnih smernic v industriji, akademskih krogih in v javnih organih; priporoča, naj države članice smernice vključijo v svoje nacionalne strategije za umetno inteligenco in naj vzporedno z izdelavo in uvajanjem umetne inteligence razvijejo dejanske strukture odgovornosti za industrijo in vlade; |
| --- | --- |

144.

| 145. | meni, da je stalno spremljanje izvajanja etičnih smernic za umetno inteligenco in njihovega učinka na razvoj umetne inteligence, usmerjene v človeka, bistvenega pomena; poziva Komisijo, naj preuči, ali prostovoljne etične smernice zadostujejo za zagotovitev, da vključujoča, etično povezana uveljavitev umetne inteligence ne ustvarja gospodarskih in socialnih razlik v družbah EU, ter po potrebi predlaga regulativne in politične ukrepe; |
| --- | --- |

145.

| 146. | je seznanjen z nedavnim razvojem pri spremljanju vedenjske analize in prilagajanju nanjo; poziva Komisijo, naj razvije etični okvir, ki bo omejil njeno uporabo; poziva Komisijo, naj poskrbi za ozaveščenost in začne informacijsko kampanjo o umetni inteligenci ter njeni uporabi v zvezi z vedenjsko analizo; |
| --- | --- |

146.

5.2.   Vrednote, vgrajene v tehnologiji – etična zasnova

| 147. | poudarja, da bi moral etični okvir za usmerjanje temeljiti na načelih dobronamernosti, neškodovanja, avtonomnosti in pravičnosti ter na načelih in vrednotah iz člena 2 Pogodbe o delovanju Evropske unije in Listine EU o temeljnih pravicah, kot so človekovo dostojanstvo, enakost, sodno varstvo in pravičnost, nediskriminacija, informirana privolitev, zasebno in družinsko življenje ter varstvo podatkov, pa tudi drugih temeljnih načelih in vrednotah iz prava Unije, kot so nestigmatizacija, preglednost, samostojnost, osebna in družbena odgovornost, ter na zdajšnjih etičnih praksah in veljavnih kodeksih; |
| --- | --- |

147.

| 148. | meni, da bi morala Evropa prevzeti vodilno vlogo v svetu z uporabo samo etično vključene umetne inteligence; poudarja, da je treba za dosego tega zagotoviti upravljanje etike na področju umetne inteligence na različnih ravneh; priporoča, naj države članice ustanovijo organe za spremljanje in nadzor etične umetne inteligence ter spodbuja podjetja, ki razvijajo umetno inteligenco, naj ustanovijo odbore za etiko in pripravijo etične smernice za njihove razvijalce umetne inteligence; |
| --- | --- |

148.

| 149. | poudarja, da morajo evropski standardi za umetno inteligenco temeljiti na načelih digitalne etike, človekovega dostojanstva, spoštovanja temeljnih pravic ter varstva in zaščite podatkov, da bi prispevali h krepitvi zaupanja med uporabniki; poudarja, da je pomembno izkoristiti možnosti EU za vzpostavitev močne infrastrukture za sisteme umetne inteligence, ki bodo temeljili na visokih standardih podatkov in spoštovanju ljudi; ugotavlja, da je treba v razvoj umetne inteligence vključiti preglednost in razložljivost; |
| --- | --- |

149.

| 150. | ugotavlja, da bi bilo treba pri avtomatiziranem orožju še naprej uporabljati pristop, da mora biti pri umetni inteligenci nadzor v rokah človeka; |
| --- | --- |

150.

5.3.   Odločanje – meje samostojnosti umetne inteligence in robotike

| 151. | poudarja težavnost in kompleksnost napovedovanja prihodnjega vedenja številnih kompleksnih sistemov umetne inteligence in novega vedenja pri medsebojni interakciji sistemov umetne inteligence; poziva Komisijo, naj oceni, ali so potrebne posebne ureditve za sprejemanje odločitev, ki uporablja umetno inteligenco; |
| --- | --- |

151.

| 152. | ugotavlja, da bo umetna inteligenca ostala uporabno orodje za sodelovanje pri ljudeh, da bi izboljšali njeno učinkovitost in zmanjšali število napak; |
| --- | --- |

152.

| 153. | poziva, naj imajo ljudje pravico do obveščenosti, pritožbe in pravnega sredstva, kadar se umetna inteligenca uporablja za odločitve, ki vplivajo na posameznike in ki pomenijo znatno tveganje za posameznikove pravice ali svobodo ali mu lahko škodujejo; |
| --- | --- |

153.

| 154. | poudarja, da algoritmov v sistemih odločanja ne bi smeli uporabljati brez predhodne ocene algoritemskega vpliva, razen kadar je jasno, da nimajo pomembnega vpliva na življenje posameznikov; |
| --- | --- |

154.

| 155. | meni, da bi morali za umetno inteligenco, zlasti za sisteme z vgrajeno avtonomijo, vključno z zmožnostjo neodvisnega pridobivanja, zbiranja in izmenjave občutljivih informacij za različnimi deležniki, ter možnostjo samostojnega učenja ali celo razvoja k samospreminjanju, veljati trdna načela; poudarja, da sistemi umetne inteligence ne smejo hraniti ali razkrivati zaupnih osebnih podatkov brez izrecne odobritve vira teh informacij; |
| --- | --- |

155.

5.4.   Preglednost, pristranskost in obrazložljivost algoritmov

| 156. | izpostavlja, da ima umetna inteligenca sicer velike koristi za avtomatizacijo in odločanje, vendar prinaša tudi tveganje, kadar so algoritmi statični in nepregledni; v zvezi s tem poudarja, da je potrebna večja preglednost algoritmov; |
| --- | --- |

156.

| 157. | poziva Komisijo, države članice in organe za varstvo podatkov, naj odkrivajo diskriminacijo in pristranskost v algoritmih in si ju po najboljših močeh prizadevajo zmanjšati ter naj zasnujejo trden skupni etični okvir za pregledno obdelavo osebnih podatkov in avtomatizirano odločanje, ki bo usmerjal uporabo podatkov in izvrševanje zakonodaje Unije; |
| --- | --- |

157.

| 158. | poudarja, da je treba vse sisteme umetne inteligence razviti ob spoštovanju načel preglednosti in algoritemske odgovornosti, kar bo omogočalo, da bo lahko človek razumel njena dejanja in poteze; želi opozoriti, da morajo uporabniki za izgradnjo zaupanja in dejanski napredek umetne inteligence vedeti, kako se uporabljajo njihovi podatki in iz njih izpeljani podatki, ko komunicirajo ali imajo stik s sistemom umetne inteligence ali s človekom, ki se opira na sistem umetne inteligence; meni, da bo to prispevalo k boljšemu razumevanju in zaupanju uporabnikov; poudarja, da se mora v skladu s členi 13, 14 in 15 splošne uredbe o varstvu podatkov kot standard EU uporabljati načelo razumljivosti odločitev; želi spomniti, da splošna uredba o varstvu podatkov že določa pravico do obveščenosti o razlogih za obdelavo podatkov; poudarja, da imajo posamezniki v skladu z njenim členom 22 pravico do človeškega posredovanja, kadar jih znatno zadeva odločitev, ki temelji zgolj na avtomatizirani obdelavi podatkov; |
| --- | --- |

158.

| 159. | poudarja, da bi morali imeti Komisija, Evropski odbor za varstvo podatkov, nacionalni organi za varstvo podatkov in drugi neodvisni nadzorni organi v prihodnosti ključno vlogo pri spodbujanju preglednosti in dolžnega pravnega postopanja, pravne varnosti na splošno in, gledano ožje, tudi konkretnih standardov, ki bodo ščitili temeljne pravice in jamstva, povezana z uporabo obdelave podatkov in podatkovne analitike; poziva k tesnejšemu sodelovanju med organi, pristojnimi za nadzor in urejanje ravnanja v digitalnem okolju; poziva, naj se tem organom zagotovi ustrezno financiranje in dovolj osebja; |
| --- | --- |

159.

| 160. | priznava, da so algoritmi za strojno učenje usposobljeni, da se učijo sami, kar koristi avtomatizaciji in sprejemanju odločitev; poziva k etičnim smernicam za umetno inteligenco, ki bodo obravnavale vprašanja, povezana z algoritemsko preglednostjo, obrazložljivostjo, odgovornostjo in pravičnostjo; |
| --- | --- |

160.

| 161. | poudarja pomen obrazložljivosti rezultatov, procesov in vrednot sistemov umetne inteligence, da so razumljivi za netehnično publiko in ji zagotavljajo smiselne informacije, ki so potrebne za oceno pravičnosti in pridobitev zaupanja; |
| --- | --- |

161.

| 162. | poudarja, da nepreglednost teh tehnologij in njihove uporabe poraja številna etična vprašanja; |
| --- | --- |

162.

| 163. | ugotavlja, da bi morali biti sistemi umetne inteligence obrazložljivi za ljudi in bi jim morali zagotoviti smiselne informacije, da se lahko pridobijo povratne informacije; priznava, da je uspešnost modelov umetne inteligence odvisna od povratnih informacij in ponovne ocene ter ta proces spodbuja; |
| --- | --- |

163.

| 164. | ugotavlja, da so državljani zaskrbljeni, ker ne vedo, kdaj se umetna inteligenca uporablja in katere informacije bodo obdelane; priporoča, naj se jasno razkrije, kdaj državljani uporabljajo umetno inteligenco; poudarja, da je za ohranitev zaupanja potrošnikov pomembno, da so preneseni podatki varni; |
| --- | --- |

164.

| 165. | meni, da bi morali algoritmično odgovornost urejati oblikovalci politik z ocenami učinka na podlagi uveljavljenih parametrov; |
| --- | --- |

165.

| 166. | ugotavlja, da razkritje računalniške kode ne bi rešilo vprašanja v zvezi z umetno inteligenco, ker ne bi pokazalo obstoječe pristranskosti in ne bi pojasnilo postopka strojnega učenja; poudarja, da preglednost ne pomeni samo preglednost kode, temveč tudi podatkov in avtomatiziranega sprejemanja odločitev; |
| --- | --- |

166.

| 167. | priznava, da bi lahko razkritje izvorne kode privedlo do nepravilne uporabe in izigravanja algoritmov; |
| --- | --- |

167.

| 168. | poudarja, da je pomembno urediti vprašanje razvijalčeve pristranskosti in da je zato v vseh vejah informacijskotehnološkega sektorja potrebna dovolj raznolika delovna sila, obvarovati pa je treba tudi mehanizme, s katerimi bi v sistemih umetne inteligence preprečevali pristranskost glede spola in starosti; |
| --- | --- |

168.

| 169. | priznava, da bi razkritje kode ali poslovnih skrivnostni tudi odvračalo podjetja od raziskav in razvoja nove kode, saj bi bila njihova intelektualna lastnina ogrožena; ugotavlja, da bi moral razvoj umetne inteligence namesto tega spodbujati interoperabilnost modelov in njihovo interakcijo z vhodnimi in izobraževalnimi podatki; |
| --- | --- |

169.

| 170. | priznava, da lahko preglednost in obrazložljivost sicer razkrijeta pomanjkljivosti, vendar ne zagotavljata zanesljivosti, varnosti in pravičnosti; zato meni, da je odgovornost bistvenega pomena za doseganje zaupanja vredne umetne inteligence, ki ga je mogoče pridobiti na različne načine, kot so ocene algoritemskega vpliva, revizije in certificiranje; |
| --- | --- |

170.

| 171. | poudarja, da je treba oblikovati protokole za stalno spremljanje in ugotavljanje pristranskosti algoritmov; |
| --- | --- |

171.

| 172. | opozarja, da bi morali oblikovalci algoritmov zagotoviti izpolnjevanje bistvenih zahtev, kot sta pravičnost in obrazložljivost, in sicer od začetka faze načrtovanja in nato vzdolž vsega razvojnega cikla; |
| --- | --- |

172.

| 173. | ugotavlja, da morajo smernice vsebovati opise dobrih razvojnih praks; |
| --- | --- |

173.

| 174. | poudarja, da je pomembno prikazati potek razvoja, da bi lahko sledili zgodovini modela umetne inteligence; meni, da bo to izboljšalo razumevanje modelov in pomagalo vzpostaviti zaupanje na podlagi njihove zgodovine; |
| --- | --- |

174.

| 175. | poudarja, da mora biti uporaba sistemov umetne inteligence jasno opredeljena v interakciji z uporabniki; |
| --- | --- |

175.

| 176. | poudarja, da je treba pri razširjanju umetne inteligence in robotike v celoti upoštevati človekove pravice, v strojih in robotih pa se nikakor ne bi smeli odražati stereotipi glede žensk ali druge oblike diskriminacije; |
| --- | --- |

176.

| 177. | poudarja, da lahko celo visokokakovostni učni podatki pomagajo vzdrževati diskriminativno in nepravično stanje, če se ne uporabljajo skrbno in previdno; se zaveda, da lahko uporaba nizkokakovostnih, zastarelih, nepopolnih ali napačnih podatkov v različnih fazah obdelave podatkov privede do slabih napovedi in ocen ter s tem do pristranskosti, ki se utegne sčasoma preleviti v kršitve temeljnih pravic ali popolnoma napačne sklepe in neresnične izide; zato je prepričan, da je v dobi velepodatkov res pomembno zagotoviti, da se algoritmi razvijajo na reprezentativnih vzorcih visokokakovostnih podatkov, da bomo dosegli statistično pariteto; poudarja, da tudi če se uporabijo natančni in visokokakovostni podatki, lahko napovedna analiza na podlagi umetne inteligence ponudi le statistično verjetnost; želi opomniti, da se smejo v skladu s splošno uredbo o varstvu podatkov pri nadaljnji obdelavi osebnih podatkov v statistične namene ustvarjati zgolj zbirni podatki, ki jih ni mogoče ponovno povezati s posamezniki; |
| --- | --- |

177.

| 178. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da vsi, ki proizvajajo globoke ponaredke, sintetične videoposnetke ali druge realistično izdelane sintetične videoposnetke, izrecno navedejo, da ne gre za izvirnike; |
| --- | --- |

178.

| 179. | ugotavlja, da se umetna inteligenca privzeto zanaša na zbiranje velikih količin podatkov in pogosto tudi na ustvarjanje novih podatkovnih zbirk, ki se uporabljajo za izdelavo domnev o ljudeh; meni, da bi se bilo treba osredotočiti na opredelitev in izdelavo mehanizmov za odzivanje na morebitne grožnje, da bi ublažili negativne učinke; |
| --- | --- |

179.

| 180. | znova opozarja, da sistemi umetne inteligence ne bi smeli ustvarjati ali krepiti pristranskosti; poudarja, da je treba pri razvoju in uporabi algoritmov v vse faze, od zasnove do izvajanja, vključiti premisleke o pristranskosti in pravičnosti; poudarja, da je treba podatkovne nize in algoritme redno preverjati, da bi zagotovili natančno sprejemanje odločitev; |
| --- | --- |

180.

6.   
  Upravljanje

6.1.   Usklajevanje na ravni Unije

| 181. | poziva Komisijo, naj si prizadeva za razvoj močnega vodstva EU, ki bo preprečilo podvajanje in razdrobljenost prizadevanj ter zagotovilo dosledne politike na nacionalni ravni in izmenjavo primerov dobre prakse za širšo uporabo umetne inteligence; |
| --- | --- |

181.

| 182. | pozdravlja različne nacionalne strategije, ki jih razvijajo države članice; pozdravlja usklajeni načrt Komisije o umetni inteligenci, objavljen 7. decembra 2018; poziva k boljšemu sodelovanju med državami članicami in Komisijo na tem področju; |
| --- | --- |

182.

| 183. | ugotavlja, da več držav članic že ima svoje nacionalne strategije za umetno inteligenco, in pozdravlja dejstvo, da so vse države članice aprila 2018 podpisale Deklaracijo o sodelovanju na področju umetne inteligence; prav tako pozdravlja prihajajoči usklajen načrt o umetni inteligenci med Komisijo in državami članicami, vendar poziva vse vpletene strani, naj si prizadevajo za čim višjo raven sodelovanja; |
| --- | --- |

183.

| 184. | meni, da je nujno okrepljeno sodelovanje med državami članicami in Komisijo, da se v Uniji zagotovijo skladna čezmejna pravila, ki bodo spodbujala sodelovanje znotraj evropske industrije in po vsej Uniji omogočala uporabo umetne inteligence, ki bo ustrezala zahtevanim stopnjam varnosti in varovanja ter etičnim načelom, vsebovanim v pravu Unije; |
| --- | --- |

184.

| 185. | poudarja, da bi harmoniziran, na tveganju temelječ in progresiven okvir EU za podatkovno politiko povečal zaupanje in podporo za razvoj umetne inteligence v Evropi, s čimer bi zagotovili dokončanje enotnega digitalnega trga in povečali produktivnost podjetij, ki imajo sedež v Evropi; |
| --- | --- |

185.

| 186. | priporoča, naj bodo obstoječe in prihodnje pobude in pilotni projekti, povezani umetno inteligenco, ki jih izvaja Komisija, tesno usklajevani, po možnosti pod mentorstvom predlaganega nadzornega mehanizma, da bi izkoristili sinergijske učinke in zagotovili ustvarjanje dejanske dodane vrednosti, hkrati pa preprečili drage dvojne strukture; |
| --- | --- |

186.

| 187. | poziva Komisijo in države članice, naj preučijo oblikovanje evropske regulativne agencije za umetno inteligenco in algoritemsko odločanje z naslednjimi nalogami:






  — | vzpostavitev oceno tveganja za razvrstitev algoritemskih tipov in domen uporabe glede na njihov potencial za znaten negativen vpliv na državljane; |
| --- | --- | --- |

187.

—

vzpostavitev oceno tveganja za razvrstitev algoritemskih tipov in domen uporabe glede na njihov potencial za znaten negativen vpliv na državljane;

| — | preiskava uporabe algoritemskih sistemov, kadar obstaja sum kršitve človekovih pravic (na primer, kadar dokaze predloži žvižgač); |
| --- | --- |

—

preiskava uporabe algoritemskih sistemov, kadar obstaja sum kršitve človekovih pravic (na primer, kadar dokaze predloži žvižgač);

| — | svetovanje drugim regulativnim agencijam o algoritemskih sistemih v njihovi pristojnosti; |
| --- | --- |

—

svetovanje drugim regulativnim agencijam o algoritemskih sistemih v njihovi pristojnosti;

| — | krepitev učinkovitosti mehanizma odškodninske odgovornosti kot sredstva za urejanje odgovornosti algoritemskih sistemov, in sicer z zagotavljanjem kontaktne točke za državljane, ki ne poznajo pravnih postopkov; |
| --- | --- |

—

krepitev učinkovitosti mehanizma odškodninske odgovornosti kot sredstva za urejanje odgovornosti algoritemskih sistemov, in sicer z zagotavljanjem kontaktne točke za državljane, ki ne poznajo pravnih postopkov;

| — | revizija ocen algoritemskega vpliva za sisteme z učinkom na visoki ravnim, da bi odobrili ali zavrnili predlagane uporabe algoritemskega odločanja pri zelo občutljivih domenah uporabe in/ali domenah uporabe, ki so kritične za varnost (na primer zasebno zdravstveno varstvo); ocene algoritemskega vpliva za uporabo v zasebnem sektorju bi lahko potekale po podobnem postopku kot tistem, ki je predlagan za javni sektor, s potencialno razliko, da bi se različne stopnje javnega razkritja lahko obravnavale kot zaupne komunikacije z regulativno agencijo (v okviru sporazuma o nerazkrivanju podatkov), da se zaščitijo bistvene poslovne skrivnosti; |
| --- | --- |

—

revizija ocen algoritemskega vpliva za sisteme z učinkom na visoki ravnim, da bi odobrili ali zavrnili predlagane uporabe algoritemskega odločanja pri zelo občutljivih domenah uporabe in/ali domenah uporabe, ki so kritične za varnost (na primer zasebno zdravstveno varstvo); ocene algoritemskega vpliva za uporabo v zasebnem sektorju bi lahko potekale po podobnem postopku kot tistem, ki je predlagan za javni sektor, s potencialno razliko, da bi se različne stopnje javnega razkritja lahko obravnavale kot zaupne komunikacije z regulativno agencijo (v okviru sporazuma o nerazkrivanju podatkov), da se zaščitijo bistvene poslovne skrivnosti;

| — | preiskave domnevnih primerov kršitev pravic s strani algoritemskih sistemov odločanja, tako za posamezne odločitve (na primer posamezna odstopanja) kot za statistične vzorce odločanja (na primer diskriminatorna pristranskost); preiskave se lahko sprožijo po vložitvi pritožb ali na podlagi dokazov, ki jih predložijo žvižgači, raziskovalni novinarji ali neodvisni raziskovalci (tudi nevladne organizacije in akademiki); |
| --- | --- |

—

preiskave domnevnih primerov kršitev pravic s strani algoritemskih sistemov odločanja, tako za posamezne odločitve (na primer posamezna odstopanja) kot za statistične vzorce odločanja (na primer diskriminatorna pristranskost); preiskave se lahko sprožijo po vložitvi pritožb ali na podlagi dokazov, ki jih predložijo žvižgači, raziskovalni novinarji ali neodvisni raziskovalci (tudi nevladne organizacije in akademiki);

| 188. | je seznanjen s tekočim delom Mednarodne organizacije za standardizacijo (ISO) na področju umetne inteligence in poziva države članice, naj usklajujejo svoje člane te organizacije, da bi pri razvoju standardov na tem področju ustrezno zastopali evropske interese; |
| --- | --- |

188.

6.2.   Mednarodno upravljanje

| 189. | pozdravlja vzpostavitev opazovalne skupine za politiko umetne inteligence OECD in poziva k večjim ambicijam glede razvoja načrta za nadaljnje sodelovanje; |
| --- | --- |

189.

| 190. | poudarja različne modele, ki jih razvijajo v tretjih državah, zlasti v ZDA, na Kitajskem, v Rusiji in Izraelu, ter pristop, ki temelji na vrednotah, ki se uporablja v Evropi, in potrebo po sodelovanju z mednarodnimi partnerji v dvostranskih in večstranskih forumih za etični napredek in uveljavitev umetne inteligence; priznava, da ta tehnologija nima meja in zahteva sodelovanje, ki presega zgolj sodelovanje med državami članicami EU; |
| --- | --- |

190.

| 191. | poziva Komisijo, naj deluje na mednarodni ravni, da bi zagotovila čim večjo doslednost med mednarodnimi akterji in na svetovni ravni branila etična načela EU; |
| --- | --- |

191.

| 192. | poudarja, da je umetna inteligenca tehnologija z globalnim učinkom, ki zagotavlja skupne koristi in na postavlja pred podobne izzive; poudarja potrebo po globalnem pristopu, kot v primeru gospodarskega sistema, zlasti ko gre za tehnologijo, ki ima znaten vpliv na trge; poudarja, da morajo obstoječe institucije in organizacije uvrstiti umetno inteligenco na svoj dnevni red in poziva k oceni potrebe po dodatnih forumih, ki bi bili ustanovljeni po potrebi; |
| --- | --- |

192.

o

o o

| 193. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

193.

---

(1)  UL C 252, 18.7.2018, str. 239.

(2)  UL C 307, 30.8.2018, str. 163.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0341.

(4)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0332.

(5)  UL L 252, 8.10.2018, str. 1.

(6)  COM(2018)0237.

(7)  Prihodnje in nastajajoče tehnologije.

(8)  OECD Digital Economy Outlook 2017.

(9)  Special Eurobarometer 460.

(10)  Direktiva (EU) 2018/958 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. junija 2018 o preskusu sorazmernosti pred sprejetjem nove regulacije poklicev (UL L 173, 9.7.2018, str. 25).

(11)  Direktiva 2013/55/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2013 o spremembi Direktive 2005/36/ES o priznavanju poklicnih kvalifikacij in Uredbe (EU) št. 1024/2012 o upravnem sodelovanju prek informacijskega sistema za notranji trg (uredba IMI) (UL L 354, 28.12.2013, str. 132).

(12)  Direktiva 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu (UL L 376, 27.12.2006, str. 36).

(13)  Direktiva 2000/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2000 o nekaterih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja na notranjem trgu (Direktiva o elektronskem poslovanju) (UL L 178, 17.7.2000, str. 1).

(14)  UL L 303, 28.11.2018, str. 59.

(15)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

(16)  Direktiva Sveta 85/374/EGS z dne 25. julija 1985 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z odgovornostjo za proizvode z napako (UL L 210, 7.8.1985, str. 29).

(17)  UL L 195, 2.6.2004, str. 16.

---

| 23.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/59 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/59

---

P8_TA(2019)0082

Trajnostna raba pesticidov

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. februarja 2019 o izvajanju Direktive 2009/128/ES o trajnostni rabi pesticidov (2017/2284(INI))

(2020/C 449/07)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Direktive 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti za doseganje trajnostne rabe pesticidov (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti za doseganje trajnostne rabe pesticidov (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 850/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o obstojnih organskih onesnaževalih in spremembi Direktive 79/117/EGS (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 850/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o obstojnih organskih onesnaževalih in spremembi Direktive 79/117/EGS (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 z dne 23. februarja 2005 o mejnih vrednostih ostankov pesticidov v ali na hrani in krmi rastlinskega in živalskega izvora ter o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS (uredba o mejnih vrednostih ostankov pesticidov) (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 z dne 23. februarja 2005 o mejnih vrednostih ostankov pesticidov v ali na hrani in krmi rastlinskega in živalskega izvora ter o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS (uredba o mejnih vrednostih ostankov pesticidov) (3),

| — | ob upoštevanju člena 191 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 191 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) ter o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije in o spremembi Direktive 1999/45/ES ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ES (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) ter o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije in o spremembi Direktive 1999/45/ES ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ES (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (5),

| — | ob upoštevanju evropske ocene izvajanja uredbe in njenih zadevnih prilog, ki jo je služba Evropskega parlamenta za raziskave (EPRS) objavila aprila 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropske ocene izvajanja uredbe in njenih zadevnih prilog, ki jo je služba Evropskega parlamenta za raziskave (EPRS) objavila aprila 2018,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o pravilih za neposredna plačila kmetom na podlagi shem podpore v okviru skupne kmetijske politike ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 637/2008 in Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o pravilih za neposredna plačila kmetom na podlagi shem podpore v okviru skupne kmetijske politike ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 637/2008 in Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 (6),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 98/24/ES z dne 7. aprila 1998 o varovanju zdravja in zagotavljanju varnosti delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti kemičnim dejavnikom pri delu (7) in Direktive 2004/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o varovanju delavcev pred nevarnostmi zaradi izpostavljenosti rakotvornim ali mutagenim snovem pri delu (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 98/24/ES z dne 7. aprila 1998 o varovanju zdravja in zagotavljanju varnosti delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti kemičnim dejavnikom pri delu (7) in Direktive 2004/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o varovanju delavcev pred nevarnostmi zaradi izpostavljenosti rakotvornim ali mutagenim snovem pri delu (8),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (direktiva o habitatih) (9) in Direktive 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic (direktiva o prosto živečih pticah) (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (direktiva o habitatih) (9) in Direktive 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic (direktiva o prosto živečih pticah) (10),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 98/83/ES z dne 3. novembra 1998 o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 98/83/ES z dne 3. novembra 1998 o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi (11),

| — | ob upoštevanju Direktive 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (12),

| — | ob upoštevanju Direktive Komisije 2009/90/ES z dne 31. julija 2009 o določitvi strokovnih zahtev za kemijsko analiziranje in spremljanje stanja voda v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Komisije 2009/90/ES z dne 31. julija 2009 o določitvi strokovnih zahtev za kemijsko analiziranje in spremljanje stanja voda v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES (13),

| — | ob upoštevanju Direktive 2009/127/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o spremembah Direktive 2006/42/ES glede strojev za nanašanje pesticidov (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2009/127/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o spremembah Direktive 2006/42/ES glede strojev za nanašanje pesticidov (14),

| — | ob upoštevanju Direktive 2013/39/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. avgusta 2013 o spremembi direktiv 2000/60/ES in 2008/105/ES v zvezi s prednostnimi snovmi na področju vodne politike (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2013/39/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. avgusta 2013 o spremembi direktiv 2000/60/ES in 2008/105/ES v zvezi s prednostnimi snovmi na področju vodne politike (15),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi pravil o podpori za strateške načrte, ki jih pripravijo države članice v okviru skupne kmetijske politike (strateški načrti SKP) in se financirajo iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (COM(2018)0392), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi pravil o podpori za strateške načrte, ki jih pripravijo države članice v okviru skupne kmetijske politike (strateški načrti SKP) in se financirajo iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (COM(2018)0392),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije o kmetijstvu in trajnostnem upravljanju voda v EU (SWD(2017)0153), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije o kmetijstvu in trajnostnem upravljanju voda v EU (SWD(2017)0153),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 12. julija 2006 z naslovom „Tematska strategija o trajnostni rabi pesticidov“ (COM(2006)0373 – SEC(2006)0894 – SEC(2006)0895 – SEC(2006)0914) (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 12. julija 2006 z naslovom „Tematska strategija o trajnostni rabi pesticidov“ (COM(2006)0373 – SEC(2006)0894 – SEC(2006)0895 – SEC(2006)0914) (16),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. junija 2016 o krepitvi inovacij in gospodarskem razvoju pri evropskem upravljanju kmetij v prihodnje (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. junija 2016 o krepitvi inovacij in gospodarskem razvoju pri evropskem upravljanju kmetij v prihodnje (17),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. junija 2016 o tehnoloških rešitvah za trajnostno kmetijstvo v EU (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. junija 2016 o tehnoloških rešitvah za trajnostno kmetijstvo v EU (18),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. februarja 2017 o pesticidih biološkega izvora z majhnim tveganjem (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. februarja 2017 o pesticidih biološkega izvora z majhnim tveganjem (19),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. oktobra 2017 o osnutku izvedbene uredbe Komisije o obnovitvi odobritve aktivne snovi glifosat v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet ter o spremembi Priloge k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011 (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. oktobra 2017 o osnutku izvedbene uredbe Komisije o obnovitvi odobritve aktivne snovi glifosat v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet ter o spremembi Priloge k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011 (20),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. marca 2018 o možnostih in izzivih za čebelarski sektor EU (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. marca 2018 o možnostih in izzivih za čebelarski sektor EU (21),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2018 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 o fitofarmacevtskih sredstvih (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2018 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 o fitofarmacevtskih sredstvih (22),

| — | ob upoštevanju tekoče evropske ocene izvajanja Direktive 2009/128/ES o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti za doseganje trajnostne rabe pesticidov in poročila službe Evropskega parlamenta za raziskave (EPRS) z dne 15. oktobra 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tekoče evropske ocene izvajanja Direktive 2009/128/ES o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti za doseganje trajnostne rabe pesticidov in poročila službe Evropskega parlamenta za raziskave (EPRS) z dne 15. oktobra 2018,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1185/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o statističnih podatkih o pesticidih (23), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1185/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o statističnih podatkih o pesticidih (23),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o izvajanju Uredbe (ES) št. 1185/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o statističnih podatkih o pesticidih (COM(2017)0109), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o izvajanju Uredbe (ES) št. 1185/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o statističnih podatkih o pesticidih (COM(2017)0109),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča iz leta 2014 z naslovom „Vključitev ciljev vodne politike EU v SKP: delni uspeh“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča iz leta 2014 z naslovom „Vključitev ciljev vodne politike EU v SKP: delni uspeh“,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 10. oktobra 2017 o nacionalnih akcijskih načrtih držav članic in napredku pri izvajanju Direktive 2009/128/ES o trajnostni rabi pesticidov (COM(2017)0587), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 10. oktobra 2017 o nacionalnih akcijskih načrtih držav članic in napredku pri izvajanju Direktive 2009/128/ES o trajnostni rabi pesticidov (COM(2017)0587),

| — | ob upoštevanju poročila Generalnega direktorata Komisije za zdravje in varnost hrane (GD SANTE) iz oktobra 2017 o pregledu o izvajanju ukrepov držav članic za doseganje trajnostne rabe pesticidov v skladu z Direktivo 2009/128/ES (24), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Generalnega direktorata Komisije za zdravje in varnost hrane (GD SANTE) iz oktobra 2017 o pregledu o izvajanju ukrepov držav članic za doseganje trajnostne rabe pesticidov v skladu z Direktivo 2009/128/ES (24),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. novembra 2016 z naslovom Novi ukrepi za trajnostno prihodnost Evrope – Evropsko ukrepanje za trajnost (COM(2016) 0739), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. novembra 2016 z naslovom Novi ukrepi za trajnostno prihodnost Evrope – Evropsko ukrepanje za trajnost (COM(2016) 0739),

| — | ob upoštevanju sedmega okoljskega akcijskega programa (25), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sedmega okoljskega akcijskega programa (25),

| — | ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca ZN 2017 o pravici do hrane, pripravljenega na podlagi resolucij Sveta ZN za človekove pravice 6/2, 31/10 in 32/8 (26), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca ZN 2017 o pravici do hrane, pripravljenega na podlagi resolucij Sveta ZN za človekove pravice 6/2, 31/10 in 32/8 (26),

| — | ob upoštevanju izvedbenega načrta za večjo dostopnost fitofarmacevtskih sredstev z nizko stopnjo tveganja in hitrejše izvajanje integriranega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi, ki ga je pripravila strokovna skupina za trajnostno rabo fitofarmacevtskih sredstev in ga je potrdil Svet 28. junija 2016 (27), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izvedbenega načrta za večjo dostopnost fitofarmacevtskih sredstev z nizko stopnjo tveganja in hitrejše izvajanje integriranega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi, ki ga je pripravila strokovna skupina za trajnostno rabo fitofarmacevtskih sredstev in ga je potrdil Svet 28. junija 2016 (27),

| — | ob upoštevanju resolucije francoskega senata z dne 19. maja 2017 za omejitev rabe pesticidov v Evropski uniji (28), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije francoskega senata z dne 19. maja 2017 za omejitev rabe pesticidov v Evropski uniji (28),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2019 o postopku Unije za registracijo pesticidov (29), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2019 o postopku Unije za registracijo pesticidov (29),

| — | ob upoštevanju znanstvene študije o biomasi letečih žuželk, objavljene 18. oktobra 2017 (30), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju znanstvene študije o biomasi letečih žuželk, objavljene 18. oktobra 2017 (30),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, člena 1(1)(e) in Priloge 3 sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku odobritve samoiniciativnih poročil, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, člena 1(1)(e) in Priloge 3 sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku odobritve samoiniciativnih poročil,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenja Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0045/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenja Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0045/2019),

| A. | ker Direktiva 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta o trajnostni rabi pesticidov (v nadaljnjem besedilu: Direktiva) določa vrsto ukrepov za doseganje trajnostne rabe pesticidov v EU z zmanjševanjem tveganj in učinkov rabe pesticidov na zdravje ljudi in okolje ter spodbujanjem uporabe integriranega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi in alternativnih tehnik ali pristopov k varstvu rastlin, kot so nekemične alternative pesticidom ali fitofarmacevtska sredstva z nizko stopnjo tveganja, kot so določena v Uredbi (ES) št. 1107/2009, namen česar je zmanjšanje odvisnosti od pesticidov ter ohranjanje zdravja ljudi in živali ter okolja; |
| --- | --- |

A.

ker Direktiva 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta o trajnostni rabi pesticidov (v nadaljnjem besedilu: Direktiva) določa vrsto ukrepov za doseganje trajnostne rabe pesticidov v EU z zmanjševanjem tveganj in učinkov rabe pesticidov na zdravje ljudi in okolje ter spodbujanjem uporabe integriranega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi in alternativnih tehnik ali pristopov k varstvu rastlin, kot so nekemične alternative pesticidom ali fitofarmacevtska sredstva z nizko stopnjo tveganja, kot so določena v Uredbi (ES) št. 1107/2009, namen česar je zmanjšanje odvisnosti od pesticidov ter ohranjanje zdravja ljudi in živali ter okolja;

| B. | ker je Direktiva dragoceno orodje za zagotavljanje, da so okolje, ekosistemi ter zdravje ljudi in živali dobro zavarovani pred nevarnimi snovmi v pesticidih, hkrati pa zagotavlja trajnostne in ekološke rešitve za večji in bolj raznolik nabor orodij za odpravo in preprečevanje izgub pridelka zaradi škodljivcev, bolezni, plevelov in invazivnih tujerodnih vrst ter za boj proti vse večji odpornosti patogenov; ker je popolno in celostno izvajanje Direktive predpogoj za dosego visoke stopnje varstva, izvedbo prehoda na trajnostno kmetijstvo, proizvodnjo varne in zdrave hrane in za nestrupeno okolje, ki bo zagotavljalo visoko raven varovanja zdravja ljudi in živali; |
| --- | --- |

B.

ker je Direktiva dragoceno orodje za zagotavljanje, da so okolje, ekosistemi ter zdravje ljudi in živali dobro zavarovani pred nevarnimi snovmi v pesticidih, hkrati pa zagotavlja trajnostne in ekološke rešitve za večji in bolj raznolik nabor orodij za odpravo in preprečevanje izgub pridelka zaradi škodljivcev, bolezni, plevelov in invazivnih tujerodnih vrst ter za boj proti vse večji odpornosti patogenov; ker je popolno in celostno izvajanje Direktive predpogoj za dosego visoke stopnje varstva, izvedbo prehoda na trajnostno kmetijstvo, proizvodnjo varne in zdrave hrane in za nestrupeno okolje, ki bo zagotavljalo visoko raven varovanja zdravja ljudi in živali;

| C. | ker je sicer mogoče z integriranim varstvom rastlin preprečevati izgube pridelka zaradi škodljivih organizmov, vendar je njegov glavni namen uporabnikom pesticidov omogočiti, da začnejo uporabljati prakso in proizvode, katerih tveganje za zdravje ljudi in okolje je manjše, kot je določeno v členu 14 direktive; ugotavlja, da številne študije kažejo na to, da je mogoče uporabo pesticidov bistveno zmanjšati, ne da bi to negativno vplivalo na pridelek; |
| --- | --- |

C.

ker je sicer mogoče z integriranim varstvom rastlin preprečevati izgube pridelka zaradi škodljivih organizmov, vendar je njegov glavni namen uporabnikom pesticidov omogočiti, da začnejo uporabljati prakso in proizvode, katerih tveganje za zdravje ljudi in okolje je manjše, kot je določeno v členu 14 direktive; ugotavlja, da številne študije kažejo na to, da je mogoče uporabo pesticidov bistveno zmanjšati, ne da bi to negativno vplivalo na pridelek;

| D. | ker je Direktivo treba brati v povezavi z drugima dvema glavnima zakonodajnima aktoma, s katerima je zajet celoten življenjski cikel pesticida, in sicer od njegovega dajanja v promet (Uredba (ES) št. 1107/2009) do določitve mejnih vrednosti ostankov (Uredba (ES) št. 396/2005); ker je zato nemogoče doseči cilj Direktive glede varovanja zdravja ljudi in varstva okolja pred tveganji, povezanimi z rabo pesticidov, ne da bi se v celoti izvajal in ustrezno uveljavljal celotni „sveženj o pesticidih“; |
| --- | --- |

D.

ker je Direktivo treba brati v povezavi z drugima dvema glavnima zakonodajnima aktoma, s katerima je zajet celoten življenjski cikel pesticida, in sicer od njegovega dajanja v promet (Uredba (ES) št. 1107/2009) do določitve mejnih vrednosti ostankov (Uredba (ES) št. 396/2005); ker je zato nemogoče doseči cilj Direktive glede varovanja zdravja ljudi in varstva okolja pred tveganji, povezanimi z rabo pesticidov, ne da bi se v celoti izvajal in ustrezno uveljavljal celotni „sveženj o pesticidih“;

| E. | ker bi morale Komisija in države članice, da bi zmanjšale tveganja in vplive rabe pesticidov na zdravje ljudi in okolje, obravnavati vprašanje ponarejenih in nezakonitih pesticidov, pa tudi skrb vzbujajoče vprašanje uvoženih kmetijskih proizvodov, obdelanih s kemikalijami, ki so v EU prepovedane ali omejene; |
| --- | --- |

E.

ker bi morale Komisija in države članice, da bi zmanjšale tveganja in vplive rabe pesticidov na zdravje ljudi in okolje, obravnavati vprašanje ponarejenih in nezakonitih pesticidov, pa tudi skrb vzbujajoče vprašanje uvoženih kmetijskih proizvodov, obdelanih s kemikalijami, ki so v EU prepovedane ali omejene;

| F. | ker sedanje prakse Komisije in držav članic glede odobritve aktivnih snovi in registracije fitofarmacevtskih sredstev niso združljive s cilji in namenom Direktive; ker te sedanje prakse ovirajo doseganje najvišje možne stopnje varstva in doseganje prehoda k trajnostnemu kmetijskemu sektorju in nestrupenemu okolju; |
| --- | --- |

F.

ker sedanje prakse Komisije in držav članic glede odobritve aktivnih snovi in registracije fitofarmacevtskih sredstev niso združljive s cilji in namenom Direktive; ker te sedanje prakse ovirajo doseganje najvišje možne stopnje varstva in doseganje prehoda k trajnostnemu kmetijskemu sektorju in nestrupenemu okolju;

| G. | ker je iz razpoložljivih dokazov jasno razvidno, da izvajanje Direktive ni dovolj usklajeno s povezanimi politikami EU na področju pesticidov, kmetijstva in trajnostnega razvoja, med drugim zlasti, a ne izključno, s skupno kmetijsko politiko in uredbo o fitofarmacevtskih sredstvih; ker imajo Direktiva in povezani ukrepi na ravni EU velik potencial za dodatno krepitev in dodajanje vrednosti nacionalnim prizadevanjem in ukrepom v kmetijskem sektorju ter za krepitev varstva okolja in varovanja zdravja ljudi; |
| --- | --- |

G.

ker je iz razpoložljivih dokazov jasno razvidno, da izvajanje Direktive ni dovolj usklajeno s povezanimi politikami EU na področju pesticidov, kmetijstva in trajnostnega razvoja, med drugim zlasti, a ne izključno, s skupno kmetijsko politiko in uredbo o fitofarmacevtskih sredstvih; ker imajo Direktiva in povezani ukrepi na ravni EU velik potencial za dodatno krepitev in dodajanje vrednosti nacionalnim prizadevanjem in ukrepom v kmetijskem sektorju ter za krepitev varstva okolja in varovanja zdravja ljudi;

| H. | ker je bil sedanji regulativni okvir, vključno z zahtevami po podatkih, oblikovan za ocenjevanje in upravljanje kemičnih fitofarmacevtskih sredstev ter je zato neprimeren za biološke aktivne snovi in sredstva z nizko stopnjo tveganja; ker ta neprimeren okvir močno upočasnjuje vstop bioloških fitofarmacevtskih sredstev z nizko stopnjo tveganja na trg in pogosto odvrača vlagatelje vlog; ker to ovira inovacije in konkurenčnost kmetijstva EU; ker to pomeni, da se zaradi pomanjkanja varnejših alternativ, vključno z biološkimi aktivnimi snovmi z nizko stopnjo tveganja, ne bo nadomestilo več kot 60 aktivnih snovi, ki jih je Evropska komisija opredelila kot kandidatke za zamenjavo; |
| --- | --- |

H.

ker je bil sedanji regulativni okvir, vključno z zahtevami po podatkih, oblikovan za ocenjevanje in upravljanje kemičnih fitofarmacevtskih sredstev ter je zato neprimeren za biološke aktivne snovi in sredstva z nizko stopnjo tveganja; ker ta neprimeren okvir močno upočasnjuje vstop bioloških fitofarmacevtskih sredstev z nizko stopnjo tveganja na trg in pogosto odvrača vlagatelje vlog; ker to ovira inovacije in konkurenčnost kmetijstva EU; ker to pomeni, da se zaradi pomanjkanja varnejših alternativ, vključno z biološkimi aktivnimi snovmi z nizko stopnjo tveganja, ne bo nadomestilo več kot 60 aktivnih snovi, ki jih je Evropska komisija opredelila kot kandidatke za zamenjavo;

| I. | ker primanjkuje fitofarmacevtskih sredstev z nizko stopnjo tveganja, vključno z biološkimi fitofarmacevtskimi sredstvi; ker je bilo od skoraj 500 snovi, ki so na voljo na trgu EU, le 13 snovi odobrenih kot fitofarmacevtska sredstva z nizko stopnjo tveganja, od tega 12 bioloških; ker je nezadostno izvajanje Direktive dejansko ustvarilo neenake konkurenčne pogoje v Evropi z različnimi nacionalnimi praksami, ki ovirajo optimalno uveljavljanje trajnostnih alternativ na trgu; ker ta položaj ovira zadosten prodor alternativnih sredstev z nizko stopnjo tveganja in brez kemikalij na trg EU, kar zmanjšuje njihovo privlačnost za kmete, ki se lahko namesto tega kratkoročno odločijo za stroškovno učinkovitejše alternative; ker pomanjkanje fitofarmacevtskih sredstev z nizko stopnjo tveganja, vključno z biološkimi fitofarmacevtskimi sredstvi, ovira razvoj in izvajanje integriranega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi; |
| --- | --- |

I.

ker primanjkuje fitofarmacevtskih sredstev z nizko stopnjo tveganja, vključno z biološkimi fitofarmacevtskimi sredstvi; ker je bilo od skoraj 500 snovi, ki so na voljo na trgu EU, le 13 snovi odobrenih kot fitofarmacevtska sredstva z nizko stopnjo tveganja, od tega 12 bioloških; ker je nezadostno izvajanje Direktive dejansko ustvarilo neenake konkurenčne pogoje v Evropi z različnimi nacionalnimi praksami, ki ovirajo optimalno uveljavljanje trajnostnih alternativ na trgu; ker ta položaj ovira zadosten prodor alternativnih sredstev z nizko stopnjo tveganja in brez kemikalij na trg EU, kar zmanjšuje njihovo privlačnost za kmete, ki se lahko namesto tega kratkoročno odločijo za stroškovno učinkovitejše alternative; ker pomanjkanje fitofarmacevtskih sredstev z nizko stopnjo tveganja, vključno z biološkimi fitofarmacevtskimi sredstvi, ovira razvoj in izvajanje integriranega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi;

| J. | ker ima ekološko kmetijstvo pomembno vlogo kot sistem z majhno uporabo pesticidov in bi ga bilo treba nadalje spodbujati; |
| --- | --- |

J.

ker ima ekološko kmetijstvo pomembno vlogo kot sistem z majhno uporabo pesticidov in bi ga bilo treba nadalje spodbujati;

| K. | ker je na voljo vse več dokazov, da v Evropi število žuželk strmo upada, kar je povezano s sedanjimi ravnmi rabe pesticidov; ker opaženi strmi upad števila žuželk negativno vpliva ne le na celoten ekosistem in biotsko raznovrstnost, temveč tudi na kmetijski sektor ter njegovo prihodnjo gospodarsko blaginjo in proizvodnjo; |
| --- | --- |

K.

ker je na voljo vse več dokazov, da v Evropi število žuželk strmo upada, kar je povezano s sedanjimi ravnmi rabe pesticidov; ker opaženi strmi upad števila žuželk negativno vpliva ne le na celoten ekosistem in biotsko raznovrstnost, temveč tudi na kmetijski sektor ter njegovo prihodnjo gospodarsko blaginjo in proizvodnjo;

| L. | ker je Evropa trenutno na razpotju, ki bo odločilno vplivalo na prihodnost kmetijskega sektorja in možnosti Unije, da doseže trajnostno rabo pesticidov, predvsem z reformo skupne kmetijske politike; ker reforma skupne kmetijske politike s seboj prinaša velik potencial za krepitev racionalizacije in uskladitve politik ter izvajanja Direktive, pa tudi za spodbujanje prehoda na okoljsko vzdržnejše kmetijske prakse; |
| --- | --- |

L.

ker je Evropa trenutno na razpotju, ki bo odločilno vplivalo na prihodnost kmetijskega sektorja in možnosti Unije, da doseže trajnostno rabo pesticidov, predvsem z reformo skupne kmetijske politike; ker reforma skupne kmetijske politike s seboj prinaša velik potencial za krepitev racionalizacije in uskladitve politik ter izvajanja Direktive, pa tudi za spodbujanje prehoda na okoljsko vzdržnejše kmetijske prakse;

| M. | ker se v javnosti vse več razpravlja o uporabi konvencionalnih fitofarmacevtskih sredstev zaradi njihovih tveganj za zdravje ljudi in živali ter okolje; |
| --- | --- |

M.

ker se v javnosti vse več razpravlja o uporabi konvencionalnih fitofarmacevtskih sredstev zaradi njihovih tveganj za zdravje ljudi in živali ter okolje;

| N. | ker je treba spodbujati razvoj alternativnih postopkov ali tehnik, da bi zmanjšali odvisnost od konvencionalnih pesticidov in obravnavali vse večje nasprotovanje konvencionalnim fitofarmacevtskim sredstvom; |
| --- | --- |

N.

ker je treba spodbujati razvoj alternativnih postopkov ali tehnik, da bi zmanjšali odvisnost od konvencionalnih pesticidov in obravnavali vse večje nasprotovanje konvencionalnim fitofarmacevtskim sredstvom;

| O. | ker mora Svet v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 zagotoviti, da predpisana zahteva ravnanja iz Priloge III k Uredbi Sveta (ES) št. 1782/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete (31) vključuje načela integriranega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi, vključno z dobro prakso varstva rastlin in nekemičnimi metodami za varstvo rastlin, zatiranje škodljivcev in upravljanje kmetijskih rastlin; |
| --- | --- |

O.

ker mora Svet v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 zagotoviti, da predpisana zahteva ravnanja iz Priloge III k Uredbi Sveta (ES) št. 1782/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete (31) vključuje načela integriranega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi, vključno z dobro prakso varstva rastlin in nekemičnimi metodami za varstvo rastlin, zatiranje škodljivcev in upravljanje kmetijskih rastlin;

| P. | ker je v EU v skladu z Direktivo obvezno izvajanje integriranega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi; ker bi morale države članice in lokalne oblasti več pozornosti nameniti trajnostni uporabi pesticidov, vključno z drugimi možnostmi varstva rastlin z nizko stopnjo tveganja; |
| --- | --- |

P.

ker je v EU v skladu z Direktivo obvezno izvajanje integriranega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi; ker bi morale države članice in lokalne oblasti več pozornosti nameniti trajnostni uporabi pesticidov, vključno z drugimi možnostmi varstva rastlin z nizko stopnjo tveganja;

| Q. | ker „trajnostne rabe“ pesticidov ni mogoče doseči brez upoštevanja izpostavljenosti ljudi kombinacijam aktivnih snovi in dodatkov ter njihovih kumulativnih ter možnih združenih in sinergijskih učinkov na zdravje ljudi; |
| --- | --- |

Q.

ker „trajnostne rabe“ pesticidov ni mogoče doseči brez upoštevanja izpostavljenosti ljudi kombinacijam aktivnih snovi in dodatkov ter njihovih kumulativnih ter možnih združenih in sinergijskih učinkov na zdravje ljudi;

Glavne ugotovitve

| 1. | želi spomniti na posebne cilje tematske strategije o trajnostni rabi pesticidov, med drugim zmanjšanje nevarnosti in tveganj za zdravje in okolje, ki izhajajo iz rabe pesticidov, izboljšan nadzor rabe in razširjanja pesticidov, zmanjšanje ravni zdravju škodljivih aktivnih snovi, vključno z nadomeščanjem najnevarnejših z manj nevarnimi alternativnimi snovmi, tudi z nekemičnimi, spodbujanje kmetijske pridelave z majhno uporabo pesticidov ali brez pesticidov ter oblikovanje preglednega sistema za poročanje in spremljanje napredka, doseženega pri izpolnjevanju ciljev strategije, vključno z razvojem ustreznih kazalnikov; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da je bistveno, da se izvajanje Direktive oceni skupaj s splošno politiko EU glede pesticidov, vključno s pravili iz uredbe o fitofarmacevtskih sredstvih, Uredbe (EU) št. 528/2012 (uredba o biocidih) (32), uredbe o mejnih vrednostih ostankov pesticidov in Uredbe (ES) št. 178/2002 (uredba o splošni živilski zakonodaji) (33); |
| --- | --- |

2.

| 3. | obžaluje, da je kljub prizadevanjem skupna raven napredka držav članic pri izvajanju nezadostna za izpolnjevanje glavnih ciljev Direktive in sprostitev njenega celotnega potenciala za zmanjšanje splošnih tveganj, ki izhajajo iz rabe pesticidov, in sicer ob hkratnem zmanjšanju odvisnosti od pesticidov, za spodbujanje tranzicije na ekološko trajnostne in varne tehnike za varstvo rastlin in doseganje nujno potrebnih izboljšav okolja in zdravja, čemur je bila Direktiva izrecno namenjena; obžaluje triletno zamudo Komisije pri predložitvi poročila o izvajanju Direktive; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da mora biti izvajanje Direktive celovito in mora zajemati vse potrebne vidike in da delno izvajanje, to je izvajanje nekaterih elementov, drugih pa ne, ne zadošča za uresničitev splošnega namena Direktive, da se doseže trajnostna raba pesticidov; poudarja, da ima izvajanje praks integriranega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi, kot so nekemične alternative in fitofarmacevtska sredstva z nizko stopnjo tveganja, posebno pomembno vlogo v prizadevanjih za doseganje tega cilja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | je seznanjen, da je Komisija v svojem poročilu o napredku za leto 2017 poročala o precejšnjih pomanjkljivostih v nacionalnih akcijskih načrtih držav članic, kar kaže, da so nekatere države manj zavezane varstvu okolja in zdravja, kar bi lahko povzročilo nepošteno konkurenco na trgu in omajalo enotni trg; si pridržuje pravico, da države članice, ki ne dosegajo skladnosti, prijavi komisarki za konkurenco; |
| --- | --- |

5.

| 6. | izraža zaskrbljenost, ker približno 80 % nacionalnih akcijskih načrtov držav članic ne vsebuje nobenih posebnih informacij o tem, kako količinsko opredeliti doseganje številnih ciljev, zlasti tistih v zvezi z integriranim varstvom rastlin pred škodljivimi organizmi in ukrepi za varstvo voda; poudarja, da to znatno otežuje postopek merjenja napredka držav članic pri izpolnjevanju glavnih ciljev in namena Direktive; |
| --- | --- |

6.

| 7. | je zaskrbljen ob dejstvu, da so nacionalni akcijski načrti neskladni glede določanja količinskih ciljev, ukrepov in časovnih razporedov za različna akcijska področja, zaradi česar je doseženi napredek nemogoče ocenjevati; obžaluje, da so le v petih nacionalnih akcijskih načrtih določeni velikopotezni merljivi cilji, od tega pa so štirje povezani z zmanjševanjem tveganja in le eden z zmanjševanjem uporabe; obžaluje, da je revidirani nacionalni akcijski načrt doslej predložilo samo 11 držav članic, čeprav je bil rok za revizijo konec leta 2017; |
| --- | --- |

7.

| 8. | obžaluje, da v številnih državah članicah ni zadostne zavezanosti praksam integriranega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi, ki temeljijo na osmih načelih in dajejo prednost nekemičnim alternativam pesticidom; obžaluje, da se zdi, da je eden od glavnih izzivov v zvezi z izvajanjem integriranega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi, ki so temelj Direktive, sedanje pomanjkanje ustreznih instrumentov in metod nadzora, s katerimi bi se ocenjevala skladnost v državah članicah, pa tudi jasnih pravil in smernic; poudarja, da je celovito izvajanje integriranega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi eden od ključnih ukrepov za zmanjšanje odvisnosti od rabe pesticidov v trajnostnem kmetijstvu, ki je okolju prijazno, ekonomsko vzdržno in družbeno odgovorno ter prispeva k prehranski varnosti v Evropi in ob tem krepi biotsko raznovrstnost ter zdravje ljudi in živali, spodbuja podeželsko gospodarstvo in zmanjšuje stroške kmetov, tako da omogoča uveljavljanje nekemičnih alternativ in fitofarmacevtskih sredstev z nizko stopnjo tveganja na trgu na različnih evropskih območjih; poudarja, da so za okrepitev uvajanja praks integriranega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi na posameznih kmetijah potrebne dodatne finančne spodbude in izobraževalni ukrepi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | meni, da je integrirano varstvo rastlin pred škodljivimi organizmi dragoceno orodje za kmete v boju proti škodljivcem in boleznim, pa tudi za zagotovitev dobrega donosa; ugotavlja, da ima okrepljeno uvajanje integriranega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi dvojni namen, in sicer izboljšati varovanje okolja in biotske raznovrstnosti ter zmanjšati stroške, ki jih imajo kmetje pri prehodu na bolj trajnostne alternative in zmanjšanju rabe konvencionalnih pesticidov; ugotavlja, da so potrebna večja prizadevanja za spodbujanje integriranega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi prek raziskav in svetovalnih organov držav članic; opozarja, da ima lahko integrirano varstvo rastlin pred škodljivimi organizmi pomembno vlogo pri zmanjševanju količine in vrst uporabljenih pesticidov; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ugotavlja, da je v okviru nabora orodij za integrirano varstvo rastlin pred škodljivimi organizmi tudi biotično zatiranje in da vključuje spodbujanje ali uvajanje koristnih vrst, ki plenijo in zato omejujejo populacije škodljivih organizmov ter njihovo število ohranjajo na vzdržni ravni; zato poudarja, da je treba pred kemičnimi pesticidi dati prednost trajnostnim biološkim, fizikalnim in drugim nekemičnim metodam, če zadostujejo za obvladovanje škodljivcev; poudarja tudi, da je pomembno uporabljati kemične pesticide selektivno in ciljno usmerjeno, sicer bi se lahko ta koristna sredstva za zatiranje škodljivcev izgubila, zaradi česar bi bile kmetijske rastline dovzetnejše za prihodnje napade; |
| --- | --- |

10.

| 11. | je zaskrbljen nad zelo majhnim napredkom pri spodbujanju inovacij, razvoja in uveljavljanja alternativ z nizko stopnjo tveganja in nekemičnih alternativ konvencionalnim pesticidom; ugotavlja, da zgolj peščica nacionalnih akcijskih načrtov vsebuje spodbude za registracijo takih alternativnih proizvodov in metod; poudarja, da je položaj zaradi pomanjkanja ustreznih aktivnih snovi kočljiv zlasti za manjše uporabe; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da je trajnostna in odgovorna raba pesticidov prvi pogoj za registracijo fitofarmacevtskih sredstev; |
| --- | --- |

12.

| 13. | obžaluje nerazpoložljivost aktivnih snovi in fitofarmacevtskih sredstev z nizko stopnjo tveganja, ki jo povzročajo predvsem dolgotrajni postopki ocenjevanja, odobritve in registracije, deloma zato, ker je krajši 120-dnevni časovni okvir za odobritev v takih primerih na ravni držav članic le redko izpolnjen; poudarja, da trenutni položaj ni v skladu z načeli spodbujanja in izvajanja integriranega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi in da je pomembno imeti na voljo pesticide z nizko stopnjo tveganja, ustrezne raziskave in izmenjavo dobre prakse v državah članicah in med njimi, da bi se v celoti izkoristil potencial integriranega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi; meni, da bi hitrejši postopek odobritve spodbudil industrijske raziskave za razvoj novih aktivnih snovi z majhnim tveganjem, vključno z inovativnimi snovmi z majhnim tveganjem, ter tako omogočil, da bo kmetom na voljo dovolj orodij za varstvo rastlin, tako da bodo lahko hitreje prešli na trajnostna fitofarmacevtska sredstva in bo integrirano zatiranje škodljivih organizmov učinkovitejše; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opozarja, da večja odpornost na pesticide povečuje njihovo uporabo in odvisnost od njih; ugotavlja, da večja raba pesticidov in odvisnost od njih pomenita visoke stroške za kmete, in sicer zaradi visokih vhodnih stroškov ter manjšega donosa, ki ga povzročata siromašenje in slabšanje kakovosti tal; |
| --- | --- |

14.

| 15. | meni, da bi večja razpoložljivost fitofarmacevtskih sredstev z nizkim tveganjem na trgu zmanjšala tveganje odpornosti na aktivne snovi in negativne vplive na neciljne vrste zaradi vsesplošne rabe fitofarmacevtskih sredstev; |
| --- | --- |

15.

| 16. | v zvezi s tem ugotavlja, da je odpornost na pesticidne aktivne snovi pri hitro razmnožujočih se škodljivcih in boleznih biološko neizogibna in da postaja to vse večji problem; zato poudarja, da je treba pred kemičnimi pesticidi dati prednost trajnostnim biološkim, fizikalnim in drugim nekemičnim metodam, če zadostujejo za obvladovanje škodljivcev; želi opozoriti, da bi bilo treba kemične pesticide uporabljati selektivno in ciljno; poudarja, da bi se sicer lahko ta koristna sredstva za zatiranje škodljivcev izgubila, kmetijske rastline pa bi bile dovzetnejše za prihodnje napade; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nadalje ugotavlja, da bo največje zmanjšanje količine pesticidov verjetno posledica sistemskih sprememb, ki zmanjšujejo dovzetnost za napad škodljivcev, dajejo prednost strukturni in biološki raznovrstnosti pred monokulturami in stalno pridelavo ter zmanjšujejo odpornost škodljivcev na aktivne snovi; zato poudarja, da se je treba osredotočiti na kmetijsko-ekološke metode, s katerimi postane ves kmetijski sistem odpornejši na škodljivce, ter te metode financirati in uveljaviti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da skupna kmetijska politika v svoji sedanji obliki ne spodbuja dovolj zmanjševanja odvisnosti kmetij od pesticidov in uveljavljanja tehnik ekološke pridelave; meni, da so potrebni posebni instrumenti politike v skupni kmetijski politiki po letu 2020, ki bi pomagali spremeniti obnašanje kmetov glede rabe pesticidov; |
| --- | --- |

18.

| 19. | obžaluje dejstvo, da v predlogu Komisije o novi skupni kmetijski politiki po letu 2020 načelo integriranega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi ni vključeno v predpisane zahteve ravnanja iz Priloge III tega predloga; poudarja, da bo pomanjkanje povezave med Direktivo in novim modelom skupne kmetijske politike dejansko oviralo zmanjševanje odvisnosti od pesticidov; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ugotavlja, da večina držav članic uporablja nacionalne kazalnike tveganja za delno ali celotno oceno škodljivega učinka rabe pesticidov; opozarja, da se države članice kljub izrecni obveznosti iz člena 15 Direktive še vedno niso dogovorile o usklajenih kazalnikih tveganja za celotno EU, kar skoraj v celoti onemogoča primerjavo napredka, ki so ga dosegle različne države članice in Unija kot celota; pozdravlja dejstvo, da je Stalni odbor za rastline, živali, hrano in krmo 25. januarja 2019 sprejel usklajene kazalnike tveganja; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja temeljni pomen biotske raznovrstnosti in stabilnih ekosistemov, zlasti v primeru čebel in drugih žuželk opraševalk, ki so bistvenega pomena za zagotavljanje zdravega in trajnostnega kmetijskega sektorja; poudarja, da varstvo biotske raznovrstnosti ni zgolj vprašanje varstva okolja, temveč je tudi sredstvo za zagotavljanje trajne prehranske varnosti Evrope v prihodnje; |
| --- | --- |

21.

| 22. | je globoko zaskrbljen zaradi stalne in potencialno nepovratne izgube biotske raznovrstnosti v Evropi in zaskrbljujočega zmanjševanja števila krilatih žuželk, vključno z opraševalci, kot kažejo ugotovitve znanstvene študije iz oktobra 2017 o biomasi letečih žuželk (34), v skladu s katero se je populacija letečih žuželk v 63 naravovarstvenih območjih v Nemčiji v 27 letih zmanjšala za več kot 75 %; poudarja tudi, da se je pomembno zmanjšalo tudi število razširjenih vrst ptic v Evropi, kar je lahko posledica zmanjšanja populacije žuželk; je seznanjen tudi z nenamernimi učinki pesticidov na tla in organizme v tleh (35) ter druge neciljne vrste; meni, da so pesticidi eden glavnih dejavnikov zmanjševanja števila žuželk, vrst ptic na kmetijskih zemljiščih in drugih neciljnih organizmov, in nadalje poudarja, da mora Evropa preiti na bolj trajnostno rabo pesticidov in povečati število nekemičnih alternativ in fitofarmacevtskh sredstev z nizko stopnjo tveganja za kmete; |
| --- | --- |

22.

| 23. | trdi, da zlasti pesticidi na osnovi neonikotinoidov prispevajo k zaskrbljujočemu upadanju čebeljih populacij v vsej Evropi, kot kažejo številne mednarodne študije, ki so bile podlaga državljanskim peticijam s stotisoči podpisov z vse celine; |
| --- | --- |

23.

| 24. | priznava, da so nacionalni akcijski načrti in integrirano varstvo rastlin pred škodljivimi organizmi pomembni za občutno zmanjšanje rabe pesticidov, da se prepreči nepovratna izguba biotske raznovrstnosti, in sicer ob hkratnem dajanju prednosti kmetijsko-ekološkim ukrepom in ekološkemu kmetovanju, kjer koli je to mogoče; |
| --- | --- |

24.

| 25. | nadalje poudarja, da je razvoj trajnostnih kmetijskih možnosti nujen za zmanjšanje vpliva podnebnih sprememb na prehransko varnost; |
| --- | --- |

25.

| 26. | izraža posebno zaskrbljenost nad nadaljnjo rabo pesticidov z aktivnimi snovmi, ki so mutagene, rakotvorne ali strupene za razmnoževanje ali ki imajo značilnosti endokrinih motilcev in so škodljive za ljudi ali živali; poudarja, da raba takih pesticidov ni skladna s cilji in namenom Direktive; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da je vodno okolje še posebej občutljivo na pesticide; pozdravlja dejstvo, da so nekatere države članice sprejele številne ukrepe za njegovo varovanje pred pesticidi; vendar obžaluje, da večina držav članic ni določila količinskih ciljev in časovnih razporedov za ukrepe za varovanje vodnega okolja pred pesticidi, tiste, ki so jih, pa niso določile, kako naj se doseganje ciljev meri; meni, da bi bilo treba v vodnem okolju izboljšati spremljanje pesticidov, ki se trenutno uporabljajo; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ugotavlja, da je kmetijstvo eden glavnih virov onesnaževanja vodnih teles s pesticidi, zaradi katerih je kemijsko stanje teh vodnih teles slabo; poudarja, da je preprečevanje, da bi pesticidi vstopili v sladkovodne sisteme, stroškovno učinkovitejše in da morajo države članice kmetom glede tega zagotoviti ustrezne spodbude; v zvezi s tem priznava tudi, da je izvajanje okvirne direktive o vodah pomembno za izboljšanje kakovosti vode; pozdravlja napredek držav članic pri reševanju težave prednostnih snovi, kar je omogočilo, da več vodnih teles izpolnjuje standarde za snovi, kot so kadmij, svinec in nikelj, ter pesticide; |
| --- | --- |

28.

| 29. | obžaluje, da izvajalci, pristojni za pitno vodo, zaradi slabšanja kakovosti vodnih virov vodo vse pogosteje dodatno čistijo, da zagotovijo, da je voda, namenjena za prehrano ljudi, v skladu z mejnimi vrednostmi za pesticide iz Direktive Sveta 98/83/ES o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi, in da stroške krijejo potrošniki, ne pa onesnaževalci; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja, da so nekateri pesticidi mednarodno priznani kot obstojna organska onesnaževala zaradi možnosti njihovega prenosa na dolge razdalje, dolgega obstoja v okolju, sposobnosti biomagnifikacije v prehranski verigi in biološkega kopičenja v ekosistemih, pa tudi ker imajo pomembne negativne učinke na zdravje ljudi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pozdravlja dejstvo, da so bile v vseh državah članicah vzpostavljene sheme za usposabljanje in izdajanje potrdil v zvezi z uporabo fitofarmacevtskih sredstev, a obžaluje, da v nekaterih državah članicah obveznosti usposabljanja niso izpolnjene za vsa strokovna področja iz Priloge I; poudarja, da je pomembno uporabnike usposabljati, da se zagotovi varna in trajnostna uporaba fitofarmacevtskih sredstev; meni, da je primerno razlikovati med poklicnimi in nepoklicnimi uporabniki, saj zanje ne veljajo iste obveznosti; poudarja, da bi morali tako poklicni kot nepoklicni uporabniki fitofarmacevtskih sredstev opraviti ustrezno usposabljanje; |
| --- | --- |

31.

| 32. | je seznanjen z možnostmi uporabe inteligentne tehnologije in preciznega kmetovanja kot načina za boljše upravljanje fitofarmacevtskih sredstev in za preprečevanje njihovega raznašanja na območja, kjer niso potrebna, na primer s precizno tehnologijo brezpilotnih zrakoplovov ali globalnih pozicionirnih sistemov (GPS); poudarja tudi, da bi bilo mogoče izboljšati uveljavljanje takšnih rešitev v državah članicah, če bi bile te bolje vključene v tečaje usposabljanja in sisteme izdaje potrdil za uporabnike pesticidov v nacionalnih akcijskih načrtih; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja, da se fitofarmacevtska sredstva ne uporabljajo samo v kmetijstvu, temveč tudi za zatiranje plevela in škodljivcev na območjih, ki jih uporabljajo javnost ali ranljive skupine iz člena 12a Direktive, vključno z javnimi parki in železniškimi progami; ker je uporaba fitofarmacevtskih sredstev na teh območjih neustrezna; pozdravlja dejstvo, da je več držav članic ter številne regionalne in lokalne vlade sprejelo ukrepe za omejitev ali prepoved rabe pesticidov na območjih, ki jih uporabljajo javnost ali ranljive skupine; vseeno ugotavlja, da večina držav članic ni določila merljivih ciljev; |
| --- | --- |

33.

| 34. | izraža zaskrbljenost, ker številne države članice zahteve iz člena 12(a) ne razlagajo pravilno, in sicer jo razumejo, kot da se nanaša le na nekmetijsko uporabo, čeprav ranljive skupine, kot so opredeljene v Uredbi (ES) št. 1107/2009, dejansko vključujejo prebivalce, ki so dolgoročno izpostavljeni visokim koncentracijam pesticidov; poleg tega ugotavlja, da je Komisija potrdila, da ni pravnega razloga, v skladu s katerim bi bilo treba uporabo v kmetijstvu izključiti iz določb člena 12; |
| --- | --- |

34.

| 35. | je seznanjen s stalno podporo držav članic ekološkemu kmetijstvu kot sistemu z majhno rabo pesticidov; pozdravlja, da se število ekoloških kmetij v Uniji še naprej povečuje, vendar ugotavlja, da je napredek v državah članicah še vedno precej različen; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ugotavlja, da ekološki kmetovalci utrpijo gospodarske izgube, kadar sta njihova tla in ekološki pridelek kontaminirana zaradi rabe pesticidov na sosednjih kmetijah, na primer z zanašanjem pesticidov v škropivu in premiki obstojnih aktivnih snovi v okolju; poudarja, da so zato ekološki kmetovalci zaradi dejanj, ki so zunaj njihovega nadzora, morda prisiljeni ta pridelek prodati kot konvencionalen in so prikrajšani za cenovno premijo ali pa celo izgubijo ekološki certifikat; |
| --- | --- |

36.

| 37. | želi opozoriti, da države članice na splošno sicer imajo sisteme za zbiranje informacij o akutnih zastrupitvah s pesticidi, a je pogosto vprašljivo, kako točni so ti podatki in kako se uporabljajo; poudarja, da sistemi za zbiranje tovrstnih informacij o kroničnih zastrupitvah niso zelo razširjeni; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja, da je zadnje poročilo Evropske agencije za varnost hrane o ostankih pesticidov v hrani pokazalo, da je bilo 97,2 % vzorcev po vsej Evropi v okviru pravnih omejitev zakonodaje EU, kar priča o izjemno strogem in varnem sistemu pridelovanja hrane; |
| --- | --- |

38.

Priporočila

| 39. | poziva države članice, naj nemudoma dokončajo izvajanje Direktive; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo vsi ustrezni deležniki, tudi javnost, vključeni v vse dejavnosti deležnikov v zvezi s pesticidi, kot je določeno v Direktivi 2003/35/ES in Aarhuški konvenciji; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva države članice, naj imajo proaktivno vlogo pri praktičnem izvajanju Direktive, da bi ugotovile primanjkljaje in specifična področja, ki zahtevajo posebno pozornost glede varovanja zdravja ljudi in okolja, in se ne omejujejo na običajne mehanizme nacionalnega prenosa in nadzora; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva države članice, naj priznajo, da mora EU nemudoma ukrepati in preiti na bolj trajnostno rabo pesticidov ter da so za izvajanje takšnih praks odgovorne predvsem države članice; poudarja, da je hitro ukrepanje bistveno; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva države članice, naj se držijo določenih časovnih razporedov za predložitev revidiranih nacionalnih akcijskih načrtov; poziva tiste države članice, ki tega še niso storile, naj to nemudoma storijo, tokrat z jasnimi količinskimi cilji in merljivim splošnim ciljem takojšnjega in dolgoročnega dejanskega zmanjšanja tveganj in vplivov rabe pesticidov, vključno z jasno opredeljenimi cilji letnega zmanjšanja, pri čemer naj se posebna pozornost nameni morebitnim učinkom na opraševalce ter spodbujanju in uveljavljanju trajnostnih nekemičnih alternativ in fitofarmacevtskih sredstev z nizko stopnjo tveganja, v skladu z načeli integriranega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva Komisijo, naj predlaga ambiciozen vseevropski zavezujoči cilj za zmanjšanje uporabe pesticidov; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Komisijo, naj nadalje razvija smernice o vseh načelih integriranega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi in njihovem izvajanju; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj oblikuje smernice o določitvi meril za merjenje in ocenjevanje izvajanja integriranega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi v državah članicah; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe za spodbujanje pesticidov z nizko stopnjo tveganja in dajo prednost nekemičnim možnostim in metodam, ki predstavljajo najmanjše tveganje za zdravje in naravno okolje, hkrati pa zagotavljajo učinkovito in uspešno varstvo kmetijskih rastlin; poudarja, da bo to uspešno le, če se okrepijo gospodarske spodbude za kmete, da izberejo takšne možnosti; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva Komisijo in države članice, naj več pozornosti namenijo spodbujanju razvoja, raziskav, registracije in trženja bioloških alternativ in alternativ z nizko stopnjo tveganja, tudi s povečanjem možnosti financiranja v programu Obzorje Evropa in večletnem finančnem okviru za obdobje 2021-2027; opozarja, da je pomembno pred kemičnimi pesticidi dati prednost trajnostnim biološkim, fizikalnim in drugim nekemičnim metodam, če zadostujejo za obvladovanje škodljivcev; želi spomniti, da je pomembna dodana vrednost ekološko trajnostnih in varnih tehnik za varstvo rastlin; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Komisijo, naj nemudoma izpolni zavezo na podlagi sedmega okoljskega akcijskega programa, da bo pripravila strategijo Unije za nestrupeno okolje, ki spodbuja inovacije in razvoj trajnostnih nadomestil, vključno z nekemičnimi rešitvami; pričakuje, da bo Komisija v tej strategiji upoštevala zlasti vplive pesticidov na okolje in zdravje ljudi; |
| --- | --- |

48.

| 49. | spodbuja večji poudarek na zmanjševanju tveganja, saj bi lahko bila obsežna uporaba snovi z nizko stopnjo tveganja bolj škodljiva od omejene uporabe snovi z visoko stopnjo tveganja; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo boljšo skladnost Direktive in njenega izvajanja s povezano zakonodajo in politikami EU, predvsem z določbami skupne kmetijske politike in Uredbo (ES) št. 1107/2009, in naj v skladu s členom 14 Direktive načela integriranega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi vključijo v skupno kmetijsko politiko kot pravne zahteve; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva Komisijo in države članice, naj na podlagi Uredbe (ES) št. 1107/2009 strogo omejijo število odstopanj zaradi uporabe bistvenega pomena in posodobijo ustrezne dokumente s smernicami, da se zagotovi, da bo ocena tveganja pesticidov odražala dejansko izpostavljenost in pogoje ter upoštevala vse možne vplive na zdravje in okolje; |
| --- | --- |

51.

| 52. | priporoča, naj se državam članicam zagotovi prožnost, da integrirano varstvo rastlin pred škodljivimi organizmi uporabljajo kot del ukrepov ozelenitve v okviru skupne kmetijske politike; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pozdravlja dejstvo, da je Stalni odbor za rastline, živali, hrano in krmo nedavno sprejel usklajene kazalnike tveganja in poziva države članice, naj nadaljujejo s sprejemanjem in izvajanjem usklajenih kazalnikov tveganja, kot je nedavno predlagala Komisija, da bi ustrezno spremljale zmanjšanje vplivov pesticidov; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva Komisijo, naj vzpostavi popolnoma delujoč in pregleden sistem za redno zbiranje statističnih podatkov o rabi pesticidov, o vplivih poklicne in nepoklicne izpostavljenosti pesticidom na zdravje ljudi in živali ter o ostankih pesticidov v okolju, zlasti v tleh in vodi; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo raziskovalne programe, katerih namen je določiti vplive rabe pesticidov na zdravje ljudi, in sicer ob upoštevanju vseh toksikoloških in dolgoročnih učinkov, vključno z imunotoksičnostjo, povzročanjem endokrinih motenj in toksičnostjo za razvoj živčnega sistema, ter s poudarkom na učinkih, ki jih ima prednatalna izpostavljenost pesticidom na zdravje otrok; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva Komisijo, naj pri upravljanju in uporabi splošno uporabljanih fitofarmacevtskih sredstev uporabi pristop na podlagi tveganj, ki bo potrjen z neodvisnimi, strokovno pregledanimi znanstvenimi dokazi; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva Komisijo, naj v skladu s svojima resolucijama z dne 15. februarja 2017 o bioloških pesticidih z majhnim tveganjem in z dne 13. septembra 2018 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 o fitofarmacevtskih sredstvih pred koncem svojega sedanjega mandata pripravi posebni zakonodajni predlog o spremembi Uredbe (ES) št. 1107/2009, in sicer zunaj splošne revizije v povezavi s pobudo REFIT, da se dodata opredelitev pojma in posebna kategorija za „naravno prisotne snovi“ in „naravnim enake snovi“, za katere bi bilo merilo prisotnost snovi in izpostavljenost tej snovi v naravi, in da bi vzpostavili strog in hiter postopek ocene, odobritve in registracije bioloških pesticidov z nizko stopnjo tveganja; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo učinkovito izvajanje obveznosti Unije po Protokolu h Konvenciji iz leta 1979 o onesnaževanju zraka na velike razdalje prek meja in Stockholmski konvenciji iz leta 2004 o obstojnih organskih onesnaževalih, in si torej bolj prizadevajo za odpravo proizvodnje pesticidov, ki so obstojna organska onesnaževala, njihovega dajanja v promet in uporabe, ter naj obenem oblikujejo določbe o odstranjevanju odpadkov, ki te snovi vsebujejo ali so z njimi kontaminirani; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poziva države članice, naj zagotovijo, da so na voljo strokovno usposobljene in neodvisne svetovalne službe, ki končnim uporabnikom zagotavljajo nasvete in usposabljanja o trajnostni rabi pesticidov, in zlasti o integriranem varstvu rastlin pred škodljivimi organizmi; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva Komisijo in države članice, naj več pozornosti namenijo nadaljnjim naložbam in raziskavam na področju razvoja in uveljavljanja tehnologij preciznega kmetovanja in digitalnega kmetijstva, da bi postala fitofarmacevtska sredstva učinkovitejša in bi se znatno zmanjšala odvisnost od pesticidov, kar je tudi namen Direktive, s čimer bi se zmanjšala izpostavljenost poklicnih uporabnikov in splošne javnosti; meni, da uporaba digitalnega kmetijstva ali preciznega kmetovanja ne bi smela povzročiti odvisnosti od surovin ali finančne zadolženosti kmetov; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poziva Komisijo in države članice, naj ne dovolijo več uporabe fitofarmacevtskih sredstev na območjih, ki jih uporabljajo širša javnost ali ranljive skupine, kot je določeno v členu 3(14) Uredbe (ES) št. 1107/2009; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poziva Komisijo in države članice, naj posebno pozornost namenijo varstvu ranljivih skupin, opredeljenih v členu 3(14) Uredbe (ES) št. 1107/2009, zlasti ob upoštevanju sedanjega pomanjkljivega varstva prebivalcev podeželja, ki živijo na območju gojenja kulturnih rastlin; zato poziva Komisijo in države članice, naj predlagajo takojšnjo prepoved uporabe pesticidov v zadostni oddaljenosti od stanovanjskih zgradb, šol, otroških igrišč, vrtcev in bolnišnic; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poziva Komisijo in države članice, naj vlagajo v nadaljnje raziskave o vplivu pesticidov na neciljne vrste in takoj sprejmejo ukrepe za zmanjšanje tega vpliva; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo kmetijski model, ki se bo opiral na preventivne ukrepe in posredne strategije varstva rastlin, da se bo zmanjšala uporaba zunanjih surovin, ter na večnamenske naravno prisotne snovi; priznava potrebo po več raziskavah in razvoju preventivnih in posrednih kmetijsko-ekoloških fitofarmacevtskih strategij; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poziva države članice, naj povečajo naložbe v prilagoditvene prakse, s katerimi bi se preprečilo, da bi kmetijske kemikalije prodirale v površinsko in globinsko vodo, pa tudi naložbe v ukrepe za zajezitev morebitnih iztekanj teh snovi v potoke, reke in morja; priporoča, da se prepove njihova uporaba na tleh, na katerih bi lahko pronicale v podtalnico; |
| --- | --- |

65.

| 66. | poudarja, da je izredno pomembno, da se redno ocenjuje sorazmernost med količino prodanih pesticidov in kmetijskim območjem, na katerem se uporabijo, pri čemer se je treba opreti na zbirke podatkov o uporabnikih in prodajne evidence; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo celovito in enotno uporabo meril za izključitev na podlagi nevarnosti za aktivne snovi, ki so mutagene, rakotvorne ali strupene za razmnoževanje ali imajo značilnosti endokrinih motilcev; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poziva države članice, naj dosledno spoštujejo, da je v EU prepovedano uvažati pesticide iz tretjih držav, in poostrijo nadzor nad uvoženo hrano; |
| --- | --- |

68.

| 69. | poziva Komisijo, naj skrbno upošteva vse ukrepe, ki so na voljo za zagotavljanje skladnosti, vključno z začetkom postopka za ugotavljanje kršitev proti državam članicam, ki niso izpolnile obveznosti popolnega izvajanja Direktive; |
| --- | --- |

69.

| 70. | poziva Komisijo, naj sprejme odločne ukrepe zoper države članice, ki sistematično zlorabljajo odstopanja v zvezi s prepovedanimi pesticidi, ki vsebujejo neonikotinoide; |
| --- | --- |

70.

| 71. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da se v zvezi z varovanjem vodnih virov v celoti izvaja in učinkovito uveljavlja načelo odgovornosti povzročitelja; |
| --- | --- |

71.

| 72. | poziva, naj se v programu Obzorje Evropa zagotovi dovolj sredstev za spodbujanje razvoja fitofarmacevtskih strategij na podlagi sistemskega pristopa, ki združuje inovativne kmetijsko-ekološke tehnike in preventivne ukrepe za čim manjšo uporabo zunanjih surovin; |
| --- | --- |

72.

| 73. | poziva Komisijo, naj vzpostavi vseevropsko platformo o trajnostni rabi pesticidov, ki bo združevala sektorske deležnike in predstavnike na lokalni in regionalni ravni za spodbujanje izmenjave informacij in primerov dobre prakse v zvezi z zmanjševanjem rabe pesticidov; |
| --- | --- |

73.

o

o o

| 74. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

74.

---

(1)  UL L 309, 24.11.2009, str. 71.

(2)  UL L 158, 30.4.2004, str. 7.

(3)  UL L 70, 16.3.2005, str. 1.

(4)  UL L 136, 29.5.2007, str. 3.

(5)  UL L 309, 24.11.2009, str. 1.

(6)  UL L 347, 20.12.2013, str. 608.

(7)  UL L 131, 5.5.1998, str. 11.

(8)  UL L 229, 29.6.2004, str. 23.

(9)  UL L 206, 22.7.1992, str. 7.

(10)  UL L 20, 26.1.2010, str. 7.

(11)  UL L 330, 5.12.1998, str. 32.

(12)  UL L 327, 22.12.2000, str. 1.

(13)  UL L 201, 1.8.2009, str. 36.

(14)  UL L 310, 25.11.2009, str. 29.

(15)  UL L 226, 24.8.2013, str. 1.

(16)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/PDF/?uri=CELEX:52006DC0372&from=EN

(17)  UL C 86, 6.3.2018, str. 62.

(18)  UL C 86, 6.3.2018, str. 51.

(19)  UL C 252, 18.7.2018, str. 184.

(20)  UL C 346, 27.9.2018, str. 117.

(21)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0057.

(22)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0356.

(23)  UL L 324, 10.12.2009, str. 1

(24)  http://ec.europa.eu/food/audits-analysis/overview_reports/details.cfm?rep_id=114

(25)  UL L 354, 28.12.2013, str. 171.

(26)  http://www.pan-uk.org/site/wp-content/uploads/United-Nations-Report-of-the-Special-Rapporteur-on-the-right-to-food.pdf

(27)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10041-2016-ADD-1/en/pdf

(28)  http://www.senat.fr/leg/ppr16-477.html

(29)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0023.

(30)  Caspar A. Hallmann et al., „More than 75 % decline over 27 years in total flying insect biomass in protected areas“ (V 27 letih je skupna biomasa letečih žuželk na zavarovanih območjih upadla za več kot 75 %), znanstvena revija PLOS, 18 oktober 2017 – https://journals.plos.org/plosone/article?id=10.1371/journal.pone.0185809

(31)  UL L 270, 21.10.2003, str. 1.

(32)  Uredba (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2012 o dostopnosti na trgu in uporabi biocidnih proizvodov (UL L 167, 27.6.2012, str. 1).

(33)  Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (UL L 31, 1.2.2002, str. 1).

(34)  https://journals.plos.org/plosone/article?id=10.1371/journal.pone.0185809

(35)  https://esdac.jrc.ec.europa.eu/public_path/shared_folder/doc_pub/EUR27607.pdf

---

| 23.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/71 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/71

---

P8_TA(2019)0083

Izvajanje direktive o čezmejnem zdravstvenem varstvu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. februarja 2019 o izvajanju direktive o čezmejnem zdravstvenem varstvu (2018/2108(INI))

(2020/C 449/08)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Direktive 2011/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2011 o uveljavljanju pravic pacientov pri čezmejnem zdravstvenem varstvu (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2011/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2011 o uveljavljanju pravic pacientov pri čezmejnem zdravstvenem varstvu (1),

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 114 in 168 Pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 114 in 168 Pogodbe,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (3),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 6. junija 2011 o poti k sodobnim, odzivnim in vzdržnim zdravstvenim sistemom (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 6. junija 2011 o poti k sodobnim, odzivnim in vzdržnim zdravstvenim sistemom (4),

| — | ob upoštevanju večletnih zdravstvenih programov za obdobje 2003–2008 (5), 2008–2013 (6) in 2014–2020 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju večletnih zdravstvenih programov za obdobje 2003–2008 (5), 2008–2013 (6) in 2014–2020 (7),

| — | ob upoštevanju poročil Komisije z dne 4. septembra 2015 in 21. septembra 2018 o izvajanju direktive o čezmejnem zdravstvenem varstvu (COM(2015)0421, COM(2018)0651), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil Komisije z dne 4. septembra 2015 in 21. septembra 2018 o izvajanju direktive o čezmejnem zdravstvenem varstvu (COM(2015)0421, COM(2018)0651),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. aprila 2018 o omogočanju digitalne preobrazbe zdravstva in zdravstvenega varstva na enotnem digitalnem trgu; krepitev vloge državljanov in oblikovanje bolj zdrave družbe (COM(2018)0233), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. aprila 2018 o omogočanju digitalne preobrazbe zdravstva in zdravstvenega varstva na enotnem digitalnem trgu; krepitev vloge državljanov in oblikovanje bolj zdrave družbe (COM(2018)0233),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 18. julija 2018 o podatkih držav članic o čezmejni zdravstveni oskrbi pacientov v letu 2016 (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 18. julija 2018 o podatkih držav članic o čezmejni zdravstveni oskrbi pacientov v letu 2016 (8),

| — | ob upoštevanju Izvedbenega sklepa Komisije 2011/890/EU z dne 22. decembra 2011 o pravilih za vzpostavitev, upravljanje in delovanje mreže nacionalnih organov, pristojnih za e-zdravje (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Izvedbenega sklepa Komisije 2011/890/EU z dne 22. decembra 2011 o pravilih za vzpostavitev, upravljanje in delovanje mreže nacionalnih organov, pristojnih za e-zdravje (9),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. maja 2015 o strategiji za enotni digitalni trg za Evropo (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. maja 2015 o strategiji za enotni digitalni trg za Evropo (COM(2015)0192),

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta za e-zdravje za obdobje 2012–2020, zlasti izrecne čezmejne razsežnosti (COM(2012)0736), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta za e-zdravje za obdobje 2012–2020, zlasti izrecne čezmejne razsežnosti (COM(2012)0736),

| — | ob upoštevanju vmesne ocene akcijskega načrta za e-zdravje za obdobje 2012–2020, ki jo je opravila Komisija (COM(2017)0586), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vmesne ocene akcijskega načrta za e-zdravje za obdobje 2012–2020, ki jo je opravila Komisija (COM(2017)0586),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. novembra 2008 o redkih boleznih (COM(2008)0679) in priporočila Sveta z dne 8. junija 2009 o ukrepanju na področju redkih bolezni (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. novembra 2008 o redkih boleznih (COM(2008)0679) in priporočila Sveta z dne 8. junija 2009 o ukrepanju na področju redkih bolezni (10),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije o izvajanju z dne 5. septembra 2014 v zvezi z njenim sporočilom o redkih boleznih (COM(2014)0548), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije o izvajanju z dne 5. septembra 2014 v zvezi z njenim sporočilom o redkih boleznih (COM(2014)0548),

| — | ob upoštevanju priporočil evropskih referenčnih mrež za redke bolezni Odbora strokovnjakov EU za redke bolezni z dne 31. januarja 2013 in dodatka z dne 10. junija 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočil evropskih referenčnih mrež za redke bolezni Odbora strokovnjakov EU za redke bolezni z dne 31. januarja 2013 in dodatka z dne 10. junija 2015,

| — | ob upoštevanju referenčnega dokumenta Računskega sodišča o čezmejnem zdravstvenem varstvu v EU iz maja 2018 (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju referenčnega dokumenta Računskega sodišča o čezmejnem zdravstvenem varstvu v EU iz maja 2018 (11),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. septembra 2017 o spodbujanju rasti in kohezije v obmejnih regijah EU (COM(2017)0534), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. septembra 2017 o spodbujanju rasti in kohezije v obmejnih regijah EU (COM(2017)0534),

| — | ob upoštevanju medinstitucionalne razglasitve evropskega stebra socialnih pravic (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju medinstitucionalne razglasitve evropskega stebra socialnih pravic (12),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika ter člena 1(1)(e) sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku odobritve samoiniciativnih poročil in Priloge 3 k temu sklepu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika ter člena 1(1)(e) sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku odobritve samoiniciativnih poročil in Priloge 3 k temu sklepu,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenja Odbora za notranji trg in zaščito potrošnikov (A8-0046/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenja Odbora za notranji trg in zaščito potrošnikov (A8-0046/2019),

| A. | ker so zdravstveni sistemi, ki so cenovno dostopni za vse, v EU poglavitni za zagotavljanje visoke ravni javnega zdravja, socialne zaščite, socialne kohezije in socialne pravičnosti, saj ohranjajo in zagotavljajo splošen dostop, in ker je kakovost življenja pacientov priznana kot pomemben del ocene stroškovne učinkovitosti zdravstvenih storitev; |
| --- | --- |

A.

ker so zdravstveni sistemi, ki so cenovno dostopni za vse, v EU poglavitni za zagotavljanje visoke ravni javnega zdravja, socialne zaščite, socialne kohezije in socialne pravičnosti, saj ohranjajo in zagotavljajo splošen dostop, in ker je kakovost življenja pacientov priznana kot pomemben del ocene stroškovne učinkovitosti zdravstvenih storitev;

| B. | ker Direktiva 2011/24/EU (v nadaljnjem besedilu „direktiva“) v skladu s členom 168(7) PDEU spoštuje svobodo vseh državah članic, da sprejemajo ustrezne odločitve o zdravstvenem varstvu, in ne posega v temeljne etične odločitve njihovih pristojnih organov niti jih ne spodkopava; ker se storitve med državami članicami razlikujejo, prav tako pa se razlikuje način njihovega financiranja; ker direktiva evropskim državljanom poleg tistih, ki so na voljo v njihovi državi, zagotavlja druge možnosti zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

B.

ker Direktiva 2011/24/EU (v nadaljnjem besedilu „direktiva“) v skladu s členom 168(7) PDEU spoštuje svobodo vseh državah članic, da sprejemajo ustrezne odločitve o zdravstvenem varstvu, in ne posega v temeljne etične odločitve njihovih pristojnih organov niti jih ne spodkopava; ker se storitve med državami članicami razlikujejo, prav tako pa se razlikuje način njihovega financiranja; ker direktiva evropskim državljanom poleg tistih, ki so na voljo v njihovi državi, zagotavlja druge možnosti zdravstvenega varstva;

| C. | ker se zdravje lahko obravnava kot temeljna pravica v okviru člena 2 (pravica do življenja) in člena 35 (varovanje zdravja) Listine Evropske unije o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

C.

ker se zdravje lahko obravnava kot temeljna pravica v okviru člena 2 (pravica do življenja) in člena 35 (varovanje zdravja) Listine Evropske unije o temeljnih pravicah;

| D. | ker se zdravstveni sistemi v EU spopadajo z izzivi, ki nastajajo zaradi staranja prebivalstva, proračunskih omejitev, pogostejšega pojavljanja kroničnih in redkih bolezni, težav pri zagotavljanju osnovne zdravstvene oskrbe in visokih cen zdravil; ker so države članice odgovorne za oblikovanje, ohranjanje in čezmejno izmenjavo informacij o posodobljenem katalogu pomanjkanja zdravil, da zagotovijo razpoložljivost osnovnih zdravil; |
| --- | --- |

D.

ker se zdravstveni sistemi v EU spopadajo z izzivi, ki nastajajo zaradi staranja prebivalstva, proračunskih omejitev, pogostejšega pojavljanja kroničnih in redkih bolezni, težav pri zagotavljanju osnovne zdravstvene oskrbe in visokih cen zdravil; ker so države članice odgovorne za oblikovanje, ohranjanje in čezmejno izmenjavo informacij o posodobljenem katalogu pomanjkanja zdravil, da zagotovijo razpoložljivost osnovnih zdravil;

| E. | ker se zdravstveno varstvo, ki ga državljani potrebujejo, včasih najlažje zagotovi v drugi držav članici, in sicer zaradi bližine, enostavnega dostopa, specializirane oskrbe ali zato, ker v domači državi članici ni dovolj zmogljivosti, na primer, da primanjkuje osnovnih zdravil; |
| --- | --- |

E.

ker se zdravstveno varstvo, ki ga državljani potrebujejo, včasih najlažje zagotovi v drugi držav članici, in sicer zaradi bližine, enostavnega dostopa, specializirane oskrbe ali zato, ker v domači državi članici ni dovolj zmogljivosti, na primer, da primanjkuje osnovnih zdravil;

| F. | ker rezultati poročila o izvajanju direktive kažejo, da je leta 2015 še niso v celoti ali ustrezno izvajale vse države članice; |
| --- | --- |

F.

ker rezultati poročila o izvajanju direktive kažejo, da je leta 2015 še niso v celoti ali ustrezno izvajale vse države članice;

| G. | ker je zdravstveni sektor bistven del gospodarstva EU in znaša 10 % njenega BDP, ta številka pa bi zaradi družbeno-ekonomskih dejavnikov lahko do leta 2060 narasla do 12,6 %; |
| --- | --- |

G.

ker je zdravstveni sektor bistven del gospodarstva EU in znaša 10 % njenega BDP, ta številka pa bi zaradi družbeno-ekonomskih dejavnikov lahko do leta 2060 narasla do 12,6 %;

| H. | ker mora v skladu s členom 20 direktive Komisija vsaka tri leta pripraviti poročilo o izvajanju direktive; ker bi morala Komisija redno ocenjevati pretok pacientov, upravne, socialne in finančne vidike mobilnosti pacientov in delovanje evropskih referenčnih mrež in nacionalnih kontaktnih točk ter o tem redno zagotavljati informacije; |
| --- | --- |

H.

ker mora v skladu s členom 20 direktive Komisija vsaka tri leta pripraviti poročilo o izvajanju direktive; ker bi morala Komisija redno ocenjevati pretok pacientov, upravne, socialne in finančne vidike mobilnosti pacientov in delovanje evropskih referenčnih mrež in nacionalnih kontaktnih točk ter o tem redno zagotavljati informacije;

| I. | ker je poročilo Komisije z dne 21. septembra 2018 o izvajanju direktive pokazalo, da državljani še vedno težko izvejo, kako lahko uveljavljajo svoje pravice glede čezmejnega zdravstvenega varstva; ker sta potrebni dodatna jasnost in preglednost glede pogojev, v katerih delujejo ponudniki zdravstvenih storitev, da bi zagotovili varno mobilnost pacientov; |
| --- | --- |

I.

ker je poročilo Komisije z dne 21. septembra 2018 o izvajanju direktive pokazalo, da državljani še vedno težko izvejo, kako lahko uveljavljajo svoje pravice glede čezmejnega zdravstvenega varstva; ker sta potrebni dodatna jasnost in preglednost glede pogojev, v katerih delujejo ponudniki zdravstvenih storitev, da bi zagotovili varno mobilnost pacientov;

| J. | ker Komisija v svojem sporočilu o e-zdravju z dne 25. aprila 2018 ugotavlja, da so v zdravstvenih sistemih in sistemih oskrbe potrebne reforme in inovativne rešitve, da bi ti sistemi lahko postali odpornejši, dostopnejši in učinkovitejši; ker je zato treba okrepiti rabo novih tehnologij in digitalnih orodij, da bi izboljšali kakovost in trajnost zdravstvenih storitev; |
| --- | --- |

J.

ker Komisija v svojem sporočilu o e-zdravju z dne 25. aprila 2018 ugotavlja, da so v zdravstvenih sistemih in sistemih oskrbe potrebne reforme in inovativne rešitve, da bi ti sistemi lahko postali odpornejši, dostopnejši in učinkovitejši; ker je zato treba okrepiti rabo novih tehnologij in digitalnih orodij, da bi izboljšali kakovost in trajnost zdravstvenih storitev;

| K. | ker je direktiva nedvoumna pravna podlaga za evropsko sodelovanje pri ocenjevanju zdravstvene tehnologije, pri e-zdravju, redkih boleznih ter standardih varnosti in kakovosti zdravstvenih storitev in proizvodov; |
| --- | --- |

K.

ker je direktiva nedvoumna pravna podlaga za evropsko sodelovanje pri ocenjevanju zdravstvene tehnologije, pri e-zdravju, redkih boleznih ter standardih varnosti in kakovosti zdravstvenih storitev in proizvodov;

| L. | ker imajo državljani EU pravico do dostopa do specializirane oskrbe v svoji državi članici; ker število pacientov, ki uveljavljajo svojo pravico do čezmejnega zdravstvenega varstva, kar direktiva omogoča, vključno s preventivnimi zdravniškimi testi in pregledi, sicer narašča, a zelo počasi; |
| --- | --- |

L.

ker imajo državljani EU pravico do dostopa do specializirane oskrbe v svoji državi članici; ker število pacientov, ki uveljavljajo svojo pravico do čezmejnega zdravstvenega varstva, kar direktiva omogoča, vključno s preventivnimi zdravniškimi testi in pregledi, sicer narašča, a zelo počasi;

| M. | ker direktiva ne zajema programov cepljenja, čeprav gre za eno učinkovitejših politik EU, in ker je treba upoštevati težave, ki jih imajo ljudje v nekaterih državah članicah pri dostopu do cepiv; |
| --- | --- |

M.

ker direktiva ne zajema programov cepljenja, čeprav gre za eno učinkovitejših politik EU, in ker je treba upoštevati težave, ki jih imajo ljudje v nekaterih državah članicah pri dostopu do cepiv;

| N. | ker vse države članice niso mogle zagotoviti podatkov ali informacij o pacientih, ki potujejo v tujino, in ker zbiranje podatkov med državami članicami ni vedno primerljivo; |
| --- | --- |

N.

ker vse države članice niso mogle zagotoviti podatkov ali informacij o pacientih, ki potujejo v tujino, in ker zbiranje podatkov med državami članicami ni vedno primerljivo;

| O. | ker je 83 % oseb, ki so sodelovale v nedavni anketi Komisije, podprlo razkritje zdravstvenih podatkov za namene izvajanja raziskav in izboljšanja zdravstvenih razmer pacientov (13); ker je treba pri prihodnjem povezovanju zdravstvenih sistemov z digitalnega vidika zagotoviti, da bodo zdravstveni sistemi končni skrbniki in upravljavci zadevnih informacij, da se zagotovi pravičnost, trajnost in varnost pacientov; |
| --- | --- |

O.

ker je 83 % oseb, ki so sodelovale v nedavni anketi Komisije, podprlo razkritje zdravstvenih podatkov za namene izvajanja raziskav in izboljšanja zdravstvenih razmer pacientov (13); ker je treba pri prihodnjem povezovanju zdravstvenih sistemov z digitalnega vidika zagotoviti, da bodo zdravstveni sistemi končni skrbniki in upravljavci zadevnih informacij, da se zagotovi pravičnost, trajnost in varnost pacientov;

| P. | ker je mobilnost pacientov v EU, ki obravnava ta direktiva, še vedno dokaj nizka in nima večjega proračunskega vpliva na vzdržnost nacionalnih zdravstvenih sistemov; |
| --- | --- |

P.

ker je mobilnost pacientov v EU, ki obravnava ta direktiva, še vedno dokaj nizka in nima večjega proračunskega vpliva na vzdržnost nacionalnih zdravstvenih sistemov;

| Q. | ker so za zagotavljanje dostopa do zdravstvenega varstva, ki ga ljudje potrebujejo, odgovorne države članice, ravno tako pa tudi za povračilo vseh ustreznih stroškov; ker so za določanje meril, kdaj smejo državljani uporabljati zdravstvene storitve v drugi državi članici, odgovorni zavodi držav članic za zdravstveno varstvo; ker so v številnih državah članicah ovire, s katerimi se srečujejo pacienti na področju zdravstva, še vedno velike; ker bi upravne obremenitve lahko povzročile zamude pri povračilu stroškov; ker ta težava le poglablja razdrobljenost dostopa do storitev in bi jo zato morali obravnavati s koordinacijo med državami članicami; |
| --- | --- |

Q.

ker so za zagotavljanje dostopa do zdravstvenega varstva, ki ga ljudje potrebujejo, odgovorne države članice, ravno tako pa tudi za povračilo vseh ustreznih stroškov; ker so za določanje meril, kdaj smejo državljani uporabljati zdravstvene storitve v drugi državi članici, odgovorni zavodi držav članic za zdravstveno varstvo; ker so v številnih državah članicah ovire, s katerimi se srečujejo pacienti na področju zdravstva, še vedno velike; ker bi upravne obremenitve lahko povzročile zamude pri povračilu stroškov; ker ta težava le poglablja razdrobljenost dostopa do storitev in bi jo zato morali obravnavati s koordinacijo med državami članicami;

| R. | ker evropsko kartico zdravstvenega zavarovanja ureja uredba o koordinaciji sistemov socialne varnosti, njeno izvajanje pa se med državami članicami močno razlikuje; ker sta enotno izvajanje evropske kartice zdravstvenega zavarovanja in večja koordinacija med državami članicami bistvena za zmanjšanje obstoječih upravnih bremen ter za zagotavljanje hitrega povračila stroškov pacientom, brez diskriminacije in ob zagotavljanju prostega gibanja državljanom EU; |
| --- | --- |

R.

ker evropsko kartico zdravstvenega zavarovanja ureja uredba o koordinaciji sistemov socialne varnosti, njeno izvajanje pa se med državami članicami močno razlikuje; ker sta enotno izvajanje evropske kartice zdravstvenega zavarovanja in večja koordinacija med državami članicami bistvena za zmanjšanje obstoječih upravnih bremen ter za zagotavljanje hitrega povračila stroškov pacientom, brez diskriminacije in ob zagotavljanju prostega gibanja državljanom EU;

| S. | ker se pacienti pri uporabi zdravniških receptov v različnih državah članicah še vedno srečujejo s praktičnimi in pravnimi težavami; |
| --- | --- |

S.

ker se pacienti pri uporabi zdravniških receptov v različnih državah članicah še vedno srečujejo s praktičnimi in pravnimi težavami;

| T. | ker je naloga nacionalnih kontaktnih točk, da pacientom zagotavljajo ustrezne informacije za informirano odločanje; |
| --- | --- |

T.

ker je naloga nacionalnih kontaktnih točk, da pacientom zagotavljajo ustrezne informacije za informirano odločanje;

| U. | ker nacionalne kontaktne točke javnosti še niso dovolj poznane, to pa vpliva na njihovo učinkovitost; ker sta učinkovitost in doseg teh točk odvisna od podpore, ki jo dobijo od EU in držav članic, od kanalov za komuniciranje, izmenjave dobre prakse in informacij, vključno s kontaktnimi podatki, ter smernic za napotitev pacientov; |
| --- | --- |

U.

ker nacionalne kontaktne točke javnosti še niso dovolj poznane, to pa vpliva na njihovo učinkovitost; ker sta učinkovitost in doseg teh točk odvisna od podpore, ki jo dobijo od EU in držav članic, od kanalov za komuniciranje, izmenjave dobre prakse in informacij, vključno s kontaktnimi podatki, ter smernic za napotitev pacientov;

| V. | ker se nacionalne kontaktne točke močno razlikujejo glede delovanja, dostopnosti, prepoznavnosti in sredstev, in to tako v kakovosti kot tudi številčno; |
| --- | --- |

V.

ker se nacionalne kontaktne točke močno razlikujejo glede delovanja, dostopnosti, prepoznavnosti in sredstev, in to tako v kakovosti kot tudi številčno;

| W. | ker glede na raziskavo Eurobarometer iz maja 2015 (14) pacienti niso dovolj dobro obveščeni o njihovih pravicah v zvezi s čezmejnim zdravstvenim varstvom, saj je manj kot 20 % državljanov dobro obveščenih; |
| --- | --- |

W.

ker glede na raziskavo Eurobarometer iz maja 2015 (14) pacienti niso dovolj dobro obveščeni o njihovih pravicah v zvezi s čezmejnim zdravstvenim varstvom, saj je manj kot 20 % državljanov dobro obveščenih;

| X. | ker bo čezmejno zdravstveno varstvo učinkovito le, če bodo pacienti, negovalci, zdravstveni delavci in drugi deležniki dobro obveščeni in če bodo pravila, ki direktivo urejajo, zlahka razumljiva in splošno dostopna; |
| --- | --- |

X.

ker bo čezmejno zdravstveno varstvo učinkovito le, če bodo pacienti, negovalci, zdravstveni delavci in drugi deležniki dobro obveščeni in če bodo pravila, ki direktivo urejajo, zlahka razumljiva in splošno dostopna;

| Y. | ker pacienti, negovalci in zdravstveni delavci še vedno naletijo na velike razkorake glede pravic pacientov na splošno, zlasti tistih, ki jih imajo na podlagi direktive; |
| --- | --- |

Y.

ker pacienti, negovalci in zdravstveni delavci še vedno naletijo na velike razkorake glede pravic pacientov na splošno, zlasti tistih, ki jih imajo na podlagi direktive;

| Z. | ker se zdravstveni delavci zelo občutljivimi težavami pacientov, pri katerih je potrebna jasna in razumljiva komunikacija; ker bi jezikovne ovire lahko ovirale prenos informacij med zdravstvenimi delavci in njihovimi pacienti; |
| --- | --- |

Z.

ker se zdravstveni delavci zelo občutljivimi težavami pacientov, pri katerih je potrebna jasna in razumljiva komunikacija; ker bi jezikovne ovire lahko ovirale prenos informacij med zdravstvenimi delavci in njihovimi pacienti;

| AA. | ker je v številnih državah članicah mogoče še dodatno izboljšati in poenostaviti postopkov za povračilo stroškov, predvsem kar zadeva recepte, zdravila sirote, magistralna zdravila ter terapije in postopki za nadaljnje zdravljenje; |
| --- | --- |

AA.

ker je v številnih državah članicah mogoče še dodatno izboljšati in poenostaviti postopkov za povračilo stroškov, predvsem kar zadeva recepte, zdravila sirote, magistralna zdravila ter terapije in postopki za nadaljnje zdravljenje;

| AB. | ker šest držav članic in Norveška nimajo sistema za predhodne odobritve, tako da imajo pacienti popolnoma prosto izbiro in zaradi česar je manjše tudi upravno breme; |
| --- | --- |

AB.

ker šest držav članic in Norveška nimajo sistema za predhodne odobritve, tako da imajo pacienti popolnoma prosto izbiro in zaradi česar je manjše tudi upravno breme;

| AC. | ker je ima več sosednjih držav članic in regij sklenjene dvostranske sporazume, ki bi bili lahko osnova za odlično prakso, s katero bi vseevropsko čezmejno zdravstveno varstvo razvijali naprej; |
| --- | --- |

AC.

ker je ima več sosednjih držav članic in regij sklenjene dvostranske sporazume, ki bi bili lahko osnova za odlično prakso, s katero bi vseevropsko čezmejno zdravstveno varstvo razvijali naprej;

Izvajanje

| 1. | pozdravlja ukrepe Komisije, s katerimi želi oceniti, ali so države članice direktivo pravilno prenesle; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja koristi direktive pri pojasnjevanju pravil o čezmejnem zdravstvenem varstvu in pri zagotavljanju dostopa do varnega in visokokakovostnega čezmejnega zdravstvenega varstva v Uniji ter za doseganje mobilnosti pacientov v skladu s sodno prakso Sodišča; izraža razočaranje nad dejstvom, da veliko držav članic zahtev glede zagotavljanja pravic pacientov ne izvaja učinkovito; zato poziva države članice, naj zagotavljajo pravilno izvajanje te direktive, ki pomeni jamstvo visoke ravni varovanja javnega zdravja, kar prispeva k izboljšanju zdravja državljanov ob spoštovanju načela prostega gibanja oseb na notranjem trgu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj še naprej izvaja svoja triletna ocenjevalna poročila o delovanju direktive in jih posreduje Parlamentu in Svetu; poudarja pomen zbiranja informacij, za statistične namene, o pacientih, ki potujejo na zdravljenje v tujino, in analize razlogov, zaradi katerih pacienti izberejo drugo državo; poziva jo tudi, naj, če je izvedljivo, vsako leto objavi razčlenitve zagotovljenih storitev in skupnih zneskov, ki jih vsaka država članica povrne kot čezmejno zdravstveno oskrbo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo, naj pri ocenjevanju stroškovne učinkovitosti izvajanja direktive upošteva tudi pacientovo kakovost življenja in rezultate oskrbe pacientov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | želi opomniti države članice, da morajo Komisiji nuditi pomoč in ji posredovati vse zahtevane informacije, da bo lahko izvedla oceno in pripravila omenjena poročila; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisijo, naj oblikuje smernice za izvajanje, predvsem na področjih, kjer direktiva in uredba o koordinaciji sistemov socialne varnosti medsebojno delujeta, in naj v zvezi s tem zagotovi boljše usklajevanje med vsemi ustreznimi deležniki v okviru institucij; |
| --- | --- |

6.

| 7. | želi poudariti, da bi morale države članice direktivo pravilno prenesti in s tem pacientom zagotoviti kakovostno in dostopno čezmejno zdravstveno varstvo, ob polnem spoštovanju rokov za izvajanje, določenih v zakonodaji; priznava, da so možne nekatere izboljšave v zvezi z dostopom do predpisanih zdravil in neprekinjenostjo zdravljenja; poziva Komisijo, naj razišče možnost razširitve področja uporabe direktive na programe cepljenja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | z zadovoljstvom ugotavlja pozitiven učinek pobud, kot je evropska kartica zdravstvenega zavarovanja, ki se izdaja brezplačno in vsem, ki so zavarovani ali vključeni v zakonsko določen sistem socialne varnosti, zagotavlja brezplačno ali cenejšo zdravstveno oskrbo v drugi državi članici; poudarja, kako pomembno je uspešno sodelovanje med institucijami, da se prepreči nepravilna uporaba evropske kartice zdravstvenega zavarovanja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja potrebo po zagotavljanju jasnosti in preglednosti v zvezi s pogoji, pod katerimi delujejo izvajalci zdravstvenih dejavnosti; poudarja, da morajo imeti ponudniki zdravstvenih storitev in zdravstveni delavci zavarovanje poklicne odgovornosti, kot določata ta direktiva in Direktiva 2005/36/EC, da bi izboljšali kakovost zdravstvenih storitev in povečali zaščito pacientov; |
| --- | --- |

9.

Financiranje

| 10. | poudarja, da je financiranje čezmejnega zdravstvenega varstva v pristojnosti držav članic, ki povrnejo stroške v skladu z ustreznimi predpisi; poleg tega poudarja, da Komisija z zdravstvenimi programi podpira sodelovanje iz poglavja IV direktive; |
| --- | --- |

10.

| 11. | V zvezi s tem ima velike pomisleke glede predlaganega zmanjšanja financiranja za program zdravja; ponovno poziva, naj se program zdravja v naslednjem večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 znova vzpostavi kot trden samostojen program z več finančnimi sredstvi za izvajanje ciljev trajnostnega razvoja OZN na področju javnega zdravja, zdravstvenih sistemov in okolja ter za ambiciozno zdravstveno politiko, osredotočeno na čezmejne izzive, ki bo vključevala zlasti bistveno okrepljena skupna prizadevanja Unije v boju proti raku, pri preprečevanju, zgodnjem odkrivanju in obvladovanju kroničnih in redkih bolezni, vključno z genetskimi in pandemičnimi boleznimi ter redkimi oblikami raka, pri preprečevanju protimikrobne odpornosti in lajšanju čezmejnega zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja pomen Evropskega socialnega sklada, evropskih strukturnih in naložbeni skladov za zdravje in Evropskega sklada za regionalni razvoj, vključno s programom Interreg, pri izboljševanju zdravstvenih storitev in zmanjševanju neenakosti v zdravstvu med regijami in družbenimi skupinami v državah članicah; poziva, da bi se v naslednjem večletnem finančnem okviru strukturni in kohezijski skladi uporabili tudi za izboljšanje in olajšanje čezmejnega zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

12.

Mobilnost pacientov

| 13. | ugotavlja, da so razlogi za nizko mobilnost pacientov štirje: i) nekatere države članice so dokaj pozno začele izvajati direktivo, ii) državljani izredno slabo poznajo svoje splošne pravice do povračila stroškov, iii)nekatere države članice so postavile določene ovire, ki omejujejo čezmejno zdravstveno varstvo, kot na primer upravna bremena, in iv) informacije o pacientih, ki na podlagi te direktive iščejo zdravstveno varstvo v drugi državi članici, so pomanjkljive ali nepopolne; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ugotavlja, da so nekateri sistemi predhodne odobritve preveč obremenjujoči in/ali omejujoči glede števila zahtev, ki jih je mogoče obravnavati vsako leto; poziva Komisijo, naj nadaljuje strukturirane dialoge z državami članicami, da bi dobila več vpogleda v zahteve za predhodno odobritev, in v pogoje za to; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisijo, naj oblikuje smernice za države članice, da bodo ljudje lahko, če bo izdana predhodna odobritev, zdravljenje v tujini primerjali z zdravljenjem, ki je na voljo v njihovi državi članici, pri čemer naj bo stroškovna učinkovitost za paciente vodilno načelo; |
| --- | --- |

15.

| 16. | želi opomniti države članice, da bi morale biti vse omejitve uporabe direktive, kot so zahteve za predhodno odobritev ali omejitve za povračilo stroškov, potrebne in sorazmerne ter ne bi smele povzročati arbitrarne ali socialne diskriminacije, prav tako ne bi smele ustvarjati neupravičenih ovir prostemu gibanju pacientov in storitev ali ustvarjati prekomernega bremena za nacionalne sisteme javnega zdravstva; poziva države članice, naj upoštevajo težave pacientov z nizkimi dohodki, ki morajo vnaprej kriti stroške čezmejnega zdravljenja; ugotavlja, da so sistemi predhodne odobritve namenjeni temu, da lahko države članice načrtujejo in zaščitijo paciente pred zdravljenjem, ki bi vzbujalo resne in izrecne pomisleke glede kakovosti ali varnosti oskrbe; |
| --- | --- |

16.

| 17. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da zdravstvene zavarovalnice držav članic samovoljno diskriminirajo ali neupravičeno ovirajo prosto gibanje pacientov in storitev, kar ima negativne finančne posledice za paciente; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva države članice, naj Komisijo obvestijo o vseh odločitvah za uvedbo omejitev glede povračila stroškov iz člena 7(9) direktive in navedejo tudi razloge za to; |
| --- | --- |

18.

| 19. | obžaluje, da nekatere države članice včasih povrnejo manj stroškov za čezmejno zdravstveno varstvo, ki ga zasebni ali nepogodbeni izvajalci zagotavljajo na svojem ozemlju, kot za čezmejno zdravstveno varstvo, ki ga zagotavljajo javni ali pogodbeni izvajalci zdravstvenega varstva; meni, da je treba za zasebno zdravstveno varstvo zagotoviti povračilo stroškov na enaki ravni kot za javno zdravstveno varstvo, če je mogoče zagotoviti kakovost in varnost oskrbe; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisijo in države članice, naj tesno sodelujejo pri oceni, ponovni uskladitvi in poenostavitvi postopkov za povračilo stroškov pacientom, ki koristijo čezmejno oskrbo, med drugim tako, da pojasnijo povračilo stroškov za nadaljnjo oskrbo in postopke, ter naj vzpostavijo sprejemne točke „vse na enem mestu“ v ustreznih zdravstvenih zavarovalnicah; |
| --- | --- |

20.

| 21. | obžaluje dejstvo, da je pri uporabi direktive na področju telemedicine – zdravstvene storitve na daljavo – nekaj nejasnosti v zvezi s shemami za povračilo stroškov, saj nekatere države članice zagotavljajo posvetovanja s splošnim zdravnikom ali specialistom na daljavo ali povrnejo stroške zanje, medtem ko druge ne; poziva Komisijo, naj podpre uporabo pravil za povračilo stroškov v skladu s členoma 7(1) in 4(1), da bodo po potrebi veljala tudi za telemedicino; spodbuja države članice, naj uskladijo svoje pristope k povračilu stroškov za telemedicino; |
| --- | --- |

21.

Obmejne regije

| 22. | spodbuja države članice in obmejne regije k učinkoviti in finančno vzdržni poglobitvi čezmejnega sodelovanja na področju zdravstvenega varstva, tudi z zagotavljanjem dostopnih, zadostnih in razumljivih informacij, da bi pacientom zagotovili najboljšo možno oskrbo; poziva Komisijo, naj podpira in spodbuja strukturno izmenjavo dobre prakse med obmejnimi regijami; spodbuja države članice, naj te dobre prakse uporabijo tudi za izboljšanje zdravstvenega varstva v drugih regijah; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pozdravlja predlog Komisije, da bi kohezijo med obmejnimi regijami okrepili z odpravo nekaterih pravnih in upravnih ovir, s katerimi se soočajo, in sicer tako, da bi zasnovali čezmejni mehanizem EU; |
| --- | --- |

23.

Informacije za paciente

| 24. | opozarja na bistveno vlogo nacionalnih kontaktnih točk pri zagotavljanju informacij in pomoči pacientom, da lahko informirano odločajo o iskanju zdravstvenega varstva v drugi državi članici EU; poziva Komisijo in države članice, naj še naprej vlagajo v razvoj in spodbujanje dostopnih in dobro prepoznavnih nacionalnih kontaktnih točk in platform e-zdravja za paciente, ki bi morale pacientom in zdravstvenim delavcem zagotavljati uporabniku prijazne, digitalno dostopne in neovirane informacije v več jezikih; |
| --- | --- |

24.

| 25. | priporoča, naj Komisija skupaj z organizacijami pacientov izdela smernice za delovanje nacionalnih kontaktnih točk, da bodo dodatno olajšani in znatno izboljšani načini sistematične izmenjave informacij in praks, s tem pa bodo zagotovljeni usklajeni, poenostavljeni in pacientom prijazni postopki, obrazci ali priročniki, vzpostavljena pa bo tudi povezava med nacionalnimi kontaktnimi točkami ter viri informacij in strokovnega znanja v državah članicah; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva države članice, naj tem točkam zagotovijo dovolj finančnih sredstev, da bodo lahko ponujale izčrpne informacije, in poziva Komisijo, naj okrepi sodelovanje med temi točkami po vsej Uniji; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da ima e-zdravje potencial za boljši dostop pacientov do informacij o možnostih čezmejnega zdravstvenega varstva in o pravicah, ki jim jih omogoča direktiva; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva države članice, naj od izvajalcev zdravstvenih storitev in bolnišnic zahtevajo, da pacientom vnaprej zagotovijo točne in posodobljene ocene stroškov zdravljenja v tujini, vključno z zdravili, honorarji, nočitvami in dodatnimi pristojbinami; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva Komisijo, naj v dobro nacionalnih strokovnjakov z informacijskimi kampanjami pojasni kompleksni pravni položaj, ki nastaja zaradi medsebojnega delovanja direktive in uredbe, ki urejata koordinacijo socialne varnosti; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Komisijo, naj skupaj s pristojnimi nacionalnimi organi, nacionalnimi kontaktnimi točkami, evropskimi referenčnimi mrežami, organizacijami pacientov in mrežami zdravstvenih delavcev pripravi celovite javne informacijske kampanje, tudi z izkoriščanjem novih digitalnih priložnosti, s katerimi bi strukturno ozaveščali o pravicah pacientov, ki jih zagotavlja direktiva; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva Komisijo, naj države članice spodbuja, naj zagotovijo enostavno dostopne informacije o postopkih, s katerimi lahko pacienti vložijo pritožbe, če njihove pravice iz direktive niso bile spoštovane ali so bile celo kršene; |
| --- | --- |

31.

| 32. | priporoča, naj Komisija zasnuje smernice za vrsto informacij, ki bi jih nacionalne kontaktne točke morale dajati, zlasti glede seznama zdravljenj, za katera je ali ni potrebna predhodna odobritev, glede uporabljenih meril in veljavnih postopkov; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva Komisijo in države članice, naj ocenijo potrebo po opredelitvi razlogov za odobritev dostopa do čezmejnega zdravstvenega varstva, da se zagotovi prost pretok, pri čemer zdravstveno varstvo ne sme biti samo po sebi cilj, dokler je organizacija zdravstvenih sistemov v nacionalni pristojnosti; |
| --- | --- |

33.

| 34. | spodbuja Komisijo, naj se zavzema za okrepljeno sodelovanje med organi držav članic na splošno, ne le prek nacionalnih kontaktnih točk, ter naj zlasti v čezmejnih regijah podrobneje oceni prednosti obstoječih pobud za sodelovanje, ki zagotavljajo dostop do varnega visokokakovostnega in učinkovitega zdravstvenega varstva za državljane; |
| --- | --- |

34.

Redke bolezni, redke oblike raka in evropske referenčne mreže

| 35. | poudarja, da je pri zagotavljanju učinkovitega združevanja znanja, informacij in virov pomembno vseevropsko sodelovanje, če se želimo po vsej EU spoprijeti s problemom redkih in kroničnih bolezni, vključno z redkimi oblikami raka; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj podpre ustanovitev specializiranih centrov za redke bolezni v EU, ki naj bodo popolnoma vključeni v evropske referenčne mreže; |
| --- | --- |

35.

| 36. | priporoča nadgradnjo že opravljenega dela za ozaveščanje javnosti o redkih boleznih in redkih oblikah raka ter poziva, naj se povečajo finančna sredstva za raziskave in razvoj na tem področju; poziva Komisijo, naj bolnikom z redkimi boleznimi v vsej EU zagotovi dostop do informacij, zdravil in zdravljenja ter naj si prizadeva za boljši dostop do zgodnje in natančne diagnoze; poziva Komisijo, naj obravnava problematiko nizke stopnje registracije redkih bolezni ter naj dodatno razvije in spodbuja skupne standarde za širjenje in izmenjavo podatkov v registrih redkih bolezni; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poudarja, da je nujno treba izboljšati modele za upoštevanje navodil zdravljenja, ki bi morali temeljiti na najbolj zanesljivih ugotovitvah iz metaanaliz in obsežnih empiričnih študij ter odražati realnost medicinske prakse in zagotavljati priporočila za večjo zavzetost bolnikov pri zdravljenju, zlasti pri obvladovanju kroničnih bolezni, kar je ključni barometer pri merjenju učinkovitosti in uspešnosti sistemov zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja, da je mobilnost zdravstvenih delavcev v vsej EU pomembna in ima dodano vrednost za njihovo izobraževalno in poklicno pot, zlasti za izboljšanje znanja in strokovnega védenja o redkih boleznih; |
| --- | --- |

38.

| 39. | predlaga, naj Komisija objavi nov razpis za razvoj novih evropskih referenčnih mrež in še naprej podpira razvoj in krepitev tega modela, da se izbrišejo geografske neenakosti in zapolnijo vrzeli v strokovnem znanju; vendar poudarja, da širitev evropskih referenčnih mrež v začetni fazi ne sme ogrožati delovanja obstoječih evropskih referenčnih mrež; |
| --- | --- |

39.

| 40. | obžaluje, da vlada nejasnost glede operativnih načel evropskih referenčnih mrež in glede njihove interakcije z nacionalnimi zdravstvenimi sistemi in drugimi programi EU; zato poziva Komisijo, naj države članice in evropske referenčne mreže podpira pri oblikovanju jasnih in preglednih pravil o napotitvi pacientov in naj se dogovori, kako naj države članice podpirajo evropske referenčne mreže; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Komisijo, naj prek skupnega evropskega programa za redke bolezni izvaja akcijski načrt za nadaljnji trajnosti razvoj in financiranje evropskih referenčnih mrež in mrež pacientov, ki jih podpirajo; spodbuja države članice, naj podprejo ponudnike zdravstvenih storitev v evropskih referenčnih mrežah in naj te mreže vključijo v svoje sisteme zdravstvenega varstva, naj prilagodijo svoje pravne in regulativne okvire ter naj evropske referenčne mreže omenijo v svojih nacionalnih načrtih za redke bolezni in raka; |
| --- | --- |

41.

Vzajemno priznavanje (e-)receptov

| 42. | obžaluje, da imajo pacienti, predvsem tisti v obmejnih regijah, zaradi neenake razpoložljivosti in različnih upravnih pravil v EU težave pri dostopanju do zdravil v drugih državah članicah in pri povračilu stroškov za ta zdravila; poziva države članice in njihove zdravstvene organe, naj obravnavajo pravna in praktična vprašanja, ki ovirajo vzajemno priznavanje zdravniških receptov v EU, in poziva Komisijo, naj v zvezi s tem sprejme podporne ukrepe; |
| --- | --- |

42.

| 43. | obžaluje, da imajo pacienti zaradi neenake razpoložljivosti in različnih pravil v EU težave pri dostopanju do zdravil v drugih državah članicah in pri povračilu stroškov za ta zdravila; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva Komisijo, naj zasnuje akcijski načrt, s katerim se bo sistematično lotila previsokih cen zdravil in velikih razhajanj med njimi v različnih državah članicah; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Komisijo, naj ustrezno ukrepa, da bi recepte, ki jih izdajo strokovni centri, povezani z evropskimi referenčnimi mrežami, sprejeli za povračilo v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pozdravlja podporo instrumenta za povezovanje Evrope v okviru prizadevanj, da bi uspešno razvili sedanje pilotne projekte o izmenjavi e-receptov in povzetkov o pacientih ter do leta 2020 utrli pot k temu še drugim državam članicam; vztraja, da bi morala biti ta podpora na voljo tudi v naslednjem večletnem finančnem okviru; |
| --- | --- |

46.

E-zdravje

| 47. | priznava, da bi lahko z e-zdravjem zagotovili vzdržnost zdravstvenih sistemov z zmanjšanjem nekaterih stroškov in da bi e-zdravje lahko postalo pomembno pri odzivanju EU na sedanje izzive zdravstvenega varstva; poudarja, da bi morala biti interoperabilnost e-zdravja prednostna naloga, zato da se izboljšajo globalne kartoteke pacientov in kontinuiteta oskrbe, obenem pa se zagotovi zasebnost pacientov; meni, da bi bilo treba posebno pozornost nameniti zagotavljanju enostavnega dostopa do oskrbe za vse paciente, predvsem pa starejše in invalide; v zvezi s tem predlaga, naj države članice sprejmejo ukrepe za vlaganje v digitalno pismenost državljanov in za več novih rešitev za starajoče se prebivalstvo, pri čemer naj uporabijo vsa sredstva, ki so jim na voljo, da bi preprečili izključenost zaradi digitalizacije; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pozdravlja oblikovanje vseevropske infrastrukture za digitalne storitve e-zdravja (eHDSI), ki bodo pomagale pri čezmejni izmenjavi zdravstvenih podatkov, zlasti e-receptov in povzetkov o pacientih; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva države članice, naj po tem, ko izvedejo oceno tveganja, svoj zdravstveni sistem nemudoma povežejo v to infrastrukturo prek namenske nacionalne kontaktne točke za e-zdravje, in poziva Komisijo, naj pri tem pomaga; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva Komisijo, naj prednostno obravnava potrebe digitalnega zdravstva v državah članicah; pozdravlja, da Komisija podpira vzdržne finančne vire, da bi zagotovili trdne nacionalne strategije za digitalno zdravje in oblikovali primeren okvir za skupne ukrepe na ravni EU ter s tem preprečili podvajanje prizadevanj in zagotovili izmenjavo dobre prakse za širšo uporabo digitalne tehnologije v državah članicah; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva države članice, naj dodatno okrepijo sodelovanje med zdravstvenimi po vsej Evropi, da bi podatke e-zdravja in osebne kartoteke povezali z orodji za izdajanje elektronskih receptov, kar bi zdravstvenim delavcem omogočilo, da bi svojim pacientom zagotavljali posamezniku prilagojeno in dobro obveščeno zdravljenje, pri tem pa spoštovali zakonodajo EU o varstvu podatkov; poziva Komisijo, naj ukrepa v podporo takšnim prizadevanjem; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva države članice, naj hitro začnejo izvajati splošno uredbo o varstvu podatkov, da bi varovale podatke pacientov, uporabljene v aplikacijah e-zdravja, in poudarja, da je treba, še posebej v zvezi z zdravjem, spremljati izvajanje Uredbe (EU) št. 910/2014 o elektronski identifikaciji in storitvah zaupanja za elektronske transakcije na notranjem trgu (15); poudarja, da je treba državljanom omogočiti dostop do lastnih zdravstvenih podatkov in njihovo uporabo v skladu z načeli iz splošne uredbe o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

52.

Izstop Združenega kraljestva

| 53. | poziva Komisijo, naj s pogajanji z Združenim kraljestvom doseže trden sporazum o zdravju za obdobje po izstopu, pri čemer naj bo posebna pozornost namenjena čezmejnim pravicam pacientom in delovanju evropskih referenčnih mrež; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pozdravlja namero Evropskega računskega sodišča, da izvede revizijo o učinkovitosti in izvajanju direktive ter zlasti da preuči, kako Komisija spremlja in nadzira njeno izvajanje, kakšni so doseženi rezultati pri zagotavljanju dostopa do čezmejnega zdravstvenega varstva ter ali je okvir financiranja EU v zvezi s financiranim ukrepom učinkovit; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva države članice, naj ustrezno in v popolnem sodelovanju s Komisijo izvajajo vse določbe direktive; |
| --- | --- |

55.

o

o o

| 56. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

56.

---

(1)  UL L 88, 4.4.2011, str. 45.

(2)  UL L 166, 30.4.2004, str. 1.

(3)  UL L 119, 4.5.2016, str. 1.

(4)  UL C 202, 8.7.2011, str. 10.

(5)  Sklep št. 1786/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. septembra 2002 o sprejetju programa ukrepov Skupnosti na področju javnega zdravja (2003–2008) (UL L 271, 9.10.2002, str. 1).

(6)  Sklep št. 1350/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o uvedbi drugega programa ukrepov Skupnosti na področju zdravja (2008–2013) (UL L 301, 20.11.2007, str. 3).

(7)  Uredba (EU) št. 282/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o vzpostavitvi tretjega programa za ukrepe Unije na področju zdravja (2014–2020) in razveljavitvi Sklepa št. 1350/2007/ES (UL L 86, 21.3.2014, str. 1).

(8)  https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/cross_border_care/docs/ 2016_msdata_en.pdf

(9)  UL L 344, 28.12.2011, str. 48.

(10)  UL C 151, 3.7.2009, str. 7.

(11)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/BP_CBH/BP_Cross-border_healthcare_EN.pdf

(12)  UL C 428, 13.12.2017, str. 10.

(13)  Zbirno poročilo Komisije z naslovom Preobrazba zdravstva in zdravstvenega varstva na enotnem digitalnem trgu, 2018 https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/ehealth/docs/2018_consultation_dsm_en.pdf

(14)  Posebna raziskava Eurobarometer št. 425: Pravice pacientov pri čezmejnem zdravstvenem varstvu v Evropski uniji.

(15)  UL L 257, 28.8.2014, str. 73.

---

Sreda, 13. februar 2019

| 23.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/80 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/80

---

P8_TA(2019)0095

Poročilo Komisije o Bosni in Hercegovini za leto 2018

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. februarja 2019 o poročilu Komisije o Bosni in Hercegovini za leto 2018 (2018/2148(INI))

(2020/C 449/09)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Bosno in Hercegovino (BiH) na drugi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Bosno in Hercegovino (BiH) na drugi,

| — | ob upoštevanju protokola o prilagoditvi stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter BiH na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji, ki je bil parafiran 18. julija 2016 in je začel veljati 1. februarja 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju protokola o prilagoditvi stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter BiH na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji, ki je bil parafiran 18. julija 2016 in je začel veljati 1. februarja 2017,

| — | ob upoštevanju prošnje BiH za članstvo v Evropski uniji z dne 15. februarja 2016 in odgovorov na vprašalnik Komisije, ki jih je država predložila dne 28. februarja 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje BiH za članstvo v Evropski uniji z dne 15. februarja 2016 in odgovorov na vprašalnik Komisije, ki jih je država predložila dne 28. februarja 2018,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta o Zahodnem Balkanu z dne 19. in 20. junija 2003 ter priloge z naslovom „Solunska agenda za Zahodni Balkan: premik k evropski integraciji“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta o Zahodnem Balkanu z dne 19. in 20. junija 2003 ter priloge z naslovom „Solunska agenda za Zahodni Balkan: premik k evropski integraciji“,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 16. oktobra 2017 o Bosni in Hercegovini in z dne 26. junija 2018 o širitvi in stabilizacijsko-pridružitvenem procesu ter z dne 15. oktobra 2018 o Bosni in Hercegovini/operacija Althea sil EUFOR, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 16. oktobra 2017 o Bosni in Hercegovini in z dne 26. junija 2018 o širitvi in stabilizacijsko-pridružitvenem procesu ter z dne 15. oktobra 2018 o Bosni in Hercegovini/operacija Althea sil EUFOR,

| — | ob upoštevanju prve seje stabilizacijsko-pridružitvenega parlamentarnega odbora EU–BiH 5. in 6. novembra 2015, druge seje stabilizacijsko-pridružitvenega sveta EU–BiH 10. julija 2017, tretje seje stabilizacijsko-pridružitvenega odbora EU–BiH 27. marca 2018 in tretje seje stabilizacijsko-pridružitvenega sveta EU–BiH 13. julija 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prve seje stabilizacijsko-pridružitvenega parlamentarnega odbora EU–BiH 5. in 6. novembra 2015, druge seje stabilizacijsko-pridružitvenega sveta EU–BiH 10. julija 2017, tretje seje stabilizacijsko-pridružitvenega odbora EU–BiH 27. marca 2018 in tretje seje stabilizacijsko-pridružitvenega sveta EU–BiH 13. julija 2018,

| — | ob upoštevanju berlinskega procesa, zlasti sklepov predsedstva vrha voditeljev držav Zahodnega Balkana v Londonu 10. julija 2018, treh skupnih izjav, podpisanih istega dne, o regionalnem sodelovanju in dobrih sosedskih odnosih, o pogrešanih osebah in o vojnih zločinih, ter protikorupcijske izjave, ki jo je BiH podala ob isti priložnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju berlinskega procesa, zlasti sklepov predsedstva vrha voditeljev držav Zahodnega Balkana v Londonu 10. julija 2018, treh skupnih izjav, podpisanih istega dne, o regionalnem sodelovanju in dobrih sosedskih odnosih, o pogrešanih osebah in o vojnih zločinih, ter protikorupcijske izjave, ki jo je BiH podala ob isti priložnosti,

| — | ob upoštevanju izjave, sprejete med vrhom EU-Zahodni Balkan 17. maja 2018, in agende prednostnih nalog iz Sofije, ki je priložena tej izjavi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave, sprejete med vrhom EU-Zahodni Balkan 17. maja 2018, in agende prednostnih nalog iz Sofije, ki je priložena tej izjavi,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. februarja 2018 z naslovom Verodostojna širitvena perspektiva in okrepljeno sodelovanje EU z Zahodnim Balkanom (COM(2018)0065), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. februarja 2018 z naslovom Verodostojna širitvena perspektiva in okrepljeno sodelovanje EU z Zahodnim Balkanom (COM(2018)0065),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. aprila 2018 o širitveni politiki EU za leto 2018 (COM(2018)0450), ki mu je priložen delovni dokument služb Komisije z naslovom „Poročilo o Bosni in Hercegovini za leto 2015“ (SWD(2018)0155), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. aprila 2018 o širitveni politiki EU za leto 2018 (COM(2018)0450), ki mu je priložen delovni dokument služb Komisije z naslovom „Poročilo o Bosni in Hercegovini za leto 2015“ (SWD(2018)0155),

| — | ob upoštevanju skupne izjave z dne 2. maja 2018 visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednice Komisije Federice Mogherini in komisarja za evropsko sosedsko politiko in širitvena pogajanja Johannesa Hahna o volilni reformi v BiH za volitve v dom narodov entitete Federacija BiH, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave z dne 2. maja 2018 visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednice Komisije Federice Mogherini in komisarja za evropsko sosedsko politiko in širitvena pogajanja Johannesa Hahna o volilni reformi v BiH za volitve v dom narodov entitete Federacija BiH,

| — | ob upoštevanju rezultatov volitev z dne 7. oktobra 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju rezultatov volitev z dne 7. oktobra 2018,

| — | ob upoštevanju izjave o predhodnih in sklepnih ugotovitvah mednarodne misije OVSE/ODIHR za opazovanje volitev, objavljene 8. oktobra 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave o predhodnih in sklepnih ugotovitvah mednarodne misije OVSE/ODIHR za opazovanje volitev, objavljene 8. oktobra 2018,

| — | ob upoštevanju skupne izjave visoke predstavnice/podpredsednice Federice Mogherini in komisarja Johannesa Hahna z dne 8. oktobra 2018 o volitvah v Bosni in Hercegovini, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave visoke predstavnice/podpredsednice Federice Mogherini in komisarja Johannesa Hahna z dne 8. oktobra 2018 o volitvah v Bosni in Hercegovini,

| — | ob upoštevanju skupnih sklepov, sprejetih v okviru ekonomskega in finančnega dialoga med EU ter Zahodnim Balkanom in Turčijo, z dne 25. maja 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnih sklepov, sprejetih v okviru ekonomskega in finančnega dialoga med EU ter Zahodnim Balkanom in Turčijo, z dne 25. maja 2018,

| — | ob upoštevanju lokalne izjave EU z dne 1. junija 2018 o zakoniku BiH o kazenskem postopku, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju lokalne izjave EU z dne 1. junija 2018 o zakoniku BiH o kazenskem postopku,

| — | ob upoštevanju triinpetdesetega (1) poročila visokega predstavnika za izvajanje mirovnega sporazuma o Bosni in Hercegovini z dne 3. maja 2018 Varnostnemu svetu OZN in štiriinpetdesetega (2) istega poročila z dne 31. oktobra 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju triinpetdesetega (1) poročila visokega predstavnika za izvajanje mirovnega sporazuma o Bosni in Hercegovini z dne 3. maja 2018 Varnostnemu svetu OZN in štiriinpetdesetega (2) istega poročila z dne 31. oktobra 2018,

| — | ob upoštevanju programa reform za BiH za obdobje 2015–2018, ki je bil sprejet julija 2015, in usklajevalnega mehanizma, ki so ga svet ministrov BiH ter vladi Federacije BiH in Republike Srbske sprejeli 23. avgusta 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju programa reform za BiH za obdobje 2015–2018, ki je bil sprejet julija 2015, in usklajevalnega mehanizma, ki so ga svet ministrov BiH ter vladi Federacije BiH in Republike Srbske sprejeli 23. avgusta 2016,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o tej državi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o tej državi,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A8-0467/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A8-0467/2018),

| A. | ker EU ostaja zavezana evropski perspektivi Bosne in Hercegovine ter njeni ozemeljski celovitosti, suverenosti in enotnosti; |
| --- | --- |

A.

ker EU ostaja zavezana evropski perspektivi Bosne in Hercegovine ter njeni ozemeljski celovitosti, suverenosti in enotnosti;

| B. | ker prošnja te države za članstvo v EU pomeni strateško izbiro in zavezanost približevanju EU; |
| --- | --- |

B.

ker prošnja te države za članstvo v EU pomeni strateško izbiro in zavezanost približevanju EU;

| C. | ker Komisija pripravlja mnenje o prošnji BiH za članstvo v EU; ker je BiH na podlagi mehanizma usklajevanja v zvezi z vprašanji EU pripravila odgovore na vprašalnik Komisije in jih posredovala 28. februarja 2018; ker je BiH 20. junija 2018 prejela več kot 600 dodatnih vprašanj in do zdaj še ni poslala svojih odgovorov na dodatna vprašanja; |
| --- | --- |

C.

ker Komisija pripravlja mnenje o prošnji BiH za članstvo v EU; ker je BiH na podlagi mehanizma usklajevanja v zvezi z vprašanji EU pripravila odgovore na vprašalnik Komisije in jih posredovala 28. februarja 2018; ker je BiH 20. junija 2018 prejela več kot 600 dodatnih vprašanj in do zdaj še ni poslala svojih odgovorov na dodatna vprašanja;

| D. | ker se je od sredine leta 2017 sprejemanje reform v zvezi z EU izrazito upočasnilo kljub temu, da je BiH zavezana programu reform; ker je pristop k EU celovit postopek, ki zahteva politično voljo, skupna prizadevanja vseh deležnikov in soglasje glede programa reform; ker morajo biti državljani BiH v središču institucionalnih, ekonomskih in družbenih reform; |
| --- | --- |

D.

ker se je od sredine leta 2017 sprejemanje reform v zvezi z EU izrazito upočasnilo kljub temu, da je BiH zavezana programu reform; ker je pristop k EU celovit postopek, ki zahteva politično voljo, skupna prizadevanja vseh deležnikov in soglasje glede programa reform; ker morajo biti državljani BiH v središču institucionalnih, ekonomskih in družbenih reform;

| E. | ker so v BiH 7. oktobra 2018 potekale splošne volitve; ker se politične stranke niso mogle dogovoriti glede sprememb volilne zakonodaje, potrebnih za obravnavo pravne vrzeli, ki je rezultat sodb ustavnega sodišča v zadevi Ljubić o volitvah poslancev v dom narodov Federacije; ker so bila prizadevanja za rešitev tega vprašanja pod vodstvom veleposlanikov EU in ZDA v BiH, pri katerih je sodelovala tudi Beneška komisija, brezplodna; |
| --- | --- |

E.

ker so v BiH 7. oktobra 2018 potekale splošne volitve; ker se politične stranke niso mogle dogovoriti glede sprememb volilne zakonodaje, potrebnih za obravnavo pravne vrzeli, ki je rezultat sodb ustavnega sodišča v zadevi Ljubić o volitvah poslancev v dom narodov Federacije; ker so bila prizadevanja za rešitev tega vprašanja pod vodstvom veleposlanikov EU in ZDA v BiH, pri katerih je sodelovala tudi Beneška komisija, brezplodna;

| F. | ker BiH še vedno krši Evropsko konvencijo o človekovih pravicah, na primer v zadevi Sejdić-Finci in povezanih zadevah; ker je Svet zadolžil Komisijo, da temu vprašanju nameni posebno pozornost pri pripravi svojega mnenja o prošnji BiH za članstvo; ker se zato pričakuje, da bodo v mnenju Komisije analizirana vprašanja v zvezi s funkcionalnostjo in ker bo v njem pregledan pravni okvir z vidika skladnosti s pravnim redom EU ter opredeljene ustavne in druge potrebne reforme; ker bo potreba po ustavni reformi, namenjena izboljšanju funkcionalnosti in zagotavljanju varstva človekovih pravic, postajala vse nujnejša, bolj ko se bo BiH približevala pridobitvi članstva EU; ker politično vodstvo države doslej ni bilo sposobno odpraviti povezanih pomanjkljivosti v ustavi BiH; |
| --- | --- |

F.

ker BiH še vedno krši Evropsko konvencijo o človekovih pravicah, na primer v zadevi Sejdić-Finci in povezanih zadevah; ker je Svet zadolžil Komisijo, da temu vprašanju nameni posebno pozornost pri pripravi svojega mnenja o prošnji BiH za članstvo; ker se zato pričakuje, da bodo v mnenju Komisije analizirana vprašanja v zvezi s funkcionalnostjo in ker bo v njem pregledan pravni okvir z vidika skladnosti s pravnim redom EU ter opredeljene ustavne in druge potrebne reforme; ker bo potreba po ustavni reformi, namenjena izboljšanju funkcionalnosti in zagotavljanju varstva človekovih pravic, postajala vse nujnejša, bolj ko se bo BiH približevala pridobitvi članstva EU; ker politično vodstvo države doslej ni bilo sposobno odpraviti povezanih pomanjkljivosti v ustavi BiH;

| G. | ker se trenutno ne izvaja 13 sklepov ustavnega sodišča BiH in številne ustavne odločbe na ravni entitet (28 v Federaciji in 7 v Republiki Srpski); ker je izvajanje odločitev ustavnega sodišča bistveni element za spoštovanje pravne države; |
| --- | --- |

G.

ker se trenutno ne izvaja 13 sklepov ustavnega sodišča BiH in številne ustavne odločbe na ravni entitet (28 v Federaciji in 7 v Republiki Srpski); ker je izvajanje odločitev ustavnega sodišča bistveni element za spoštovanje pravne države;

| H. | ker je BiH tudi podpisnica Konvencije o presoji čezmejnih vplivov na okolje (Espoo, 1991); |
| --- | --- |

H.

ker je BiH tudi podpisnica Konvencije o presoji čezmejnih vplivov na okolje (Espoo, 1991);

| I. | ker v sodobni Evropi ni prostora za poveličevanje oseb, obsojenih za vojna hudodelstva in hudodelstva zoper človečnost; |
| --- | --- |

I.

ker v sodobni Evropi ni prostora za poveličevanje oseb, obsojenih za vojna hudodelstva in hudodelstva zoper človečnost;

| J. | ker bi bilo treba odločneje obravnavati trdovratne izzive v procesu sprave; |
| --- | --- |

J.

ker bi bilo treba odločneje obravnavati trdovratne izzive v procesu sprave;

| K. | ker je korupcija še vedno zelo razširjena, tudi na najvišjih ravneh; |
| --- | --- |

K.

ker je korupcija še vedno zelo razširjena, tudi na najvišjih ravneh;

| 1. | pozdravlja, da je BiH predložila odgovore na vprašalnik Komisije; poziva BiH, naj pravočasno, na pregleden način in natančno odgovori na dodatna vprašanja, ki so bolj tehnične narave, da bi prispevala k mnenju Komisije o prošnji za članstvo v EU; |
| --- | --- |

1.

| 2. | je zaskrbljen, ker so se reforme občutno upočasnile zaradi nesoglasij med strankami in zelo polarizirane predvolilne kampanje, ki se je začela zelo zgodaj; poudarja, da morajo oblasti BiH svojo zavezo evropski poti pospremiti z doslednim izvajanjem reform, ki izhajajo iz programa reform in se prenašajo v konkretne rezultate, ki koristijo državljanom, ne glede na njihovo etnično in versko pripadnost; obžaluje, da ni bilo večjega napredka, z izjemo sprejetja strategij na področjih okolja, razvoja podeželja in energije, ki veljajo za celotno državo, ter nekaterih pomembnih reformnih ukrepov, kot so spremembe zakona o trošarinah, potrebne za zagotovitev financiranja MDS in EBRD; |
| --- | --- |

2.

| 3. | obžaluje, da je v volilni kampanji spet prevladovala razdiralna etnično nacionalistična retorika, ki še vedno zaznamuje politične razprave v državi, v katere so vključeni politični akterji na vseh straneh; poziva vse politične voditelje, naj se nemudoma lotijo oblikovanja vlad na vseh ravneh, in sicer s konstruktivnim sodelovanjem, ki je v interesu državljanov BiH; poziva k ustreznemu obveščanju javnosti o procesu vključevanja v EU tudi kot o projektu za spravo in razvoj politične kulture, ki temelji na kompromisu in vzajemnem razumevanju; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ugotavlja, da je ta volilni cikel ponovno zaznamovala segmentacija po etnični pripadnosti in da je bila volilna kampanja namesto na reševanje vsakodnevnih težav državljanov osredotočena predvsem na sporna vprašanja, povezana s preteklostjo; obžaluje nacionalistično in hujskaško predvolilno retoriko, ki povečuje vrzel med vsemi tremi konstitutivnimi narodi; ugotavlja, da so bile volitve 7. oktobra 2018 konkurenčne in so kljub nekaterim nepravilnostim na splošno potekale brez zapletov ter da so državljani BiH mirno in urejeno uveljavljali svojo demokratično pravico; ponovno izjavlja, da bi bilo treba preiskati in najodločneje obsoditi vse domnevne nepravilnosti, povezane z volitvami, nezakonite dejavnosti pa kazensko preganjati; poudarja stalne pomanjkljivosti v procesu demokratičnih volitev in pričakuje, da se bodo nemudoma obravnavala priporočila OVSE/ODIHR; opozarja, da sodba ustavnega sodišča iz leta 2010 o demokratični pravici meščanov Mostarja do udeležbe na lokalnih volitvah še ni bila izvršena; |
| --- | --- |

4.

| 5. | obžaluje, da ni bil dosežen kompromis pred volitvami v zvezi s spremembami volilne zakonodaje, ki so potrebne za zapolnitev pravne vrzeli, ki je posledica sodb ustavnega sodišča v zadevi Ljubić o volitvah poslancev v dom narodov Federacije; se seznanja s sklepom osrednje volilne komisije o razdelitvi sedežev v domu narodov Federacije, ki je bil sprejet 18. decembra 2018, in poziva vse politične akterje, naj sistematično odpravijo preostale pravne praznine v volilni zakonodaji BiH; poziva vse politične voditelje in izvoljene poslance, naj pokažejo odgovornost, se vzdržijo izjav, ki nasprotujejo enotnosti države, pustijo ob strani svoja nasprotujoča si stališča ter najdejo kompromise in rešitve, ki bodo sprejemljivi za vse; opozarja pred zamudami in poskusi blokiranja oblikovanja oblasti po volitvah, saj to ne služi ne interesom državljanov ne cilju evropskega povezovanja; poudarja, da sta izvedba volitev in izvršitev rezultatov ter oblikovanje vlade v skladu z ustreznimi pravnimi določbami bistveni značilnosti dobro delujoče demokracije ter predstavljata pogoj za katero koli državo, ki se želi pridružiti EU; |
| --- | --- |

5.

| 6. | odločno poudarja, da je treba v skladu s sodbami ustavnega sodišča Bosne in Hercegovine hitro oblikovati dom narodov Federacije, na kar sta opozorila tudi visoka predstavnica/podpredsednica Federica Mogherini in komisar Johannes Hahna v skupni izjavi o volitvah v BiH; |
| --- | --- |

6.

| 7. | obžaluje, da ostaja nerešeno vprašanje demokratične in zakonite zastopanosti treh konstitutivnih narodov in vseh državljanov; poziva vse strani, naj poiščejo pravočasen kompromis, saj bi morali novi zakonodajalci čim prej obravnavati to vprašanje, vključno z operacionalizacijo odločitev Evropskega sodišča za človekove pravice v zadevi Sejdić-Finci in povezanih zadevah; ponovno poudarja potrebo po nadaljevanju ustavnih, političnih in volilnih reform, ki bi preoblikovale BiH v popolnoma učinkovito, vključujočo in delujočo pravno državo, |
| --- | --- |

7.

| 8. | obžaluje, da zaradi poskusov, da bi v pravila stabilizacijsko-pridružitvenega parlamentarnega odbora o glasovanju uvedli veto na podlagi etnične pripadnosti, delegati še vedno niso dosegli soglasja o poslovniku stabilizacijsko-pridružitvenega parlamentarnega odbora, ki se zato ni sestal že tri leta; obžaluje, da ni bilo sodelovanja z Evropskim parlamentom, in opozarja, da to pomeni očitno kršitev obveznosti, ki izhajajo iz stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma, ter poziva vse akterje, naj v skladu s priporočili Evropskega parlamenta o tej temi dosežejo soglasje o poslovniku stabilizacijsko-pridružitvenega parlamentarnega odbora ter ga sprejmejo; ugotavlja, da so delujoče demokratične institucije, vključno s parlamentom, osnovni pogoj za napredovanje v procesu vključevanja v EU; |
| --- | --- |

8.

| 9. | je zaskrbljen zaradi pomanjkanja sistematičnih ocen regulativnega učinka in javnih posvetovanj, nezadostne in nizke kakovosti spremljanja in poročanja ter neobstoja formalne zahteve glede objavljanja ključnih vladnih dokumentov o načrtovanju; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva k sprejetju nadaljnjih nediskriminatornih strategij, ki bodo upoštevale vidik spolov, na ravni države na področjih, kot sta zaposlovanje in upravljanje javnih financ, ki bodo omogočile dosledno izvajanje reform po vsej državi ter dostop do dodatnih sredstev iz instrumenta za predpristopno pomoč (IPA); z zadovoljstvom ugotavlja, da je sprejetje ustreznih strategij na ravni države v okviru nedavno revidiranega okvirnega strateškega dokumenta za obdobje 2014–2020 omogočilo pridobitev dodatnih sredstev iz instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) na ključnih področjih, kot so kmetijstvo in razvoj podeželja ter okolje in energetika; poudarja, da je treba zagotoviti učinkovitejše črpanje sredstev iz instrumenta za predpristopno pomoč (IPA), zlasti z izboljšanjem usklajenosti donatorjev in upravne zmogljivosti; poziva k sprejetju državnega programa za približevanje zakonodaje države pravnemu redu EU, saj gre za pravno zahtevo iz stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma in nujno sredstvo za pripravo na pristop k EU; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ponavlja svoj poziv k sprejetju strategije za človekove pravice, ki bo veljala za celotno državo; poudarja, da bi bilo treba čim prej sprejeti spremembe zakona o varuhu človekovih pravic, da bi se zagotovila skladnost s pariškimi načeli; meni, da je treba v skladu z mednarodnimi obveznostmi BiH vzpostaviti nacionalni preventivni mehanizem za preprečevanje mučenja in trpinčenja ter sprejeti državni zakon o pravicah civilistov, ki so bili med vojno mučeni; meni, da bi si morala BiH bolj prizadevati za to, da se razmere v zaporih in policijskih prostorih za pridržanje uskladijo z mednarodnimi standardi; ponovno poziva oblasti Republike Srbske, naj razveljavijo določbo o smrtni kazni v ustavi entitete; ponovno poudarja, da je treba po vsej državi zagotoviti nediskriminatoren dostop do sodnega varstva prek usklajenega in vzdržnega sistema brezplačne pravne pomoči; poziva oblasti, naj aktivno spodbujajo evropske vrednote ter si še naprej prizadevajo za evropsko perspektivo; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva oblasti BiH, naj sprejmejo konkretne ukrepe za vključevanje načela enakosti spolov v vse politike, vključno s programom reform, in izraža zaskrbljenost zaradi nezadostne zastopanosti žensk na položajih nosilcev odločanja, zlasti na lokalni ravni; poziva politične stranke v BiH, da naredijo več za zagotavljanje, da so ženske zastopane na vseh ravneh političnega sistema; |
| --- | --- |

12.

| 13. | obžaluje dejstvo, da BiH še vedno krši Evropsko konvencijo o človekovih pravicah, ker ni izvršila sodb Evropskega sodišča za človekove pravice (ESČP) v zadevah Sejdić-Finci, Zornić, Pilav in Šlaku, kar omogoča očitno diskriminacijo med državljani v BiH, to pa je v nasprotju z vrednotami in standardi EU; opozarja, da bi morala Komisija pri pripravi mnenja nameniti pozornost temu vprašanju; meni, da bi lahko izvrševanje teh sodb pomagalo vzpostaviti delujočo demokratično družbo; poudarja, da se tudi od BiH, kot od vsake države, ki se želi pridružiti EU, pričakuje, da bo postopoma uskladila svoj pravni sistem z zahtevami ustavnega in pravnega reda EU, kar zadeva nediskriminacijo, in pričakuje, da bo v primernem času dosežen napredek pri teh bistvenih vprašanjih; vztraja, da izvršitev teh sodb ne bi smela vplivati na nadaljnje izvajanje programa reform, in mora privesti do odprave vsakršne omejitve pasivne volilne pravice na podlagi etnične pripadnosti in prebivališča ali zaradi odločitve državljana, da se ne povezuje s konstitutivnim narodom; zato meni, da bi bilo treba ustavno in volilno reformo izpeljati skupaj; poziva politične voditelje, naj se izogibajo nacionalistični retoriki, ki vodi v družbeni razkol, ter nadaljujejo politični dialog in dejavnosti, ki vodijo v sodelovanje med političnimi predstavniki treh narodov in drugimi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva k učinkovitejšim ukrepom za boj proti vsem oblikam diskriminacije, zlasti s sprejetjem državnih strategij na področjih človekovih pravic in boja proti diskriminaciji; spodbuja sodelovanje treh in drugih narodov na področju kulture, religije in izobraževanja, da bi premostili etnične ločnice; obžaluje, da ni bilo napredka pri obravnavi zadeve „dveh šol pod eno streho“; poziva k odločnemu ukrepanju na vseh ravneh, da bi našli sistemske rešitve, ki bodo zagotavljale vključujoče in nediskriminatorno izobraževanje za vse otroke; ugotavlja, da bi bilo treba pri sprejemanju programov in učnih načrtov na celotnem ozemlju BiH spoštovati kulturno in jezikovno raznolikost narodov, hkrati pa poudarjati vzajemno razumevanje in spravo; je zaskrbljen, ker pomanjkanje virov in usklajevanja ovira izvajanje akcijskega načrta za otroke za obdobje 2015–2018; pozdravlja zakonodajo BiH o rejništvu in poudarja, da je treba podpirati nadaljnjo deinstitucionalizacijo varstva otrok po vsej državi; poziva k izboljšanemu dostopu do izobraževanja in ustreznih socialnih storitev za invalidne otroke ter, splošneje, izboljšanju dostopa do stavb, institucij in prevoza za invalide; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva k učinkovitejšemu izvajanju pravnih določb v zvezi z enakostjo moških in žensk, zmanjšanju razlik v plačilu med moškimi in ženskami, izboljšanju dostopa do trga dela za ženske ter boju proti spolnim stereotipom v družbi; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je izvajanje zakonodaje o preprečevanju nasilja na podlagi spola in zaščiti pred njim, zlasti nasiljem v družini, neučinkovito; poudarja, da je treba zakonodajo uskladiti z Istanbulsko konvencijo; poziva k napredku pri zagotavljanju spoštovanja pravic invalidov, zlasti s hitrim obravnavanjem zadevnih priporočil OZN; priznava ukrepe, sprejete v zvezi s pravnim varstvom oseb LGBTI, vendar poudarja, da je treba storiti več za sodno preganjanje nasilja in zločinov iz sovraštva zoper te osebe ter spodbujati njihovo vključevanje v družbo; |
| --- | --- |

15.

| 16. | je zaskrbljen, da neusklajenost med različnimi ravnmi oblasti in pomanjkanje finančnih sredstev še naprej ovirata učinkovito varstvo manjšin in ranljivih skupin, zlasti Romov; poziva k sprejetju dodatnih ukrepov za krepitev varstva pravic manjšin; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da rezultati študije o marginaliziranih Romih v BiH iz leta 2017 kažejo, da imajo Romi omejene možnosti na vseh področjih človekovega razvoja; obsoja stigmatizacijo in socialno izključevanje Romov; poziva oblasti, naj obeležijo spomin na žrtve holokavsta nad Romi, naj 2. avgust razglasijo za evropski dan spomina na žrtve holokavsta nad Romi in naj romske žrtve vključijo v svoje spominske slovesnosti, ki potekajo vsako leto 27. januarja za obeleženje dneva spomina na žrtve holokavsta; pozdravlja sprejetje revidiranega akcijskega načrta za Rome za obdobje 2017–2020 v zvezi s stanovanji, zaposlovanjem in zdravstvenim varstvom; vztraja, da je treba sprejeti ukrepe za dodatno izboljšanje izobraževanja, stopnje zaposlenosti, zdravja, stanovanj in življenjskih razmer za Rome in druge etnične manjšine, pri čemer je treba glavno pozornost namenjati izboljšanju in celovitemu izvajanju zadevnega obstoječega političnega in zakonodajnega okvira; izraža zaskrbljenost glede nizkega zastopanja članov narodnih manjšin v političnem in javnem življenju; |
| --- | --- |

16.

| 17. | je seznanjen s sodelovanjem Bosne in Hercegovine v oceni PISA za leto 2018, ki jo opravlja OECD, pri čemer je bilo to sodelovanje omogočeno s finančno podporo Evropske komisije; izraža pohvalo izobraževalnim ustanovam Bosne in Hercegovine (pristojnim ministrstvom in ustanovam na ravni kantonov, entitet in države ter v okrožju Brčko) za njihovo udeležbo in pripravljenost za sodelovanje; poziva prihodnje vlade na vseh ravneh, naj rezultate preizkusa znanja, ki naj bi bili objavljeni leta 2019, uporabijo za konstruktivno razpravo in razvoj reform na področju izobraževanja, ki bodo privedle do boljše kakovosti rezultatov izobraževanja; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva k celoviti reformi sistemov socialne zaščite, in sicer z odpravo diskriminatornih praks v skladu z zavezami glede človekovih pravic in zagotavljanjem, da so določeni ustrezni minimalni standardi za zaščito najranljivejšega prebivalstva, vključno z odpravo zakonodajnih vrzeli, ki nekaterim otrokom onemogočajo pridobitev zdravstvenega zavarovanja; poziva vse ustrezne institucije v Bosni in Hercegovini, naj okrepijo usklajevanje in sodelovanje na področju spremljanja pravic otrok, vključno z vzpostavitvijo celovitega mehanizma za zbiranje podatkov o pravicah otrok v Bosni in Hercegovini; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ugotavlja, da Bosna in Hercegovina ostaja država izvora in tranzita ter ciljna država za trgovino z ljudmi; poziva k izboljšanju upravljanja meja in krepitvi specializiranih enot za preiskavo trgovine z ljudmi za učinkovit boj proti tihotapcem; |
| --- | --- |

19.

| 20. | je zaskrbljen, ker se niso izvedle zadostne reforme na področju izobraževanja in gospodarstva, kar prispeva k visoki stopnji brezposelnosti mladih in obsežnemu ekonomskemu izseljevanju mladih, ki zapuščajo državo, ter pomanjkanja ustreznih politik in naložb v zvezi z otroki in mladimi; poziva Bosno in Hercegovino, naj odpravi veliko neenakost med spoloma v stopnji delovne aktivnosti ter izključevanje mladih pripadnikov manjšin iz ukrepov za izobraževanje in zaposlovanje; poziva k precej bolj proaktivni in sistematični politiki v odnosu do mladih v BiH, katere cilj bi moral biti opolnomočenje mladih v tej državi; v zvezi s tem spodbuja BiH, naj vzpostavi posebni okvir in zagotovi polno delovanje komisije za usklajevanje vprašanj v zvezi z mladimi v okviru ministrstva BiH za civilne zadeve; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva, naj se strategije in zakonodaja o pravicah oseb, ki pripadajo manjšinskim skupinam, ter njihova zaščita v celoti izvajajo in podprejo z javnimi sredstvi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva BiH, naj zagotovi lastninsko pravico; opozarja na neobstoj celovitega zakonodajnega okvira o obravnavi zahtev za vrnitev premoženja in spodbuja oblasti, naj z zainteresiranimi stranmi začnejo dialog o vprašanjih v zvezi z vračilom zaseženega premoženja ali odškodnino zanj; |
| --- | --- |

22.

| 23. | obžaluje, da ni napredka pri svobodi izražanja in neodvisnosti medijev; jasno zavrača nadaljnje poskuse izvajanja političnega in finančnega pritiska na medije; obsoja ponavljajoče se primere ustrahovanja, groženj s smrtjo ter verbalnih in fizičnih napadov na novinarje, zlasti preiskovalne novinarje, ki pišejo o primerih vojnih zločinov, ki niso bili preganjani; poziva oblasti, naj zbirajo podatke o teh primerih, zagotovijo hitre preiskave in sodni pregon storilcev ter spodbujajo okolje, ki bo spodbujalo svobodo izražanja; poudarja, da je treba okrepiti finančno stabilnost in politično nevtralnost Regulatorne agencije za komunikacije; ponovno poziva k zagotavljanju neodvisnosti in vzdržnega financiranja javnih radiotelevizijskih postaj ter razpoložljivosti vsebin v vseh uradnih jezikih; poziva, naj se več pozornosti nameni delovnim pogojem novinarjev v celotnem sektorju; izraža zaskrbljenost glede pomanjkanja preglednosti lastništva medijev in ponovno poziva k zagotavljanju popolne preglednosti s sprejetjem ustreznega zakonodajnega okvira; obžaluje, da zaradi političnega oviranja ni bilo mogoče vzpostaviti delujoče javne radiotelevizije; ponovno poziva k zagotavljanju medijskega pluralizma in poudarja, da bi produkcija in oddajanje televizijskih ter radijskih vsebin v vseh uradnih jezikih BiH prispevala k varovanju kulturne raznolikosti v državi; poudarja, da kot pri drugih državah v tej regiji obstaja zaskrbljenost glede politične instrumentalizacije medijev bodisi neposredno s strani političnih akterjev bodisi s strani poslovnih akterjev pri njihovih poskusih političnega vplivanja; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pozdravlja prizadevanja za spodbujanje sprave, medsebojnega spoštovanja in verske strpnosti v državi, vključno s prizadevanji Medverskega sveta BiH; obžaluje nadaljnje primere diskriminacije na verski podlagi, pa tudi incidente, v katerih so bili tarča verski kraji; izreka pohvalo in podporo tistim, ki se borijo za svobodo izražanja, zoper sovražni govor in versko sovraštvo, ter tistim, ki se zavzemajo za vključevanje; zavrača podžiganje strahu pred drugimi in poziva oblasti, naj se v teh primerih hitro in dosledno odzovejo; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pozdravlja sprejetje strateškega okvira za reformo javne uprave v Bosni in Hercegovini za obdobje 2018–2022 ter poziva k njegovemu hitremu izvajanju; opozarja na razdrobljenost in politizacijo sistema oblikovanja politik v BiH in poudarja potrebo po reformi ustavnega okvira v skladu z najvišjimi standardi človekovih pravic in svoboščin ter potrebo po izboljšanju kakovosti, skladnosti in finančne dostopnosti javnih politik po vsej državi; poziva k sprejetju državne strategije za upravljanje javnih financ in povečanje proračunske preglednosti v BiH ter k močnejšim mehanizmom za preprečevanje neučinkovitosti in potrate javnih sredstev, tudi na področju javnih naročil; še posebej poziva k sprejetju ukrepov za zmanjšanje tveganja za politizacij javne uprave, in sicer z učinkovitim sistemom upravljanja človeških virov na vseh upravnih ravneh ter standardizacijo javnih upravnih postopkov na vseh vladnih ravneh, zlasti med zvezno in kantonsko ravnjo v federaciji; |
| --- | --- |

25.

| 26. | priznava, da je bil dosežen določen napredek pri vzpostavljanju institucionalnih mehanizmov za sodelovanje med oblastmi in civilnodružbenimi organizacijami ter za zagotavljanje javnega financiranja civilnodružbenih organizacij; ponovno poziva k sprejetju strateškega okvira za sodelovanje s civilno družbo na vseh ravneh upravljanja, in sicer za povečanje preglednosti javnega odločanja in dodatna prizadevanja pri omogočanju javnega nadzora nad delom vlad; poleg tega poudarja, da je treba povečati vključenost civilne družbe v načrtovanje, spremljanje in izvajanje programov podpore EU; poziva oblasti, naj vzpostavijo učinkovit dialog, ki bi lahko privedel do oblikovanja zakonodajnih pobud in pobud za krepitev zmogljivosti, ki bi okrepile zmožnosti socialnih partnerjev in civilne družbe; poudarja, da je treba nameniti javna sredstva za organizacije civilne družbe, ki delujejo na področju človekovih pravic, demokracije in pravne države, tudi za organizacije, ki se ukvarjajo z nadzorom in zagovorništvom, ter male lokalne organizacije; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ostaja zaskrbljen zaradi razširjene korupcije v BiH in trdovratne vrzeli med izraženo politično voljo za boj proti korupciji in pomanjkanjem konkretnih rezultatov; poudarja, da ni doseženih rezultatov v najbolj odmevnih zadevah ter da je pravni in institucionalni okvir za boj proti sistemski korupciji na področjih, kot so financiranje političnih strank, javna naročila, nasprotje interesov in prijava premoženja, šibek in neustrezen; poziva k ukrepom za izboljšanje pravnega in institucionalnega okvira za boj proti korupciji v skladu z evropskimi standardi, in sicer z boljšo uskladitvijo akcijskih načrtov, sprejetih na različnih ravneh, izvajanjem obstoječih strategij ter krepitvijo sodelovanja med organi za preprečevanje korupcije in agencijo za boj proti korupciji; |
| --- | --- |

27.

| 28. | meni, da so potrebna dodatna prizadevanja za izboljšanje boja proti zelo razširjeni korupciji; poziva k ukrepanju za znatno izboljšanje stanja na področju preprečevanja in zatiranja korupcije, vključno z ukrepi za uveljavitev učinkovitih in odvračilnih sankcij, vključno z odvzemom premoženja, pridobljenega s kaznivimi dejanji; poudarja potrebo po krepitvi zmogljivosti za boj proti kaznivim dejanjem na področju gospodarstva, financ in javnih naročil in njihovo preiskovanje; poudarja, da bi bilo treba posebno pozornost nameniti izvajanju učinkovitih pregledov financiranja političnih strank in volilnih kampanj ter izboljšanju dostopa javnosti do prijav premoženjskega stanja javnih uslužbencev in nadzora nad njimi, tudi tistih, ki kandidirajo na volitvah; poziva, naj se obravnavajo priporočila skupine GRECO, zlasti kar zadeva financiranje političnih strank in navzkrižje interesov; meni, da je za BiH bistvenega pomena sprejetje zakona o navzkrižju interesov, ki bo v skladu z evropskimi in mednarodnimi standardi; poziva BiH, naj v skladu z mednarodnimi in evropskimi standardi izvede analizo obstoječega protikorupcijskega pravnega okvira ter nato sprejme usklajeno strategijo za obravnavo opredeljenih vrzeli in pomanjkljivosti; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pozdravlja sprejetje akcijskega načrta za izvajanje strategije reforme sektorja pravosodja za obdobje 2014–2018 marca 2017 ter vzpostavitev potrebnih struktur za poročanje in spremljanje; izpostavlja potrebo po odločnem ukrepanju v zvezi z njegovim izvajanjem; je zaskrbljen zaradi nenehnih groženj sodstvu, ki so politično motivirane; ponovno poudarja, da je treba okrepiti neodvisnost sodstva, tudi pred političnimi vplivi, pa tudi njegovo nepristranskost, strokovnost, učinkovitost in odgovornost; pozdravlja, da je visoki sodni in tožilski svet sprejel podroben akcijski načrt za izvajanje priporočil Evropske komisije o vprašanjih v njegovi pristojnosti, namenjen krepitvi ukrepov imenovanja, disciplinskih ukrepov in ukrepov za integriteto v sodstvu, med drugim prek izboljšanih prijav premoženjskega stanja; poziva k hitremu sprejetju in izvajanju povezanih zakonodajnih aktov; poudarja, da je treba na podlagi priporočil Komisije in mnenja Beneške komisije revidirati zakon o visokem sodnem in tožilskem svetu; poziva k standardizaciji kazenskih zakonikov na področju vojnih hudodelstev in poudarja pomen ocenjevanja pravosodne reforme, ki poteka, z vidika spola; |
| --- | --- |

29.

| 30. | obžaluje, da oblasti na vseh ravneh še vedno ne upoštevajo zavezujočih sodnih odločb oziroma jih zavračajo, med drugim na najvišji ravni, in opozarja, da takšna dejanja pomenijo resno nasprotovanje pravni državi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pozdravlja nadaljnje zmanjšanje sodnih zaostankov v zadevah, povezanih z vojnimi zločini, nadaljevanje pozitivnega trenda pri sodnem pregonu vojnih zločinov, ki vključujejo spolno nasilje, ter izboljšanje podpore za žrtve in priče na sodiščih; poziva oblasti BiH, naj zakonodajo o civilnih žrtvah vojne uskladijo tako, da bo vključevala tudi žrtve spolnega nasilja, da bi preprečili diskriminacijo v zvezi s statusom in dostopom do odškodnine v različnih entitetah; poziva k čimprejšnji spremembi nacionalne strategije glede vojnih zločinov, da bi se zagotovila učinkovitejša porazdelitev zadev med različne ravni upravljanja, skupaj z novimi merili in roki za obravnavo najbolj zapletenih primerov; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ugotavlja, da še vedno ni niti celovite strategije o prehodni pravosodni ureditvi niti mehanizma odškodnin za grobe medvojne kršitve človekovih pravic po vsej državi, tudi za žrtve spolnega nasilja, povezanega z vojno; poziva k sprejetju zakona o žrtvah mučenja, strategije o prehodni pravosodni ureditvi in programa za žrtve spolnega nasilja ter ustanovitvi posebnega sklada za odškodnine žrtvam vojnih posilstev, spolnih zlorab in mučenja, pa tudi k vzpostavitvi ustreznih mehanizmov odškodnin za civilne žrtve vojne, ki vključujejo vrnitev premoženja, nadomestilo, rehabilitacijo, povrnitev škode in jamstva, da se kršitve ne bodo ponovile; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ponovno izraža podporo pobudi za ustanovitev regionalne komisije za ugotavljanje dejstev o vojnih hudodelstvih in drugih hudih kršitvah človekovih pravic, zagrešenih na ozemlju nekdanje Jugoslavije (RECOM); poudarja, da morajo voditelji BiH resno sodelovati pri njeni ustanovitvi; poudarja pomen tega procesa in nujnost aktivnega sodelovanja vseh regionalnih političnih voditeljev, da bi komisija lahko čim prej začela delovati; opozarja na predlog akcijskega načrta koalicije RECOM, ki vsebuje jasne datume in merila uspešnosti; |
| --- | --- |

33.

| 34. | obžaluje vsakršno poveličevanje oseb, obsojenih zaradi najhujših hudodelstev zoper človečnost; poziva, naj se nujno spodbuja spoštovanje žrtev vojnih zločinov in sprava; opominja vse politične voditelje in institucije v BiH, da je njihova odgovornost, da v imenu resnice, sprave in mirne prihodnosti objektivno ocenijo dogodke v času vojne in da preprečijo zlorabo sodstva politične namene; poudarja, da mora pregon vojnih zločinov temeljiti na konceptu neodvisnosti sodstva in se ne sme izkoriščati za politizacijo z namenom podrejanja političnim interesom, zgodovinski revizionizem ali poglobitev razdeljenosti v družbi; z obžalovanjem opozarja na odločitev narodne skupščine Republike Srbske, da prekliče potrditev poročila komisije za Srebrenico, in obsoja izjave vseh strani, ki poveličujejo vojne zločince; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja, da je treba v BiH kljub temu, da je bil dosežen velik napredek, še vedno nameniti ustrezno pozornost zapuščini travme zaradi spolnega nasilja in konfliktov v času vojne med letoma 1992 in 1995; poudarja, da je treba zagotoviti, da imajo ženske in moški, ki so preživeli spolno nasilje, vključno z otroki, rojenimi kot posledica tega nasilja, pravičen dostop do oskrbe, podpore in pravnega varstva prek celovite povrnitve škode, vključno z rehabilitacijo in zmanjševanjem stigmatizacije oseb, ki so preživele spolno nasilje, povezano s konflikti; |
| --- | --- |

35.

| 36. | priznava določen, vendar nezadosten napredek pri izvajanju Priloge VII Daytonskega mirovnega sporazuma o beguncih in notranje razseljenih osebah; ugotavlja počasen napredek pri obravnavanju vztrajno visokega števila notranje razseljenih oseb, povratnikov, ki so pripadniki manjšin, beguncev in pogrešanih oseb; poziva oblasti, naj poglobijo sodelovanje med obema entitetama in popolnoma razkrijejo vse pomembne vojaške in obveščevalne podatke, da bi našli osebe, ki so od vojne še vedno pogrešane; pozdravlja nedavne pobude za krepitev regionalnega sodelovanja za rešitev vprašanja oseb, pogrešanih zaradi vojne, in poziva oblasti v BiH, naj sodelujejo v tem procesu; poudarja, da je pomembno zbirati podatke o povratnikih; obsoja primere napadov na njihove nepremičnine in ugotavlja, da je uspeh politike vračanja v BiH ključen za spravo; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva, naj se izvajajo dodatni ukrepi in konkretni programi v zvezi s trajnim vračanjem beguncev, dostopom do zdravstvenega varstva in zaposlitve, socialnega varstva, varnostjo in izobraževanjem, ter naj se velika pozornost nameni odškodninam za premoženje, ki ga ni mogoče vrniti; odločno poziva s tem v zvezi k ponovnemu začetku delovanja Komisije za nepremičninske zahtevke razseljenih oseb in beguncev; |
| --- | --- |

37.

| 38. | obžaluje dejstvo, da država še vedno trpi zaradi prisotnosti min, ki pokrivajo približno 2,2 % njene skupne površine in neposredno vplivajo na varnost več kot 540 000 prebivalcev; pozdravlja stalno podporo EU za protiminsko delovanje in izraža pohvalo bataljonu oboroženih sil za odstranjevanje min v BiH za njegovo odlično delo; zaskrbljen opozarja na nezadostno količino najsodobnejše tehnologije za odstranjevanje min, kar bi lahko privedlo do zmanjšanja obsega očiščenega ozemlja, in sicer z zdajšnjih 3 km2 na manj kot 1 km2 na leto od leta 2020; zato poziva države članice, naj bataljon za odstranjevanje min ustrezno opremijo s potrebnimi sredstvi in opremo; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pozdravlja sprejetje strategije za boj proti organiziranemu kriminalu za obdobje 2017–2020 in napredek pri izvajanju akcijskih načrtov za boj proti pranju denarja in proti financiranju terorizma; poziva k okrepitvi prizadevanj za doseganje rezultatov pri preiskavah, pregonu, pravnomočnih obsodbah in zaplembi premoženjskih koristi organiziranega kriminala; pozdravlja, da je predstavniški dom parlamenta BiH 17. septembra 2018 sprejel spremembe zakonika o kazenskem postopku, saj so bistvene za zmožnost institucij pravne države, da opravljajo občutljive preiskave in sodelujejo z mednarodnimi agencijami kazenskega pregona ter poziva Komisijo, naj tesno spremlja njihovo izvajanje; poudarja, da bi morala pomembna prednostna naloga oblasti tudi v prihodnje biti uskladitev zakona o varnostno-obveščevalni agenciji z evropskimi in mednarodnimi standardi; ceni dejstvo, da je bila BiH umaknjena s seznama Projektne skupine za finančno ukrepanje (FATF), na katerem so „tretje države z visokim tveganjem, ki imajo strukturne pomanjkljivosti v boju proti pranju denarja oziroma financiranju terorizma“, in poziva k nadaljnjim prizadevanjem na tem področju, da se BiH umakne s seznama EU z državami z visokim tveganjem; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva k nadaljevanju prizadevanj za boj proti radikalizaciji ter sprejetju dodatnih ukrepov za identifikacijo, preprečevanje in celovito obravnavo vprašanja tujih terorističnih borcev, poleg trgovanja z nezakonitim orožjem, ter za sledenje denarju, namenjenemu nadaljnji radikalizaciji; spodbuja oblasti, naj dodatno izboljšajo zmogljivosti BiH za boj proti terorizmu z boljšim usklajevanjem, sodelovanjem in izmenjavo obveščevalnih podatkov o kaznivih dejanjih, preprečevanjem radikalizacije mladine ter programi deradikalizacije; poziva oblasti, naj razvijejo strategijo za boj proti kibernetski kriminaliteti in podobnim varnostnim grožnjam; opozarja na potrebo po okrepljenem sodelovanju pri vprašanjih upravljanja meja s sosednjimi državami; |
| --- | --- |

40.

| 41. | izraža pohvalo oblastem Bosne in Hercegovine za njihova prizadevanja za zaustavitev odhoda njenih državljanov na tuja bojišča ter oblasti poziva, naj tuje teroristične borce ustrezno kaznujejo in poskrbijo za njihovo poznejše ponovno vključevanje v družbo; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je bila na nekaterih lokacijah v državi ugotovljena prisotnost celic za radikalizacijo; |
| --- | --- |

41.

| 42. | z zaskrbljenostjo opaža, da v zadnjem času v BiH prihaja vse več migrantov in da se različne vladne ravni na te razmere ne odzivajo usklajeno; meni, da ne bi smeli politizirati vprašanja migracij; pozdravlja humanitarno pomoč EU za odzivanje na vedno večje potrebe beguncev, prosilcev za azil in migrantov v tej državi ter sprejetje posebnega ukrepa (vrednega 6 milijonov EUR) 10. avgusta 2018 za podporo Bosni in Hercegovini pri upravljanju migracijskih tokov; poudarja pomen upoštevanja vidika spola pri humanitarni pomoči in vpliv begunskih taborišč na lokalne skupnosti; meni, da je pri reševanju tega skupnega izziva bistveno sodelovanje s sosednjimi državami in EU; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva k sprejetju novega sklopa reform, usmerjenih k EU, takoj po oblikovanju nove vlade v BiH, da se nadaljuje proces reform in doseže napredek pri evropskem povezovanju te države; vztraja, da bi morala finančna podpora EU vključevati učinkovite pogoje ter da bi morala EU akcijske načrte in okvire spremljanja oblikovati v skladu z 20 načeli evropskega stebra socialnih pravic, da se uresniči „nova okrepljena socialna razsežnost“, kot je določeno v strategiji EU za Zahodni Balkan iz leta 2018; priznava, da je BiH dosegla določen napredek, kar zadeva gospodarski razvoj in konkurenčnost, vendar ugotavlja, da je država še vedno v zgodnji fazi vzpostavljanja delujočega tržnega gospodarstva; trdno verjame, da bi moral biti napredek družbeno-ekonomskih reform z ustreznim vključevanjem socialnih partnerjev pomembna prednostna naloga po volitvah, da se izboljšajo življenjske razmere v državi; ugotavlja, da je bil na socialnem področju dosežen zelo majhen napredek; poudarja, da je treba okrepiti gospodarske temelje, kot so rast, zaposlovanje in boj proti neformalni ekonomiji; poudarja, da je treba prestrukturirati javni sektor, vključno z javnimi podjetji, dodatno zmanjšati sivo ekonomijo in s tem povezano davčno breme za delo, izboljšati poslovno okolje (tudi z razvojem enotnega gospodarskega prostora), povečati zmogljivost javnih financ za spodbujanje rasti, zlasti z namenjanjem glavne pozornosti srednjeročnim potrebam, kot sta infrastruktura in izobraževanje, ter zagotavljati pravočasne in podrobne statistične podatke v skladu z evropskimi in mednarodnimi standardi; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ugotavlja počasen napredek na področju varstva okolja in podnebnih sprememb; opozarja, da se je treba uskladiti s pravnim redom EU in zagotoviti učinkovito ter strukturirano izvajanje okoljske zakonodaje v vsej državi, in sicer v skladu s standardi EU in strategijo za približevanje pravnega reda na področju okolja za vso državo; ponovno poudarja, da je treba v skladu z okoljskimi politikami EU hitro obravnavati vprašanje čezmejnega onesnaževanja zraka iz rafinerije nafte v Brodu; poudarja, da mora BiH v celoti spoštovati svoje obveznosti iz Konvencije o presoji čezmejnih vplivov na okolje in Protokola o strateški presoji vplivov na okolje, zlasti glede dejavnosti v porečju Neretve in na območju reke Trebišnjice; poudarja, da je za načrtovanje in projekte izgradnje hidroelektrarn nujno izpolnjevanje mednarodnih pravnih standardov in okoljske zakonodaje EU, vključno z direktivami o prosto živečih pticah in habitatih ter direktivo o presoji vplivov na okolje; poudarja, da je treba z izboljšanjem kakovosti presoje vplivov na okolje preprečiti morebitne negativne učinke za območja visoke naravne vrednosti in zagotoviti javno udeležbo in posvetovanje s civilno družbo pri ustreznih projektih; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ugotavlja, da trg z električno energijo in plinom ostaja razdrobljen in da na njem prevladujejo ključna prvotna podjetja; poziva oblasti Bosne in Hercegovine, naj nadalje razvijajo prometno in energetsko infrastrukturo in nujno vzpostavijo delujoče energetske in prometne verige; poziva BiH, naj izkoristi novi sveženj EU za razvoj regionalne povezljivosti in si prizadeva za dokončno vzpostavitev regionalnega energetskega trga v skladu s svojimi podnebnimi zavezami; se zavzema za nadaljnje vlaganje v infrastrukturne projekte, ki bodo izboljšali prometno povezljivost znotraj BiH in s sosednjimi državami; poziva k upoštevanju pravil o razpisnih postopkih in načela preglednosti pri izbiri izvajalcev, da se preprečita zloraba moči in korupcija ter zagotovi, da bodo izbrane najboljše ponudbe; izraža podporo predlogu za zmanjšanje stroškov gostovanja na Zahodnem Balkanu; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pozdravlja konstruktivne in trdne dvostranske odnose BiH in podpis več dvostranskih sporazumov s sosednjimi državami; poziva h krepitvi dobrih sosedskih odnosov z vsemi državami v regiji in k nadaljnjim prizadevanjem, da bi se razrešili vsi odprti dvostranski spori, vključno z določitvijo meje s Srbijo in Hrvaško, tudi z namenom približevanja članstvu v evropskih organizacijah; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pozdravlja strategijo BiH za zunanjo politiko za obdobje 2018–2023, ki jo je sprejelo predsedstvo BiH, v kateri je jasno navedeno, da je članstvo v EU eden od glavnih strateških ciljev te države; obžaluje dejstvo, da se je stopnja skladnosti z izjavami EU in sklepi Sveta EU o skupni zunanji in varnostni politiki (SZVP) leta 2017 znižala na 61-odstotno usklajenost; poudarja, da so potrebni rezultati glede postopnega usklajevanja s SZVP in poziva k znatnemu izboljšanju na tem področju, ki je bistven sestavni del članstva EU; odločno poziva BiH, naj se uskladi s sklepi Sveta o uvedbi omejevalnih ukrepov EU v okviru nezakonite priključitve Krima Rusiji in dogodkov v vzhodni Ukrajini, in obžaluje namerno nesodelovanje v zvezi s tem nekaterih političnih akterjev; |
| --- | --- |

47.

| 48. | je seznanjen z vse večjim vplivom tujih sil v BiH in trdno verjame, da okrepljeno udejstvovanje EU v BiH ostaja najboljši način za zagotavljanje napredka na poti k evropskim vrednotam, stabilnosti in blaginji v državi; pozdravlja nadaljnje izvajanje operacije EUFOR ALTHEA v državi, ki zagotavlja pomoč pri krepitvi zmogljivosti in usposabljanju oboroženih sil v BiH ter prispeva k odvračilnim dejavnostim za podpiranje varnega okolja; je zadovoljen, da je Varnostni svet OZN podaljšal mandat sil EUFOR do novembra 2019; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva oblasti, naj zagotovijo strogo uskladitev s standardi EU in mednarodnimi standardi ter cilji politike na področju energetike in podnebnih sprememb; obžaluje dejstvo, da prizadevanja države za boj proti podnebnim spremembam ostajajo na deklarativni ravni, hkrati pa se sprejemajo odločitve o načrtovanju novih premogovnih termoelektrarn; zato poziva k preklicu projektov in načrtov izgradnje hidroelektrarn, ki škodijo naravi, so v nasprotju z voljo lokalnega prebivalstva, niso v skladu z lokalnimi načrti prostorskega razvoja ali načrti entitete in koristijo le vlagateljem; |
| --- | --- |

49.

| 50. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, predsedstvu Bosne in Hercegovine, svetu ministrov Bosne in Hercegovine, parlamentarni skupščini Bosne in Hercegovine ter vladam in parlamentom Federacije Bosne in Hercegovine ter okrožja Brčko Republike Srbske in vlad desetih kantonov. |
| --- | --- |

50.

---

(1)  S/2018/416, 3.5.2018.

(2)  S/2018/974, 31.10.2018.

---

| 23.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/90 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/90

---

P8_TA(2019)0098

Stanje razprav o prihodnosti Evrope

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. februarja 2019 o stanju razprav o prihodnosti Evrope (2018/2094(INI))

(2020/C 449/10)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah ter Evropske socialne listine, njenega dodatnega protokola in njegove revidirane različice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah ter Evropske socialne listine, njenega dodatnega protokola in njegove revidirane različice,

| — | ob upoštevanju člena 295 PDEU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 295 PDEU,

| — | ob upoštevanju neformalnega srečanja 27 voditeljev držav ali vlad 29. junija 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju neformalnega srečanja 27 voditeljev držav ali vlad 29. junija 2016,

| — | ob upoštevanju izjave in načrta 27 držav članic iz Bratislave z dne 16. septembra 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave in načrta 27 držav članic iz Bratislave z dne 16. septembra 2016,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2016 s priporočili Komisiji o uvedbi mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2016 s priporočili Komisiji o uvedbi mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2017 o evropskem stebru socialnih pravic (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2017 o evropskem stebru socialnih pravic (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2017 o izboljšanju delovanja Evropske unije z izkoriščanjem potenciala Lizbonske pogodbe (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2017 o izboljšanju delovanja Evropske unije z izkoriščanjem potenciala Lizbonske pogodbe (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2017 o morebitnem razvoju in prilagoditvi institucionalne ureditve Evropske unije (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2017 o morebitnem razvoju in prilagoditvi institucionalne ureditve Evropske unije (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2017 o proračunski zmogljivosti euroobmočja (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2017 o proračunski zmogljivosti euroobmočja (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. marca 2017 o ustavnih, pravnih in institucionalnih posledicah skupne varnostne in obrambne politike: možnosti, ki jih nudi Lizbonska pogodba (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. marca 2017 o ustavnih, pravnih in institucionalnih posledicah skupne varnostne in obrambne politike: možnosti, ki jih nudi Lizbonska pogodba (6),

| — | ob upoštevanju bele knjige Komisije z dne 1. marca 2017 in petih nadaljnjih razmislekov (COM(2017)2025, COM(2017)0206, COM(2017)0240, COM(2017)0291, COM(2017)0315, COM(2017)0358), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bele knjige Komisije z dne 1. marca 2017 in petih nadaljnjih razmislekov (COM(2017)2025, COM(2017)0206, COM(2017)0240, COM(2017)0291, COM(2017)0315, COM(2017)0358),

| — | ob upoštevanju Rimske izjave z dne 25. marca 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Rimske izjave z dne 25. marca 2017,

| — | ob upoštevanju obvestila Združenega kraljestva z dne 29. marca 2017 o nameri, da zapusti Evropsko unijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obvestila Združenega kraljestva z dne 29. marca 2017 o nameri, da zapusti Evropsko unijo,

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o beli knjigi Komisije o prihodnosti Evrope in širše z dne 6. julija 2017 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o beli knjigi Komisije o prihodnosti Evrope in širše z dne 6. julija 2017 (7),

| — | ob upoštevanju resolucije Odbora regij o beli knjigi Komisije o prihodnosti Evrope – Razmisleki in scenariji za EU-27 do leta 2025 z dne 12. maja 2017 (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Odbora regij o beli knjigi Komisije o prihodnosti Evrope – Razmisleki in scenariji za EU-27 do leta 2025 z dne 12. maja 2017 (8),

| — | ob upoštevanju različnih prispevkov nacionalnih parlamentov o beli knjigi in razmislekih Komisije o prihodnosti Evrope, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju različnih prispevkov nacionalnih parlamentov o beli knjigi in razmislekih Komisije o prihodnosti Evrope,

| — | ob upoštevanju govora predsednika Komisije Jean-Clauda Junckerja o stanju Unije v letu 2018 z dne 12. septembra 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju govora predsednika Komisije Jean-Clauda Junckerja o stanju Unije v letu 2018 z dne 12. septembra 2018,

| — | ob upoštevanju govora predsednika Komisije Jean-Clauda Junckerja o stanju v Uniji v letu 2017 z dne 13. septembra 2017 in njegovega načrta za enotnejšo, močnejšo in bolj demokratično Evropo z dne 24. oktobra 2017 (COM(2017)0650), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju govora predsednika Komisije Jean-Clauda Junckerja o stanju v Uniji v letu 2017 z dne 13. septembra 2017 in njegovega načrta za enotnejšo, močnejšo in bolj demokratično Evropo z dne 24. oktobra 2017 (COM(2017)0650),

| — | ob upoštevanju govora francoskega predsednika Emmanuela Macrona na Sorboni 26. septembra 2017 z naslovom Pobuda za Evropo: suverena in enotna demokratična Evropa, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju govora francoskega predsednika Emmanuela Macrona na Sorboni 26. septembra 2017 z naslovom Pobuda za Evropo: suverena in enotna demokratična Evropa,

| — | ob upoštevanju neuradnega vrha voditeljev držav ali vlad EU 29. septembra 2017 v Talinu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju neuradnega vrha voditeljev držav ali vlad EU 29. septembra 2017 v Talinu,

| — | ob upoštevanju Agende voditeljev, ki jo je Evropski svet sprejel na srečanju 19. in 20. oktobra 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Agende voditeljev, ki jo je Evropski svet sprejel na srečanju 19. in 20. oktobra 2017,

| — | ob upoštevanju medinstitucionalne razglasitve evropskega stebra socialnih pravic s strani Sveta, Parlamenta in Komisije 17. novembra 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju medinstitucionalne razglasitve evropskega stebra socialnih pravic s strani Sveta, Parlamenta in Komisije 17. novembra 2017,

| — | ob upoštevanju načrta Komisije o nadaljnjih korakih za dokončanje ekonomske in monetarne unije (EMU) z dne 6. decembra 2017 (COM(2017)0821) in zlasti predloga o ustanovitvi Evropskega denarnega sklada (EDS) (COM(2017)0827), predloga o vključitvi vsebine Pogodbe o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju v pravni okvir Unije (COM(2017)0824) in sporočila o evropskem ministru za gospodarstvo in finance (COM(2017)0823), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju načrta Komisije o nadaljnjih korakih za dokončanje ekonomske in monetarne unije (EMU) z dne 6. decembra 2017 (COM(2017)0821) in zlasti predloga o ustanovitvi Evropskega denarnega sklada (EDS) (COM(2017)0827), predloga o vključitvi vsebine Pogodbe o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju v pravni okvir Unije (COM(2017)0824) in sporočila o evropskem ministru za gospodarstvo in finance (COM(2017)0823),

| — | ob upoštevanju zasedanja Evropskega sveta 14. in 15. decembra 2017 ter srečanja voditeljev in vrha držav euroobmočja, ki sta potekala ob tem zasedanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zasedanja Evropskega sveta 14. in 15. decembra 2017 ter srečanja voditeljev in vrha držav euroobmočja, ki sta potekala ob tem zasedanju,

| — | ob upoštevanju dopisa 26 nacionalnih parlamentov iz 20 držav članic z dne 20. decembra 2017 o preglednosti sprejemanja odločitev v Svetu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dopisa 26 nacionalnih parlamentov iz 20 držav članic z dne 20. decembra 2017 o preglednosti sprejemanja odločitev v Svetu,

| — | ob upoštevanju izjave z dne 10. januarja 2018, sprejete na vrhu južnih držav Evropske unije (Cipra, Francije, Grčije, Malte, Portugalske in Španije), o napredovanju EU v letu 2018 ter izjave o prihodnosti Evrope, ki jo je 26. januarja 2018 podala Višegrajska skupina (Češka, Madžarska, Poljska in Slovaška), ter skupne izjave evropskih finančnih ministrov iz Finske, Danske, Estonije, Irske, Latvije, Litve, Nizozemske in Švedske z dne 6. marca 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave z dne 10. januarja 2018, sprejete na vrhu južnih držav Evropske unije (Cipra, Francije, Grčije, Malte, Portugalske in Španije), o napredovanju EU v letu 2018 ter izjave o prihodnosti Evrope, ki jo je 26. januarja 2018 podala Višegrajska skupina (Češka, Madžarska, Poljska in Slovaška), ter skupne izjave evropskih finančnih ministrov iz Finske, Danske, Estonije, Irske, Latvije, Litve, Nizozemske in Švedske z dne 6. marca 2018,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. februarja 2018 z naslovom „Evropa, ki prinaša rezultate: institucionalne možnosti za učinkovitejše delo Evropske unije“ (COM(2018)0095), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. februarja 2018 z naslovom „Evropa, ki prinaša rezultate: institucionalne možnosti za učinkovitejše delo Evropske unije“ (COM(2018)0095),

| — | ob upoštevanju Priporočila Komisije (EU) 2018/234 z dne 14. februarja 2018 o krepitvi evropskega značaja in učinkovite izvedbe volitev v Evropski parlament leta 2019 (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Priporočila Komisije (EU) 2018/234 z dne 14. februarja 2018 o krepitvi evropskega značaja in učinkovite izvedbe volitev v Evropski parlament leta 2019 (9),

| — | ob upoštevanju neformalnega srečanja 27 voditeljev držav ali vlad 23. februarja 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju neformalnega srečanja 27 voditeljev držav ali vlad 23. februarja 2018,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. marca 2018 o razmerah na področju temeljnih pravic v EU v letu 2016 (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. marca 2018 o razmerah na področju temeljnih pravic v EU v letu 2016 (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. aprila 2018 o izvajanju določb Pogodbe, ki zadevajo nacionalne parlamente (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. aprila 2018 o izvajanju določb Pogodbe, ki zadevajo nacionalne parlamente (11),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 2. maja 2018 za uredbo Sveta o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (COM(2018)0322), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 2. maja 2018 za uredbo Sveta o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (COM(2018)0322),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 2. maja 2018 za sklep Sveta o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije (COM(2018)0325), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 2. maja 2018 za sklep Sveta o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije (COM(2018)0325),

| — | ob upoštevanju vrhunskega srečanja EU-Zahodni Balkan 17. maja 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vrhunskega srečanja EU-Zahodni Balkan 17. maja 2018,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila evropske varuhinje človekovih pravic v strateški preiskavi OI/2/2017/TE o preglednosti zakonodajnega postopka Sveta z dne 16. maja 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila evropske varuhinje človekovih pravic v strateški preiskavi OI/2/2017/TE o preglednosti zakonodajnega postopka Sveta z dne 16. maja 2018,

| — | ob upoštevanju izjave iz Meseberga z dne 19. junija 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave iz Meseberga z dne 19. junija 2018,

| — | ob upoštevanju zasedanja Evropskega sveta 28. in 29. junija 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zasedanja Evropskega sveta 28. in 29. junija 2018,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 9. oktobra 2018 z naslovom „Razmislek o Evropi: prispevek lokalnih in regionalnih oblasti k ponovni vzpostavitvi zaupanja v Evropsko unijo“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 9. oktobra 2018 z naslovom „Razmislek o Evropi: prispevek lokalnih in regionalnih oblasti k ponovni vzpostavitvi zaupanja v Evropsko unijo“,

| — | ob upoštevanju razprav o prihodnosti Evrope z voditelji držav ali vlad, ki jih je gostil Evropski parlament, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju razprav o prihodnosti Evrope z voditelji držav ali vlad, ki jih je gostil Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve in mnenj Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za mednarodno trgovino, Odbora za proračunski nadzor ter Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0427/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve in mnenj Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za mednarodno trgovino, Odbora za proračunski nadzor ter Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0427/2018),

| A. | ker je Evropska unija edinstven primer nadnacionalne povezave, ki svojim narodom prinaša trajen mir, uspešnost in blaginjo že vse od prelomne Schumanove izjave z dne 9. maja 1950; ker so skupna varnost, spoštovanje človekovega dostojanstva, svoboda, demokracija, enakost, načelo pravne države in spoštovanje človekovih pravic ter blaginja njenih narodov v središču njenih prizadevanj in ukrepov; |
| --- | --- |

A.

ker je Evropska unija edinstven primer nadnacionalne povezave, ki svojim narodom prinaša trajen mir, uspešnost in blaginjo že vse od prelomne Schumanove izjave z dne 9. maja 1950; ker so skupna varnost, spoštovanje človekovega dostojanstva, svoboda, demokracija, enakost, načelo pravne države in spoštovanje človekovih pravic ter blaginja njenih narodov v središču njenih prizadevanj in ukrepov;

| B. | ker so prosti pretok blaga, storitev, kapitala in ljudi, enotna valuta, program Erasmus, regionalna, kmetijska in kohezijska politika ter program Obzorje 2020 med mnogimi temeljnimi dosežki Unije, ki prispevajo k blaginji evropskih državljanov; ker mora imeti Unija ustrezna pooblastila in vire za soočanje z izzivi 21. stoletja; |
| --- | --- |

B.

ker so prosti pretok blaga, storitev, kapitala in ljudi, enotna valuta, program Erasmus, regionalna, kmetijska in kohezijska politika ter program Obzorje 2020 med mnogimi temeljnimi dosežki Unije, ki prispevajo k blaginji evropskih državljanov; ker mora imeti Unija ustrezna pooblastila in vire za soočanje z izzivi 21. stoletja;

| C. | ker se Unija v zadnjih letih sooča s številnimi krizami, zaradi katerih sta bili na preizkušnji njena odpornost ter zmožnost odločnega in enotnega ukrepanja; |
| --- | --- |

C.

ker se Unija v zadnjih letih sooča s številnimi krizami, zaradi katerih sta bili na preizkušnji njena odpornost ter zmožnost odločnega in enotnega ukrepanja;

| D. | ker je v obdobju 2014–2017 prišlo do bolj socialno uravnoteženih in učinkovitih monetarnih in makroekonomskih politik, kot so bile nestandardne politike Evropske centralne banke, prožnost Pakta za stabilnost in rast ter naložbeni načrt za Evropo, ki so prispevali k gospodarskemu in družbenemu okrevanju EU; |
| --- | --- |

D.

ker je v obdobju 2014–2017 prišlo do bolj socialno uravnoteženih in učinkovitih monetarnih in makroekonomskih politik, kot so bile nestandardne politike Evropske centralne banke, prožnost Pakta za stabilnost in rast ter naložbeni načrt za Evropo, ki so prispevali k gospodarskemu in družbenemu okrevanju EU;

| E. | ker je Evropi sicer uspelo zajeziti in deloma premagati najtežje trenutke finančne in gospodarske krize, vendar so pred njo še vedno pomembne in nujne reforme na ravni EU in držav članic na področju gospodarskega upravljanja na splošno in zlasti v euroobmočju, kakor tudi v smislu nadaljnje krepitve enotnega trga in ponovne vzpostavitve ter razvoja socialnih standardov naše socialne države; |
| --- | --- |

E.

ker je Evropi sicer uspelo zajeziti in deloma premagati najtežje trenutke finančne in gospodarske krize, vendar so pred njo še vedno pomembne in nujne reforme na ravni EU in držav članic na področju gospodarskega upravljanja na splošno in zlasti v euroobmočju, kakor tudi v smislu nadaljnje krepitve enotnega trga in ponovne vzpostavitve ter razvoja socialnih standardov naše socialne države;

| F. | ker bi morala Unija zaradi številnih notranjih in zunanjih sedanjih in prihodnjih izzivov, s katerimi se sooča v nestabilnem in kompleksnem svetu, zlasti v zvezi z migracijami, demografskim upadanjem, terorizmom, varnostjo, podnebnimi spremembami, okoljskimi vprašanji, ohranitvijo večstranskega svetovnega reda, dokončanjem EMU, globalizacijo, svobodno, pravično in na pravilih temelječo mednarodno trgovino, zunanjimi zadevami in obrambo, razvojem socialnega stebra ter bojem proti populizmu, uperjenemu proti EU, nestrpnosti in ksenofobiji, spodbujati obnovljen duh sodelovanja in solidarnosti med svojimi članicami, na podlagi členov 2 in 3 PEU in Listine o temeljnih pravicah, cilj oblikovanja vse tesnejše zveze med narodi Evrope iz Lizbonske pogodbe pa bi moral še naprej navdihovati ukrepe, ki jih sprejema Unija za nadaljnjo krepitev evropskega povezovanja in učinkovito odzivanje na te izzive; |
| --- | --- |

F.

ker bi morala Unija zaradi številnih notranjih in zunanjih sedanjih in prihodnjih izzivov, s katerimi se sooča v nestabilnem in kompleksnem svetu, zlasti v zvezi z migracijami, demografskim upadanjem, terorizmom, varnostjo, podnebnimi spremembami, okoljskimi vprašanji, ohranitvijo večstranskega svetovnega reda, dokončanjem EMU, globalizacijo, svobodno, pravično in na pravilih temelječo mednarodno trgovino, zunanjimi zadevami in obrambo, razvojem socialnega stebra ter bojem proti populizmu, uperjenemu proti EU, nestrpnosti in ksenofobiji, spodbujati obnovljen duh sodelovanja in solidarnosti med svojimi članicami, na podlagi členov 2 in 3 PEU in Listine o temeljnih pravicah, cilj oblikovanja vse tesnejše zveze med narodi Evrope iz Lizbonske pogodbe pa bi moral še naprej navdihovati ukrepe, ki jih sprejema Unija za nadaljnjo krepitev evropskega povezovanja in učinkovito odzivanje na te izzive;

| G. | ker je Parlament zelo zaskrbljen zaradi vzpona populističnih, ksenofobnih in protievropskih gibanj po vsej Evropi; ker morajo Unija in njene države članice okrepiti svoja prizadevanja za obrambo in spodbujanje demokratičnih vrednot, temeljnih načel in ciljev evropskega povezovanja; |
| --- | --- |

G.

ker je Parlament zelo zaskrbljen zaradi vzpona populističnih, ksenofobnih in protievropskih gibanj po vsej Evropi; ker morajo Unija in njene države članice okrepiti svoja prizadevanja za obrambo in spodbujanje demokratičnih vrednot, temeljnih načel in ciljev evropskega povezovanja;

| H. | ker so se zaradi referenduma v Združenem kraljestvu junija 2016, katerega posledica je bila napoved Združenega kraljestva 29. marca 2017, da namerava izstopiti iz Evropske unije, okrepile razprave o prihodnosti Unije; ker so pogajanja o predvidenem izstopu Združenega kraljestva iz EU pokazala visoko stopnjo medsebojne odvisnosti držav članic, kako močno se vsi zanašamo na skupne instrumente in politike, ter stroške vsakega odhoda; |
| --- | --- |

H.

ker so se zaradi referenduma v Združenem kraljestvu junija 2016, katerega posledica je bila napoved Združenega kraljestva 29. marca 2017, da namerava izstopiti iz Evropske unije, okrepile razprave o prihodnosti Unije; ker so pogajanja o predvidenem izstopu Združenega kraljestva iz EU pokazala visoko stopnjo medsebojne odvisnosti držav članic, kako močno se vsi zanašamo na skupne instrumente in politike, ter stroške vsakega odhoda;

| I. | ker se poglobitev razprave o prihodnosti Evrope odraža tako v resolucijah Parlamenta o prihodnosti Evrope z dne 16. februarja 2017 kot v izjavi in načrtu iz Bratislave, beli knjigi Komisije o prihodnosti Evrope, Rimski izjavi, Agendi voditeljev, ki jo je oktobra 2017 sprejel Evropski svet, in različnih prispevkih posameznih držav članic ali skupin držav ter Evropskega ekonomsko-socialnega sveta in Odbora regij, prav tako pa na plenarnih razpravah v Evropskem parlamentu o prihodnosti Evrope z voditelji držav in vlad, na medparlamentarnih sejah odborov ter pri organizaciji dialogov in posvetovanj z državljani s strani različnih institucij, organov in držav članic; |
| --- | --- |

I.

ker se poglobitev razprave o prihodnosti Evrope odraža tako v resolucijah Parlamenta o prihodnosti Evrope z dne 16. februarja 2017 kot v izjavi in načrtu iz Bratislave, beli knjigi Komisije o prihodnosti Evrope, Rimski izjavi, Agendi voditeljev, ki jo je oktobra 2017 sprejel Evropski svet, in različnih prispevkih posameznih držav članic ali skupin držav ter Evropskega ekonomsko-socialnega sveta in Odbora regij, prav tako pa na plenarnih razpravah v Evropskem parlamentu o prihodnosti Evrope z voditelji držav in vlad, na medparlamentarnih sejah odborov ter pri organizaciji dialogov in posvetovanj z državljani s strani različnih institucij, organov in držav članic;

| J. | ker raziskava Parlemeter, ki je bila izvedena med 8. in 26. septembrom 2018, kaže, da 62 % vprašanih pozitivno ocenjuje dejstvo, da je njihova država članica Unije, 68 % pa jih meni, da njihovi državi članstvo v EU koristi, kar je najboljši izmerjen rezultat od leta 1983; |
| --- | --- |

J.

ker raziskava Parlemeter, ki je bila izvedena med 8. in 26. septembrom 2018, kaže, da 62 % vprašanih pozitivno ocenjuje dejstvo, da je njihova država članica Unije, 68 % pa jih meni, da njihovi državi članstvo v EU koristi, kar je najboljši izmerjen rezultat od leta 1983;

| K. | ker vrednote in načela, na katerih temelji Unija, opredeljujejo sfero, s katero se lahko poistoveti vsak evropski državljan, ne glede na politične ali kulturne razlike, vezane na njegovo narodno identiteto; |
| --- | --- |

K.

ker vrednote in načela, na katerih temelji Unija, opredeljujejo sfero, s katero se lahko poistoveti vsak evropski državljan, ne glede na politične ali kulturne razlike, vezane na njegovo narodno identiteto;

| L. | ker so prihodnje volitve v Evropski parlament priložnost, da se razprava o prihodnosti Evrope oceni tudi z vidika glavnih institucionalnih prednostnih nalog Evropskega parlamenta, Komisije in Sveta v novem mandatu; |
| --- | --- |

L.

ker so prihodnje volitve v Evropski parlament priložnost, da se razprava o prihodnosti Evrope oceni tudi z vidika glavnih institucionalnih prednostnih nalog Evropskega parlamenta, Komisije in Sveta v novem mandatu;

| M. | ker se EU glede na naravo in razsežnost izzivov sooča z izjemno pomembnim obdobjem v procesu svoje gradnje in ker je te izzive mogoče rešiti samo s sodelovanjem ter tesnejšim in boljšim povezovanjem in solidarnostjo med državami članicami, ki naj v celoti izkoristijo sedanje določbe Lizbonske pogodbe in nato reformirajo pogodbe, da bi izboljšale institucionalno odločanje in zagotovile ustrezno ravnotežje med pristojnostmi; |
| --- | --- |

M.

ker se EU glede na naravo in razsežnost izzivov sooča z izjemno pomembnim obdobjem v procesu svoje gradnje in ker je te izzive mogoče rešiti samo s sodelovanjem ter tesnejšim in boljšim povezovanjem in solidarnostjo med državami članicami, ki naj v celoti izkoristijo sedanje določbe Lizbonske pogodbe in nato reformirajo pogodbe, da bi izboljšale institucionalno odločanje in zagotovile ustrezno ravnotežje med pristojnostmi;

| N. | ker bi moral biti cilj institucionalnih reform večja demokratičnost postopkov odločanja, s čimer bi se povečali preglednost odločanja in odgovornost Unije ter njenih institucij; ker je glede na te cilje primeren in pravi čas, da se spodbudi vsebinsko državljansko sodelovanje v evropskem projektu ter da se organizirajo posvetovanja in spodbuja redni dialog z državljani in predstavniškimi združenji v skladu z zahtevami iz člena 11 PEU; |
| --- | --- |

N.

ker bi moral biti cilj institucionalnih reform večja demokratičnost postopkov odločanja, s čimer bi se povečali preglednost odločanja in odgovornost Unije ter njenih institucij; ker je glede na te cilje primeren in pravi čas, da se spodbudi vsebinsko državljansko sodelovanje v evropskem projektu ter da se organizirajo posvetovanja in spodbuja redni dialog z državljani in predstavniškimi združenji v skladu z zahtevami iz člena 11 PEU;

| O. | ker Unija potrebuje močnejšo vladno strukturo z okrepljenim demokratičnim nadzorom Parlamenta, da bi se lahko soočila z današnjimi in prihodnjimi izzivi; ker sta transparentnost in integriteta institucij in organov EU bistveni za vzpostavitev zaupanja državljanov; |
| --- | --- |

O.

ker Unija potrebuje močnejšo vladno strukturo z okrepljenim demokratičnim nadzorom Parlamenta, da bi se lahko soočila z današnjimi in prihodnjimi izzivi; ker sta transparentnost in integriteta institucij in organov EU bistveni za vzpostavitev zaupanja državljanov;

| P. | ker je v skupni francosko-nemški izjavi iz Meseberga vrsta razmislekov in predlogov za okrepitev evropskega sodelovanja, zlasti na področju gospodarskega upravljanja; |
| --- | --- |

P.

ker je v skupni francosko-nemški izjavi iz Meseberga vrsta razmislekov in predlogov za okrepitev evropskega sodelovanja, zlasti na področju gospodarskega upravljanja;

| Q. | ker je spodbujanje evropske razsežnosti kulture in izobraževanja bistvenega pomena za krepitev evropskega državljanstva, pri čemer je treba upoštevati, da Unija trpi zaradi pomanjkanja znanja, kar pomeni, da se mladim generacijam dosežki Unije ponavadi zdijo samoumevni; |
| --- | --- |

Q.

ker je spodbujanje evropske razsežnosti kulture in izobraževanja bistvenega pomena za krepitev evropskega državljanstva, pri čemer je treba upoštevati, da Unija trpi zaradi pomanjkanja znanja, kar pomeni, da se mladim generacijam dosežki Unije ponavadi zdijo samoumevni;

| 1. | opozarja, da sta bila v resolucijah Parlamenta o prihodnosti Evrope z dne 16. februarja 2017 poudarjena pomen enotnega institucionalnega okvira in metoda Skupnosti, podanih pa je bilo tudi več predlogov in pobud, ki so izjemno pomembne za evropsko povezovanje in lahko prispevajo h gradnji prihodnosti Evrope; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da mora Unija izzive svoje prihodnosti obravnavati s tesnejšim in boljšim političnim povezovanjem, ob popolnem spoštovanju in spodbujanju človekovih pravic, temeljnih vrednot in demokratičnih načel ter s sodelovanjem; poudarja, da si državljani želijo Evropo, ki varuje njihove pravice, blaginjo in socialni model na podlagi deljene suverenosti, kar zahteva ustrezno politično povezovanje; poziva voditelje držav ali vlad, naj te cilje zasledujejo v okrepljenem duhu solidarnosti in sodelovanja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da so voditelji držav ali vlad, ki so v okviru razprav o prihodnosti Evrope govorili na plenarnih zasedanjih Parlamenta, priznali, da se je treba skupaj soočiti z izzivi prihodnosti in bolje delati tisto, kar je mogoče doseči le skupaj; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ponovno poudarja svoje stališče, da mora diferencirano povezovanje ostati odprto za vse države članice in biti še naprej metoda globljega evropskega povezovanja in solidarnosti, česar pa ne bi smeli zamešati z idejo Evrope à la carte; vztraja, da se je treba v sedanji razpravi o diferenciranem povezovanju izogniti kakršnemu koli dojemanju držav v prvem in drugem razredu članstva Unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opozarja, da diferencirano povezovanje ne bi smelo biti način za zmanjšanje političnega povezovanja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da je kriza povzročila neravnovesje med glavnimi institucijami Unije in da Evropski svet uveljavlja lastno politično pobudo v škodo pravice Komisije do pobude ter krepi medvladno metodo; vendar meni, da je metoda Skupnosti najprimernejša za delovanje Unije; opozarja na številne resolucije, ki jih je Parlament sprejel v zvezi s tem, in ponovno poziva Evropski svet, naj v celoti spoštuje meje svojih pristojnosti, kot so določene zlasti v členu 15 PEU; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ponovno poudarja, da je soglasje, ki se v skladu s Pogodbama zahteva pri nekaterih temeljnih zadevah, skoraj nepremostljiva ovira v pomembnih trenutkih in pri pomembnih odločitvah, zato v zvezi s postopki odločanja zagovarja načelo glasovanja s kvalificirano večino v Svetu, za zakonodajo pa uporabo rednega zakonodajnega postopka na vseh področjih, kjer je to mogoče; opozarja, da je v skladu z veljavnima Pogodbama to mogoče doseči z uporabo različnih premostitvenih klavzul ali v primeru okrepljenega sodelovanja z uporabo člena 333 PDEU; |
| --- | --- |

7.

| 8. | v zvezi s tem pozdravlja napoved predsednika Jean-Clauda Junckerja v njegovih govorih o stanju v Uniji 13. septembra 2017 in 12. septembra 2018, da namerava predlagati uporabo glasovanja s kvalificirano večino v Svetu v določenih konkretnih političnih zadevah, vendar obžaluje, da med temi temami ni uredbe o večletnem finančnem okviru; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zlasti pozdravlja dejstvo, da je Komisija predlagala uporabo glasovanja s kvalificirano večino za skupno zunanjo in varnostno politiko (SZVP) v zvezi s stališči o vprašanjih človekovih pravic v mednarodnih forumih, sklepe o vzpostavitvi režimov sankcij ter odločitve za začetek ali izvajanje civilnih misij kot odziv na krize v tujini, ker je treba pospešiti sprejemanje odločitev in povečati učinkovitost odločanja, Unija pa mora nastopati bolj enotno; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ponavlja svoj predlog, naj se Svet preoblikuje v pravo zakonodajno zbornico, enakopravno s Parlamentom, kot je navedeno v resoluciji z dne 16. februarja 2017 o izboljšanju delovanja Evropske unije z izkoriščanjem potenciala Lizbonske pogodbe, in naj izboljša transparentnost svojega postopka odločanja; v zvezi s tem opozarja na posebno poročilo varuhinje človekovih pravic o transparentnosti zakonodajnega postopka Sveta in na pismo delegacij COSAC z dne 20. Decembra 2017, v katerem pozivajo k večji transparentnosti sprejemanja političnih odločitev, zlasti Sveta in neformalnih teles, kot je Euroskupina, kar je v skladu s podobnimi zahtevami Parlamenta v zvezi s tem; |
| --- | --- |

10.

| 11. | meni, da obstajajo različne možnosti za večjo prilagodljivost Komisije s prilagoditvijo strukture in delovnih metod kolegija komisarjev, npr. z imenovanjem podpredsednikov, odgovornih za grozd politik, ali imenovanjem višjih in nižjih komisarjev; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opozarja, da Parlament v skladu z veljavnimi Pogodbami sicer nima formalne pravice zakonodajne pobude, vendar lahko zahteva, da Komisija predloži ustrezen predlog na področjih, kjer je po njegovem potreben akt Unije za izvajanje Pogodb, in spominja Komisijo, da jo člen 10 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016 (12) obvezuje, da nemudoma in podrobno obravnava zahteve za predloge aktov Unije; nadalje spominja, da omenjeni medinstitucionalni sporazum vsebuje tudi določbe o letnem in večletnem medinstitucionalnem načrtovanju, ki dajejo Parlamentu dodatno orodje za usmerjanje zakonodajnega programa; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opozarja na svoj predlog, v skladu s katerim bi lahko v primeru morebitne prihodnje revizije Pogodb tudi Parlamentu kot neposrednemu predstavniku državljanov EU podelili pravico do zakonodajne pobude; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vztraja, da bi bilo treba okrepiti pristojnosti Parlamenta za izvajanje nadzora in zlasti njegovo pravico do preiskave ter mu podeliti posebna, dejanska in jasno opredeljena pooblastila; |
| --- | --- |

14.

| 15. | je seznanjen s poročilom projektne skupine za subsidiarnost in sorazmernost z vodilom „storiti manj, a učinkoviteje“ z dne 10. julija 2018, v katerem so predstavljena priporočila za nov način dela v zvezi s subsidiarnostjo in sorazmernostjo; meni, da je Parlament že opozoril na mnoga od teh priporočil, zlasti glede vloge nacionalnih parlamentov v Uniji in smotrnosti reforme sistema zgodnjega opozarjanja; opozarja, da je projektna skupina ugotovila, da obstaja dodana vrednost EU na vseh obstoječih področjih dejavnosti EU in zato ni opredelila nobene pristojnosti iz Pogodb ali političnih področij, ki bi jih bilo treba v celoti ali delno dokončno prenesti na države članice; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja priporočila različnih institucij, ki pozivajo k aktivnejši vlogi nacionalnih parlamentov, zlasti pri nadzoru dejavnosti njihovih vlad v evropskih institucijah; opozarja tudi na temeljno vlogo lokalnih oblasti in zlasti regionalnih parlamentov z zakonodajnimi pristojnostmi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja pomen sodelovanja na medinstitucionalni ravni, ob spoštovanju izključnih pristojnosti posameznih institucij, kot so določene v Pogodbah, s tem, da je bil temu sodelovanju z medinstitucionalnim sporazumom o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016 določen nov okvir, in opozarja, da je poenostavljanje trajen proces, katerega cilj je olajšati razumevanje delovanja in postopkov na ravni EU, da bi se zagotovilo upoštevanje stališč vseh deležnikov in olajšalo sodelovanje državljanov pri delu Evropske unije; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pozdravlja skupno izjavo v podporo evropskega stebra socialnih pravic, ki so ga podpisali Svet, Parlament in Komisija na socialnem vrhu za pravična delovna mesta in rast v Göteborgu; opozarja, da so pristojnosti in orodja, potrebna za uresničevanje stebra, večinoma v rokah lokalnih, regionalnih in nacionalnih organov ter socialnih partnerjev in civilne družbe, medtem ko evropski semester ponuja okvir za spremljanje njegovega izvajanja v državah članicah; v zvezi s tem nadalje opozarja, da se je socialni dialog izkazal kot nepogrešljivo orodje za izboljšanje oblikovanja politik in zakonodaje EU in krepitev njihove socialne legitimnosti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opozarja na nezavezujočo naravo socialnega stebra, ki sam ne more preusmeriti osredotočenosti EU z gospodarskih in fiskalnih politik ter politik v zvezi z notranjim trgom na socialne cilje; poudarja, da horizontalna socialna klavzula iz člena 9 PDEU Unijo zavezuje k natančni presoji o učinku zakonodaje EU na socialne standarde in zaposlovanje ter k ustreznemu posvetovanju s socialnimi deležniki; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da mora biti varstvo okolja pomembna prednostna naloga za EU glede na sedanjo degradacijo okolja, treba pa jo je tudi vključiti v vse politike in ukrepe Unije; poudarja, da bi morala EU sprejeti učinkovite ukrepe za zmanjšanje izpustov toplogrednih plinov in povečanje deleža obnovljivih virov energije v mešanici energetskih virov in varčevanja z energijo na raven, ki je potrebna za doseganje ciljev iz Pariškega sporazuma; |
| --- | --- |

20.

| 21. | še enkrat poziva države članice, naj podpišejo in ratificirajo revidirano Evropsko socialno listino in Evropsko konvencijo o socialni varnosti (ETS št. 78); |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da je treba nadaljevati proces poglabljanja in dokončevanja EMU, da bi prispevali k ohranitvi stabilnosti enotne valute ter povečanju konvergence ekonomskih in fiskalnih politik ter politik trga dela in izboljšanju socialnih standardov med državami članicami; ponavlja, da mora vsaka država članica, z izjemo Danske, ki je izvzeta, uvesti euro; podpira nadaljnje korake pri razvoju EMS; |
| --- | --- |

22.

| 23. | v zvezi s tem poudarja, da so potrebni močna politična zavezanost, učinkovito upravljanje in demokratična odgovornost na evropski in nacionalni ravni, zlasti parlamentarni nadzor v različnih fazah evropskega semestra, ki ga izvajajo tako Evropski parlament kot nacionalni parlamenti, da bi zagotovili ekonomsko in finančno upravljanje euroobmočja z okrepljeno družbeno, ekonomsko in demokratično legitimnostjo ter izboljšali spremljanje izvajanja priporočil Unije; |
| --- | --- |

23.

| 24. | v svoji resoluciji z dne 16. februarja 2017 o morebitnem razvoju in prilagoditvi institucionalne ureditve Evropske unije opozarja na svoje stališče, da bi morala fiskalna in ekonomska politika postati „deljena pristojnost“ med Unijo in državami članicami; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pozdravlja zbližanje stališč Francije in Nemčije v zvezi z zamislijo proračunske zmogljivosti euroobmočja; ponovno izraža stališče, da bi bilo treba takšno zmogljivost oblikovati v okviru EU; |
| --- | --- |

25.

| 26. | je seznanjen s predlogom Komisije o Evropski stabilizacijski funkciji za naložbe in razpravlja o novih proračunskih instrumentih, ki bodo namenjeni stabilizaciji; |
| --- | --- |

26.

| 27. | je seznanjen s predlogom Komisije o programu za podporo reformam; poudarja, da je pomembno preprečiti oslabitev pooblastil Parlamenta na področju soodločanja in nadzora pri porabi sredstev EU; je zaskrbljen, ker je bilo v obdobju 2011–2017 v celoti izvedenih le devet odstotkov priporočil za posamezne države; je seznanjen s konvergenčnim instrumentom, ki zagotavlja spodbudo in pomoč državam članicam zunaj euroobmočja s trajnostnimi fiskalnimi in gospodarskimi politikami, da izvedejo reforme in izpolnijo merila za uvedbo eura; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pozdravlja prihodnji program InvestEU in poudarja, da bi si sklad moral še naprej prizadevati za zmanjšanje naložbene vrzeli v EU; podpira naložbe v opredmetena in neopredmetena sredstva, vključno s kulturno dediščino, da bi spodbudili rast, naložbe in zaposlovanje, pri čemer se je treba posebej osredotočiti na mala in srednja podjetja, podjetja z malo in srednje veliko tržno kapitalizacijo ter socialna podjetja, in s tem prispevali k povečanju blaginje in pravičnejši porazdelitvi dohodka ter ekonomski, socialni in teritorialni koheziji v Uniji; |
| --- | --- |

28.

| 29. | je seznanjen s sporočilom Komisije o evropskem ministru za gospodarstvo in finance; opozarja, da bi se z združitvijo položajev podpredsednika Komisije za gospodarske zadeve in predsednika Euroskupine lahko izboljšala parlamentarna odgovornost na evropski ravni; |
| --- | --- |

29.

| 30. | meni, da bi prihodnji proračun EU moral spodbujati evropsko dodano vrednost z vidika družbeno-ekonomskega učinka, podpirati modernizacijo politik EU, zagotoviti finančna sredstva za nove izzive in še naprej prispevati k ekonomski in socialni konvergenci ter koheziji med državami članicami in v njih, da bi okrepili evropsko solidarnost, stabilnost, enakost ter pametno, trajnostno in vključujočo rast, tudi ob upoštevanju zavez EU glede Pariškega sporazuma, zagotovili spoštovanje in spodbujanje temeljnih vrednot, navedenih v členih 2 in 3 PEU ter zagotovili nova lastna sredstva ob upoštevanju dela skupine na visoki ravni za lastna sredstva; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pozdravlja dejstvo, da predlog Komisije o lastnih sredstvih uvaja nove realne vire lastnih sredstev, kot je zahteval Parlament, vendar obžaluje, da ni bilo uvedenih nobenih drugih virov prihodkov; izraža zaskrbljenost glede predloga Komisije za večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027, saj ne vsebuje finančne zaveze za soočanje s sedanjimi in prihodnjimi izzivi EU; obžaluje stališča nekaterih držav članic, ki EU ne želijo zagotoviti več sredstev, čeprav soglasno priznavajo potrebo po spopadanju z novimi izzivi in odgovornostmi in s tem potrebo po več finančnih sredstvih; poudarja, da lahko poraba na ravni EU prihrani denar na nacionalni ravni s preprečevanjem podvajanja in z ekonomijo obsega; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja pomembnost zagotavljanja navzgor usmerjene gospodarske in socialne konvergence v procesu evropskega semestra; priznava pomembnost vzpostavitve evropskega stebra socialnih pravic; ugotavlja, da je evropski semester okrepljen in racionaliziran, vendar poudarja, da bi večja vključenost nacionalnih parlamentov prispevala k izboljšanju nacionalne odgovornosti, kar bi vodilo v boljše izvajanje priporočil za posamezne države in posledično izboljšanje procesa evropskega semestra; opozarja, da je izbira ustreznih in vzdržnih fiskalnih in ekonomskih politik predvsem v pristojnosti držav članic; |
| --- | --- |

32.

| 33. | obžaluje, da doslej niso bili sprejeti praktični ukrepi v zvezi z njegovim pozivom h kodeksu konvergence – ki naj bi ga sprejeli s postopkom soodločanja – da bi imeli učinkovitejši okvir za usklajevanje gospodarske politike, nadalje opozarja, da je sicer evropski semester res že racionaliziran, vendar je Parlament pozval k sprejetju medinstitucionalnega sporazuma, s katerim bi Parlament dobil pomembnejšo vlogo v evropskem semestru; v tem okviru opozarja na svoj predlog, konkretno v skladu s svojo resolucijo o izvajanju določb Pogodb, ki zadevajo nacionalne parlamente, da je treba proračunske časovne razporede na nacionalni in evropski ravni bolje usklajevati skozi celoten postopek, da bi se lahko Evropski parlament in nacionalni parlamenti bolje vključili v evropski semester; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poudarja pomen zavezanosti procesu dokončanja bančne unije ter potrebo po zagotovitvi odprtosti in enake obravnave vseh držav članic, ki sodelujejo v bančni uniji; opozarja, da se mora dokončanje bančne unije nadaljevati, vključno z evropskim sistemom jamstva za vloge in fiskalnim varovalnim mehanizmom za enotni sklad za reševanje, kot tudi ukrepi za zmanjšanje tveganja; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pozdravlja predloge za preprečevanje pranja denarja, ki jih je Komisija predstavila v okviru pregleda Evropskega sistema finančnega nadzora (ESFS); spodbuja Svet, naj s Parlamentom zaključi zakonodajna pogajanja pred koncem tega zakonodajnega obdobja, saj je treba politike preprečevanja pranja denarja okrepiti, da bi finančnim institucijam v prihodnje preprečili dejavno spodbujanje pranje denarja; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva Komisijo, naj s pomočjo evropskih nadzornih organov prepozna in odpravi ovire za notranji trg ter pomaga zagotoviti varstvo potrošnikov; meni, da bi morala biti ena glavnih prednostnih nalog Komisije učinkovito izvajanje zakonodaje EU; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Komisijo, naj po potrebi in v posameznih primerih da prednost uredbam pred direktivami kot zakonodajnim instrumentom za bančno unijo in zakonodajo za finančne storitve, da bi se izognili razdrobljenosti in da se nadzornikom ne bo treba spoprijemati z različnimi nacionalnimi ureditvami; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja, da je nujno treba dokončati unijo kapitalskih trgov; poudarja, da poglobljeni in tesno povezani kapitalski trgi dopolnjujejo bančno unijo, saj prispevajo k delitvi tveganja z zasebnim sektorjem, povečevanju ekonomske konvergence, blaženju šokov v prihodnosti in potencialno k boljši dodelitvi sredstev, kjer je potrebna; poziva k izvedbi celovite študije o najprimernejšem okviru, da se bo bolje upošteval hiter razvoj finančnih storitev; poudarja dejstvo, da bi bil boljši dostop do dodatnih virov financiranja zlasti koristen za zagonska podjetja ter mala in srednja podjetja in bi spodbudil njihovo stabilno rast ter trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pozdravlja opravljeno delo in meni, da je treba nadaljevati celoviti pregled obstoječe zakonodaje o DDV; poziva k okrepitvi boja proti davčnim goljufijam, davčnim utajam in izogibanju davkom; je seznanjen s prizadevanji Komisije za pravično obdavčitev digitalnega gospodarstva; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva vse institucije in organe EU, vključno s Komisijo, Evropsko centralno banko, Evropsko investicijsko banko in enotnim mehanizmom nadzora, naj okrepijo svoja prizadevanja na področju komunikacije, da bi bolje pojasnili svoje delo ter izboljšali informacije, ki so na voljo državljanom EU; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poudarja, da je Evropa pozitivna sila v svetu in da bi morala to ostati še naprej, z branjenjem svojih vrednot, multilateralizma in mednarodnega prava; opozarja, da Unija in njene države članice največ prispevajo k mednarodni razvojni pomoči; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pozdravlja sklep Sveta o vzpostavitvi stalnega strukturnega sodelovanja, usklajenem letnem pregledu na področju obrambe in evropskem obrambnem skladu kot pomembnih korakih k skupni obrambni politiki, ter je seznanjen s predlogi nekaterih držav članic o varnostnem svetu EU in evropski pobudi za vojaško posredovanje; opozarja na svoj poziv k ustanovitvi stalnega sveta obrambnih ministrov, ki bi mu predsedovala podpredsednica Komisije/visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, in poudarja pomen ustrezne demokratične odgovornosti za odločitve, sprejete na tem področju, ter potrebo po okrepljenem sodelovanju med Evropskim parlamentom in nacionalnimi parlamenti v zvezi s tem; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pozdravlja okrepitev evropskega mehanizma za civilno zaščito in ponovno poziva k ustanovitvi evropske enote za civilno zaščito, saj so obstoječe Pogodbe dobra podlaga za to; |
| --- | --- |

43.

| 44. | opozarja na pristop EU k Evropski konvenciji o človekovih pravicah, ki je v teku, in poziva k vključitvi določb Pogodbe Euratom v PEU in PDEU; |
| --- | --- |

44.

| 45. | obžaluje, da se države članice ne strinjajo glede prednostnih nalog in izvajanja celovite politike priseljevanja na ravni EU, ki bi med drugimi cilji omogočila organizacijo in uravnavanje migracijskih tokov, učinkovitejši nadzor na zunanjih mejah Unije, sodelovanje z izvornimi in tranzitnimi državami ter zagotavljanje spoštovanja temeljnih pravic migrantov in prosilcev za azil; poudarja, da je treba odpraviti očitna nasprotovanja v interesih med državami članicami, ter nezadovoljstvo, ki ga izražajo državljani, da ne bi ogrozili projekta evropskega povezovanja, ki ne napreduje prav zaradi instrumentalizacije vprašanja migracij, ki jo izvajajo evroskeptične stranke; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ponavlja svoje stališče o reviziji dublinskega sistema; poleg tega poudarja pomen krepitve partnerstva z Afriko in je seznanjen s sporočilom Komisije z dne 12. septembra 2018 z naslovom „Izboljšanje zakonitih poti v Evropo: nepogrešljiv del uravnotežene in celovite migracijske politike, ki vzpostavlja zakonite poti za migracije“ (COM(2018)0635); |
| --- | --- |

46.

| 47. | poudarja pomen skupne kmetijske politike (SKP), podprte z dobro financiranim proračunom; opozarja na osrednji pomen skupne kmetijske politike v zgodovini Unije; je seznanjen s temeljno vlogo, ki jo ima pri zagotavljanju dinamičnih podeželskih regij in zanesljive preskrbe s hrano; ugotavlja, da je bližajoča se reforma skupne kmetijske politike priložnost za večje uresničevanje njenih ciljev; opozarja, da je skupna kmetijska politika ena najstarejših politik in mora tudi ostati ena najpomembnejših in najbolj celovitih politik, da bo še nadalje prispevala k izgradnji Evrope v prihodnosti z večjim vključevanjem, ohranjanjem okolja ter prehransko varnostjo in varnostjo živil za državljane EU; ugotavlja, da imajo politike za razvoj kmetijstva in podeželja velik potencial za zagotavljanje javnih dobrin; poudarja, da ima evropsko kmetijstvo izredno pomembno vlogo pri pridelavi hrane za planet in zagotavljanju delovnih mest za 46 milijonov ljudi; poudarja vlogo, ki jo ima skupna kmetijska politika pri ohranjanju zdravja in stanja prsti, vode in drugih naravnih virov; poudarja bistveno vlogo kmetijstva pri prednostnih nalogah Unije, da bi ublažili vpliv podnebnih sprememb in spodbujali trajnostni razvoj; poudarja pomen dobro financirane in reformirane skupne kmetijske politike pri odgovarjanju na številne izzive, s katerimi se bo Unija soočala v prihodnosti; poudarja, da skupna kmetijska politika ne pomeni le kmetovanja in kmetov, temveč tudi pomoč širšim podeželskim skupnostim, v katerih so dejavni, in njihov razvoj; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poudarja, da mora skupna trgovinska politika ostati temeljni steber zunanje politike Unije, ki neposredno vpliva na življenje državljanov, in da mora pomagati Uniji, da se prilagodi svoji novi vlogi v svetu z več vodilnimi akterji na mednarodnem prizorišču; poziva Svet, Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj sodelujejo na naslednjih področjih:






  (a) | krepiti skupno trgovinsko politiko z njenim vključevanjem v širši politični okvir; prevzeti vodilno vlogo v svetovni trgovinski politiki na večstranski in dvostranski ravni; |
| --- | --- | --- |

48.

(a)

krepiti skupno trgovinsko politiko z njenim vključevanjem v širši politični okvir; prevzeti vodilno vlogo v svetovni trgovinski politiki na večstranski in dvostranski ravni;

| (b) | voditi obrambo odprtega, na pravilih temelječega, pravičnega in v trajnostni razvoj usmerjenega svetovnega trgovinskega sistema, in zagotoviti, da lahko družbe EU delujejo globalno v okviru enakih pogojev, predvidljivih pravil, poštene konkurence in opredeljenih obveznosti, kar bi moralo vključevati tudi konstruktivno sodelovanje pri oblikovanju skupnega stališča Unije v medvladnih pogajanjih OZN o odgovornosti za kršitve človekovih pravic, ter spodbujati odgovornosti družb in zavezujočih obveznosti glede potrebne skrbnosti v zvezi z dobavnimi in proizvodnimi verigami; |
| --- | --- |

(b)

voditi obrambo odprtega, na pravilih temelječega, pravičnega in v trajnostni razvoj usmerjenega svetovnega trgovinskega sistema, in zagotoviti, da lahko družbe EU delujejo globalno v okviru enakih pogojev, predvidljivih pravil, poštene konkurence in opredeljenih obveznosti, kar bi moralo vključevati tudi konstruktivno sodelovanje pri oblikovanju skupnega stališča Unije v medvladnih pogajanjih OZN o odgovornosti za kršitve človekovih pravic, ter spodbujati odgovornosti družb in zavezujočih obveznosti glede potrebne skrbnosti v zvezi z dobavnimi in proizvodnimi verigami;

| (c) | nemudoma in izčrpno obveščati Parlament o pogajanjih in mandatu Sveta ter med izvajanjem mednarodnih sporazumov, da bi lahko izvajal svoje pristojnosti in pooblastila; poenostaviti in skrajšati pogajalske procese ter okrepiti nadzor Parlamenta nad njimi; povečati transparentnost za državljane EU z objavo pogajalskih smernic (mandatov) za trgovinske sporazume pred začetkom pogajanj; v celoti spoštovati določbe Pogodb in najnovejšo sodno prakso EU, ki določa skupno trgovinsko politiko kot izključno pristojnost Unije; |
| --- | --- |

(c)

nemudoma in izčrpno obveščati Parlament o pogajanjih in mandatu Sveta ter med izvajanjem mednarodnih sporazumov, da bi lahko izvajal svoje pristojnosti in pooblastila; poenostaviti in skrajšati pogajalske procese ter okrepiti nadzor Parlamenta nad njimi; povečati transparentnost za državljane EU z objavo pogajalskih smernic (mandatov) za trgovinske sporazume pred začetkom pogajanj; v celoti spoštovati določbe Pogodb in najnovejšo sodno prakso EU, ki določa skupno trgovinsko politiko kot izključno pristojnost Unije;

| (d) | sistematično vključevati poglavja o digitalni trgovini, malih in srednjih podjetjih, zavezujočih in izvršljivih trgovinskih in trajnostnih določb o trgovini in trajnostnem razvoju ter določbe o enakosti med spoloma v trgovinske sporazume in prevzeti vodilno vlogo na tem področju v okviru večstranskih razprav; varovati zasebnost podatkov državljanov EU; |
| --- | --- |

(d)

sistematično vključevati poglavja o digitalni trgovini, malih in srednjih podjetjih, zavezujočih in izvršljivih trgovinskih in trajnostnih določb o trgovini in trajnostnem razvoju ter določbe o enakosti med spoloma v trgovinske sporazume in prevzeti vodilno vlogo na tem področju v okviru večstranskih razprav; varovati zasebnost podatkov državljanov EU;

| (e) | krepiti skladnost skupne trgovinske politike s SZVP ter evropsko razvojno in podnebno politiko, da se zagotovijo vrednote in cilji iz člena 3(5) PEU ter členov 21, 207 in 208 PDEU, pri čemer je treba v celoti upoštevati Evropsko soglasje o razvoju; |
| --- | --- |

(e)

krepiti skladnost skupne trgovinske politike s SZVP ter evropsko razvojno in podnebno politiko, da se zagotovijo vrednote in cilji iz člena 3(5) PEU ter členov 21, 207 in 208 PDEU, pri čemer je treba v celoti upoštevati Evropsko soglasje o razvoju;

| 49. | meni, da bi morala Unija še naprej spodbujati mednarodno trgovino in hkrati braniti socialne, delovne in okoljske standarde; svari pred trgovinskimi vojnami, ki ustvarjajo le poražence in povečujejo politične in varnostne napetosti; |
| --- | --- |

49.

| 50. | opozarja, da člen 17(7) PEU določa, da Evropski svet ob upoštevanju volitev v Evropski parlament in po opravljenih ustreznih posvetovanjih Evropskemu parlamentu predlaga kandidata za predsednika Evropske komisije; poudarja svojo odločenost, da bo nadaljeval postopek vodilnih kandidatov (Spitzenkandidaten) za izvolitev naslednjega predsednika Komisije, v skladu z Lizbonsko pogodbo, ter pozdravlja podporo Komisije in nekaterih držav članic v zvezi s tem; poudarja, da so v postopku imenovanja predsednika Komisije izjemnega pomena ustrezna posvetovanja s Parlamentom, saj bo ta po volitvah določil kandidata, ki bo lahko prejel podporo večine poslancev, in bo Evropskemu svetu posredoval rezultate svojih internih razprav; opozarja, da mora kandidata kot vodilnega kandidata imenovati ena od evropskih političnih strank in da mora kandidat v obdobju pred evropskimi volitvami voditi kampanjo za mesto predsednika Komisije; meni, da je ta pristop več kot dokazal svojo vrednost prek okrepitve družbene legitimnosti evropskih volitev in nadnacionalne vloge Evropskega parlamenta kot simbola evropskega državljanstva in evropske demokracije; ponovno opozarja, da je Parlament pripravljen zavrniti vsakega kandidata v postopku imenovanja predsednika Komisije, ki v obdobju pred evropskimi volitvami ni bil imenovan za vodilnega kandidata; |
| --- | --- |

50.

| 51. | obžaluje pogosto in splošno razširjeno prakso, da se nepriljubljene odločitve pripisujejo Bruslju, s čimer se nacionalni organi izognejo svojim odgovornostim in politikam, saj ta nepošteni in oportunistični pristop škodi Evropi, spodbuja protievropska čustva in nacionalizem in zmanjšuje ugled institucij EU; poleg tega meni, da so napačna pripisovanja odgovornosti v nasprotju z zahtevo po odgovornosti vladnih ukrepov; poudarja, da sta pravilno izvajanje in uporaba prava EU bistvenega pomena, da se dosežejo rezultati pri politikah Unije in spodbuja medsebojno zaupanje med Unijo, državami članicami in državljani, ter izraža zaskrbljenost zaradi ukrepov držav članic, ki tega namerno ne izvajajo; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poudarja potrebo po močnejšem ocenjevanju socialnih in okoljskih posledic politik EU, upoštevajoč tudi stroške nesprejemanja zakonodaje na evropski ravni (t. i. stroški neukrepanja na ravni EU); |
| --- | --- |

52.

| 53. | poudarja, da je treba posebno pozornost nameniti upravnemu pravu EU, kot je razvidno iz resolucije z dne 9. junija 2016, ki poziva k odprti, učinkoviti in neodvisni upravi Evropske unije (13); |
| --- | --- |

53.

| 54. | opozarja, da je treba okrepiti evropski javni prostor kot nadnacionalni demokratični prostor; poudarja, da je treba glavne izzive, s katerimi se spopada Evropa, obravnavati in o njih razpravljati z evropskega in ne zgolj nacionalnega vidika, ter v celoti izvajati določbe iz členov 10 in 11 PEU; poudarja, da mora evropska demokracija zato okrepiti nadnacionalno razsežnost svojih ciljev in izzivov, hkrati pa spodbujati evropsko državljanstvo na podlagi skupnih vrednot v Evropski uniji ter z bolj evropsko institucionalno izobrazbo in posvetovalnim, bolj participativnim družbenim okvirom, pa tudi z bolj evropsko in manj nacionalno usmerjeno kampanjo za prihajajoče evropske volitve leta 2019; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pozdravlja pristop Unije k pogajanjem o urejenem izstopu Združenega kraljestva iz Evropske unije, ki potekajo, in opozarja na izjemno enotnost, ki jo izkazujejo institucije EU in države članice; ugotavlja, da so izkušnje s pogajanji pokazale, kako zelo zapletene so takšne odločitve; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ponovno poudarja, da ne moreta ne nacionalna suverenost ne subsidiarnost utemeljiti ali legitimirati tega, da država članica sistematično ne spoštuje temeljnih vrednot Evropske unije, ki so bile navdih za uvodne člene evropskih pogodb, ki so jih vse države članice prostovoljno podpisale in se zavezale k njihovemu spoštovanju; poleg tega opozarja, da je spoštovanje teh vrednot ključno za kohezijo evropskega projekta, pravice vseh Evropejcev in medsebojno zaupanje, ki je potrebno med državami članicami; ponovno poziva Komisijo, naj nemudoma poda predlog, ki bo upošteval njegovo resolucijo z dne 25. oktobra 2016 s priporočili Komisiji o uvedbi mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice; |
| --- | --- |

56.

| 57. | opozarja, da morajo evropske institucije v skladu z mnenjem Sodišča Evropske unije (združene zadeve C-8/15 P do C-10/15 P (14)) spoštovati in braniti določbe Listine EU o temeljnih pravicah, tudi če delujejo zunaj pravnega okvira EU; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ponovno poudarja, da je treba v okviru razprave o prihodnosti Evrope razmisliti o mogočih reformah proračunskega sistema Unije, s katerimi bi dobili zadosten proračun, ki bi zagotavljal financiranje načrtovanih politik in boljše ravnovesje med predvidljivostjo in odzivnostjo, ter o tem, kako doseči, da skupna ureditev financiranja ne bo bolj zapletena, kot je potrebno, da se dosežejo cilji politike Unije ter zagotovi odgovornost; meni, da je treba po potrebi in, ne da bi ogrozili funkcionalnost programov, povečati pogojenost politik in pri porabi Unije zagotoviti dobro delujoče finančno poslovodenje; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poudarja, kako pomembno je osredotočanje zlasti na učinkovitejšo uporabo financiranja in na demokratične mehanizme nadzora proračuna EU; poziva vse institucije EU, naj izboljšajo postopke in prakse za zaščito finančnih interesov Unije ter naj dejavno prispevajo k ciljno usmerjenemu postopku razrešnice; v zvezi s tem meni, da je postopek razrešnice nepogrešljiv instrument demokratične odgovornosti do državljanov Unije, in opozarja na težave, ki so se večkrat pojavile zaradi nesodelovanja Sveta; vztraja, da mora Svet tako kot druge institucije delovati odgovorno in transparentno; poudarja, da tu ne bi smelo biti izjem; |
| --- | --- |

59.

| 60. | opozarja na pojav korupcije, ki ima velike finančne posledice in resno ogroža demokracijo, pravno državo in javne naložbe; poudarja, da je treba denar davkoplačevalcev EU zaščititi pred goljufijami in drugimi nezakonitimi dejanji, ki škodijo finančnim interesom Unije; |
| --- | --- |

60.

| 61. | ponovno poudarja, da mora EU ob upoštevanju sedanjega stanja projekta povezovanja izčrpati vse možne poti, da bi zagotovila polno izvajanje Lizbonske pogodbe; poudarja, da bi morala naknadna revizija Pogodb temeljiti na sklicu konvencije – ki bi s sestavo predstavnikov zagotavljala vključevanje ter zagotovila platformo za razmislek in sodelovanje z deležniki in državljani – da bi na podlagi različnih prispevkov institucij in drugih organov Unije k razmisleku o prihodnosti Evrope, predlogov voditeljev držav ali vlad, nacionalnih parlamentov in civilne družbe ter posvetovanj z državljani razpravljali in oblikovali zaključke; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poudarja, da se je proces razmisleka o prihodnosti Evrope že začel na podlagi različnih stališč Parlamenta, Evropskega sveta in Komisije o reformi EU; obžaluje, da so bile kljub tem stališčem predvidene le minimalne reforme; poudarja, da bi morala novi parlament in Komisija po svoji izvolitvi oziroma imenovanju izkoristiti opravljeno delo v prejšnjem zakonodajnem obdobju in začeti z delom na pripravljenih predlogih; |
| --- | --- |

62.

| 63. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

63.

---

(1)  UL C 215, 19.6.2018, str. 162.

(2)  UL C 242, 10.7.2018, str. 24.

(3)  UL C 252, 18.7.2018, str. 215.

(4)  UL C 252, 18.7.2018, str. 201.

(5)  UL C 252, 18.7.2018, str. 235.

(6)  UL C 263, 25.7.2018, str. 125.

(7)  UL C 345, 13.10.2017, str. 11.

(8)  UL C 306, 15.9.2017, str. 1.

(9)  UL L 45, 17.2.2018, str. 40.

(10)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0056.

(11)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0186.

(12)  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

(13)  UL C 86, 6.3.2018, str. 126.

(14)  Sodba Sodišča (veliki senat) z dne 20. septembra 2016, Ledra Advertising Ltd in drugi proti Evropski komisiji in Evropski centralni banki, ECLI:EU:C:2016:701.

---

| 23.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/102 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/102

---

P8_TA(2019)0111

Nazadovanje na področju pravic žensk in enakosti spolov v EU

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. februarja 2019 o nazadovanju na področju pravic žensk in enakosti spolov v EU (2018/2684(RSP))

(2020/C 449/11)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju vprašanja Komisiji o nazadovanju na področju pravic žensk in enakosti spolov v EU (O-000135/2018 – B8-0005/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja Komisiji o nazadovanju na področju pravic žensk in enakosti spolov v EU (O-000135/2018 – B8-0005/2019),

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za pravice žensk in enakost spolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za pravice žensk in enakost spolov,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti členov 8 in 153 (o enakosti med moškimi in ženskami), 10 in 19 (o nediskriminaciji) ter 6, 9 in 168 (o zdravju), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti členov 8 in 153 (o enakosti med moškimi in ženskami), 10 in 19 (o nediskriminaciji) ter 6, 9 in 168 (o zdravju),

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti členov 2 in 3, ki določata, da je načelo enakosti spolov in nediskriminacije osrednja vrednota Unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti členov 2 in 3, ki določata, da je načelo enakosti spolov in nediskriminacije osrednja vrednota Unije,

| — | ob upoštevanju Listine o temeljnih pravicah, zlasti členov 21 (o nediskriminaciji), 23 (o enakosti med ženskami in moškimi) in 35 (o zdravstvenem varstvu), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine o temeljnih pravicah, zlasti členov 21 (o nediskriminaciji), 23 (o enakosti med ženskami in moškimi) in 35 (o zdravstvenem varstvu),

| — | ob upoštevanju pekinške deklaracije in izhodišč za ukrepanje iz septembra 1995 ter Mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju iz septembra 1994 (kairska konferenca), njenega akcijskega programa ter rezultatov ustreznih konferenc o pregledu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pekinške deklaracije in izhodišč za ukrepanje iz septembra 1995 ter Mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju iz septembra 1994 (kairska konferenca), njenega akcijskega programa ter rezultatov ustreznih konferenc o pregledu,

| — | ob upoštevanju Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (EKČP), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (EKČP),

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o odpravi diskriminacije žensk (CEDAW), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o odpravi diskriminacije žensk (CEDAW),

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (istanbulska konvencija), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (istanbulska konvencija),

| — | ob upoštevanju ugotovitev letnega kolokvija o temeljnih pravicah za leto 2017 z naslovom „Pravice žensk v nemirnem obdobju“, ki ga je organizirala Komisija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ugotovitev letnega kolokvija o temeljnih pravicah za leto 2017 z naslovom „Pravice žensk v nemirnem obdobju“, ki ga je organizirala Komisija,

| — | ob upoštevanju členov 128(5) in 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 128(5) in 123(2) Poslovnika,

| A. | ker nasprotovanje mogoče opredeliti kot upiranje naprednim družbenim spremembam, nazadovanje na področju pridobljenih pravic ali ohranjanje neenakopravnega sedanjega stanja in ker je nazadovanju na področju pravic žensk in enakosti spolov posebej zaskrbljujoče; ker se je mogoče tako upirati ne glede na socialno ozadje ali starost, upiranje pa je lahko formalno ali neformalno in lahko vključuje pasivne ali aktivne strategije za preprečevanje nadaljnjega napredka s prizadevanji za spremembo zakonov ali politik, ki bi nazadnje omejili pridobljene pravice državljanov; ker je to spremljalo širjenje lažnih novic in škodljivih stereotipnih prepričanj; |
| --- | --- |

A.

ker nasprotovanje mogoče opredeliti kot upiranje naprednim družbenim spremembam, nazadovanje na področju pridobljenih pravic ali ohranjanje neenakopravnega sedanjega stanja in ker je nazadovanju na področju pravic žensk in enakosti spolov posebej zaskrbljujoče; ker se je mogoče tako upirati ne glede na socialno ozadje ali starost, upiranje pa je lahko formalno ali neformalno in lahko vključuje pasivne ali aktivne strategije za preprečevanje nadaljnjega napredka s prizadevanji za spremembo zakonov ali politik, ki bi nazadnje omejili pridobljene pravice državljanov; ker je to spremljalo širjenje lažnih novic in škodljivih stereotipnih prepričanj;

| B. | ker so pravice žensk človekove pravice; |
| --- | --- |

B.

ker so pravice žensk človekove pravice;

| C. | ker je raven enakosti spolov pogosto okvirna in se uporablja kot prvo opozorilo o vse slabših razmerah v družbi na področju temeljnih pravic in vrednot, vključno z demokracijo in pravno državo; ker so prizadevanja za omejevanje ali oslabitev pravic žensk pogosto znak širšega družbenega konflikta; |
| --- | --- |

C.

ker je raven enakosti spolov pogosto okvirna in se uporablja kot prvo opozorilo o vse slabših razmerah v družbi na področju temeljnih pravic in vrednot, vključno z demokracijo in pravno državo; ker so prizadevanja za omejevanje ali oslabitev pravic žensk pogosto znak širšega družbenega konflikta;

| D. | ker so vse države članice prevzele obveznosti in dolžnosti na podlagi mednarodnega prava in Pogodb Unije glede spoštovanja, zagotavljanja, varstva in uveljavljanja temeljnih pravic in pravic žensk; |
| --- | --- |

D.

ker so vse države članice prevzele obveznosti in dolžnosti na podlagi mednarodnega prava in Pogodb Unije glede spoštovanja, zagotavljanja, varstva in uveljavljanja temeljnih pravic in pravic žensk;

| E. | ker je enakost med ženskami in moškimi temeljna vrednota EU; ker sta pravici do enakega obravnavanja in nediskriminacije temeljni pravici iz Pogodb, ki bi se morali uporabljati v zakonodaji, praksi, sodni praksi in v vsakdanjem življenju; |
| --- | --- |

E.

ker je enakost med ženskami in moškimi temeljna vrednota EU; ker sta pravici do enakega obravnavanja in nediskriminacije temeljni pravici iz Pogodb, ki bi se morali uporabljati v zakonodaji, praksi, sodni praksi in v vsakdanjem življenju;

| F. | ker člen 8 PDEU določa naslednje: „V vseh svojih dejavnostih si Unija prizadeva odpraviti neenakosti in spodbujati enakost med moškimi in ženskami.“; ker so za odpravljanje teh neenakosti v prvi vrsti odgovorne države članice; |
| --- | --- |

F.

ker člen 8 PDEU določa naslednje: „V vseh svojih dejavnostih si Unija prizadeva odpraviti neenakosti in spodbujati enakost med moškimi in ženskami.“; ker so za odpravljanje teh neenakosti v prvi vrsti odgovorne države članice;

| G. | ker je iz indeksa enakosti spolov razvidno, da neenakosti še vedno obstajajo, napredek od leta 2005 do leta 2015 pa je bil le neznaten; ker so v vseh državah članicah še vedno potrebne znatne izboljšave za oblikovanje družbe, v kateri bo upoštevana enakost spolov, tako da bodo ženske in moški na vseh življenjskih in poklicnih področjih enako zastopani; ker vsakomur koristijo učinki politik za enakost spolov, ki pozitivno vplivajo na celotno družbo; ker bi ustavitev napredka na področju pravic žensk pomenila nazadovanje; |
| --- | --- |

G.

ker je iz indeksa enakosti spolov razvidno, da neenakosti še vedno obstajajo, napredek od leta 2005 do leta 2015 pa je bil le neznaten; ker so v vseh državah članicah še vedno potrebne znatne izboljšave za oblikovanje družbe, v kateri bo upoštevana enakost spolov, tako da bodo ženske in moški na vseh življenjskih in poklicnih področjih enako zastopani; ker vsakomur koristijo učinki politik za enakost spolov, ki pozitivno vplivajo na celotno družbo; ker bi ustavitev napredka na področju pravic žensk pomenila nazadovanje;

| H. | ker bi moral razvoj politik enakosti temeljiti na dostopu do enakih možnosti za ženske in moške, hkrati pa bi moral podpirati ženske in moške pri usklajevanju poklicnega in družinskega življenja; |
| --- | --- |

H.

ker bi moral razvoj politik enakosti temeljiti na dostopu do enakih možnosti za ženske in moške, hkrati pa bi moral podpirati ženske in moške pri usklajevanju poklicnega in družinskega življenja;

| I. | ker napredek na področju enakosti spolov in spodbujanja pravic žensk ni samodejen ali linearen; ker si je treba ves čas prizadevati za varstvo in spodbujanje enakosti spolov; |
| --- | --- |

I.

ker napredek na področju enakosti spolov in spodbujanja pravic žensk ni samodejen ali linearen; ker si je treba ves čas prizadevati za varstvo in spodbujanje enakosti spolov;

| J. | ker se lahko diskriminacija žensk pojavlja v različnih oblikah, vključno s strukturno in ekonomsko diskriminacijo ter diskriminacijo na delovnem mestu, ki je lahko zaradi splošne razširjenosti skrita in neopazna; |
| --- | --- |

J.

ker se lahko diskriminacija žensk pojavlja v različnih oblikah, vključno s strukturno in ekonomsko diskriminacijo ter diskriminacijo na delovnem mestu, ki je lahko zaradi splošne razširjenosti skrita in neopazna;

| K. | ker smo v tem desetletju na svetovni in evropski ravni priča opazni in organizirani ofenzivi zoper enakost spolov in pravice žensk, tudi v EU, zlasti pa je razvidna v številnih državah članicah; |
| --- | --- |

K.

ker smo v tem desetletju na svetovni in evropski ravni priča opazni in organizirani ofenzivi zoper enakost spolov in pravice žensk, tudi v EU, zlasti pa je razvidna v številnih državah članicah;

| L. | ker je to nazadovanje razvidno tudi na ravni EU in ostaja obžalovanja vredno, da pa se je Komisija na začetku tega parlamentarnega obdobja odločila, da ne bo več uresničevala strategije enakosti spolov, ki jo je do tedaj izvajala; |
| --- | --- |

L.

ker je to nazadovanje razvidno tudi na ravni EU in ostaja obžalovanja vredno, da pa se je Komisija na začetku tega parlamentarnega obdobja odločila, da ne bo več uresničevala strategije enakosti spolov, ki jo je do tedaj izvajala;

| M. | ker so v različnih državah glavne tarče tega nazadovanja glede pravic žensk in enakosti spolov podobne in zajemajo tudi ključna področja institucionalnega in političnega okvira za enakost spolov in pravice žensk, kot so vključevanje načela enakosti spolov, socialna zaščita in zaščita delavcev, izobraževanje, spolno in reproduktivno zdravje in pravice, preprečevanje nasilja nad ženskami in nasilja na podlagi spola ter boj proti njima, pravice oseb LGBTI+, zastopanost žensk na vodilnih političnih položajih ter delovni prostori in ustrezno financiranje organizacij in gibanj za pravice žensk in druge človekove pravice; ker si nekateri aktivisti in organizacije, ki nasprotujejo človekovim pravicam, s svojimi strategijami prizadevajo za razveljavitev obstoječih zakonov o temeljnih človekovih pravicah, ki se nanašajo na: spolnost in razmnoževanje, vključno s pravico do dostopa do sodobnih oblik kontracepcije, tehnologij za oploditev z biomedicinsko pomočjo ali varnega splava; enakost za lezbijke, geje, biseksualne, transseksualne in interspolne (LGBTI+) osebe; dostop do raziskav o matičnih celicah zarodka; in na pravico do spremembe družbenega ali biološkega spola brez strahu pred pravnimi posledicami; |
| --- | --- |

M.

ker so v različnih državah glavne tarče tega nazadovanja glede pravic žensk in enakosti spolov podobne in zajemajo tudi ključna področja institucionalnega in političnega okvira za enakost spolov in pravice žensk, kot so vključevanje načela enakosti spolov, socialna zaščita in zaščita delavcev, izobraževanje, spolno in reproduktivno zdravje in pravice, preprečevanje nasilja nad ženskami in nasilja na podlagi spola ter boj proti njima, pravice oseb LGBTI+, zastopanost žensk na vodilnih političnih položajih ter delovni prostori in ustrezno financiranje organizacij in gibanj za pravice žensk in druge človekove pravice; ker si nekateri aktivisti in organizacije, ki nasprotujejo človekovim pravicam, s svojimi strategijami prizadevajo za razveljavitev obstoječih zakonov o temeljnih človekovih pravicah, ki se nanašajo na: spolnost in razmnoževanje, vključno s pravico do dostopa do sodobnih oblik kontracepcije, tehnologij za oploditev z biomedicinsko pomočjo ali varnega splava; enakost za lezbijke, geje, biseksualne, transseksualne in interspolne (LGBTI+) osebe; dostop do raziskav o matičnih celicah zarodka; in na pravico do spremembe družbenega ali biološkega spola brez strahu pred pravnimi posledicami;

| N. | ker so ženske še posebej prizadete zaradi negotove zaposlitve in različnih oblik netipičnega dela; ker se je brezposelnost v obdobju 2008–2014 močno povečala zaradi globoke gospodarske krize po vsej EU, leta 2014 pa je bila stopnja brezposelnosti žensk (10,4 %) še vedno višja kot stopnja brezposelnosti moških (10,2 %); ker je gospodarska kriza prizadela vso Evropsko unijo, zlasti na podeželskih območjih, kjer je stopnja brezposelnosti, revščine in odseljevanja izredno visoka, kar negativno vpliva predvsem na ženske; |
| --- | --- |

N.

ker so ženske še posebej prizadete zaradi negotove zaposlitve in različnih oblik netipičnega dela; ker se je brezposelnost v obdobju 2008–2014 močno povečala zaradi globoke gospodarske krize po vsej EU, leta 2014 pa je bila stopnja brezposelnosti žensk (10,4 %) še vedno višja kot stopnja brezposelnosti moških (10,2 %); ker je gospodarska kriza prizadela vso Evropsko unijo, zlasti na podeželskih območjih, kjer je stopnja brezposelnosti, revščine in odseljevanja izredno visoka, kar negativno vpliva predvsem na ženske;

| O. | ker so ženske organizacije in skupine ter zagovorniki pravic žensk v preteklem desetletju delovali kot pobudniki in vodilna sila v razvoju zakonodaje in politik ter so tako prispevali k napredku in uveljavljanju pravic žensk; ker se soočajo z velikimi izzivi pri dostopu do financiranja zaradi omejevalnih meril in upravnih bremen ter vse bolj sovražnega okolja, ki jim ne omogoča več učinkovitega izvajanja nalog v javnem interesu; |
| --- | --- |

O.

ker so ženske organizacije in skupine ter zagovorniki pravic žensk v preteklem desetletju delovali kot pobudniki in vodilna sila v razvoju zakonodaje in politik ter so tako prispevali k napredku in uveljavljanju pravic žensk; ker se soočajo z velikimi izzivi pri dostopu do financiranja zaradi omejevalnih meril in upravnih bremen ter vse bolj sovražnega okolja, ki jim ne omogoča več učinkovitega izvajanja nalog v javnem interesu;

| P. | ker številne države članice še vedno niso niti ratificirale niti prenesle istanbulske konvencije in ker v Evropski uniji obstajajo državne omejitve glede dostopa do spolnih in reproduktivnih pravic; |
| --- | --- |

P.

ker številne države članice še vedno niso niti ratificirale niti prenesle istanbulske konvencije in ker v Evropski uniji obstajajo državne omejitve glede dostopa do spolnih in reproduktivnih pravic;

| Q. | ker je v prvi polovici leta 2018 v več državah članicah prišlo do upora zoper istanbulsko konvencijo, kar je omogočilo širjenje sovražnega govora, uperjenega zlasti proti osebam LGBTI+; ker ta upor nikoli ni bil deležen nasprotovanja v Svetu ali Evropskemu svetu; |
| --- | --- |

Q.

ker je v prvi polovici leta 2018 v več državah članicah prišlo do upora zoper istanbulsko konvencijo, kar je omogočilo širjenje sovražnega govora, uperjenega zlasti proti osebam LGBTI+; ker ta upor nikoli ni bil deležen nasprotovanja v Svetu ali Evropskemu svetu;

| R. | ker je Svet Evrope leta 2017 opozoril, da so spolne in reproduktivne pravice žensk ogrožene, saj je več članic poskušalo poostriti zakonodajo o dostopu do splava in kontracepcije; ker sta tudi Odbor OZN za odpravo diskriminacije žensk in Odbor za pravice invalidov avgusta 2018 podala skupno izjavo, v kateri sta poudarila, da gre pri dostopu do varnega in zakonitega splava ter z njim povezanih storitev in informacij za bistven vidik reproduktivnega zdravja žensk, države pa sta pozvala, naj ustavijo nazadovanje na področju spolnih in reproduktivnih pravic žensk in deklet, saj to ogroža njihovo zdravje in življenja; ker je Parlament priznal, da zavračanje zagotovljenega in zakonitega dostopa do splava pomeni nasilje nad ženskami; |
| --- | --- |

R.

ker je Svet Evrope leta 2017 opozoril, da so spolne in reproduktivne pravice žensk ogrožene, saj je več članic poskušalo poostriti zakonodajo o dostopu do splava in kontracepcije; ker sta tudi Odbor OZN za odpravo diskriminacije žensk in Odbor za pravice invalidov avgusta 2018 podala skupno izjavo, v kateri sta poudarila, da gre pri dostopu do varnega in zakonitega splava ter z njim povezanih storitev in informacij za bistven vidik reproduktivnega zdravja žensk, države pa sta pozvala, naj ustavijo nazadovanje na področju spolnih in reproduktivnih pravic žensk in deklet, saj to ogroža njihovo zdravje in življenja; ker je Parlament priznal, da zavračanje zagotovljenega in zakonitega dostopa do splava pomeni nasilje nad ženskami;

| S. | ker v nekaterih državah članicah organizacije, ki dejavno nasprotujejo spolnim in reproduktivnim pravicam žensk, prejemajo polno podporo vlad v obliki javnega financiranja, ki jim omogoča organiziranje usklajenih dejavnosti na mednarodni in evropski ravni; |
| --- | --- |

S.

ker v nekaterih državah članicah organizacije, ki dejavno nasprotujejo spolnim in reproduktivnim pravicam žensk, prejemajo polno podporo vlad v obliki javnega financiranja, ki jim omogoča organiziranje usklajenih dejavnosti na mednarodni in evropski ravni;

| T. | ker ni v vseh državah članicah zagotovljeno izobraževanje o odnosih, spolnosti in enakosti spolov, ki ustreza standardom Svetovne zdravstvene organizacije za spolno vzgojo in njenemu akcijskemu načrtu za spolno in reproduktivno zdravje, kar pomeni, da se ne upoštevajo mednarodne smernice; je zaskrbljen zaradi vse večjega odpora nekaterih političnih gibanj proti temu izobraževanju in tistim, ki v njem sodelujejo, odpor pa je pogosto posledica dezinformacijskih kampanj o vsebini spolne vzgoje v številnih državah članicah, ki ovirajo, da bi se ta informativna, pomembna in vključujoča vzgoja zagotavljala vsem; |
| --- | --- |

T.

ker ni v vseh državah članicah zagotovljeno izobraževanje o odnosih, spolnosti in enakosti spolov, ki ustreza standardom Svetovne zdravstvene organizacije za spolno vzgojo in njenemu akcijskemu načrtu za spolno in reproduktivno zdravje, kar pomeni, da se ne upoštevajo mednarodne smernice; je zaskrbljen zaradi vse večjega odpora nekaterih političnih gibanj proti temu izobraževanju in tistim, ki v njem sodelujejo, odpor pa je pogosto posledica dezinformacijskih kampanj o vsebini spolne vzgoje v številnih državah članicah, ki ovirajo, da bi se ta informativna, pomembna in vključujoča vzgoja zagotavljala vsem;

| U. | ker se patriarhalne strukture po vsem svetu uporabljajo za zatiranje žensk in njihovih pravic ter ohranjajo neenakost spolov; ker bo premagovanje teh struktur vključevalo konflikte z različnimi stališči in mehanizmi moči po vsem svetu; |
| --- | --- |

U.

ker se patriarhalne strukture po vsem svetu uporabljajo za zatiranje žensk in njihovih pravic ter ohranjajo neenakost spolov; ker bo premagovanje teh struktur vključevalo konflikte z različnimi stališči in mehanizmi moči po vsem svetu;

| V. | ker spodbujanje enakosti spolov in vlaganje v ženske koristi celotni družbi, saj bodo ženske, ki imajo gospodarske vire in vodstvene priložnosti, vlagale v zdravje, prehrano, izobraževanje ter dobro počutje svojih otrok in družin; |
| --- | --- |

V.

ker spodbujanje enakosti spolov in vlaganje v ženske koristi celotni družbi, saj bodo ženske, ki imajo gospodarske vire in vodstvene priložnosti, vlagale v zdravje, prehrano, izobraževanje ter dobro počutje svojih otrok in družin;

| 1. | poziva Komisijo in države članice, naj ostanejo trdno zavezane in se prednostno posvečajo enakosti spolov, pravicam žensk in pravicam LGBTI+ , vključno s pravicami najbolj ranljivih manjšin; opominja vse države članice na njihove obveznosti glede zagovarjanja pravic žensk in spodbujanja enakosti spolov; poziva k vsesplošni obsodbi razprav in ukrepov, ki spodkopavajo pravice, samostojnost in emancipacijo žensk na vseh področjih; ugotavlja, da se lahko proti nazadovanju pravic borimo s proaktivnim spodbujanjem enakosti spolov na podlagi pravic in vključevanjem načela enakosti spolov v vsa področja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da se nazadovanje na področju pravic žensk med državami in regijami razlikuje po značilnostih, intenzivnosti in učinkih, saj v nekaterih primerih ostane na ravni retorike, v drugih pa se odraža v konkretnih ukrepih in pobudah; ker je nazadovanje vendarle opazno v skoraj vseh državah članicah, meni, da ga oblikujejo tudi razprave in politične možnosti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ugotavlja, da so za neodvisnost žensk z družbeno in ekonomsko emancipacijo potrebni politični ukrepi, ki bodo usmerjeni na delovno mesto, pomagali odpravljati velike razlike in diskriminacijo pri delu ter zagotoviti boljše plače in boljšo ureditev dela in delovnega časa, skupaj z ukrepi za preprečevanje in prepoved vseh oblik prekarne zaposlitve ter zaščito pravice do kolektivnih pogajanj; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ugotavlja, da nazadovanje pravic najbolj prizadene ženske v manjšinskih skupinah, med drugim glede na njihovo spolno usmerjenost in spolno identiteto ter etnično in versko pripadnost; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da enakosti spolov ni mogoče doseči, dokler vse ženske ne bodo imele enakih pravic, vključno z ženskami iz verskih in etničnih manjšin, ki se soočajo s presečnimi neenakostmi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | obsoja, da v nekaterih državah članicah prihaja do novih razlag in preusmeritve politike enakosti spolov na področju politike družine in materinstva; ugotavlja, da se te nanašajo le na nekatere skupine in ne omogočajo vključujočega pristopa; ugotavlja tudi, da cilj te politike niso trajnostne strukturne spremembe, ki bi prinesle trajne izboljšave na področju pravic žensk in enakosti spolov; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo pravice žensk in pravice LGBTI+ zaščitene in priznane kot načela enakosti v okviru demokracije in pravne države; vendar meni, da vključitev pravic žensk v pravo ni dovolj, da bi dosegli enakosti spolov; te ni mogoče doseči, če države članice ne bodo prenesle, sprejele ter na koncu izvajale in uveljavljale zadevne zakonodaje, da bi v celoti zaščitile pravice žensk; obžaluje, da se pravice žensk ne obravnavajo celostno, kot vodilno načelo vseh nacionalnih in evropskih javnih politik, pospremljeno z ustreznim proračunom; meni, da je treba vlagati v izobraževanje, ki ima odločilno vlogo pri preprečevanju nazadovanja pravic; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo ozaveščenost javnosti o pomenu in koristih varovanja pravic žensk in enakosti spolov ter odpravljanja stereotipov o spolih za družbo ter naj še naprej podpirajo razvoj in širjenje raziskav in informacij na področju pravic žensk, ki temeljijo na dokazih; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva vse države članice, naj sprejmejo in upoštevajo mednarodne sporazume in konvencije, pa tudi načela, zapisana v njihovih temeljnih zakonih, da bi zagotovile spoštovanje in krepitev pravic manjšin in žensk, vključno s pravicami na področju spolnega in reproduktivnega zdravja, ter splošno enakost spolov; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da se preprečevanje vseh oblik nasilja nad ženskami, vključno s tradicionalnimi škodljivimi praksami in nasiljem na podlagi spola, in boj proti njim še naprej soočata s številnimi izzivi; izraža zaskrbljenost, ker so se okrepile različne oblike nasilja, kot so seksistični sovražni govor, sovražni govor, usmerjen proti LGBTI, sovraštvo do žensk in spletno nasilje, vključno z nadlegovanjem in zalezovanjem, pa tudi nasilje nad ženskami na delovnem mestu ali v okviru trgovine z ljudmi in prostitucije; opozarja, da se je treba nasilju na podlagi spola zoperstaviti s preventivnimi in zaščitnimi ukrepi, namenjenimi ženskam in dekletom, da je treba storilce privesti pred sodišče in zatočiščem za ženske zagotoviti ustrezno financiranje, podporo ter dovolj osebja; opozarja na ključni pomen izvajanja direktive o pravicah žrtev, direktive o evropski odredbi o zaščiti in direktive o preprečevanju trgovine z ljudmi; poudarja, da je treba odpraviti pomanjkanje primerljivih podatkov, da bi lahko oblikovalce politik ustrezno obvestili o novem razvoju; poziva, naj bodo EU in države članice še naprej pobudnice kampanj za ozaveščanje javnosti o boju proti nasilju na podlagi spola in nasilju v družini; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva poslance, naj izkažejo ničelno strpnost do seksističnega sovražnega govora na plenarnih zasedanjih ter spremenijo Poslovnik in vanj vključijo prepoved takega sovražnega govora; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ponovno poziva, naj se v Evropskem parlamentu izvajajo najučinkovitejši ukrepi za boj proti spolnemu nadlegovanju, da bi dosegli resnično enakost spolov; poziva k zunanji reviziji, ki bi zbrala najboljša operativna pravila, na podlagi katerih bi uvedli obvezno usposabljanje za vse uslužbence Parlamenta, tudi poslance, o spoštovanju in dostojanstvu na delovnem mestu, pa tudi k preoblikovanju odborov, ki obravnavata nadlegovanje, s katerim bi vanju vključili neodvisne strokovnjake in poskrbeli za spoštovanje enakosti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | meni, da je sodelovanje z moškimi pomembno za spodbujanje enakosti med moškimi in ženskami ter odpravljanje nasilja nad ženskami; |
| --- | --- |

12.

| 13. | obsoja kampanjo proti Istanbulski konvenciji, ki se osredotoča na nasilje nad ženskami, in napačne razlage konvencije; je zaskrbljen, ker se zavrača pravilo ničelne strpnosti do nasilja nad ženskami in nasilja na podlagi spola, za katero obstaja močno mednarodno soglasje; navaja, da se postavlja pod vprašaj samo bistvo načel človekovih pravic, enakosti, samostojnosti in dostojanstva; poziva Svet, naj zaključi postopek ratifikacije Istanbulske konvencije in zagotovi njeno polno izvajanje s strani EU ter se zavzame za njeno ratifikacijo v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ugotavlja, da naj bi bilo nasilje v družini v nekaterih državah članicah najbolj razširjena oblika nasilja, in izraža zaskrbljenost, ker narašča število žensk, ki so žrtve nasilja v družini; |
| --- | --- |

14.

| 15. | izraža svojo zgroženost zaradi porasta nasilja nad ženskami, ki se brutalno odraža v zaskrbljujočem številu umorov; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ugotavlja, da imajo žrtve nasilja na podlagi spola, vključno z nasiljem v družini, kljub zakonodaji o boju proti vsem oblikam nasilja pogosto omejen dostop do pravnega varstva in ustrezne zaščite, ter da se zakoni pomanjkljivo upoštevajo in izvajajo; poziva države članice, naj vsem žrtvam nasilja na podlagi spola in nasilja v družini zagotovijo pravno pomoč, ki bo upoštevala vidik spola, da bi preprečili ponovno viktimizacijo in nekaznovanje ter izboljšali poročanje o teh kaznivih dejanjih; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opozarja, da je v svetu in tudi v Evropi opazen zaskrbljujoč trend oženja prostora za civilno družbo ter da se organizacije za temeljne pravice, pa tudi organizacije za pravice žensk in aktivisti, vse pogosteje inkriminirajo, birokratizirajo oziroma se jim omejujejo sredstva; |
| --- | --- |

17.

| 18. | odločno podpira razširjene, tudi lokalne, pobude ženskih organizacij in gibanj, ki zahtevajo enakost spolov, in izraža solidarnost z njimi; poudarja, da jim je treba zagotoviti stalno finančno podporo, da bi lahko nadaljevale svoje delo; zato poziva države članice in EU, naj povečajo sredstva za finančne instrumente, ki so jim na voljo; vztraja, da je treba zmanjšati birokracijo za dostop do teh sredstev in da organizacij pri tem ne bi smeli diskriminirati glede na cilje in dejavnosti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zato je zaskrbljen zaradi novice, da so se v številnih državah članicah skrčila sredstva, ki so na voljo organizacijam za pravice žensk in zatočiščem za ženske; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva države članice, naj zagotovijo zadostna finančna sredstva za izvajanje instrumentov za boj proti vsem oblikam nasilja, zlasti nasilja nad ženskami; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opozarja na težnjo nekaterih držav članic, da bi oblikovale vzporedni sistem nevladnih organizacij, v katerih so provladne osebe in organizacije; poudarja, da so kritične in raznolike nevladne organizacije zelo pomembne za pravice žensk in enakosti spolov ter za razvoj družbe kot celote; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisijo in države članice, naj pregledajo svoje mehanizme za razdeljevanje sredstev ter spremljanje in vrednotenje financiranja, naj zagotovijo, da se bo v njih upoštevala različnost spolov in bodo prilagojeni težavam, s katerimi se zaradi sedanjega nazadovanja na tem področju soočajo nekatere organizacije in gibanja, zlasti mala in srednja, ter naj po potrebi uporabljajo orodja, kot je ocena učinka na enakost spolov in priprava proračuna ob upoštevanju vidika spola; poziva Komisijo in države članice, naj povečajo sredstva za zaščito in spodbujanje pravic žensk in enakosti spolov, tudi za spolno in reproduktivno zdravje in pravice, v EU in po svetu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisijo, naj zagotovi neposredno in dovolj veliko finančno podporo organizacijam žensk v tistih državah, kjer se organizacije civilne družbe soočajo s sistemskim zmanjševanjem financiranja in napadi nanje, da bi zagotovila kontinuiteto za prekinjene storitve, ki ščitijo in podpirajo ženske in njihove pravice, ter naj opravi pregled financiranja, s katerim bo zagotovila, da sredstva, ki jih EU porazdeli med države članice, podpirajo organizacije, katerih dejavnosti in storitve so nediskriminatorne, vključujoče in osredotočene na preživele ter ki ne ohranjajo stereotipov o spolih, tradicionalnih vlog spolov ali nestrpnosti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | meni, da je prostitucija huda oblika nasilja in izkoriščanja; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisijo, naj spodbuja k pripravi ocene sedanjih razmer na področju prostitucije v EU, saj mreža preprodajalcev na tem področju izkorišča enotni trg, in naj dodeli finančna sredstva programom, ki bodo žrtvam trgovine z ljudmi in spolnega izkoriščanja zagotovili finančno pomoč za izhod iz prostitucije; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisijo, naj v naslednjo strategijo za javno zdravje vključi spodbujanje in izboljšanje spolnega in reproduktivnega zdravja ter pravic; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva države članice, naj odpravijo krčenja pri oblikovanju programov za enakost spolov, javnih storitvah, zlasti pa pri zagotavljanju spolnega in reproduktivnega zdravstvenega varstva, ter preobrnejo politiko na tem področju; |
| --- | --- |

27.

| 28. | obžaluje, da v nekaterih državah članicah dolžino porodniškega dopusta določa gospodarstvo, ne da bi se upoštevali socialni in zdravstveni dejavniki, ki vplivajo na ženske in otroke; opozarja, da je ohranjanje materinskih, očetovskih in starševskih pravic tesno povezano z zaščito pravic delavcev in varnostjo zaposlitve; |
| --- | --- |

28.

| 29. | opozarja, da imata zagotavljanje enakosti spolov in obravnavanje razlik v plačah in pokojninah med spoloma velike socialne in gospodarske koristi za družine in družbe; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva k pobudam, usmerjenim v krepitev ekonomskega položaja žensk ter obravnavo spolne segregacije in dostopa žensk do trga dela, zlasti na področju podjetništva, digitalizacije ter naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, da bi preprečili digitalno ločnico med spoloma; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poudarja, da je treba okrepiti vlogo žensk in jim omogočiti sodelovanje pri odločanju in vodenju, da bi ovrgli negativne stereotipe; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva h konkretnim ukrepom za odpravo razlike v plačah med spoloma, ki negativno vpliva na družbeni in ekonomski položaj žensk; poudarja, da so ohranjanje in dejavno izvajanje kolektivnih pogajanj, spodbujanje plač, prepoved vseh oblik prekarnega dela in ureditev pravic delavcev bistveni koraki za odpravo razlik v plačah med spoloma; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja, da je treba dodatno izboljšati zbiranje po spolu ločenih podatkov na področjih, kot so neformalno zaposlovanje, podjetništvo, dostop do financiranja in zdravstvenih storitev, nasilje nad ženskami in neplačano delo; poudarja, da je za oblikovanje politike, podprte z informacijami in dokazi, treba zbrati in uporabiti kakovostne podatke in dokaze; |
| --- | --- |

33.

| 34. | obžaluje, da priprava proračuna ob upoštevanju vidika spola ni bila priznana kot horizontalno načelo v uredbi o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027, in poziva Svet, naj to uredbo nujno spremeni in ponovno potrdi svojo zavezanost enakosti spolov; poziva Komisijo in države članice, naj pri pripravi proračuna uporabijo pristope, pri katerih se upošteva vidik spola, in sicer tako, da bo jasno razvidno, kolikšen delež javnih sredstev se namenja ženskam, ter naj se borijo proti nazadovanju na področju spolov in zagotovijo, da bodo vse politike za mobilizacijo sredstev in dodeljevanje odhodkov spodbujale enakost spolov; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ugotavlja, da je vključevanje načela enakosti spolov del celovite strategije o enakosti spolov, in zato poudarja, da je zavezanost institucij EU na tem področju bistvenega pomena; v zvezi s tem obžaluje, da ni bila sprejeta strategija EU za enakost spolov za obdobje 2016–2020 in da so bila strateška prizadevanja za enakost spolov razvrednotena v delovni dokument služb Komisije; ponovno poziva Komisijo, naj sprejme strategijo EU za pravice žensk in enakost spolov; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva Svet, naj odpravi blokado direktive o zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov med neizvršnimi direktorji družb, ki kotirajo na borzi (t. i. direktiva o zastopanosti žensk v upravnih odborih), da bi odpravili precejšnje neravnovesje med ženskami in moškimi pri gospodarskem odločanju na najvišji ravni; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Svet, naj odpravi blokado direktive o izvajanju načela enake obravnave na področjih, ki niso del trga dela, ne glede na starost, invalidnost, spolno usmerjenost ali veroizpoved, katere cilj je razširitev zaščite pred diskriminacijo s pomočjo horizontalnega pristopa; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ponovno poziva Komisijo, naj pregleda Direktivo 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (1), in jo spodbuja, naj predvidi ustrezne zakonodajne ukrepe na osnovi lastnih priporočil o preglednosti plač iz leta 2014, da bi odpravili vztrajne razlike v plačilu med spoloma; |
| --- | --- |

38.

| 39. | obžaluje, da je delo v zvezi z direktivo o porodniškem dopustu prekinjeno; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva Komisijo, naj oblikuje jasen in celovit načrt za doseganje enakosti spolov in varstva enakih pravic žensk, vključno z odpravo vseh oblik nasilja nad ženskami; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Komisijo, naj pozorno spremlja spodbujanje in status enakosti spolov v najbolj prizadetih državah članicah, s posebnim poudarkom na institucionalnem, političnem in zakonodajnem okviru; |
| --- | --- |

41.

| 42. | je zaskrbljen, ker so nasprotniki reproduktivnih pravic in avtonomije žensk pomembno vplivali na nacionalno zakonodajo in politiko, zlasti v nekaterih državah članicah, in so skušali omajati zdravstvene in reproduktivne pravice žensk, zlasti kar zadeva dostop do načrtovanja družine in kontracepcijo, pa tudi omejiti ali odpraviti pravico do prostovoljne prekinitve nosečnosti; ponovno poudarja, da je treba sprejeti politike za zaščito materinstva in starševstva, ki bodo zagotovile trdno podporo na delovnem mestu in socialno varstvo, skupaj s politikami, ki bodo zagotavljale infrastrukturo za podporo družinam, predšolsko varstvo in nego na domu za bolne ali starejše; |
| --- | --- |

42.

| 43. | je kritičen do zlorabe feminizma in boja za pravice žensk za spodbujanje k rasizmu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | priporoča državam članicam, naj vsem mladim zagotovijo spolno vzgojo in vzgojo o odnosih; meni, da so širše izobraževalne strategije ključno orodje za preprečevanje vseh oblik nasilja, posebej nasilja na podlagi spola, zlasti v adolescenci; |
| --- | --- |

44.

| 45. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji in Svetu. |
| --- | --- |

45.

---

(1)  UL L 204, 26.7.2006, str. 23.

---

| 23.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/109 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/109

---

P8_TA(2019)0112

Politični izzivi in strategije proti raku in spremljajočim boleznim pri ženskah

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. februarja 2019 o političnih izzivih in strategijah proti raku in spremljajočim boleznim pri ženskah (2018/2782(RSP))

(2020/C 449/12)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 2 Pogodbe o Evropski uniji ter členov 8, 9, 10 in 19 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 2 Pogodbe o Evropski uniji ter členov 8, 9, 10 in 19 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 35 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 35 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju listine proti raku, sprejete 4. februarja 2000 v Parizu na prvem svetovnem vrhu proti raku (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju listine proti raku, sprejete 4. februarja 2000 v Parizu na prvem svetovnem vrhu proti raku (1),

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 2. decembra 2003 o presejalnih pregledih za odkrivanje raka (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 2. decembra 2003 o presejalnih pregledih za odkrivanje raka (2),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. junija 2009 o boju proti raku: evropsko partnerstvo (COM(2009)0291), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. junija 2009 o boju proti raku: evropsko partnerstvo (COM(2009)0291),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 23. septembra 2014 o izvajanju sporočila z dne 24. junija 2009 o boju proti raku: evropsko partnerstvo in drugega poročila o izvajanju Priporočila Sveta z dne 2. decembra 2003 o presejalnih pregledih za odkrivanje raka (2003/878/ES) (COM(2014)0584), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 23. septembra 2014 o izvajanju sporočila z dne 24. junija 2009 o boju proti raku: evropsko partnerstvo in drugega poročila o izvajanju Priporočila Sveta z dne 2. decembra 2003 o presejalnih pregledih za odkrivanje raka (2003/878/ES) (COM(2014)0584),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. junija 2003 o raku dojk v Evropski uniji (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. junija 2003 o raku dojk v Evropski uniji (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2006 o raku dojk v razširjeni Evropski uniji (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2006 o raku dojk v razširjeni Evropski uniji (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. aprila 2008 o boju proti raku v razširjeni Evropski uniji (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. aprila 2008 o boju proti raku v razširjeni Evropski uniji (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. maja 2010 o sporočilu Komisije o boju proti raku: evropsko partnerstvo (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. maja 2010 o sporočilu Komisije o boju proti raku: evropsko partnerstvo (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. decembra 2012 o preprečevanju starostnih bolezni žensk (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. decembra 2012 o preprečevanju starostnih bolezni žensk (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. februarja 2017 o spodbujanju enakosti spolov pri raziskavah o duševnem zdravju in kliničnih raziskavah (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. februarja 2017 o spodbujanju enakosti spolov pri raziskavah o duševnem zdravju in kliničnih raziskavah (8),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2017/745 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2017 o medicinskih pripomočkih, spremembi Direktive 2001/83/ES, Uredbe (ES) št. 178/2002 in Uredbe (ES) št. 1223/2009 ter razveljavitvi direktiv Sveta 90/385/EGS in 93/42/EGS (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2017/745 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2017 o medicinskih pripomočkih, spremembi Direktive 2001/83/ES, Uredbe (ES) št. 178/2002 in Uredbe (ES) št. 1223/2009 ter razveljavitvi direktiv Sveta 90/385/EGS in 93/42/EGS (9),

| — | ob upoštevanju objave Skupnega ukrepa za nadzor raka CanCon iz leta 2017 o evropskem vodniku o izboljšanju kakovosti pri celovitem nadzoru raka, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju objave Skupnega ukrepa za nadzor raka CanCon iz leta 2017 o evropskem vodniku o izboljšanju kakovosti pri celovitem nadzoru raka,

| — | ob upoštevanju publikacije Skupnega raziskovalnega središča Evropske komisije iz leta 2017 o poročilu o evropski raziskavi v zvezi z izvajanjem oddelkov za bolezni dojk: pobuda Evropske komisije na področju raka dojke – podporne informacije za politike in pobude v zvezi z zdravljenjem raka dojke, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju publikacije Skupnega raziskovalnega središča Evropske komisije iz leta 2017 o poročilu o evropski raziskavi v zvezi z izvajanjem oddelkov za bolezni dojk: pobuda Evropske komisije na področju raka dojke – podporne informacije za politike in pobude v zvezi z zdravljenjem raka dojke,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. junija 2012 o silikonskih prsnih vsadkih neustrezne kakovosti francoskega podjetja PIP (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. junija 2012 o silikonskih prsnih vsadkih neustrezne kakovosti francoskega podjetja PIP (10),

| — | ob upoštevanju mnenja znanstvenega odbora za nastajajoča in na novo ugotovljena zdravstvena tveganja (SCENIHR) o varnosti silikonskih prsnih vsadkov, ki jih je proizvedlo podjetje Poly Implant Prothèse (PIP), objavljenega 1. februarja 2012 (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja znanstvenega odbora za nastajajoča in na novo ugotovljena zdravstvena tveganja (SCENIHR) o varnosti silikonskih prsnih vsadkov, ki jih je proizvedlo podjetje Poly Implant Prothèse (PIP), objavljenega 1. februarja 2012 (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. junija 2001 o peticijah, ki so bile označene za dopustne v zvezi s silikonskimi vsadki (peticiji št. 0470/1998 in 0771/1998) (12), in zlasti pred kratkim prejete peticije št. 0663/2018 o prsni protetiki in učinku na zdravje žensk, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. junija 2001 o peticijah, ki so bile označene za dopustne v zvezi s silikonskimi vsadki (peticiji št. 0470/1998 in 0771/1998) (12), in zlasti pred kratkim prejete peticije št. 0663/2018 o prsni protetiki in učinku na zdravje žensk,

| — | ob upoštevanju vprašanja Komisiji o političnih izzivih in strategijah proti raku in spremljajočim boleznim pri ženskah (O-000134/2018 – B8-0006/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja Komisiji o političnih izzivih in strategijah proti raku in spremljajočim boleznim pri ženskah (O-000134/2018 – B8-0006/2019),

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za pravice žensk in enakost spolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za pravice žensk in enakost spolov,

| — | ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika,

| A. | ker Listina Evropske unije o temeljnih pravicah priznava pravico do preventivnega zdravstvenega varstva in do zdravljenja; |
| --- | --- |

A.

ker Listina Evropske unije o temeljnih pravicah priznava pravico do preventivnega zdravstvenega varstva in do zdravljenja;

| B. | ker eden od treh Evropejcev zboli za rakom in zaradi njega vsako leto v EU umre približno 1,3 milijona ljudi, kar je približno 26 % vseh smrti (13); |
| --- | --- |

B.

ker eden od treh Evropejcev zboli za rakom in zaradi njega vsako leto v EU umre približno 1,3 milijona ljudi, kar je približno 26 % vseh smrti (13);

| C. | ker je pljučni rak glavni vzrok smrti zaradi raka v EU, temu pa sledita rak debelega črevesa in danke ter rak dojke; |
| --- | --- |

C.

ker je pljučni rak glavni vzrok smrti zaradi raka v EU, temu pa sledita rak debelega črevesa in danke ter rak dojke;

| D. | ker rak in druge in spremljajoče bolezni prizadenejo tako ženske kot moške, glede na to, da so vrste raka značilne za posamezni spol in se pristopi k diagnosticiranju ter preprečevanju razlikujejo za ženske in moške, pa je potrebna ciljno usmerjena politika; |
| --- | --- |

D.

ker rak in druge in spremljajoče bolezni prizadenejo tako ženske kot moške, glede na to, da so vrste raka značilne za posamezni spol in se pristopi k diagnosticiranju ter preprečevanju razlikujejo za ženske in moške, pa je potrebna ciljno usmerjena politika;

| E. | ker so glavne oblike raka, za katerimi zbolijo ženske, rak dojke, rak maternice in rak materničnega vratu; ker je rak dojke najpogostejši rak, ki ima smrtne posledice med ženskami, in sicer ne le v EU (16 %), ampak tudi na svetovni ravni; |
| --- | --- |

E.

ker so glavne oblike raka, za katerimi zbolijo ženske, rak dojke, rak maternice in rak materničnega vratu; ker je rak dojke najpogostejši rak, ki ima smrtne posledice med ženskami, in sicer ne le v EU (16 %), ampak tudi na svetovni ravni;

| F. | ker podatki kažejo, da je tveganje obolenja za rakom dojk za 30 % večje pri ženskah, ki delajo v nočnih izmenah; |
| --- | --- |

F.

ker podatki kažejo, da je tveganje obolenja za rakom dojk za 30 % večje pri ženskah, ki delajo v nočnih izmenah;

| G. | ker podatki kažejo, da bi bilo mogoče preprečiti polovico vseh smrti zaradi raka (14), če bi se tega odkrilo pravočasno in se ga ustrezno zdravilo; |
| --- | --- |

G.

ker podatki kažejo, da bi bilo mogoče preprečiti polovico vseh smrti zaradi raka (14), če bi se tega odkrilo pravočasno in se ga ustrezno zdravilo;

| H. | ker je lahko stopnja preživetja bolnikov, ki jih prizadene rak dojke, v primerih zgodnjega odkritja in pravočasnega zdravljenja 80-odstotna; |
| --- | --- |

H.

ker je lahko stopnja preživetja bolnikov, ki jih prizadene rak dojke, v primerih zgodnjega odkritja in pravočasnega zdravljenja 80-odstotna;

| I. | ker se morajo ženske, ki zbolijo za rakom, tudi večkrat soočati z resnimi in pogosto podcenjenimi psihološkimi težavami, zlasti v primerih, ko se opravi mastektomija ali histerektomija; |
| --- | --- |

I.

ker se morajo ženske, ki zbolijo za rakom, tudi večkrat soočati z resnimi in pogosto podcenjenimi psihološkimi težavami, zlasti v primerih, ko se opravi mastektomija ali histerektomija;

| J. | ker lahko ima rak negativne posledice na plodnost in telesne posledice za ženske, kot so bolečina, limfedem itd.; |
| --- | --- |

J.

ker lahko ima rak negativne posledice na plodnost in telesne posledice za ženske, kot so bolečina, limfedem itd.;

| K. | ker rak negativno vpliva na osebno, družbeno in poklicno življenje žensk ter pomeni hud udarec za njihovo samozavest in samospoštovanje; |
| --- | --- |

K.

ker rak negativno vpliva na osebno, družbeno in poklicno življenje žensk ter pomeni hud udarec za njihovo samozavest in samospoštovanje;

| L. | ker je treba posebno pozornost nameniti ženskam in moškim, obolelim za rakom in spremljajočimi boleznimi, ki se soočajo s posebnimi izzivi glede bolezni in družinskih obveznosti, kadar morajo skrbeti za otroka, starejšo osebo ali invalidno osebo; |
| --- | --- |

L.

ker je treba posebno pozornost nameniti ženskam in moškim, obolelim za rakom in spremljajočimi boleznimi, ki se soočajo s posebnimi izzivi glede bolezni in družinskih obveznosti, kadar morajo skrbeti za otroka, starejšo osebo ali invalidno osebo;

| M. | ker mora imeti vsaka ženska moški z rakom ali spremljajočo boleznijo enak dostop do presejalnih pregledov, zdravljenja ter cenovno dostopne in visokokakovostne pomoči po zdravljenju; |
| --- | --- |

M.

ker mora imeti vsaka ženska moški z rakom ali spremljajočo boleznijo enak dostop do presejalnih pregledov, zdravljenja ter cenovno dostopne in visokokakovostne pomoči po zdravljenju;

| N. | ker lahko zgodnje odkrivanje raka z zdravniškimi pregledi reši življenja obolelih; ker je zato izjemno pomembno izboljšati dostop do preventivnih ukrepov, ki so na voljo v okviru zdravniških pregledov; |
| --- | --- |

N.

ker lahko zgodnje odkrivanje raka z zdravniškimi pregledi reši življenja obolelih; ker je zato izjemno pomembno izboljšati dostop do preventivnih ukrepov, ki so na voljo v okviru zdravniških pregledov;

| O. | ker so za EU pri kakovosti zagotovljenega zdravljenja še vedno značilne številne znatne razlike tako znotraj držav članic kot med njimi: med zasebnimi in javnimi ustanovami, med podeželskimi in mestnimi območji, v regijah in mestih ter celo v bolnišnicah v istem mestu; ker se zdravstveni sistemi in standardi v državah članicah zelo razlikujejo; ker je med pojavnostjo in umrljivostjo med srednjo in vzhodno Evropo ter evropskim povprečjem znatna vrzel; ker so za organiziranje sistemov zdravstvenega varstva ter za diagnosticiranje in zdravljenje raka odgovorne posamezne države članice; ker imata sodelovanje in izmenjava najboljših praks na ravni EU veliko dodano vrednost; |
| --- | --- |

O.

ker so za EU pri kakovosti zagotovljenega zdravljenja še vedno značilne številne znatne razlike tako znotraj držav članic kot med njimi: med zasebnimi in javnimi ustanovami, med podeželskimi in mestnimi območji, v regijah in mestih ter celo v bolnišnicah v istem mestu; ker se zdravstveni sistemi in standardi v državah članicah zelo razlikujejo; ker je med pojavnostjo in umrljivostjo med srednjo in vzhodno Evropo ter evropskim povprečjem znatna vrzel; ker so za organiziranje sistemov zdravstvenega varstva ter za diagnosticiranje in zdravljenje raka odgovorne posamezne države članice; ker imata sodelovanje in izmenjava najboljših praks na ravni EU veliko dodano vrednost;

| P. | ker bi bilo treba za vsako uspešno zdravljenje raka in spremljajočih bolezni upoštevati posebne potrebe žensk in moških ter razlike med njimi v smislu preventive in zdravljenja rakavih bolnikov ter vključujoče komunikacije med pacienti, tistimi, ki so preživeli raka, družinskimi člani in oskrbovalci, zdravstvenim osebjem in znanstveniki; |
| --- | --- |

P.

ker bi bilo treba za vsako uspešno zdravljenje raka in spremljajočih bolezni upoštevati posebne potrebe žensk in moških ter razlike med njimi v smislu preventive in zdravljenja rakavih bolnikov ter vključujoče komunikacije med pacienti, tistimi, ki so preživeli raka, družinskimi člani in oskrbovalci, zdravstvenim osebjem in znanstveniki;

| Q. | ker bolniki z rakom še vedno niso obravnavani celovito, struktura zdravljenja pa je pogosto toga in ne odraža potreb žensk, še zlasti mladih žensk in žensk skupnosti LGBTIQ+; |
| --- | --- |

Q.

ker bolniki z rakom še vedno niso obravnavani celovito, struktura zdravljenja pa je pogosto toga in ne odraža potreb žensk, še zlasti mladih žensk in žensk skupnosti LGBTIQ+;

| R. | ker bi morali imeti prizadeti ženske in moški dostop do točnih informacij na vsaki stopnji bolezni, pa tudi do preventive, kakovostnih presejalnih pregledov, diagnosticiranja, spremljanja in zdravljenja ter podpore po okrevanju; |
| --- | --- |

R.

ker bi morali imeti prizadeti ženske in moški dostop do točnih informacij na vsaki stopnji bolezni, pa tudi do preventive, kakovostnih presejalnih pregledov, diagnosticiranja, spremljanja in zdravljenja ter podpore po okrevanju;

| S. | ker ima zdravljenje raka hude posledice, tako fizične kot psihološke, in ker je pacientom in njihovim družinam bistveno zagotoviti kakovostno življenje, tako da se jim ponudita ustrezna podpora in pomoč, prilagojeni njihovim posebnim razmeram in potrebam; |
| --- | --- |

S.

ker ima zdravljenje raka hude posledice, tako fizične kot psihološke, in ker je pacientom in njihovim družinam bistveno zagotoviti kakovostno življenje, tako da se jim ponudita ustrezna podpora in pomoč, prilagojeni njihovim posebnim razmeram in potrebam;

| T. | ker rak močno negativno vpliva na človeška življenja in trpljenje in je mogoče za reševanje življenj storiti veliko več z združevanjem virov, znanja in obstoječih tehnologij; |
| --- | --- |

T.

ker rak močno negativno vpliva na človeška življenja in trpljenje in je mogoče za reševanje življenj storiti veliko več z združevanjem virov, znanja in obstoječih tehnologij;

| U. | ker rak ženske in moške prizadene na različne načine, ženske, ki ga preživijo, pa se lahko soočajo s posebnimi težavami pri vrnitvi na delo, izobraževanju in družinskem življenju; ker dokazi kažejo, da ima zgodnje psihosocialno posredovanje pozitiven vpliv pri podpori preživelim žrtvam raka v zvezi z zaposlovanjem; ker bi morali psihosocialna in poklicna rehabilitacija temeljiti na pristopu, ki se osredotoča na posameznika in upošteva razlike med spoloma; |
| --- | --- |

U.

ker rak ženske in moške prizadene na različne načine, ženske, ki ga preživijo, pa se lahko soočajo s posebnimi težavami pri vrnitvi na delo, izobraževanju in družinskem življenju; ker dokazi kažejo, da ima zgodnje psihosocialno posredovanje pozitiven vpliv pri podpori preživelim žrtvam raka v zvezi z zaposlovanjem; ker bi morali psihosocialna in poklicna rehabilitacija temeljiti na pristopu, ki se osredotoča na posameznika in upošteva razlike med spoloma;

| V. | ker vsako leto na tisoče žensk dobi prsne vsadke iz zdravstvenih ali estetskih razlogov ali včasih obojih, pri tem pa se tveganja, preden se ti vsadki priporočijo, ne upoštevajo dobro; ker so se pri primeru podjetja PIP osredotočili na enega proizvajalca, drugih akterjev pa se ni bolj obsežno in podrobno preiskalo; ker proizvajalci prsnih vsadkov (razen podjetja PIP) ne zagotavljajo nobenih informacij o sestavi in manjših ali večjih škodljivih učinkih silikonskega gela, ki ga za te namene uporablja farmacevtska industrija; ker proizvajalci ne morejo zagotoviti popolnoma kohezivne proteze in ker vprašanje puščanja protez še vedno ni odpravljeno; ker je stopnja nastanka razpoke in tveganje za vdor silikona v telo resnična težava; ker naj bi kirurgi ponudili alternative za prsne vsadke, saj je to skoraj nepovratna oblika kirurškega posega, ki lahko ženske pohabi in povzroči hude zdravstvene težave, vključno z rakom in povezanimi boleznimi; ker je v skladu z več poročili uporaba silikonskih vsadkov neposredno povezana z anaplastičnim velikoceličnim limfomom (ALCL), redko vrsto ne-Hodgkinovega limfoma, zaradi česar je bilo med več kot 409 zabeleženimi primeri vsaj 14 smrti; |
| --- | --- |

V.

ker vsako leto na tisoče žensk dobi prsne vsadke iz zdravstvenih ali estetskih razlogov ali včasih obojih, pri tem pa se tveganja, preden se ti vsadki priporočijo, ne upoštevajo dobro; ker so se pri primeru podjetja PIP osredotočili na enega proizvajalca, drugih akterjev pa se ni bolj obsežno in podrobno preiskalo; ker proizvajalci prsnih vsadkov (razen podjetja PIP) ne zagotavljajo nobenih informacij o sestavi in manjših ali večjih škodljivih učinkih silikonskega gela, ki ga za te namene uporablja farmacevtska industrija; ker proizvajalci ne morejo zagotoviti popolnoma kohezivne proteze in ker vprašanje puščanja protez še vedno ni odpravljeno; ker je stopnja nastanka razpoke in tveganje za vdor silikona v telo resnična težava; ker naj bi kirurgi ponudili alternative za prsne vsadke, saj je to skoraj nepovratna oblika kirurškega posega, ki lahko ženske pohabi in povzroči hude zdravstvene težave, vključno z rakom in povezanimi boleznimi; ker je v skladu z več poročili uporaba silikonskih vsadkov neposredno povezana z anaplastičnim velikoceličnim limfomom (ALCL), redko vrsto ne-Hodgkinovega limfoma, zaradi česar je bilo med več kot 409 zabeleženimi primeri vsaj 14 smrti;

| W. | ker okoljski dejavniki vplivajo na zdravje, nekatere znane rakotvorne snovi pa povečujejo tveganje za nastanek raka pri ženskah in moških; |
| --- | --- |

W.

ker okoljski dejavniki vplivajo na zdravje, nekatere znane rakotvorne snovi pa povečujejo tveganje za nastanek raka pri ženskah in moških;

| X. | ker bo vse daljša pričakovana življenjska doba prinesla prihodnje znanstvene, demografske in zdravstvene izzive, ženske pa na splošno živijo dlje kot moški; |
| --- | --- |

X.

ker bo vse daljša pričakovana življenjska doba prinesla prihodnje znanstvene, demografske in zdravstvene izzive, ženske pa na splošno živijo dlje kot moški;

| Y. | ker je visokokakovostno raziskovanje o vzrokih in zdravljenju raka ključno za izboljšanje preventive, diagnosticiranja, uspešnega zdravljenja in upravljanja sedanje patologije; |
| --- | --- |

Y.

ker je visokokakovostno raziskovanje o vzrokih in zdravljenju raka ključno za izboljšanje preventive, diagnosticiranja, uspešnega zdravljenja in upravljanja sedanje patologije;

| Z. | ker se lahko zgodi, da morajo zaradi najboljših razpoložljivih zdravljenj za nekatere vrste raka pacienti potovati izven domačih regij ali držav članic, da imajo dostop do postopkov, ki jim lahko rešijo življenje; ker lahko pacienti, ki potrebujejo zdravljenje v državah zunaj EU, naletijo na velike ovire pri dostopu do pravočasnih postopkov; |
| --- | --- |

Z.

ker se lahko zgodi, da morajo zaradi najboljših razpoložljivih zdravljenj za nekatere vrste raka pacienti potovati izven domačih regij ali držav članic, da imajo dostop do postopkov, ki jim lahko rešijo življenje; ker lahko pacienti, ki potrebujejo zdravljenje v državah zunaj EU, naletijo na velike ovire pri dostopu do pravočasnih postopkov;

| AA. | ker ženske predstavljajo večino delovne sile v določenih sektorjih in za njih pogosto velja večje tveganje za nastanek raka, povezanega z delom, zaradi izpostavljenosti rakotvornim snovem; |
| --- | --- |

AA.

ker ženske predstavljajo večino delovne sile v določenih sektorjih in za njih pogosto velja večje tveganje za nastanek raka, povezanega z delom, zaradi izpostavljenosti rakotvornim snovem;

| 1. | pozdravlja napredek pri stopnji zgodnjega odkrivanja, zaradi česar so se povečale stopnje preživetja pri bolnicah z rakom dojk, in poudarja, da bi si morale vse države članice prizadevati za izboljšanje zdravljenja drugih vrst raka, kot sta rak jajčnikov ali rak materničnega vratu, in spremljajočih bolezni; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da je rak dojk najpogostejši rak s smrtnim izidom pri ženskah v EU, ki mu sledijo pljučni rak, kolorektalni rak in rak trebušne slinavke, pri moških pa ostajata najpogostejša rak prostate in pljučni rak; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo in države članice, naj boju proti raku še naprej namenjajo prednostno vlogo v svoji zdravstveni politiki, in sicer naj razvijejo in vzpostavijo celovito strategijo EU ter uvedejo stroškovno učinkovite in na dejstvih temelječe politike za boj proti raku in spremljajočim boleznim; poudarja, da bi se pri tem upoštevale posebne potrebe žensk in moških, in sicer z zbiranjem točnih in celovitih podatkov o pojavnosti raka in stopnjah preživetja, razčlenjenih po spolu, s čimer bi se zagotovilo, da so specifični ukrepi prilagojeni bolnikom z rakom, hkrati pa bi se izvajale raziskave, uvajali preventivni ukrepi proti določenim vrstam raka ter zagotavljal dostop do natančnih informacij, preverjanja, diagnosticiranja, spremljanja, zdravljenja in podpore po zdravljenju, da bi se zagotovilo zdravstveno varstvo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | priznava, da so za organizacijo zdravstvenega sistema in zagotavljanje dolgoročnega zdravstvenega varstva odgovorne posamezne države članice, hkrati pa poudarja, da lahko sodelovanje na evropski ravni skupaj z učinkovito uporabo sredstev EU prispeva k razvoju učinkovite strategije EU proti raku in spremljajočim boleznim, in sicer s podpiranjem in dopolnjevanjem ukrepov na regionalni in nacionalni ravni ter s pomočjo državam članicam pri soočanju s skupnimi izzivi; zato poziva Komisijo, naj deluje kot platforma za izmenjavo primerov dobre prakse med državami članicami v zvezi z modeli in standardi za zdravljenje raka, prilagojenimi posameznim okoliščinam in finančnim zmogljivostim, da bi ustvarili sinergije pri reševanju skupnih izzivov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisijo, naj okrepi svoja prizadevanja za izboljšanje usklajevanja na ravni EU na področju raziskav raka pri ženskah, ki so zelo razdrobljene in raznolike po EU; poziva Komisijo, naj bolje izkoristi inovativno partnerstvo za boj proti raku (iPAAC), da bi dosegli večjo usklajenost, zlasti v zvezi z rakom jajčnikov; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisijo in države članice, naj pripravijo kampanje za ozaveščanje o vrstah raka, povezanih s spolom, ki nesorazmerno prizadenejo ženske, in o tem, kako preprečiti raka, ter naj zagotovijo informacije o dejavnikih preprečevanja, povezanih z življenjskim slogom, kot so spremembe v prehrani, uživanju alkohola in gibanju; poudarja, da bi morali tudi ženske spodbujati k sodelovanju v programih presejalnih pregledov za odkrivanje raka dojk ali raka materničnega vratu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | spodbuja države članice, naj poleg javnih, celovitih in brezplačnih zdravstvenih storitev zagotovijo tudi programe in kampanje o zdravstvenem izobraževanju in pismenosti, katerih cilj je okrepiti položaj žensk in deklet ter jim dati na voljo orodja za samopomoč v celotnem zdravstvenem spektru; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva države članice k sodelovanju pri preprečevanju raka z doslednim izvajanjem Evropskega kodeksa proti raku (15); |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisijo in države članice, naj odločno ukrepajo, da bi zmanjšale izpostavljenosti žensk in moških rakotvornim snovem, snovem, ki so strupene za razmnoževanje, in endokrinim motilcem do najmanjše mogoče mere; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja poseben položaj moških, zlasti transseksualcev, ki zbolijo za rakom dojk ali rakom maternice; spodbuja države članice, naj zagotovijo, da bodo storitve na področju duševnega zdravja prilagojene za reševanje stiske, ki jo te osebe lahko doživljajo; poudarja, kako pomembno je z ustreznim usposabljanjem obveščati zdravstveno in reševalno osebje o tovrstnih okoliščinah; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ponovno poudarja, da je treba razširjati gradivo s specifičnimi in točnimi informacijami, ter poziva Komisijo in države članice, naj izvajajo informacijske kampanje, prilagojene različnim vrstam raka in skupinam bolnikov, najsibodo ženske ali moški, pri tem pa upoštevajo vse bistvene dejavnike, kot so družinska zgodovina, starost, socialno-ekonomski položaj ali kraj bivanja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ugotavlja, da tretjina prebivalstva še vedno nima dostopa do visokokakovostne registracije raka, večinoma v regijah z najrevnejšimi viri in najslabšimi zdravstvenimi razmerami; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo prizadevanja za razvoj registrov rakavih obolenj; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ponovno poudarja, da bi bilo treba zbiranje podatkov o presejalnih dejavnostih za odkrivanje raka povezati z evropsko anketo Eurostata o zdravju in zdravstvenem varstvu (EHIS) in nacionalnimi anketami o zdravju in zdravstvenem varstvu, da bi pridobili natančnejše informacije o udeležbi in intervalih v spontanih in organiziranih presejalnih pregledih; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisijo in države članice, naj začnejo izvajati kampanje obveščanja in ozaveščanja v srednjih šolah o humanem papiloma virusu (HPV), da bi dekleta in mlade ženske ozavestili o tej okužbi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | spodbuja države članice, naj spodbujajo vzpostavitev najsodobnejših centrov, kjer kvalificirano osebje za oskrbo v vmesnem času in drugo ustrezno medicinsko osebje onkološkim bolnikom zagotavlja specializirano psihološko pomoč, da bi obravnavali posebne potrebe bolnikov z rakom med zdravljenjem z zagotavljanjem različnih oblik psihološke podpore; ugotavlja, da mora zdravstveno osebje zaradi stalnega tehnološkega razvoja na področju medicine nenehno pridobivati novo znanje, ki je nujno za zgodnje odkrivanje in kakovost zdravljenja; |
| --- | --- |

15.

| 16. | spodbuja države članice, naj okrepijo razvoj skupnostne oskrbe in vanjo vključijo širšo paleto storitev, ki jih potrebujejo bolniki, ki so preboleli raka, in osebe s kroničnimi obolenji; poudarja, da je treba razviti oskrbo na ravni skupnosti na način, ki bo upošteval različnost spolov, da se zadosti posebnim potrebam žensk, ki so prebolele raka, ko se vrnejo v izobraževanje in usposabljanje, na delovno mesto in v družinsko življenje, ob upoštevanju njihovih psihosocialnih potreb; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pozdravlja podporo Komisije razvoju evropske sheme zagotavljanja kakovosti za storitve na področju raka dojk; trdi, da bi ta shema morala zagotoviti smernice o rehabilitaciji, preživetju in paliativni oskrbi, s posebnim poudarkom na potrebah bolnic z rakom in žensk, ki so prebolele raka, iz ranljivih skupin; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva države članice, naj izboljšajo dostop do pravočasnih presejalnih pregledov z učinkovitejšim financiranjem in povečanjem sredstev ter naj začnejo izvajati kampanje za ozaveščanje vseh ogroženih skupin, da bodo lahko izkoristile zgodnje zdravniške preglede; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva države članice, naj uporabijo sredstva EU, kot so evropski strukturni in kohezijski skladi ter instrumenti Evropske investicijske banke, da bi vzpostavile centre za presejalne preglede, preprečevanje in zdravljenje z zagotovljeno kakovostjo, ki bi bili lahko dostopni za vse bolnike; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva države članice, naj s podporo Komisije in ob upoštevanju različnih možnosti financiranja EU financirajo storitve za podporo družinam, v katerih je eden od članov oboleli za rakom, vključno z družinskim svetovanjem in svetovanjem glede načrtovanja družine bolnikom z rakom in njihovim družinam; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe, s katerimi bo v celoti podprla strategijo Svetovne zdravstvene organizacije za odpravo raka materničnega vratu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisijo in države članice, naj v celoti izvajajo obstoječi pravni okvir, zlasti na področju nadzora, previdnosti in pregledovanja, kar zadeva uporabo medicinskih pripomočkov z visokim tveganjem in njihov vpliv na zdravje žensk; poziva jih tudi, naj še naprej razvijajo ukrepe za zagotavljanje varnosti prsnih vsadkov; meni, da je nujno potrebna poglobljena ocena tveganj, povezanih s takšnimi vsadki, zlasti ob upoštevanju primerov raka in predvsem anaplastičnega velikoceličnega limfoma (ALCL) pri ženskah; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva k ustanovitvi preiskovalnega odbora, ki bi preučil vpliv silikonskih vsadkov na zdravje žensk in zlasti morebitno povezavo z oblikami raka in spremljajočimi boleznimi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | zahteva, naj se več pozornosti in sredstev nameni zgodnjemu odkrivanju in temeljnim raziskavam na področju raka jajčnikov; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisijo, naj da prednost ukrepom za odpravo vrzeli med srednjo in vzhodno Evropo ter evropskim povprečjem, kar zadeva pojavnost in smrtnost rakavih obolenj jajčnikov in materničnega vratu, tako da se odpravijo strukturne neenakosti med državami z organizacijo učinkovitih in stroškovno učinkovitih presejalnih pregledov za odkrivanje raka; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva države članice, naj se osredotočijo tudi na izboljšanje kakovosti življenja neozdravljivo bolnih žensk in moških z rakom in bolnikov z drugimi spremljajočimi boleznimi, na primer s podpiranjem dejavnosti hospica; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pozdravlja predlog Komisije za direktivo o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja delavcev in negovalcev; poudarja, da bi bilo treba vanj vključiti posebne ukrepe za zmanjšanje tveganja za nastanek raka pri ženskah, ki delajo v nočnih izmenah; v zvezi s tem poudarja pomen pravic posameznika do dopusta in zahtevanja prožnih ureditev dela, saj lahko ti pravici zaposlenim staršem in/ali negovalcem, ki skrbijo za sorodnike z rakom in spremljajočimi boleznimi, pomagata pri obvladovanju posebnih izzivov, s katerimi se soočajo; |
| --- | --- |

27.

| 28. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  https://unesdoc.unesco.org/ark:/48223/pf0000119111

(2)  UL L 327, 16.12.2003, str. 34.

(3)  UL C 68 E, 18.3.2004, str. 611.

(4)  UL C 313 E, 20.12.2006, str. 273.

(5)  UL C 247 E, 15.10.2009, str. 11.

(6)  UL C 81 E, 15.3.2011, str. 95.

(7)  UL C 434, 23.12.2015, str. 38.

(8)  UL C 252, 18.7.2018, str. 99.

(9)  UL L 117, 5.5.2017, str. 1.

(10)  UL C 332 E, 15.11.2013, str. 89.

(11)  http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/emerging/docs/scenihr_o_034.pdf

(12)  UL C 53 E, 28.2.2002, str. 231.

(13)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Cancer_statistics

(14)  http://cancer-code-europe.iarc.fr/index.php/sl/

(15)  http://cancer-code-europe.iarc.fr/index.php/sl/

---

| 23.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/115 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/115

---

P8_TA(2019)0113

Uporaba konoplje v zdravstvene namene

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. februarja 2019 o uporabi konoplje v zdravstvene namene (2018/2775(RSP))

(2020/C 449/13)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 168 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 168 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju vprašanja Komisiji o uporabi konoplje v zdravstvene namene (O-000122/2018 – B8-0001/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja Komisiji o uporabi konoplje v zdravstvene namene (O-000122/2018 – B8-0001/2019),

| — | ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika,

| A. | ker rastlino konoplja sestavlja več kot 480 spojin, med katerimi je več kot 100 kanabinoidov, ki jih sestavljajo tako psihoaktivne kot nepsihoaktivne spojine, ker veliko teh spojin najdemo izključno v konoplji; |
| --- | --- |

A.

ker rastlino konoplja sestavlja več kot 480 spojin, med katerimi je več kot 100 kanabinoidov, ki jih sestavljajo tako psihoaktivne kot nepsihoaktivne spojine, ker veliko teh spojin najdemo izključno v konoplji;

| B. | ker sta D9-tetrahidrokanabinol (THC) in kanabidiol (CBD) najbolj znana kanabinoida, prisotna v konoplji, pri čemer je THC glavna psihoaktivna sestavina konoplje, ki povzroča zasvojenost, medtem ko CBD nima opojnih lastnosti ali lastnosti, ki bi povzročale zasvojenost; |
| --- | --- |

B.

ker sta D9-tetrahidrokanabinol (THC) in kanabidiol (CBD) najbolj znana kanabinoida, prisotna v konoplji, pri čemer je THC glavna psihoaktivna sestavina konoplje, ki povzroča zasvojenost, medtem ko CBD nima opojnih lastnosti ali lastnosti, ki bi povzročale zasvojenost;

| C. | ker rastlina konoplja vsebuje številne druge kanabinoide, na primer kanabikromen, kanabinol, kanabidiolsko kislino, kanabigerol in tetrahidrokanabivarin, ki lahko imajo nevroprotektivni učinek, prispevajo k blaženju nekaterih simptomov pacientov, na primer kronične bolečine, vnetja, bakterijske okužbe, ter lahko spodbujajo rast kosti; |
| --- | --- |

C.

ker rastlina konoplja vsebuje številne druge kanabinoide, na primer kanabikromen, kanabinol, kanabidiolsko kislino, kanabigerol in tetrahidrokanabivarin, ki lahko imajo nevroprotektivni učinek, prispevajo k blaženju nekaterih simptomov pacientov, na primer kronične bolečine, vnetja, bakterijske okužbe, ter lahko spodbujajo rast kosti;

| D. | ker se za proizvode, ki se pridobivajo iz konoplje in se uporabljajo v zdravstvene namene, v glavnem uporablja naziv „medicinska konoplja“; ker je ta naziv s pravnega vidika precej neopredeljen, dvoumen in dopušča različne razlage; ker bi bilo treba naziv „medicinska konoplja“ razlikovati od zdravil na osnovi konoplje, ki so bila klinično preskušena in odobrena v skladu s predpisi; |
| --- | --- |

D.

ker se za proizvode, ki se pridobivajo iz konoplje in se uporabljajo v zdravstvene namene, v glavnem uporablja naziv „medicinska konoplja“; ker je ta naziv s pravnega vidika precej neopredeljen, dvoumen in dopušča različne razlage; ker bi bilo treba naziv „medicinska konoplja“ razlikovati od zdravil na osnovi konoplje, ki so bila klinično preskušena in odobrena v skladu s predpisi;

| E. | ker konvencije OZN in mednarodno pravo ne preprečujejo uporabe konoplje ali proizvodov iz konoplje za zdravljenje posebnih zdravstvenih stanj; |
| --- | --- |

E.

ker konvencije OZN in mednarodno pravo ne preprečujejo uporabe konoplje ali proizvodov iz konoplje za zdravljenje posebnih zdravstvenih stanj;

| F. | ker se države članice EU močno razlikujejo glede svojega pristopa do zakonodaje o konoplji, tudi glede zakonodaje o konoplji za uporabo v zdravstvene namene, na primer glede največje dovoljene koncentracije THC in CBD, kar lahko povzroča težave v državah, ki uporabljajo bolj previden pristop; |
| --- | --- |

F.

ker se države članice EU močno razlikujejo glede svojega pristopa do zakonodaje o konoplji, tudi glede zakonodaje o konoplji za uporabo v zdravstvene namene, na primer glede največje dovoljene koncentracije THC in CBD, kar lahko povzroča težave v državah, ki uporabljajo bolj previden pristop;

| G. | ker nobena država članica EU ne dovoljuje kajenja ali domačega gojenja konoplje v zdravstvene namene; |
| --- | --- |

G.

ker nobena država članica EU ne dovoljuje kajenja ali domačega gojenja konoplje v zdravstvene namene;

| H. | ker se tako v EU kot po svetu politika do medicinske konoplje spreminja; ker je tudi med nacionalnimi upravami še veliko nesporazumov glede različnih načinov uporabe konoplje, pri čemer se legalizacija uporabe konoplje v rekreativne namene pogosto zamenjuje s potrebo po zagotovitvi varnega in zakonitega dostopa do konoplje za uporabo v zdravstvene namene za bolnike, ki ga potrebujejo; |
| --- | --- |

H.

ker se tako v EU kot po svetu politika do medicinske konoplje spreminja; ker je tudi med nacionalnimi upravami še veliko nesporazumov glede različnih načinov uporabe konoplje, pri čemer se legalizacija uporabe konoplje v rekreativne namene pogosto zamenjuje s potrebo po zagotovitvi varnega in zakonitega dostopa do konoplje za uporabo v zdravstvene namene za bolnike, ki ga potrebujejo;

| I. | ker uporaba konoplje lahko na splošno povzroči zasvojenost in znatne socialne in zdravstvene težave; ker sta preprečevanje odvisnosti ter nadzor nad nezakonitimi načini uporabe in boj proti njim še vedno potrebna, zlasti če se bo medicinska konoplja širše uporabljala; |
| --- | --- |

I.

ker uporaba konoplje lahko na splošno povzroči zasvojenost in znatne socialne in zdravstvene težave; ker sta preprečevanje odvisnosti ter nadzor nad nezakonitimi načini uporabe in boj proti njim še vedno potrebna, zlasti če se bo medicinska konoplja širše uporabljala;

| J. | ker do junija 2018 prek centraliziranega postopka za pridobitev dovoljenja za promet pri Evropski agenciji za zdravila ni bilo odobreno nobeno zdravilo na osnovi konoplje in ker je skozi takšen postopek šel samo en takšen proizvod; |
| --- | --- |

J.

ker do junija 2018 prek centraliziranega postopka za pridobitev dovoljenja za promet pri Evropski agenciji za zdravila ni bilo odobreno nobeno zdravilo na osnovi konoplje in ker je skozi takšen postopek šel samo en takšen proizvod;

| K. | ker je bilo prek postopka z medsebojnim priznavanjem odobreno samo eno zdravilo na osnovi konoplje, ki je dobilo dovoljenje za promet v 17 državah članicah EU za zdravljenje spastičnosti, ki se pojavlja pri multipli sklerozi; |
| --- | --- |

K.

ker je bilo prek postopka z medsebojnim priznavanjem odobreno samo eno zdravilo na osnovi konoplje, ki je dobilo dovoljenje za promet v 17 državah članicah EU za zdravljenje spastičnosti, ki se pojavlja pri multipli sklerozi;

| L. | ker pregled obstoječe znanstvene literature o medicinski uporabi konoplje nudi neizpodbitne in trdne dokaze, da imajo konoplja in kanabinoidi terapevtske učinke, npr. pri zdravljenju kroničnih bolečin pri odraslih (npr. pri rakavih obolenjih), da delujejo kot antiemetiki pri zdravljenju slabosti in bruhanja, ki sta posledica kemoterapije, in po poročanju pacientov izboljšujejo spastične simptome pri multipli sklerozi, učinkoviti pa so tudi pri zdravljenju pacientov z anksioznimi motnjami, posttravmatskimi stresnimi motnjami in depresijo; |
| --- | --- |

L.

ker pregled obstoječe znanstvene literature o medicinski uporabi konoplje nudi neizpodbitne in trdne dokaze, da imajo konoplja in kanabinoidi terapevtske učinke, npr. pri zdravljenju kroničnih bolečin pri odraslih (npr. pri rakavih obolenjih), da delujejo kot antiemetiki pri zdravljenju slabosti in bruhanja, ki sta posledica kemoterapije, in po poročanju pacientov izboljšujejo spastične simptome pri multipli sklerozi, učinkoviti pa so tudi pri zdravljenju pacientov z anksioznimi motnjami, posttravmatskimi stresnimi motnjami in depresijo;

| M. | ker obstajajo dokazi, da konoplja in kanabinoidi morda povečujejo apetit in zmanjšujejo izgubo telesne teže pri okužbi z virusom HIV/aidsu, izboljšujejo simptome pri duševnih motnjah, kot sta psihoza ali Tourettov sindrom, blažijo simptome epilepsije pa tudi Alzheimerjeve bolezni, artritisa, astme, raka, Crohnove bolezni in glavkoma ter tudi pomagajo zmanjšati tveganja debelosti in diabetesa ter blažijo menstrualne bolečine; |
| --- | --- |

M.

ker obstajajo dokazi, da konoplja in kanabinoidi morda povečujejo apetit in zmanjšujejo izgubo telesne teže pri okužbi z virusom HIV/aidsu, izboljšujejo simptome pri duševnih motnjah, kot sta psihoza ali Tourettov sindrom, blažijo simptome epilepsije pa tudi Alzheimerjeve bolezni, artritisa, astme, raka, Crohnove bolezni in glavkoma ter tudi pomagajo zmanjšati tveganja debelosti in diabetesa ter blažijo menstrualne bolečine;

| N. | ker je uradnih podatkov o raziskavah in financiranju raziskav o medicinski konoplji še vedno malo; ker raziskave o medicinski konoplji niso bile deležne neposredne podpore v okviru sedanjega raziskovalnega programa v EU, usklajevanje na področju raziskovalnih projektov o medicinski konoplji pa je v državah članicah omejeno; |
| --- | --- |

N.

ker je uradnih podatkov o raziskavah in financiranju raziskav o medicinski konoplji še vedno malo; ker raziskave o medicinski konoplji niso bile deležne neposredne podpore v okviru sedanjega raziskovalnega programa v EU, usklajevanje na področju raziskovalnih projektov o medicinski konoplji pa je v državah članicah omejeno;

| O. | ker je v oceni izvajanja strategije EU na področju drog za obdobje 2013–2020 navedeno, da so številni deležniki izpostavili odsotnost razprav o novejših trendih na področju politike o konoplji, ter da je bila to točka, ki je bila najpogosteje omenjena v povezavi s temami, ki jih strategija ne zajema; |
| --- | --- |

O.

ker je v oceni izvajanja strategije EU na področju drog za obdobje 2013–2020 navedeno, da so številni deležniki izpostavili odsotnost razprav o novejših trendih na področju politike o konoplji, ter da je bila to točka, ki je bila najpogosteje omenjena v povezavi s temami, ki jih strategija ne zajema;

| P. | ker ni enotnega standardizacijskega sistema za označevanje in etiketiranje zdravil, ki vsebujejo THC, CBD in druge kanabinoide, ki jih vsebuje rastlina konoplja; |
| --- | --- |

P.

ker ni enotnega standardizacijskega sistema za označevanje in etiketiranje zdravil, ki vsebujejo THC, CBD in druge kanabinoide, ki jih vsebuje rastlina konoplja;

| Q. | ker v državah članicah EU ni na voljo zanesljivih informacij za zdravstveno osebje – študente medicine, zdravnike in farmacevte, psihiatre in druge – o vplivu medicinskih proizvodov, ki vsebujejo THC in CBD, prav tako primanjkuje informacij in opozoril za mlade in ženske, ki se odločijo za materinstvo; |
| --- | --- |

Q.

ker v državah članicah EU ni na voljo zanesljivih informacij za zdravstveno osebje – študente medicine, zdravnike in farmacevte, psihiatre in druge – o vplivu medicinskih proizvodov, ki vsebujejo THC in CBD, prav tako primanjkuje informacij in opozoril za mlade in ženske, ki se odločijo za materinstvo;

| R. | ker v Uniji ni predpisov, ki bi urejali dajanje na trg zdravil na osnovi konoplje; |
| --- | --- |

R.

ker v Uniji ni predpisov, ki bi urejali dajanje na trg zdravil na osnovi konoplje;

| 1. | poziva Komisija in nacionalne organe, naj sodelujejo pri pripravi pravne opredelitve pojma medicinska konoplja in naj jasno razlikujejo med zdravili na podlagi konoplje, ki jih je odobrila Evropska agencija za zdravila ali druge regulativne agencije, medicinsko konopljo, ki ni klinično preizkušena, in drugimi uporabami konoplje (npr. rekreacijska ali industrijska); |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da so bile raziskave o potencialnih koristih zdravil iz konoplje in konoplje na splošno premalo financirane in bi jih bilo treba ustrezno obravnavati v naslednjem devetem okvirnem programu in nacionalnih raziskovalnih programih, da bi med drugim raziskali možne uporabe THC, CBD in drugih kanabinoidov za zdravljenje, njihove učinke na človekovo telo, vključno z vsem, kar smo se naučili iz nenamenskega predpisovanja konoplje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo in države članice, naj odpravijo regulativne, finančne in kulturne ovire, ki otežujejo znanstvene raziskave o uporabi konoplje v zdravstvene namene in o raziskavah o konoplji na splošno; nadalje poziva Komisijo in države članice, naj vzpostavijo pogoje, ki bodo omogočali verodostojne, neodvisne znanstvene raziskave, temelječe na širokem naboru znanstvenih virov, o uporabi konoplje v zdravstvene namene; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo, naj v dogovoru s pristojnimi organi in na podlagi pionirskih raziskav v drugih državah določi prednostna področja za raziskovanje konoplje v zdravstvene namene, pri čemer naj se osredotoči na področja, ki bi lahko prinesla največjo dodano vrednost; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisijo in države članice, naj pomnožijo raziskave in spodbujajo inovacije glede projektov, povezanih z uporabo konoplje v medicinske namene; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisijo, naj razvije celovito strategijo, s katero bodo zagotovljeni najvišji standardi za neodvisne raziskave, razvoj, postopek odobritve, trženje, farmakovigilanco in preprečevanje zlorabe proizvodov iz konoplje; poudarja, da je treba standardizirati in poenotiti proizvode, ki vsebujejo zdravila na osnovi konoplje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja pomen tesnega sodelovanja in usklajevanja s Svetovno zdravstveno organizacijo v okviru prihodnjih pobud EU v sektorju medicinske konoplje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisijo, naj vzpostavi mrežo, ki bo združevala Evropsko agencijo za zdravila, Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami ter pristojne nacionalne organe in organizacije pacientov, civilno družbo, socialne partnerje, organizacije potrošnikov, zdravstvene delavce in nevladne organizacije ter druge ustrezne deležnike, da se zagotovi učinkovito izvajanje strategije za zdravila na osnovi konoplje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva države članice, naj zdravstvenim delavcem zagotovijo ustrezno medicinsko usposabljanje in spodbujajo boljše poznavanje medicinske konoplje, ki bo temeljilo na neodvisnih in obsežnih raziskavah; nadalje poziva države članice, naj zdravnikom omogočijo svobodno strokovno presojo pri predpisovanju regulativno odobrenih zdravil na osnovi konoplje pacientom z ustreznimi zdravstvenimi stanji, farmacevtom pa, da lahko predpisana zdravila zakonito izdajo; poudarja, da je treba vsemu zdravstvenemu osebju – kot so študenti medicine, zdravniki in farmacevti – zagotoviti usposabljanje in dostop do literature v zvezi z rezultati neodvisnih raziskav; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisijo k sodelovanju z državami članicami, da se izboljša enak dostop do zdravil na osnovi konoplje in zagotovi, da učinkovita zdravila za zdravljenje specifičnih patologij v primerih, ko so ta dovoljena, krijejo sistemi zdravstvenega zavarovanja, kot to velja za druga zdravila; poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo pacienti lahko varno in enakopravno izbirali med različnimi vrstami zdravil na osnovi konoplje, pri čemer morajo paciente med zdravljenjem spremljati specializirani zdravstveni strokovnjaki; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da je zaradi zagotovitve, da imajo pacienti dostop do pravilne terapije, ki je odvisna od posameznega primera in prilagojena potrebam pacientov z eno ali več motnjami, bistvenega pomena pacientom posredovati celovite informacije o celotnem spektru profilov rastlinskih sevov, uporabljenih v zdravilu, ki se daje; poudarja, da bi te informacije pacientom dale večjo vlogo in zdravnikom omogočile predpisovanje zdravil ob upoštevanju holističnih potreb pacienta in ustrezne terapije; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva države članice, naj o svoji ustrezni zakonodaji o uporabi zdravil na osnovi konoplje znova razmislijo, ko bo z znanstvenimi raziskavami dokazano, da enakega pozitivnega učinka ni mogoče doseči z uporabo običajnih zdravil, ki ne povzročajo zasvojenosti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva države članice, naj zagotovijo zadostno razpoložljivost zdravil na osnovi konoplje, da bodo pokrite dejanske potrebe, bodisi s proizvodnjo v skladu z njihovimi nacionalnimi medicinskimi standardi bodisi z uvozom, ob spoštovanju nacionalnih zahtev glede zdravil na osnovi konoplje; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisijo, naj sodeluje z državami članicami z namenom zagotovitve, da se varna in nadzorovana konoplja za uporabo v zdravstvene namene lahko pridobiva zgolj iz proizvodov, pridobljenih iz konoplje, ki so bili klinično preizkušeni ter regulativno ocenjeni in odobreni; |
| --- | --- |

14.

| 15. | spodbuja Komisijo, naj zagotovi, da raziskave o uporabi medicinske konoplje nikakor ne bodo spodbujale kriminalnih mrež tihotapcev mamil ali njihove širitve; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da bi celostna ureditev zdravil na osnovi konoplje na podlagi dokazov pomenila dodatna sredstva za javne organe, omejila bi črni trg in zagotovila kakovost in natančno označevanje, ki bi pomagalo nadzorovati prodajna mesta, omejila dostop mladoletnih do te substance ter pacientom zagotovila pravno varnost in varen dostop do nje za uporabo v zdravstvene namene, za mlade in nosečnice pa bi veljali posebni previdnostni ukrepi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da mora biti odločno preprečevanje odvisnosti med mladoletniki in ranljivimi skupinami vedno sestavni del vsakega zakonodajnega okvira; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji. |
| --- | --- |

18.

---

| 23.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/119 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/119

---

P8_TA(2019)0114

Razprave v Odboru za peticije v letu 2018

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. februarja 2019 o izidu razprav v Odboru za peticije v letu 2018 (2018/2280(INI))

(2020/C 449/14)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o izidu razprav v Odboru za peticije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o izidu razprav v Odboru za peticije,

| — | ob upoštevanju členov 10 in 11 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 10 in 11 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju členov 24 in 227 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki odražajo pomen, ki ga pogodba pripisuje pravici državljanov in prebivalcev EU, da Evropski parlament opozorijo na svoje pomisleke, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 24 in 227 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki odražajo pomen, ki ga pogodba pripisuje pravici državljanov in prebivalcev EU, da Evropski parlament opozorijo na svoje pomisleke,

| — | ob upoštevanju člena 228 PDEU o vlogi in nalogah evropskega varuha človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 228 PDEU o vlogi in nalogah evropskega varuha človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju člena 44 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah o pravici do naslovitve peticije na Evropski parlament, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 44 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah o pravici do naslovitve peticije na Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju določb PDEU, ki zadevajo postopek za ugotavljanje kršitev, zlasti členov 258 in 260, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju določb PDEU, ki zadevajo postopek za ugotavljanje kršitev, zlasti členov 258 in 260,

| — | ob upoštevanju členov 52 in 216(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 52 in 216(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za peticije (A8-0024/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za peticije (A8-0024/2019),

| A. | ker pravica do peticije ljudem zagotavlja odprt, demokratičen in pregleden mehanizem za zunajsodno reševanje uradnih pritožb, naslovljenih na njihove neposredno izvoljene predstavnike, zlasti kadar se nanašajo na področja delovanja Evropske unije; |
| --- | --- |

A.

ker pravica do peticije ljudem zagotavlja odprt, demokratičen in pregleden mehanizem za zunajsodno reševanje uradnih pritožb, naslovljenih na njihove neposredno izvoljene predstavnike, zlasti kadar se nanašajo na področja delovanja Evropske unije;

| B. | ker bi morala biti pravica do peticije ključni element participativne demokracije, v kateri je pravica vsakega državljana, da se neposredno vključuje v demokratično življenje Unije, učinkovito zaščitena; ker bi morala povečati odzivnost Evropskega parlamenta v razmerju do državljanov in prebivalcev Evropske unije; ker bi morala resnična demokracija zagotavljati transparentnost, učinkovito varstvo temeljnih pravic in praktično udeležbo ljudi v postopkih odločanja; |
| --- | --- |

B.

ker bi morala biti pravica do peticije ključni element participativne demokracije, v kateri je pravica vsakega državljana, da se neposredno vključuje v demokratično življenje Unije, učinkovito zaščitena; ker bi morala povečati odzivnost Evropskega parlamenta v razmerju do državljanov in prebivalcev Evropske unije; ker bi morala resnična demokracija zagotavljati transparentnost, učinkovito varstvo temeljnih pravic in praktično udeležbo ljudi v postopkih odločanja;

| C. | ker je vsaka peticija skrbno ocenjena in obravnavana; ker ima vsak vlagatelj pravico prejeti vsebinski odgovor in informacijo o odločitvi o dopustnosti, ki jo sprejme Odbor za peticije, v razumnem roku ter v svojem jeziku ali v jeziku, ki se uporablja v peticiji; |
| --- | --- |

C.

ker je vsaka peticija skrbno ocenjena in obravnavana; ker ima vsak vlagatelj pravico prejeti vsebinski odgovor in informacijo o odločitvi o dopustnosti, ki jo sprejme Odbor za peticije, v razumnem roku ter v svojem jeziku ali v jeziku, ki se uporablja v peticiji;

| D. | ker dejavnosti Odbora za peticije temeljijo na podatkih in prispevkih vlagateljev peticij; |
| --- | --- |

D.

ker dejavnosti Odbora za peticije temeljijo na podatkih in prispevkih vlagateljev peticij;

| E. | ker Odbor za peticije meni, da je evropska državljanska pobuda izjemno pomemben instrument neposredne in participativne demokracije, ki državljanom omogoča dejavno sodelovanje pri oblikovanju evropske zakonodaje; |
| --- | --- |

E.

ker Odbor za peticije meni, da je evropska državljanska pobuda izjemno pomemben instrument neposredne in participativne demokracije, ki državljanom omogoča dejavno sodelovanje pri oblikovanju evropske zakonodaje;

| F. | ker se o velikem številu peticij razpravlja na sejah odborov, ki so odprte za javnost (in se prenašajo prek spleta); ker vlagatelji peticij pogosto uveljavljajo svojo pravico do predstavitev peticij, s katero članom odbora zagotovijo informacije iz prve roke, prav tako Komisiji in predstavnikom držav članic, če so prisotni, in tako dejavno prispevajo k delu odbora; ker je v letu 2018 sejam odbora prisostvovalo 187 vlagateljev peticij, da bi sodelovali v razpravah o peticijah; |
| --- | --- |

F.

ker se o velikem številu peticij razpravlja na sejah odborov, ki so odprte za javnost (in se prenašajo prek spleta); ker vlagatelji peticij pogosto uveljavljajo svojo pravico do predstavitev peticij, s katero članom odbora zagotovijo informacije iz prve roke, prav tako Komisiji in predstavnikom držav članic, če so prisotni, in tako dejavno prispevajo k delu odbora; ker je v letu 2018 sejam odbora prisostvovalo 187 vlagateljev peticij, da bi sodelovali v razpravah o peticijah;

| G. | ker v primerjavi s pritožbami, naslovljenimi neposredno na Komisijo, peticije pomenijo dodatno jamstvo za državljane in rezidente EU, ker je v postopek vključen Parlament, kar omogoča boljše spremljanje dejstev in zagotavlja pregledne razprave o zadevi v navzočnosti vlagateljev peticij, poslancev Evropskega parlamenta in Komisije, po potrebi pa tudi drugih vpletenih organov; |
| --- | --- |

G.

ker v primerjavi s pritožbami, naslovljenimi neposredno na Komisijo, peticije pomenijo dodatno jamstvo za državljane in rezidente EU, ker je v postopek vključen Parlament, kar omogoča boljše spremljanje dejstev in zagotavlja pregledne razprave o zadevi v navzočnosti vlagateljev peticij, poslancev Evropskega parlamenta in Komisije, po potrebi pa tudi drugih vpletenih organov;

| H. | ker so podrobne informacije vlagateljev in strokovno znanje, ki ga posredujejo Komisija, države članice in drugi organi, bistvenega pomena za delo in verodostojnost odbora; |
| --- | --- |

H.

ker so podrobne informacije vlagateljev in strokovno znanje, ki ga posredujejo Komisija, države članice in drugi organi, bistvenega pomena za delo in verodostojnost odbora;

| I. | ker ima Evropski parlament že dolgo vodilno vlogo na mednarodni ravni pri oblikovanju postopka vlaganja peticij in ima izjemen, odprt in pregleden postopek, ki vlagateljem omogoča dejavno udeležbo v dejavnostih Parlamenta; |
| --- | --- |

I.

ker ima Evropski parlament že dolgo vodilno vlogo na mednarodni ravni pri oblikovanju postopka vlaganja peticij in ima izjemen, odprt in pregleden postopek, ki vlagateljem omogoča dejavno udeležbo v dejavnostih Parlamenta;

| J. | ker so bili v letu 2018 opravljeni štirje obiski za ugotavljanje dejstev v skladu s členom 216a Poslovnika: v Lužicah (Nemčija) o vplivu rudarjenja lignita na lokalno prebivalstvo, zlasti na skupnost Lužiških Srbov, in na onesnaženje reke Spree in sosednjih voda; v Famagusti (Ciper) o vračanju zaprtega območja okupiranega mesta Famagusta prvotnim prebivalcem; v narodnem parku Doñana (Španija) o stanju okolja in morebitnem poslabšanju razmer na zaščitenem območju parka zaradi projekta za skladiščenje plina in prekomernega izkoriščanja podzemnih voda; in Valledori (Italija) o škodi za okolje zaradi odlagališč in kamnolomov; |
| --- | --- |

J.

ker so bili v letu 2018 opravljeni štirje obiski za ugotavljanje dejstev v skladu s členom 216a Poslovnika: v Lužicah (Nemčija) o vplivu rudarjenja lignita na lokalno prebivalstvo, zlasti na skupnost Lužiških Srbov, in na onesnaženje reke Spree in sosednjih voda; v Famagusti (Ciper) o vračanju zaprtega območja okupiranega mesta Famagusta prvotnim prebivalcem; v narodnem parku Doñana (Španija) o stanju okolja in morebitnem poslabšanju razmer na zaščitenem območju parka zaradi projekta za skladiščenje plina in prekomernega izkoriščanja podzemnih voda; in Valledori (Italija) o škodi za okolje zaradi odlagališč in kamnolomov;

| K. | ker sta bila Komisija in Svet v resoluciji z dne 5. julija 2018 o škodljivih učinkih Zakona ZDA o spoštovanju davčnih predpisov v zvezi z računi v tujini (FATCA) na državljane EU in zlasti na „naključne Američane“ (1), pozvana, naj predlagata skupni pristop EU k zakonu FATCA, s katerim bi ustrezno zaščitili pravice evropskih državljanov (zlasti „naključnih Američanov“) in izboljšali vzajemnosti pri avtomatični izmenjavi informacij z ZDA; |
| --- | --- |

K.

ker sta bila Komisija in Svet v resoluciji z dne 5. julija 2018 o škodljivih učinkih Zakona ZDA o spoštovanju davčnih predpisov v zvezi z računi v tujini (FATCA) na državljane EU in zlasti na „naključne Američane“ (1), pozvana, naj predlagata skupni pristop EU k zakonu FATCA, s katerim bi ustrezno zaščitili pravice evropskih državljanov (zlasti „naključnih Američanov“) in izboljšali vzajemnosti pri avtomatični izmenjavi informacij z ZDA;

| L. | ker dopustne peticije pogosto pomembno prispevajo k delu posameznih parlamentarnih odborov, saj opozarjajo na domnevne kršitve prava EU; |
| --- | --- |

L.

ker dopustne peticije pogosto pomembno prispevajo k delu posameznih parlamentarnih odborov, saj opozarjajo na domnevne kršitve prava EU;

| M. | ker so peticije koristno orodje za ugotavljanje kršitev zakonodaje Unije ter Parlamentu in drugim institucijam EU omogočajo, da ocenijo prenos in uporabo zakonodaje EU ter njen vpliv na državljane in rezidente EU; |
| --- | --- |

M.

ker so peticije koristno orodje za ugotavljanje kršitev zakonodaje Unije ter Parlamentu in drugim institucijam EU omogočajo, da ocenijo prenos in uporabo zakonodaje EU ter njen vpliv na državljane in rezidente EU;

| N. | ker je v skladu s Poslovnikom Odbor za peticije odgovoren za odnose z evropskim varuhom človekovih pravic, ki preiskuje pritožbe o nepravilnostih znotraj institucij in organov Evropske unije; ker je evropska varuhinja človekovih pravic Emily O'Reilly Odboru za peticije na seji 16. maja 2018 predstavila letno poročilo za leto 2017 in ker letno poročilo Odbora za peticije delno temelji na njenem letnem poročilu; |
| --- | --- |

N.

ker je v skladu s Poslovnikom Odbor za peticije odgovoren za odnose z evropskim varuhom človekovih pravic, ki preiskuje pritožbe o nepravilnostih znotraj institucij in organov Evropske unije; ker je evropska varuhinja človekovih pravic Emily O'Reilly Odboru za peticije na seji 16. maja 2018 predstavila letno poročilo za leto 2017 in ker letno poročilo Odbora za peticije delno temelji na njenem letnem poročilu;

| O. | ker je Odbor za peticije član evropske mreže varuhov človekovih pravic, ki vključuje tudi evropskega varuha človekovih pravic, nacionalne in regionalne varuhe človekovih pravic ter podobne organe držav članic, držav kandidatk in drugih držav Evropskega gospodarskega prostora, njen namen pa je spodbujati izmenjavo informacij o pravu in politiki EU ter izmenjavo dobre prakse; |
| --- | --- |

O.

ker je Odbor za peticije član evropske mreže varuhov človekovih pravic, ki vključuje tudi evropskega varuha človekovih pravic, nacionalne in regionalne varuhe človekovih pravic ter podobne organe držav članic, držav kandidatk in drugih držav Evropskega gospodarskega prostora, njen namen pa je spodbujati izmenjavo informacij o pravu in politiki EU ter izmenjavo dobre prakse;

| P. | ker so bile uvedene številne tehnične izboljšave, da bi bil spletni portal za peticije bolj prijazen uporabnikom in dostopen državljanom, kot so dodatni razvoj funkcije iskanja, povečanje števila prikazanih rezultatov in možnost za uporabnike, da peticije poiščejo prek označenih ključnih besed v naslovu in povzetku peticij, ter uvedba bolj specifičnih obvestil uporabnikom v njihovem jeziku; ker so od druge polovice leta 2018 dalje na voljo statistični podatki za portal, ki sporočajo koristne podatke o prometu na spletnem mestu in ravnanju uporabnikov; ker so se z uvedbo nove rubrike pogosto zastavljenih vprašanj in drugih izboljšav v modulu za upravljanje nadaljevale tehnične izboljšave; ker je bilo uspešno obravnavanih veliko posameznih prošenj za podporo; ker je še vedno treba v celoti vzpostaviti nekatere značilnosti, s katerimi bo portal bolj interaktiven vir informacij v realnem času za vlagatelje in podpornike peticij; |
| --- | --- |

P.

ker so bile uvedene številne tehnične izboljšave, da bi bil spletni portal za peticije bolj prijazen uporabnikom in dostopen državljanom, kot so dodatni razvoj funkcije iskanja, povečanje števila prikazanih rezultatov in možnost za uporabnike, da peticije poiščejo prek označenih ključnih besed v naslovu in povzetku peticij, ter uvedba bolj specifičnih obvestil uporabnikom v njihovem jeziku; ker so od druge polovice leta 2018 dalje na voljo statistični podatki za portal, ki sporočajo koristne podatke o prometu na spletnem mestu in ravnanju uporabnikov; ker so se z uvedbo nove rubrike pogosto zastavljenih vprašanj in drugih izboljšav v modulu za upravljanje nadaljevale tehnične izboljšave; ker je bilo uspešno obravnavanih veliko posameznih prošenj za podporo; ker je še vedno treba v celoti vzpostaviti nekatere značilnosti, s katerimi bo portal bolj interaktiven vir informacij v realnem času za vlagatelje in podpornike peticij;

| 1. | poudarja, da ima Odbor za peticije v okviru svojih pristojnosti pomembno vlogo pri zaščiti in spodbujanju pravic državljanov in prebivalcev EU ter zagotavlja, da so težave vlagateljev upoštevane, njihove upravičene pritožbe pa prek postopka peticij rešene hitro in učinkovito, če je to mogoče; znova opozarja, da morajo Komisija in organi držav članic sodelovati z Odborom za peticije, zlasti ko gre za zagotavljanje ustreznega odziva na izmenjavo ustreznih informacij; vztraja, da je to sodelovanje nujno za obravnavanje potreb vlagateljev peticij v skladu z Pogodbama in Listino o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da peticije dajejo Evropskemu parlamentu in drugim institucijam EU priložnost, da začnejo dialog z državljani EU, ki jih zadeva izvrševanje prava EU; poudarja, da je treba spodbujati sodelovanje institucij in organov EU ter nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov pri vprašanjih, povezanih z izvrševanjem prava EU; poziva institucije in države članice EU, naj spodbujajo pravico državljanov do vlaganja peticij in javnost ozaveščajo o pristojnostih in možnih pravnih instrumentih EU, ki jih Evropski parlament lahko zagotovi med obravnavo peticij; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opozarja, da se peticije obravnavajo v skladu s členom 227 PDEU, ki določa, da imajo vsi državljani Unije in vse fizične ali pravne osebe s prebivališčem ali statutarnim sedežem v eni od držav članic pravico, da na Evropski parlament posamično ali skupaj z drugimi državljani naslovijo peticijo glede vprašanj, ki sodijo na področje delovanja Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ponovno poudarja, da je treba imeti stalno javno razpravo o področjih delovanja, omejitvah in prihodnosti Unije, da bi zagotovili dobro obveščenost državljanov o ravneh, na katerih se sprejemajo odločitve, ter da bi preprečili pojav, ko nekatere neodgovorne države članice za odločitve krivijo „Bruselj“; poziva k intenzivnejšemu in bolj strukturiranemu polletnemu dialogu med Odborom za peticije in člani odborov za peticije v nacionalnih parlamentih glede peticij o vprašanjih, ki so zelo pomembna za evropske državljane, ki bi spodbudil resnično razpravo med poslanci Evropskega parlamenta in nacionalnimi poslanci, osredotočeno na peticije, ki bi dodatno ozaveščale o politikah EU ter zagotavljale jasnost glede pristojnosti EU in držav članic; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisijo, naj ustrezno uporablja svoja pooblastila, ki jih ima kot varuhinja pogodb, saj je ta vloga izredno pomembna za delovanje EU v zvezi z državljani in evropskimi zakonodajalci; poziva k pravočasni obravnavi postopkov za ugotavljanje kršitev, da bi nemudoma rešili primere, ko se zakonodaja EU ne spoštuje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisijo, naj zagotovi preglednost in dostop do dokumentov in informacij v okviru postopka EU Pilot v zvezi s prejetimi peticijami ter glede že zaključenih postopkov EU Pilot in postopkov ugotavljanja kršitev; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opozarja Komisijo, da so peticije edinstveno sredstvo za ugotavljanje razmer, ko zakonodaja EU ni spoštovana, in za preiskovanje teh razmer s pomočjo političnega nadzora Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opozarja na štiri javne predstavitve o različnih temah, in sicer o pravicah državljanov po izstopu Združenega kraljestva iz EU skupaj z Odborom za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter Odborom za zaposlovanje in socialne zadeve dne 1. februarja 2018, o evropski državljanski pobudi – revizija uredbe skupaj z Odborom za ustavne zadeve dne 21. februarja 2018, o vplivu endokrinih motilcev na javno zdravje skupaj z Odborom za okolje, javno zdravje in varnost hrane dne 22. marca 2018 ter o pravicah invalidov dne 9. oktobra 2018; ponovno opozarja člane odbora, da je pomembno prisostvovati javnim obravnavam, ki jih zahteva in organizira odbor; poziva mrežo za peticije, naj predlaga posebne javne predstavitve in teme za študije in resolucije Evropskega parlamenta, ki bodo odražale povezavo med tekočim zakonodajnim delom ter pristojnostmi Evropskega parlamenta za politični nadzor in peticijami o temah, ki so za državljane zelo pomembne; poudarja, da je mreža za peticije pravi forum za predlaganje skupnih pobud, ki naj se obravnavajo kot peticije, s čimer bi lahko izčrpno izrazili prispevek Parlamenta k peticijam evropskih državljanov; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opozarja, da se je delegacija članov Odbora za peticije udeležila obiska v Limi (Peru) 15. in 16. februarja 2018 v okviru podpore demokraciji, ki jo nudi Evropski parlament in njegov oddelek za podporo demokraciji in usklajevanje volitev, da bi izmenjali dobre prakse v postopku obravnave peticij z Odborom za ustavne zadeve perujskega parlamenta; |
| --- | --- |

9.

| 10. | potrjuje, da je treba okrepiti politični in tehnični dialog z ustreznimi odbori nacionalnih parlamentov; pozdravlja obisk odbora za peticije nemškega Bundestaga na seji odbora 9. oktobra 2018, da bi obravnavali vprašanja skupnega interesa in ustrezne peticije; opozarja na medparlamentarno sejo odbora z nacionalnimi parlamenti 27. novembra 2018, ki jo je organiziral skupaj z Odborom za pravne zadeve in v sodelovanju z evropsko mrežo varuhov človekovih pravic, na kateri se je obravnavalo vprašanje izvajanja in uporabe prava Unije, v zvezi s tem pa zlasti vloga peticij parlamentom; |
| --- | --- |

10.

| 11. | verjame, da je mreža za peticije sredstvo, s katerim lahko Odbor za peticije postane bolj prepoznaven in pomemben pri delu drugih odborov Parlamenta, tako da se peticije bolj upoštevajo pri zakonodajnem delu; ponovno izraža prepričanje, da so srečanja mreže za peticije bistvena za krepitev sodelovanja med parlamentarnimi odbori z izmenjavo informacij in najboljših praks med člani mreže; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja cilj odbora za peticije, da se na plenarnih razpravah poveča ozaveščenost o pomislekih državljanov; opozarja na vprašanje za ustni odgovor o odvzemu volilne pravice v EU, o katerem se je razpravljalo na plenarnem zasedanju 2. oktobra 2018, vprašanje za ustni odgovor o udeležbi invalidov na evropskih volitvah, ki je bilo sprejeto v odboru 21. marca 2018, in vprašanje za ustni odgovor, ki je bilo vloženo skupaj z Odborom za okolje, javno zdravje in varnost hrane, o vprašanjih, povezanih z zaščitenimi območji Natura 2000, ki temeljijo na prejetih peticijah, ki je bilo sprejeto v odboru 21. novembra 2018; poziva Komisijo in Svet, naj se odzoveta na resolucije Evropskega parlamenta, ki se sprejmejo na podlagi peticij, med nadaljnjo razpravo na plenarnem zasedanju, in sicer najpozneje v šestih mesecih od sprejetja take resolucije, da bi pravočasno in učinkovito zagotovila odgovore na posamezne pomisleke evropskih državljanov; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opozarja na predloge resolucij v skladu s členom 128 (5) ali členom 216 (2) v imenu odbora, ki so bile sprejete na plenarnem zasedanju, zlasti o varstvu in nediskriminaciji manjšin v državah članicah EU (2), o odzivanju na peticije o obravnavi prekarnosti in zlorabi pogodb o zaposlitvi za določen čas (3), o škodljivih učinkih zakona o spoštovanju davčnih predpisov v zvezi z računi v tujini (FATCA) na državljane EU in zlasti na naključne Američane (4) ter na vlogo nemškega urada za zaščito otrok (Jugendamt) pri čezmejnih družinskih sporih (5); |
| --- | --- |

13.

| 14. | ugotavlja, da se okvir FATCA Združenih držav Amerike v Uniji izvaja prek dvostranskih medvladnih sporazumov, ki so bili sklenjeni med Združenimi državami Amerike in vsako državo članico; obžaluje, da se države članice niso odzvale v zvezi z rešitvijo težav, o katerih poročajo državljani, ki jih zadeva zakon FATCA; poudarja vlogo Unije za zagotavljanje učinkovitega izvajanja pravil o varstvu podatkov, da bi zagotovili visoko raven varstva državljanov EU v zvezi s povezanimi temeljnimi pravicami; poziva Komisijo, naj tesno sodeluje z nacionalnimi organi za varstvo podatkov, da bi spodbudila zbiranje informacij za pojasnitev razmer v državah članicah v zvezi z morebitnimi kršitvami prava EU o varstvu osebnih podatkov; Komisijo poziva tudi, naj v sodelovanju z Evropskim odborom za varstvo podatkov izvede študijo, ki bo temeljila na posameznih državah, da bi ocenila, ali in v kakšni meri medvladni sporazumi v zvezi z zakonom FATCA spoštujejo pravico državljanov EU do zasebnosti; poudarja, da bi morale države članice preprečiti diskriminacijo potrošnikov, ki zakonito prebivajo v Uniji, ne glede na to, ali veljajo za „osebe iz ZDA“ ali ne in če so, ne glede na to, kako pomembne so njihove gospodarske in osebne vezi z Združenimi državami; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opozarja na obisk za ugotavljanje dejstev v Famagusti na Cipru, ki je potekal 7. in 8. maja 2018 z namenom ponovno oceniti in posodobiti informacije, ki so na voljo odboru v zvezi z razmerami v Famagusti, zlasti v zaprtem delu mesta, imenovanem Varosha, v zvezi s peticijo št. 733/2004, ki jo je v imenu gibanja za begunce Famagusta predložil Loizos Afxentiou, deset let po prejšnjem obisku za ugotavljanje dejstev, ki ga je opravil odbor; ponovno potrjuje svojo podporo priporočilu iz poročila misije, da se Komisija, visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svet EU in vse države članice EU pozovejo, naj od varnostnega sveta OZN zahtevajo novo resolucijo, v kateri pozivajo k političnim in gospodarskim sankcijam zoper Turčijo zaradi agresije v vzhodnem Sredozemskem morju ter neizpolnjevanja resolucij št. 550 (1984) in št. 789 (1992) varnostnega sveta OZN; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ponovno opozarja, da je Odbor za peticije sprejel mnenja, priložena poročilom Parlamenta o številnih vprašanjih, obravnavanih v peticijah, med drugim o spremljanju uporabe prava EU v letu 2016 (6), o koordinaciji sistemov socialne varnosti (7), o evropski državljanski pobudi (8), o poročilu o izvajanju Uredbe št. 1/2005 o zaščiti živali med prevozom znotraj in zunaj EU (9), o predlogu za spremembo Sklepa Evropskega parlamenta 94/262/ESPJ, ES, Euratom z dne 9. marca 1994 o pravilih in splošnih pogojih, ki urejajo opravljanje funkcije varuha človekovih pravic (10), ter o izvajanju določb Pogodbe v zvezi z državljanstvom EU (11); poudarja, da je Odbor za peticije od začetka tega parlamentarnega obdobja zagotovil več mnenj o tekočih evropskih zakonodajnih besedilih; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja plodno sodelovanje Parlamenta z evropsko varuhinjo človekovih pravic in njegovo sodelovanje v evropski mreži varuhov človekovih pravic; poudarja odlične odnose v institucionalnem okviru med varuhinjo in Odborom za peticije; zlasti ceni redne prispevke varuhinje k delu odbora skozi celo leto; je trdno prepričan, da morajo institucije, organi in agencije Unije zagotoviti dosledno in učinkovito ukrepanje na podlagi priporočil varuha človekovih pravic; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja delo Odbora za peticije v zvezi z vprašanji invalidnosti in njegovo vlogo varuha v evropskem okviru Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov (UNCRPD); ponovno opozarja, da je bilo junija 2018 stalnim predstavništvom vseh držav članic poslano pismo s prošnjo za konkretne ukrepe za zagotavljanje dostopnosti za invalide; je seznanjen s celovitimi odgovori, ki so jih poslale nekatere države članice; ponovno poziva države članice, naj uvedejo potrebne ukrepe za dostopnost kot bistvene sestavine kakovosti življenja; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja novi pristop Evropskega računskega sodišča, da tesno sodeluje z odbori Parlamenta in mu predstavi svoja poročila; opozarja na predstavitev poročila Računskega sodišča o izvajanju prava EU na seji Odbora za peticije dne 8. oktobra 2018; pozdravlja ugotovitve in priporočila iz poročila; opozarja na veliko število peticij, ki se nanašajo na pravo EU in v zvezi s katerimi države članice še niso v celoti ali ustrezno ukrepale; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da je Odbor za peticije v okviru tedna človekovih pravic Parlamenta obravnaval več peticij v zvezi z vprašanji človekovih pravic in predstavil posodobljeno študijo direktive o pomoči in inkriminacije humanitarne pomoči migrantom brez urejenega statusa; poziva Komisijo, naj predlaga spremembo člena 1(2) Direktive Sveta 2002/90/ES z dne 28. novembra 2002, da bi opredelili pomoč pri nedovoljenem vstopu, tranzitu in prebivanju (12), z namenom uvedbe obvezne izjeme od kaznivosti za humanitarno pomoč v primerih vstopa, tranzita ali bivanja; |
| --- | --- |

20.

| 21. | je prepričan, da sekretariat Odbora za peticije obravnava peticije učinkovito in zelo skrbno v skladu s smernicami odbora in potekom obravnave peticij v upravi Evropskega parlamenta; poziva k nadaljnjim inovacijam pri obravnavi peticij ob upoštevanju nedavnega tehnološkega razvoja, da bi celotni postopek za evropske državljane postal jasnejši in preglednejši; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja pomen spletnega portala za peticije za splošno nemoteno in pregledno obravnavo peticij; poudarja, da je ena od takojšnjih prednostnih nalog izboljšati komunikacijo z vlagatelji in podporniki peticij prek njihovih računov, da bi zmanjšali upravno breme in pospešili čas obdelave peticij; ponovno poudarja, da je treba nadaljevati tehnični razvoj portala, ga uskladiti s standardi spletne strani Parlamenta ter povečati njegovo prepoznavnost tako na platformi EP kot tudi med državljani; poudarja, da si je treba še naprej prizadevati, da bi bil portal dostopnejši uporabnikom, zlasti invalidom; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja pomembno vlogo mreže SOLVIT, ki državljanom in podjetjem omogoča, da opozorijo na morebitne kršitve zakonodaje EU s strani javnih organov v drugih državah članicah; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo podporo za mrežo SOLVIT, da bi jo državljani bolje poznali in uporabljali; v zvezi s tem pozdravlja akcijski načrt za krepitev mreže SOLVIT, ki ga je Komisija objavila maja 2017; poziva Komisijo, naj Evropskemu parlamentu poroča o rezultatih akcijskega načrta za krepitev mreže SOLVIT, ki ga je Komisija objavila maja 2017; |
| --- | --- |

23.

| 24. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in poročilo Odbora za peticije posreduje Svetu, Komisiji, Evropskemu varuhu človekovih pravic, vladam in parlamentom držav članic, njihovim odborom za peticije in njihovim varuhom človekovih pravic ali podobnim pristojnim organom. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0316.

(2)  UL C 463, 21.12.2018, str. 21

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0242.

(4)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0316.

(5)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0476.

(6)  Mnenje, sprejeto 21. marca 2018.

(7)  Mnenje, sprejeto 24. aprila 2018.

(8)  Mnenje, sprejeto 16. maja 2018.

(9)  Mnenje, sprejeto 9. oktobra 2018.

(10)  Mnenje, sprejeto 21. novembra 2018.

(11)  Mnenje, sprejeto 21. novembra 2018.

(12)  UL L 328, 5.12.2002, str. 17.

---

Četrtek, 14. februar 2019

| 23.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/125 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/125

---

P8_TA(2019)0115

Razmere v Čečeniji in primer Ojuba Titieva

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2019 o razmerah v Čečeniji in primeru Ojuba Titijeva (2019/2562(RSP))

(2020/C 449/15)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o razmerah v Čečeniji, zlasti resolucije z dne 8. februarja 2018 o Rusiji, primera Ojuba Titijeva in centra za človekove pravice Memorial (1) ter z dne 23. oktobra 2014 o razpustitvi organizacije Memorial (dobitnice nagrade Saharova 2009) v Rusiji (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o razmerah v Čečeniji, zlasti resolucije z dne 8. februarja 2018 o Rusiji, primera Ojuba Titijeva in centra za človekove pravice Memorial (1) ter z dne 23. oktobra 2014 o razpustitvi organizacije Memorial (dobitnice nagrade Saharova 2009) v Rusiji (2),

| — | ob upoštevanju izjave predsednikov Odbora za zunanje zadeve in Pododbora za človekove pravice z dne 12. januarja 2018, v kateri pozivata k takojšnji izpustitvi zagovornika človekovih pravic Ojuba Titijeva, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsednikov Odbora za zunanje zadeve in Pododbora za človekove pravice z dne 12. januarja 2018, v kateri pozivata k takojšnji izpustitvi zagovornika človekovih pravic Ojuba Titijeva,

| — | ob upoštevanju izjave EU z dne 19. januarja 2018 o kršitvah človekovih pravic v zvezi s centrom za človekove pravice Memorial v Rusiji in izjav tiskovne predstavnice Evropske službe za zunanje delovanje z dne 11. januarja 2018 o pridržanju direktorja centra za človekove pravice Memorial v Republiki Čečeniji in z dne 27. junija 2018 o primerih ruskih zagovornikov človekovih pravic Ojuba Titijeva in Jurija Dmirijeva, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave EU z dne 19. januarja 2018 o kršitvah človekovih pravic v zvezi s centrom za človekove pravice Memorial v Rusiji in izjav tiskovne predstavnice Evropske službe za zunanje delovanje z dne 11. januarja 2018 o pridržanju direktorja centra za človekove pravice Memorial v Republiki Čečeniji in z dne 27. junija 2018 o primerih ruskih zagovornikov človekovih pravic Ojuba Titijeva in Jurija Dmirijeva,

| — | ob upoštevanju člena 5 Splošne deklaracije človekovih pravic in člena 7 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, ki določata, da nihče ne sme biti izpostavljen mučenju ali krutemu, nečloveškemu ali ponižujočemu ravnanju ali kaznovanju, in katerih pogodbenica je Ruska federacija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5 Splošne deklaracije človekovih pravic in člena 7 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, ki določata, da nihče ne sme biti izpostavljen mučenju ali krutemu, nečloveškemu ali ponižujočemu ravnanju ali kaznovanju, in katerih pogodbenica je Ruska federacija,

| — | ob upoštevanju deklaracije OZN o zagovornikih človekovih pravic, ki jo je njena generalna skupščina sprejela 9. decembra 1998, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije OZN o zagovornikih človekovih pravic, ki jo je njena generalna skupščina sprejela 9. decembra 1998,

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin,

| — | ob upoštevanju ustave Ruske federacije, zlasti 2. poglavja o človekovih in državljanskih pravicah in svoboščinah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustave Ruske federacije, zlasti 2. poglavja o človekovih in državljanskih pravicah in svoboščinah,

| — | ob upoštevanju sedmega rednega poročila o Ruski federaciji, ki ga je odbor OZN za človekove pravice obravnaval na 3136. in 3137. seji dne 16. in 17. marca 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sedmega rednega poročila o Ruski federaciji, ki ga je odbor OZN za človekove pravice obravnaval na 3136. in 3137. seji dne 16. in 17. marca 2015,

| — | ob upoštevanju poročila poročevalca OVSE v okviru moskovskega mehanizma o domnevnih kršitvah človekovih pravic in nekaznovanosti v Republiki Čečeniji Ruske federacije z dne 21. decembra 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila poročevalca OVSE v okviru moskovskega mehanizma o domnevnih kršitvah človekovih pravic in nekaznovanosti v Republiki Čečeniji Ruske federacije z dne 21. decembra 2018,

| — | ob upoštevanju smernic EU o zagovornikih človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o zagovornikih človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker se je Ruska federacija kot podpisnica Splošne deklaracije o človekovih pravicah, Evropske konvencije o človekovih pravicah ter Konvencije OZN proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju zavezala načelom demokracije, pravne države in spoštovanju temeljnih svoboščin in človekovih pravic; |
| --- | --- |

A.

ker se je Ruska federacija kot podpisnica Splošne deklaracije o človekovih pravicah, Evropske konvencije o človekovih pravicah ter Konvencije OZN proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju zavezala načelom demokracije, pravne države in spoštovanju temeljnih svoboščin in človekovih pravic;

| B. | ker mednarodne obveznosti Ruske federacije vključujejo obveznost zaščititi zagovornike človekovih pravic; ker zakon o „tujih agentih“ iz leta 2012 močno omejuje zmožnost nevladnih organizacij za samostojno in učinkovito delo; ker je v skladu s tem zakonom ministrstvo za pravosodje Ruske federacije center za človekove pravice Memorial proglasilo za „tujega agenta“; |
| --- | --- |

B.

ker mednarodne obveznosti Ruske federacije vključujejo obveznost zaščititi zagovornike človekovih pravic; ker zakon o „tujih agentih“ iz leta 2012 močno omejuje zmožnost nevladnih organizacij za samostojno in učinkovito delo; ker je v skladu s tem zakonom ministrstvo za pravosodje Ruske federacije center za človekove pravice Memorial proglasilo za „tujega agenta“;

| C. | ker so se razmere na področju človekovih pravic v Čečeniji v zadnjih letih dramatično poslabšale, kar neodvisnim novinarjem in aktivistom za človekove pravice dejansko preprečuje nadaljevati delo, če nočejo tvegati svojega življenja in življenja družinskih članov, prijateljev in sodelavcev; ker številna poročila o sistematičnih in resnih kršitvah človekovih pravic v Čečeniji kažejo, da čečenske in ruske oblasti ne spoštujejo pravne države; |
| --- | --- |

C.

ker so se razmere na področju človekovih pravic v Čečeniji v zadnjih letih dramatično poslabšale, kar neodvisnim novinarjem in aktivistom za človekove pravice dejansko preprečuje nadaljevati delo, če nočejo tvegati svojega življenja in življenja družinskih članov, prijateljev in sodelavcev; ker številna poročila o sistematičnih in resnih kršitvah človekovih pravic v Čečeniji kažejo, da čečenske in ruske oblasti ne spoštujejo pravne države;

| D. | ker je bil Ojub Titijev, direktor čečenskega urada organizacije Memorial, 9. januarja 2018 aretiran ter uradno obtožen in priprt na podlagi neresničnih obtožb o nezakonitem nakupu in posedovanju drog; ker je Ojub Titijev te obtožbe zanikal, druge nevladne organizacije in zagovorniki človekovih pravic pa trdijo, da so izmišljene in da gre za poskus oviranja njegovega dela in dela njegove organizacije na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

D.

ker je bil Ojub Titijev, direktor čečenskega urada organizacije Memorial, 9. januarja 2018 aretiran ter uradno obtožen in priprt na podlagi neresničnih obtožb o nezakonitem nakupu in posedovanju drog; ker je Ojub Titijev te obtožbe zanikal, druge nevladne organizacije in zagovorniki človekovih pravic pa trdijo, da so izmišljene in da gre za poskus oviranja njegovega dela in dela njegove organizacije na področju človekovih pravic;

| E. | ker so sodišča Ojubu Titijevu večkrat podaljšala pripor vse do pričetka obravnave na mestnem sodišču v Šaliju 19. julija 2018; ker se sodba pričakuje v sredini februarja 2019; ker obstaja nevarnost, da bo Ojub Titijev spoznan za krivega za kaznivo dejanje, ki ga ni storil, in v zaporu preživel do deset let; |
| --- | --- |

E.

ker so sodišča Ojubu Titijevu večkrat podaljšala pripor vse do pričetka obravnave na mestnem sodišču v Šaliju 19. julija 2018; ker se sodba pričakuje v sredini februarja 2019; ker obstaja nevarnost, da bo Ojub Titijev spoznan za krivega za kaznivo dejanje, ki ga ni storil, in v zaporu preživel do deset let;

| F. | ker so družino Ojuba Titijeva nadlegovali in ji grozili, da bi zapustila Čečenijo; ker je bila organizacija Memorial v letu 2018 tudi tarča drugih napadov, vključno s požigom njenih pisarn v Ingušetiji 17. januarja 2018, napadom na avtomobil odvetnika Titijeva v Dagestanu 22. januarja 2018 in napadom na vodjo dagestanske pisarne 28. marca 2018; ker je bila leta 2009 umorjena Natalija Estemirova, predhodnica Ojuba Titijeva na mestu direktorja čečenske pisarne organizacije Memorial, storilci tega zločina pa še vedno niso bili privedeni pred sodišče; |
| --- | --- |

F.

ker so družino Ojuba Titijeva nadlegovali in ji grozili, da bi zapustila Čečenijo; ker je bila organizacija Memorial v letu 2018 tudi tarča drugih napadov, vključno s požigom njenih pisarn v Ingušetiji 17. januarja 2018, napadom na avtomobil odvetnika Titijeva v Dagestanu 22. januarja 2018 in napadom na vodjo dagestanske pisarne 28. marca 2018; ker je bila leta 2009 umorjena Natalija Estemirova, predhodnica Ojuba Titijeva na mestu direktorja čečenske pisarne organizacije Memorial, storilci tega zločina pa še vedno niso bili privedeni pred sodišče;

| G. | ker je Memorial ena od zadnjih organizacij, ki nadaljujejo delo na področju človekovih pravic v Čečeniji – dokumentirajo kršitve človekovih pravic in opozarjajo nanje, podpirajo žrtve teh kršitev in jim pomagajo pri iskanju pravice – in je bila verjetno napadena kot povračilni ukrep za to, ker je razkrila kršitve človekovih pravic v Čečeniji in skušala zanje poiskati pravico; ker je organizacija Memorial leta 2009 prejela nagrado Saharova Evropskega parlamenta za svobodo misli, leta 2018 pa je Ojub Titijev prejel nemško-francosko nagrado za človekove pravice in pravno državo (decembra), nagrado Václava Havla (oktobra) in nagrado moskovske Helsinške skupine za človekove pravice (maja); |
| --- | --- |

G.

ker je Memorial ena od zadnjih organizacij, ki nadaljujejo delo na področju človekovih pravic v Čečeniji – dokumentirajo kršitve človekovih pravic in opozarjajo nanje, podpirajo žrtve teh kršitev in jim pomagajo pri iskanju pravice – in je bila verjetno napadena kot povračilni ukrep za to, ker je razkrila kršitve človekovih pravic v Čečeniji in skušala zanje poiskati pravico; ker je organizacija Memorial leta 2009 prejela nagrado Saharova Evropskega parlamenta za svobodo misli, leta 2018 pa je Ojub Titijev prejel nemško-francosko nagrado za človekove pravice in pravno državo (decembra), nagrado Václava Havla (oktobra) in nagrado moskovske Helsinške skupine za človekove pravice (maja);

| H. | ker čečenski državni uradniki vedno znova grozijo zagovornikom človekovih pravic ali obsojajo njihovo delo, niso pa javno obsodili groženj z nasiljem proti njim, s čimer ustvarjajo in ohranjajo ozračje nekaznovanja storilcev nasilnih dejanj zoper zagovornike človekovih pravic; ker žrtve zato večinoma ne iščejo pravice, saj se bojijo povračilnih ukrepov lokalnih oblasti; |
| --- | --- |

H.

ker čečenski državni uradniki vedno znova grozijo zagovornikom človekovih pravic ali obsojajo njihovo delo, niso pa javno obsodili groženj z nasiljem proti njim, s čimer ustvarjajo in ohranjajo ozračje nekaznovanja storilcev nasilnih dejanj zoper zagovornike človekovih pravic; ker žrtve zato večinoma ne iščejo pravice, saj se bojijo povračilnih ukrepov lokalnih oblasti;

| 1. | ponovno poziva k takojšnji izpustitvi Ojuba Titijeva, direktorja centra za človekove pravice Memorial v Čečeniji, ki so ga priprli 9. januarja 2018 in obtožili nezakonite nabave in posedovanja drog, razglasitev sodbe pa naj bi bila do sredine februarja 2019; poziva čečenske oblasti, naj zagotovijo popolno spoštovanje človekovih in zakonitih pravic Ojuba Titijeva, vključno s pravico do poštenega sojenja in neoviranih stikov z odvetnikom ter zdravstvene oskrbe, in varstvo pred sodnim nadlegovanjem in kriminalizacijo; |
| --- | --- |

1.

| 2. | odločno obsoja večkratne javne izjave čečenskih državnih uradnikov, ki so obsodili delo zagovornikov človekovih pravic in organizacij ali napadli posameznike, niso pa javno obsodili in preiskali groženj in nasilnih dejanj nad temi skupinami in posamezniki; |
| --- | --- |

2.

| 3. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi zaskrbljujočega trenda aretacij, napadov in ustrahovanja neodvisnih novinarjev, zagovornikov človekovih pravic in njihovih podpornikov ter navadnih državljanov, za katerega se zdi, da je del usklajenih kampanj; meni, da primer Ojuba Titijeva ponazarja številne druge primere pregona, ki temeljijo na izmišljenih dokazih, kar jasno kaže na pomanjkljivosti pravosodnega sistema v Republiki Čečeniji in Ruski federaciji; opozarja, da so bile podobne obtožbe v zvezi s posedovanjem drog vložene tudi proti novinarju spletnega portala Caucasian Knot Žalaudija Gerijeva in borca za človekove pravice Ruslana Kutajeva, in poziva, naj ju prav tako izpustijo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva oblasti Republike Čečenije in Ruske federacije, naj prenehajo nadlegovati in preganjati svoje državljane ter odpravijo vzdušje nekaznovanosti storilcev nasilnih dejanj zoper zagovornike človekovih pravic, njihove družinske člane, sodelavce in podpornike ter njihove organizacije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Rusko federacijo, naj vse svoje državljane zaščiti ob polnem spoštovanju njihovih človekovih pravic, naj spoštuje lastno ustavo in zakonodajo ter svoje mednarodne zaveze glede spoštovanja pravne države, temeljnih svoboščin in človekovih pravic vseh svojih državljanov, vključno s tistimi, ki posvečajo svoj čas, sredstva in delo varovanju pravic svojih sodržavljanov; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva ruske oblasti, naj razveljavijo zakon iz leta 2015 o „nezaželenih organizacijah“ in zakon iz leta 2012 o „tujih agentih“ ter vse druge s tem povezane zakone, ki se dosledno uporabljajo za nadlegovanje zagovornikov človekovih pravic in organizacij civilne družbe ter napade nanje; izraža zaskrbljenost, ker so nekatere ruske nevladne organizacije morale zapreti, da jih ne bi stigmatizirali kot „tuje agente“ in da bi se izognile sodnemu pregonu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva, naj se takoj ustavijo nadlegovanje in aretacije zagovornikov človekovih pravic v Čečeniji zaradi izmišljenih obtožb, napadi na njihove sodelavce in družinske člane ter preneha ustrahovanje njihovih podpornikov, katerih cilj je očitno oviranje in na koncu ustavitev legitimnega in koristnega dela njihovih organizacij; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ponovno poziva Komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj še naprej pozorno spremljajo razmere na področju človekovih pravic v Čečeniji, tudi sojenje Ojubu Titijevu, naj pozivajo k takojšnjem prenehanju omenjenih kršitev človekovih pravic, naj na ustreznih srečanjih z ruskimi predstavniki opozarjajo na primere vseh oseb, ki jih preganjajo zaradi političnih razlogov, ter naj še naprej zagotavljajo hitro in učinkovito pomoč žrtvam preganjanja in njihovim družinskim članom, tudi pri obravnavanju prošenj za azil; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisijo, naj kljub ruskemu zakonu o „tujih agentih“ sodeluje z mednarodnimi organizacijami za človekove pravice, ki so dejavne v Ruski federaciji, ter z ruskimi organizacijami za človekove pravice in civilno družbo, in še naprej zagotavlja podporo organizaciji Memorial in drugim tovrstnim organizacijam; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva mednarodne športne osebnosti in umetnike, naj ne sodelujejo na javnih prireditvah v Čečeniji ali dogodkih pod pokroviteljstvom vodstva Republike Čečenije; ponovno izraža podporo evropskemu „zakonu Magnickega“, ki bi kaznoval storilce hudih kršitev človekovih pravic, in poziva Svet, naj nemudoma nadaljuje delo na tem področju; v zvezi s tem poudarja, da se kršiteljem človekovih pravic v Republiki Čečeniji Ruske federacije ne bi smeli izdajati vizumi EU in tudi ne bi smeli imeti dostopa do premoženja v državah članicah EU; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, Svetu Evrope, Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi, predsedniku, vladi in parlamentu Ruske federacije ter čečenskim oblastem. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  UL C 463, 21.12.2018, str. 31.

(2)  UL C 274, 27.7.2016, str. 21.

---

| 23.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/128 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/128

---

P8_TA(2019)0116

Zimbabve

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2019 o Zimbabveju (2019/2563(RSP))

(2020/C 449/16)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Zimbabveju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Zimbabveju,

| — | ob upoštevanju končnega poročila misije EU za opazovanje volitev o usklajenih volitvah v Zimbabveju leta 2018 in pisma o glavnih ugotovitvah iz tega poročila, ki ga je vodja te misije 10. oktobra poslal predsedniku Mnangagwu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila misije EU za opazovanje volitev o usklajenih volitvah v Zimbabveju leta 2018 in pisma o glavnih ugotovitvah iz tega poročila, ki ga je vodja te misije 10. oktobra poslal predsedniku Mnangagwu,

| — | ob upoštevanju izjave uradne govorke podpredsednice/visoke predstavnice z dne 17. januarja 2019 o razmerah v Zimbabveju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave uradne govorke podpredsednice/visoke predstavnice z dne 17. januarja 2019 o razmerah v Zimbabveju,

| — | ob upoštevanju izjav uradnega govorca generalnega sekretarja OZN za človekove pravice z dne 24. julija 2018 in 18. januarja 2019 o Zimbabveju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav uradnega govorca generalnega sekretarja OZN za človekove pravice z dne 24. julija 2018 in 18. januarja 2019 o Zimbabveju,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila s srečanja zunanjih ministrov EU in Afriške unije 21. in 22. januarja 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila s srečanja zunanjih ministrov EU in Afriške unije 21. in 22. januarja 2019,

| — | ob upoštevanju poročila o spremljanju, ki ga je zimbabvejska komisija za človekove pravice objavila po splošni stavki od 14. do 16. januarja 2019 in neredih, ki so ji sledili, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o spremljanju, ki ga je zimbabvejska komisija za človekove pravice objavila po splošni stavki od 14. do 16. januarja 2019 in neredih, ki so ji sledili,

| — | ob upoštevanju poročila zimbabvejske preiskovalne komisije o povolilnem nasilju, ki je izbruhnilo 1. avgusta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila zimbabvejske preiskovalne komisije o povolilnem nasilju, ki je izbruhnilo 1. avgusta,

| — | ob upoštevanju izjave uradne govorke podpredsednice/visoke predstavnice z dne 2. avgusta 2018 o volitvah v Zimbabveju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave uradne govorke podpredsednice/visoke predstavnice z dne 2. avgusta 2018 o volitvah v Zimbabveju,

| — | ob upoštevanju skupne izjave z dne 2. avgusta 2018 mednarodnih misij za opazovanje usklajenih volitev v Zimbabveju, v kateri so obsodile pretirano uporabo sile s strani policije in vojske v poskusih, da bi zatrli proteste, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave z dne 2. avgusta 2018 mednarodnih misij za opazovanje usklajenih volitev v Zimbabveju, v kateri so obsodile pretirano uporabo sile s strani policije in vojske v poskusih, da bi zatrli proteste,

| — | ob upoštevanju skupne lokalne izjave delegacije EU, vodij misij držav članic EU, navzočih v Harareju, ter vodij misij Avstralije, Kanade in Združenih držav z dne 9. avgusta 2018 o napadih na opozicijo v Zimbabveju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne lokalne izjave delegacije EU, vodij misij držav članic EU, navzočih v Harareju, ter vodij misij Avstralije, Kanade in Združenih držav z dne 9. avgusta 2018 o napadih na opozicijo v Zimbabveju,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta EU z dne 22. januarja 2018 o potekajoči politični tranziciji v Zimbabveju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta EU z dne 22. januarja 2018 o potekajoči politični tranziciji v Zimbabveju,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2017/288 z dne 17. februarja 2017 o spremembi Sklepa Sveta 2011/101/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Zimbabveju (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2017/288 z dne 17. februarja 2017 o spremembi Sklepa Sveta 2011/101/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Zimbabveju (1),

| — | ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev iz junija 1981, ki jo je Zimbabve ratificiral, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev iz junija 1981, ki jo je Zimbabve ratificiral,

| — | ob upoštevanju zimbabvejske ustave, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zimbabvejske ustave,

| — | ob upoštevanju Sporazuma iz Cotonouja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma iz Cotonouja,

| — | ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker so prebivalci Zimbabveja dolga leta trpeli pod avtoritarnim režimom predsednika Mugabeja, ki se je ohranjal na oblasti s korupcijo, nasiljem, volitvami, zaznamovanimi z nepravilnostmi, in krutim varnostnim aparatom; |
| --- | --- |

A.

ker so prebivalci Zimbabveja dolga leta trpeli pod avtoritarnim režimom predsednika Mugabeja, ki se je ohranjal na oblasti s korupcijo, nasiljem, volitvami, zaznamovanimi z nepravilnostmi, in krutim varnostnim aparatom;

| B. | ker so bile 30. julija 2018 v Zimbabveju prve predsedniške in parlamentarne volitve po odstopu Roberta Mugabeja novembra 2017; ker je bila to priložnost, da država naredi konec tradiciji spornih volitev, ki so jih zaznamovale zlorabe političnih in človekovih pravic ter nasilje ob podpori države; |
| --- | --- |

B.

ker so bile 30. julija 2018 v Zimbabveju prve predsedniške in parlamentarne volitve po odstopu Roberta Mugabeja novembra 2017; ker je bila to priložnost, da država naredi konec tradiciji spornih volitev, ki so jih zaznamovale zlorabe političnih in človekovih pravic ter nasilje ob podpori države;

| C. | ker je zimbabvejska volilna komisija 3. avgusta 2018 Emmersona Mnangagwo razglasila za zmagovalca predsedniških volitev, na katerih je zbral 50,8 % glasov, njegov nasprotnik in kandidat opozicije Nelson Chamisa pa 44,3 %; ker je poskusila opozicija nemudoma izpodbiti rezultate s trditvijo, da so bile volitve prirejene; ker je ustavno sodišče te obtožbe zavrnilo zaradi pomanjkanja dokazov in ker je bil novi mandat predsednika Mnangagwe 26. avgusta uradno potrjen; |
| --- | --- |

C.

ker je zimbabvejska volilna komisija 3. avgusta 2018 Emmersona Mnangagwo razglasila za zmagovalca predsedniških volitev, na katerih je zbral 50,8 % glasov, njegov nasprotnik in kandidat opozicije Nelson Chamisa pa 44,3 %; ker je poskusila opozicija nemudoma izpodbiti rezultate s trditvijo, da so bile volitve prirejene; ker je ustavno sodišče te obtožbe zavrnilo zaradi pomanjkanja dokazov in ker je bil novi mandat predsednika Mnangagwe 26. avgusta uradno potrjen;

| D. | ker je v končnem poročilu misije EU za opazovanje volitev zapisano, da so bili podatki, ki jih je predložila zimbabvejska volilna komisija, netočni in so vsebovali številna odstopanja, kar je bilo dovolj za utemeljen dvom o njihovi točnosti in zanesljivosti; |
| --- | --- |

D.

ker je v končnem poročilu misije EU za opazovanje volitev zapisano, da so bili podatki, ki jih je predložila zimbabvejska volilna komisija, netočni in so vsebovali številna odstopanja, kar je bilo dovolj za utemeljen dvom o njihovi točnosti in zanesljivosti;

| E. | ker je dan po volitvah zaradi zamud pri razglasitvi rezultatov že izbruhnilo povolilno nasilje, v protestih, ki jih je sklicala opozicija, pa je umrlo šest ljudi in mnogo jih je bilo ranjenih; ker so mednarodni opazovalci, tudi tisti iz EU, nasilje ter pretirano uporabo sile s strani vojske in enot za notranjo varnost obsodili; |
| --- | --- |

E.

ker je dan po volitvah zaradi zamud pri razglasitvi rezultatov že izbruhnilo povolilno nasilje, v protestih, ki jih je sklicala opozicija, pa je umrlo šest ljudi in mnogo jih je bilo ranjenih; ker so mednarodni opazovalci, tudi tisti iz EU, nasilje ter pretirano uporabo sile s strani vojske in enot za notranjo varnost obsodili;

| F. | ker je zimbabvejska komisija za človekove pravice 10. avgusta 2018 objavila izjavo o usklajenih volitvah leta 2018 in povolilnem ozračju, v kateri je potrdila, da je vojska napadla protestnike, izrazila globoko zaskrbljenost zaradi surovega in nasilnega ravnanja policije ter navedla, da so bile kršene temeljne pravice udeležencev demonstracij; ker je komisija vlado pozvala, naj začne narodni dialog; |
| --- | --- |

F.

ker je zimbabvejska komisija za človekove pravice 10. avgusta 2018 objavila izjavo o usklajenih volitvah leta 2018 in povolilnem ozračju, v kateri je potrdila, da je vojska napadla protestnike, izrazila globoko zaskrbljenost zaradi surovega in nasilnega ravnanja policije ter navedla, da so bile kršene temeljne pravice udeležencev demonstracij; ker je komisija vlado pozvala, naj začne narodni dialog;

| G. | ker je predsednik Emmerson Mnangagwa 26. avgusta 2018 ob zaprisegi v Harareju obljubil svetlejšo, skupno prihodnost za vse Zimbabvejce, v kateri bodo preseženi medstrankarski spori, vlada pa bo trdno zavezana ustavnosti, utrjevanju pravne države, načelu ločitve oblasti, neodvisnosti sodstva in politikam, ki bodo privabile tako domači kot tuji kapital; |
| --- | --- |

G.

ker je predsednik Emmerson Mnangagwa 26. avgusta 2018 ob zaprisegi v Harareju obljubil svetlejšo, skupno prihodnost za vse Zimbabvejce, v kateri bodo preseženi medstrankarski spori, vlada pa bo trdno zavezana ustavnosti, utrjevanju pravne države, načelu ločitve oblasti, neodvisnosti sodstva in politikam, ki bodo privabile tako domači kot tuji kapital;

| H. | ker je predsednik Mnangagwa septembra 2018 ustanovil preiskovalno komisijo, ki je decembra 2018 ugotovila, da so demonstracije, v katerih je bila povzročena ogromna gmotna škoda in številne poškodbe, podžigale in organizirale tako varnostne sile kot člani demokratičnega gibanja MDC Alliance ter da je bila napotitev vojske upravičena in v skladu z ustavo; ker je opozicija to poročilo zavrnila; ker je komisija pozvala k preiskavi znotraj varnostnih sil in h kazenskemu pregonu storilcev kaznivih dejanj ter priporočila izplačilo odškodnine žrtvam; |
| --- | --- |

H.

ker je predsednik Mnangagwa septembra 2018 ustanovil preiskovalno komisijo, ki je decembra 2018 ugotovila, da so demonstracije, v katerih je bila povzročena ogromna gmotna škoda in številne poškodbe, podžigale in organizirale tako varnostne sile kot člani demokratičnega gibanja MDC Alliance ter da je bila napotitev vojske upravičena in v skladu z ustavo; ker je opozicija to poročilo zavrnila; ker je komisija pozvala k preiskavi znotraj varnostnih sil in h kazenskemu pregonu storilcev kaznivih dejanj ter priporočila izplačilo odškodnine žrtvam;

| I. | ker so se politične napetosti po volitvah močno stopnjevale in naj bi se nasilje še nadaljevalo, kar resno ogroža prehod v demokracijo, ki ga je začela država; |
| --- | --- |

I.

ker so se politične napetosti po volitvah močno stopnjevale in naj bi se nasilje še nadaljevalo, kar resno ogroža prehod v demokracijo, ki ga je začela država;

| J. | ker so gospodarski zlom, slabe socialne storitve in podražitev najosnovnejših izdelkov ljudi zelo razjezili; ker so se med 14. in 18. januarjem 2019 po 150-odstotni podražitvi goriva protesti v Zimbabveju razmahnili med splošno stavko na pobudo Zimbabvejskega kongresa sindikatov (ZCTU); ker so bili ti protesti tudi odgovor na vse večjo revščino, slabe gospodarske razmere in vse nižji življenjski standard; |
| --- | --- |

J.

ker so gospodarski zlom, slabe socialne storitve in podražitev najosnovnejših izdelkov ljudi zelo razjezili; ker so se med 14. in 18. januarjem 2019 po 150-odstotni podražitvi goriva protesti v Zimbabveju razmahnili med splošno stavko na pobudo Zimbabvejskega kongresa sindikatov (ZCTU); ker so bili ti protesti tudi odgovor na vse večjo revščino, slabe gospodarske razmere in vse nižji življenjski standard;

| K. | ker je vlada zaradi protestov 14. januarja 2019 obsodila „namerno in načrtno spodkopavanje ustavnega reda“ in zagrozila, da bo „ustrezno ukrepala zoper vse, ki skušajo z zaroto sabotirati mir“; |
| --- | --- |

K.

ker je vlada zaradi protestov 14. januarja 2019 obsodila „namerno in načrtno spodkopavanje ustavnega reda“ in zagrozila, da bo „ustrezno ukrepala zoper vse, ki skušajo z zaroto sabotirati mir“;

| L. | ker so se posebne policijske sile odzvale s čezmernim nasiljem in zlorabami človekovih pravic, med drugim z uporabo pravega streliva, samovoljnimi aretacijami, ugrabitvami, racijami v zdravstvenih domovih, kjer so se zdravile žrtve represije, množičnim sojenjem aretiranih po hitrem postopku, mučenjem aretiranih posameznikov, posilstvi ter uničenjem zasebnega in javnega premoženja; |
| --- | --- |

L.

ker so se posebne policijske sile odzvale s čezmernim nasiljem in zlorabami človekovih pravic, med drugim z uporabo pravega streliva, samovoljnimi aretacijami, ugrabitvami, racijami v zdravstvenih domovih, kjer so se zdravile žrtve represije, množičnim sojenjem aretiranih po hitrem postopku, mučenjem aretiranih posameznikov, posilstvi ter uničenjem zasebnega in javnega premoženja;

| M. | ker je komisija za človekove pravice, ki jo je imenovala vlada, objavila poročilo, v katerem je razkrila, da so se vojaki in policisti zatekali k sistematičnemu mučenju; |
| --- | --- |

M.

ker je komisija za človekove pravice, ki jo je imenovala vlada, objavila poročilo, v katerem je razkrila, da so se vojaki in policisti zatekali k sistematičnemu mučenju;

| N. | ker je bilo ubitih več kot 17 ljudi, na stotine pa jih je bilo ranjenih; ker je bilo aretiranih približno tisoč ljudi, med drugimi otroci v starosti od 9 do 16 let, dvema tretjinama aretiranih pa ni bila dovoljena izpustitev proti varščini; ker so številni še vedno nezakonito pridržani, v priporu pa naj bi bili izpostavljeni pretepanju in napadom; |
| --- | --- |

N.

ker je bilo ubitih več kot 17 ljudi, na stotine pa jih je bilo ranjenih; ker je bilo aretiranih približno tisoč ljudi, med drugimi otroci v starosti od 9 do 16 let, dvema tretjinama aretiranih pa ni bila dovoljena izpustitev proti varščini; ker so številni še vedno nezakonito pridržani, v priporu pa naj bi bili izpostavljeni pretepanju in napadom;

| O. | ker obstajajo dokazi, da je za umore, posilstva in oborožene rope večinoma odgovorna vojska; ker se na stotine aktivistov in predstavnikov opozicije še vedno skriva; |
| --- | --- |

O.

ker obstajajo dokazi, da je za umore, posilstva in oborožene rope večinoma odgovorna vojska; ker se na stotine aktivistov in predstavnikov opozicije še vedno skriva;

| P. | ker so številni zagovorniki človekovih pravic ter lokalni in mednarodni akterji, vključno z EU, odgovor vlade na proteste obsodili kot „nesorazmeren“ in „pretiran“; |
| --- | --- |

P.

ker so številni zagovorniki človekovih pravic ter lokalni in mednarodni akterji, vključno z EU, odgovor vlade na proteste obsodili kot „nesorazmeren“ in „pretiran“;

| Q. | ker je režim začel prekinitve telekomunikacijskih storitev uporabljati kot orodje za preprečevanje organizacije in usklajevanja demonstracij v družbenih omrežjih; ker je večkrat blokiral mobilne in stacionarne telefonske linije, pa tudi internetne kanale in družbena omrežja, da bi preprečil dostop do informacij in komunikacijo ter tako prikril množične kršitve človekovih pravic, ki jih je načrtovala država; ker je zimbabvejsko vrhovno sodišče ugotovilo, da je sklicevanje na zakon o prestrezanju komunikacije za blokiranje spletne komunikacije nezakonito; |
| --- | --- |

Q.

ker je režim začel prekinitve telekomunikacijskih storitev uporabljati kot orodje za preprečevanje organizacije in usklajevanja demonstracij v družbenih omrežjih; ker je večkrat blokiral mobilne in stacionarne telefonske linije, pa tudi internetne kanale in družbena omrežja, da bi preprečil dostop do informacij in komunikacijo ter tako prikril množične kršitve človekovih pravic, ki jih je načrtovala država; ker je zimbabvejsko vrhovno sodišče ugotovilo, da je sklicevanje na zakon o prestrezanju komunikacije za blokiranje spletne komunikacije nezakonito;

| R. | ker so oblasti organizirale obsežno iskalno akcijo od vrat do vrat, pri čemer so na domovih aretirale mirne protestnike, zagovornike človekovih pravic, politične aktiviste, ugledne voditelje civilne družbe in njihove sorodnike; |
| --- | --- |

R.

ker so oblasti organizirale obsežno iskalno akcijo od vrat do vrat, pri čemer so na domovih aretirale mirne protestnike, zagovornike človekovih pravic, politične aktiviste, ugledne voditelje civilne družbe in njihove sorodnike;

| S. | ker so sosednje države, na primer Južna Afrika, postale zatočišče za Zimbabvejce, ki so ubežali političnemu zatiranju in ekonomski stiski; |
| --- | --- |

S.

ker so sosednje države, na primer Južna Afrika, postale zatočišče za Zimbabvejce, ki so ubežali političnemu zatiranju in ekonomski stiski;

| T. | ker policija nenehno zlorablja obstoječe zakone, na primer zakon o javnem redu in varnosti, da bi upravičila zatiranje pripadnikov opozicije in borcev za človekove pravice ter prepovedala zakonite in mirne demonstracije; |
| --- | --- |

T.

ker policija nenehno zlorablja obstoječe zakone, na primer zakon o javnem redu in varnosti, da bi upravičila zatiranje pripadnikov opozicije in borcev za človekove pravice ter prepovedala zakonite in mirne demonstracije;

| U. | ker je Zimbabve glede na stanje človekovih pravic in demokracije ena najslabših držav na svetu; ker so zimbabvejski prebivalci in zagovorniki človekovih pravic še vedno tarče napadov, sovražnega govora, blatenja, ustrahovanja in nadlegovanja, stalno pa se poroča tudi o mučenju; |
| --- | --- |

U.

ker je Zimbabve glede na stanje človekovih pravic in demokracije ena najslabših držav na svetu; ker so zimbabvejski prebivalci in zagovorniki človekovih pravic še vedno tarče napadov, sovražnega govora, blatenja, ustrahovanja in nadlegovanja, stalno pa se poroča tudi o mučenju;

| V. | ker je predsednik pozval k narodnemu dialogu, ki se je začel 6. februarja, in vse politične stranke povabil k sodelovanju, gibanje MDC, glavna opozicijska stranka, pa je udeležbo zavrnilo; |
| --- | --- |

V.

ker je predsednik pozval k narodnemu dialogu, ki se je začel 6. februarja, in vse politične stranke povabil k sodelovanju, gibanje MDC, glavna opozicijska stranka, pa je udeležbo zavrnilo;

| W. | ker je Zimbabve podpisnik Sporazuma iz Cotonouja, ki v členu 96 določa, da je spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin bistven element sodelovanja AKP-EU; |
| --- | --- |

W.

ker je Zimbabve podpisnik Sporazuma iz Cotonouja, ki v členu 96 določa, da je spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin bistven element sodelovanja AKP-EU;

| 1. | poudarja soglasno željo, da bi Zimbabve postal mirna, demokratična in cvetoča država, v kateri bodo vsi državljani obravnavani primerno in enako pred zakonom in kjer bodo državni organi ukrepali v korist državljanov, ne proti njim; |
| --- | --- |

1.

| 2. | odločno obsoja nasilje, do katerega je prišlo med nedavnimi protesti v Zimbabveju; je trdno prepričan, da so mirni protesti del demokratičnega procesa in da se je treba na vsak način izogibati odzivu s čezmerno uporabo sile; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva predsednika Mnangagwo, naj izpolni obljube, ki jih je dal ob zaprisegi, naj hitro prevzame nadzor nad razmerami in Zimbabve znova popelje po poti sprave ter spoštovanja demokracije in pravne države; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva zimbabvejske oblasti, naj nemudoma naredijo konec zlorabam s strani varnostnih sil ter hitro in nepristransko raziščejo vse obtožbe o pretirani uporabi sile s strani policije in državnih uradnikov, da bodo posamezniki odgovarjali za svoja dejanja in da se zagotovi odgovornost; opominja, da ustava države predvideva neodvisen organ za preiskave pritožb zaradi neustreznega ravnanja policije in vojske, vendar ga mora vlada še ustanoviti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva zimbabvejsko vlado, naj nemudoma odpokliče vse pripadnike vojske in mladinske milice, nameščene po vsej državi, saj ustrahujejo prebivalce in s tem očitno kršijo zimbabvejsko ustavo; |
| --- | --- |

5.

| 6. | je prepričan, da je svoboda zbiranja, združevanja in izražanja bistven element demokracije; poudarja, da je nenasilno izražanje mnenja ustavna pravica vseh državljanov Zimbabveja, in oblasti ponovno opozarja na njihovo dolžnost, da zaščitijo pravico vseh državljanov do protestiranja zaradi vse slabših socialnih in ekonomskih razmer; poziva vlado, naj naredi konec nadlegovanju voditeljev in članov Zimbabvejskega kongresa sindikatov; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da ima opozicija v demokratični družbi temeljno vlogo; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva zimbabvejske oblasti, naj nemudoma in brezpogojno izpustijo vse politične zapornike; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva zimbabvejsko vlado, naj nemudoma ustavi nadlegovanje in inkriminacijo akterjev civilne družbe ter prizna legitimno vlogo zagovornikov človekovih pravic; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva zimbabvejsko vlado, naj spoštuje določbe deklaracije OZN o zagovornikih človekovih pravic in mednarodnih instrumentov o človekovih pravicah, ki jih je država ratificirala; |
| --- | --- |

10.

| 11. | je močno zaskrbljen zaradi poročil o kršitvah dolžnega pravnega ravnanja z množičnim sojenjem po hitrem postopku; vztraja, da mora sodstvo spoštovati pravno državo ter v vseh okoliščinah zagotavljati svojo neodvisnost in pravico do poštenega sojenja; obsoja aretacije, ne da bi bile vložene obtožnice; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva zimbabvejske oblasti, naj izvedejo hitro, temeljito, nepristransko in neodvisno preiskavo obtožb o kršitvah človekovih pravic in zlorabah, vključno s posilstvi in spolnim nasiljem s strani varnostnih sil, ter odgovorne sodno preganjajo; zahteva, da se vsem žrtvam spolnega nasilja omogoči zdravstvena oskrba, brez strahu pred maščevanjem; |
| --- | --- |

12.

| 13. | obsoja blokado interneta, s katero so oblasti prikrile zlorabe človekovih pravic s strani vojske in sil za notranjo varnost ter ovirale neodvisno poročanje in dokumentiranje zlorab med zatrtjem protestov in takoj po volitvah; poudarja, da je dostop do informacij pravica, ki jo morajo oblasti spoštovati v skladu z ustavnimi in mednarodnimi obveznostmi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | obsoja zlorabe in omejevalno naravo zakona o javnem redu in varnosti ter zimbabvejske oblasti poziva, naj ga uskladijo z mednarodnimi standardi za varstvo in spodbujanje človekovih pravic; |
| --- | --- |

14.

| 15. | je še posebej zaskrbljen zaradi gospodarskih in socialnih razmer v Zimbabveju; spominja, da so glavni problemi države revščina, brezposelnost, kronična nedohranjenost in lakota; meni, da bo mogoče te probleme rešiti samo z ambicioznimi politikami na področju zaposlovanja, izobraževanja, zdravstva in kmetijstva; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva vse politične akterje, naj ravnajo odgovorno in preudarno in naj se zlasti vzdržijo spodbujanja k nasilju; |
| --- | --- |

16.

| 17. | spominja zimbabvejsko vlado, da je podpora Evropske unije in njenih držav članic na osnovi sporazuma iz Cotonouja ter trgovinska, razvojna in gospodarska pomoč pogojena s spoštovanjem pravne države ter mednarodnih konvencij in pogodb, katerih pogodbenica je Zimbabve; |
| --- | --- |

17.

| 18. | znova opozarja, da je dolgoročna podpora odvisna od obsežnih reform in da zgolj obljube ne zadostujejo; poziva, naj bo evropsko sodelovanje z Zimbabvejem usmerjeno v vrednote in odločno v odnosih z zimbabvejskimi oblastmi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva vlado, naj nemudoma uresniči vsa priporočila preiskovalne komisije v zvezi s povolilnim nasiljem, zlasti o zagovarjanju politične strpnosti in odgovornem vodenju ter vzpostavitvi narodnega dialoga, ki bo verodostojen, vključujoč, pregleden in odgovoren; |
| --- | --- |

19.

| 20. | je seznanjen, da je vlada pripravljena izpolniti obljube o reformah; vseeno poudarja, da morajo biti te reforme tudi politične, ne le gospodarske; spodbuja vlado, opozicijo, predstavnike civilne družbe in verske voditelje, naj se kot enakopravni sogovorniki udeležijo narodnega dialoga, v katerem bodo človekove pravice spoštovane in zaščitene; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva vlado, naj uresniči vsa priporočila misije EU za opazovanje volitev, zlasti tista o pravni državi in vključujočem političnem okolju; opozarja na deset prednostnih priporočil, ki jih je vodja te misije naštel v pismu predsedniku Mnangagwi z dne 10. oktobra 2018 – namreč naj poskrbi za jasnejši in skladnejši pravni okvir, da bodo imele vse politične stranke enake pogoje za delovanje, naj okrepi zimbabvejsko volilno komisijo, da bo postala resnično neodvisna in pregledna, s čimer bo povrnjeno zaupanje v volilni proces, naj zagotovi, da bo lahko bolj neodvisna zimbabvejska volilna komisija sama, brez vladnega nadzora, sprejemala svoja pravila, in ustvari bolj vključujoč volilni proces; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva delegacijo EU in veleposlaništva držav članic v Zimbabveju, naj še nadalje tesno spremljajo razvoj dogodkov v državi in uporabijo vsa primerna sredstva za podporo zagovornikom človekovih pravic, organizacijam civilne družbe in sindikatom, spodbujanje temeljnih elementov Sporazuma iz Cotonouja in pomoč gibanjem za demokracijo; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva EU, naj poglobi politični dialog o človekovih pravicah z Zimbabvejem na osnovi člena 8 Sporazuma iz Cotonouja; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva Evropski svet, naj v luči odgovornosti in nedavnega državnega nasilja pregleda omejevalne ukrepe zoper posameznike in subjekte v Zimbabveju, tudi ukrepe, ki so začasno zamrznjeni; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva mednarodno skupnost, zlasti Južnoafriško razvojno skupnost (SADC) in Afriško unijo, naj Zimbabveju ponudi bolj aktivno pomoč, da se poišče trajna demokratična rešitev za trenutno krizo; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva sosednje države, naj spoštujejo določbe mednarodnega prava in vse tiste, ki so pobegnili pred nasiljem v Zimbabveju, zaščitijo z azilom, zlasti kratkoročnim; |
| --- | --- |

26.

| 27. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Evropski službi za zunanje delovanje, vladi in parlamentu Zimbabveja, vladam držav Južnoafriške razvojne skupnosti in Afriške unije ter generalnemu sekretarju Skupnosti narodov (Commonwealth). |
| --- | --- |

27.

---

(1)  UL L 42, 18.2.2017, str. 11.

---

| 23.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/133 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/133

---

P8_TA(2019)0117

Zagovorniki pravic žensk v Saudovi Arabiji

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2019 o zagovornikih pravic žensk v Saudovi Arabiji (2019/2564(RSP))

(2020/C 449/17)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Saudovi Arabiji, zlasti tistih z dne 11. marca 2014 o Savdski Arabiji: odnosi z EU in njena vloga na Bližnjem vzhodu in v severni Afriki (1), z dne 12. februarja 2015 o Savdski Arabiji: primer Raifa Badavija (2), z dne 8. oktobra 2015 o primeru Alija Mohameda Al Nimra (3), z dne 31. maja 2018 o položaju zagovornikov pravic žensk v Saudovi Arabiji (4) in z dne 25. oktobra 2018 o umoru novinarja Džamala Hašodžija na savdskem konzulatu v Istanbulu (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Saudovi Arabiji, zlasti tistih z dne 11. marca 2014 o Savdski Arabiji: odnosi z EU in njena vloga na Bližnjem vzhodu in v severni Afriki (1), z dne 12. februarja 2015 o Savdski Arabiji: primer Raifa Badavija (2), z dne 8. oktobra 2015 o primeru Alija Mohameda Al Nimra (3), z dne 31. maja 2018 o položaju zagovornikov pravic žensk v Saudovi Arabiji (4) in z dne 25. oktobra 2018 o umoru novinarja Džamala Hašodžija na savdskem konzulatu v Istanbulu (5),

| — | ob upoštevanju izjav tiskovnega predstavnika visokega komisarja OZN za človekove pravice z dne 29. maja 2018 o nedavnih aretacijah v Saudovi Arabiji in z dne 31. julija 2018 o samovoljnih pridržanjih zagovornikov človekovih pravic in aktivistov v Saudovi Arabiji, vključno z aktivisti za pravice žensk, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav tiskovnega predstavnika visokega komisarja OZN za človekove pravice z dne 29. maja 2018 o nedavnih aretacijah v Saudovi Arabiji in z dne 31. julija 2018 o samovoljnih pridržanjih zagovornikov človekovih pravic in aktivistov v Saudovi Arabiji, vključno z aktivisti za pravice žensk,

| — | ob upoštevanju izjave več posebnih poročevalcev Združenih narodov z dne 12. oktobra 2018, v kateri so pozvali k takojšnji izpustitvi zagovornikov pravic žensk, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave več posebnih poročevalcev Združenih narodov z dne 12. oktobra 2018, v kateri so pozvali k takojšnji izpustitvi zagovornikov pravic žensk,

| — | ob upoštevanju poročila visokega komisariata OZN za človekove pravice iz decembra 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila visokega komisariata OZN za človekove pravice iz decembra 2017,

| — | ob upoštevanju članstva Saudove Arabije v Svetu OZN za človekove pravice in Komisiji OZN o položaju žensk, pa tudi članstva v izvršnem svetu te komisije, ki se je začelo januarja 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju članstva Saudove Arabije v Svetu OZN za človekove pravice in Komisiji OZN o položaju žensk, pa tudi članstva v izvršnem svetu te komisije, ki se je začelo januarja 2019,

| — | ob upoštevanju govora komisarja Hristosa Stilianidisa v imenu podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ob razpravi v Evropskem parlamentu 4. julija 2017 o izvolitvi Saudove Arabije za članico v Komisiji OZN o položaju žensk, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju govora komisarja Hristosa Stilianidisa v imenu podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ob razpravi v Evropskem parlamentu 4. julija 2017 o izvolitvi Saudove Arabije za članico v Komisiji OZN o položaju žensk,

| — | ob upoštevanju otvoritvenega govora podpredsednice/visoke predstavnice na 5. ministrskem srečanju med EU in Arabsko ligo, v katerem je izjavila: „Naj povem, da sodelovanje med Evropo in arabskim svetom še nikoli ni bilo tako pomembno, in prepričana sem, da še nikoli ni bilo tako potrebno.“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju otvoritvenega govora podpredsednice/visoke predstavnice na 5. ministrskem srečanju med EU in Arabsko ligo, v katerem je izjavila: „Naj povem, da sodelovanje med Evropo in arabskim svetom še nikoli ni bilo tako pomembno, in prepričana sem, da še nikoli ni bilo tako potrebno.“,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk (v nadaljnjem besedilu: konvencija CEDAW), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk (v nadaljnjem besedilu: konvencija CEDAW),

| — | ob upoštevanju zaključnih ugotovitev odbora za odpravo vseh oblik diskriminacije žensk o združenem tretjem in četrtem rednem poročilu za Saudovo Arabijo z dne 9. marca 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaključnih ugotovitev odbora za odpravo vseh oblik diskriminacije žensk o združenem tretjem in četrtem rednem poročilu za Saudovo Arabijo z dne 9. marca 2018,

| — | ob upoštevanju poročila skupine za pregled pridržanj (Detention Review Panel) o pridržanih aktivistih za pravice žensk v Saudovi Arabiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila skupine za pregled pridržanj (Detention Review Panel) o pridržanih aktivistih za pravice žensk v Saudovi Arabiji,

| — | ob upoštevanju zakona o prepovedi nadlegovanja, ki ga je savdski svet šura sprejel 28. maja 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zakona o prepovedi nadlegovanja, ki ga je savdski svet šura sprejel 28. maja 2018,

| — | ob upoštevanju splošnega rednega pregleda za Saudovo Arabijo iz novembra 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega rednega pregleda za Saudovo Arabijo iz novembra 2018,

| — | ob upoštevanju svetovnega indeksa svobode tiska za leto 2018, ki ga je objavila organizacija Novinarji brez meja, po katerem je Saudova Arabija med 180 državami na 169. mestu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svetovnega indeksa svobode tiska za leto 2018, ki ga je objavila organizacija Novinarji brez meja, po katerem je Saudova Arabija med 180 državami na 169. mestu,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah iz leta 1966, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah iz leta 1966,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju smernic EU o zagovornikih človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o zagovornikih človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju podelitve nagrade Saharova za svobodo misli savdskemu blogerju Raifu Badaviju leta 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju podelitve nagrade Saharova za svobodo misli savdskemu blogerju Raifu Badaviju leta 2015,

| — | ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker so savdske oblasti aretirale aktiviste zaradi zavzemanja za pravice žensk in so ti še vedno priprti brez obtožnice; ker so med aktivisti Ludžajn Al Hatlul, Aziza Al Jusef, Eman Al Nafdžan, Nuf Abdulaziz, Maja Al Zahrani, Samar Badavi, Nasima Al Sada, Šadan Al Anezi, Abir Namankani, Amal Al Harbi in Hatun Al Fasi, vse pa so aktivistke za pravice žensk, pa tudi moški podporniki gibanja, tudi Mohamed Al Rabjah; ker so ti aktivisti znani po svoji kampanji proti prepovedi vožnje za ženske in za odpravo sistema moškega skrbništva; ker so bili aretirani še pred predvideno odpravo prepovedi vožnje za ženske 24. junija 2018; ker naj bi nekatere med njimi napotili na specializirano kazensko sodišče, ki je bilo prvotno ustanovljeno za sojenje pripornikom v zvezi s terorističnimi kaznivimi dejanji; |
| --- | --- |

A.

ker so savdske oblasti aretirale aktiviste zaradi zavzemanja za pravice žensk in so ti še vedno priprti brez obtožnice; ker so med aktivisti Ludžajn Al Hatlul, Aziza Al Jusef, Eman Al Nafdžan, Nuf Abdulaziz, Maja Al Zahrani, Samar Badavi, Nasima Al Sada, Šadan Al Anezi, Abir Namankani, Amal Al Harbi in Hatun Al Fasi, vse pa so aktivistke za pravice žensk, pa tudi moški podporniki gibanja, tudi Mohamed Al Rabjah; ker so ti aktivisti znani po svoji kampanji proti prepovedi vožnje za ženske in za odpravo sistema moškega skrbništva; ker so bili aretirani še pred predvideno odpravo prepovedi vožnje za ženske 24. junija 2018; ker naj bi nekatere med njimi napotili na specializirano kazensko sodišče, ki je bilo prvotno ustanovljeno za sojenje pripornikom v zvezi s terorističnimi kaznivimi dejanji;

| B. | ker se zagovornica človekovih pravic Isra Al Ghomgham iz regije Katif še vedno sooča s samovoljnim pridržanjem; ker je bila obsojena na smrt, a je bila kazen pred kratkim preklicana, še vedno pa jo bremenijo nedoločene obtožbe; ker vlada zaskrbljenost zaradi njenega telesnega in duševnega počutja; |
| --- | --- |

B.

ker se zagovornica človekovih pravic Isra Al Ghomgham iz regije Katif še vedno sooča s samovoljnim pridržanjem; ker je bila obsojena na smrt, a je bila kazen pred kratkim preklicana, še vedno pa jo bremenijo nedoločene obtožbe; ker vlada zaskrbljenost zaradi njenega telesnega in duševnega počutja;

| C. | ker se v poročilih trdi, da so savdski zasliševalci mučili in zlorabljali, tudi spolno, vsaj tri aktivistke, pridržane maja 2018; ker za družinske člane aktivistk, kot so starši Ludžajn Al Hatlul, velja prepoved potovanja; |
| --- | --- |

C.

ker se v poročilih trdi, da so savdski zasliševalci mučili in zlorabljali, tudi spolno, vsaj tri aktivistke, pridržane maja 2018; ker za družinske člane aktivistk, kot so starši Ludžajn Al Hatlul, velja prepoved potovanja;

| D. | ker je ministrstvo Saudove Arabije za medije zavrnilo obtožbe o mučenju pripornikov v kraljevini kot neutemeljena poročila; |
| --- | --- |

D.

ker je ministrstvo Saudove Arabije za medije zavrnilo obtožbe o mučenju pripornikov v kraljevini kot neutemeljena poročila;

| E. | ker je aktivistka Ludžajn Al Hatlul pridržana od marca 2018, ko je prisostvovala seji o pregledu za Saudovo Arabijo v Odboru OZN za odpravo diskriminacije žensk; ker je bila od maja do septembra 2018 zaprta v samici, v tem času pa so jo po poročanju njenih staršev mučili; |
| --- | --- |

E.

ker je aktivistka Ludžajn Al Hatlul pridržana od marca 2018, ko je prisostvovala seji o pregledu za Saudovo Arabijo v Odboru OZN za odpravo diskriminacije žensk; ker je bila od maja do septembra 2018 zaprta v samici, v tem času pa so jo po poročanju njenih staršev mučili;

| F. | ker je po objavi poročil o mučenju delegacija savdske komisije za človekove pravice obiskala Ludžajn Al Hatlul; ker ji niso mogli zagotoviti zaščite; ker jo je pozneje obiskal državni tožilec, da bi zabeležil njeno pričevanje; |
| --- | --- |

F.

ker je po objavi poročil o mučenju delegacija savdske komisije za človekove pravice obiskala Ludžajn Al Hatlul; ker ji niso mogli zagotoviti zaščite; ker jo je pozneje obiskal državni tožilec, da bi zabeležil njeno pričevanje;

| G. | ker je Ludžajn Al Hatlul nominirana za Nobelovo nagrado za mir za leto 2019; |
| --- | --- |

G.

ker je Ludžajn Al Hatlul nominirana za Nobelovo nagrado za mir za leto 2019;

| H. | ker Saudova Arabija ženskam še vedno nalaga nekatere od najstrožjih omejitev kljub nedavnim vladnim reformam, katerih namen je spodbuditi pravice žensk v zaposlitvenem sektorju; ker je savdski politični in družbeni sistem, v katerem so ženske v bistvu drugorazredni državljani, še vedno diskriminatoren, ne omogoča svobode vere in prepričanja, močno diskriminira številčne tuje delavce v tej državi in močno zatira vsak izraz nestrinjanja; |
| --- | --- |

H.

ker Saudova Arabija ženskam še vedno nalaga nekatere od najstrožjih omejitev kljub nedavnim vladnim reformam, katerih namen je spodbuditi pravice žensk v zaposlitvenem sektorju; ker je savdski politični in družbeni sistem, v katerem so ženske v bistvu drugorazredni državljani, še vedno diskriminatoren, ne omogoča svobode vere in prepričanja, močno diskriminira številčne tuje delavce v tej državi in močno zatira vsak izraz nestrinjanja;

| I. | ker ima Saudova Arabija vrsto diskriminatornih zakonov, zlasti pravnih določb v zvezi z osebnim statusom, položajem delavk migrantk, zakonikom o civilnem statusu, zakonikom o delovnih razmerjih, zakonom o državljanstvu in sistemom moškega skrbništva, ki uveljavljanje večine pravic žensk iz konvencije CEDAW pogojuje z dovoljenjem moškega skrbnika; |
| --- | --- |

I.

ker ima Saudova Arabija vrsto diskriminatornih zakonov, zlasti pravnih določb v zvezi z osebnim statusom, položajem delavk migrantk, zakonikom o civilnem statusu, zakonikom o delovnih razmerjih, zakonom o državljanstvu in sistemom moškega skrbništva, ki uveljavljanje večine pravic žensk iz konvencije CEDAW pogojuje z dovoljenjem moškega skrbnika;

| J. | ker savdske ženske v sistemu moškega skrbništva nimajo niti najosnovnejšega nadzora nad svojim življenjem; ker še vedno veljajo diskriminatorni zakoni, ki urejajo zakonsko zvezo in razvezo, in ker morajo ženske v skladu z zakonom dobiti dovoljenje moškega skrbnika za vpis na visokošolski študij, iskanje zaposlitve, potovanje ali sklenitev zakonske zveze; ker savdske ženske, poročene s tujcem, za razliko od savdskih moških, ne morejo prenesti državljanstva na svoje otroke ali zakonce; |
| --- | --- |

J.

ker savdske ženske v sistemu moškega skrbništva nimajo niti najosnovnejšega nadzora nad svojim življenjem; ker še vedno veljajo diskriminatorni zakoni, ki urejajo zakonsko zvezo in razvezo, in ker morajo ženske v skladu z zakonom dobiti dovoljenje moškega skrbnika za vpis na visokošolski študij, iskanje zaposlitve, potovanje ali sklenitev zakonske zveze; ker savdske ženske, poročene s tujcem, za razliko od savdskih moških, ne morejo prenesti državljanstva na svoje otroke ali zakonce;

| K. | ker je glede na mnenje Odbora za odpravo diskriminacije žensk splošna zadržanost Saudove Arabije v zvezi s konvencijo CEDAW neskladna s cilji in namenom te konvencije in po njenem 28. členu nedopustna; |
| --- | --- |

K.

ker je glede na mnenje Odbora za odpravo diskriminacije žensk splošna zadržanost Saudove Arabije v zvezi s konvencijo CEDAW neskladna s cilji in namenom te konvencije in po njenem 28. členu nedopustna;

| L. | ker so bili od prihoda kronskega princa Mohameda Bin Salmana Al Sauda na oblast junija 2017 številni zagovorniki človekovih pravic, aktivisti in kritiki samovoljno pridržani ali neupravičeno obsojeni na dolge zaporne kazni zgolj zaradi uveljavljanja pravice do svobode izražanja; |
| --- | --- |

L.

ker so bili od prihoda kronskega princa Mohameda Bin Salmana Al Sauda na oblast junija 2017 številni zagovorniki človekovih pravic, aktivisti in kritiki samovoljno pridržani ali neupravičeno obsojeni na dolge zaporne kazni zgolj zaradi uveljavljanja pravice do svobode izražanja;

| M. | ker bi moral biti program reform Vizija 2030, ki si prizadeva za gospodarsko in družbeno preobrazbo te države, tudi s krepitvijo vloge žensk, resnična priložnost za savdske ženske, da si zagotovijo pravno emancipacijo, ki je absolutno nujna, da bi lahko polno uživale svoje pravice iz konvencije CEDAW; ker pa se zdi, da nedavni val aretacij in domnevna mučenja zagovornikov pravic žensk vodi stran od tega cilja in bi utegnil odvrniti pozornost od programa reform; ker odlok o Viziji 2030 nima ustreznega pravnega okvira; |
| --- | --- |

M.

ker bi moral biti program reform Vizija 2030, ki si prizadeva za gospodarsko in družbeno preobrazbo te države, tudi s krepitvijo vloge žensk, resnična priložnost za savdske ženske, da si zagotovijo pravno emancipacijo, ki je absolutno nujna, da bi lahko polno uživale svoje pravice iz konvencije CEDAW; ker pa se zdi, da nedavni val aretacij in domnevna mučenja zagovornikov pravic žensk vodi stran od tega cilja in bi utegnil odvrniti pozornost od programa reform; ker odlok o Viziji 2030 nima ustreznega pravnega okvira;

| N. | ker sta svoboda izražanja ter svoboda tiska in medijev, tako spletnih kot nespletnih, bistvena pogoja in katalizatorja demokratizacije in reform ter nadzora nad oblastjo; |
| --- | --- |

N.

ker sta svoboda izražanja ter svoboda tiska in medijev, tako spletnih kot nespletnih, bistvena pogoja in katalizatorja demokratizacije in reform ter nadzora nad oblastjo;

| O. | ker ima Saudova Arabija eno najvišjih stopenj usmrtitev na svetu; ker je bilo med letoma 2014 in 2017 povprečno letno število usmrtitev vsaj 126; ker oblasti izrekajo smrtno kazen za nenasilna kazniva dejanja, kot je tihotapljenje drog, izdaja in prešuštvo; ker se je tudi za kršitve, kot je odpadništvo, ki po mednarodnem pravu o človekovih pravicah ne bi smele šteti za kazniva dejanja, uporabila smrtna kazen; |
| --- | --- |

O.

ker ima Saudova Arabija eno najvišjih stopenj usmrtitev na svetu; ker je bilo med letoma 2014 in 2017 povprečno letno število usmrtitev vsaj 126; ker oblasti izrekajo smrtno kazen za nenasilna kazniva dejanja, kot je tihotapljenje drog, izdaja in prešuštvo; ker se je tudi za kršitve, kot je odpadništvo, ki po mednarodnem pravu o človekovih pravicah ne bi smele šteti za kazniva dejanja, uporabila smrtna kazen;

| P. | ker je bil indeks OZN človekovega razvoja za Saudovo Arabijo za leto 2018 ocenjen na 0,853, s čimer se država uvršča na 39. mesto med 188 državami in ozemlji; ker je indeks OZN neenakosti med spoloma za Saudovo Arabijo 0,234, s čimer se ta uvršča na 39. mesto med 189 državami glede na indeks za leto 2017; ker je indeks OZN razvoja enakosti spolov za Saudovo Arabijo 0,877 (in je ta 39. na svetu); |
| --- | --- |

P.

ker je bil indeks OZN človekovega razvoja za Saudovo Arabijo za leto 2018 ocenjen na 0,853, s čimer se država uvršča na 39. mesto med 188 državami in ozemlji; ker je indeks OZN neenakosti med spoloma za Saudovo Arabijo 0,234, s čimer se ta uvršča na 39. mesto med 189 državami glede na indeks za leto 2017; ker je indeks OZN razvoja enakosti spolov za Saudovo Arabijo 0,877 (in je ta 39. na svetu);

| 1. | odločno obsoja pridržanja zagovornikov pravic žensk, ki so se zavzemali za odpravo prepovedi vožnje, pa tudi vseh miroljubnih zagovornikov človekovih pravic, novinarjev, odvetnikov in aktivistov, ter izraža pretresenost zaradi verodostojnih poročil o sistematičnem mučenju številnih med njimi, vključno z Ludžajn Al Hatlul; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva savdske oblasti, naj nemudoma in brezpogojno izpustijo te zagovornike pravic žensk in vse zagovornike človekovih pravic, odvetnike, novinarje in druge zapornike vesti, ki so bili pridržani in obsojeni zgolj zaradi uveljavljanja pravice do svobode izražanja in mirnega dela na področju človekovih pravic, ter naj neodvisnim mednarodnim opazovalcem dovolijo, da se srečajo s pridržanimi zagovornicami človekovih pravic; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva savdske oblasti, naj neodvisnim zdravnikom omogočijo dostop do pripornikov; poudarja, je treba pri pridržanju pripornikov, tudi priprtih zagovornikov človekovih pravic, upoštevati načela za zaščito vseh oseb, ki so kakor koli pridržane ali zaprte, kakor jih je generalna skupščina OZN sprejela z resolucijo št. 43/173 z dne 9. decembra 1988; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vztraja, da bi morali neodvisni opazovalci vključevati opazovalce iz delegacije EU v Saudovo Arabijo ali iz institucij EU ter imetnike mandatov OZN za človekove pravice, kot so posebni poročevalec za mučenje in drugo okrutno, nečloveško ali ponižujoče ravnanje ali kaznovanje ali mednarodne nevladne organizacije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vztraja, naj savdske oblasti prenehajo z vsemi oblikami nadlegovanja, tudi na pravosodni ravni, proti Ludžajn Al Hatlul, Azizi Al Jusef, Eman Al Nafdžan, Nuf Abdulaziz, Maji Al Zahrani, Samar Badavi, Nasimi Al Sada, Šadan Al Anezi, Abir Namankani, Amal Al Harbi, Hatun Al Fasi, Isri Al Ghomgham, Mohamedu Al Rabjahu in vsem drugim zagovornikom človekovih pravic v tej državi, da bi lahko svoje delo opravljali brez neupravičenih ovir ali strahu pred povračilnimi ukrepi proti njim in njihovim družinam; |
| --- | --- |

5.

| 6. | obsoja nenehno zatiranje in mučenje zagovornikov človekovih pravic, tudi zagovornikov pravic žensk, v Saudovi Arabiji, kar spodkopava verodostojnost procesa reform v državi; obsoja nenehno in sistematično diskriminacijo žensk in otrok v Saudovi Arabiji; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Saudovo Arabijo, naj javno zagotovi varnost vseh priprtih aktivistov, pridržanim ženskam omogoči dostop do odvetnikov in družinskih članov, predloži dokaze o njihovem dobrem počutju in izpusti tiste, ki so zaprti le zaradi mirnega zagovarjanja reform; |
| --- | --- |

7.

| 8. | izreka priznanje in podporo zagovornikom pravic savdskih žensk, ki se zavzemajo za enako in pošteno obravnavo v družbi, ter vsem tistim, ki se kljub težavam zavzemajo za človekove pravice; |
| --- | --- |

8.

| 9. | je zelo zaskrbljen zaradi razširjenosti spolnega nasilja v Saudovi Arabiji, ki se večinoma še vedno ne prijavi in ne dokumentira, utemeljuje pa se z navajanjem nazadnjaških razlogov, kot je potreba po discipliniranju žensk pod moškim skrbništvom; poziva savdske oblasti, naj sprejmejo celovito zakonodajo, s katero bodo natančno opredelile in kriminalizirale vse oblike nasilja na podlagi spola nad ženskami, zlasti pohabljanje ženskih spolnih organov, posilstvo, vključno s posilstvom v zakonu, spolne napade in spolno nadlegovanje, in naj odpravijo vse ovire za dostop žensk do pravnega varstva; izraža globoko zaskrbljenost zaradi poročil o prevladujoči praksi otroških porok; |
| --- | --- |

9.

| 10. | obsoja obstoj sistema moškega skrbništva, na podlagi katerega se še vedno pričakuje dovoljenje moškega skrbnika na številnih področjih, kot so potovanje v tujino, dostop do zdravstvenih storitev, izbira prebivališča, sklenitev zakonske zveze, vložitev pritožbe pri pravosodnih organih, zapustitev državnih zatočišč za zlorabljene ženske ali centrov za pridržanje; poudarja, da ta ureditev odraža globoko zakoreninjen patriarhalni sistem, ki vlada v državi; poziva savdsko vlado, naj nemudoma odpravi sistem moškega skrbništva in razveljavi druge zakone, ki diskriminirajo ženske in dekleta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | je seznanjen, da je bil nedavno sprejet zakon, v skladu s katerim je mogoče savdske ženske obvestiti z besedilnim sporočilom, da se je mož razvezal od njih, zato da ne bi bile razvezane brez svoje vednosti; poudarja, da ta zakon ne ureja dejstva, da se lahko savdske ženske razvežejo le v zelo omejenih primerih, na primer s privolitvijo svojega moža ali če jih mož rani; |
| --- | --- |

11.

| 12. | izraža zaskrbljenost zaradi vladnih spletnih storitev, s katerimi lahko moški skrbniki nadzorujejo ženske, določajo, kdaj in kako lahko prečkajo meje Saudove Arabije, ter prek SMS sporočil v realnem času izvejo, če potujejo; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja odpravo prepovedi vožnje za ženske v državi v okviru agende Vizija 2030; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva savdske oblasti, naj spremenijo zakon o združenjih in ustanavljanju organizacij iz decembra 2015 in ženskim aktivistkam omogočijo, da se organizirajo ter svobodno in neodvisno opravljajo svoje delo brez neumestnega vmešavanja državnih organov; prav tako poziva k spremembi protiterorističnega zakona in zakona proti kibernetski kriminaliteti ter zakona o tisku in publikacijah, ki se vedno znova uporabljajo za preganjanje zagovornikov človekovih pravic, pa tudi vseh diskriminatornih določb v pravnem sistemu, vključno na področju dedovanja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva savdske oblasti, naj ratificirajo Mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah, umaknejo pridržke do CEDAW in ratificirajo izbirni protokol h konvenciji, da bodo lahko savdske ženske v celoti uživale pravice, določene v njej, ter naj odpravijo otroške in prisilne poroke ter obvezna pravila oblačenja za ženske; poziva Saudovo Arabijo, naj izda stalno povabilo za obisk države predstavnikom vseh posebnih postopkov Sveta OZN za človekove pravice; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da so pravice do svobode izražanja in mirnega združevanja in zbiranja zaščitene v skladu z mednarodnim pravom o človekovih pravicah; poziva savdske oblasti, naj omogočijo delovanje neodvisnega tiska in medijev ter vsem prebivalcem Saudove Arabije zagotovijo svobodo izražanja tako na spletu kot drugje, združevanja in mirnega zbiranja; poziva savdske oblasti, naj odpravijo omejitve za zagovornike človekovih pravic, ki jim prepovedujejo, da bi javno spregovorili v družbenih omrežjih in klasičnih mednarodnih medijih; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva savdske oblasti, naj uvedejo takojšen moratorij za uporabo smrtne kazni, s čimer bodo storili prvi korak k njeni odpravi; poziva k ponovnemu pregledu vseh smrtnih obsodb, da bi zagotovili, da so se pri sojenju spoštovali mednarodni standardi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | priporoča napotitev ad hoc delegacije Pododbora za človekove pravice (DROI) in Odbora za pravice žensk in enakost spolov (FEMM) pred koncem sedanjega mandata v Saudovo Arabijo, ki bi obiskala ženske v zaporu in organizirala potrebne sestanke s savdskimi oblastmi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | je seznanjen s sodelovanjem med EU in Saudovo Arabijo in spodbuja nadaljnji dialog; |
| --- | --- |

19.

| 20. | obžaluje neučinkovite izjave Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD) in držav članic o primerih zagovornic človekovih pravic, ki so pridržane od maja 2018; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj v pogovorih s savdskimi oblastmi izpostavijo primere Ludžajn Al Hatlul, Emane Al Nafdžan, Azize Al Jusef, Samar Badavi, Nasime Al Sada in vseh drugih zagovornic človekovih pravic ter zahtevajo njihovo izpustitev; vztraja, da bi morali diplomati EU do njihove izpustitve pozivati savdske oblasti, naj poskrbijo za njihovo varnost in naj v celoti raziščejo poročila o mučenju; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisijo in Parlament, naj preučita, zakaj Saudove Arabije ni v registru EU za preglednost; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj v pogovorih s savdskimi oblastmi izpostavijo primere Isre Al Gomgam, njenega moža Muse Al Hašima in njihovih štirih zagovornikov Ahmeda Al Matruda, Alija Uvajšerja, Kalida Al Ganima in Mujtaba Al Muzaina ter naj zahtevajo njihovo izpustitev; poleg tega poziva k pojasnitvi primera šejka Salmana Al Avda in k njegovi izpustitvi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva podpredsednico/visoko predstavnico, Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj vzpostavijo enotno stališče, s katerim bodo zagotovile, da bodo evropske diplomatske službe v Saudovi Arabiji sistematično uporabljale mehanizme, predvidene v smernicah EU o zagovornikih človekovih pravic, vključno z javnimi izjavami, diplomatskimi potezami, spremljanjem sojenj in obiski zaporov, v zvezi z zagovorniki pravic savdskih žensk, ki so pridržani od maja 2018; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva, naj na naslednjem zasedanju Sveta OZN za človekove pravice predloži resolucijo Evropskega parlamenta o položaju zagovornikov človekovih pravic v Saudovi Arabiji; poziva EU, naj na naslednjem zasedanju Sveta za človekove in Komisije o položaju žensk opozori na vprašanje članstva držav z vprašljivim spoštovanjem človekovih pravic, tudi kar zadeva spoštovanje pravic žensk in enakosti spolov; poziva EU, naj na naslednjem zasedanju Sveta OZN za človekove pravice predlaga imenovanje posebnega poročevalca OZN za človekove pravice v Saudovi Arabiji; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ponovno poziva savdske oblasti, naj ustavijo bičanje Raifa Badavija in naj ga nemudoma in brezpogojno izpustijo; vztraja, naj vsi visoki predstavniki EU, zlasti podpredsednica/visoka predstavnica in vsi komisarji, v stikih s savdskimi sogovorniki sistematično opozarjajo na primer Raifa Badavija in med obiskom države zahtevajo srečanje z njim; se zavezuje, da bo povečal prizadevanja za njegovo izpustitev; poziva svojega predsednika, naj potuje v Riad, da bi o primeru prejemnikov nagrade Saharova razpravljal neposredno z odgovornimi oblastmi; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva podpredsednico/visoko predstavnico, Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj zagotovijo popolno izvajanje smernic EU v zvezi z zagovorniki človekovih pravic in razširijo svojo zaščito in podporo zagovornikom človekovih pravic, zlasti ženskam; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj poroča o sedanjem stanju vojaškega in varnostnega sodelovanja držav članic EU s savdskimi oblastmi; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ponovno poziva Svet, naj sprejme skupno stališče, da bi se uvedel embargo EU na prodajo orožja Saudovi Arabiji in da bi se spoštovalo Skupno stališče 2008/944/SZVP (6); poziva k embargu za izvoz sistemov za nadzor in drugega blaga z dvojno rabo, ki se utegnejo v Saudovi Arabiji uporabiti za zatiranje prebivalstva, tudi zagovornic človekovih pravic; je zaskrbljen zaradi uporabe orožja in tehnologije za kibernetski nadzor, ki ga izvajajo oblasti Saudove Arabije; opozarja države članice, da je nadaljnje trgovanje z orožjem s Saudovo Arabijo v nasprotju s skupnim stališčem EU glede izvoza orožja; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje naj predlaga, Svet pa naj sprejme omejevalne ukrepe proti Saudovi Arabiji, vključno z zamrznitvijo premoženja in prepovedjo izdajanja vizumov, kot odziv na kršitve človekovih pravic; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva podpredsednico/visoko predstavnico, Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj še naprej vodijo dialog s Saudovo Arabijo o človekovih pravicah, temeljnih svoboščinah in zaskrbljujoči vlogi države v tej regiji; izraža svojo pripravljenost za vodenje konstruktivnega in odprtega dialoga s savdskimi oblastmi, tudi s poslanci, o izvajanju njihovih mednarodnih obveznosti na področju človekovih pravic; poziva k izmenjavi strokovnega znanja o pravosodju in pravnih zadevah, da bi okrepili varstvo pravic posameznikov v Saudovi Arabiji; |
| --- | --- |

29.

| 30. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Evropski službi za zunanje delovanje, generalnemu sekretarju OZN, visokemu komisarju OZN za človekove pravice, Komisiji OZN o položaju žensk Svetu OZN za človekove pravice, njegovemu veličanstvu kralju Salmanu bin Abdulazizu Al Saudu in prestolonasledniku Mohamedu bin Salmanu Al Saudu, vladi Kraljevine Saudove Arabije in generalnemu sekretarju Centra za nacionalni dialog Kraljevine Saudove Arabije. |
| --- | --- |

30.

---

(1)  UL C 378, 9.11.2017, str. 64.

(2)  UL C 310, 25.8.2016, str. 29.

(3)  UL C 349, 17.10.2017, str. 34.

(4)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0232.

(5)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0434.

(6)  Skupno stališča Sveta 2008/944/SZVP z dne 8. decembra 2008, ki opredeljuje skupna pravila glede nadzora izvoza vojaške tehnologije in opreme, UL L 335, 13.12.2008, str. 99.

---

| 23.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/139 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/139

---

P8_TA(2019)0127

Pravica do mirnega protestiranja in sorazmerna uporaba sile

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2019 o pravici do mirnega protestiranja in sorazmerni uporabi sile (2019/2569(RSP))

(2020/C 449/18)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju pogodb EU, zlasti členov 2, 3, 4, 6 in 7 Pogodbe o Evropski unij (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pogodb EU, zlasti členov 2, 3, 4, 6 in 7 Pogodbe o Evropski unij (PEU),

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina),

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah (EKČP) in s tem povezane sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice (ESČP), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah (EKČP) in s tem povezane sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice (ESČP),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2019 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji v letu 2017 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2019 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji v letu 2017 (1),

| — | ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika,

| A. | ker EU temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin; ker so te vrednote skupne vsem državam članicam v družbi, v kateri prevladujejo pluralizem, prepoved diskriminacije, strpnost, pravičnost, solidarnost ter enakost moških in žensk; |
| --- | --- |

A.

ker EU temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin; ker so te vrednote skupne vsem državam članicam v družbi, v kateri prevladujejo pluralizem, prepoved diskriminacije, strpnost, pravičnost, solidarnost ter enakost moških in žensk;

| B. | ker je pravna država temelj demokracije in eno od ustanovnih načel EU, ki deluje na podlagi domneve medsebojnega zaupanja, da države članice spoštujejo demokracijo, pravno državo in temeljne pravice, kot je zapisano v Listini in EKČP; |
| --- | --- |

B.

ker je pravna država temelj demokracije in eno od ustanovnih načel EU, ki deluje na podlagi domneve medsebojnega zaupanja, da države članice spoštujejo demokracijo, pravno državo in temeljne pravice, kot je zapisano v Listini in EKČP;

| C. | ker je EU zavezana spoštovanju svobode izražanja in obveščanja ter svobode zbiranja in združevanja; |
| --- | --- |

C.

ker je EU zavezana spoštovanju svobode izražanja in obveščanja ter svobode zbiranja in združevanja;

| D. | ker 11. člen EKČP in člen 12 Listine določata, da ima vsakdo pravico do svobode zbiranja in združevanja, vključno s pravico, da ustanavlja sindikate in se jim pridruži, da bi zavaroval svoje interese; |
| --- | --- |

D.

ker 11. člen EKČP in člen 12 Listine določata, da ima vsakdo pravico do svobode zbiranja in združevanja, vključno s pravico, da ustanavlja sindikate in se jim pridruži, da bi zavaroval svoje interese;

| E. | ker 11. člen EKČP navaja, da je „/i/zvrševanje teh pravic /.../ mogoče omejiti samo z zakonom, če je to nujno v demokratični družbi zaradi državne ali javne varnosti, za preprečitev neredov ali kaznivih dejanj, zaradi varovanja zdravja ali morale ali za varovanje pravic in svoboščin drugih ljudi“; |
| --- | --- |

E.

ker 11. člen EKČP navaja, da je „/i/zvrševanje teh pravic /.../ mogoče omejiti samo z zakonom, če je to nujno v demokratični družbi zaradi državne ali javne varnosti, za preprečitev neredov ali kaznivih dejanj, zaradi varovanja zdravja ali morale ali za varovanje pravic in svoboščin drugih ljudi“;

| F. | ker 11. člen EKČP prav tako navaja, da svoboda zbiranja „ne preprečuje, da bi pripadnikom oboroženih sil, policije ali državne uprave z zakonom omejili izvrševanje teh pravic“; |
| --- | --- |

F.

ker 11. člen EKČP prav tako navaja, da svoboda zbiranja „ne preprečuje, da bi pripadnikom oboroženih sil, policije ali državne uprave z zakonom omejili izvrševanje teh pravic“;

| G. | ker člen 12 Listine določa tudi, da „politične stranke na ravni Unije prispevajo k izražanju politične volje državljanov Unije“; |
| --- | --- |

G.

ker člen 12 Listine določa tudi, da „politične stranke na ravni Unije prispevajo k izražanju politične volje državljanov Unije“;

| H. | ker bi bilo treba svobodo združevanja zaščititi; ker imajo živahna civilna družba in pluralistični mediji ključno vlogo pri spodbujanju odprte in pluralistične družbe ter sodelovanju javnosti v demokratičnem procesu in krepitvi odgovornosti vlad; |
| --- | --- |

H.

ker bi bilo treba svobodo združevanja zaščititi; ker imajo živahna civilna družba in pluralistični mediji ključno vlogo pri spodbujanju odprte in pluralistične družbe ter sodelovanju javnosti v demokratičnem procesu in krepitvi odgovornosti vlad;

| I. | ker je svoboda zbiranja del svobode izražanja, kot zagotavljata člen 11 Listine in 10. člen EKČP, ki navaja, da ima vsakdo pravico do svobode izražanja, ki obsega svobodo mišljenja ter sprejemanja in sporočanja obvestil in idej brez vmešavanja javne oblasti in ne glede na meje; |
| --- | --- |

I.

ker je svoboda zbiranja del svobode izražanja, kot zagotavljata člen 11 Listine in 10. člen EKČP, ki navaja, da ima vsakdo pravico do svobode izražanja, ki obsega svobodo mišljenja ter sprejemanja in sporočanja obvestil in idej brez vmešavanja javne oblasti in ne glede na meje;

| J. | ker izvrševanje teh svoboščin vključuje tudi dolžnosti in odgovornosti in je zato lahko podrejeno obličnosti in pogojem, omejitvam ali kaznim, ki jih določa zakon in ki so nujne v demokratični družbi zaradi varnosti države, njene ozemeljske celovitosti, zaradi javne varnosti, preprečevanja neredov ali kaznivih dejanj, za varovanje zdravja ali morale, za varovanje ugleda ali pravic drugih ljudi, za preprečitev razkritja zaupnih informacij ali za varovanje avtoritete in nepristranskosti sodstva, kot določa 10. člen EKČP; |
| --- | --- |

J.

ker izvrševanje teh svoboščin vključuje tudi dolžnosti in odgovornosti in je zato lahko podrejeno obličnosti in pogojem, omejitvam ali kaznim, ki jih določa zakon in ki so nujne v demokratični družbi zaradi varnosti države, njene ozemeljske celovitosti, zaradi javne varnosti, preprečevanja neredov ali kaznivih dejanj, za varovanje zdravja ali morale, za varovanje ugleda ali pravic drugih ljudi, za preprečitev razkritja zaupnih informacij ali za varovanje avtoritete in nepristranskosti sodstva, kot določa 10. člen EKČP;

| K. | ker 52 Listine določa: „Kakršno koli omejevanje uresničevanja pravic in svoboščin, ki jih priznava ta listina, mora biti predpisano z zakonom in spoštovati bistveno vsebino teh pravic in svoboščin“; |
| --- | --- |

K.

ker 52 Listine določa: „Kakršno koli omejevanje uresničevanja pravic in svoboščin, ki jih priznava ta listina, mora biti predpisano z zakonom in spoštovati bistveno vsebino teh pravic in svoboščin“;

| L. | ker Evropska unija v skladu s členom 4(2) PEU „/s/poštuje /.../ temeljne državne funkcije /držav članic/, zlasti zagotavljanje ozemeljske celovitosti, vzdrževanje javnega reda in varovanje nacionalne varnosti“; ker „/z/lasti nacionalna varnost ostaja v izključni pristojnosti vsake države članice“; |
| --- | --- |

L.

ker Evropska unija v skladu s členom 4(2) PEU „/s/poštuje /.../ temeljne državne funkcije /držav članic/, zlasti zagotavljanje ozemeljske celovitosti, vzdrževanje javnega reda in varovanje nacionalne varnosti“; ker „/z/lasti nacionalna varnost ostaja v izključni pristojnosti vsake države članice“;

| M. | ker morajo v skladu s sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice in Sodišča Evropske unije vse omejitve temeljnih pravic in državljanskih svoboščin spoštovati načela zakonitosti, nujnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

M.

ker morajo v skladu s sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice in Sodišča Evropske unije vse omejitve temeljnih pravic in državljanskih svoboščin spoštovati načela zakonitosti, nujnosti in sorazmernosti;

| N. | ker so bili organi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj v več državah članicah kritizirani, da ogrožajo pravico do protestiranja in uporabljajo prekomerno silo; |
| --- | --- |

N.

ker so bili organi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj v več državah članicah kritizirani, da ogrožajo pravico do protestiranja in uporabljajo prekomerno silo;

| 1. | poziva države članice, naj spoštujejo pravico do mirnega zbiranja, svobode združevanja in svobode izražanja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da je javna razprava bistvena za delovanje demokratičnih družb; |
| --- | --- |

2.

| 3. | obsoja to, da so bili v zadnjih letih v več državah članicah sprejeti zakoni o omejevanju svobode zbiranja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | obsoja uporabo nasilnih in nesorazmernih posredovanj državnih organov med protesti in mirnimi demonstracijami; spodbuja ustrezne organe, naj zagotovijo pregledno, nepristransko in učinkovito preiskavo, če obstaja sum uporabe nesorazmerne sile; opozarja, da morajo organi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj vedno odgovarjati za opravljanje svojih dolžnosti ter spoštovanje ustreznih pravnih in operativnih okvirov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva države članice, naj zagotovijo, da bo uporaba sile s strani organov preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj vedno zakonita, sorazmerna, nujna in zadnja možnost ter da bosta pri tem varovana človeško življenje in telesna nedotakljivost; ugotavlja, da je neselektivna uporaba sile proti množicam v nasprotju z načelom sorazmernosti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ugotavlja, da imajo novinarji in fotoreporterji pomembno vlogo pri poročanju o nesorazmernem nasilju, ter obsoja primere, ko so bili tarča namernih napadov; |
| --- | --- |

6.

| 7. | verjame, da nasilje nad mirnimi protestniki ne more predstavljati rešitve v razpravi ali v politiki; |
| --- | --- |

7.

| 8. | se zaveda, da so med žrtvami tudi pripadniki policijskih sil, saj delajo v težavnih razmerah, zlasti zaradi sovražnosti nekaterih protestnikov, pa tudi zaradi pretirane delovne obremenitve; obsoja vse oblike nasilja, ki ga nad posamezniki in lastnino vršijo nasilni in militantni protestniki, saj je nasilje njihov edini cilj in s tem spodkopavajo legitimnost mirnih protestov; |
| --- | --- |

8.

| 9. | spodbuja uslužbence organov preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj držav članic, naj aktivno sodelujejo v usposabljanju Agencije Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (CEPOL) o javnem redu – policijskih dejavnostih pri pomembnih dogodkih; spodbuja države članice, naj si izmenjujejo najboljše prakse v zvezi s tem; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja pomen zagotavljanja varnosti uradnikov organov preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, policistov in vojakov, ki se ukvarjajo z vzdrževanjem varnosti med javnimi demonstracijami; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, Svetu Evrope, Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi in Organizaciji združenih narodov. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0032.

---

| 23.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/142 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/142

---

P8_TA(2019)0128

Pravice interseksualnih oseb

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2019 o pravicah interseksualnih oseb (2018/2878(RSP))

(2020/C 449/19)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 2 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 2 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju členov 8 in 10 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 8 in 10 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in zlasti člena 21, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in zlasti člena 21,

| — | ob upoštevanju Evropske socialne listine, zlasti 11. člena, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske socialne listine, zlasti 11. člena,

| — | ob upoštevanju Direktive 2012/29/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2012/29/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj (1),

| — | ob upoštevanju poročila o transspolnih in interseksualnih osebah, ki ga je Komisija objavila leta 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o transspolnih in interseksualnih osebah, ki ga je Komisija objavila leta 2011,

| — | ob upoštevanju končnih poročil v okviru pilotnega projekta Health4LGBTI, ki ga je financirala Komisija, o neenakostih, ki jih na področju zdravja občutijo osebe LGBTI, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnih poročil v okviru pilotnega projekta Health4LGBTI, ki ga je financirala Komisija, o neenakostih, ki jih na področju zdravja občutijo osebe LGBTI,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. februarja 2014 o časovnem načrtu EU za boj proti homofobiji in diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. februarja 2014 o časovnem načrtu EU za boj proti homofobiji in diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. decembra 2016 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji v letu 2015 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. decembra 2016 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji v letu 2015 (3),

| — | ob upoštevanju poročila Agencije Evropske unije za temeljne pravice iz leta 2015 o stanju na področju temeljnih pravic za interseksualne osebe (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Agencije Evropske unije za temeljne pravice iz leta 2015 o stanju na področju temeljnih pravic za interseksualne osebe (4),

| — | ob upoštevanju spletne publikacije Agencije Evropske unije za temeljne pravice iz novembra 2017 o pregledu minimalnih starostnih zahtev v zvezi z otrokovimi pravicami v EU (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju spletne publikacije Agencije Evropske unije za temeljne pravice iz novembra 2017 o pregledu minimalnih starostnih zahtev v zvezi z otrokovimi pravicami v EU (5),

| — | ob upoštevanju poročila Agencije Evropske unije za temeljne pravice iz leta 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Agencije Evropske unije za temeljne pravice iz leta 2018,

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o preprečevanju mučenja in nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o preprečevanju mučenja in nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja,

| — | ob upoštevanju resolucije parlamentarne skupščine Sveta Evrope št. 2191, sprejete leta 2017, o spodbujanju človekovih pravic in odpravljanju diskriminacije interseksualnih oseb, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije parlamentarne skupščine Sveta Evrope št. 2191, sprejete leta 2017, o spodbujanju človekovih pravic in odpravljanju diskriminacije interseksualnih oseb,

| — | ob upoštevanju poročila komisarja Sveta Evrope za človekove pravice iz leta 2015 o človekovih pravicah in interseksualnih osebah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila komisarja Sveta Evrope za človekove pravice iz leta 2015 o človekovih pravicah in interseksualnih osebah,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o pravicah invalidov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o pravicah invalidov,

| — | ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca OZN o mučenju in drugih krutih, nečloveških ali poniževalnih kaznih ali ravnanju iz leta 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca OZN o mučenju in drugih krutih, nečloveških ali poniževalnih kaznih ali ravnanju iz leta 2013,

| — | ob upoštevanju načel iz Yogyakarte (načela in obveznosti držav glede uporabe mednarodnega prava s področja človekovih pravic v zvezi s spolno usmerjenostjo, spolno identiteto, spolnim izrazom in spolnimi značilnostmi), sprejetih novembra 2006, in 10 dopolnilnih načel (t.i. plus 10), sprejetih 10. novembra 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju načel iz Yogyakarte (načela in obveznosti držav glede uporabe mednarodnega prava s področja človekovih pravic v zvezi s spolno usmerjenostjo, spolno identiteto, spolnim izrazom in spolnimi značilnostmi), sprejetih novembra 2006, in 10 dopolnilnih načel (t.i. plus 10), sprejetih 10. novembra 2017,

| — | ob upoštevanju vprašanj za Svet in Komisijo o pravicah interseksualnih oseb (O-000132/2018 – B8-0007/2019 in O-000133/2018 – B8-0008/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanj za Svet in Komisijo o pravicah interseksualnih oseb (O-000132/2018 – B8-0007/2019 in O-000133/2018 – B8-0008/2019),

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve,

| — | ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika,

| A. | ker se interseksualne osebe rodijo s telesnimi spolnimi značilnostmi, ki ne ustrezajo medicinskim ali družbenim normam za žensko ali moško telo, in ker se lahko to odstopanje izrazi v primarnih značilnostih (kot so notranji ali zunanji spolni organi, kromosomska in hormonska struktura) in/ali sekundarnih značilnostih (kot so mišična masa, poraščenost in postava); |
| --- | --- |

A.

ker se interseksualne osebe rodijo s telesnimi spolnimi značilnostmi, ki ne ustrezajo medicinskim ali družbenim normam za žensko ali moško telo, in ker se lahko to odstopanje izrazi v primarnih značilnostih (kot so notranji ali zunanji spolni organi, kromosomska in hormonska struktura) in/ali sekundarnih značilnostih (kot so mišična masa, poraščenost in postava);

| B. | ker so interseksualne osebe v Evropski uniji pogosto izpostavljene nasilju in diskriminaciji, splošna javnost in oblikovalci politike pa v glavnem niso seznanjeni s temi kršitvami človekovih pravic; |
| --- | --- |

B.

ker so interseksualne osebe v Evropski uniji pogosto izpostavljene nasilju in diskriminaciji, splošna javnost in oblikovalci politike pa v glavnem niso seznanjeni s temi kršitvami človekovih pravic;

| C. | ker se pri interseksualnih otrocih zelo pogosto opravijo kirurški posegi ali zdravljenje, čeprav v večini primerov zdravstveni razlogi tega ne narekujejo; ker se kozmetični in nujni posegi pogosto predlagajo v paketu, tako da se starši in interseksualne osebe ne morejo seznaniti z vsemi posledicami posameznega posega; |
| --- | --- |

C.

ker se pri interseksualnih otrocih zelo pogosto opravijo kirurški posegi ali zdravljenje, čeprav v večini primerov zdravstveni razlogi tega ne narekujejo; ker se kozmetični in nujni posegi pogosto predlagajo v paketu, tako da se starši in interseksualne osebe ne morejo seznaniti z vsemi posledicami posameznega posega;

| D. | ker se kirurški posegi in zdravljenje pri interseksualnih otrocih opravljajo brez njihove predhodne osebne privolitve na podlagi vseh informacij; ker lahko pohabljanje spolnih organov interseksualnih oseb povzroči vseživljenjske posledice, kot so psihološke travme in telesne okvare; |
| --- | --- |

D.

ker se kirurški posegi in zdravljenje pri interseksualnih otrocih opravljajo brez njihove predhodne osebne privolitve na podlagi vseh informacij; ker lahko pohabljanje spolnih organov interseksualnih oseb povzroči vseživljenjske posledice, kot so psihološke travme in telesne okvare;

| E. | ker so interseksualni posamezniki in otroci, ki so hkrati pripadniki drugih manjšin in marginaliziranih skupin, zaradi prepletenih identitet še dodatno odrinjeni na rob in socialno izključeni ter izpostavljeni nasilju in diskriminaciji; |
| --- | --- |

E.

ker so interseksualni posamezniki in otroci, ki so hkrati pripadniki drugih manjšin in marginaliziranih skupin, zaradi prepletenih identitet še dodatno odrinjeni na rob in socialno izključeni ter izpostavljeni nasilju in diskriminaciji;

| F. | ker se lahko v večini držav članic kirurški poseg pri interseksualnem otroku ali invalidu opravi s privolitvijo njihovega zakonitega skrbnika, ne glede na njegovo sposobnost, da sam odloča; |
| --- | --- |

F.

ker se lahko v večini držav članic kirurški poseg pri interseksualnem otroku ali invalidu opravi s privolitvijo njihovega zakonitega skrbnika, ne glede na njegovo sposobnost, da sam odloča;

| G. | ker se starši in/ali zakoniti skrbniki o tem velikokrat odločajo pod velikim pritiskom in niso v celoti seznanjeni s posledicami, ki jih bo njihov otrok občutil vse življenje; |
| --- | --- |

G.

ker se starši in/ali zakoniti skrbniki o tem velikokrat odločajo pod velikim pritiskom in niso v celoti seznanjeni s posledicami, ki jih bo njihov otrok občutil vse življenje;

| H. | ker veliko interseksualnih oseb nima dostopa do svoje popolne zdravstvene kartoteke, zaradi česar se ne zavedajo svoje interseksualnosti ali pa niso seznanjeni z zdravljenjem, ki so ga prestali; |
| --- | --- |

H.

ker veliko interseksualnih oseb nima dostopa do svoje popolne zdravstvene kartoteke, zaradi česar se ne zavedajo svoje interseksualnosti ali pa niso seznanjeni z zdravljenjem, ki so ga prestali;

| I. | ker se interseksualna odstopanja na primer v mednarodni klasifikaciji bolezni Svetovne zdravstvene organizacije še vedno uvrščajo med bolezni, čeprav ni dokazov o dolgoročnem uspehu zdravljenja; |
| --- | --- |

I.

ker se interseksualna odstopanja na primer v mednarodni klasifikaciji bolezni Svetovne zdravstvene organizacije še vedno uvrščajo med bolezni, čeprav ni dokazov o dolgoročnem uspehu zdravljenja;

| J. | ker se nekatere interseksualne osebe ne identificirajo s spolom, ki so jim ga zdravstveno določili ob rojstvu; ker je pravno priznanje spola na podlagi samoopredelitve posameznika možno le v šestih državah članicah; ker v številnih državah članicah za pravno priznanje spola še vedno zahtevajo sterilizacijo; |
| --- | --- |

J.

ker se nekatere interseksualne osebe ne identificirajo s spolom, ki so jim ga zdravstveno določili ob rojstvu; ker je pravno priznanje spola na podlagi samoopredelitve posameznika možno le v šestih državah članicah; ker v številnih državah članicah za pravno priznanje spola še vedno zahtevajo sterilizacijo;

| K. | ker protidiskriminacijska zakonodaja na ravni EU in v večini držav članic ne vključuje diskriminacije na podlagi spolnih značilnosti, bodisi kot samostojne kategorije bodisi kot ene od oblik diskriminacije na podlagi spola; |
| --- | --- |

K.

ker protidiskriminacijska zakonodaja na ravni EU in v večini držav članic ne vključuje diskriminacije na podlagi spolnih značilnosti, bodisi kot samostojne kategorije bodisi kot ene od oblik diskriminacije na podlagi spola;

| L. | ker številnim interseksualnim otrokom v postopku zdravljenja za normalizacijo spola v EU kršijo človekove pravice in pohabijo spolne organe; |
| --- | --- |

L.

ker številnim interseksualnim otrokom v postopku zdravljenja za normalizacijo spola v EU kršijo človekove pravice in pohabijo spolne organe;

| 1. | ugotavlja, da je nujno treba obravnavati kršitve človekovih pravic interseksualnih oseb, in poziva Komisijo in države članice, naj predlagajo zakonodajo, ki bo obravnavala ta vprašanja; |
| --- | --- |

1.

Medikalizacija in patologizacija

| 2. | ostro obsoja zdravljenje in kirurške posege za normalizacijo spola; pozdravlja zakone, ki prepovedujejo kirurške posege, kot jih imajo na primer na Malti in Portugalskem, ter poziva druge države članice, naj čim prej sprejmejo podobno zakonodajo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da je treba interseksualnim otrokom in interseksualnim invalidom ter njihovim staršem ali skrbnikom zagotoviti ustrezno svetovanje ter jih seznaniti z vsemi posledicami zdravljenja za normalizacijo spola; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo in države članice, naj podprejo organizacije, ki si prizadevajo za odpravo stigmatizacije interseksualnih oseb; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisijo in države članice, naj povečajo financiranje organizacij civilne družbe, ki se ukvarjajo z interseksualnimi osebami; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva države članice, naj izboljšajo dostop do zdravstvenih kartotek za interseksualne osebe in naj poskrbijo, da se pri dojenčkih in otrocih ne bodo opravljali nepotrebni zdravstveni ali kirurški posegi, da se zagotovi telesna nedotakljivost, samostojnost in samoopredelitev teh otrok; |
| --- | --- |

6.

| 7. | meni, da patologizacija interseksualnih odstopanj ogroža popolno uresničitev pravice interseksualnih oseb do najvišjega možnega zdravstvenega standarda, določenega v Konvenciji OZN o otrokovih pravicah; poziva države članice, naj odpravijo patologizacijo interseksualnih oseb; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja, da je bila v okviru 11. revizije mednarodne klasifikacije bolezni (MKB-11) vsaj deloma odpravljena patologizacija transspolnih identitet; vseeno ugotavlja, da se v kategoriji „spolne neskladnosti v otroštvu“ vedenje v otroštvu, ki ni v skladu s spolnimi normami, obravnava kot patološko; zato poziva države članice, naj odpravijo to kategorijo v MKB-11 in prihodnjo revizijo MKB uskladijo s svojimi nacionalnimi zdravstvenimi sistemi; |
| --- | --- |

8.

Osebni dokumenti

| 9. | poudarja pomen prožnih postopkov za registracijo rojstva; pozdravlja zakone, ki so jih sprejele nekatere države članice in omogočajo pravno priznanje spola na podlagi samoopredelitve; poziva druge države članice, naj sprejmejo podobno zakonodajo, vključno s prožnimi postopki za spremembo označevalcev spola, če se bodo še naprej vpisovali, in imen na rojstnem listu in osebnih dokumentih (vključno z možnostjo uporabe spolno nevtralnih imen); |
| --- | --- |

9.

Diskriminacija

| 10. | obžaluje, da spolne značilnosti niso v celotni EU priznane kot razlog za diskriminacijo, in zato poudarja pomen tega merila, da se interseksualnim osebam zagotovi dostop do pravnega varstva; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisijo, naj okrepi izmenjavo dobre prakse v zvezi s tem vprašanjem; poziva države članice, naj sprejmejo potrebno zakonodajo in zagotovijo, da se bodo temeljne pravice interseksualnih oseb, tudi otrok, ustrezno varovale, spoštovale in spodbujale, pa tudi da bodo te osebe v celoti zaščitene pred diskriminacijo; |
| --- | --- |

11.

Ozaveščenost javnosti

| 12. | poziva vse ustrezne deležnike, naj izvedejo raziskave v zvezi z interseksualnimi osebami in pri tem namesto zdravstvenih vidikov upoštevajo sociološke vidike in vidike človekovih pravic; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisijo, naj v okviru evropske referenčne mreže zagotovi, da se s sredstvi EU ne bodo podpirali raziskovalni ali medicinski projekti, ki bi še dodatno prispevali h kršenju človekovih pravic interseksualnih oseb; poziva Komisijo in države članice, naj podprejo in financirajo raziskave o stanju človekovih pravic teh oseb; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisijo, naj celostno upošteva pravice interseksualnih oseb in bolj uskladi delo generalnih direktoratov za pravosodje in potrošnike, za izobraževanje, mladino, šport in kulturo ter za zdravje in varnost hrane, da bo zagotovila dosledne politike in programe za podporo tem osebam, vključno z usposabljanjem javnih uradnikov in zdravstvenih delavcev; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisijo, naj v okviru večletnega seznama ukrepov za osebe LGBTI za sedanje večjo pozornost nameni interseksualnim osebam in naj začne pripravljati novo strategijo za naslednje večletno obdobje (2019–2024); |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisijo, naj pomaga državam članicam pri izmenjavi primerov dobre prakse na področju spodbujanja človekovih pravic in telesne nedotakljivosti interseksualnih oseb; |
| --- | --- |

16.

o

o o

| 17. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter parlamentarni skupščini Sveta Evrope. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  UL L 315, 14.11.2012, str. 57.

(2)  UL C 93, 24.3.2017, str. 21.

(3)  UL C 238, 6.7.2018, str. 2.

(4)  https://fra.europa.eu/en/publication/2015/fundamental-rights-situation-intersex-people

(5)  https://fra.europa.eu/en/publication/2017/mapping–minimum–age–requirements–concerning–rights–child–eu

---

| 23.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/146 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/146

---

P8_TA(2019)0129

Prihodnost seznama ukrepov za osebe LGBTI (2019–2024)

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2019 o prihodnosti seznama ukrepov za osebe LGBTI (2019–2024) (2019/2573(RSP))

(2020/C 449/20)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 2 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 2 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju členov 8 in 10 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 8 in 10 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in zlasti člena 21, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in zlasti člena 21,

| — | ob upoštevanju Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin,

| — | ob upoštevanju priporočila CM/Rec(2010)5 Odbora ministrov Sveta Evrope državam članicam o ukrepih za boj proti diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti ali identitete, sprejetega 31. marca 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila CM/Rec(2010)5 Odbora ministrov Sveta Evrope državam članicam o ukrepih za boj proti diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti ali identitete, sprejetega 31. marca 2010,

| — | ob upoštevanju predloga direktive Sveta o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost (COM(2008)0426) ter stališča Parlamenta o tem predlogu z dne 2. aprila 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga direktive Sveta o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost (COM(2008)0426) ter stališča Parlamenta o tem predlogu z dne 2. aprila 2009,

| — | ob upoštevanju smernic za spodbujanje uresničevanja in varstvo vseh človekovih pravic oseb LGBTI (lezbijk, gejev, biseksualcev, transspolnikov in interseksualcev), ki jih je sprejel Svet Evropske unije na svojem zasedanju 24. junija 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic za spodbujanje uresničevanja in varstvo vseh človekovih pravic oseb LGBTI (lezbijk, gejev, biseksualcev, transspolnikov in interseksualcev), ki jih je sprejel Svet Evropske unije na svojem zasedanju 24. junija 2013,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o enakopravnosti oseb LGBTI z dne 16. junija 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o enakopravnosti oseb LGBTI z dne 16. junija 2016,

| — | ob upoštevanju rezultatov raziskave o lezbijkah, gejih, biseksualcih in transseksualcih v Evropski uniji, ki jo je izvedla Agencija za temeljne pravice in ki je bila objavljena 17. maja 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju rezultatov raziskave o lezbijkah, gejih, biseksualcih in transseksualcih v Evropski uniji, ki jo je izvedla Agencija za temeljne pravice in ki je bila objavljena 17. maja 2013,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. februarja 2014 o časovnem načrtu EU za boj proti homofobiji in diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. februarja 2014 o časovnem načrtu EU za boj proti homofobiji in diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2019 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji v letu 2017 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2019 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji v letu 2017 (2),

| — | ob upoštevanju Resolucije št. 2191(2017) parlamentarne skupščine Sveta Evrope z dne 12. oktobra 2017 o spodbujanju človekovih pravic interseksualnih oseb in odpravi njihove diskriminacije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Resolucije št. 2191(2017) parlamentarne skupščine Sveta Evrope z dne 12. oktobra 2017 o spodbujanju človekovih pravic interseksualnih oseb in odpravi njihove diskriminacije,

| — | ob upoštevanju seznama ukrepov Komisije za spodbujanje enakopravnosti oseb LGBTI iz decembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju seznama ukrepov Komisije za spodbujanje enakopravnosti oseb LGBTI iz decembra 2015,

| — | ob upoštevanju letnih poročil Komisije iz let 2016 in 2017 o izvajanju seznama ukrepov za spodbujanje enakosti oseb LGBTI, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnih poročil Komisije iz let 2016 in 2017 o izvajanju seznama ukrepov za spodbujanje enakosti oseb LGBTI,

| — | ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije z dne 5. junija 2018(Rint Adrian Coman in drugi proti Inspecatul General pentru Imigrări in Ministerul Afacerilor Interne) (3) ter druge zadevne sodne prakse Sodišča Evropske unije in Evropskega sodišča za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije z dne 5. junija 2018(Rint Adrian Coman in drugi proti Inspecatul General pentru Imigrări in Ministerul Afacerilor Interne) (3) ter druge zadevne sodne prakse Sodišča Evropske unije in Evropskega sodišča za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju poročila Agencije Evropske unije za temeljne pravice iz maja 2015 z naslovom Stanje na področju temeljnih pravic interseksualnih oseb, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Agencije Evropske unije za temeljne pravice iz maja 2015 z naslovom Stanje na področju temeljnih pravic interseksualnih oseb,

| — | ob upoštevanju poročila Agencije Evropske unije za temeljne pravice iz marca 2017 z naslovom Current migration situation in the EU: Lesbian, gay, bisexual, transgender and intersex asylum seekers (Trenutni položaj na področju migracij v EU: prosilci za azil, ki so lezbijke, geji, biseksualci, transspolne ali interseksualne osebe), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Agencije Evropske unije za temeljne pravice iz marca 2017 z naslovom Current migration situation in the EU: Lesbian, gay, bisexual, transgender and intersex asylum seekers (Trenutni položaj na področju migracij v EU: prosilci za azil, ki so lezbijke, geji, biseksualci, transspolne ali interseksualne osebe),

| — | ob upoštevanju poročila komisarja Sveta Evrope za človekove pravice iz leta 2015 o človekovih pravicah in interseksualnih osebah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila komisarja Sveta Evrope za človekove pravice iz leta 2015 o človekovih pravicah in interseksualnih osebah,

| — | ob upoštevanju resolucije št. 2048(2015) parlamentarne skupščine Sveta Evrope z dne 22. aprila 2015 o diskriminaciji transspolnih oseb v Evropi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije št. 2048(2015) parlamentarne skupščine Sveta Evrope z dne 22. aprila 2015 o diskriminaciji transspolnih oseb v Evropi,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk (CEDAW), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk (CEDAW),

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (istanbulska konvencija), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (istanbulska konvencija),

| — | ob upoštevanju vprašanja za Komisijo o prihodnosti seznama ukrepov za osebe LGBTI (2019–2024) (O-00006/2019 – B8-0014/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja za Komisijo o prihodnosti seznama ukrepov za osebe LGBTI (2019–2024) (O-00006/2019 – B8-0014/2019),

| — | ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika,

| A. | ker so osebe LGBTI v Evropski uniji še vedno diskriminirane in se nad njimi izvaja nasilje; ker vse države članice EU ne zagotavljajo pravnega varstva osebam LGBTI pred diskriminacijo; |
| --- | --- |

A.

ker so osebe LGBTI v Evropski uniji še vedno diskriminirane in se nad njimi izvaja nasilje; ker vse države članice EU ne zagotavljajo pravnega varstva osebam LGBTI pred diskriminacijo;

| B. | ker Parlament v svoji resoluciji z dne 4. februarja 2014 o časovnem načrtu EU za boj proti homofobiji in diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete poziva Komisijo, naj sprejme strategijo za spodbujanje enakosti oseb LGBTI; |
| --- | --- |

B.

ker Parlament v svoji resoluciji z dne 4. februarja 2014 o časovnem načrtu EU za boj proti homofobiji in diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete poziva Komisijo, naj sprejme strategijo za spodbujanje enakosti oseb LGBTI;

| C. | ker je Evropski svet v svojih sklepih o enakosti oseb LGBTI z dne 16. junija 2016 pozval države članice, naj sodelujejo s Komisijo v zvezi s seznamom ukrepov za osebe LGBTI; |
| --- | --- |

C.

ker je Evropski svet v svojih sklepih o enakosti oseb LGBTI z dne 16. junija 2016 pozval države članice, naj sodelujejo s Komisijo v zvezi s seznamom ukrepov za osebe LGBTI;

| D. | ker je Komisija sprejela celovite strateške okvire o drugih temah, povezanih s temeljnimi pravicami, kot so invalidnost in vključevanje Romov, vendar še ni sprejela takšnih ukrepov za pravice oseb LGBTI; |
| --- | --- |

D.

ker je Komisija sprejela celovite strateške okvire o drugih temah, povezanih s temeljnimi pravicami, kot so invalidnost in vključevanje Romov, vendar še ni sprejela takšnih ukrepov za pravice oseb LGBTI;

| E. | ker je seznam ukrepov za spodbujanje enakosti oseb LGBTI, ki ga je Komisija objavila leta 2015, nezavezujoča in necelovita strategija; |
| --- | --- |

E.

ker je seznam ukrepov za spodbujanje enakosti oseb LGBTI, ki ga je Komisija objavila leta 2015, nezavezujoča in necelovita strategija;

| F. | ker poročila Komisije o izvajanju seznama ukrepov za spodbujanje enakosti oseb LGBTI kažejo, da so bili sprejeti pomembni ukrepi, vendar je treba storiti še veliko za zagotovitev enakosti vseh državljanov EU, tudi državljanov LGBTI; |
| --- | --- |

F.

ker poročila Komisije o izvajanju seznama ukrepov za spodbujanje enakosti oseb LGBTI kažejo, da so bili sprejeti pomembni ukrepi, vendar je treba storiti še veliko za zagotovitev enakosti vseh državljanov EU, tudi državljanov LGBTI;

| G. | ker kljub temu, da so bile smernice, ki jih je Evropski svet sprejel za spodbujanje uresničevanja in varstva vseh človekovih pravic lezbijk, gejev, biseksualcev, transspolnikov in interseksualcev (LGBTI), od leta 2013 zavezujoče za EU in njene države članice v okviru njihovega zunanjega delovanja, pomanjkanje dodatne notranje zaveze EU ogroža notranjo in zunanjo kohezijo; |
| --- | --- |

G.

ker kljub temu, da so bile smernice, ki jih je Evropski svet sprejel za spodbujanje uresničevanja in varstva vseh človekovih pravic lezbijk, gejev, biseksualcev, transspolnikov in interseksualcev (LGBTI), od leta 2013 zavezujoče za EU in njene države članice v okviru njihovega zunanjega delovanja, pomanjkanje dodatne notranje zaveze EU ogroža notranjo in zunanjo kohezijo;

| H. | ker je direktiva o preprečevanju diskriminacije še vedno blokirana v Svetu; |
| --- | --- |

H.

ker je direktiva o preprečevanju diskriminacije še vedno blokirana v Svetu;

| 1. | ponovno poudarja priporočila iz svoje resolucije o časovnem načrtu EU; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da je v zadnjih letih v EU prišlo do nasprotovanja enakosti spolov, ki neposredno vpliva na osebe LGBTI; poziva Komisijo, naj se zaveže, da se bo borila proti temu nasprotovanju, da bo enakost in nediskriminacija prednostno področje, ter naj zagotovi, da bo ta zaveza vključena v delo prihodnje Komisije, ki bo nastopila mandat pozneje v letu 2019; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo pravice oseb LGBTI v njenem delovnem programu za obdobje 2019–2024 prednostno obravnavane, ter naj okrepi sodelovanje med različnimi generalnimi direktorati na področjih, v katera bi bilo treba vključiti pravice oseb LGBTI, na primer na področju izobraževanja in zdravja, kot je navedeno v seznamu ukrepov za osebe LGBTI; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo, naj sprejme še en strateški dokument za spodbujanje enakosti oseb LGBTI; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisijo, naj spremlja in izvaja protidiskriminacijsko zakonodajo in ukrepe za zagotavljanje pravic oseb LGBTI na vseh področjih; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisijo, naj nadaljuje delo v zvezi s temami, ki so že vključene v ukrepe v korist oseb LGBTI; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisijo, naj Parlament in organizacije civilne družbe vključi v oblikovanje njenega prihodnjega seznama ukrepov za osebe LGBTI; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisijo, naj nadaljuje kampanje za ozaveščanje in obveščanje javnosti o osebah LGBTI in njihovih družinah; poudarja, kako pomembni so ti ukrepi na vseh ravneh in da se je treba osredotočiti na koristi, ki jih družbi prinaša raznolikost, ne pa zgolj na golo ureditev statusa oseb LGBTI; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisijo, naj spodbuja in podpira države članice pri izvajanju visokokakovostnih in celovitih izobraževalnih programov o spolnosti in odnosih, ki zagotavljajo informacije in izobraževanje o spolnem in reproduktivnem zdravju in s tem povezanih pravic brez predsodkov, s pozitivnim pristopom in vključujoče za osebe LGBTI; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisijo, naj sprejme konkretne ukrepe za zagotovitev prostega gibanja vseh družin, vključno z družinami oseb LGBTI, v skladu z nedavno zadevo Coman na Sodišču Evropske unije; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ugotavlja, da za dostop do pravnega priznanja spola osem držav članic zahteva sterilizacijo, 18 držav članic pa diagnozo o duševnem zdravju; poziva Komisijo, naj oceni, ali so te zahteve v skladu z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisijo, naj v svoje prihodnje delo na področju pravic oseb LGBTI vključi presečni vidik in tako upošteva izkušnje z diskriminacijo oseb LGBTI zaradi križanja dejavnikov ter naj razvije ukrepe za obravnavanje njihovih posebnih potreb, tudi z zagotavljanjem finančnih sredstev za posebna podporna omrežja marginaliziranih skupin oseb LGBTI; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisijo, naj še naprej sodeluje z državami članicami pri izvajanju prihodnjih ukrepov na področju pravic oseb LGBTI; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisijo, naj okrepi izmenjavo dobrih praks v zvezi s tem vprašanjem; poziva države članice, naj sprejmejo zakonodajo, ki je potrebna za zagotavljanje ustreznega upoštevanja, spodbujanja in zaščite temeljnih pravic otrok LGBTI, vključno s popolno zaščito pred diskriminacijo; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, parlamentom in vladam držav članic ter parlamentarni skupščini Sveta Evrope. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  UL C 93, 24.3.2017, str. 21.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0032.

(3)  Sodba Sodišča (veliki senat) z dne 5. junija 2018, ECLI:EU:C:2018:385.

---

| 23.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/149 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/149

---

P8_TA(2019)0130

Prihodnost pogodbe o jedrskem orožju srednjega dosega in vpliv na EU

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2019 o prihodnosti pogodbe o jedrskem orožju srednjega dosega in vplivu na EU (2019/2574(RSP))

(2020/C 449/21)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju pogodbe med Združenimi državami Amerike (ZDA) in Zvezo sovjetskih socialističnih republik (ZSSR) o uničenju njihovih izstrelkov srednjega in kratkega dometa (v nadaljnjem besedilu: pogodba INF), ki sta jo 8. decembra 1987 v Washingtonu podpisala takratni predsednik ZDA Ronald Reagan in takratni voditelj Sovjetske zveze Mihail Gorbačov (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pogodbe med Združenimi državami Amerike (ZDA) in Zvezo sovjetskih socialističnih republik (ZSSR) o uničenju njihovih izstrelkov srednjega in kratkega dometa (v nadaljnjem besedilu: pogodba INF), ki sta jo 8. decembra 1987 v Washingtonu podpisala takratni predsednik ZDA Ronald Reagan in takratni voditelj Sovjetske zveze Mihail Gorbačov (1),

| — | ob upoštevanju poročila iz leta 2018 o spoštovanju sporazumov in obveznosti v zvezi z nadzorom orožja, neširjenjem orožja in razoroževanjem, ki ga je pripravilo ministrstvo za zunanje zadeve ZDA, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila iz leta 2018 o spoštovanju sporazumov in obveznosti v zvezi z nadzorom orožja, neširjenjem orožja in razoroževanjem, ki ga je pripravilo ministrstvo za zunanje zadeve ZDA,

| — | ob upoštevanju izjave ameriškega predsednika Donalda Trumpa z dne 21. oktobra 2018, v kateri je opozoril, da bodo ZDA odstopile od pogodbe INF, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave ameriškega predsednika Donalda Trumpa z dne 21. oktobra 2018, v kateri je opozoril, da bodo ZDA odstopile od pogodbe INF,

| — | ob upoštevanju izjave ameriškega zunanjega ministra z dne 2. februarja 2019 o nameri ZDA, da se umaknejo iz pogodbe INF (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave ameriškega zunanjega ministra z dne 2. februarja 2019 o nameri ZDA, da se umaknejo iz pogodbe INF (2),

| — | ob upoštevanju izjave ruskega predsednika Vladimirja Putina z dne 2. februarja 2019, da bo tudi Rusija prenehala s sodelovanjem v pogodbi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave ruskega predsednika Vladimirja Putina z dne 2. februarja 2019, da bo tudi Rusija prenehala s sodelovanjem v pogodbi,

| — | ob upoštevanju izjave o pogodbi INF, ki so jo 4. decembra 2018 podali ministri za zunanje zadeve držav Nata (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave o pogodbi INF, ki so jo 4. decembra 2018 podali ministri za zunanje zadeve držav Nata (3),

| — | ob upoštevanju globalne strategije za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije z naslovom Skupna vizija, enotno ukrepanje: močnejša Evropa, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalne strategije za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije z naslovom Skupna vizija, enotno ukrepanje: močnejša Evropa,

| — | ob upoštevanju pomislekov, ki so jih leta 2019 izrazile ZDA in Nato glede ruskega nespoštovanja pogodbe INF, zlasti v zvezi z novim ruskim raketnim sistemom 9M729; te pomisleke je nazadnje izrazil Severnoatlantski svet v izjavi z dne 1. februarja 2019 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pomislekov, ki so jih leta 2019 izrazile ZDA in Nato glede ruskega nespoštovanja pogodbe INF, zlasti v zvezi z novim ruskim raketnim sistemom 9M729; te pomisleke je nazadnje izrazil Severnoatlantski svet v izjavi z dne 1. februarja 2019 (4),

| — | ob upoštevanju pripomb podpredsednice/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Federice Mogherini na sedmi konferenci EU o neširjenju orožja in razoroževanju, ki je potekala 18. in 19. decembra 2018 v Bruslju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pripomb podpredsednice/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Federice Mogherini na sedmi konferenci EU o neširjenju orožja in razoroževanju, ki je potekala 18. in 19. decembra 2018 v Bruslju,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. oktobra 2016 o jedrski varnosti in neširjenju jedrskega orožja (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. oktobra 2016 o jedrski varnosti in neširjenju jedrskega orožja (5),

| — | ob upoštevanju skupne izjave o sodelovanju EU in Nata, ki je bila 10. julija 2018 podpisana v Bruslju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave o sodelovanju EU in Nata, ki je bila 10. julija 2018 podpisana v Bruslju,

| — | ob upoštevanju agende OZN za razorožitev (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende OZN za razorožitev (6),

| — | ob upoštevanju cilja trajnostnega razvoja OZN 16, ki spodbuja miroljubne in odprte družbe za trajnostni razvoj (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju cilja trajnostnega razvoja OZN 16, ki spodbuja miroljubne in odprte družbe za trajnostni razvoj (7),

| — | ob upoštevanju letnega poročila za leto 2017 o napredku pri izvajanju strategije Evropske unije proti širjenju orožja za množično uničevanje z dne 18. maja 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila za leto 2017 o napredku pri izvajanju strategije Evropske unije proti širjenju orožja za množično uničevanje z dne 18. maja 2018,

| — | ob upoštevanju pogodbe o neširjenju jedrskega orožja iz leta 1968 ter obveznosti iz te pogodbe, ki vse države zavezuje, da v dobri veri prenehajo tekmovati v jedrskem oboroževanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pogodbe o neširjenju jedrskega orožja iz leta 1968 ter obveznosti iz te pogodbe, ki vse države zavezuje, da v dobri veri prenehajo tekmovati v jedrskem oboroževanju,

| — | ob upoštevanju pogodbe o prepovedi jedrskega orožja, ki jo je 7. julija 2017 sprejela generalna skupščina OZN, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pogodbe o prepovedi jedrskega orožja, ki jo je 7. julija 2017 sprejela generalna skupščina OZN,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2010 o pogodbi o neširjenju jedrskega orožja (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2010 o pogodbi o neširjenju jedrskega orožja (8),

| — | ob upoštevanju strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje, ki jo je Evropski svet sprejel 12. decembra 2003, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje, ki jo je Evropski svet sprejel 12. decembra 2003,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o deveti konferenci za pregled pogodbenic pogodbe o neširjenju jedrskega orožja (8079/15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o deveti konferenci za pregled pogodbenic pogodbe o neširjenju jedrskega orožja (8079/15),

| — | ob upoštevanju Nobelove nagrade za mir za leto 2017, ki je bila podeljena organizaciji Mednarodna pobuda za prepoved jedrskega orožja (ICAN), in izjave te organizacije z dne 1. februarja 2019 z naslovom Umik ZDA iz pogodbe INF predstavlja nevarnost za Evropo (in svet), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Nobelove nagrade za mir za leto 2017, ki je bila podeljena organizaciji Mednarodna pobuda za prepoved jedrskega orožja (ICAN), in izjave te organizacije z dne 1. februarja 2019 z naslovom Umik ZDA iz pogodbe INF predstavlja nevarnost za Evropo (in svet),

| — | ob upoštevanju člena 123(2) in (4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) in (4) Poslovnika,

| A. | ker je bila pogodba INF, ki so jo leta 1987 podpisale ZDA in Sovjetska zveza, edinstven sporazum v obdobju hladne vojne, saj od obeh držav zahteva, da uničita in ne le omejita svoje zaloge kopenskih jedrskih in konvencionalno oboroženih balističnih raket ter manevrirnih raket z dosegom med 500 in 5 500 km, ter podpisnicama prepoveduje posedovanje, proizvodnjo in preizkušanje teh raket zraku; |
| --- | --- |

A.

ker je bila pogodba INF, ki so jo leta 1987 podpisale ZDA in Sovjetska zveza, edinstven sporazum v obdobju hladne vojne, saj od obeh držav zahteva, da uničita in ne le omejita svoje zaloge kopenskih jedrskih in konvencionalno oboroženih balističnih raket ter manevrirnih raket z dosegom med 500 in 5 500 km, ter podpisnicama prepoveduje posedovanje, proizvodnjo in preizkušanje teh raket zraku;

| B. | ker je bilo v skladu z določbami pogodbe do maja 1991 uničenih 2 692 izstrelkov; ker so se nato deset let izvajali inšpekcijski pregledi na terenu; ker je bilo na podlagi pogodbe INF na koncu uničenih več kot 3 000 izstrelkov, ki so vsebovali jedrske bojne konice; |
| --- | --- |

B.

ker je bilo v skladu z določbami pogodbe do maja 1991 uničenih 2 692 izstrelkov; ker so se nato deset let izvajali inšpekcijski pregledi na terenu; ker je bilo na podlagi pogodbe INF na koncu uničenih več kot 3 000 izstrelkov, ki so vsebovali jedrske bojne konice;

| C. | ker je ta pogodba INF prispevala k omejevanju strateškega tekmovanja med ZDA ter Sovjetsko zvezo in nato Rusko federacijo in ker je prispevala k vzpostavljanju in krepitvi stabilnosti med hladno vojno; ker je imela Evropa največ koristi od pogodbe INF, saj je več kot tri desetletja igrala osrednjo vlogo pri zagotavljanju njene varnosti; ker je ta pogodba še vedno steber mednarodnega miru in stabilnosti, zlasti kot del evropske varnostne strukture; |
| --- | --- |

C.

ker je ta pogodba INF prispevala k omejevanju strateškega tekmovanja med ZDA ter Sovjetsko zvezo in nato Rusko federacijo in ker je prispevala k vzpostavljanju in krepitvi stabilnosti med hladno vojno; ker je imela Evropa največ koristi od pogodbe INF, saj je več kot tri desetletja igrala osrednjo vlogo pri zagotavljanju njene varnosti; ker je ta pogodba še vedno steber mednarodnega miru in stabilnosti, zlasti kot del evropske varnostne strukture;

| D. | ker je administracija predsednika Baracka Obame leta 2014 navedla, da je Rusija kršila svoje obveznosti iz pogodbe INF, ki prepoveduje posedovanje, proizvodnjo ali preizkušanje letenja manevrirnih izstrelkov, ki se izstreljujejo s tal, z dosegom med 500 in 5 500 km, oziroma posedovanje in proizvodnjo lanserjev za te izstrelke; ker je ministrstvo ZDA za zunanje zadeve v poznejših poročilih, ki jih je objavilo v letih 2015, 2016, 2017 in 2018, ponovilo obtožbe o nadaljnjem ruskem kršenju pogodbe; |
| --- | --- |

D.

ker je administracija predsednika Baracka Obame leta 2014 navedla, da je Rusija kršila svoje obveznosti iz pogodbe INF, ki prepoveduje posedovanje, proizvodnjo ali preizkušanje letenja manevrirnih izstrelkov, ki se izstreljujejo s tal, z dosegom med 500 in 5 500 km, oziroma posedovanje in proizvodnjo lanserjev za te izstrelke; ker je ministrstvo ZDA za zunanje zadeve v poznejših poročilih, ki jih je objavilo v letih 2015, 2016, 2017 in 2018, ponovilo obtožbe o nadaljnjem ruskem kršenju pogodbe;

| E. | ker so ZDA in Nato večkrat zahtevali pojasnila Rusije o njenih dejavnostih na področju razvijanja izstrelkov, zlasti kar zadeva raketni sistem 9M729, za katerega menijo, da krši pogodbo INF; |
| --- | --- |

E.

ker so ZDA in Nato večkrat zahtevali pojasnila Rusije o njenih dejavnostih na področju razvijanja izstrelkov, zlasti kar zadeva raketni sistem 9M729, za katerega menijo, da krši pogodbo INF;

| F. | ker je uprava predsednika Donalda Trumpa decembra 2017 ob 30. obletnici te pogodbe napovedala „celostno strategijo“ diplomatskih, vojaških in gospodarskih ukrepov, da bi Rusija ponovno spoštovala pogoje; ker so ti ukrepi vključevali diplomatska prizadevanja preko posebne komisije za preverjanje, začetek programa za vojaške raziskave in razvoj ter gospodarske ukrepe proti ruskim subjektom, vključenim v razvoj in proizvodnjo raket, ki ne spoštujejo pogojev; |
| --- | --- |

F.

ker je uprava predsednika Donalda Trumpa decembra 2017 ob 30. obletnici te pogodbe napovedala „celostno strategijo“ diplomatskih, vojaških in gospodarskih ukrepov, da bi Rusija ponovno spoštovala pogoje; ker so ti ukrepi vključevali diplomatska prizadevanja preko posebne komisije za preverjanje, začetek programa za vojaške raziskave in razvoj ter gospodarske ukrepe proti ruskim subjektom, vključenim v razvoj in proizvodnjo raket, ki ne spoštujejo pogojev;

| G. | ker ZDA in Rusiji ni uspelo obravnavati vprašanj v skupnem interesu z diplomatskim dialogom; ker se posebna komisija za preverjanje, ustanovljena v skladu s pogodbo INF, ni sestala, da bi med drugim obravnavala pomisleke v zvezi s spoštovanjem pogodbe; |
| --- | --- |

G.

ker ZDA in Rusiji ni uspelo obravnavati vprašanj v skupnem interesu z diplomatskim dialogom; ker se posebna komisija za preverjanje, ustanovljena v skladu s pogodbo INF, ni sestala, da bi med drugim obravnavala pomisleke v zvezi s spoštovanjem pogodbe;

| H. | ker je predsednik Trump 20. oktobra 2018 napovedal, da se bodo ZDA umaknile iz te pogodbe, ker je Rusija ne spoštuje in Kitajska v njej ne sodeluje; ker je zunanji minister ZDA Mike Pompeo 4. decembra 2018 po srečanju zunanjih ministrov držav Nata napovedal, da so ZDA ugotovile, da Rusija bistveno krši pogodbo ter da bodo v 60 dneh kot pravno sredstvo prenehale izpolnjevati svoje obveznosti, razen če bo Rusija začela dosledno in preverljivo izpolnjevati obveznosti; |
| --- | --- |

H.

ker je predsednik Trump 20. oktobra 2018 napovedal, da se bodo ZDA umaknile iz te pogodbe, ker je Rusija ne spoštuje in Kitajska v njej ne sodeluje; ker je zunanji minister ZDA Mike Pompeo 4. decembra 2018 po srečanju zunanjih ministrov držav Nata napovedal, da so ZDA ugotovile, da Rusija bistveno krši pogodbo ter da bodo v 60 dneh kot pravno sredstvo prenehale izpolnjevati svoje obveznosti, razen če bo Rusija začela dosledno in preverljivo izpolnjevati obveznosti;

| I. | ker so ZDA 1. februarja 2019, ko je pretekel 60-dnevni rok, v katerem naj bi Rusija vrnila k doslednem spoštovanju pogodbe, napovedale, da bodo prekinile izvajanje svojih obveznosti na podlagi pogodbe INF in začele postopek umika iz te pogodbe, razen če se Rusija – za katero ZDA menijo, da krši pogodbo – v šestih mesecih ne vrne k spoštovanju določb pogodbe; ker je generalni sekretar Nata Jens Stoltenberg Rusijo pozval, naj šestmesečni časovni okvir, ki so ga določile ZDA, izkoristijo za to, da ponovno zagotovi dosledno spoštovanje določb pogodbe; |
| --- | --- |

I.

ker so ZDA 1. februarja 2019, ko je pretekel 60-dnevni rok, v katerem naj bi Rusija vrnila k doslednem spoštovanju pogodbe, napovedale, da bodo prekinile izvajanje svojih obveznosti na podlagi pogodbe INF in začele postopek umika iz te pogodbe, razen če se Rusija – za katero ZDA menijo, da krši pogodbo – v šestih mesecih ne vrne k spoštovanju določb pogodbe; ker je generalni sekretar Nata Jens Stoltenberg Rusijo pozval, naj šestmesečni časovni okvir, ki so ga določile ZDA, izkoristijo za to, da ponovno zagotovi dosledno spoštovanje določb pogodbe;

| J. | ker so se zunanji ministri držav Nata 4. decembra 2018 podali izjavo, v kateri ugotavljajo, da Rusija krši pogodbo INF, in jo pozivajo, naj se čim prej vrne k doslednemu in preverljivemu izpolnjevanju obveznosti iz pogodbe; |
| --- | --- |

J.

ker so se zunanji ministri držav Nata 4. decembra 2018 podali izjavo, v kateri ugotavljajo, da Rusija krši pogodbo INF, in jo pozivajo, naj se čim prej vrne k doslednemu in preverljivemu izpolnjevanju obveznosti iz pogodbe;

| K. | ker je Rusija 2. februarja 2019 napovedala, da bo začasno prenehala izvajati pogodbo INF in razvijala nove vrste izstrelkov; ker so ruske oblasti večkrat izrazile zaskrbljenost glede Natove raketne obrambe; |
| --- | --- |

K.

ker je Rusija 2. februarja 2019 napovedala, da bo začasno prenehala izvajati pogodbo INF in razvijala nove vrste izstrelkov; ker so ruske oblasti večkrat izrazile zaskrbljenost glede Natove raketne obrambe;

| L. | ker je Kitajska, skupaj z drugimi državami, ki niso podpisnice pogodbe INF, zelo razširila svojo raketno oborožitev in dokazala, da je potrebna nova pogodba, ki bo zavezovala ZDA, Rusijo in Kitajsko; |
| --- | --- |

L.

ker je Kitajska, skupaj z drugimi državami, ki niso podpisnice pogodbe INF, zelo razširila svojo raketno oborožitev in dokazala, da je potrebna nova pogodba, ki bo zavezovala ZDA, Rusijo in Kitajsko;

| M. | ker bi morebiten konec pogodbe lahko vodil k stopnjevanju napetosti med državami z jedrskim orožjem, k nesporazumom in k novi oboroževalni tekmi; |
| --- | --- |

M.

ker bi morebiten konec pogodbe lahko vodil k stopnjevanju napetosti med državami z jedrskim orožjem, k nesporazumom in k novi oboroževalni tekmi;

| N. | ker je pogodba INF temelj za ohranjanje globalne strateške stabilnosti, svetovnega miru in regionalne varnosti; ker bi ohranitev pogodbe prispevala k prizadevanjem za ohranitev drugih obstoječih sporazumov o nadzoru nad orožjem in razorožitvi, pa tudi k ustvarjanju ugodnejših pogojev za pogajanja o omejitvah orožja, razoroževanju in neširjenju orožja; ker napovedi o umiku iz pogodbe napeljujejo k ugibanju o nepodaljšanju drugih glavnih pogodb o nadzoru nad orožjem, kot je Pogodba med Združenimi državami Amerike in Rusko federacijo o ukrepih za nadaljnje zmanjšanje in omejitev strateškega napadalnega orožja („Novi START“), to pa bi resno škodilo mednarodnemu režimu za nadzor nad orožjem, ki že desetletja omogoča stabilnost v zvezi z jedrskim orožjem, svet pa bi ostal brez pravno zavezujočih, preverljivih omejitev zalog jedrskega orožja; |
| --- | --- |

N.

ker je pogodba INF temelj za ohranjanje globalne strateške stabilnosti, svetovnega miru in regionalne varnosti; ker bi ohranitev pogodbe prispevala k prizadevanjem za ohranitev drugih obstoječih sporazumov o nadzoru nad orožjem in razorožitvi, pa tudi k ustvarjanju ugodnejših pogojev za pogajanja o omejitvah orožja, razoroževanju in neširjenju orožja; ker napovedi o umiku iz pogodbe napeljujejo k ugibanju o nepodaljšanju drugih glavnih pogodb o nadzoru nad orožjem, kot je Pogodba med Združenimi državami Amerike in Rusko federacijo o ukrepih za nadaljnje zmanjšanje in omejitev strateškega napadalnega orožja („Novi START“), to pa bi resno škodilo mednarodnemu režimu za nadzor nad orožjem, ki že desetletja omogoča stabilnost v zvezi z jedrskim orožjem, svet pa bi ostal brez pravno zavezujočih, preverljivih omejitev zalog jedrskega orožja;

| O. | ker je generalni sekretar OZN 20. septembra 2017 odprl za podpis pogodbo OZN o prepovedi jedrskega orožja, ki jo je do zdaj podpisalo 70 držav, med temi pa jih je 21 pristopilo k pogodbi z ratifikacijo, med njimi je tudi država članica EU Avstrija, ki bo verjetno skupaj z Irsko v naslednjih mesecih generalnemu sekretarju OZN izročila listine o ratifikaciji; |
| --- | --- |

O.

ker je generalni sekretar OZN 20. septembra 2017 odprl za podpis pogodbo OZN o prepovedi jedrskega orožja, ki jo je do zdaj podpisalo 70 držav, med temi pa jih je 21 pristopilo k pogodbi z ratifikacijo, med njimi je tudi država članica EU Avstrija, ki bo verjetno skupaj z Irsko v naslednjih mesecih generalnemu sekretarju OZN izročila listine o ratifikaciji;

| P. | ker je organizacija ICAN, prejemnica Nobelove nagrade za mir, pozvala vse države, naj ratificirajo pogodbo o prepovedi jedrskega orožja; |
| --- | --- |

P.

ker je organizacija ICAN, prejemnica Nobelove nagrade za mir, pozvala vse države, naj ratificirajo pogodbo o prepovedi jedrskega orožja;

| 1. | podpira spoštovanje pogodbe INF ter njeno nadaljnjo uporabo in krepitev; opozarja na bistven prispevek te pogodbe k miru in varnosti v Evropi ter drugje po svetu in k globalnemu razoroževanju in neširjenju jedrskega orožja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi kršenja pogodbe in poznejših napovedi ZDA, nato pa tudi Rusije, da bodo zamrznile svoje obveznosti iz pogodbe in da bodo v šestih mesecih od pogodbe odstopile; poudarja, da ti dogodki ogrožajo enega od najpomembnejših varnostnih interesov Evrope, pa tudi evropski in svetovni mir in varnost; izraža bojazen, da bi ti ukrepi lahko vodili v napačne ocene in zmotne domneve, ki bi povzročile slabšanje odnosov med ZDA in Rusijo, stopnjevanje napetosti, povečanje jedrskih in vojaških groženj in tveganja ter morebitno vrnitev k destabilizirajoči oboroževalni tekmi, ki bi škodovala evropski varnosti in strateški stabilnosti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | obsoja Rusijo, ker še naprej krši določbe pogodbe INF; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Rusko federacijo, naj čim prej ponovno zagotovi popolno in preverljivo spoštovanje pogodbe, da bi tako odgovorila na zaskrbljenost ZDA in Nata, ki je posledica stalnega ruskega kršenja določb pogodbe; poziva jo tudi, naj se zaveže dolgoročni prihodnosti pogodbe; |
| --- | --- |

4.

| 5. | priznava pomen popolne preglednosti in dialoga za krepitev zaupanja v izvajanje pogodbe o INF in vseh drugih sporazumov, ki podpirajo strateško stabilnost in varnost; glede na navedeno poziva Rusijo in ZDA, naj rešita medsebojne obtožbe o nespoštovanju pogodbe, vzpostavita konstruktiven dialog pod okriljem varnostnega sveta OZN, posebne komisije za preverjanje ali drugega ustreznega foruma, da bi zmanjšali napetosti, pri tem pa naj upoštevata interese in pomisleke obeh strani ter nadaljujeta pogajanja v dobri veri, da bi zavarovali pogodbo INF pred dejanskim izstopom avgusta 2019, povečali preglednost in medsebojno spremljanje ter dosegli strožja pravila in jamstva v zvezi s izstrelki in jedrskimi zmogljivostmi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva podpredsednico /visoko predstavnico, naj šestmesečno obdobje izkoristi, da bi uporabila vsa politična in diplomatska sredstva, ki jih ima na voljo, za dialog s pogodbenicama INF ter tako ponovno vzpostavi čezmejno zaupanje, hkrati pa ponudi znanje in izkušnje EU pri mediaciji, da bi preprečila umik ZDA in Rusije iz pogodbe; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj si prizadeva za ohranitev in razvoj pogodbe INF ter začne pogajanja o večstranski pogodbi za to kategorijo izstrelkov; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj zagotovi, da bo EU delovala kot proaktiven in verodostojen akter zagotavljanja varnosti, tudi v svojem sosedstvu, in da bo prevzela odločno in konstruktivno vlogo pri razvoju in okrepitvi svetovnih prizadevanj za neširjenje orožja, ki temeljijo na pravilih, ter strukture nadzora nad orožjem in razoroževanja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da negotova prihodnost pogodbe INF ne bi smela ogroziti drugih sporazumov za nadzor nad orožjem; še zlasti poziva ZDA in Rusijo, naj novi sporazum START, ki omejuje število strateških bojnih glav na obeh straneh na 1 550, razširita pred prenehanjem njegove veljavnosti leta 2021; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ponovno izraža polno zavezanost ohranjanju učinkovitih mednarodnih režimov za nadzor nad orožjem, razoroževanje in neširjenje orožja kot temelju za svetovno in evropsko varnost; meni, da mora biti Evropa zgled, da bi bila verodostojna in da bi si prizadevala za svet brez jedrskega orožja; poziva države članice EU, naj večstransko jedrsko razorožitev postavijo za prednostno nalogo v zunanji in varnostni politiki EU; želi spomniti na svojo zavezanost izvajanju politik, namenjenih napredku pri zmanjšanju in uničenju vseh zalog jedrskega orožja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | meni, da bi morala evropska varnost ostati nedeljiva; poziva vse države članice EU, ki so tudi članice Nata, naj delujejo temu primerno; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj razvije skupno oceno nevarnosti, v kateri analizira posledice za varnost EU, če bo prenehala zaščita, ki jo pogodba INF zagotavlja Uniji in njenim državljanom, in pravočasno poroča Parlamentu, v skladu s členom 36 Pogodbe o Evropski uniji, ter naj nato oblikuje verodostojno in ambiciozno strategijo za jedrsko razorožitev, ki bo temeljila na učinkovitem multilateralizmu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj predstavi predloge za uporabo sredstev EU in za izboljšanje baze znanja Unije v zvezi z neširjenjem jedrskega orožja, nadzorom nad oborožitvijo in človeškimi zmogljivostmi za analizo nevarnosti jedrskega orožja; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj predstavi previdne načrte o tem, kako preprečiti nenamerno ali nezgodno uporabo jedrskega orožja srednjega dosega; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski službi za zunanje delovanje, vladam in parlamentom držav članic, Natu, predsedniku in članom kongresa ZDA, predsedniku Ruske federacije ter članom ruske dume in svetu federacije. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  https://treaties.un.org/doc/Publication/UNTS/Volume%201657/v1657.pdf

(2)  https://www.state.gov/secretary/remarks/2019/02/288722.htm

(3)  https://www.nato.int/cps/en/natohq/official_texts_161122.htm

(4)  https://www.nato.int/cps/en/natohq/news_162996.htm

(5)  UL C 215, 19.6.2018, str. 202.

(6)  https://front.un-arm.org/documents/SG+disarmament+agenda_1.pdf

(7)  https://sustainabledevelopment.un.org/sdg16

(8)  UL C 349 E, 22.12.2010, str. 77.

---

| 23.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/154 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/154

---

P8_TA(2019)0131

NAIADES II – akcijski program za podporo prevozu po celinskih plovnih poteh

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2019 o NAIADES II – akcijskem programu za podporo prevozu po celinskih plovnih poteh (2018/2882(RSP))

(2020/C 449/22)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju vprašanja Komisiji za ustni odgovor o NAIADES II – akcijskem programu za podporo prevozu po celinskih plovnih poteh (O-000016/2014 – B7-0104/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja Komisiji za ustni odgovor o NAIADES II – akcijskem programu za podporo prevozu po celinskih plovnih poteh (O-000016/2014 – B7-0104/2014),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. januarja 2006 o pospeševanju prevoza po celinskih plovnih poteh „NAIADES“ – Celostni evropski akcijski program za prevoz po celinskih plovnih poteh (COM(2006)0006), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. januarja 2006 o pospeševanju prevoza po celinskih plovnih poteh „NAIADES“ – Celostni evropski akcijski program za prevoz po celinskih plovnih poteh (COM(2006)0006),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. oktobra 2006 o pospeševanju prevoza po celinskih plovnih poteh: „NAIADES“ – Celostni evropski akcijski program za prevoz po celinskih plovnih poteh (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. oktobra 2006 o pospeševanju prevoza po celinskih plovnih poteh: „NAIADES“ – Celostni evropski akcijski program za prevoz po celinskih plovnih poteh (1),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z 10. septembra 2013 z naslovom Doseganje kakovostnega prevoza po celinskih plovnih poteh – NAIADES II (COM(2013)0623), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z 10. septembra 2013 z naslovom Doseganje kakovostnega prevoza po celinskih plovnih poteh – NAIADES II (COM(2013)0623),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. februarja 2014 o NAIADES II – akcijskem programu za podporo prevozu po celinskih plovnih poteh (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. februarja 2014 o NAIADES II – akcijskem programu za podporo prevozu po celinskih plovnih poteh (2),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 18. septembra 2018 z naslovom Vmesno poročilo o napredku pri izvajanju akcijskega programa NAIADES II za pospeševanje prometa po celinskih plovnih poteh (ki zajema obdobje 2014–2017) (SWD(2018)0428), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 18. septembra 2018 z naslovom Vmesno poročilo o napredku pri izvajanju akcijskega programa NAIADES II za pospeševanje prometa po celinskih plovnih poteh (ki zajema obdobje 2014–2017) (SWD(2018)0428),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. julija 2016 z naslovom Evropska strategija za mobilnost z nizkimi emisijami (COM(2016)0501), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. julija 2016 z naslovom Evropska strategija za mobilnost z nizkimi emisijami (COM(2016)0501),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2011 o načrtu za enotni evropski prometni prostor – na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2011 o načrtu za enotni evropski prometni prostor – na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu (3),

| — | ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika,

| A. | ker celinske plovne poti povezujejo pomembna pristanišča, mesta, industrijske centre in glavna kmetijska območja v EU, s tem pa znatno prispevajo k ciljem EU glede razogljičenja, trajnostne rasti in teritorialne kohezije; |
| --- | --- |

A.

ker celinske plovne poti povezujejo pomembna pristanišča, mesta, industrijske centre in glavna kmetijska območja v EU, s tem pa znatno prispevajo k ciljem EU glede razogljičenja, trajnostne rasti in teritorialne kohezije;

| B. | ker je potreben prehod s cestnega prevoza na prevoz po celinskih plovnih poteh, da bi uresničili cilje Pariškega sporazuma iz leta 2015 (COP21), in ker ima prevoz po celinskih plovnih poteh zadostno kapaciteto za absorpcijo mnogo večje količine tovora in potnikov, da bi razbremenil obremenjeni evropski sistem cestnega prometa; |
| --- | --- |

B.

ker je potreben prehod s cestnega prevoza na prevoz po celinskih plovnih poteh, da bi uresničili cilje Pariškega sporazuma iz leta 2015 (COP21), in ker ima prevoz po celinskih plovnih poteh zadostno kapaciteto za absorpcijo mnogo večje količine tovora in potnikov, da bi razbremenil obremenjeni evropski sistem cestnega prometa;

| C. | ker je prevoz po celinskih plovnih poteh bistven za zmanjšanje nadaljnjih negativnih učinkov prevoza z učinkovitejšo rabo zemljišč in energije ter zmanjšanjem hrupa in števila nesreč; |
| --- | --- |

C.

ker je prevoz po celinskih plovnih poteh bistven za zmanjšanje nadaljnjih negativnih učinkov prevoza z učinkovitejšo rabo zemljišč in energije ter zmanjšanjem hrupa in števila nesreč;

| D. | ker bi bilo treba posodobiti ladjevje za plovbo po celinskih plovnih poteh in ga prilagoditi tehničnemu napredku, če naj bi se dosegla boljša okoljska učinkovitost, s tem pa zagotovila konkurenčna prednost prevoza po celinskih plovnih poteh v multimodalnem prevozu; |
| --- | --- |

D.

ker bi bilo treba posodobiti ladjevje za plovbo po celinskih plovnih poteh in ga prilagoditi tehničnemu napredku, če naj bi se dosegla boljša okoljska učinkovitost, s tem pa zagotovila konkurenčna prednost prevoza po celinskih plovnih poteh v multimodalnem prevozu;

| E. | ker so bile doslej sektorju celinskih plovnih poti namenjena omejena finančna sredstva in ker dostop do financiranja ostaja težaven za sektor, ki ga večinoma sestavljajo mala podjetja; |
| --- | --- |

E.

ker so bile doslej sektorju celinskih plovnih poti namenjena omejena finančna sredstva in ker dostop do financiranja ostaja težaven za sektor, ki ga večinoma sestavljajo mala podjetja;

| 1. | podpira posebne ukrepe, sprejete doslej, in pozdravlja nadaljnje ukrepe, načrtovane v akcijskem programu NAIADES II za obdobje 2014–2020; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj posodobi in podaljša program NAIADES do leta 2020, da bi zagotovila, da bo mogoče potencial prevoza po celinskih plovnih poteh kot varnega, trajnostnega in učinkovitega načina prevoza v multimodalnem sistemu prevoza v celoti izkoristiti prek dolgoročne strategije EU, namenjene uresničitvi uspešnega prehoda na druge oblike prevoza; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da je treba pri oblikovanju pobud na področju prevoza prevoz po celinskih plovnih poteh obravnavati celovito in dolgoročno v okviru politike EU za intermodalni in trajnostni promet; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da je turizem plovnih poti uspešen sektor in da je konkurenčnost pomembnih sektorjev EU odvisna od zanesljivega in stroškovno učinkovitega prevoza po celinskih plovnih poteh, kar zadeva dobavo blaga; zato poziva k proaktivnim politikam, namenjenim podpiranju trajnostnega sektorja celinskih plovnih poti, zlasti ob upoštevanju digitalnih, tehnoloških in okoljskih izzivov pri logistiki in mobilnosti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ugotavlja, da bo do leta 2050 na urbanih območjih živelo 80 % prebivalstva EU, zaradi česar se bo povečalo povpraševanje po javnem prevozu in boljši logistiki v mestih, in da je pogosto težavno in drago razširiti obstoječo kopensko infrastrukturo; poziva Komisijo in države članice, naj celinsko navigacijo vključijo v urbane in pristaniške politike ter v celoti izkoristijo potencial prevoza blaga in potnikov, glede na to, da se številna mesta EU nahajajo ob plovnih poteh, da bi se izboljšala kakovost življenja in zmanjšale ravni prezasedenosti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da prejšnji akcijski programi niso dosegli svojih ciljev zaradi pomanjkanja namenskih sredstev; zato poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo akcijski program NAIADES III prejel ustrezno in namensko financiranje za uresničitev svojih ciljev in da ga bo podpirala dobro strukturirana strategija politike z uresničljivimi kratko- in srednjeročnimi cilji ter konkretnim časovnim načrtom, v katerem bodo med drugim določena sredstva za izvajanje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisijo, naj redno izvaja tržne raziskave in pripravlja napovedi, da bi bolje analizirala spreminjajoče se vzorce tovora in potnikov pri prevozu po celinskih plovnih poteh ter omogočila pripravo politik na podlagi dokazov in boljše odzivanje na nastajajoče trende in nove trge; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, kako pomembno je odpraviti ozka grla, da bi dosegli plovne poti visoke kakovosti kot pogoj za razvoj in vključitev celinskega prevoza in celinskih pristanišč v vseevropsko prometno omrežje (TEN-T); poziva Komisijo, naj v okviru Instrumenta za povezovanje Evrope prednost pri financiranju nameni rehabilitaciji, prilagoditvi, nadgradnji in avtomatizaciji plovnih poti, zapornic, mostov, obrežij in pristaniške infrastrukture ter izboljšanju čezmejnih odsekov osrednjega omrežja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poleg obveznosti držav članic, da do leta 2030 dokončajo osrednje omrežje, poudarja njihovo odgovornost za povečanje učinkovitosti, zanesljivosti, razpoložljivosti ter odpornosti obstoječe infrastrukture na podnebne spremembe prek rehabilitacije, da bi se zagotovila vloga prevoza po celinskih plovnih poteh kot zanesljivega načina prevoza in spodbudila pametna raba omejenih finančnih sredstev; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja delo, ki je načrtovano in se opravlja v koridorjih Atlantik, Baltik-Jadran, Sredozemlje, Severno morje-Baltik, Severno morje-Sredozemlje, Orient-Vzhodno Sredozemlje, Ren-Alpe in Ren-Donava, ter dejstvo, da v splošnem več držav članic vlaga v razvoj celinskih plovnih poti in pristanišč; zato poziva Komisijo, naj podpira izvajanje projektov v okviru vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T); |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da je za učinkovit in trajnosten zaledni prevoz potrebna zadostna zmogljivost zapor in da imajo zapornice pomembno vlogo pri varnem upravljanju regulacije vode in pri pridobivanju čiste energije; zato poziva Komisijo, naj rezervira zadostna nepovratna sredstva za njihovo rehabilitacijo, nadgradnjo in obnovo; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisijo, naj prednost nameni nepovratnim sredstvom za projekte celinskih plovnih poti v splošnem, saj je se v minulih projektih kombiniranja izkazalo, da so bili glede na javno in večnamensko naravo plovnih poti zasebni partnerji vključeni le v izvajanje del, pri čemer so za financiranje ostali odgovorni javni organi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | je seznanjen, da ima digitalizacija prevoza po celinskih plovnih poteh pomembno vlogo pri povečanju učinkovitosti, varnosti in okoljske učinkovitosti celinske navigacije; zato poziva Komisijo, naj pripravi strategijo izvajanja za digitalno območje celinskih plovnih poti (DINA) in ustrezen regulativni okvir za povezan in avtomatiziran prevoz po novi, vključno s prenovo Direktive 2005/44/ES o usklajenih rečnih informacijskih storitvah (RIS) na celinskih plovnih poteh v Skupnosti (4), ob upoštevanju obstoječih pobud, kot je informacijski sistem RhinePorts (RPIS), in vzpostavitvijo trdne pravne podlage za vso EU za čezmejno izmenjavo podatkov v zvezi s plovnimi potmi, potovanjem, tovorom in prometnimi informacijami z enotno dostopno točko; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, kako pomembno je digitalne storitve celinskih plovnih poti vključiti v podatkovni tok drugih načinov prevoza, da bi olajšali nemotene multimodalne storitve od vrat do vrat, saj kombinacija fizičnega internega in sinhromodalnosti izboljšuje združevanje količin v koridorjih med pomorskimi pristanišči in zaledjem, kar vodi k bolj uravnoteženi rabi zmogljivosti kopenske infrastrukture in zmanjšanju ravni prezasedenosti ter drugih negativnih zunanjih učinkov; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da bi bilo treba za uresničitev ciljev Pariškega sporazuma iz leta 2015 (COP21) odpornost in razogljičenje prometnega sistema doseči prek pospešenega prehoda na nizkoogljični prevoz, učinkovito rabo virov in čiste pogonske sisteme; poudarja, da ta prehod zahteva ustrezne standarde in financiranje, da bi se spodbudilo inovativno upravljanje plovnih poti, širša uporaba čistih plovil in naknadno opremljanje, kjer je to mogoče, ter uporaba potrebne infrastrukture za polnjenje goriva; |
| --- | --- |

15.

| 16. | priporoča izkoriščanje sinergij med omrežji čiste energije in omrežji plovnih poti, da bi optimalno uporabili energijo iz hidroelektrarn na plovnih poteh, vetrno energijo v pristaniščih in druge vire čiste energije na obrežnih vozliščih mobilnosti za dobavo prometu, gospodinjstvom in industriji, ob hkratnem zmanjšanju stroškov distribucije; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, kako pomembno je v sedanjih in prihodnjih programih EU, kot so Instrument za povezovanje Evrope, Obzorje 2020, Obzorje Evropa, enotni trg, Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad, zagotoviti ustrezno financiranje za novo tehnologijo, inovacije in trajnostno prometno infrastrukturo in storitve, da bi spodbudili uvajanje inovacij ter povečali okoljsko in digitalno učinkovitost prevoza po celinskih plovnih poteh; poziva Komisijo, naj vzpostavi namenske tokove financiranja, da bi uresničila ta cilj; |
| --- | --- |

17.

| 18. | je seznanjen, da bi bilo treba namenske tehnološke raziskave dopolniti s socialno-ekonomskimi in prednormativnimi raziskavami, da bi spodbudili inovacije pri regulaciji in financiranju ter okrepili sodelovanje tržnih akterjev pri zagotavljanju uspešnega uveljavljanja na trgu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vabi države članice, naj nadalje razvijejo nacionalne strategije za spodbujanje in podpiranje prevoza po celinskih plovnih poteh ob upoštevanju sedanjih akcijskih programov NAIADES in bodočega evropskega akcijskega programa za prevoz po celinskih plovnih poteh ter naj k temu spodbujajo tudi regionalne, lokalne in pristaniške organe; |
| --- | --- |

19.

| 20. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  UL C 313 E, 20.12.2006, str. 443.

(2)  UL C 93, 24.3.2017, str. 145.

(3)  UL C 168 E, 14.6.2013, str. 72.

(4)  UL L 255, 30.9.2005, str. 152.

---

| 23.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/157 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/157

---

P8_TA(2019)0132

Zaščita živali med prevozom znotraj in zunaj EU

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2019 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 1/2005 o zaščiti živali med prevozom znotraj in zunaj EU (2018/2110(INI))

(2020/C 449/23)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1/2005 z dne 22. decembra 2004 o zaščiti živali med prevozom in postopki, povezanimi z njim (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1/2005 z dne 22. decembra 2004 o zaščiti živali med prevozom in postopki, povezanimi z njim (1),

| — | ob upoštevanju člena 13 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim Unija in države članice pri oblikovanju in izvajanju politik Unije v celoti upoštevajo zahteve po dobrobiti živali kot čutečih bitij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 13 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim Unija in države članice pri oblikovanju in izvajanju politik Unije v celoti upoštevajo zahteve po dobrobiti živali kot čutečih bitij,

| — | ob upoštevanju evropske ocene izvajanja Uredbe (ES) št. 1/2005 o zaščiti živali med prevozom in njenih ustreznih prilog, kot jih je oktobra 2018 objavila služba Evropskega parlamenta za raziskave (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropske ocene izvajanja Uredbe (ES) št. 1/2005 o zaščiti živali med prevozom in njenih ustreznih prilog, kot jih je oktobra 2018 objavila služba Evropskega parlamenta za raziskave (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. decembra 2012 o zaščiti živali med prevozom (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. decembra 2012 o zaščiti živali med prevozom (3),

| — | ob upoštevanju znanstvenega mnenja Evropske agencije za varnost hrane z dne 12. januarja 2011 o zaščiti živali med prevozom (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju znanstvenega mnenja Evropske agencije za varnost hrane z dne 12. januarja 2011 o zaščiti živali med prevozom (4),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 10. novembra 2011 o učinku Uredbe Sveta (ES) št. 1/2005 o zaščiti živali med prevozom (COM(2011)0700), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 10. novembra 2011 o učinku Uredbe Sveta (ES) št. 1/2005 o zaščiti živali med prevozom (COM(2011)0700),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Ekonomsko-socialnemu odboru z dne 15. februarja 2012 o strategiji Evropske unije za zaščito in dobro počutje živali 2012–2015 (COM(2012)0006), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Ekonomsko-socialnemu odboru z dne 15. februarja 2012 o strategiji Evropske unije za zaščito in dobro počutje živali 2012–2015 (COM(2012)0006),

| — | ob upoštevanju svoje izjave št. 49/2011 z dne 15. marca 2012 o določitvi največ 8-urne omejitve za prevoz živali za zakol v Evropski uniji (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje izjave št. 49/2011 z dne 15. marca 2012 o določitvi največ 8-urne omejitve za prevoz živali za zakol v Evropski uniji (5),

| — | ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije z dne 23. aprila 2015 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije z dne 23. aprila 2015 (6),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 31/2018 o dobrobiti živali v EU (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 31/2018 o dobrobiti živali v EU (7),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za promet in turizem ter Odbora za peticije (A8-0057/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za promet in turizem ter Odbora za peticije (A8-0057/2019),

| A. | ker EU, kot je navedeno v členu 13 Pogodbe o delovanju Evropske unije, živali ne obravnava samo kot blago ali premoženje ali lastnino, temveč kot čuteča bitja, ki lahko čutijo užitek in bolečino; ker je zakonodaja EU ta pojem prenesla v ukrepe, s katerimi bi morali zagotoviti, da živali bivajo in se prevažajo v razmerah, v katerih niso izpostavljene slabemu ravnanju, zlorabi, bolečini ali trpljenju; ker se v Evropski uniji dobrobit živali zelo spoštuje in odločno ščiti ter je za zgled drugim po svetu; |
| --- | --- |

A.

ker EU, kot je navedeno v členu 13 Pogodbe o delovanju Evropske unije, živali ne obravnava samo kot blago ali premoženje ali lastnino, temveč kot čuteča bitja, ki lahko čutijo užitek in bolečino; ker je zakonodaja EU ta pojem prenesla v ukrepe, s katerimi bi morali zagotoviti, da živali bivajo in se prevažajo v razmerah, v katerih niso izpostavljene slabemu ravnanju, zlorabi, bolečini ali trpljenju; ker se v Evropski uniji dobrobit živali zelo spoštuje in odločno ščiti ter je za zgled drugim po svetu;

| B. | ker se vsako leto znotraj držav članic in med njimi ter v tretje države prevaža na dolge razdalje na milijone živali za vzrejo, rejo, nadaljnje pitanje in zakol; ker se živali prevažajo tudi za rekreacijo in razstave ter kot ljubljenčki; ker so državljani EU čedalje bolj zaskrbljeni glede spoštovanja standardov dobrobiti živali, zlasti pri prevozu živih živali; |
| --- | --- |

B.

ker se vsako leto znotraj držav članic in med njimi ter v tretje države prevaža na dolge razdalje na milijone živali za vzrejo, rejo, nadaljnje pitanje in zakol; ker se živali prevažajo tudi za rekreacijo in razstave ter kot ljubljenčki; ker so državljani EU čedalje bolj zaskrbljeni glede spoštovanja standardov dobrobiti živali, zlasti pri prevozu živih živali;

| C. | ker je Parlament v svoji resoluciji z dne 12. decembra 2012 pozval, naj se čas prevoza živali, namenjenih za zakol, skrajša na največ osem ur; |
| --- | --- |

C.

ker je Parlament v svoji resoluciji z dne 12. decembra 2012 pozval, naj se čas prevoza živali, namenjenih za zakol, skrajša na največ osem ur;

| D. | ker v skladu z opredelitvijo Svetovne organizacije za zdravje živali (OIE) iz leta 2008 dobrobit živali pomeni, da je žival zdrava, ima dovolj prostora, je dobro nakrmljena, se počuti varno, lahko kaže naravne vzorce obnašanja in ne trpi zaradi občutkov, kot so strah, bolečina ali stiska; ker to v večini primerov prevoza živali, zlasti na dolge razdalje, ni zagotovljeno; |
| --- | --- |

D.

ker v skladu z opredelitvijo Svetovne organizacije za zdravje živali (OIE) iz leta 2008 dobrobit živali pomeni, da je žival zdrava, ima dovolj prostora, je dobro nakrmljena, se počuti varno, lahko kaže naravne vzorce obnašanja in ne trpi zaradi občutkov, kot so strah, bolečina ali stiska; ker to v večini primerov prevoza živali, zlasti na dolge razdalje, ni zagotovljeno;

| E. | ker Uredba (ES) št. 1/2005 o zaščiti živali med prevozom velja za prevoz vseh živih vretenčarjev, ki se izvaja v Uniji; |
| --- | --- |

E.

ker Uredba (ES) št. 1/2005 o zaščiti živali med prevozom velja za prevoz vseh živih vretenčarjev, ki se izvaja v Uniji;

| F. | ker so države članice odgovorne za pravilno izvajanje in izvrševanje zadevne uredbe na nacionalni ravni, vključno z uradnimi inšpekcijskimi pregledi, Komisija pa je odgovorna za zagotavljanje, da države članice ustrezno izvajajo zakonodajo EU; |
| --- | --- |

F.

ker so države članice odgovorne za pravilno izvajanje in izvrševanje zadevne uredbe na nacionalni ravni, vključno z uradnimi inšpekcijskimi pregledi, Komisija pa je odgovorna za zagotavljanje, da države članice ustrezno izvajajo zakonodajo EU;

| G. | ker države članice Uredbo (ES) št. 1/2005 znotraj EU premalo strogo oziroma dosledno izvajajo, zunaj EU pa njenega izvajanja sploh ne zahtevajo; |
| --- | --- |

G.

ker države članice Uredbo (ES) št. 1/2005 znotraj EU premalo strogo oziroma dosledno izvajajo, zunaj EU pa njenega izvajanja sploh ne zahtevajo;

| H. | ker je v letu 2017 v več državah članicah prišlo do velikega števila kršitev, kot je ugotovil generalni direktorat Komisije SANTE, kar bi zahtevalo sprožitev ustreznih postopkov za ugotavljanje kršitev; |
| --- | --- |

H.

ker je v letu 2017 v več državah članicah prišlo do velikega števila kršitev, kot je ugotovil generalni direktorat Komisije SANTE, kar bi zahtevalo sprožitev ustreznih postopkov za ugotavljanje kršitev;

| I. | ker je prevoz za živali obremenjujoč, saj so izpostavljene številnim obremenjujočim dejavnikom, ki negativno vplivajo na njihovo dobrobit; ker v trgovini z določenimi tretjimi državami dodatno trpljenje živali povzročajo zelo dolge vožnje in dolge čakalne dobe na mejah za preverjanje dokumentov, vozil in primernosti živali za prevoz; |
| --- | --- |

I.

ker je prevoz za živali obremenjujoč, saj so izpostavljene številnim obremenjujočim dejavnikom, ki negativno vplivajo na njihovo dobrobit; ker v trgovini z določenimi tretjimi državami dodatno trpljenje živali povzročajo zelo dolge vožnje in dolge čakalne dobe na mejah za preverjanje dokumentov, vozil in primernosti živali za prevoz;

| J. | ker kakovost in pogostost inšpekcijskih pregledov držav članic neposredno vplivata na raven skladnosti z zahtevami; ker je analiza poročil držav članic o inšpekcijskih pregledih razkrila velike razlike med državami članicami pri številu inšpekcijskih pregledov, in sicer od nič do več milijonov na leto, in primerov kršitev, ki segajo od nič do 16,6 %, kar kaže, da imajo države članice različne pristope k inšpekcijskim pregledom, npr. od naključnih pregledov do strategij, ki temeljijo na tveganju; ker te razlike v pristopih onemogočajo vsakršno primerjavo podatkov med državami članicami; |
| --- | --- |

J.

ker kakovost in pogostost inšpekcijskih pregledov držav članic neposredno vplivata na raven skladnosti z zahtevami; ker je analiza poročil držav članic o inšpekcijskih pregledih razkrila velike razlike med državami članicami pri številu inšpekcijskih pregledov, in sicer od nič do več milijonov na leto, in primerov kršitev, ki segajo od nič do 16,6 %, kar kaže, da imajo države članice različne pristope k inšpekcijskim pregledom, npr. od naključnih pregledov do strategij, ki temeljijo na tveganju; ker te razlike v pristopih onemogočajo vsakršno primerjavo podatkov med državami članicami;

| K. | ker bi usposabljanje in izobraževanje voznikov za pazljivo vožnjo glede na to, katere vrste živali prevažajo, izboljšala dobrobit živali med prevozom (8); |
| --- | --- |

K.

ker bi usposabljanje in izobraževanje voznikov za pazljivo vožnjo glede na to, katere vrste živali prevažajo, izboljšala dobrobit živali med prevozom (8);

| L. | ker lahko ustrezno ravnanje z živalmi pomeni krajši čas natovarjanja in iztovarjanja živali, manjšo izgubo teže, manj poškodb in ran ter boljšo kakovost mesa; |
| --- | --- |

L.

ker lahko ustrezno ravnanje z živalmi pomeni krajši čas natovarjanja in iztovarjanja živali, manjšo izgubo teže, manj poškodb in ran ter boljšo kakovost mesa;

| M. | ker obstajajo obsežne študije, ki dokazujejo, da dobrobit živali vpliva na kakovost mesa; |
| --- | --- |

M.

ker obstajajo obsežne študije, ki dokazujejo, da dobrobit živali vpliva na kakovost mesa;

| N. | ker bi se bilo treba med prevozom osredotočiti prvenstveno na kakovost upravljanja čred pri natovarjanju in iztovarjanju ter na oskrbo, da se zaščiti dobrobit živali med prevozom; |
| --- | --- |

N.

ker bi se bilo treba med prevozom osredotočiti prvenstveno na kakovost upravljanja čred pri natovarjanju in iztovarjanju ter na oskrbo, da se zaščiti dobrobit živali med prevozom;

| O. | ker je primernost živali za prevoz pomemben dejavnik pri zagotavljanju dobrobiti živali med prevozom, saj so tveganja za dobrobit živali med prevozom večja za tiste, ki so poškodovane, slabotne, breje, neodstavljene ali bolne; ker je v nekaterih primerih primernost za prevoz in stopnjo brejosti težko ugotoviti; |
| --- | --- |

O.

ker je primernost živali za prevoz pomemben dejavnik pri zagotavljanju dobrobiti živali med prevozom, saj so tveganja za dobrobit živali med prevozom večja za tiste, ki so poškodovane, slabotne, breje, neodstavljene ali bolne; ker je v nekaterih primerih primernost za prevoz in stopnjo brejosti težko ugotoviti;

| P. | ker se največji odstotek kršitev nanaša na primernost živali za prevoz, dokumentacija pa predstavlja drugi največji delež kršitev; |
| --- | --- |

P.

ker se največji odstotek kršitev nanaša na primernost živali za prevoz, dokumentacija pa predstavlja drugi največji delež kršitev;

| Q. | ker pristojnim osebam pogosto ni jasno, kaj je treba storiti, če živali niso primerne za prevoz; |
| --- | --- |

Q.

ker pristojnim osebam pogosto ni jasno, kaj je treba storiti, če živali niso primerne za prevoz;

| R. | ker pristojne osebe stopnje brejosti živali pogosto ne morejo določiti z gotovostjo; |
| --- | --- |

R.

ker pristojne osebe stopnje brejosti živali pogosto ne morejo določiti z gotovostjo;

| S. | ker je še posebej veliko težav pri prevozu neodstavljenih telet in jagnjet; |
| --- | --- |

S.

ker je še posebej veliko težav pri prevozu neodstavljenih telet in jagnjet;

| T. | ker so kmetje tisti, ki so najbolj zainteresirani, da so njihove živali primerne za prevoz, ter utrpijo največjo škodo, če prevoz ni v skladu z veljavnimi pravili; |
| --- | --- |

T.

ker so kmetje tisti, ki so najbolj zainteresirani, da so njihove živali primerne za prevoz, ter utrpijo največjo škodo, če prevoz ni v skladu z veljavnimi pravili;

| U. | ker pogosto pride do zamud pri oskrbi živali z zadostno krmo in vodo ter pri spoštovanju 24-urnega počitka pri postanku na preverjeni kontrolni točki; |
| --- | --- |

U.

ker pogosto pride do zamud pri oskrbi živali z zadostno krmo in vodo ter pri spoštovanju 24-urnega počitka pri postanku na preverjeni kontrolni točki;

| V. | ker so vozila za prevoz pogosto prenapolnjena; ker so visoke temperature in nezadostno prezračevanje v vozilih velika težava; |
| --- | --- |

V.

ker so vozila za prevoz pogosto prenapolnjena; ker so visoke temperature in nezadostno prezračevanje v vozilih velika težava;

| W. | ker je v več državah članicah nedavno prišlo do izbruhov nalezljivih bolezni živali, kot so afriška prašičja kuga, ptičja gripa ter bolezni drobnice in govedi; ker lahko prevoz živih živali poveča tveganje za širjenje teh bolezni; |
| --- | --- |

W.

ker je v več državah članicah nedavno prišlo do izbruhov nalezljivih bolezni živali, kot so afriška prašičja kuga, ptičja gripa ter bolezni drobnice in govedi; ker lahko prevoz živih živali poveča tveganje za širjenje teh bolezni;

| X. | ker je prevoz mesa in drugih živalskih proizvodov, vključno s semenom in zarodki, preprostejši s tehničnega in upravnega vidika ter včasih za živinorejce finančno ugodnejši od prevoza živih živali za zakol ali rejo; ker evropska zveza veterinarjev in OIE poudarjata, da je treba živali rediti čim bližje kmetijskemu gospodarstvu, kjer so se skotile, zaklati pa bi jih morali čim bližje kraju proizvodnje, ker bi razpoložljivost klavnic, vključno z mobilnimi, na kraju vzreje oziroma blizu kraja vzreje lahko prispevala k ustvarjanju možnosti za preživljanje na podeželju; |
| --- | --- |

X.

ker je prevoz mesa in drugih živalskih proizvodov, vključno s semenom in zarodki, preprostejši s tehničnega in upravnega vidika ter včasih za živinorejce finančno ugodnejši od prevoza živih živali za zakol ali rejo; ker evropska zveza veterinarjev in OIE poudarjata, da je treba živali rediti čim bližje kmetijskemu gospodarstvu, kjer so se skotile, zaklati pa bi jih morali čim bližje kraju proizvodnje, ker bi razpoložljivost klavnic, vključno z mobilnimi, na kraju vzreje oziroma blizu kraja vzreje lahko prispevala k ustvarjanju možnosti za preživljanje na podeželju;

| Y. | ker je zakol živali čim bližje kraju vzreje najustreznejši ukrep za dobrobit živali; |
| --- | --- |

Y.

ker je zakol živali čim bližje kraju vzreje najustreznejši ukrep za dobrobit živali;

| Z. | ker so klavnice v državah članicah neenakomerno razporejene; |
| --- | --- |

Z.

ker so klavnice v državah članicah neenakomerno razporejene;

| AA. | ker je za nekatere države članice in dobavne verige v Uniji prevoz živih živali za nadaljnjo proizvodnjo ali zakol pomemben za zagotavljanje konkurenčnosti trga; |
| --- | --- |

AA.

ker je za nekatere države članice in dobavne verige v Uniji prevoz živih živali za nadaljnjo proizvodnjo ali zakol pomemben za zagotavljanje konkurenčnosti trga;

Priporočila

Izvajanje in izvrševanje

| 1. | ugotavlja, da se vsako leto znotraj EU in iz EU v tretje države prepelje na milijone živih živali za zakol ali razmnoževanje; meni, da Uredba (ES) št. 1/2005 pozitivno vpliva na dobrobit živali med prevozom, če se pravilno izvaja in izvršuje; pozdravlja smernice Komisije na to temo, vendar obžaluje, da so bile po navedbah Posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 31/2018 te smernice, tako kot nekateri ukrepi, ki jih je načrtovala Komisija, sprejeti z zamudo tudi petih let; ugotavlja, da hude težave s prevozom še niso odpravljene in da se zdi izvrševanje uredbe glavna skrb tistih, ki so vključeni v njeno izvajanje; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da Odbor za peticije prejme veliko peticij o dobrobiti živali med prevozom, v katerih je pogosto navedeno, da države članice in prevozniki sistematično, redno in grobo kršijo Uredbo Sveta (ES) št. 1/2005; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da trpljenje živali med prevozom povzroča v družbi precejšnjo skrb; ugotavlja, da je Komisija 21. septembra 2017 prejela več kot milijon podpisov v podporo kampanji #StopTheTrucks, v kateri so državljani EU pozivali k odpravi prevoza živali na dolge razdalje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | z obžalovanjem ugotavlja, da splošna stopnja napredka pri izvajanju Uredbe (ES) št. 1/2005 v državah članicah ne zadostuje za izpolnitev glavnega cilja uredbe, ki je izboljšanje dobrobiti živali med prevozom, zlasti v zvezi s preverjanjem dnevnikov vožnje in uporabo kazni; poziva države članice, naj znatno izboljšajo skladnost z uredbo; poziva Komisijo, naj v vseh državah članicah zagotovi učinkovito in enotno izvrševanje zakonodaje EU o prevozu živali; poziva Komisijo, naj pravno ukrepa zoper države članice, ki ne bodo pravilno uporabljale te uredbe, in jim naloži sankcije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da delno izvajanje ni dovolj za uresničitev splošnega cilja uredbe, tj. preprečevanja poškodb ali nepotrebnega trpljenja oziroma pogina živali med prevozom, zato si je treba bolj prizadevati za preprečevanje hudih primerov, ki zelo vplivajo na dobrobit živali, in njihovo kaznovanje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | obžaluje, da je treba še vedno rešiti številna vprašanja, povezana z Uredbo (ES) št. 1/2005, vključno s: prenapolnjenostjo; nezadostno višino prostora; opustitvijo zahtevanih postankov za počitek, krmljenje in napajanje; neustreznimi napravami za prezračevanje in napajanje; prevozom v veliki vročini; prevozom živali, neprimernih za prevoz; prevozom neodstavljenih mladičev; potrebo po ugotavljanju statusa brejosti živih živali; obsegom preverjanja dnevnikov vožnje; razmerjem med kršitvami, izvrševanjem in kaznimi; „mešanim“ učinkom usposabljanja, izobraževanja in izdajanja dovoljenj in premalo stelje, ki so jih ugotovili tudi Evropsko računsko sodišče v Posebnem poročilu št. 31/2018 in nevladne organizacije v pritožbah, naslovljenih na Komisijo; poziva k izboljšanju na zgoraj omenjenih področjih; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva vse države članice, naj poskrbijo, da bo prevoz živali od začetka do cilja načrtovan in izveden v skladu z zahtevami EU o dobrobiti živali, ob upoštevanju različnih prevoznih sredstev in geografskih razmer v EU in tretjih državah; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da zaradi sistematičnih kršitev te uredbe na nekaterih področjih in s strani nekaterih držav članic prihaja do nelojalne konkurence, ki ustvarja neenake konkurenčne pogoje za gospodarske subjekte v različnih državah članicah, kar lahko privede do tekmovanja v zniževanju standardov za dobrobit živali pri prevozu; poziva Komisijo, naj glede na to, da so sankcije v nekaterih državah članicah tudi več kot desetkrat višje kot v drugih, razvije usklajen evropski sistem sankcij, da bi zagotovila učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni ob upoštevanju ponavljajočih se kršitev; poziva Komisijo, naj pripravi časovni načrt za uskladitev sankcij med državami članicami; |
| --- | --- |

8.

| 9. | obžaluje, da Komisija ni upoštevala resolucije Parlamenta z dne 12. decembra 2012, in poudarja, da je okrepljeno in usklajeno izvrševanje z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi v skladu s členom 25 te uredbe bistveno za izboljšanje dobrobiti živali med prevozom in da se države članice ne morejo omejiti le na izdajanje priporočil in navodil; poziva Komisijo, naj se odzove na poziv iz te resolucije in preveri, ali je uredba nezdružljiva s pravnimi zahtevami posameznih držav članic; |
| --- | --- |

9.

| 10. | meni, da bi morale biti ponavljajoče se kršitve, zlasti v okoliščinah, na katere prevoznik lahko vpliva, kazensko preganjane; poziva države članice, naj kazensko preganjajo kršitve uredbe, zlasti ponavljajoče se kršitve; meni, da bi morale učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni vključevati zaplembo vozila in obvezno usposabljanje oseb, ki so odgovorne za dobrobit in prevoz živali, to pa bi moralo biti usklajeno povsod v Evropski uniji; meni, da bi morale kazni odražati škodo, obseg, trajanje in ponavljanje kršitve; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva države članice, naj učinkoviteje izkoristijo obsežna izvršilna pooblastila, ki so jim bila dodeljena v skladu z uredbo, vključno z obveznostjo, da od prevoznikov zahtevajo vzpostavitev sistemov za preprečevanje ponovitve kršitev ter začasno prekličejo ali odvzamejo dovoljenje prevoznika; poziva države članice, naj sprejmejo ustrezne popravne ukrepe in uvedejo sankcije, da bi preprečile trpljenje živali, gospodarske subjekte pa odvrnile od nenehne neskladnosti; poziva države članice in Komisijo, naj si prizadevajo, da pri izvajanju in izvrševanju uredbe ni neskladnosti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisijo, naj po posvetovanju z nacionalnimi kontaktnimi točkami na podlagi inšpekcijskih pregledov in poročil o izvajanju sestavi seznam gospodarskih subjektov, ki so večkrat in hudo kršili uredbo; poziva Komisijo, naj objavlja pogoste posodobitve tega seznama ter hkrati spodbuja primere dobre prakse pri prevozu in upravljanju; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da je, če države članice uredbe ne spoštujejo, ogrožen njen namen preprečevanja pojava in širjenja nalezljivih bolezni živali, saj je prevoz eden od vzrokov za hitro širjenje tovrstnih bolezni, vključno s tistimi, ki se prenašajo na ljudi; ugotavlja, da vozila pogosto ne izpolnjujejo zahtev iz člena 12 spremenjene Direktive Sveta št. 64/432/EGS z dne 26. junija 1964 o problemih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki vplivajo na trgovino z govedom in prašiči znotraj Skupnosti (9); zlasti meni, da neustrezno skladiščeni odpadki pomenijo tveganje za širjenje odpornosti proti antimikrobikom in bolezni; poziva Komisijo, naj razvije usklajene postopke za izdajanje odobritev za plovila in tovornjake in naj ukrepa za preprečitev širitve nalezljivih bolezni živali pri prevozu tako znotraj EU kot tudi iz tretjih držav s spodbujanjem ukrepov za biološko zaščito in večje dobrobiti živali; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva k izboljšanemu sodelovanju med pristojnimi organi, da bi okrepili izvrševanje z uporabo tehnologije za sporočanje povratnih informacij v realnem času med državo članico odhoda, državo članico prihoda in tranzitnimi državami; poziva Komisijo, naj razvije sisteme za geolokacijo, da bi lahko vseskozi spremljali lokacijo živali, trajanje njihovih potovanj v tovornih vozilih ter morebitna neupoštevanja tovornih voznih redov; meni, da bi bilo treba takoj začeti podrobno preiskavo, če bi živali, ki so pot začele v dobrem telesnem stanju, prispele v slabem stanju, v primeru ponavljajočih se kršitev pa bi morale biti odgovorne osebe v prevozni verigi nemudoma kaznovane v skladu z zakonom, lastnik oziroma kmet pa bi moral biti upravičen do nadomestila za morebitno izgubo dohodka v skladu z nacionalno zakonodajo; poleg tega meni, da bi morali pristojni organi strogo kaznovati organizatorja in uradno osebo, ki je pristojna za vodenje dnevnika vožnje, ustvarjenega v državi članici odhoda, če je dnevnik napačno ali zavajajoče izpolnjen; |
| --- | --- |

14.

| 15. | meni, da je izvrševanje še zlasti težavno, če potovanje poteka prek več držav članic in če različne naloge izvrševanja (odobritev dnevnika vožnje, dovoljenje za prevoznika, potrjevanje usposobljenosti, odobritev vozil itd.) izvaja več različnih držav članic; poziva države članice, ki odkrijejo kršitve, naj o tem obvestijo vse druge vpletene države članice, kot zahteva člen 26 uredbe, da bi preprečile ponavljanje kršitev in omogočile optimalno oceno tveganja; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisijo, naj Parlamentu predloži redna poročila o izvajanju in izvrševanju uredbe, vključno z razčlenitvijo kršitev po državah članicah, po vrstah živali in vrsti kršitve, glede na obseg prevoza živih živali na državo članico; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pozdravlja primere, v katerih vlade, znanstveniki, podjetja, panožni predstavniki in pristojni nacionalni organi sodelujejo za opredelitev dobre prakse, da bi zagotovili skladnost z zakonodajnimi zahtevami, kot je na primer spletna stran z navodili za prevoz živali; poziva Komisijo, naj v državah članicah razširja dobro prakso s področja prevoza živih živali ter spodbuja platformo EU za dobrobit živali, s katero se spodbujata okrepljen dialog in izmenjava najboljših praks med vsemi akterji; poziva Komisijo, naj razvije novo strategijo za dobrobit živali za obdobje 2020–2024 ter podpira inovacije na področju prevoza živali; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisijo, naj še naprej sodeluje s OIE, EFSA in državami članicami, da bi podprla izvajanje in ustrezno izvrševanje Uredbe (ES) št. 1/2005 za spodbujanje okrepljenega dialoga o vprašanjih v zvezi z dobrobitjo živali med prevozom s posebnim poudarkom na:






  — | boljši uporabi pravil EU o dobrobiti živali med prevozom prek izmenjave informacij in dobrih praks ter z neposrednim vključevanjem deležnikov; |
| --- | --- | --- |

18.

—

boljši uporabi pravil EU o dobrobiti živali med prevozom prek izmenjave informacij in dobrih praks ter z neposrednim vključevanjem deležnikov;

| — | podpiranju usposabljanja za voznike in prevozna podjetja; |
| --- | --- |

—

podpiranju usposabljanja za voznike in prevozna podjetja;

| — | boljšem razširjanju smernic in informativnih pregledov glede prevoza živali, prevedenih v vse jezike EU; |
| --- | --- |

—

boljšem razširjanju smernic in informativnih pregledov glede prevoza živali, prevedenih v vse jezike EU;

| — | razvoju prostovoljnih zavez podjetij za nadaljnje izboljšanje dobrobiti živali med prevozom ter spoštovanju teh zavez; |
| --- | --- |

—

razvoju prostovoljnih zavez podjetij za nadaljnje izboljšanje dobrobiti živali med prevozom ter spoštovanju teh zavez;

| — | povečanju izmenjave informacij in okrepljeni uporabi dobre prakse s strani nacionalnih organov, da bi se zmanjšalo število kršitev prevoznih podjetij in voznikov. |
| --- | --- |

—

povečanju izmenjave informacij in okrepljeni uporabi dobre prakse s strani nacionalnih organov, da bi se zmanjšalo število kršitev prevoznih podjetij in voznikov.

| 19. | poziva Komisijo, naj oceni združljivost uredbe z Uredbo (ES) št. 561/2006 o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom (10), kar zadeva čas vožnje in počitek voznikov; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da je pomembno razlikovati med odgovornostjo podjetij za prevoz živali in odgovornostjo kmetov, saj bi morala za težave, ki nastanejo pri prevozu živali, odgovarjati podjetja, ne pa kmetje; opozarja, da so kmetje najbolj zainteresirani za dobrobit živali iz čustvenih razlogov in navezanosti, pa tudi iz ekonomskih razlogov; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opozarja, da je Komisija v svoji vlogi varuhinje Pogodb odgovorna za spremljanje, ali se zakonodaja EU pravilno izvaja; poziva Evropskega varuha človekovih pravic, naj razišče, ali Komisija ne zagotavlja skladnosti s to uredbo in se zato lahko šteje, da je odgovorna za nepravilnosti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | obžaluje sklep, ki ga je konferenca predsednikov sprejela, da ne bo predlagala ustanovitve parlamentarnega preiskovalnega odbora za dobrobit živali med prevozom v EU in zunaj nje, kljub temu da njegovo ustanovitev podpira veliko poslancev iz različnih političnih skupin; zato priporoča, naj Parlament na začetku naslednjega parlamentarnega obdobja ustanovi preiskovalni odbor za dobrobit živali med prevozom v EU in zunaj nje, da bi se ustrezno preiskale in spremljale domnevne kršitve in nepravilnosti pri izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 1/2005 o zaščiti živali med prevozom; |
| --- | --- |

22.

Zbiranje podatkov, inšpekcijski pregledi in spremljanje

| 23. | obžaluje, da je zaradi različnih pristopov držav članic k zbiranju podatkov težko izvesti usklajeno analizo izvajanja uredbe; poziva Komisijo, naj določi skupne minimalne standarde za sisteme sledenja za vsa potovanja, da bi omogočili bolj usklajeno zbiranje podatkov in oceno parametrov, ki se spremljajo; poziva države članice, naj si bolj prizadevajo, da bi Komisiji posredovale usklajene, celovite in popolne podatke o inšpekcijskih pregledih prevozov in stopnjah kršitev; poziva države članice, naj izvajajo več nenapovedanih pregledov ter razvijejo in uporabijo strategijo, ki temelji na tveganju, da bi svoje inšpekcijske dejavnosti usmerjale na oblike prevoza z visokim tveganjem ter tako čim bolj povečale učinkovitost omejenih virov za izvajanje inšpekcij; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ugotavlja, da je Komisija v skladu s posebnim poročilom Računskega sodišča o dobrobiti živali iz leta 2018 ugotovila, da podatki, ki jih sporočajo države članice, niso dovolj popolni, dosledni, zanesljivi ali podrobni, da bi lahko sklepali o skladnosti na ravni EU; |
| --- | --- |

24.

| 25. | meni, da je treba inšpekcijske preglede opravljati enotno po vsej Uniji in pri ustreznem deležu živali, ki se vsako leto prevozijo znotraj posamezne države članice, da se zagotovi in ohrani pravilno delovanje notranjega trga in prepreči izkrivljanje konkurence v EU; poleg tega poziva Komisijo, naj poveča število nenapovedanih inšpekcijskih pregledov Urada za prehrano in veterinarstvo, ki naj se osredotočijo na dobrobit in prevoz živali; meni, da je zaradi različnih metod zbiranja podatkov in nadzornih mehanizmov težko dobiti točno podobo o tem, kako posamezne države članice izpolnjujejo predpise; zato poziva Komisijo, naj sprejme bolj usklajeno strukturo poročanja in naj opravi dodatno analizo podatkov, zbranih v okviru poročil o inšpekcijskih pregledih Urada za prehrano in veterinarstvo in poročil držav članic v zvezi z večletnimi nacionalnimi načrti nadzora; priznava, da revizije GD SANTE služijo kot pomemben vir informacij za Komisijo pri ocenjevanju izvajanja sedanje uredbe; poziva Komisijo, naj v skladu s priporočilom Računskega sodišča vsako leto opravi vsaj sedem nenapovedanih obiskov; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisijo, naj državam članicam zagotovi smernice o uporabi celovitega računalniškega veterinarskega sistema TRACES v podporo pripravi analiz tveganja za preglede prevozov živih živali v skladu s priporočilom Računskega sodišča iz njegovega posebnega poročila iz leta 2018, v katerem je navedeno, da organi držav članic, pristojni za inšpekcijske preglede prevozov, redko uporabljajo informacije iz sistema TRACES za ciljno usmerjanje inšpekcijskih pregledov; poziva k učinkovitejšemu in preglednejšemu sistemu spremljanja, vključno z dostopom javnosti do informacij, zbranih s sistemom TRACES; nadalje poziva k povečanju števila letnih inšpekcijskih pregledov, ki jih opravlja Urad za prehrano in veterinarstvo; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva države članice, naj povečajo nadzor vzdolž celotne proizvodne verige in naj zlasti učinkovito in sistematično izvajajo inšpekcijske preglede pošiljk živali pred natovarjanjem, da bodo ustavile prakso, ki je v nasprotju z uredbo in zaradi katere se živali prevažajo v slabših pogojih na kopnem in po morju, kot je praksa, da se prenatrpanim prevoznim sredstvom in živalim, ki niso primerne za prevoz, dovoli nadaljevanje dolge poti ali da se dovoli nadaljnja uporaba kontrolnih mest z neustreznimi prostori za počitek, krmljenje in napajanje živali, ki se prevažajo; |
| --- | --- |

27.

| 28. | je zaskrbljen zaradi nizke stopnje inšpekcijskih pregledov v nekaterih državah članicah in števila prijavljenih kršitev, ki jih je malo ali jih sploh ni; dvomi o točnosti inšpekcijskih sistemov in poročanja; poziva države članice, ki inšpekcijskih pregledov ne izvajajo ali jih izvajajo le malo, naj izvajajo zadostno število pregledov in Komisiji o njih posredujejo celovita poročila; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva države članice, naj preverjajo tudi notranje evropske prevoze, pri katerih se živali natovarjajo na vozila, da bi preverile, ali se upoštevajo zahteve iz Uredbe (ES) št. 1/2005; |
| --- | --- |

29.

| 30. | se strinja s Komisijo, da gre za dobro prakso, če pristojni organi ob natovarjanja pregledajo vse pošiljke, namenjene v države nečlanice EU (11); meni, da bi moral biti delež notranjih pošiljk, pregledanih med natovarjanjem, sorazmeren s številom kršitev, o katerih poročajo nevladne organizacije ter Urad za prehrano in veterinarstvo; ugotavlja, da lahko pristojni organi pri natovarjanju preverijo, ali se upoštevajo zahteve iz uredbe glede talne površine in višine prostora, ali sistemi za prezračevanje in napajanje delujejo pravilno, ali tudi naprave za napajanje delujejo pravilno in so primerne za živalske vrste, ki se prevažajo, ali niso natovorjene živali, ki so neprimerne za prevoz, in ali se prevaža tudi zadostna količina krme in stelje; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva države članice, naj zagotovijo, da je na voljo zadostno število dostopnih, čistih, delujočih in vrsti ustreznih sistemov za napajanje, da je vodni rezervoar poln in da je na voljo dovolj sveže stelje; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva države članice, naj zagotovijo, da pristojni organi preverjajo, ali so v dnevnikih voženj navedeni realistični podatki, in tako spoštujejo člen 14(1) uredbe; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva države članice, naj zagotovijo, da vozila za prevoz izpolnjujejo določbe o minimalnem dodeljenem prostoru iz poglavja VII Priloge I k uredbi in da je v primeru visokih temperatur gostota natovarjanja temu ustrezno nižja; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva države članice, naj zagotovijo, da notranja višina vozila za prevoz ustreza minimalnim standardom in da med tlemi oziroma steno vozila in pregradami ni rež; |
| --- | --- |

34.

| 35. | priznava, da je bilo na področju prevoza živali v EU doseženega nekaj napredka, vendar je zaskrbljen zaradi številnih poročil o uporabi neprimernih vozil za prevoz živih živali po kopnem in morju ter poziva k okrepljenemu spremljanju in kaznovanju takšnih praks; priznava, da se zahteve iz členov 20 in 21 uredbe v zvezi s plovili za prevoz živine pogosto ne upoštevajo; poziva države članice, naj ne odobrijo uporabe vozil in plovil za prevoz živine, ki niso v skladu z določbami uredbe, in naj v primeru neskladnosti prekličejo že izdana dovoljenja; poziva države članice, naj bodo strožje pri postopkih certificiranja in odobritve vozil ter odobritvi potrdil o usposobljenosti za voznike; |
| --- | --- |

35.

| 36. | zato poziva k harmoniziranim in obveznim standardom za odobritve vozil in plovil za prevoz živali, ki bi jih moral izdajati centralen organ EU, pri čemer bi moral biti tak organ pristojen za ugotavljanje primernosti vozil za prevoz živali glede na njihovo strukturo in opremljenost (kot je npr. prisotnost ustreznega sistema satelitske navigacije); |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva izvajalce, naj zagotovijo temeljito usposabljanje za voznike in spremne osebe v skladu s Prilogo IV k uredbi, da bi zagotovili pravilno ravnanje z živalmi; |
| --- | --- |

37.

| 38. | je seznanjen, da nekatere države članice sicer imajo pristanišča in ladje, ki izpolnjujejo zahtevane standarde, vendar poudarja, da med prevozom po morju kljub temu prevladujejo slabi pogoji, zlasti kar zadeva natovarjanje in iztovarjanje; poziva države članice, naj bodo strožje pri postopkih certificiranja in odobritve plovil, izboljšajo preglede plovil za prevoz živali in preglede primernosti živali za prevoz pred natovarjanjem ter izvajajo ustrezne inšpekcijske preglede natovarjanja v skladu z uredbo; poziva države članice, naj Komisiji predložijo natančne načrte svojih objektov za inšpekcijske preglede; poziva Komisijo, naj sestavi, posodobi in posreduje seznam pristanišč, ki so opremljena z ustreznimi objekti za inšpekcijske preglede živali; nadalje poziva pristojne organe, naj ne odobrijo dnevnikov vožnje, ki načrtujejo postanke v pristaniščih, ki nimajo ustreznih objektov; poziva države članice, naj prilagodijo svoja pristanišča in zagotovijo ustrezno vzdrževanje svojih plovil, da bi izboljšale razmere za dobrobit živali v pomorskem prevozu živali; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva Komisijo, naj odobri inovativne alternative za izvozne preglede v skladu s členom 133(2) Uredbe (EU) 2016/429 (12), kot so inšpekcijski pregledi na ploščadi, ki izboljšujejo dobrobit živali zaradi manjše gostote živali in ne zahtevajo, da se živali raztovorijo, in zato skrajšajo čakalne dobe; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ugotavlja, da zahteva v zvezi z veterinarskimi zdravstvenimi spričevali za prevoz med državami članicami ustvarja negativno spodbudo za izbiro namembnega kraja v isti državi članici namesto najbližjega možnega namembnega kraja; poziva Komisijo, naj uporabi svoja pooblastila v skladu s členom 144(1) Uredbe (EU) 2016/429 in sprejme delegirani akt, s katerim bi omogočila odstopanje za prevoze, ki pomenijo nizko tveganje za širjenje bolezni; |
| --- | --- |

40.

Čas potovanja

| 41. | vztraja, da mora biti ob upoštevanju geografskih razlik med državami članicami in v skladu z uvodno izjavo 5 uredbe, ki navaja, da je treba za dobrobit živali „čim bolj omejiti dolge vožnje živali“, ter z uvodno izjavo 18, ki navaja, da so dolge vožnje verjetno bolj škodljive za dobrobit živali kot kratke, čas potovanja za vse živali, ki se prevažajo, čim krajši; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poudarja, da je treba pri času prevoza živali, vključno s časom natovarjanja in raztovarjanja, upoštevati veterinarske nasvete za posamezne vrste, ne glede na to, ali gre za prevoz po kopnem, morju ali zraku; |
| --- | --- |

42.

| 43. | obžaluje kršitve uredbe zaradi neuporabe ali nepravilne uporabe posebnih pravil o neodstavljenih živalih, kot so teleta, jagnjeta, kozlički, žrebički in pujski, ki se še hranijo z mlekom, ter poziva k uvedbi natančnejših ukrepov za zagotovitev popolne zaščite dobrobiti teh živali med prevozom; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo neodstavljene živali raztovorjene za najmanj eno uro, da bi jih oskrbeli z elektroliti ali mlečnim nadomestkom, in da niso na poti skupaj več kot osem ur; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Komisijo, naj pripravi opredelitev neodstavljene živali glede na vrsto in omeji potovanja neodstavljenih živali na največ 50 km razdalje in največ 1,5 ure trajanja vožnje, saj je težko zagotoviti dobrobit teh živali med prevozom; |
| --- | --- |

45.

| 46. | opozarja, da so v dokumentih za načrtovanje prevoza pogosto navedena le krajevna imena brez točnih naslovov točk za kontrolo in oskrbovanje ter zbirnih centrov, kar precej otežuje nadzor; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ob upoštevanju resolucije Parlamenta z dne 12. decembra 2012 poziva h kar največjemu možnemu skrajšanju časa potovanja živali ter izogibanju dolgim in zelo dolgim potovanjem ter potovanjem izven meja EU, in sicer z uporabo alternativnih strategij, kot so gospodarsko donosne in pravično razporejene lokalne ali mobilne klavnice v bližini živinorejskih kmetij, spodbujanje kratkih distribucijskih poti in neposredne prodaje, nadomestitev, kadar je mogoče, prevoza plemenskih živali z uporabo semena ali zarodkov, prevoz živalskih trupov in mesnih izdelkov, pa tudi z zakonodajnimi in nezakonodajnimi pobudami v državah članicah, da se omogoči zakol na kmetiji; poziva Komisijo, naj jasno opredeli krajši čas potovanja, kot je ustrezno, za prevoz različnih vrst živih živali ter za prevoz neodstavljenih živali; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ugotavlja, da so zaradi številnih zahtev ter spreminjajočih se tržnih razmer in odločitev, kar zadeva politike, majhne klavnice postale gospodarsko nedonosne, kar je povzročilo skupno zmanjšanje njihovega števila; poziva Komisijo in lokalne organe v državah članicah, naj po potrebi podpirajo in spodbujajo možnosti za zakol na kmetiji, gospodarsko donosne lokalne ali mobilne klavnice ter obrate za predelavo mesa v državah članicah, da bi živali zaklali čim bližje kraju reje, kar bi obenem omogočilo ohranjanje delovnih mest na podeželju; poziva Svet in Komisijo, naj razvijeta strategijo za prehod na bolj regionalen model živinoreje, kjer se živali skotijo, pitajo in zakoljejo v isti regiji, kjer je to ob upoštevanju geografskih razlik izvedljivo, namesto da se prevažajo na zelo dolge razdalje; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva Komisijo, naj preuči, kako bi lahko spodbudili kmete, klavnice in mesnopredelovalno industrijo, da bodo živali poslali v najbližjo klavnico, da se preprečijo dolgotrajni prevozi živali in zmanjšajo emisije; poziva Komisijo, naj v zvezi s tem spodbuja inovativne rešitve, kot so mobilne klavnice, obenem pa zagotovi visoke standarde dobrobiti živali; |
| --- | --- |

49.

| 50. | meni, da v določenih primerih zmanjšanje dovoljenega trajanja voženj, kot je trenutno navedeno v poglavju V Priloge 1 k uredbi, ne bi bilo izvedljivo, zato bi bilo treba razmisliti o primerih, v katerih geografske okoliščine in podeželska izoliranost zahtevata prevoz živih živali po kopnem in/ali morju za nadaljnjo proizvodnjo ali zakol; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva države članice, naj pri ugotovitvi neprimernosti za prevoz po potrebi omogočijo nujni zakol kar v obratih za rejo in pitanje živali, če ni učinkoval noben ukrep prve pomoči, da bi preprečili nepotrebno trpljenje živali; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ugotavlja, da lahko družbena in ekonomska vrednost živali vpliva na kakovostno raven prevoza; poudarja, da so standardi prevoza za plemenske živali v konjereji zelo visoki; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva Komisijo, naj glede na posledice, ki jih ima prevoz živih živali na okolje, dobrobit živali in zdravje, razvije strategijo, s katero bi zagotovila prehod s prevoza živih živali na večinsko trgovino z mesom in trupi ter zarodnim materialom; meni, da mora vsaka tovrstna strategija obravnavati gospodarske dejavnike, ki vplivajo na odločitev o prevozu živih živali; poziva Komisijo, naj v to strategijo vključi prevoz v tretje države; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva države članice, naj omogočijo, da bodo klavnice lahko imele programe za ritualni zakol živali, glede na to, da je velik del izvoza živih živali namenjen na trge Bližnjega vzhoda; |
| --- | --- |

54.

| 55. | priznava sedanje izkrivljanje trga zaradi različnih dajatev za žive živali in meso, kar močno spodbuja trgovino z živimi živalmi; poziva Komisijo in njene trgovinske partnerje, naj pregledajo to izkrivljanje z namenom zmanjšanja trgovine z živimi živalmi in nadomestitve te trgovine s trgovino z mesom, kjer je to potrebno; |
| --- | --- |

55.

| 56. | opozarja, da je v skladu z veljavno uredbo po najdaljšem dovoljenem času prevoza domačih kopitarjev in domačega goveda, ovac, koz in prašičev že zdaj obvezen počitek na odobrenih kontrolnih točkah, če prevoz traja dlje kot osem ur; |
| --- | --- |

56.

Dobrobit živali

| 57. | poziva pristojne organe držav članic, naj zagotovijo, da bodo na izstopnih točkah EU prisotni uradni veterinarji, ki preverjajo, ali so živali sposobne za nadaljevanje prevoza in ali vozila in/ali plovila izpolnjujejo zahteve iz uredbe; ugotavlja zlasti, da člen 21 uredbe določa, da morajo veterinarji pregledati vozila, preden ta zapustijo EU, da bi zagotovili, da niso prenatrpana, imajo prostor z zadostno višino, steljo in zadostno količino krme in vode ter da naprave za prezračevanje in napajanje delujejo pravilno; |
| --- | --- |

57.

| 58. | spodbuja uporabo načrtov izrednih ukrepov za vsa potovanja, kot so nadomestni tovornjaki in centri za ukrepanje v nepredvidljivih razmerah, da bi se lahko prevoznik učinkovito odzval na izredne razmere in zmanjšal vpliv zamude ali nesreče na živali, ki se prevažajo za razplod ali zakol, kot se od prevoznikov za dolgotrajne prevoze že zahteva v skladu z uredbo; |
| --- | --- |

58.

| 59. | vztraja, da bi morala zakonodaja o dobrobiti živali temeljiti na znanosti in najnovejši tehnologiji; obžaluje, da Komisija kljub jasnim priporočilom Evropske agencije za varnost hrane in zahtevi Parlamenta iz resolucije iz leta 2012 pravil o prevozu živali ni posodobila z najnovejšimi znanstvenimi dokazi; zato poziva Komisijo, naj posodobi pravila, ki obravnavajo specifične potrebe, na podlagi najnovejših znanstvenih spoznanj in tehnologije, zlasti glede dejavnikov, kot so zadostno prezračevanje in nadzor temperature in vlažnosti s klimatskimi napravami v vseh vozilih, ustrezni sistemi napajanja in dovajanja tekoče krme, zlasti za neodstavljene živali, manjša gostota živali in predpisana zadostna minimalna stojna višina, ter naj se vozila prilagodijo potrebam različnih vrst; poudarja, da je agencija EFSA v svojem mnenju sklenila, da imajo pri dobrem počutju živali poleg trajanja vožnje vlogo tudi drugi vidiki, kot so ustrezno natovarjanje in raztovarjanje ter zasnova vozila; |
| --- | --- |

59.

| 60. | je zaskrbljen zaradi prevozov, med katerimi živali pijejo onesnaženo vodo, ki je neprimerna za uporabo, ali ne morejo dostopati do vode zaradi nepravilnega delovanja ali neustrezne namestitve naprav za napajanje; poudarja, da bi morali zagotoviti, da imajo vozila, ki se uporabljajo za prevoz živih živali, zadostno količino vode za ves čas trajanja vožnje in da je ta količina ustrezna glede na specifične zahteve živali, ki se prevažajo, in njihovo število; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pozdravlja zavezanost Komisije oblikovanju kazalnikov, ki bodo temeljili na dobrobiti živali, da bi spodbujali dobrobit živali pri prevozu; meni, da bi morala Komisija te kazalnike razviti brez odlašanja, da bi jih lahko uporabili kot dopolnilo sedanjim zakonodajnim zahtevam; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poziva Komisijo, naj se pri prihodnji reviziji zakonodaje o dobrobiti živali med prevozom opre na objektivne in znanstveno utemeljene kazalnike, da bi preprečili samovoljne odločitve, ki bi imele neupravičene ekonomske učinke na živinorejski sektor; |
| --- | --- |

62.

| 63. | vztraja na stališču, da so v skladu s pravom EU kmetje zakonsko odgovorni, da zagotovijo, da njihovim živalim med prevozom ne bodo povzročeni nobena poškodba, škoda ali nepotrebno trpljenje; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poudarja, da so kršitve pogosto povezane z neustreznostjo sistemov za prezračevanje v vozilih za cestni prevoz živih živali na dolge razdalje in da v takih primerih živali pogosto stojijo v premajhnih prostorih z ekstremnimi temperaturami, mnogo višjimi od tistih, ki jih dovoljuje uredba; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da se v vseh državah članicah živali pred obrednim verskim zakolom omamijo; |
| --- | --- |

65.

| 66. | obžaluje dejstvo, da pregrajeni prostori, namenjeni živalim, ne zagotavljajo vedno dovolj prostora za ustrezno prezračevanje notranjosti vozil in da je onemogočeno naravno gibanje živali, zaradi česar so živali pogosto dolgo časa prisiljene stati v nenaravnem položaju, kar je očitna kršitev tehničnih specifikacij iz člena 6 in točke 1.2 poglavja II Priloge I k uredbi; |
| --- | --- |

66.

| 67. | meni, da je treba obvezno zagotoviti prisotnost veterinarjev na krovu ladij, ki se uporabljajo za prevoz živih živali, poročati in voditi evidenco o številu živali, ki so poginile med potovanjem, ter pripraviti načrte za nujne primere za obvladovanje razmer na morju, ki lahko negativno vplivajo na dobrobit živali, ki se prevažajo; |
| --- | --- |

67.

| 68. | ugotavlja, da kmetje, prevozniki in pristojni organi v vseh državah članicah različno razlagajo in izvršujejo Uredbo (ES) št. 1/2005, zlasti glede primernosti živali za prevoz; poziva Komisijo, naj revidira uredbo, da bi določila podrobnejše zahteve za prevoz, kjer je to potrebno; poziva Komisijo in države članice, naj v okviru enakih konkurenčnih pogojev zagotovijo, da se bo v prihodnosti uredba izvrševala in izvajala usklajeno in enotno po vsej Uniji, zlasti glede primernosti živali za prevoz; |
| --- | --- |

68.

| 69. | poziva Komisijo, naj razvije celovito funkcionalno opredelitev, kaj je primernost živali za prevoz, in pripravi praktične smernice za ocenjevanje primernosti živali za prevoz; poziva države članice, naj zagotovijo dejavnosti ozaveščanja in informiranja, vključno s temeljitim, rednim in obveznim usposabljanjem, izobraževanjem in izdajanjem potrdil o odobritvi za voznike, prevoznike, trgovce, zbirne centre, klavnice, veterinarje, mejne uradnike ter vse druge izvajalce, vključene v prevoz živali, da bi zmanjšali visoke ravni kršitev zahtev o primernosti živali za prevoz; poziva izvajalce, naj zagotovijo temeljito usposabljanje za voznike in spremne osebe v skladu s Prilogo IV k uredbi; |
| --- | --- |

69.

| 70. | poziva k strogemu nadzoru, da bi preprečili prevoz bolnih, šibkih, majhnih živali, doječih in brejih živali ter samic, ki še niso pripravljene za odstavitev; |
| --- | --- |

70.

| 71. | poudarja, da v skladu z Uredbo (ES) št. 1/2005 že velja obveznost, da se živalim med prevozom na dolge razdalje v primernih časovnih razmikih zagotovijo voda, krma in počitek, ki ustrezajo njihovi vrsti in starosti; poziva Komisijo, naj izvaja učinkovitejše spremljanje, da bi zagotovila, da vse države članice v celoti in harmonizirano izpolnjujejo te pravne zahteve; |
| --- | --- |

71.

| 72. | poudarja, da morajo države članice zagotoviti ustrezno organiziran prevoz živali, ob upoštevanju vremenskih razmer in vrste prevoza; |
| --- | --- |

72.

| 73. | poudarja, da mora organizator, kadar je treba živali raztovoriti v tretji državi zaradi 24-urnega počitka, določiti prostor za počitek z objekti, ki so enakovredni objektom kontrolne točke EU; poziva pristojne organe, naj redno pregledujejo te objekte in naj ne potrdijo dnevnikov vožnje, če ni potrjeno, da ima predlagani kraj počitka objekte, enakovredne objektom EU; |
| --- | --- |

73.

| 74. | poziva države članice, naj zagotovijo, da načrtovanje prevozov vključuje dokazila o rezervacijah na kontrolnih točkah, vključno s krmo, vodo in svežo steljo; poziva Komisijo, naj opredeli zahteve za lokacije počivališč in objekte na njih; |
| --- | --- |

74.

| 75. | priznava, da imajo nižja gostota živali in pogostejši postanki, da si živali lahko odpočijejo, negativni gospodarski učinek na prevoznike, kar lahko vpliva na pravilno ravnanje s prevažanimi živalmi; poziva Komisijo, naj spodbuja pravilno ravnanje z njimi; |
| --- | --- |

75.

| 76. | poziva države članice, naj v obratih poskrbijo za izboljšanje vodenja evidenc, kar zadeva čas brejosti; |
| --- | --- |

76.

| 77. | poziva Komisijo, naj na podlagi znanstvenih dognanj oblikuje smernice v zvezi z vodo za živali, ki se prevažajo v kletkah, in pogoji za prevoz piščancev, ki bodo spodbujale visoko stopnjo dobrobiti živali; |
| --- | --- |

77.

| 78. | poudarja, da morajo države članice za živali na koncu življenjskega in proizvodnega cikla najti rešitve, ki bodo ustrezne z vidika njihove dobrobiti; |
| --- | --- |

78.

Ekonomska pomoč

| 79. | poziva k širši uporabi ukrepa za razvoj podeželja „plačila za dobrobit živali“ iz člena 33 Uredbe (EU) št. 1305/2013 (13), ki zagotavlja podporo visokim standardom dobrobiti živali, ki so višji od obveznih standardov, ki se uporabljajo; |
| --- | --- |

79.

| 80. | poziva, naj se pri prihodnji reformi skupne kmetijske politike ohrani in okrepi povezava med plačili SKP in izboljšanimi pogoji za dobrobit živali, ki v celoti spoštujejo standarde iz Uredbe (ES) št. 1/2005 ali jih presegajo; |
| --- | --- |

80.

| 81. | poziva, da je treba podpreti ukrepe za enakomerno porazdelitev klavnic v državah članicah, ki zagotavlja, da se upošteva število živali v določeni regiji; |
| --- | --- |

81.

Tretje države

| 82. | je zaskrbljen zaradi stalnih poročil o težavah na področju prevoza in dobrobiti živali v določenih tretjih državah; ugotavlja, da zakol v nekaterih tretjih državah, v katere se pošiljajo živali iz EU, vključuje skrajno in dolgotrajno trpljenje ter da se pri tem redno kršijo mednarodni standardi OIE o dobrobiti pri zakolu; ob priznavanju, da je povpraševanje v tretjih državah pogosto po živih živalih, poziva Komisijo in države članice, naj, kadar je to mogoče, namesto prevoza živih živali v tretje države spodbujajo prehod na prevoz mesa ali trupov, namesto prevoza plemenskih živali pa prevoz semena ali zarodkov; |
| --- | --- |

82.

| 83. | je zelo kritičen do statističnih podatkov Komisije o spoštovanju uredbe pri prevozu živih živali v tretje države in poudarja, da so bili ti podatki obdelani brez sistematičnih pregledov vozil za tovrstni prevoz; |
| --- | --- |

83.

| 84. | zahteva, naj Komisija v dvostranskih trgovinskih pogajanjih s tretjimi državami zahteva spoštovanje predpisov o dobrobiti živali EU ter naj se v okviru Mednarodne trgovinske organizacije zavzema za mednarodno razširitev določb Unije s tega področja; |
| --- | --- |

84.

| 85. | obžaluje, da standardi, ki jih dosegajo določene tretje države, niso tako visoki kot v Uniji; poziva Komisijo, naj zaostri sedanje zahteve do trgovinskih partnerjev Unije, zlasti glede trgovine z živalmi in prevoza živali, da bodo vsaj tako stroge kot standardi EU; poziva države članice, ki izvažajo v tretje države, naj sodelujejo z lokalnimi oblastmi za izboljšanje standardov dobrobiti živali; |
| --- | --- |

85.

| 86. | poziva k doslednemu in polnemu spoštovanju sodbe Sodišča EU iz leta 2015 v zadevi C-424/13, v kateri je razsodilo, da mora prevoznik za to, da pristojni organ odobri prevoz živali, ki vključuje dolgo vožnjo in se začne na ozemlju EU in nadaljuje zunaj njega, predložiti stvaren in točen dnevnik vožnje, v katerem je upoštevana napovedana temperatura; poziva pristojne organe, naj ne odobrijo dnevnikov vožnje, kadar je treba v skladu s sodbo Sodišča živali raztovoriti za 24 ur počitka v državi, ki ni članica EU, razen če je organizator za ta počitek določil kraj z objekti, enakovrednimi tistim na kontrolnih točkah; v zvezi s tem opozarja tudi, da je edini obstoječi seznam bivalnih prostorov za živali na poteh v tretjih državah iz leta 2009, na njem pa pogosto ni naveden točen naslov, kar precej otežuje izvajanje potrebnih inšpekcijskih pregledov v skladu s pravom EU; poziva uradne veterinarje na izhodnih točkah, naj v skladu z Uredbo (ES) št. 1/2005 pred izstopom vozil iz EU preverjajo, ali so upoštevane določbe uredbe; |
| --- | --- |

86.

| 87. | s tem v zvezi opozarja tudi na predlog Komisije za direktivo o zaščiti oseb, ki prijavijo kršitve prava Unije (žvižgači) (COM(2018)0218), zlasti v zvezi z veterinarskimi pregledi; |
| --- | --- |

87.

| 88. | obžaluje pogosto dolgotrajne zamude na mejah in opozarja na bolečino in stisko živali, ki jih te zamude povzročajo; poziva države članice, ki mejijo na tretje države, naj zagotovijo prostore za počitek, kjer bo mogoče živali v primeru zamud raztovoriti in kjer se jim bodo zagotovili krma, voda, počitek in veterinarska oskrba, tako da bo mogoče dnevnike voženj ustrezno izpolniti, in naj na carinah odprejo namenske hitre pasove za prevoze živali z zadostnim številom osebja, da bi skrajšali čakalne dobe, pri čemer pa se kakovost sanitarnih in carinskih pregledov na mejah ne sme znižati; nadalje poziva države članice k boljšemu sodelovanju pri načrtovanju prevoza živali, da bi preprečili hkratni prihod prevelikega števila vozil na mejne kontrole; |
| --- | --- |

88.

| 89. | poziva Komisijo, naj izboljša sodelovanje in komunikacijo med pristojnimi organi vseh držav članic in tretjih držav, vključno z nadaljnjo medsebojno pomočjo in pospešeno izmenjavo informacij, da bi z zagotavljanjem, da izvozniki v celoti izpolnijo upravne zahteve, zmanjšali težave v zvezi z dobrobitjo in boleznimi živali, ki so povezane s slabim upravljanjem; poziva Komisijo, naj se na mednarodni ravni zavzema za dobrobit živali in izvaja pobude za ozaveščanje v državah, ki niso članice EU; |
| --- | --- |

89.

| 90. | poziva Komisijo, naj izvaja pritisk na tranzitne države, ki uvajajo birokratske in varnostne ovire, zaradi katerih se po nepotrebnem zavleče prevoz živih živali; |
| --- | --- |

90.

| 91. | poziva države članice in Komisijo, naj zlasti namenijo pozornost kršitvam obveznosti v zvezi z dobrobitjo živali med potovanjem po plovnih poteh in morju v tretje države in ocenijo morebitne kršitve zakonodaje, kot je prepovedan izpust mrtvih živali s plovil v Sredozemsko morje (pri čemer se pogosto odrežejo ušesne znamke), do katerega prihaja, ker odstranitev v namembnih pristaniščih pogosto ni mogoča; |
| --- | --- |

91.

| 92. | opozarja na Sklep Sveta 2004/544/ES o podpisu Evropske konvencije o zaščiti živali v mednarodnem prevozu (14), na podlagi katerega lahko prevoz poteka: med dvema državama članicama prek ozemlja države nečlanice, med državo članico in državo nečlanico ali neposredno med državama članicama; |
| --- | --- |

92.

| 93. | poudarja, da bi bilo treba, če standardi za prevoz in dobrobit živali v tretjih državah niso usklajeni s standardi EU ali če njihovo izvrševanje ne zagotavlja popolne skladnosti z uredbo, za prevoz živih živali v tretje države sklepati dvostranske sporazume, da bi premostili razlike v standardih, v nasprotnem primeru pa bi morali tovrstne prevoze prepovedati; |
| --- | --- |

93.

| 94. | opozarja države članice, da lahko po veljavni sodni praksi (15) uvedejo strožje nacionalne predpise za varstvo živali pri prevozu, če so ti v skladu z glavnim ciljem Uredbe (ES) št. 1/2005; |
| --- | --- |

94.

| 95. | poziva Evropsko komisijo, naj spodbuja izmenjavo dobrih praks in enakih regulativnih ukrepov s tretjimi državami na področju prevoza živih živali; |
| --- | --- |

95.

o

o o

| 96. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, Evropskemu računskemu sodišču, Evropski agenciji za varnost hrane ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

96.

---

(1)  UL L 3, 5.1.2005, str. 1.

(2)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2018/621853/EPRS_STU(2018) 621853_EN.pdf

(3)  UL C 434, 23.12.2015, str. 59.

(4)  EFSA Journal, 2011:9(1):1966.

(5)  UL C 251 E, 31.8.2013, str. 116.

(6)  Sodba Sodišča Evropske unije (peti senat) z dne 23. aprila 2015, Zuchtvieh-Export GmbH proti Stadt Kempten, C-424/13, ECLI:EU:C:2015:259.

(7)  Posebno poročilo Evropskega računskega sodišča št. 31/2018 z dne 14. novembra 2018 z naslovom Dobrobit živali v EU: zmanjševanje vrzeli med ambicioznimi cilji in izvajanjem v praksi.

(8)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/1966

(9)  UL 121, 29.7.1964, str. 1977.

(10)  UL L 102, 11.4.2006, str. 1.

(11)  Končno poročilo o reviziji, opravljeni na Nizozemskem od 20. februarja 2017 do 24. februarja 2017, da bi se ocenila dobrobit živali med prevozom v države, ki niso članice EU, Evropska komisija, Generalni direktorat za zdravje in varnost hrane, 2017.

(12)  Uredba (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o prenosljivih boleznih živali in o spremembi ter razveljavitvi določenih aktov na področju zdravja živali („Pravila o zdravju živali“) (UL L 84, 31.3.2016, str. 1).

(13)  UL L 347, 20.12.2013, str. 347.

(14)  UL L 241, 13.7.2004, str. 21.

(15)  Sodba Sodišča (prvi senat) z dne 14. oktobra 2004 v zadevi C-113/02, Komisija Evropskih skupnosti proti Kraljevini Nizozemski, in sodba Sodišča (tretji senat) z dne 8. maja 2008 v zadevi C-491/06, Danske Svineproducenter.

---

| 23.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/170 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/170

---

P8_TA(2019)0133

Krepitev konkurenčnosti notranjega trga z razvojem carinske unije EU in njenega upravljanja

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2019 o krepitvi konkurenčnosti notranjega trga z razvojem carinske unije EU in njenega upravljanja (2018/2109(INI))

(2020/C 449/24)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013 o carinskem zakoniku Unije (1) in z njo povezanega delegiranega akta (Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/2446 z dne 28. julija 2015) (2), izvedbenega akta (Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2447 z dne 2. novembra 2015) (3), prehodnega delegiranega akta (Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/341 z dne 17. decembra 2015) (4) in delovnega programa (Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/578 z dne 11. aprila 2016) (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013 o carinskem zakoniku Unije (1) in z njo povezanega delegiranega akta (Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/2446 z dne 28. julija 2015) (2), izvedbenega akta (Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2447 z dne 2. novembra 2015) (3), prehodnega delegiranega akta (Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/341 z dne 17. decembra 2015) (4) in delovnega programa (Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/578 z dne 11. aprila 2016) (5),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 952/2013 zaradi podaljšanja prehodne uporabe drugih načinov tehnik obdelave podatkov poleg tehnik elektronske obdelave podatkov, določenih v carinskem zakoniku Unije (COM(2018)0085), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 952/2013 zaradi podaljšanja prehodne uporabe drugih načinov tehnik obdelave podatkov poleg tehnik elektronske obdelave podatkov, določenih v carinskem zakoniku Unije (COM(2018)0085),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru o razvoju carinske unije EU in njenega upravljanja (COM(2016)0813), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru o razvoju carinske unije EU in njenega upravljanja (COM(2016)0813),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o prvem dvoletnem poročilo o napredku pri razvoju carinske unije EU in njenem upravljanju (COM(2018)0524), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o prvem dvoletnem poročilo o napredku pri razvoju carinske unije EU in njenem upravljanju (COM(2018)0524),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o drugem poročilu o napredku pri izvajanju strategije in akcijskega načrta EU za obvladovanje tveganja na carinskem področju (COM(2018)0549), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o drugem poročilu o napredku pri izvajanju strategije in akcijskega načrta EU za obvladovanje tveganja na carinskem področju (COM(2018)0549),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o strategiji za carinski sistem informacijske tehnologije (COM(2018)0178), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o strategiji za carinski sistem informacijske tehnologije (COM(2018)0178),

| — | ob upoštevanju stališča Evropskega parlamenta pri prvi obravnavi predloga Evropske komisije o pravnem okviru Unije za carinske kršitve in sankcije (COM(2013)0884), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Evropskega parlamenta pri prvi obravnavi predloga Evropske komisije o pravnem okviru Unije za carinske kršitve in sankcije (COM(2013)0884),

| — | ob upoštevanju Odločbe št. 70/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2008 o brezpapirnem okolju za carino in trgovino (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Odločbe št. 70/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2008 o brezpapirnem okolju za carino in trgovino (6),

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2017 o reševanju izzivov pri izvajanju carinskega zakonika EU (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2017 o reševanju izzivov pri izvajanju carinskega zakonika EU (7),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o izvajanju carinskega zakonika Unije in pooblastila za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 284 zakonika (COM(2018)0039), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o izvajanju carinskega zakonika Unije in pooblastila za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 284 zakonika (COM(2018)0039),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 19/2017 z naslovom Uvozni postopki: pomanjkljivosti v zakonodajnem okviru in neuspešno izvajanje negativno vplivajo na finančne interese EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 19/2017 z naslovom Uvozni postopki: pomanjkljivosti v zakonodajnem okviru in neuspešno izvajanje negativno vplivajo na finančne interese EU,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 26/2018 z naslovom Vrsta zamud pri carinskih sistemih IT – kje so bili problemi?, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 26/2018 z naslovom Vrsta zamud pri carinskih sistemih IT – kje so bili problemi?,

| — | ob upoštevanju poročila Sveta 11760/2017 o napredku pri boju proti goljufijam na področju trošarin, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Sveta 11760/2017 o napredku pri boju proti goljufijam na področju trošarin,

| — | ob upoštevanju poročila Europola in Urada Evropske unije za intelektualno lastnino o stanju na področju ponarejanja in piratstva v Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Europola in Urada Evropske unije za intelektualno lastnino o stanju na področju ponarejanja in piratstva v Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov in mnenja Odbora za mednarodno trgovino (A8-0059/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov in mnenja Odbora za mednarodno trgovino (A8-0059/2019),

| A. | ker je carinska unija, ki letos obeležuje 50 let obstoja, eden od temeljev Evropske unije in eden večjih trgovinskih združenj na svetu in ker je popolnoma delujoča carinska unija bistvenega pomena za dobro delovanje enotnega trga in nemoteno trgovino v EU ter je bistven del skupne trgovinske politike do tretjih držav v interesu podjetij in državljanov Unije, pa tudi v interesu njene kredibilnosti, saj carinska unija zagotavlja močno pozicijo pri pogajanju o trgovinskih sporazumih s tretjimi državami; |
| --- | --- |

A.

ker je carinska unija, ki letos obeležuje 50 let obstoja, eden od temeljev Evropske unije in eden večjih trgovinskih združenj na svetu in ker je popolnoma delujoča carinska unija bistvenega pomena za dobro delovanje enotnega trga in nemoteno trgovino v EU ter je bistven del skupne trgovinske politike do tretjih držav v interesu podjetij in državljanov Unije, pa tudi v interesu njene kredibilnosti, saj carinska unija zagotavlja močno pozicijo pri pogajanju o trgovinskih sporazumih s tretjimi državami;

| B. | ker morajo carinski organi vzdrževati potrebno ravnovesje med omogočanjem zakonite trgovine, carinskimi kontrolami, zasnovanimi za zaščito varnosti Unije in njenih državljanov, zaupanjem potrošnikov v blago, ki vstopa na enotni trg, ter finančnimi in komercialnimi interesi Unije, hkrati pa so odgovorni za izvajanje več kot 60 pravnih aktov, tudi carinskega zakonodajnega okvira, za boj proti nezakoniti trgovini in tihotapljenju ter za podelitev statusa pooblaščenega gospodarskega subjekta; |
| --- | --- |

B.

ker morajo carinski organi vzdrževati potrebno ravnovesje med omogočanjem zakonite trgovine, carinskimi kontrolami, zasnovanimi za zaščito varnosti Unije in njenih državljanov, zaupanjem potrošnikov v blago, ki vstopa na enotni trg, ter finančnimi in komercialnimi interesi Unije, hkrati pa so odgovorni za izvajanje več kot 60 pravnih aktov, tudi carinskega zakonodajnega okvira, za boj proti nezakoniti trgovini in tihotapljenju ter za podelitev statusa pooblaščenega gospodarskega subjekta;

| C. | ker je standardizacija carinskih informacij in postopkov ključnega pomena za poenotenje nadzorov, zlasti kar zadeva pojave, kot so nepravilna razvrstitev ter podcenitev uvozov in napačno poročanje o poreklu blaga, kar škoduje vsem gospodarskim subjektom, zlasti pa za mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

C.

ker je standardizacija carinskih informacij in postopkov ključnega pomena za poenotenje nadzorov, zlasti kar zadeva pojave, kot so nepravilna razvrstitev ter podcenitev uvozov in napačno poročanje o poreklu blaga, kar škoduje vsem gospodarskim subjektom, zlasti pa za mala in srednja podjetja;

| D. | ker sta uvoz in izvoz Evropske unije leta 2017 dosegla 3 700 milijard evrov in ker zbrane carine predstavljajo 15 % njenega proračuna; |
| --- | --- |

D.

ker sta uvoz in izvoz Evropske unije leta 2017 dosegla 3 700 milijard evrov in ker zbrane carine predstavljajo 15 % njenega proračuna;

| E. | ker je zato izvajanje carinskega zakonika Unije bistvenega pomena za varovanje lastnih virov Unije, zlasti carin, in nacionalnih interesov, kar zadeva davke, pa tudi za zagotavljanje varnosti evropskih potrošnikov in poštene konkurence na notranjem trgu; |
| --- | --- |

E.

ker je zato izvajanje carinskega zakonika Unije bistvenega pomena za varovanje lastnih virov Unije, zlasti carin, in nacionalnih interesov, kar zadeva davke, pa tudi za zagotavljanje varnosti evropskih potrošnikov in poštene konkurence na notranjem trgu;

| F. | ker carinski zakonik Unije predvideva vzpostavitev elektronskih sistemov, potrebnih za njegovo uporabo, do 31. decembra 2020; ker se je digitalizacija carinskih postopkov začela že leta 2003 in je bila uvedena leta 2008 s sprejetjem Uredbe (ES) št. 450/2008 z dne 23. aprila 2008 o carinskem zakoniku Skupnosti (modernizirani carinski zakonik) (8) in s sprejetjem odločbe o e-carini št. 70/2008/ES (odločba o e-carini); |
| --- | --- |

F.

ker carinski zakonik Unije predvideva vzpostavitev elektronskih sistemov, potrebnih za njegovo uporabo, do 31. decembra 2020; ker se je digitalizacija carinskih postopkov začela že leta 2003 in je bila uvedena leta 2008 s sprejetjem Uredbe (ES) št. 450/2008 z dne 23. aprila 2008 o carinskem zakoniku Skupnosti (modernizirani carinski zakonik) (8) in s sprejetjem odločbe o e-carini št. 70/2008/ES (odločba o e-carini);

| G. | ker digitalizacija carine še poteka, saj je več kot 98 % današnjih carinskih deklaracij elektronskih in se v elektronskih sistemih že obdelujejo naslednja carinska področja: tranzit (NCTS), nadzor izvoza (ECS), varnostni podatki (ICS), obvladovanje tveganj (CRMS), registracijske in identifikacijske številke gospodarskih subjektov (EORI), odobritve (CDS), pooblaščeni gospodarski subjekti (AEO), zavezujoče tarifne informacije (EBTI), kvote in tarife (QUOTA), avtonomne tarifne opustitve, kombinirana nomenklatura (TARIC), nadzor uvoza in izvoza (SURV2) ter sistem registriranih izvoznikov za potrdila o poreklu (REX); |
| --- | --- |

G.

ker digitalizacija carine še poteka, saj je več kot 98 % današnjih carinskih deklaracij elektronskih in se v elektronskih sistemih že obdelujejo naslednja carinska področja: tranzit (NCTS), nadzor izvoza (ECS), varnostni podatki (ICS), obvladovanje tveganj (CRMS), registracijske in identifikacijske številke gospodarskih subjektov (EORI), odobritve (CDS), pooblaščeni gospodarski subjekti (AEO), zavezujoče tarifne informacije (EBTI), kvote in tarife (QUOTA), avtonomne tarifne opustitve, kombinirana nomenklatura (TARIC), nadzor uvoza in izvoza (SURV2) ter sistem registriranih izvoznikov za potrdila o poreklu (REX);

| H. | ker je namen programa za carino, predlaganega v okviru večletnega finančnega okvira EU za obdobje 2021–2027, podpreti delovanje carinskih organov držav članic in sodelovanje med njimi; |
| --- | --- |

H.

ker je namen programa za carino, predlaganega v okviru večletnega finančnega okvira EU za obdobje 2021–2027, podpreti delovanje carinskih organov držav članic in sodelovanje med njimi;

| I. | ker izstop Združenega kraljestva iz EU pomeni izziv za pravilno delovanje carinske unije; |
| --- | --- |

I.

ker izstop Združenega kraljestva iz EU pomeni izziv za pravilno delovanje carinske unije;

| J. | ker bo uvedba osrednjih elektronskih sistemov, potrebnih za popolno izvajanje carinskega zakonika Unije, odložena na 31. december 2020; |
| --- | --- |

J.

ker bo uvedba osrednjih elektronskih sistemov, potrebnih za popolno izvajanje carinskega zakonika Unije, odložena na 31. december 2020;

| K. | ker orodje carinske unije za merjenje učinkovitosti deluje tako, da ocenjuje delovanje carinske unije na podlagi ključnih kazalnikov uspešnosti na več področjih, na primer pri varstvu finančnih interesov, zagotavljanju varnosti in zaščite državljanov EU in pri ocenjevanju, koliko carina prispeva k rasti in konkurenčnosti EU; |
| --- | --- |

K.

ker orodje carinske unije za merjenje učinkovitosti deluje tako, da ocenjuje delovanje carinske unije na podlagi ključnih kazalnikov uspešnosti na več področjih, na primer pri varstvu finančnih interesov, zagotavljanju varnosti in zaščite državljanov EU in pri ocenjevanju, koliko carina prispeva k rasti in konkurenčnosti EU;

| L. | ker je upravljanje programa Carina 2020 in s tem tudi delo na področju informacijske tehnologije deljeno, in sicer med Komisijo, državami članicami in predstavniki komercialnih interesov v najrazličnejših strukturah odločanja, povečanje njihovega števila pa negativno vpliva na učinkovitost programa in vodenje informacijskotehnoloških projektov; |
| --- | --- |

L.

ker je upravljanje programa Carina 2020 in s tem tudi delo na področju informacijske tehnologije deljeno, in sicer med Komisijo, državami članicami in predstavniki komercialnih interesov v najrazličnejših strukturah odločanja, povečanje njihovega števila pa negativno vpliva na učinkovitost programa in vodenje informacijskotehnoloških projektov;

| M. | ker je treba po zaključku sedanjega programa Carina 2020 in po analizi stroškov in koristi različnih možnosti, ki bodo na voljo, prenoviti upravljanje programov za carino; |
| --- | --- |

M.

ker je treba po zaključku sedanjega programa Carina 2020 in po analizi stroškov in koristi različnih možnosti, ki bodo na voljo, prenoviti upravljanje programov za carino;

| 1. | opozarja na delo, ki ga vsak dan opravljajo carinski organi držav članic in službe Komisije, ki si prizadevajo za varovanje notranjega trga pred nepošteno konkurenco v obliki ponarejenih in dampinških proizvodov, za spodbujanje trgovine in zmanjšanje upravnih bremen, pobirajo prihodke za nacionalne proračune in proračun Unije ter ščitijo prebivalce pred terorističnimi grožnjami, grožnjami za zdravje ter okoljskimi in drugimi grožnjami; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opozarja, da je carinska unija eden prvih dosežkov EU in nedvomno ena njenih glavnih zgodb o uspehu, saj je podjetjem s sedežem v Uniji omogočila prodajo blaga in naložbe v vsej Uniji, odpravo notranjih meja in konkuriranje z vsem svetom; poudarja, da enotnega trga EU ne bi bil moglo biti, če carinska unija ne bi omogočala brezcarinskega okolja in nadzorovala uvoza in izvoza; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da je popolnoma delujoča carinska unija bistvena za zagotovitev verodostojnosti in moči pogajalskega stališča EU pri sklepanju novih trgovinskih sporazumov; poudarja, da učinkovita carinska unija EU pomaga olajšati zakonito trgovino in zmanjšati upravno breme za zakonite trgovce, kar je pomembno za razvoj konkurenčnih podjetij; poudarja, da je pomembno zagotavljati učinkovit nadzor, med drugim s spodbujanjem sodelovanja s carinskimi organi tretjih držav, ter preprečevati nepotrebne ovire za zakonito trgovino; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da je odločilnega pomena, da z reformo informacijske infrastrukture v vsej Uniji ustvarimo nemotene carinske postopke; meni, da bi lahko digitalizacija povečala preglednost in dostopnost pri izmenjavi informacij in plačilu carine, zlasti za mala in srednja podjetja ter gospodarske subjekte v tretjih državah, ter da ponuja priložnosti za poenostavitev carinskih pravil in postopkov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | se zaveda razlik v ravni in kakovosti kontrol, carinskih postopkov in politik sankcij na različnih vstopnih točkah EU v carinsko unijo, kar izkrivlja trgovinske tokove ter na trgu spodbuja iskanje najugodnejše zakonodaje, s tem pa ogroža celovitost enotnega trga; ob tem odločno poziva Komisijo in države članice, naj se spoprimejo s tem vprašanjem; |
| --- | --- |

5.

| 6. | spodbuja Komisijo, naj poveča prizadevanja za oblikovanje integrirane carinske točke EU „vse na enem mestu“, ki bi podjetjem pomagala vložiti vse potrebne informacije in dokumente na enem mestu, tako da bodo lahko izpolnila vse predpisane zahteve za uvoz, izvoz in tranzit blaga; |
| --- | --- |

6.

| 7. | želi opozoriti, da bo Združeno kraljestvo po izstopu postalo tretja država, tako da se bodo zunanje meje EU spremenile, in poudarja, da proces izstopa ne bi smel negativno vplivati na razvoj carine EU in njeno upravljanje; |
| --- | --- |

7.

Digitalizacija carinskih postopkov

| 8. | poziva Komisijo in države članice, naj zasnujejo učinkovitejši, stroškovno ugodnejši in smotrnejši pristop k upravljanju informacijskotehnoloških sistemov za carinske organe; poziva predvsem k natančnejši in bolj realistični oceni, koliko časa in virov bo potrebnih za to in kolikšen bo domet posameznih tovrstnih projektov, ki bodo pomagali digitalizirati carinske postopke; |
| --- | --- |

8.

| 9. | obžaluje, da je izvajanje novih informacijskih sistemov za carinsko unijo prizadela vrsta zamud, zaradi katerih je Komisija Parlament in Svet prosila za podaljšanje prehodnega obdobja po roku 2020, določenem v carinskem zakoniku Unije; obžaluje tudi, da je Komisija predložila nepopolne informacije, da bi utemeljila to podaljšanje, predvsem kar zadeva njeno odgovornost in odgovornost držav članic, saj tako Evropski parlament ne more ustrezno izvrševati proračunskega in političnega nadzora; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da, če mora biti do decembra 2020 pripravljenih 75 % evropskega deleža informacijskih sistemov, potrebnih za začetek uporabe carinskega zakonika Unije, to ne pomeni, da bo do tega datuma pripravljenih 75 % informacijskih sistemov, saj 25 % informacijskih sistemov sestavljajo nacionalni deleži, za katere so pristojne države članice in pri katerih prihaja do zaostankov; |
| --- | --- |

10.

| 11. | meni, da morata Komisija in Sveta nujno in prednostno poskrbeti, da se carinski zakonik začne uporabljati in digitalizacija carinskih postopkov zaključi do novega roka; zato poziva Komisijo in države članice, naj storijo vse, da preprečijo dodatne zamude; meni, da je za vzpostavitev informacijske arhitekture potrebnih 17 informacijskih orodij, kar pomeni obsežno finančno breme in obremenitev v smislu človeških virov; meni, da je treba preprečiti podvajanje prizadevanj pri upravljanju informacijskih projektov v državah članicah in pri Komisiji; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisijo, naj posodobi časovni razpored svojega delovnega programa v zvezi s carinskim zakonikom Unije in pri tem upošteva podaljšanje prehodnega obdobja, ki ga je Komisija predlagala (9) v odobritev Evropskemu parlamentu in Svetu; poziva Parlament in Svet, naj si prizadevata za hitro sprejetje tega podaljšanja ob upoštevanju pogojev, ki so potrebni za uspešno vzpostavitev carinske informacijske infrastrukture, brez poseganja v celovite varnostne preskuse, tako da morebitni problemi ne bi ogrozili kontrol blaga, ki jih opravljajo carinski organi držav članic; poudarja, enako kot Evropsko računsko sodišče, da imajo enaki vzroki enak učinek, zato je posodobitev strateškega večletnega načrta iz leta 2017 z osredotočanjem na začetek uporabe šestih informacijskih sistemov v istem letu velik izziv in veliko tveganje, da bodo tudi podaljšani roki prekoračeni in bi bilo treba rok za izvajanje carinskega zakonika Unije dodatno podaljšati po letu 2025; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisijo, naj posodobi svoj večletni strateški načrt in projekte razporedi skozi prehodno obdobje, da se ne bi vse začetno uvajanje zgostilo na koncu tega obdobja, in določi vmesne roke, tudi za države članice; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisijo, naj ne spreminja pravnih in tehničnih specifikacij, sprejetih za 17 informacijskih orodij, saj obseg projektov in čas, ki je potreben za njihovo uvedbo, nista skladna s stalnim tehnološkim razvojem in z neizogibnimi zakonodajnimi in regulativnimi spremembami, do katerih bo prišlo v tem obdobju; |
| --- | --- |

14.

| 15. | želi opomniti, da Računsko sodišče trdi, da je Komisija vedela za zamude, a tega pri svojem uradnem poročanju ni navedla, tako da deležniki (na primer Evropski parlament, druge institucije EU, ki niso zastopane v strukturi upravljanja programa Carina 2020, ter zainteresirana podjetja in državljani) niso bili sproti obveščeni o tveganju zamud; zato poziva Komisijo, naj redno in pregledno poroča o izvajanju večletnega strateškega delovnega načrta in vzpostavitvi elektronskih carinskih sistemov, da ne bi ponavljali napak iz prejšnjega programskega obdobja, in naj obvešča o morebitnih prihodnjih zamudah dovolj vnaprej in ne zadnji hip ali brez pravih korektivnih ukrepov; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisijo, naj stalno ocenjuje program Carina 2020 in se ustrezno odziva na ugotovljene pomanjkljivosti, zlasti na nezadostno uporabo skupin strokovnjakov, ustanovljenih v okviru tega programa, da bi bilo mogoče okrepiti sodelovanje med carinskimi službami; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da so nepretrgano spremljanje, analiza in ocena možnih učinkov sestavni del upravljanja carinske unije; je seznanjen s prizadevanji Komisije za razvoj orodja za vrednotenje uspešnosti carinske unije, s katerim bo mogoče sčasoma sistematično ocenjevati njeno uspešnost pri doseganju strateških ciljev v smislu uspešnosti, učinkovitosti in enovitosti; poziva države članice, naj podprejo dodatni razvoj tega orodja; |
| --- | --- |

17.

| 18. | Komisiji predlaga, da bi moralo to orodje ocenjevati uspešnost carinskih kontrol tudi v smislu potenciala za digitalizacijo in tokov podatkov, da bi postale kontrole še učinkovitejše in da bi upoštevale tveganja, obenem pa bi zmanjšali obremenitev carinskih organov; |
| --- | --- |

18.

Upravljanje, poročila in financiranje programa Carina

| 19. | je seznanjen z ukrepi Komisije in držav članic za zagotovitev enotnega in doslednega začetka izvajanja carinskega zakonika, predvsem na področju usposabljanja in sprejetja smernic; vseeno poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo prizadevanja in vire za zagotovitev celovitega izvajanja carinskega zakonika, sprejetega leta 2013, in enotnih carinskih postopkov na ravni Evropske unije; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj predstavi akcijski načrt, ki bi lahko učinkovito temeljil na medsebojnih pregledih carinskih praks, na izmenjavi dobrih praks in večjem sodelovanju med carinskimi službami ter na programu usposabljanja z zadostnimi sredstvi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | želi spomniti, da Komisija pripravlja enotno carinsko okence EU, v katerem bi lahko gospodarski subjekt v standardnem formatu in prek harmoniziranih dostopovnih točk vložil podatke za najrazličnejše regulativne namene (npr. veterinarsko, sanitarno ali okoljsko področje) in za več naslovnikov; poziva Komisijo in države članice, naj nadaljujejo to pomembno delo; |
| --- | --- |

20.

| 21. | je seznanjen s finančno podporo iz evropskega proračuna v znesku 842 844 000 EUR v cenah iz leta 2018 za prihodnji program Carina 2021–2027; poziva, naj tudi države članice zagotovijo potrebna finančna sredstva in osebje za uvedbo nacionalnih sestavnih delov, ki so bistveni element za začetek uporabe evropskega elektronskega carinskega sistema, in poziva Komisijo, naj mu pravočasno predloži poročilo o uvedbi sestavnih delov Unije in sestavnih delov zunaj Unije, ki so jih razvile države članice; |
| --- | --- |

21.

| 22. | želi poudariti, da se mora carina dandanes spopadati z neverjetno povečano količino blaga, ki se prek spleta kupi zunaj EU, saj ga je treba pregledati in pobrati ustrezne dajatve, predvsem zato, ker se količina cenenega blaga, ki se uvozi v EU, vsako leto poveča za 10 do 15 %; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo prizadevanja v spoprijemanju s tem izzivom; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisijo, naj šele ob koncu uvajanja 17 informacijskih sistemov programa Carina 2020, povezanih s carinskim zakonikom, predlaga učinkovitejšo strukturo upravljanja za izvajanje in posodabljanje carinskih informacijskotehnoloških projektov; poudarja, da se carinski informacijski sistem srečuje z ekonomskimi, fiskalnimi in varnostnimi izzivi, zato mora sprejeta rešitev popolnoma ohraniti evropsko suverenost; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da program Carina 2021–2027, ki bo podpiral države članice, ne bo samo pomagal povečati proračunskih prihodkov EU, temveč bo jamčil tudi za varnost proizvodov, varstvo evropskih potrošnikov in enake konkurenčne pogoje za podjetja EU; |
| --- | --- |

24.

Izstop Združenega kraljestva iz Evropske unije

| 25. | poudarja, da je negotovost, ki jo prinaša izstopa Združenega kraljestva iz EU, za evropska podjetja velik izziv; zato poziva Komisijo in države članice, naj deležnikom posredujejo izčrpne informacije o posledicah izstopa Združenega kraljestva na področje carine in o nekaterih vrstah posrednih davkov – na primer o DDV in trošarinah; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, da po izstopu Združenega kraljestva v carinskem sistemu niti na zunanjih mejah EU ne smejo ostati vrzeli, ki bi omogočale nezakonito trgovino ali izogibanje plačilu dolgov po javnem pravu, ki jih ureja pravo EU; |
| --- | --- |

26.

o

o o

| 27. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  UL L 269, 10.10.2013, str. 1.

(2)  UL L 343, 29.12.2015, str. 1.

(3)  UL L 343, 29.12.2015, str. 558.

(4)  UL L 69, 15.3.2016, str. 1.

(5)  UL L 99, 15.4.2016, str. 6.

(6)  UL L 23, 26.1.2008, str. 21.

(7)  UL C 242, 10.7.2018, str. 41.

(8)  UL L 145, 4.6.2008, str. 1.

(9)  Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 952/2013 zaradi podaljšanja prehodne uporabe drugih načinov tehnik obdelave podatkov poleg tehnik elektronske obdelave podatkov, določenih v carinskem zakoniku Unije (COM(2018)0085).

---

| 23.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/176 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/176

---

P8_TA(2019)0134

Izvajanje pravnih določb in skupne izjave, ki omogoča parlamentarni nadzor nad decentraliziranimi agencijami

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2019 o izvajanju pravnih določb in skupne izjave, ki omogoča parlamentarni nadzor nad decentraliziranimi agencijami (2018/2114(INI))

(2020/C 449/25)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju določb Pogodb, povezanih z agencijami, in zlasti členov 5 in 9 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), in členov 15, 16, 71, 123, 124, 127, 130, 228, 263, 265, 267, 277, 282, 287, 290, 291, 298 in 325 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju določb Pogodb, povezanih z agencijami, in zlasti členov 5 in 9 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), in členov 15, 16, 71, 123, 124, 127, 130, 228, 263, 265, 267, 277, 282, 287, 290, 291, 298 in 325 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 41, 42, 43, 51 in 52, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 41, 42, 43, 51 in 52,

| — | ob upoštevanju skupne izjave Evropskega parlamenta, Sveta EU in Evropske komisije o decentraliziranih agencijah z dne 19. julija 2012 in skupnega pristopa, ki ji je priložen, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave Evropskega parlamenta, Sveta EU in Evropske komisije o decentraliziranih agencijah z dne 19. julija 2012 in skupnega pristopa, ki ji je priložen,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika ter člena 1(1)(e) sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku odobritve samoiniciativnih poročil in Priloge 3 k temu sklepu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika ter člena 1(1)(e) sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku odobritve samoiniciativnih poročil in Priloge 3 k temu sklepu,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve ter mnenj Odbora za proračunski nadzor, Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za pravne zadeve in Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0055/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve ter mnenj Odbora za proračunski nadzor, Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za pravne zadeve in Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0055/2019),

| A. | ker imajo agencije ključno vlogo pri izvajanju politik EU na evropski in nacionalni ravni ter opravljajo najrazličnejše naloge, da bi prispevale k izvajanju politik EU, kot je vzpostavljanje omrežij ali podpiranje sodelovanja med EU in nacionalnimi organi; ker dobro sodelovanje med agencijami EU in državami članicami prispeva k večji učinkovitosti in uspešnosti delovanja agencij; ker so agencije vzpostavile tudi medsebojno sodelovanje prek mreže agencij Evropske unije; |
| --- | --- |

A.

ker imajo agencije ključno vlogo pri izvajanju politik EU na evropski in nacionalni ravni ter opravljajo najrazličnejše naloge, da bi prispevale k izvajanju politik EU, kot je vzpostavljanje omrežij ali podpiranje sodelovanja med EU in nacionalnimi organi; ker dobro sodelovanje med agencijami EU in državami članicami prispeva k večji učinkovitosti in uspešnosti delovanja agencij; ker so agencije vzpostavile tudi medsebojno sodelovanje prek mreže agencij Evropske unije;

| B. | ker usklajevanje in sodelovanje med različnimi agencijami in parlamentarnimi odbori na splošno poteka dobro; ker je Europol edina agencija, ki jo Parlament nadzoruje skupaj z nacionalnimi parlamenti prek skupine za skupni parlamentarni nadzor; |
| --- | --- |

B.

ker usklajevanje in sodelovanje med različnimi agencijami in parlamentarnimi odbori na splošno poteka dobro; ker je Europol edina agencija, ki jo Parlament nadzoruje skupaj z nacionalnimi parlamenti prek skupine za skupni parlamentarni nadzor;

| C. | ker se agencije ustanavljajo in oblikujejo skozi čas, in to od primera do primera; ker je z lizbonsko pogodbo ustanavljanje agencij v okviru izvršne veje oblasti EU uradno priznano, tako da so agencije EU uradno vključene v Pogodbi; |
| --- | --- |

C.

ker se agencije ustanavljajo in oblikujejo skozi čas, in to od primera do primera; ker je z lizbonsko pogodbo ustanavljanje agencij v okviru izvršne veje oblasti EU uradno priznano, tako da so agencije EU uradno vključene v Pogodbi;

| D. | ker agencije odgovarjajo zlasti Parlamentu in Svetu, ki morata zagotoviti, da so z zakonodajnimi akti, ki urejajo te agencije, vzpostavljeni ustrezni mehanizmi nadzora, ki se nato tudi ustrezno izvajajo; ker ustanavljanje agencij v okviru izvršne veje oblasti EU ne bi smelo oslabiti nadzora Parlamenta nad izvršno vejo oblasti EU, kot je določeno v členu 14 PEU; |
| --- | --- |

D.

ker agencije odgovarjajo zlasti Parlamentu in Svetu, ki morata zagotoviti, da so z zakonodajnimi akti, ki urejajo te agencije, vzpostavljeni ustrezni mehanizmi nadzora, ki se nato tudi ustrezno izvajajo; ker ustanavljanje agencij v okviru izvršne veje oblasti EU ne bi smelo oslabiti nadzora Parlamenta nad izvršno vejo oblasti EU, kot je določeno v členu 14 PEU;

| E. | ker Pogodbi ne vsebujeta niti opredelitve decentraliziranih agencij niti splošnega opisa pooblastil, ki jih te lahko imajo; |
| --- | --- |

E.

ker Pogodbi ne vsebujeta niti opredelitve decentraliziranih agencij niti splošnega opisa pooblastil, ki jih te lahko imajo;

| F. | ker je pravna podlaga za številne agencije člen 352 PDEU, druge pa so ustanovljene na posebni sektorski pravni podlagi; |
| --- | --- |

F.

ker je pravna podlaga za številne agencije člen 352 PDEU, druge pa so ustanovljene na posebni sektorski pravni podlagi;

| G. | ker sta skupna izjava in skupni pristop iz leta 2012 plod dela medinstitucionalne delovne skupine za regulativne agencije, ki so jo ustanovili Komisija, Evropski parlament in Svet za presojo usklajenosti, učinkovitosti, odgovornosti in preglednosti agencij, potem ko je Komisija leta 2005 predlagala medinstitucionalni sporazum o regulativnih agencijah, ki ni prejel potrebne podpore Sveta in Parlamenta; |
| --- | --- |

G.

ker sta skupna izjava in skupni pristop iz leta 2012 plod dela medinstitucionalne delovne skupine za regulativne agencije, ki so jo ustanovili Komisija, Evropski parlament in Svet za presojo usklajenosti, učinkovitosti, odgovornosti in preglednosti agencij, potem ko je Komisija leta 2005 predlagala medinstitucionalni sporazum o regulativnih agencijah, ki ni prejel potrebne podpore Sveta in Parlamenta;

| H. | ker skupni pristop vsebuje določbe o strukturi in upravljanju agencij ter njihovem delovanju, načrtovanju dejavnosti, financiranju, upravljanju proračunskih sredstev, proračunskih postopkih, odgovornosti, nadzoru in preglednosti, kar prispeva k zagotavljanju parlamentarnega nadzora nad decentraliziranimi agencijami; |
| --- | --- |

H.

ker skupni pristop vsebuje določbe o strukturi in upravljanju agencij ter njihovem delovanju, načrtovanju dejavnosti, financiranju, upravljanju proračunskih sredstev, proračunskih postopkih, odgovornosti, nadzoru in preglednosti, kar prispeva k zagotavljanju parlamentarnega nadzora nad decentraliziranimi agencijami;

| I. | ker so agencije, čeprav so na splošno cenjene, nekajkrat naletele na občasno nezaupanje v njihova znanstvena in tehnična mnenja; |
| --- | --- |

I.

ker so agencije, čeprav so na splošno cenjene, nekajkrat naletele na občasno nezaupanje v njihova znanstvena in tehnična mnenja;

Splošne ugotovitve

| 1. | ugotavlja, da so mehanizmi za zagotavljanje odgovornosti agencij vključeni v Pogodbi, v uredbe o ustanovitvi agencij, v sodno prakso Sodišča Evropske unije ter v skupno izjavo in skupni pristop; poudarja, da ima Parlament s podelitvijo pooblastila nadzor nad decentraliziranimi agencijami, ki pa niso podrobno opredeljene v Pogodbah; v zvezi s tem opozarja, da skupna izjava in skupni pristop nista zavezujoča; vseeno obžaluje, da institucije še niso sprejele zavezujočega regulativnega okvira; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opozarja, da Parlament nadzira agencije na različne načine:






  — | kot veja proračunskega organa pri odločanju o prispevkih iz proračuna EU, namenjenih agencijam; |
| --- | --- | --- |

2.

—

kot veja proračunskega organa pri odločanju o prispevkih iz proračuna EU, namenjenih agencijam;

| — | kot organ za podelitev razrešnice; |
| --- | --- |

—

kot organ za podelitev razrešnice;

| — | z imenovanjem članov upravnega odbora agencij; |
| --- | --- |

—

z imenovanjem članov upravnega odbora agencij;

| — | prek postopka za imenovanje (ali razrešitev) izvršnega direktorja; |
| --- | --- |

—

prek postopka za imenovanje (ali razrešitev) izvršnega direktorja;

| — | prek posvetovanja o programih dela; |
| --- | --- |

—

prek posvetovanja o programih dela;

| — | prek predstavitve letnih poročil; |
| --- | --- |

—

prek predstavitve letnih poročil;

| — | na druge načine (obiski delegacij, kontaktne skupine ali osebe, izmenjave mnenj, predstavitve, informativni sestanki, zagotavljanje strokovnega mnenja); |
| --- | --- |

—

na druge načine (obiski delegacij, kontaktne skupine ali osebe, izmenjave mnenj, predstavitve, informativni sestanki, zagotavljanje strokovnega mnenja);

| 3. | ugotavlja, da se določbe uredb o ustanovitvi v različnem obsegu razlikujejo od mehanizmov odgovornosti in parlamentarnega nadzora iz skupnega pristopa, kar je lahko posledica zelo različnih nalog in funkcij agencij; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ugotavlja, da so parlamentarni odbori aktivno izvajali svoje naloge nadzora kljub razlikam v določbah uredb o ustanovitvi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | priznava, da agencije Unije izvajajo skupno izjavo in enotni pristop ter njegov časovni načrt; zlasti poudarja priporočila medinstitucionalne delovne skupine za decentralizirane agencije (IIWG), ki jih je konferenca predsednikov podprla 18. januarja 2018; ugotavlja, da se je po seji o nadaljnjih ukrepih z dne 12. julija 2018 delo medinstitucionalne delovne skupine štelo za opravljeno; |
| --- | --- |

5.

Priporočila

| 6. | meni, da bi si bilo mogoče bolj prizadevati za racionalizacijo nekaterih določb v uredbah o ustanovitvi agencij, ki se nanašajo na njihove mehanizme upravljanja in odgovornosti, pri čemer je treba upoštevati različne vrste agencij, ki že obstajajo, ter opredeliti splošna načela, ki urejajo razmerje med institucijami EU in agencijami; opozarja, da bi bilo treba ta vprašanja obravnavati tudi v ocenah učinka, kadar je predlagana ustanovitev agencije; poudarja, da morajo biti agencije nekoliko organizacijsko prožne, da bi se lahko bolje prilagodile predvidenim nalogam in potrebam, ki nastanejo pri izpolnjevanju njihovih dolžnosti; pozdravlja notranjo organizacijo agencij na podobnih področjih, ki temelji sklopih in povezavi med sklopi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zato poziva k temeljiti oceni izvajanja skupnega pristopa v vseh njegovih vidikih s podrobnimi analitičnimi dokumenti, podobnimi tistim iz leta 2010, s poudarkom na vidikih, povezanih z upravljanjem, o pregledu zlasti skladnosti vključenih določb s pristojnostmi Parlamenta glede soodločanja in nadzora ob upoštevanju potrebe po omogočanju prožnosti glede na raznoliko področje decentraliziranih agencij; |
| --- | --- |

7.

| 8. | obžaluje, da Parlament kot glavni porok spoštovanja načela demokratičnosti v Uniji ni bil v celoti vključen v postopek izbire novega sedeža Evropske agencije za zdravila in Evropskega bančnega organa; v zvezi s tem opozarja na svojo zahtevo, da se čim prej pregledata skupna izjava in enotni pristop iz leta 2012, ter opozarja na zavezo Sveta, da bo sodeloval pri njunem pregledu, s pozivom Komisiji, naj do aprila 2019 predloži poglobljeno analizo skupne izjave in enotnega pristopa glede lokacije decentraliziranih agencij; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da lokacija sedeža agencije ne bi smela vplivati na izvajanje njenih pooblastil in nalog, njeno strukturo upravljanja, delovanje njene glavne organizacije ali glavno financiranje njenih dejavnosti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pričakuje, da bodo v prihodnjih odločitvah o sedežu ali selitvi agencij v celoti upoštevane pristojnosti Parlamenta in Sveta kot sozakonodajalcev; meni, da bi moral Parlament s Svetom in Komisijo v celotnem zakonodajnem postopku sistematično, enakopravno in pregledno sodelovati pri opredelitvi in vrednotenju meril za izbiro lokacije sedežev vseh organov in agencij Unije; opozarja, da so se Parlament, Svet in Komisija v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje zavezali, da bodo lojalno in pregledno sodelovali, in da je v sporazumu poudarjeno načelo enakopravnosti sozakonodajalcev, kot je določeno v Pogodbah; poudarja pomen okrepljene izmenjave informacij od začetnih faz prihodnjih postopkov za lokacijo agencij, saj bi taka zgodnja izmenjava trem institucijam olajšala uveljavljanje njihovih pravic in prerogativ; |
| --- | --- |

10.

| 11. | meni, da je odločitev o lokaciji agencije zelo pomembna in da morajo institucije Unije upoštevati objektivna merila, kot so dostopnost, upravne sinergije in bližina deležnikov, da bi se dosegla najboljša mogoča odločitev; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisijo, naj v skladu s priporočili medinstitucionalne delovne skupine za sredstva za decentralizirane agencije nemudoma predstavi oceno agencij z več lokacijami ter naj uporabi dosleden pristop za oceno njihove dodane vrednosti ob upoštevanju nastalih stroškov; poziva k pomembnim ukrepom, ki jih je treba sprejeti na podlagi rezultatov te ocene, da bi se zmanjšalo število različnih lokacij, če in kjer je to primerno; |
| --- | --- |

12.

| 13. | predlaga, da bi bilo treba na podlagi pregleda enotnega pristopa ponovno razmisliti o pripravi medinstitucionalnega sporazuma o agencijah in da bi moral tak sporazum vsebovati določbe o petletnem pregledu načel, ki urejajo ustanavljanje in delovanje agencij, ob upoštevanju strokovnega znanja skupine uglednih osebnosti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ugotavlja, da bi se morale v okviru tega medinstitucionalnega sporazuma spoštovati pristojnosti Evropskega parlamenta v postopkih soodločanja, zajemati pa bi moral tudi razmerje med agencijo in institucijami države članice, v kateri ima sedež, ter ukrepe za preglednost, postopke za preprečevanje nasprotja interesov in zagotavljanje uravnotežene zastopanosti spolov med člani upravljavskih in posvetovalnih organov ter izvajanje vključevanja načela enakosti spolov v vse dejavnosti agencij; |
| --- | --- |

14.

| 15. | meni, da bi bilo treba pri pripravi tega medinstitucionalnega sporazuma obravnavati tudi več posebnih predlogov za okrepitev demokratičnega nadzora, izboljšanje odgovornosti agencij Unije in okrepitev sistema za poročanje Parlamentu, kot so:






  — | določitev roka, v katerem morajo agencije odgovoriti na vprašanja, ki jih nanje naslovi Evropski parlament ali Svet; |
| --- | --- | --- |

15.

—

določitev roka, v katerem morajo agencije odgovoriti na vprašanja, ki jih nanje naslovi Evropski parlament ali Svet;

| — | sprejetje ukrepov za izmenjavo občutljivih in zaupnih informacij ter posvetovanje s parlamentarnimi odbori, če je to potrebno; |
| --- | --- |

—

sprejetje ukrepov za izmenjavo občutljivih in zaupnih informacij ter posvetovanje s parlamentarnimi odbori, če je to potrebno;

| — | ugotavljanje, ali bi moral Parlament imenovati določeno število članov posameznih upravnih odborov; |
| --- | --- |

—

ugotavljanje, ali bi moral Parlament imenovati določeno število članov posameznih upravnih odborov;

| — | ugotavljanje dodane vrednosti udeležbe predstavnikov/opazovalcev Parlamenta na sejah odborov nadzornikov in skupin deležnikov agencij; |
| --- | --- |

—

ugotavljanje dodane vrednosti udeležbe predstavnikov/opazovalcev Parlamenta na sejah odborov nadzornikov in skupin deležnikov agencij;

| — | racionalizacija sodelovanja Parlamenta v letnih in večletnih programih dela agencij; |
| --- | --- |

—

racionalizacija sodelovanja Parlamenta v letnih in večletnih programih dela agencij;

| — | racionalizacija in uskladitev obveznosti poročanja, zlasti kar zadeva letno poročilo o dejavnostih, poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju ter zaključni račun; |
| --- | --- |

—

racionalizacija in uskladitev obveznosti poročanja, zlasti kar zadeva letno poročilo o dejavnostih, poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju ter zaključni račun;

| — | podrobno obveščanje Parlamenta o ukrepih, sprejetih za uresničitev priporočil organa za podelitev razrešnice (poročila o nadaljnjem ukrepanju) in priporočil Računskega sodišča; |
| --- | --- |

—

podrobno obveščanje Parlamenta o ukrepih, sprejetih za uresničitev priporočil organa za podelitev razrešnice (poročila o nadaljnjem ukrepanju) in priporočil Računskega sodišča;

| 16. | poleg tega meni, da bi bilo mogoče vlogo Parlamenta pri nadzoru nad razsežnostjo upravljanja decentraliziranih agencij znatno izboljšati; poleg tega predlaga okrepitev sodelovanja s skupino za skupni parlamentarni nadzor in spremembo pravil za misije v agencijah, da bi se omogočili boljši redni stiki med parlamentarnimi odbori in agencijami, ki spadajo v njihovo pristojnost; |
| --- | --- |

16.

| 17. | predlaga, naj Odbor za ustavne zadeve v okviru petletnega pregleda, ki temelji dejavnostih nadzora odborov Parlamenta nad agencijami, ki so v njihovi pristojnosti, in poteka poleg njih, organizira letno razpravo o delovanju in upravljanju agencij, ki ji bo po potrebi sledila razprava na plenarnem zasedanju, da bi se olajšal okrepljen in bolj strukturiran sistem preverjanja dejavnosti agencij v Parlamentu; poleg tega glede na vlogo agencij kot posrednikov med EU in državami članicami predlaga obdobje posvetovanja z nacionalnimi parlamenti, če bodo želeli kakor koli posredovati na tem področju; |
| --- | --- |

17.

| 18. | meni, da bi morale agencije Unije uporabljati pravila in načela dobrega upravljanja in boljše priprave zakonodaje, vključno z opravljanjem odprtih javnih posvetovanj o svojih osnutkih predlogov za sekundarne in terciarne akte, če področje agencije to omogoča; predlaga, naj za agencije veljajo ista pravila glede preglednosti kot za Komisijo, vključno s pravili in obveznostmi glede zastopnikov interesov; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da bi morale agencije Unije zagotoviti, da se vse naloge, ki izhajajo iz regulativnega okvira, izvajajo v celoti in pravočasno, in se pri tem skrbno držati svojih nalog in ravnati v skladu z mandati, ki sta jih določila Parlament in Svet; meni, da morajo agencije Unije pri izvajanju svojih mandatov delovati pregledno; |
| --- | --- |

19.

| 20. | predlaga, da bi morale vse agencije predložiti nezavezujoča mnenja o tekočih zadevah v njihovi pristojnosti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | meni tudi, da bi bilo treba v primeru morebitnih sprememb Pogodb v prihodnosti razmisliti o tem, kako bi se lahko agencije še bolj trdno zasidrale v Pogodbah, zlasti v povezavi s členoma 13 in 14 PEU ter členoma 290 in 291 PDEU, in sicer z vključitvijo jasne opredelitve različnih vrst agencij, pooblastil, ki se jim lahko podelijo, in splošnih načel, ki zagotavljajo njihov parlamentarni nadzor; |
| --- | --- |

21.

Proračunske zadeve

| 22. | ugotavlja, da financiranje agencij s pristojbinami trenutno znaša približno 1 milijardo EUR letno, kar lahko zmanjša pritisk na proračun EU in lahko pomeni učinkovit način financiranja dejavnosti agencij v primerih, ko poslovni model to omogoča; vseeno izraža zaskrbljenost, da bi lahko prišlo do nasprotij interesov, če se bodo agencije morale zanašati na pristojbine kot glavni vir dohodka; vztraja, da je treba sprejeti zaščitne ukrepe, da se prepreči kakršno koli nasprotje interesov; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da je treba v naslednjem večletnem finančnem okviru upoštevati nove prednostne naloge na področju podnebja, trajnosti in varstva okolja ter naloge, dodeljene posameznim agencijam, za izvajanje tega večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ugotavlja, da se je kljub precejšnji podobnosti decentraliziranih agencij z vidika proračunskega upravljanja izkazalo, da enoten pristop za vse slabo vpliva na učinkovito in uspešno upravljanje nekaterih agencij; meni, da sta 5-odstotni cilj zmanjšanja števila osebja in fond za prerazporeditve med agencijami enkratna ukrepa; ponavlja, da namerava takemu pristopu v prihodnje nasprotovati; |
| --- | --- |

24.

| 25. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da ima več agencij težave pri privabljanju kvalificiranega osebja zaradi pogojev zaposlovanja; meni, da morajo biti organi Unije sposobni pritegniti kvalificirano osebje, da lahko učinkovito in uspešno opravljajo svoje naloge; zato poziva k sprejetju konkretnih ukrepov, da bi se izpolnili ti cilji; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ugotavlja, da je okrepljeno sodelovanje med agencijami pri souporabi storitev, na primer z vzpostavitvijo skupnega portala za javna naročila, omogočilo prihranke; spodbuja nadaljnje izkoriščanje potenciala pri souporabi storitev med samimi agencijami ali pa med Komisijo in agencijami, da bi nastale nove sinergije in se bolje izkoristile obstoječe; meni, da bi lahko, če je to primerno, še povečali proračunsko učinkovitost s tesnim sodelovanjem na področju upravne podpore in storitev upravljanja zmogljivosti med organi in agencijami Unije v neposredni bližini; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ugotavlja, da bi bilo treba proračune agencij pripraviti v skladu z načelom smotrnostne priprave proračuna ter pri tem upoštevati njihove cilje in pričakovane rezultate nalog; pri pripravi proračuna decentraliziranih agencij poziva k tematskemu pristopu, da bi naloge agencij bolje razvrstili po prednosti, okrepili sodelovanje ter preprečili prekrivanje, zlasti pri agencijah z istim področjem politike; |
| --- | --- |

27.

| 28. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so nekatere upravne zahteve nesorazmerne za agencije, ki še niso dosegle določene velikosti; pričakuje, da bosta Komisija in Svet zagotovila, da so veljavne upravne zahteve sorazmerne s finančnimi in človeškimi viri vseh agencij; |
| --- | --- |

28.

| 29. | opozarja, da z zakonodajnim postopkom pride do sprememb izvirnega predloga Komisije; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so posodobljeni računovodski izkazi na splošno na voljo šele na koncu zakonodajnega postopka, če sploh; opozarja na dvojno vlogo Parlamenta in Sveta kot zakonodajnega in proračunskega organa; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pozdravlja osnutek spremenjenega besedila okvirne finančne uredbe za decentralizirane agencije, ki ga je predložila Komisija, zlasti predstavljene načrte za krepitev upravljanja teh agencij; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kljub temu meni, da še vedno ostajajo nerešena številna vprašanja, in poziva Komisijo, naj v skladu s priporočilom medinstitucionalne delovne skupine čim prej predloži oceno agencij na več lokacijah ter predloge za morebitne združitve, zaprtja in/ali prenos nalog na Komisijo, pripravljene na podlagi skrbne in poglobljene analize in s pomočjo jasnih in preglednih meril, kot je bilo predvideno v mandatu medinstitucionalne delovne skupine, vendar ni bilo nikoli ustrezno obravnavano, ker Komisija takih predlogov ni podala; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ugotavlja, da je za revizijo decentraliziranih agencij „v celoti odgovorno Evropsko računsko sodišče, ki vodi in financira vse potrebne upravne postopke in postopke za oddajo javnega naročila“; ponovno poudarja, da se je zaradi revizij, ki jih izvajajo revizorji iz zasebnega sektorja, znatno povečalo upravno breme agencij ter da so zaradi časa, porabljenega za javno naročanje in upravljanje revizijskih pogodb, nastali dodatni stroški, ki so še bolj obremenili že tako zmanjšane vire agencij; poudarja, da je treba to vprašanje nujno rešiti v skladu z enotnim pristopom v okviru pregleda okvirne finančne uredbe; poziva vse strani, ki sodelujejo pri tem pregledu, naj nujno podajo pojasnila glede tega vprašanja, da bi se močno zmanjšalo preveliko upravno breme; |
| --- | --- |

32.

o

o o

| 33. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, Evropskemu računskemu sodišču ter decentraliziranim agencijam Unije. |
| --- | --- |

33.

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Torek, 12. februar 2019

| 23.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/182 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/182

---

P8_TA(2019)0080

Pravila in splošni pogoji, ki urejajo opravljanje nalog varuha človekovih pravic (Statut evropskega varuha človekovih pravic)

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. februarja 2019 o osnutku uredbe Evropskega parlamenta o pravilih in splošnih pogojih, ki urejajo opravljanje nalog varuha človekovih pravic (Statut evropskega varuha človekovih pravic), in razveljavitvi Sklepa 94/262/ESPJ, ES, Euratom (2018/2080(INL) – 2019/0900(APP))

(2020/C 449/26)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 228(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 228(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 106a(1) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za jedrsko energijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 106a(1) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za jedrsko energijo,

| — | ob upoštevanju členov 41 in 43 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 41 in 43 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju členov 45 in 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 45 in 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve in mnenja Odbora za peticije (A8-0050/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve in mnenja Odbora za peticije (A8-0050/2019),

| 1. | sprejme priloženi osnutek uredbe; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj priloženi osnutek uredbe posreduje Svetu in Komisiji po postopku iz člena 228(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj poskrbi za objavo te uredbe v Uradnem listu Evropske unije, potem ko bo Komisija podala svoje mnenje, Svet pa odobril priloženi osnutek uredbe. |
| --- | --- |

3.

---

PRILOGA K RESOLUCIJI

Osnutek uredbe Evropskega parlamenta o pravilih in splošnih pogojih, ki urejajo opravljanje nalog varuha človekovih pravic (Statut evropskega varuha človekovih pravic), in razveljavitvi Sklepa 94/262/ESPJ, ES, Euratom

EVROPSKI PARLAMENT,

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 228(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 106a(1) Pogodbe,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju odobritve Sveta,

ob upoštevanju mnenja Komisije,

v skladu s posebnim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Predpise in splošne pogoje, ki urejajo opravljanje nalog varuha človekovih pravic (v nadaljnjem besedilu: varuh), bi bilo treba določiti skladno z določbami Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti s točko (d) člena 20(2) in členom 228, ter določbami Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za jedrsko energijo in Listine Evropske unije o temeljnih pravicah. |
| --- | --- |

(1)

Predpise in splošne pogoje, ki urejajo opravljanje nalog varuha človekovih pravic (v nadaljnjem besedilu: varuh), bi bilo treba določiti skladno z določbami Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti s točko (d) člena 20(2) in členom 228, ter določbami Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za jedrsko energijo in Listine Evropske unije o temeljnih pravicah.

| (2) | Člen 41 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah priznava pravico do dobrega upravljanja kot temeljno pravico evropskih državljanov. Člen 43 Listine priznava pravico obrniti se na evropskega varuha človekovih pravic glede nepravilnosti pri dejavnostih institucij, organov, uradov ali agencij Unije. Da bi bile te pravice učinkovite in da bi izboljšali sposobnost varuha za izvajanje temeljitih in nepristranskih poizvedb, bi mu bilo treba zagotoviti vsa potrebna orodja za uspešno opravljanje nalog iz Pogodb in te uredbe. |
| --- | --- |

(2)

Člen 41 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah priznava pravico do dobrega upravljanja kot temeljno pravico evropskih državljanov. Člen 43 Listine priznava pravico obrniti se na evropskega varuha človekovih pravic glede nepravilnosti pri dejavnostih institucij, organov, uradov ali agencij Unije. Da bi bile te pravice učinkovite in da bi izboljšali sposobnost varuha za izvajanje temeljitih in nepristranskih poizvedb, bi mu bilo treba zagotoviti vsa potrebna orodja za uspešno opravljanje nalog iz Pogodb in te uredbe.

| (3) | Sklep 94/262/ESPJ, ES, Euratom Evropskega parlamenta (1) je bil nazadnje spremenjen leta 2008. Z uveljavitvijo Lizbonske pogodbe 1. decembra 2009 je bil vzpostavljen nov pravni okvir za Unijo. Natančneje, člen 228(4) Pogodbe o delovanju Evropske Unije (PDEU) Evropskemu parlamentu omogoča, da po pridobitvi mnenja Komisije in odobritve Sveta sprejme uredbe, ki določajo pravila in splošne pogoje za opravljanje nalog varuha. Zato bi bilo treba Sklep 94/262/ESPJ, ES, Euratom razveljaviti in nadomestiti z uredbo v skladu s trenutno veljavno pravno podlago. |
| --- | --- |

(3)

Sklep 94/262/ESPJ, ES, Euratom Evropskega parlamenta (1) je bil nazadnje spremenjen leta 2008. Z uveljavitvijo Lizbonske pogodbe 1. decembra 2009 je bil vzpostavljen nov pravni okvir za Unijo. Natančneje, člen 228(4) Pogodbe o delovanju Evropske Unije (PDEU) Evropskemu parlamentu omogoča, da po pridobitvi mnenja Komisije in odobritve Sveta sprejme uredbe, ki določajo pravila in splošne pogoje za opravljanje nalog varuha. Zato bi bilo treba Sklep 94/262/ESPJ, ES, Euratom razveljaviti in nadomestiti z uredbo v skladu s trenutno veljavno pravno podlago.

| (4) | Pri določanju pogojev, pod katerimi se lahko pritožba predloži varuhu, bi bilo treba upoštevati načela polnega, brezplačnega in enostavnega dostopa, ne glede na posebne omejitve, ki se nanašajo na nove ali tekoče sodne in upravne postopke. |
| --- | --- |

(4)

Pri določanju pogojev, pod katerimi se lahko pritožba predloži varuhu, bi bilo treba upoštevati načela polnega, brezplačnega in enostavnega dostopa, ne glede na posebne omejitve, ki se nanašajo na nove ali tekoče sodne in upravne postopke.

| (5) | Varuh ima pravico, da poda priporočila, kadar ugotovi, da institucija, organ, urad ali agencija Unije ne uporablja pravilno sodbe sodišča. |
| --- | --- |

(5)

Varuh ima pravico, da poda priporočila, kadar ugotovi, da institucija, organ, urad ali agencija Unije ne uporablja pravilno sodbe sodišča.

| (6) | Določiti je treba postopke za primere, ko se v poizvedbah varuha odkrijejo nepravilnosti. Določiti bi bilo treba tudi, da varuh Evropskemu parlamentu ob koncu vsakega letnega zasedanja predloži celovito poročilo. |
| --- | --- |

(6)

Določiti je treba postopke za primere, ko se v poizvedbah varuha odkrijejo nepravilnosti. Določiti bi bilo treba tudi, da varuh Evropskemu parlamentu ob koncu vsakega letnega zasedanja predloži celovito poročilo.

| (7) | Da bi okrepili vlogo varuha, je zaželeno, da se mu brez poseganja v njegovo primarno nalogo, ki je obravnavanje pritožb, omogoči, da na lastno pobudo izvaja poizvedbe, da bi ugotovil ponavljajoče se ali posebno hude primere nepravilnosti in spodbujal najboljše upravne prakse v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije. |
| --- | --- |

(7)

Da bi okrepili vlogo varuha, je zaželeno, da se mu brez poseganja v njegovo primarno nalogo, ki je obravnavanje pritožb, omogoči, da na lastno pobudo izvaja poizvedbe, da bi ugotovil ponavljajoče se ali posebno hude primere nepravilnosti in spodbujal najboljše upravne prakse v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije.

| (8) | Da bi bilo ukrepanje varuha učinkovitejše, bi ga bilo treba pooblastiti, da na lastno pobudo ali na podlagi pritožbe izvaja poizvedbe, ki se nanašajo na predhodne poizvedbe, da bi preveril, ali in v kolikšni meri je institucija, organ, urad ali agencija upoštevala njegova priporočila. Varuh bi moral imeti tudi pravico, da v svoje letno poročilo Evropskemu parlamentu vključi oceno stopnje skladnosti s priporočili, ki jih je podal, in oceno ustreznosti sredstev, ki jih ima na voljo za opravljanje nalog iz Pogodb in te uredbe. |
| --- | --- |

(8)

Da bi bilo ukrepanje varuha učinkovitejše, bi ga bilo treba pooblastiti, da na lastno pobudo ali na podlagi pritožbe izvaja poizvedbe, ki se nanašajo na predhodne poizvedbe, da bi preveril, ali in v kolikšni meri je institucija, organ, urad ali agencija upoštevala njegova priporočila. Varuh bi moral imeti tudi pravico, da v svoje letno poročilo Evropskemu parlamentu vključi oceno stopnje skladnosti s priporočili, ki jih je podal, in oceno ustreznosti sredstev, ki jih ima na voljo za opravljanje nalog iz Pogodb in te uredbe.

| (9) | Varuh bi moral imeti dostop do vseh elementov, ki so potrebni za opravljanje njegovih nalog. Zato mu morajo institucije, organi, uradi in agencije Unije posredovati vse informacije, ki jih od njih zahteva, brez poseganja v njegove obveznosti iz Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (2). Za dostop do tajnih podatkov ali dokumentov bi morala veljati pravila zadevne institucije, organa, urada ali agencije Unije o obdelavi zaupnih informacij. Institucije, organi, uradi in agencije, ki posredujejo tajne podatke ali dokumente, bi morali varuha obvestiti, da gre za tovrstne podatke ali dokumente. Varuh bi se moral za namene izvajanja pravil o obdelavi zaupnih informacij s strani posameznih institucij, organov, uradov ali agencij Unije z zadevno institucijo, organom, uradom ali agencijo vnaprej dogovoriti o pogojih za obdelavo tajnih podatkov ali dokumentov in drugih informacij, ki jih zajema obveznost poklicne molčečnosti. Če varuh ugotovi, da zahtevane pomoči ne bo dobil, bi moral o tem obvestiti Evropski parlament, ki bi moral ustrezno ukrepati. |
| --- | --- |

(9)

Varuh bi moral imeti dostop do vseh elementov, ki so potrebni za opravljanje njegovih nalog. Zato mu morajo institucije, organi, uradi in agencije Unije posredovati vse informacije, ki jih od njih zahteva, brez poseganja v njegove obveznosti iz Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (2). Za dostop do tajnih podatkov ali dokumentov bi morala veljati pravila zadevne institucije, organa, urada ali agencije Unije o obdelavi zaupnih informacij. Institucije, organi, uradi in agencije, ki posredujejo tajne podatke ali dokumente, bi morali varuha obvestiti, da gre za tovrstne podatke ali dokumente. Varuh bi se moral za namene izvajanja pravil o obdelavi zaupnih informacij s strani posameznih institucij, organov, uradov ali agencij Unije z zadevno institucijo, organom, uradom ali agencijo vnaprej dogovoriti o pogojih za obdelavo tajnih podatkov ali dokumentov in drugih informacij, ki jih zajema obveznost poklicne molčečnosti. Če varuh ugotovi, da zahtevane pomoči ne bo dobil, bi moral o tem obvestiti Evropski parlament, ki bi moral ustrezno ukrepati.

| (10) | Varuh in njegovi uslužbenci so dolžni vsako informacijo, ki so jo pridobili pri opravljanju svojih nalog, obravnavati zaupno. Varuh pa bi moral pristojne organe vseeno seznaniti z dejstvi, ki se po njegovem mnenju nanašajo na kazensko pravo in jih je odkril med poizvedbo. Imeti bi moral tudi možnost, da pristojno institucijo, organ, urad ali agencijo Unije obvesti o dejstvih zaradi katerih je ravnanje katerega od njihovih uslužbencev vprašljivo. |
| --- | --- |

(10)

Varuh in njegovi uslužbenci so dolžni vsako informacijo, ki so jo pridobili pri opravljanju svojih nalog, obravnavati zaupno. Varuh pa bi moral pristojne organe vseeno seznaniti z dejstvi, ki se po njegovem mnenju nanašajo na kazensko pravo in jih je odkril med poizvedbo. Imeti bi moral tudi možnost, da pristojno institucijo, organ, urad ali agencijo Unije obvesti o dejstvih zaradi katerih je ravnanje katerega od njihovih uslužbencev vprašljivo.

| (11) | Upoštevati bi bilo treba nedavne spremembe glede zaščite finančnih interesov Unije pred kaznivimi dejanji, zlasti ustanovitev Evropskega javnega tožilstva z Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 (3), da se varuhu omogoči, da organu sporoči vse informacije, ki spadajo v pristojnost tega organa. V primeru, ko varuh te informacije sporoči Evropskemu javnemu tožilstvu, je prav tako zaželeno, da o tem obvesti osebo, na katero se informacije nanašajo, in pritožnika, da bi se v celoti spoštovali domneva nedolžnosti in pravica do obrambe iz člena 48 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah. |
| --- | --- |

(11)

Upoštevati bi bilo treba nedavne spremembe glede zaščite finančnih interesov Unije pred kaznivimi dejanji, zlasti ustanovitev Evropskega javnega tožilstva z Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 (3), da se varuhu omogoči, da organu sporoči vse informacije, ki spadajo v pristojnost tega organa. V primeru, ko varuh te informacije sporoči Evropskemu javnemu tožilstvu, je prav tako zaželeno, da o tem obvesti osebo, na katero se informacije nanašajo, in pritožnika, da bi se v celoti spoštovali domneva nedolžnosti in pravica do obrambe iz člena 48 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah.

| (12) | Omogočiti bi bilo treba tudi sodelovanje med varuhom in istovrstnimi organi v državah članicah v skladu z veljavnimi nacionalnimi zakoni. Prav tako je zaželeno, da se sprejmejo ukrepi, ki bodo varuhu omogočili sodelovanje z Agencijo Evropske unije za temeljne pravice, saj bo zaradi takega sodelovanja varuh morda lahko učinkoviteje opravljal svoje naloge. |
| --- | --- |

(12)

Omogočiti bi bilo treba tudi sodelovanje med varuhom in istovrstnimi organi v državah članicah v skladu z veljavnimi nacionalnimi zakoni. Prav tako je zaželeno, da se sprejmejo ukrepi, ki bodo varuhu omogočili sodelovanje z Agencijo Evropske unije za temeljne pravice, saj bo zaradi takega sodelovanja varuh morda lahko učinkoviteje opravljal svoje naloge.

| (13) | Varuha imenuje Evropski parlament na začetku svojega mandata in za celotno trajanje mandata, pri čemer ga izbere med osebami, ki so državljani Unije in imajo vsa potrebna zagotovila glede neodvisnosti in usposobljenosti. Določiti bi bilo treba tudi pogoje za prenehanje nalog varuha ter za njegovo zamenjavo. |
| --- | --- |

(13)

Varuha imenuje Evropski parlament na začetku svojega mandata in za celotno trajanje mandata, pri čemer ga izbere med osebami, ki so državljani Unije in imajo vsa potrebna zagotovila glede neodvisnosti in usposobljenosti. Določiti bi bilo treba tudi pogoje za prenehanje nalog varuha ter za njegovo zamenjavo.

| (14) | Varuh bi moral svoje naloge opravljati popolnoma neodvisno. Varuh bi moral ob prevzemu svoje funkcije podati slovesno zaobljubo pred Sodiščem Evropske unije. Določiti bi bilo treba nezdružljivosti, plačilo ter privilegije in imunitete varuha. |
| --- | --- |

(14)

Varuh bi moral svoje naloge opravljati popolnoma neodvisno. Varuh bi moral ob prevzemu svoje funkcije podati slovesno zaobljubo pred Sodiščem Evropske unije. Določiti bi bilo treba nezdružljivosti, plačilo ter privilegije in imunitete varuha.

| (15) | Sprejeti bi bilo treba določbe o sedežu varuha, ki bi moral biti na sedežu Evropskega parlamenta. Sprejeti bi bilo treba tudi predpise v zvezi z uradniki in drugimi uslužbenci sekretariata varuha, ki mu bodo pomagali, ter njegovim proračunom. |
| --- | --- |

(15)

Sprejeti bi bilo treba določbe o sedežu varuha, ki bi moral biti na sedežu Evropskega parlamenta. Sprejeti bi bilo treba tudi predpise v zvezi z uradniki in drugimi uslužbenci sekretariata varuha, ki mu bodo pomagali, ter njegovim proračunom.

| (16) | Izvedbene določbe za to uredbo sprejme varuh. Za zagotovitev pravne varnosti in najvišjih standardov pri opravljanju nalog varuha, bi bilo treba v tej uredbi določiti minimalno vsebino izvedbenih določb, ki naj se sprejmejo – |
| --- | --- |

(16)

Izvedbene določbe za to uredbo sprejme varuh. Za zagotovitev pravne varnosti in najvišjih standardov pri opravljanju nalog varuha, bi bilo treba v tej uredbi določiti minimalno vsebino izvedbenih določb, ki naj se sprejmejo –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Ta uredba določa predpise in splošne pogoje, ki urejajo opravljanje nalog varuha človekovih pravic (v nadaljnjem besedilu: „Statut evropskega varuha človekovih pravic“).

2.   Varuh svojo funkcijo opravlja neodvisno od institucij, organov, uradov in agencij Unije v skladu s pooblastili, ki so mu podeljena s Pogodbama, in ob ustreznem upoštevanju točke (d) člena 20(2) in člena 228 PDEU ter člena 41 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah o pravici do dobrega upravljanja.

3.   Varuh pri opravljanju nalog iz Pogodb in te uredbe ne sme posredovati v zadevah pred sodišči, prav tako ne sme izraziti dvoma o pravilnosti sodbe sodišča ali pristojnosti sodišča, da o zadevi razsodi.

Člen 2

1.   Varuh pomaga pri odkrivanju nepravilnosti pri dejavnostih institucij, organov, uradov in agencij Unije razen Sodišča Evropske unije pri opravljanju njegove sodne funkcije, ter, kadar je ustrezno, daje priporočila, da bi se tako ravnanje končalo. Dejanja drugih organov ali oseb ne morejo biti predmet pritožbe pri varuhu.

2.   Vsak državljan Unije ali vsaka fizična ali pravna oseba s prebivališčem ali statutarnim sedežem v eni od držav članic Unije lahko na varuha neposredno ali prek poslanca Evropskega parlamenta naslovi pritožbo zaradi nepravilnosti pri dejavnostih institucij, organov, uradov ali agencij Unije razen Sodišča Evropske unije pri opravljanju njegove sodne funkcije. Varuh takoj po prejemu pritožbe o tem obvesti institucijo, organ, urad ali agencijo, na katero se pritožba nanaša, pri čemer upošteva standarde Uniji na področju varstva osebnih podatkov.

3.   V pritožbi se jasno navede predmet pritožbe in identiteta pritožnika. Pritožnik lahko zahteva, da pritožba ali njeni deli ostanejo zaupni.

4.   Pritožba je mogoča v roku treh let od dne, ko se je pritožnik seznanil z dejstvi, na katerih pritožba temelji, pred tem pa je moral že uporabiti ustrezna upravna sredstva pri zadevnih institucijah, organih, uradih in agencijah.

5.   Varuh določi, ali pritožba spada v okvir njegovih pristojnosti, in če je temu tako, ali je dopustna. Kadar pritožba ne spada v njegovo pristojnost ali ni dopustna, lahko varuh pred zaključkom zadeve pritožniku svetuje, naj se obrne na drug organ.

6.   Pritožbe, posredovane varuhu, ne vplivajo na roke za pritožbe v upravnih ali sodnih postopkih.

7.   Kadar mora varuh zaradi tekočih ali zaključenih sodnih postopkov v zvezi z dejstvi, ki so mu bila predstavljena, pritožbo razglasiti za nedopustno ali prenehati njeno obravnavo, se ugotovitve poizvedb, ki jih je do tedaj opravil, dokončno arhivirajo.

8.   Z izjemo zadev v zvezi s spolnim nadlegovanjem se sme pritožba v zvezi z delovnimi razmerji med institucijami, organi, uradi in agencijami Unije ter njihovimi uradniki ali drugimi uslužbenci podati pri varuhu le, če je zadevna oseba izkoristila vse notranje možnosti za upravne vloge in pritožbe, zlasti postopke iz člena 90 Uredbe Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (4) o določitvi Kadrovskih predpisov za uradnike Evropske unije in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije (Kadrovski predpisi), in je rok za odgovor institucije, organa, urada ali agencije, na katerega so bile pritožbe naslovljene, pretekel.

9.   Varuh čim prej obvesti pritožnika o ukrepih, ki jih je sprejel na podlagi pritožbe.

Člen 3

1.   Varuh na lastno pobudo ali na podlagi pritožbe izvede vse poizvedbe, ki se mu zdijo utemeljene, tudi tiste, ki se nanašajo na predhodne poizvedbe, da bi pojasnil vse domnevne nepravilnosti pri dejavnostih institucij, organov, uradov in agencij Unije. Varuh za ukrepanje ne potrebuje predhodnega dovoljenja in o tem ukrepanju v ustreznem roku obvesti zadevno institucijo, organ, urad ali agencijo. Institucija, organ, urad ali agencija lahko varuhu posreduje morebitne koristne pripombe ali dokaze. Varuh lahko od institucije, organa, urada ali agencije tudi zahteva, da posreduje pripombe ali dokaze.

2.   Varuh lahko brez poseganja v svojo primarno nalogo, tj. obravnavanje pritožb, na lastno pobudo izvaja poizvedbe bolj splošne narave, da bi odkril ponavljajoče se ali posebej hude primere nepravilnosti, spodbudil najboljše upravne prakse v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije ter proaktivno obravnaval strukturna vprašanja v javnem interesu, ki spadajo v njegovo pristojnost.

3.   Varuh lahko sodeluje v strukturiranem in rednem dialogu z institucijami, organi, uradi in agencijami Unije ter preden poda priporočila ali pozneje organizira javna posvetovanja. Varuh lahko tudi sistematično analizira in ocenjuje napredek zadevne institucije, organa, urada ali agencije in poda nadaljnja priporočila.

4.   Institucije, organi, uradi in agencije Unije varuhu posredujejo vse informacije, ki jih je od njih zahteval, in mu omogočijo dostop do zadevnih spisov. Za dostop do tajnih podatkov ali dokumentov veljajo pravila zadevne institucije, organa, urada ali agencije Unije o obdelavi zaupnih informacij.

Institucije, organi, uradi in agencije, ki v skladu s prvim pododstavkom posredujejo tajne podatke ali dokumente, varuha vnaprej obvestijo, da gre za tovrstne podatke ali dokumente.

Varuh se za namene izvajanja določb iz prvega pododstavka vnaprej dogovori z zadevno institucijo, organom, uradom ali agencijo o pogojih za ravnanje s tajnimi podatki ali dokumenti.

Dostop do dokumentov, ki izvirajo iz države članice in so z zakonom ali predpisom označeni za tajne, smejo zadevne institucije ali organi dovoliti šele po tem, ko službe varuha v skladu s členom 9 Uredbe (ES) št. 1049/2001 in ob upoštevanju varnostnih pravil posameznih institucij, organov, uradov ali agencij Unije uvedejo ustrezne ukrepe, med drugim zaščitne, za ravnanje z dokumenti, ki zagotavljajo enakovredno stopnjo zaupnosti.

Uradniki in drugi uslužbenci institucij, organov, uradov in agencij Unije na zahtevo varuha pričajo o dejstvih, ki se nanašajo na tekoče poizvedbe varuha. Govorijo v imenu svoje institucije, organa, urada ali agencije. Še naprej jih zavezujejo obveznosti, ki izhajajo iz pravil, ki veljajo zanje. Kadar jih zavezuje obveznost poklicne molčečnosti, se tega ne razlaga, da zajema informacije, povezane s pritožbami ali poizvedbami o nadlegovanju ali nepravilnostih.

5.   Varuh redno pregleduje postopke v zvezi z administrativnim upravljanjem institucij, organov, uradov in agencij Unije in ocenjuje, ali se z njimi da učinkovito preprečiti nasprotja interesov ter zagotoviti nepristranskost in popolno spoštovanje pravice do dobrega upravljanja. Varuh lahko ugotavlja in ocenjuje morebitne primere nasprotja interesov na vseh ravneh, ki bi lahko predstavljali vir nepravilnosti – v tem primeru varuh pripravi posebne sklepe, Evropski parlament pa obvesti o ugotovitvah v zvezi s tem.

6.   Pristojni organi držav članic varuhu na njegovo zahtevo ali na svojo lastno pobudo takoj posredujejo vse informacije ali dokumente, ki lahko pomagajo razjasniti primere nepravilnosti pri delovanju institucij, organov, uradov ali agencij Unije, kolikor to dopušča njihovo nacionalno pravo. Kadar so take informacije ali dokumenti zajeti v nacionalnem pravu o obdelavi zaupnih informacij ali z določbami, ki preprečujejo njihovo posredovanje, lahko zadevna država članica varuhu dovoli dostop do teh informacij in dokumentov pod pogojem, da se varuh zaveže, da bo z njimi ravnal v skladu z dogovorom s pristojnim organom njihovega izvora. V vsakem primeru se zagotovi opis dokumenta.

7.   Če varuh zahtevane pomoči ne dobi, to sporoči Evropskemu parlamentu, ki ustrezno ukrepa.

8.   Kadar varuh na podlagi poizvedbe ugotovi primere nepravilnosti, o tem obvesti zadevno institucijo, organ, urad ali agencijo in po potrebi poda priporočila. Obveščena institucija, organ, urad ali agencija varuhu v roku treh mesecev pošlje podrobno mnenje. Varuh lahko na utemeljeno zahtevo institucije, organa, urada ali agencije odobri podaljšanje tega roka za največ dva meseca. Če zadevna institucija, organ, urad ali agencija v roku treh mesecev ali v podaljšanem roku ne poda mnenja, lahko varuh poizvedbo zaključi brez tega mnenja.

9.   Varuh nato pošlje poročilo zadevni instituciji, organu, uradu ali agenciji, in zlasti Evropskemu parlamentu, kadar narava ali obseg odkritih primerov nepravilnosti to zahtevajo. Varuh lahko v poročilu poda priporočila. Pritožnika obvesti o izidih poizvedbe, o mnenju zadevne institucije, organa, urada ali agencije ter o morebitnih priporočilih, ki jih je podal v poročilu.

10.   Varuh lahko, kadar je to primerno, v zvezi s poizvedbo glede dejavnosti institucije, organa, urada ali agencije Unije na svojo pobudo ali na zahtevo Evropskega parlamenta nastopi pred Evropskim parlamentom na najprimernejši ravni.

11.   Varuh po možnosti skupaj z zadevno institucijo, organom, uradom ali agencijo poišče rešitev, da bi se odpravile nepravilnosti in ugodilo pritožbi. Pritožnika obvesti o predlagani rešitvi in mu sporoči morebitne pripombe zadevne institucije, organa, urada ali agencije. Pritožnik ima pravico, da, če želi, varuhu v kateri koli fazi predloži pripombe ali dodatne informacije, ki še niso bile znane ob vložitvi pritožbe.

12.   Varuh Evropskemu parlamentu na koncu vsakega letnega zasedanja predloži poročilo o izidih poizvedb, ki jih je opravil. Poročilo vsebuje oceno skladnosti s priporočili varuha in oceno ustreznosti sredstev, ki so na voljo za opravljanje njegovih nalog. Ti oceni se lahko predložita tudi v ločenih poročilih.

Člen 4

Varuh in njegovo osebje obravnavajo zahteve za dostop javnosti do dokumentov, razen dokumentov iz člena 6(1), v skladu s pogoji in omejitvami iz Uredbe (ES) št. 1049/2001.

Glede pritožb v zvezi s pravico dostopa javnosti do uradnih dokumentov, ki jih pripravi ali prejme institucija, organ, urad ali agencija Unije, varuh po ustrezni analizi in potrebnem premisleku poda priporočilo o dostopu do teh dokumentov. Zadevna institucija, organ, urad ali agencija se odzove v rokih, določenih v Uredbi (ES) št. 1049/2001. Če zadevna institucija, organ, urad ali agencija ne upošteva priporočila varuha, naj omogoči dostop do dokumentov, svojo zavrnitev ustrezno utemelji. V takem primeru varuh pritožnika obvesti o razpoložljivih pravnih sredstvih, vključno s postopki, ki so na voljo za predložitev zadeve Sodišču Evropske unije.

Člen 5

Varuh v skladu s členom 22a Kadrovskih predpisov (žvižgaštvo) opravlja redne ocene politik in postopkov za zaščito žvižgaštva v zadevnih institucijah, organih, uradih ali agencijah Unije ter po potrebi poda konkretna priporočila za izboljšave, da se zagotovi popolna zaščita uradnikov ali drugih uslužbencev, ki v skladu s členom 22a Kadrovskih predpisov prijavljajo dejstva. Varuh lahko uradnikom in drugim uslužbencem na zahtevo zaupno zagotovi nepristranske nasvete in strokovna navodila glede primernega ravnanja ob obstoju dejstev iz člena 22a Kadrovskih predpisov, vključno s področjem uporabe ustreznih določb prava Unije.

Varuh lahko tudi začne nove poizvedbe na podlagi informacij, ki jih podajo uradniki ali drugi uslužbenci, ki prijavljajo dejstva v skladu s členom 22a Kadrovskih predpisov, katerih prijava je lahko zaupna in anonimna, kadar bi lahko opisana dejstva predstavljala nepravilnost pri dejavnostih v instituciji, organu, uradu ali agenciji Unije. V ta namen je mogoče opustiti veljavne kadrovske predpise v zvezi z zaupnostjo.

Člen 6

1.   Varuh in njegovi uslužbenci, za katere se uporabljata člen 339 PDEU in člen 194 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, ne smejo širiti informacij ali dokumentov, ki so jih pridobili med poizvedbami. Brez poseganja v odstavek 2 še zlasti ne smejo širiti tajnih podatkov ali dokumentov, poslanih varuhu, ali dokumentov, ki spadajo na področje uporabe prava Unije o varstvu osebnih podatkov, ter kakršnih koli informacij, ki bi lahko škodile pritožniku ali drugim vpletenim osebam.

2.   Če varuh meni, da bi se lahko dejstva, s katerimi se je seznanil med poizvedbo, nanašala na kazensko pravo, o tem obvesti nacionalne organe, pa tudi Evropski urad za boj proti goljufijam in Evropsko javno tožilstvo, kolikor zadeva spada v njuno pristojnost. Varuh po potrebi obvesti tudi institucijo, organ, urad ali agencijo Unije, ki je zadevnemu uradniku ali drugemu uslužbencu nadrejena in ki lahko uporabi drugi odstavek člena 17 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije.

Varuh lahko zadevno institucijo, organ, urad ali agencijo Unije obvesti o dejstvih, zaradi katerih je ravnanje katerega od njihovih uslužbencev vprašljivo, pa tudi o morebitni stalni dejavnosti, ki ovira potekajočo poizvedbo.

Varuh o teh obvestilih poroča pritožniku in drugim zadevnim osebam, katerih identiteta je znana.

Člen 7

1.   Varuh lahko sodeluje z istovrstnimi organi v državah članicah, pod pogojem, da upošteva nacionalno pravo, ki se uporablja.

2.   Varuh v okviru svojih nalog sodeluje z Agencijo Evropske unije za temeljne pravice ter drugimi institucijami in organi, pri čemer se izogiba podvajanju njihovih dejavnosti.

Člen 8

1.   Varuh je izvoljen in je lahko ponovno imenovan v skladu s členom 228(2) PDEU.

2.   Varuha se izbere med osebami, ki so državljani Unije, imajo polne državljanske in politične pravice in vsa potrebna zagotovila neodvisnosti, v preteklih treh letih niso bili člani nacionalnih vlad ali institucij Unije ter izpolnjujejo pogoje nepristranskosti, ki so enakovredni tistim, ki so potrebni za izvajanje sodniške funkcije v njihovi državi, ali imajo priznano znanje in izkušnje za opravljanje nalog varuha.

Člen 9

1.   Varuh bodisi ob koncu svojega mandata bodisi z odstopom ali razrešitvijo preneha opravljati naloge iz Pogodb in te uredbe.

2.   Varuh ostane na svojem položaju do izvolitve novega varuha, razen v primeru razrešitve.

3.   V primeru predčasnega prenehanja funkcije se novi varuh za preostanek mandatnega obdobja Evropskega parlamenta imenuje v roku treh mesecev od sprostitve funkcije. Do izvolitve novega varuha je za nujne zadeve, ki so v njegovi pristojnosti, pristojna odgovorna oseba iz člena 13(2).

Člen 10

Kadar namerava Evropski parlament v skladu s členom 228(2) PDEU zahtevati razrešitev varuha, ga pred vložitvijo take zahteve zasliši.

Člen 11

1.   Varuh pri opravljanju nalog iz Pogodb in te uredbe ravna v skladu s členom 228(3) PDEU. Vzdrži se vsakega dejanja, ki je nezdružljivo z naravo njegovih nalog.

2.   Varuh ob prevzemu svoje funkcije poda slovesno zaobljubo pred Sodiščem Evropske unije na obči seji, da bo naloge iz Pogodb in te uredbe opravljal popolnoma neodvisno in nepristransko ter da bo v času svojega mandata in po njem v celoti spoštoval iz njega izhajajoče obveznosti. Slovesna zaobljuba zlasti vključuje dolžnost, da bo po izteku mandata pri sprejemanju nekaterih imenovanj ali ugodnosti ravnal pošteno in diskretno.

Člen 12

1.   Varuh med trajanjem mandata ne sme opravljati nobenih drugih političnih ali upravnih nalog ali druge plačane ali neplačane zaposlitve.

2.   Varuh ima glede plačila, nadomestil in pokojnine enak položaj kot sodnik Sodišča Evropske unije.

3.   Za varuha ter uradnike in uslužbence njegovega sekretariata se uporabljajo členi 11 do 14 in člen 17 Protokola št. 7.

Člen 13

1.   Varuhu se dodeli ustrezen proračun, ki zadostuje za to, da se mu zagotovi neodvisnost in da lahko opravlja naloge iz Pogodb in te uredbe.

2.   Varuhu pomaga sekretariat, katerega odgovorno osebo imenuje varuh.

3.   Varuh bi si moral prizadevati za enakost spolov v sestavi njegovega sekretariata.

4.   Za uradnike in druge uslužbence sekretariata varuha veljajo pravila in predpisi, ki se uporabljajo za uradnike in druge uslužbence Evropske unije. Njihovo število se sprejme vsako leto v okviru proračunskega postopka ter je primerno za ustrezno opravljanje nalog varuha in za njegovo delovno obremenitev.

5.   Uradniki in drugi uslužbenci Unije in držav članic, imenovani v sekretariat varuha, so napoteni v službenem interesu in jim je nato zajamčena avtomatična ponovna zaposlitev v njihovi prvotni instituciji, organu, uradu ali agenciji.

6.   Varuh ima v zadevah, ki se nanašajo na njegove uslužbence, enak položaj kakor institucije v smislu člena 1a Kadrovskih predpisov.

Člen 14

Varuh oceni postopke, vzpostavljene za preprečevanje nadlegovanja katere koli vrste in narave v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije, ter mehanizme za kaznovanje oseb, odgovornih za nadlegovanje. Varuh oblikuje ustrezne sklepe o tem, ali so postopki skladni z načeli sorazmernosti, primernosti in odločnosti ter ali sta žrtvam zagotovljena učinkovita zaščita in podpora.

Varuh pravočasno preveri, ali institucije, organi, uradi in agencije Unije ustrezno ravnjo v zadevah v zvezi z nadlegovanjem katere koli vrste in narave ter pravilno uporabile postopke, določene za primere pritožb na tem področju. Varuh v zvezi s tem oblikuje ustrezne sklepe.

Varuh v svojem sekretariatu imenuje osebo ali oblikuje strukturo s strokovnim znanjem na področju nadlegovanja, ki je zmožna pravočasno oceniti, ali se primeri nadlegovanja katere kole vrste in narave, vključno s spolnim nadlegovanjem, znotraj institucij, organov, uradov in agencij Unije ustrezno obravnavajo, in po potrebi zagotoviti svetovanje njenim uradnikov in drugim uslužbencem.

Člen 15

Sedež varuha je na sedežu Evropskega parlamenta.

Člen 16

Vsa sporočila, naslovljena na nacionalne organe držav članic za namene izvajanja te uredbe, je treba poslati prek njihovih stalnih predstavništev pri Uniji.

Člen 17

Varuh sprejme izvedbene določbe za to uredbo. Te morajo biti v skladu s to uredbo in vključevati vsaj določbe o:

| (a) | postopkovnih pravicah pritožnika ter zadevne institucije, organa, urada ali agencije; |
| --- | --- |

(a)

postopkovnih pravicah pritožnika ter zadevne institucije, organa, urada ali agencije;

| (b) | zagotavljanju varstva uradnikov ali drugih uslužbencev, ki v skladu s členom 22a Kadrovskih predpisov (žvižgaštvo) prijavijo primere spolnega nadlegovanja in kršitev prava Unije v institucijah, organih, uradih ali agencijah Unije; |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanju varstva uradnikov ali drugih uslužbencev, ki v skladu s členom 22a Kadrovskih predpisov (žvižgaštvo) prijavijo primere spolnega nadlegovanja in kršitev prava Unije v institucijah, organih, uradih ali agencijah Unije;

| (c) | prejemu, obdelavi in zaključku pritožbe; |
| --- | --- |

(c)

prejemu, obdelavi in zaključku pritožbe;

| (d) | poizvedbah na lastno pobudo; |
| --- | --- |

(d)

poizvedbah na lastno pobudo;

| (e) | nadaljnjih poizvedbah, ki se nanašajo na predhodne poizvedbe; in |
| --- | --- |

(e)

nadaljnjih poizvedbah, ki se nanašajo na predhodne poizvedbe; in

| (f) | dejavnostih zbiranja informacij. |
| --- | --- |

(f)

dejavnostih zbiranja informacij.

Člen 18

Sklep 94/262/ESPJ, ES, Euratom se razveljavi.

Člen 19

Ta uredba začne veljati prvi dan meseca, ki sledi mesecu njene objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...

Za Evropski parlament

Predsednik

---

(1)  Sklep Evropskega parlamenta 94/262/ESPJ, ES, Euratom z dne 9. marca 1994 o pravilih in splošnih pogojih, ki urejajo opravljanje funkcije varuha človekovih pravic (UL L 113, 4.5.1994, str. 15).

1

(2)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, 31.5.2001, str. 43).

2

(3)  Uredba Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (UL L 283, 31.10.2017, str. 1).

3

(4)  UL L 56, 4.3.1968, str. 1.

4

---

III Pripravljalni akti

Evropski parlament

Torek, 12. februar 2019

| 23.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/191 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/191

---

P8_TA(2019)0063

Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju med Slonokoščeno obalo in EU (2018–2024) ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. februarja 2019 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola o izvajanju Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko unijo in Republiko Slonokoščeno obalo (2018–2024) (10858/2018 – C8-0387/2018 – 2018/0267(NLE))

(Odobritev)

(2020/C 449/27)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (10858/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (10858/2018),

| — | ob upoštevanju Protokola o izvajanju Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko unijo in Republiko Slonokoščeno obalo (2018–2024) (10856/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola o izvajanju Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko unijo in Republiko Slonokoščeno obalo (2018–2024) (10856/2018),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43, točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) in členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0387/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43, točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) in členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0387/2018),

| — | ob upoštevanju svoje nezakonodajne resolucije z dne 12. februarja 2019 (1) o osnutku sklepa, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje nezakonodajne resolucije z dne 12. februarja 2019 (1) o osnutku sklepa,

| — | ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za ribištvo ter mnenj Odbora za razvoj in Odbora za proračun (A8-0030/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za ribištvo ter mnenj Odbora za razvoj in Odbora za proračun (A8-0030/2019),

| 1. | odobri sklenitev protokola; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Slonokoščene obale. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0064.

---

| 23.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/192 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/192

---

P8_TA(2019)0064

Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju med Slonokoščeno obalo in EU (2018–2024) (resolucija)

Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. februarja 2019 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola o izvajanju Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko unijo in Republiko Slonokoščeno obalo (2018–2024) (10858/2018 – C8-0387/2018 – 2018/0267M(NLE))

(2020/C 449/28)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (10858/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (10858/2018),

| — | ob upoštevanju Protokola o izvajanju Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko unijo in Republiko Slonokoščeno obalo (2018–2024) (10856/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola o izvajanju Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko unijo in Republiko Slonokoščeno obalo (2018–2024) (10856/2018),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43 in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) in členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0387/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43 in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) in členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0387/2018),

| — | ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 12. februarja 2019 (1) o osnutku sklepa, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 12. februarja 2019 (1) o osnutku sklepa,

| — | ob upoštevanju člena 99(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 99(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo in mnenja Odbora za razvoj (A8-0034/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo in mnenja Odbora za razvoj (A8-0034/2019),

| A. | ker sta se Komisija in vlada Slonokoščene obale pogajali o novem sporazumu o partnerstvu o trajnostnem ribištvu (sporazum o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med EU in Slonokoščeno obalo) in protokolu o izvajanju za šestletno obdobje; |
| --- | --- |

A.

ker sta se Komisija in vlada Slonokoščene obale pogajali o novem sporazumu o partnerstvu o trajnostnem ribištvu (sporazum o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med EU in Slonokoščeno obalo) in protokolu o izvajanju za šestletno obdobje;

| B. | ker je splošni cilj sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med EU in Slonokoščeno obalo okrepiti sodelovanje na področju ribištva med EU in Slonokoščeno obalo, kar je v interesu obeh strani, s spodbujanjem trajnostne ribiške politike in trajnostnega izkoriščanja ribolovnih virov v izključni ekonomski coni Slonokoščene obale; |
| --- | --- |

B.

ker je splošni cilj sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med EU in Slonokoščeno obalo okrepiti sodelovanje na področju ribištva med EU in Slonokoščeno obalo, kar je v interesu obeh strani, s spodbujanjem trajnostne ribiške politike in trajnostnega izkoriščanja ribolovnih virov v izključni ekonomski coni Slonokoščene obale;

| C. | ker je koriščenje ribolovnih možnosti v okviru prejšnjega sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med EU in Slonokoščeno obalo v povprečju znašalo 79 %, kar je številka, ki se na splošno šteje za dobro; ker v tem obdobju plovila s parangalom niso izkoristila razpoložljivih ribolovnih možnosti; |
| --- | --- |

C.

ker je koriščenje ribolovnih možnosti v okviru prejšnjega sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med EU in Slonokoščeno obalo v povprečju znašalo 79 %, kar je številka, ki se na splošno šteje za dobro; ker v tem obdobju plovila s parangalom niso izkoristila razpoložljivih ribolovnih možnosti;

| D. | ker dejstvo, da se sporazumi o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med EU in Slonokoščeno obalo sklepajo eden za drugim, pomaga gospodarstvu Slonokoščene obale, saj se uporabljajo lokalni pomorščaki ter pristanišče in zmogljivosti za konzerviranje v Abidžanu, upošteva se prilov plovil EU za ribolov tunov s potegalko, lokalne zmogljivosti za spremljanje pa so se okrepile (čeprav se šteje, da so na splošno skromne); |
| --- | --- |

D.

ker dejstvo, da se sporazumi o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med EU in Slonokoščeno obalo sklepajo eden za drugim, pomaga gospodarstvu Slonokoščene obale, saj se uporabljajo lokalni pomorščaki ter pristanišče in zmogljivosti za konzerviranje v Abidžanu, upošteva se prilov plovil EU za ribolov tunov s potegalko, lokalne zmogljivosti za spremljanje pa so se okrepile (čeprav se šteje, da so na splošno skromne);

| E. | ker bi moral sporazum o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med EU in Slonokoščeno obalo spodbujati učinkovitejši trajnostni razvoj ribiških skupnosti Slonokoščene obale ter povezanih industrij in dejavnosti; ker mora biti podpora, ki se zagotavlja na podlagi Protokola, v skladu z nacionalnimi razvojnimi načrti, zlasti s strateškim načrtom za razvoj živinoreje, ribištva in akvakulture (PSDEPA), in z akcijskim načrtom za modro rast, zasnovanim z Združenimi narodi za povečanje proizvodnje in profesionalizacijo sektorja, da bi se zadovoljile potrebe prebivalstva po hrani in zaposlovanju; ker v skladu z zgoraj navedenim strateškim načrtom doseganje teh ciljev zahteva proračun v višini več kot 140 milijonov EUR; |
| --- | --- |

E.

ker bi moral sporazum o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med EU in Slonokoščeno obalo spodbujati učinkovitejši trajnostni razvoj ribiških skupnosti Slonokoščene obale ter povezanih industrij in dejavnosti; ker mora biti podpora, ki se zagotavlja na podlagi Protokola, v skladu z nacionalnimi razvojnimi načrti, zlasti s strateškim načrtom za razvoj živinoreje, ribištva in akvakulture (PSDEPA), in z akcijskim načrtom za modro rast, zasnovanim z Združenimi narodi za povečanje proizvodnje in profesionalizacijo sektorja, da bi se zadovoljile potrebe prebivalstva po hrani in zaposlovanju; ker v skladu z zgoraj navedenim strateškim načrtom doseganje teh ciljev zahteva proračun v višini več kot 140 milijonov EUR;

| F. | ker EU prek Evropskega razvojnega sklada prispeva za Slonokoščeno obalo večletni proračun v višini 273 milijonov EUR, s poudarkom med drugim na infrastrukturi, zdravju in humanitarni pomoči; |
| --- | --- |

F.

ker EU prek Evropskega razvojnega sklada prispeva za Slonokoščeno obalo večletni proračun v višini 273 milijonov EUR, s poudarkom med drugim na infrastrukturi, zdravju in humanitarni pomoči;

| 1. | meni, da ima sporazum o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med EU in Slonokoščeno obalo dva enako pomembna cilja: (1) zagotavljanje ribolovnih možnosti za plovila EU v izključni ekonomski coni Slonokoščene obale na podlagi najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja in brez poseganja v ukrepe za ohranjanje in upravljanje regionalnih organizacij, katerih članica je Slonokoščena obala, predvsem konvencije ICCAT, ali prekoračitev razpoložljivega presežka; in (2) spodbujanje sodelovanja med EU in Slonokoščeno obalo, da bi se zagotovila trajnostna ribiška politika in odgovorno izkoriščanje ribolovnih virov na ribolovnem območju Slonokoščene obale, ter prispevanje k trajnostnemu razvoju ribiškega sektorja Slonokoščene obale z gospodarskim, finančnim, tehničnim in znanstvenim sodelovanjem, ne da bi se posegalo v suverene odločitve Slonokoščene obale v zvezi s tem razvojem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opozarja na ugotovitve retrospektivne in prospektivne ocene protokola k sporazumu o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med EU in Slonokoščeno obalo, ki je bila opravljena septembra 2017 in v kateri je navedeno, da se je protokol k sporazumu o partnerstvu o trajnostnem ribištvu za obdobje 2013–2018 na splošno izkazal kot učinkovit, uspešen, primeren za zadevne interese in skladen s sektorsko politiko Slonokoščene obale ter v veliki meri sprejemljiv za deležnike, in je priporočena sklenitev novega protokola; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vztraja, da morata sporazum o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med EU in Slonokoščeno obalo ter protokol k temu sporazumu pri svojem izvajanju in morebitni spremembi in/ali prenovi upoštevati PSDEPA in akcijski načrt za modro rast in biti z njima usklajena za razvoj ribiškega sektorja Slonokoščene obale, zlasti pa bi morala:






  — | izboljšati upravljanje: priprava in potrditev zakonodaje ter nadaljnji razvoj načrtov upravljanja; |
| --- | --- | --- |

3.

—

izboljšati upravljanje: priprava in potrditev zakonodaje ter nadaljnji razvoj načrtov upravljanja;

| — | okrepiti nadzor in spremljanje v izključni ekonomski coni Slonokoščene obale; |
| --- | --- |

—

okrepiti nadzor in spremljanje v izključni ekonomski coni Slonokoščene obale;

| — | okrepiti ukrepe za boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in zakonsko neurejenemu ribolovu, tudi v celinskih vodah; |
| --- | --- |

—

okrepiti ukrepe za boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in zakonsko neurejenemu ribolovu, tudi v celinskih vodah;

| — | omogočati izgradnjo in/ali obnovo privezov in pristanišč, med drugim tudi pristanišča v Abidžanu; |
| --- | --- |

—

omogočati izgradnjo in/ali obnovo privezov in pristanišč, med drugim tudi pristanišča v Abidžanu;

| — | izboljšati pogoje v prekajevalnicah, zlasti za ženske, da bi se povečala učinkovitost sistema prekajevanja; |
| --- | --- |

—

izboljšati pogoje v prekajevalnicah, zlasti za ženske, da bi se povečala učinkovitost sistema prekajevanja;

| — | prispevati k izboljšanju delovnih pogojev za ženske, ki se v prvi vrsti ukvarjajo s prilovom; |
| --- | --- |

—

prispevati k izboljšanju delovnih pogojev za ženske, ki se v prvi vrsti ukvarjajo s prilovom;

| — | vzpostaviti zaščitena morska območja; |
| --- | --- |

—

vzpostaviti zaščitena morska območja;

| — | okrepiti partnerstva s tretjimi državami s sporazumi o ribištvu, zagotavljati preglednost z objavo vsebine teh sporazumov in tudi z vzpostavitvijo regionalnega programa za usposabljanje in vključevanje opazovalcev; |
| --- | --- |

—

okrepiti partnerstva s tretjimi državami s sporazumi o ribištvu, zagotavljati preglednost z objavo vsebine teh sporazumov in tudi z vzpostavitvijo regionalnega programa za usposabljanje in vključevanje opazovalcev;

| — | omogočiti izgradnjo ribjih trgov; |
| --- | --- |

—

omogočiti izgradnjo ribjih trgov;

| — | omogočiti okrepitev organizacij, ki zastopajo moške in ženske v ribiškem sektorju, zlasti tiste, ki se ukvarjajo z malim ribolovom, s čimer bi se okrepile tehnične, upravne in pogajalske zmogljivosti; |
| --- | --- |

—

omogočiti okrepitev organizacij, ki zastopajo moške in ženske v ribiškem sektorju, zlasti tiste, ki se ukvarjajo z malim ribolovom, s čimer bi se okrepile tehnične, upravne in pogajalske zmogljivosti;

| — | omogočiti vzpostavitev in/ali obnovo centrov za osnovno in poklicno usposabljanje, s čimer bi se povečala usposobljenost ribičev in pomorščakov; |
| --- | --- |

—

omogočiti vzpostavitev in/ali obnovo centrov za osnovno in poklicno usposabljanje, s čimer bi se povečala usposobljenost ribičev in pomorščakov;

| — | okrepiti znanstvene raziskovalne zmogljivosti in zmožnosti za spremljanje ribolovnih virov; |
| --- | --- |

—

okrepiti znanstvene raziskovalne zmogljivosti in zmožnosti za spremljanje ribolovnih virov;

| — | izboljšati trajnost morskih virov na splošno; |
| --- | --- |

—

izboljšati trajnost morskih virov na splošno;

| 4. | meni, da bi bila lahko pravila za zaposlovanje pomorščakov iz držav AKP za ribiška plovila EU, ki predstavljajo 20 % posadke, bolj ambiciozna; ponavlja, da je treba spoštovati načela Mednarodne organizacije dela, zlasti pa se zavzema za podpis Konvencije Mednarodne organizacije dela št. 188, kar vključuje obveznost spoštovanja splošnih načel svobode združevanja in kolektivnih pogajanj delavcev ter prepovedi diskriminacije pri zaposlovanju in na delovnem mestu; poziva tudi k razmisleku o zahtevah sindikatov lokalnih pomorščakov, naj se socialna varnost ter zdravstveno in pokojninsko varstvo pomorščakov iz držav AKP bolje prevedejo v prakso; |
| --- | --- |

4.

| 5. | meni, da bi bilo treba zbrati informacije o koristih, ki jih izvajanje protokola prinaša lokalnemu gospodarstvu (zaposlovanje, infrastruktura, socialne izboljšave); |
| --- | --- |

5.

| 6. | meni, da bi bilo treba izboljšati količino in natančnost podatkov o vseh ulovih (ciljnih vrstah in prilovu) in o stanju ohranjenosti ribolovnih virov ter izboljšati izvajanje financiranja sektorske podpore, da bi se lahko natančneje ocenil vpliv sporazuma na morski ekosistem in ribiške skupnosti; poziva Komisijo, naj pomaga zagotoviti, da bodo lahko organi, pristojni za nadzor nad izvajanjem sporazuma, vključno s skupnim znanstvenim odborom, ki bo za to ustanovljen, delovali redno in pregledno ob sodelovanju združenj obrtnih ribičev in žensk v prekajevalnicah, sindikatov, predstavnikov obalnih skupnosti in organizacij civilne družbe Slonokoščene obale; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisijo in države članice, naj v okviru politik sodelovanja in uradne razvojne pomoči, osredotočenih na Slonokoščeno obalo, upoštevajo, da se morata Evropski razvojni sklad in sektorska podpora iz tega sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med seboj dopolnjevati, da bi se hitreje in učinkoviteje prispevalo h krepitvi lokalnih ribiških skupnosti in popolnemu izvajanju suverenosti Slonokoščene obale nad njenimi viri; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisijo, naj Republiko Slonokoščeno obalo spodbuja k uporabi finančnega prispevka, ki ga zagotavlja protokol, za trajnostno okrepitev ribiške industrije, spodbujanje povpraševanja po lokalnih naložbah in industrijskih projektih ter ustvarjanje lokalnih delovnih mest; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisijo, naj Parlamentu pošlje in objavi zapisnike in sklepe sej skupnega odbora iz člena 9 sporazuma, večletni sektorski program iz člena 4 protokola in ugotovitve iz letnih ocen; poziva jo tudi, naj predstavnikom Parlamenta omogoči, da se kot opazovalci udeležujejo sej skupnega odbora, in spodbuja k sodelovanju ribiške skupnosti Slonokoščene obale; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisijo in Svet, naj v skladu s členom 13(2) Pogodbe o Evropski uniji in členom 218(10) Pogodbe o delovanju Evropske unije ter v okviru svojih pristojnosti Parlament hitro in izčrpno obveščata o vseh fazah postopka, povezanega s Protokolom in njegovim morebitnim podaljšanjem; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in parlamentu Republike Slonokoščene obale. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0063.

---

| 23.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/195 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/195

---

P8_TA(2019)0065

Sporazum o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med EU in Marokom ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. februarja 2019 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko, njegovega protokola o izvajanju ter izmenjave pisem, priloženih Sporazumu (14367/2018 – C8-0033/2019 – 2018/0349(NLE))

(Odobritev)

(2020/C 449/29)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (14367/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (14367/2018),

| — | ob upoštevanju osnutka Sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko, njegovega protokola o izvajanju ter izmenjave pisem, priloženih Sporazumu (12983/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko, njegovega protokola o izvajanju ter izmenjave pisem, priloženih Sporazumu (12983/2018),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43, točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) in členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0033/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43, točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) in členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0033/2019),

| — | ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za ribištvo in mnenja Odbora za proračun (A8-0027/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za ribištvo in mnenja Odbora za proračun (A8-0027/2019),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Kraljevine Maroko. |
| --- | --- |

2.

---

| 23.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/196 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/196

---

P8_TA(2019)0066

Sporazum za preprečevanje nereguliranega ribolova na odprtem morju v osrednjem Arktičnem oceanu ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. februarja 2019 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma za preprečevanje nereguliranega ribolova na odprtem morju v osrednjem Arktičnem oceanu v imenu Evropske unije (10784/2018 – C8-0431/2018 – 2018/0239(NLE))

(Odobritev)

(2020/C 449/30)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (10784/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (10784/2018),

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma za preprečevanje nereguliranega ribolova na odprtem morju v osrednjem Arktičnem oceanu (10788/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma za preprečevanje nereguliranega ribolova na odprtem morju v osrednjem Arktičnem oceanu (10788/2018),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43 in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0431/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43 in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0431/2018),

| — | ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za ribištvo (A8-0016/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za ribištvo (A8-0016/2019),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in ostalim pogodbenicam sporazuma. |
| --- | --- |

2.

---

| 23.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/197 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/197

---

P8_TA(2019)0067

Protokol k Sporazumu o gospodarskem partnerstvu, političnem usklajevanju in sodelovanju med EU in Mehiko (pristop Hrvaške) ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. februarja 2019 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije in njenih držav članic, Tretjega dodatnega protokola k Sporazumu o gospodarskem partnerstvu in političnem usklajevanju in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Združenimi mehiškimi državami na drugi zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (15383/2017 – C8-0489/2018 – 2017/0319(NLE))

(Odobritev)

(2020/C 449/31)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (15383/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (15383/2017),

| — | ob upoštevanju osnutka tretjega dodatnega protokola k Sporazumu o gospodarskem partnerstvu in političnem usklajevanju in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Združenimi Mehiškimi državami na drugi zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (15410/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka tretjega dodatnega protokola k Sporazumu o gospodarskem partnerstvu in političnem usklajevanju in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Združenimi Mehiškimi državami na drugi zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (15410/2017),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 91, členom 100(2) ter členoma 207 in 211 ter točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0489/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 91, členom 100(2) ter členoma 207 in 211 ter točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0489/2018),

| — | ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A8-0066/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A8-0066/2019),

| 1. | odobri sklenitev protokola; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Združenih mehiških držav. |
| --- | --- |

2.

---

| 23.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/198 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/198

---

P8_TA(2019)0068

Program EU za boj proti goljufijam ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. februarja 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa EU za boj proti goljufijam (COM(2018)0386 – C8-0236/2018 – 2018/0211(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 449/32)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2018)0386), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2018)0386),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 33 in 325 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0236/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 33 in 325 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0236/2018),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča z dne 15. novembra 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča z dne 15. novembra 2018 (1),

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za proračun (A8-0064/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za proračun (A8-0064/2019),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da so finančna sredstva, določena v zakonodajnem predlogu, le predlog za zakonodajni organ in da ne morejo biti dokončna, dokler ne bo dosežen dogovor o predlogu uredbe, ki bo določala večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  UL C 10, 10.1.2019, str. 1.

---

P8_TC1-COD(2018)0211

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. februarja 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa EU za boj proti goljufijam

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 33 in 325 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 325 Pogodbe o delovanju Evropske unije določa, da Unija in države članice preprečujejo goljufije, korupcijo in vsa druga nezakonita dejanja, ki škodijo finančnim interesom Unije. Unija bi morala podpirati dejavnosti na teh področjih. |
| --- | --- |

(1)

Člen 325 Pogodbe o delovanju Evropske unije določa, da Unija in države članice preprečujejo goljufije, korupcijo in vsa druga nezakonita dejanja, ki škodijo finančnim interesom Unije. Unija bi morala podpirati dejavnosti na teh področjih.

| (2) | Pretekla podpora takim dejavnostim prek Sklepa št. 804/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3) (program Herkul), ki je bil spremenjen in podaljšan s Sklepom št. 878/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) (program Herkul II), ki je bil razveljavljen in nadomeščen z Uredbo (EU) št. 250/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (5) (program Herkul III), je omogočila izboljšanje dejavnosti Unije in držav članic za preprečevanje goljufij, korupcije in drugih nezakonitih dejavnosti, ki škodijo finančnim interesom Unije. |
| --- | --- |

(2)

Pretekla podpora takim dejavnostim prek Sklepa št. 804/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3) (program Herkul), ki je bil spremenjen in podaljšan s Sklepom št. 878/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) (program Herkul II), ki je bil razveljavljen in nadomeščen z Uredbo (EU) št. 250/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (5) (program Herkul III), je omogočila izboljšanje dejavnosti Unije in držav članic za preprečevanje goljufij, korupcije in drugih nezakonitih dejavnosti, ki škodijo finančnim interesom Unije.

| (3) | Podpora državam članicam, državam kandidatkam in potencialnim državam kandidatkam pri poročanju o nepravilnostih in goljufijah, ki škodijo finančnim interesom Unije, prek sistema za upravljanje nepravilnosti (Irregularity Management System – IMS) je zahteva, določena v sektorski zakonodaji za Evropski kmetijski jamstveni sklad, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (6), Evropski sklad za regionalni razvoj, Evropski socialni sklad, Kohezijski sklad, Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (7), Sklad za azil, migracije in vključevanje, instrument za finančno podporo na področju policijskega sodelovanja, preprečevanja kriminala in boja proti njemu ter obvladovanja kriz (8), Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (9) in predpristopno pomoč (10) za programsko obdobje 2014–2020 in dalje. IMS je varno elektronsko komunikacijsko orodje, ki državam članicam, pa tudi državam kandidatkam in potencialnim državam kandidatkam olajšuje izpolnjevanje obveznosti poročanja o odkritih nepravilnostih ter podpira upravljanje in analizo nepravilnosti. |
| --- | --- |

(3)

Podpora državam članicam, državam kandidatkam in potencialnim državam kandidatkam pri poročanju o nepravilnostih in goljufijah, ki škodijo finančnim interesom Unije, prek sistema za upravljanje nepravilnosti (Irregularity Management System – IMS) je zahteva, določena v sektorski zakonodaji za Evropski kmetijski jamstveni sklad, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (6), Evropski sklad za regionalni razvoj, Evropski socialni sklad, Kohezijski sklad, Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (7), Sklad za azil, migracije in vključevanje, instrument za finančno podporo na področju policijskega sodelovanja, preprečevanja kriminala in boja proti njemu ter obvladovanja kriz (8), Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (9) in predpristopno pomoč (10) za programsko obdobje 2014–2020 in dalje. IMS je varno elektronsko komunikacijsko orodje, ki državam članicam, pa tudi državam kandidatkam in potencialnim državam kandidatkam olajšuje izpolnjevanje obveznosti poročanja o odkritih nepravilnostih ter podpira upravljanje in analizo nepravilnosti.

| (3a) | Izravnati je treba raznolikost pravnih in upravnih sistemov držav članic, da bi odpravili nepravilnosti in se borili proti goljufijam. Nihanje števila nepravilnosti je mogoče povezati z napredovanjem ciklov večletnih programov in zamudami pri poročanju. Zato je potreben enoten sistem za zbiranje podatkov o nepravilnostih in goljufijah iz držav članic, da bi standardizirali postopek poročanja ter zagotovili kakovost in primerljivost posredovanih podatkov. [Sprememba 1] |
| --- | --- |

(3a)

Izravnati je treba raznolikost pravnih in upravnih sistemov držav članic, da bi odpravili nepravilnosti in se borili proti goljufijam. Nihanje števila nepravilnosti je mogoče povezati z napredovanjem ciklov večletnih programov in zamudami pri poročanju. Zato je potreben enoten sistem za zbiranje podatkov o nepravilnostih in goljufijah iz držav članic, da bi standardizirali postopek poročanja ter zagotovili kakovost in primerljivost posredovanih podatkov. [Sprememba 1]

| (3b) | Dejavnosti preprečevanja, ki jih izvajata Komisija in Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), so nedvomno pomembne, prav tako kot boljše izvajanje sistema za zgodnje odkrivanje in izključitev ter informacijskega sistema za boj proti goljufijam, pa tudi dokončno oblikovanje nacionalnih strategij za boj proti goljufijam. V kontekstu teh dejavnosti je treba pripraviti okvir za digitalizacijo vseh procesov pri izvajanju politik Unije (vključno z razpisi, uporabo, vrednotenjem, izvajanjem in plačili), ki ga bodo uporabljale vse države članice. [Sprememba 2] |
| --- | --- |

(3b)

Dejavnosti preprečevanja, ki jih izvajata Komisija in Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), so nedvomno pomembne, prav tako kot boljše izvajanje sistema za zgodnje odkrivanje in izključitev ter informacijskega sistema za boj proti goljufijam, pa tudi dokončno oblikovanje nacionalnih strategij za boj proti goljufijam. V kontekstu teh dejavnosti je treba pripraviti okvir za digitalizacijo vseh procesov pri izvajanju politik Unije (vključno z razpisi, uporabo, vrednotenjem, izvajanjem in plačili), ki ga bodo uporabljale vse države članice. [Sprememba 2]

| (4) | Uredba Sveta (ES) št. 515/97 (11) in Sklep Sveta 2009/917/PNZ (12) določata, da Unija podpira medsebojno pomoč med upravnimi organi držav članic in sodelovanje med njimi in Komisijo zaradi zagotavljanja pravilnega izvajanja carinske in kmetijske zakonodaje. |
| --- | --- |

(4)

Uredba Sveta (ES) št. 515/97 (11) in Sklep Sveta 2009/917/PNZ (12) določata, da Unija podpira medsebojno pomoč med upravnimi organi držav članic in sodelovanje med njimi in Komisijo zaradi zagotavljanja pravilnega izvajanja carinske in kmetijske zakonodaje.

| (5) | Ta podpora se zagotavlja za številne operativne dejavnosti. Sem spada informacijski sistem za boj proti goljufijam (Anti-Fraud Information System – AFIS), informacijskotehnološka platforma, sestavljena iz sklopa aplikacij, ki delujejo v okviru skupnega informacijskega sistema, ki ga upravlja Komisija. IMS prav tako deluje v okviru platforme AFIS. Takšen sistem zahteva dolgoletno stabilno in predvidljivo financiranje, ki zagotavlja njegovo trajnost. |
| --- | --- |

(5)

Ta podpora se zagotavlja za številne operativne dejavnosti. Sem spada informacijski sistem za boj proti goljufijam (Anti-Fraud Information System – AFIS), informacijskotehnološka platforma, sestavljena iz sklopa aplikacij, ki delujejo v okviru skupnega informacijskega sistema, ki ga upravlja Komisija. IMS prav tako deluje v okviru platforme AFIS. Takšen sistem zahteva dolgoletno stabilno in predvidljivo financiranje, ki zagotavlja njegovo trajnost.

| (6) | Podporo Unije na področju zaščite finančnih interesov Unije, poročanja o nepravilnostih ter medsebojne upravne pomoči in sodelovanja v carinskih in kmetijskih zadevah bi bilo treba racionalizirati v enotnem programu, in sicer programu EU za boj proti goljufijam (v nadaljnjem besedilu: program), katerega namen bi bil povečati sinergije in proračunsko prožnost ter poenostavitev upravljanja
  brez poseganja v učinkovit nadzor, ki ga nad izvajanjem programa izvajata sozakonodajalca
  . [Sprememba 3] |
| --- | --- |

(6)

Podporo Unije na področju zaščite finančnih interesov Unije, poročanja o nepravilnostih ter medsebojne upravne pomoči in sodelovanja v carinskih in kmetijskih zadevah bi bilo treba racionalizirati v enotnem programu, in sicer programu EU za boj proti goljufijam (v nadaljnjem besedilu: program), katerega namen bi bil povečati sinergije in proračunsko prožnost ter poenostavitev upravljanja
  brez poseganja v učinkovit nadzor, ki ga nad izvajanjem programa izvajata sozakonodajalca
  . [Sprememba 3]

| (7) | Program tako združuje komponento po vzoru programa Herkul, še eno komponento, ki zagotavlja financiranje sistema IMS, in še tretjo komponento, ki financira dejavnosti, naložene Komisiji v skladu z Uredbo (ES) št. 515/97, vključno s platformo AFIS. |
| --- | --- |

(7)

Program tako združuje komponento po vzoru programa Herkul, še eno komponento, ki zagotavlja financiranje sistema IMS, in še tretjo komponento, ki financira dejavnosti, naložene Komisiji v skladu z Uredbo (ES) št. 515/97, vključno s platformo AFIS.

| (7a) | Zaščita finančnih interesov Unije bi morala zajemati vse vidike proračuna Unije, tako na strani prihodkov kot na strani odhodkov. V zvezi s tem bi bilo treba upoštevati dejstvo, da je program edini, ki izrecno ščiti stran odhodkov proračuna Unije. [Sprememba 4] |
| --- | --- |

(7a)

Zaščita finančnih interesov Unije bi morala zajemati vse vidike proračuna Unije, tako na strani prihodkov kot na strani odhodkov. V zvezi s tem bi bilo treba upoštevati dejstvo, da je program edini, ki izrecno ščiti stran odhodkov proračuna Unije. [Sprememba 4]

| (8) | Platforma AFIS zajema več informacijskih sistemov, vključno s carinskim informacijskim sistemom (v nadaljnjem besedilu: CIS). CIS je avtomatiziran informacijski sistem, katerega cilj je pomagati državam članicam pri preprečevanju, odkrivanju in preganjanju dejanj, ki so v nasprotju s carinsko ali kmetijsko zakonodajo, ter s hitrejšim razširjanjem informacij povečati uspešnost postopkov sodelovanja in nadzora njihovih carinskih uprav. CIS zajema tako primere upravnega kot policijskega sodelovanja v enotni infrastrukturi. Za namene upravnega sodelovanja je CIS vzpostavljen z Uredbo (ES) št. 515/97, sprejeto na podlagi členov 33 in 325 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Za namene policijskega sodelovanja je CIS vzpostavljen s Sklepom 2009/917/PNZ, sprejetim na podlagi členov 30(1)(a) in 34(2)(c) Pogodbe o delovanju Evropske unije.
  Razsežnosti policijskega sodelovanja v CIS tehnično ni mogoče ločiti od razsežnosti upravnega sodelovanja, saj oba vidika delujeta v okviru enotnega informacijskotehnološkega sistema. Ker je CIS sam samo eden od več informacijskih sistemov, ki delujejo v okviru AFIS, in je v CIS primerov policijskega sodelovanja manj od primerov upravnega sodelovanja, je razsežnost policijskega sodelovanja v AFIS obravnavana kot dopolnilna glede na njegovo razsežnost upravnega sodelovanja. |
| --- | --- |

(8)

Platforma AFIS zajema več informacijskih sistemov, vključno s carinskim informacijskim sistemom (v nadaljnjem besedilu: CIS). CIS je avtomatiziran informacijski sistem, katerega cilj je pomagati državam članicam pri preprečevanju, odkrivanju in preganjanju dejanj, ki so v nasprotju s carinsko ali kmetijsko zakonodajo, ter s hitrejšim razširjanjem informacij povečati uspešnost postopkov sodelovanja in nadzora njihovih carinskih uprav. CIS zajema tako primere upravnega kot policijskega sodelovanja v enotni infrastrukturi. Za namene upravnega sodelovanja je CIS vzpostavljen z Uredbo (ES) št. 515/97, sprejeto na podlagi členov 33 in 325 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Za namene policijskega sodelovanja je CIS vzpostavljen s Sklepom 2009/917/PNZ, sprejetim na podlagi členov 30(1)(a) in 34(2)(c) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

Razsežnosti policijskega sodelovanja v CIS tehnično ni mogoče ločiti od razsežnosti upravnega sodelovanja, saj oba vidika delujeta v okviru enotnega informacijskotehnološkega sistema. Ker je CIS sam samo eden od več informacijskih sistemov, ki delujejo v okviru AFIS, in je v CIS primerov policijskega sodelovanja manj od primerov upravnega sodelovanja, je razsežnost policijskega sodelovanja v AFIS obravnavana kot dopolnilna glede na njegovo razsežnost upravnega sodelovanja.

| (9) | Ta uredba za celotno obdobje trajanja programa določa finančna sredstva, ki za Evropski parlament in Svet pomenijo prednostni referenčni znesek v letnem proračunskem postopku v smislu [sklic ustrezno posodobiti v skladu z novim medinstitucionalnim sporazumom: točke 17 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (13)]. |
| --- | --- |

(9)

Ta uredba za celotno obdobje trajanja programa določa finančna sredstva, ki za Evropski parlament in Svet pomenijo prednostni referenčni znesek v letnem proračunskem postopku v smislu [sklic ustrezno posodobiti v skladu z novim medinstitucionalnim sporazumom: točke 17 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (13)].

| (10) | Za to uredbo se uporabljajo horizontalna finančna pravila, ki sta jih sprejela Evropski parlament in Svet na podlagi člena 322 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Ta pravila so določena v finančni uredbi, pri čemer določajo zlasti postopek za pripravo in izvrševanje proračuna prek nepovratnih sredstev, javnih naročil, nagrad in posrednega izvrševanja ter urejajo nadzor odgovornosti finančnih akterjev.
  Za pogodbe, ki se v celoti ali delno financirajo iz proračuna Unije v sklopu programa, torej med drugim veljajo načela preglednosti, sorazmernosti, enake obravnave in nediskriminacije, za nepovratna sredstva pa še načela sofinanciranja, nekumulativnega dodeljevanja in prepovedi dvojnega financiranja, prepovedi retroaktivnosti in načelo nedobičkonosnosti.
  Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 Pogodbe o delovanju Evropske unije, se nanašajo tudi na zaščito proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah, saj je spoštovanje tega načela bistven predpogoj za dobro finančno poslovodenje in učinkovito financiranje EU. [Sprememba 5] |
| --- | --- |

(10)

Za to uredbo se uporabljajo horizontalna finančna pravila, ki sta jih sprejela Evropski parlament in Svet na podlagi člena 322 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Ta pravila so določena v finančni uredbi, pri čemer določajo zlasti postopek za pripravo in izvrševanje proračuna prek nepovratnih sredstev, javnih naročil, nagrad in posrednega izvrševanja ter urejajo nadzor odgovornosti finančnih akterjev.
  Za pogodbe, ki se v celoti ali delno financirajo iz proračuna Unije v sklopu programa, torej med drugim veljajo načela preglednosti, sorazmernosti, enake obravnave in nediskriminacije, za nepovratna sredstva pa še načela sofinanciranja, nekumulativnega dodeljevanja in prepovedi dvojnega financiranja, prepovedi retroaktivnosti in načelo nedobičkonosnosti.
  Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 Pogodbe o delovanju Evropske unije, se nanašajo tudi na zaščito proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah, saj je spoštovanje tega načela bistven predpogoj za dobro finančno poslovodenje in učinkovito financiranje EU. [Sprememba 5]

| (11) | Vrste financiranja in načine izvajanja iz te uredbe bi bilo treba izbrati na podlagi njihove ustreznosti za doseganje specifičnih ciljev in rezultatov ukrepov, pri čemer se upoštevajo zlasti stroški kontrol, upravno breme in pričakovana stopnja neupoštevanja veljavnih pravil. To bi moralo vključevati razmislek o uporabi pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj in stroškov na enoto ter financiranja, ki ni povezano s stroški, kot je določeno v členu 125(1) finančne uredbe. |
| --- | --- |

(11)

Vrste financiranja in načine izvajanja iz te uredbe bi bilo treba izbrati na podlagi njihove ustreznosti za doseganje specifičnih ciljev in rezultatov ukrepov, pri čemer se upoštevajo zlasti stroški kontrol, upravno breme in pričakovana stopnja neupoštevanja veljavnih pravil. To bi moralo vključevati razmislek o uporabi pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj in stroškov na enoto ter financiranja, ki ni povezano s stroški, kot je določeno v členu 125(1) finančne uredbe.

| (11a) | Najvišja stopnja sofinanciranja za nepovratna sredstva v okviru programa ne bi smela presegati 80 % upravičenih stroškov. V izjemnih in ustrezno utemeljenih primerih, opredeljenih v delovnem programu, kot so primeri, ki zadevajo države članice, izpostavljene visokemu tveganju v zvezi s finančnimi interesi Unije, bi morala najvišja stopnja sofinanciranja znašati 90 % upravičenih stroškov. [Sprememba 6] |
| --- | --- |

(11a)

Najvišja stopnja sofinanciranja za nepovratna sredstva v okviru programa ne bi smela presegati 80 % upravičenih stroškov. V izjemnih in ustrezno utemeljenih primerih, opredeljenih v delovnem programu, kot so primeri, ki zadevajo države članice, izpostavljene visokemu tveganju v zvezi s finančnimi interesi Unije, bi morala najvišja stopnja sofinanciranja znašati 90 % upravičenih stroškov. [Sprememba 6]

| (12) | Za zagotovitev neprekinjenosti v okviru programa pri financiranju vseh dejavnosti, naloženih Komisiji v skladu z Uredbo (ES) št. 515/97, vključno s platformo AFIS, vsebuje Priloga I okvirni seznam dejavnosti, ki naj bi se financirale. |
| --- | --- |

(12)

Za zagotovitev neprekinjenosti v okviru programa pri financiranju vseh dejavnosti, naloženih Komisiji v skladu z Uredbo (ES) št. 515/97, vključno s platformo AFIS, vsebuje Priloga I okvirni seznam dejavnosti, ki naj bi se financirale.

| (12a) | Komisija bi morala delovne programe sprejeti v skladu s členom 110 finančne uredbe. Delovni programi bi morali vsebovati opis ukrepov, za katere je predvideno financiranje, zneske, dodeljene posameznim ukrepom, okviren časovni razpored izvajanja in najvišjo stopnjo sofinanciranja za nepovratna sredstva. Komisija bi morala pri pripravi delovnega programa upoštevati prednostne naloge Evropskega parlamenta, ki so izražene v okviru njegove letne ocene zaščite finančnih interesov Unije. Delovni program bi moral biti objavljen na spletnem mestu Komisije, posredovati pa bi ga bilo treba Evropskemu parlamentu. [Sprememba 7] |
| --- | --- |

(12a)

Komisija bi morala delovne programe sprejeti v skladu s členom 110 finančne uredbe. Delovni programi bi morali vsebovati opis ukrepov, za katere je predvideno financiranje, zneske, dodeljene posameznim ukrepom, okviren časovni razpored izvajanja in najvišjo stopnjo sofinanciranja za nepovratna sredstva. Komisija bi morala pri pripravi delovnega programa upoštevati prednostne naloge Evropskega parlamenta, ki so izražene v okviru njegove letne ocene zaščite finančnih interesov Unije. Delovni program bi moral biti objavljen na spletnem mestu Komisije, posredovati pa bi ga bilo treba Evropskemu parlamentu. [Sprememba 7]

| (12b) | Ukrepi bi morali biti upravičeni na podlagi njihove zmožnosti doseči specifične cilje programa iz člena 2. Med njimi so lahko zagotavljanje tehnične podpore pristojnim organom držav članic, kot je zagotavljanje specifičnega znanja, specializirane in tehnično napredne opreme ter učinkovitih orodij informacijske tehnologije, zagotavljanje potrebne podpore in olajševanje preiskav, zlasti vzpostavljanje skupnih preiskovalnih skupin in čezmejnih operacij, ali povečanje obsega izmenjav osebja za specifične projekte. Poleg tega lahko upravičeni ukrepi vključujejo tudi organizacijo ciljno usmerjenega specializiranega usposabljanja, delavnic za analizo tveganja ter, po potrebi, konferenc in študijev. [Sprememba 8] |
| --- | --- |

(12b)

Ukrepi bi morali biti upravičeni na podlagi njihove zmožnosti doseči specifične cilje programa iz člena 2. Med njimi so lahko zagotavljanje tehnične podpore pristojnim organom držav članic, kot je zagotavljanje specifičnega znanja, specializirane in tehnično napredne opreme ter učinkovitih orodij informacijske tehnologije, zagotavljanje potrebne podpore in olajševanje preiskav, zlasti vzpostavljanje skupnih preiskovalnih skupin in čezmejnih operacij, ali povečanje obsega izmenjav osebja za specifične projekte. Poleg tega lahko upravičeni ukrepi vključujejo tudi organizacijo ciljno usmerjenega specializiranega usposabljanja, delavnic za analizo tveganja ter, po potrebi, konferenc in študijev. [Sprememba 8]

| (13) | Nakup opreme prek instrumenta Unije za finančno podporo za opremo za carinski nadzor (14) lahko doseže pozitivne rezultate v boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom EU. Instrument Unije za finančno podporo za opremo za carinski nadzor in program si delita odgovornost za preprečevanje podvajanja podpore Unije. Podpora iz programa bi morala biti usmerjena predvsem v nabavo vrst opreme, ki ne spada v področje uporabe instrumenta Unije za finančno podporo za opremo za carinski nadzor, ali opreme, namenjene organom, za katere se ne uporablja instrument Unije za finančno podporo za opremo za carinski nadzor.
  Poleg tega bi morala obstajati jasna povezava med učinkom financirane opreme ter zaščito finančnih interesov Unije.
  Za preprečevanje prekrivanj
  in vzpostavitev sinergij med programom in drugimi zadevnimi programi na področjih, kot so pravosodje, carina in notranje zadeve,
  bi bilo treba poskrbeti predvsem pri pripravi letnih programov dela. [Sprememba 9] |
| --- | --- |

(13)

Nakup opreme prek instrumenta Unije za finančno podporo za opremo za carinski nadzor (14) lahko doseže pozitivne rezultate v boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom EU. Instrument Unije za finančno podporo za opremo za carinski nadzor in program si delita odgovornost za preprečevanje podvajanja podpore Unije. Podpora iz programa bi morala biti usmerjena predvsem v nabavo vrst opreme, ki ne spada v področje uporabe instrumenta Unije za finančno podporo za opremo za carinski nadzor, ali opreme, namenjene organom, za katere se ne uporablja instrument Unije za finančno podporo za opremo za carinski nadzor.
  Poleg tega bi morala obstajati jasna povezava med učinkom financirane opreme ter zaščito finančnih interesov Unije.
  Za preprečevanje prekrivanj
  in vzpostavitev sinergij med programom in drugimi zadevnimi programi na področjih, kot so pravosodje, carina in notranje zadeve,
  bi bilo treba poskrbeti predvsem pri pripravi letnih programov dela. [Sprememba 9]

| (13a) | Program podpira sodelovanje med upravnimi organi in organi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj držav članic ter med slednjimi in Komisijo, vključno z uradom OLAF, ter drugimi ustreznimi organi in agencijami Unije, kot sta Agencija za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah (Eurojust) in Agencija Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol), z namenom zagotoviti učinkovitejšo zaščito finančnih interesov Unije. Podpiral bo tudi sodelovanje z Evropskim javnim tožilstvom (EJT) v zvezi s tem, ko bo tožilstvo prevzelo svoje naloge. [Sprememba 10] |
| --- | --- |

(13a)

Program podpira sodelovanje med upravnimi organi in organi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj držav članic ter med slednjimi in Komisijo, vključno z uradom OLAF, ter drugimi ustreznimi organi in agencijami Unije, kot sta Agencija za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah (Eurojust) in Agencija Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol), z namenom zagotoviti učinkovitejšo zaščito finančnih interesov Unije. Podpiral bo tudi sodelovanje z Evropskim javnim tožilstvom (EJT) v zvezi s tem, ko bo tožilstvo prevzelo svoje naloge. [Sprememba 10]

| (14) | V programu bi morale imeti možnost sodelovati države Evropskega združenja za prosto trgovino (Efta), ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP). To možnost bi morale imeti tudi države pristopnice, države kandidatke in potencialne kandidatke, pa tudi države, ki jih zajema evropska sosedska politika, in sicer v skladu s splošnimi načeli in pogoji za udeležbo teh držav v programih Unije, določenimi v zadevnih okvirnih sporazumih in sklepih pridružitvenih svetov ali podobnih sporazumih. Možnost sodelovanja v programu bi morale prav tako imeti druge tretje države, če
  imajo sklenjen pridružitveni sporazum ali
  sklenejo poseben sporazum, ki ureja njihovo udeležbo v programih Unije. [Sprememba 11] |
| --- | --- |

(14)

V programu bi morale imeti možnost sodelovati države Evropskega združenja za prosto trgovino (Efta), ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP). To možnost bi morale imeti tudi države pristopnice, države kandidatke in potencialne kandidatke, pa tudi države, ki jih zajema evropska sosedska politika, in sicer v skladu s splošnimi načeli in pogoji za udeležbo teh držav v programih Unije, določenimi v zadevnih okvirnih sporazumih in sklepih pridružitvenih svetov ali podobnih sporazumih. Možnost sodelovanja v programu bi morale prav tako imeti druge tretje države, če
  imajo sklenjen pridružitveni sporazum ali
  sklenejo poseben sporazum, ki ureja njihovo udeležbo v programih Unije. [Sprememba 11]

| (15) | Ob upoštevanju preteklih ocen programov Herkul in za okrepitev programa bi moralo biti izjemoma mogoče sodelovanje pravnih subjektov s sedežem v tretji državi, ki ni pridružena programu, ne da bi morali ti subjekti nositi stroške svoje udeležbe. |
| --- | --- |

(15)

Ob upoštevanju preteklih ocen programov Herkul in za okrepitev programa bi moralo biti izjemoma mogoče sodelovanje pravnih subjektov s sedežem v tretji državi, ki ni pridružena programu, ne da bi morali ti subjekti nositi stroške svoje udeležbe.

| (15a) | Spodbujati bi bilo treba zlasti sodelovanje subjektov s sedežem v državah, ki imajo veljaven pridružitveni sporazum z Unijo, da bi se okrepila zaščita finančnih interesov Unije prek sodelovanja v zvezi s carinami in izmenjave najboljših praks, zlasti glede načinov boja proti goljufijam, korupciji in drugim nezakonitim dejavnostim, ki škodijo finančnim interesom Unije, ter glede spopadanja z izzivi novega tehnološkega razvoja. [Sprememba 12] |
| --- | --- |

(15a)

Spodbujati bi bilo treba zlasti sodelovanje subjektov s sedežem v državah, ki imajo veljaven pridružitveni sporazum z Unijo, da bi se okrepila zaščita finančnih interesov Unije prek sodelovanja v zvezi s carinami in izmenjave najboljših praks, zlasti glede načinov boja proti goljufijam, korupciji in drugim nezakonitim dejavnostim, ki škodijo finančnim interesom Unije, ter glede spopadanja z izzivi novega tehnološkega razvoja. [Sprememba 12]

| (16) | Pri izvajanju programa bi bilo treba upoštevati priporočila in ukrepe iz sporočila Komisije z dne 6. junija 2013 z naslovom „Okrepitev boja proti tihotapljenju cigaret in drugim oblikam nedovoljene trgovine s tobačnimi izdelki – Celovita strategija EU“ (15) ter poročilo z dne 12. maja 2017 o napredku pri izvajanju tega sporočila (16). |
| --- | --- |

(16)

Pri izvajanju programa bi bilo treba upoštevati priporočila in ukrepe iz sporočila Komisije z dne 6. junija 2013 z naslovom „Okrepitev boja proti tihotapljenju cigaret in drugim oblikam nedovoljene trgovine s tobačnimi izdelki – Celovita strategija EU“ (15) ter poročilo z dne 12. maja 2017 o napredku pri izvajanju tega sporočila (16).

| (17) | Unija je leta 2016 ratificirala Protokol za odpravo nezakonite trgovine s tobačnimi izdelki k Okvirni konvenciji Svetovne zdravstvene organizacije za nadzor nad tobakom. Navedeni protokol bi bilo treba uporabiti za zaščito finančnih interesov Unije pri boju proti čezmejni nezakoniti trgovini s tobačnimi izdelki, ki povzroča izgubo prihodkov. Program bi moral podpirati sekretariat Okvirne konvencije Svetovne zdravstvene organizacije za nadzor nad tobakom v njegovih nalogah v zvezi s protokolom. Podpirati bi moral tudi druge dejavnosti, ki jih organizira sekretariat v zvezi z bojem proti nezakoniti trgovini s tobačnimi izdelki. |
| --- | --- |

(17)

Unija je leta 2016 ratificirala Protokol za odpravo nezakonite trgovine s tobačnimi izdelki k Okvirni konvenciji Svetovne zdravstvene organizacije za nadzor nad tobakom. Navedeni protokol bi bilo treba uporabiti za zaščito finančnih interesov Unije pri boju proti čezmejni nezakoniti trgovini s tobačnimi izdelki, ki povzroča izgubo prihodkov. Program bi moral podpirati sekretariat Okvirne konvencije Svetovne zdravstvene organizacije za nadzor nad tobakom v njegovih nalogah v zvezi s protokolom. Podpirati bi moral tudi druge dejavnosti, ki jih organizira sekretariat v zvezi z bojem proti nezakoniti trgovini s tobačnimi izdelki.

| (18) | V skladu s finančno uredbo, Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (17), Uredbo Sveta (
  ES,
  Euratom, ES) št. 2988/95 (18), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (19) in Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 (20) bi bilo treba finančne interese Unije zaščititi s sorazmernimi ukrepi, ki zajemajo preprečevanje, odkrivanje, odpravljanje in preiskovanje nepravilnosti, vključno z goljufijami, povračilo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi naložitev upravnih sankcij.
  Zlasti lahko v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 in Uredbo (Euratom, ES) št. 2185/96 Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) izvaja upravne preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali drugih nezakonitih ravnanj, ki škodijo finančnim interesom Unije. V skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 lahko Evropsko javno tožilstvo (v nadaljnjem besedilu: EJT) preiskuje in preganja goljufije ter druge kriminalne dejavnosti, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (21). V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije ter Komisiji, uradu OLAF, EJT in Evropskemu računskemu sodišču podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje osebe, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice. |
| --- | --- |

(18)

V skladu s finančno uredbo, Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (17), Uredbo Sveta (
  ES,
  Euratom, ES) št. 2988/95 (18), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (19) in Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 (20) bi bilo treba finančne interese Unije zaščititi s sorazmernimi ukrepi, ki zajemajo preprečevanje, odkrivanje, odpravljanje in preiskovanje nepravilnosti, vključno z goljufijami, povračilo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi naložitev upravnih sankcij.

Zlasti lahko v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 in Uredbo (Euratom, ES) št. 2185/96 Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) izvaja upravne preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali drugih nezakonitih ravnanj, ki škodijo finančnim interesom Unije. V skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 lahko Evropsko javno tožilstvo (v nadaljnjem besedilu: EJT) preiskuje in preganja goljufije ter druge kriminalne dejavnosti, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (21). V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije ter Komisiji, uradu OLAF, EJT in Evropskemu računskemu sodišču podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje osebe, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice.

| (19) | Tretje države, ki so članice EGP, lahko sodelujejo v programih Unije v okviru sodelovanja, vzpostavljenega v okviru Sporazuma EGP, ki določa, da se programi izvajajo na podlagi sklepa v okviru navedenega sporazuma. Tretje države lahko sodelujejo tudi na podlagi drugih pravnih instrumentov. V to uredbo bi bilo treba uvesti posebno določbo, ki bi podelila potrebne pravice in dostop odgovornemu odredbodajalcu, uradu OLAF in Evropskemu računskemu sodišču, da bi lahko celovito izvrševali svoje pristojnosti. |
| --- | --- |

(19)

Tretje države, ki so članice EGP, lahko sodelujejo v programih Unije v okviru sodelovanja, vzpostavljenega v okviru Sporazuma EGP, ki določa, da se programi izvajajo na podlagi sklepa v okviru navedenega sporazuma. Tretje države lahko sodelujejo tudi na podlagi drugih pravnih instrumentov. V to uredbo bi bilo treba uvesti posebno določbo, ki bi podelila potrebne pravice in dostop odgovornemu odredbodajalcu, uradu OLAF in Evropskemu računskemu sodišču, da bi lahko celovito izvrševali svoje pristojnosti.

| (20) | |
| --- | --- |

(20)

| (21) | V skladu s [sklic ustrezno posodobiti v skladu z novim sklepom o ČDO: členom 94 Sklepa Sveta 2013/755/EU (22)] so osebe in subjekti s sedežem v čezmorskih državah in ozemljih upravičeni do financiranja v skladu s pravili in cilji programa ter ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero je zadevni ČDO povezan. |
| --- | --- |

(21)

V skladu s [sklic ustrezno posodobiti v skladu z novim sklepom o ČDO: členom 94 Sklepa Sveta 2013/755/EU (22)] so osebe in subjekti s sedežem v čezmorskih državah in ozemljih upravičeni do financiranja v skladu s pravili in cilji programa ter ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero je zadevni ČDO povezan.

| (22) | V skladu z odstavkoma 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (23) je treba ta program oceniti na podlagi informacij, zbranih v skladu s posebnimi zahtevami

  prek poročanja, in sicer o zahtevah
  glede
  uspešnosti,
  spremljanja
  in ocenjevanja
  , pri tem pa se izogibati pretiranemu urejanju in nalaganju upravnih bremen, zlasti državam članicam. Te zahteve lahko po potrebi vključujejo merljive kazalnike, ki so podlaga za ocenjevanje učinkov programa na terenu.
  Oceno bi moral opraviti neodvisen ocenjevalec. [Sprememba 13] |
| --- | --- |

(22)

V skladu z odstavkoma 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (23) je treba ta program oceniti na podlagi informacij, zbranih v skladu s posebnimi zahtevami

  prek poročanja, in sicer o zahtevah
  glede
  uspešnosti,
  spremljanja
  in ocenjevanja
  , pri tem pa se izogibati pretiranemu urejanju in nalaganju upravnih bremen, zlasti državam članicam. Te zahteve lahko po potrebi vključujejo merljive kazalnike, ki so podlaga za ocenjevanje učinkov programa na terenu.
  Oceno bi moral opraviti neodvisen ocenjevalec. [Sprememba 13]

| (23) | Na Komisijo

  Za dopolnitev te uredbe
  bi bilo treba
  na Komisijo
  prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte za oblikovanje določb za okvir spremljanja in ocenjevanja, ki se bo uporabljal pri programu

  sprejetje programov dela. Poleg tega bi bilo treba
  za
  spremembo te uredbe na Komisijo prenesti pooblastilo
  ,
  da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s kazalniki iz Priloge II k tej uredbi
  . Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. [Sprememba 14] |
| --- | --- |

(23)

Na Komisijo

  Za dopolnitev te uredbe
  bi bilo treba
  na Komisijo
  prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte za oblikovanje določb za okvir spremljanja in ocenjevanja, ki se bo uporabljal pri programu

  sprejetje programov dela. Poleg tega bi bilo treba
  za
  spremembo te uredbe na Komisijo prenesti pooblastilo
  ,
  da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s kazalniki iz Priloge II k tej uredbi
  . Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. [Sprememba 14]

| (24) | Člen 42a(1) in (2) Uredbe (ES) št. 515/97 določa pravno podlago za financiranje sistema AFIS. Ta uredba naj bi nadomestila navedeno pravno podlago in določila novo. Člen 42a(1) in (2) Uredbe (ES) št. 515/97 bi bilo zato treba črtati. |
| --- | --- |

(24)

Člen 42a(1) in (2) Uredbe (ES) št. 515/97 določa pravno podlago za financiranje sistema AFIS. Ta uredba naj bi nadomestila navedeno pravno podlago in določila novo. Člen 42a(1) in (2) Uredbe (ES) št. 515/97 bi bilo zato treba črtati.

| (25) | Uredba (EU) št. 250/2014 o uvedbi programa Herkul III zajema obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020. Ta uredba določa nadaljevanje programa Herkul III s 1. januarjem 2021. Uredbo (EU) št. 250/2014 bi bilo zato treba razveljaviti – |
| --- | --- |

(25)

Uredba (EU) št. 250/2014 o uvedbi programa Herkul III zajema obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020. Ta uredba določa nadaljevanje programa Herkul III s 1. januarjem 2021. Uredbo (EU) št. 250/2014 bi bilo zato treba razveljaviti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet urejanja

S to uredbo se vzpostavi program EU za boj proti goljufijam (v nadaljnjem besedilu: program).

V uredbi so določeni cilji programa, proračun za obdobje 2021–2027, oblike financiranja Unije in pravila za zagotavljanje takega financiranja.

Člen 2

Cilji programa

1.   Splošni cilji programa so:

| (a) | zaščita finančnih interesov Unije; |
| --- | --- |

(a)

zaščita finančnih interesov Unije;

| (b) | podpora za medsebojno pomoč med upravnimi organi držav članic ter sodelovanje med njimi in Komisijo zaradi zagotavljanja pravilnega izvajanja carinske in kmetijske zakonodaje. |
| --- | --- |

(b)

podpora za medsebojno pomoč med upravnimi organi držav članic ter sodelovanje med njimi in Komisijo zaradi zagotavljanja pravilnega izvajanja carinske in kmetijske zakonodaje.

2.   Specifični cilji programa so:

| (a) | preprečevanje goljufij, korupcije in vseh drugih nezakonitih dejavnosti, ki škodijo finančnim interesom Unije, ter boj proti njim; |
| --- | --- |

(a)

preprečevanje goljufij, korupcije in vseh drugih nezakonitih dejavnosti, ki škodijo finančnim interesom Unije, ter boj proti njim;

| (b) | podpora za poročanje o nepravilnostih, vključno z goljufijami, v zvezi s sredstvi v okviru deljenega upravljanja in predpristopne pomoči iz proračuna Unije; |
| --- | --- |

(b)

podpora za poročanje o nepravilnostih, vključno z goljufijami, v zvezi s sredstvi v okviru deljenega upravljanja in predpristopne pomoči iz proračuna Unije;

| (c) | zagotavljanje orodij za izmenjavo informacij in podpore operativnim dejavnostim na področju medsebojne upravne pomoči v carinskih in kmetijskih zadevah. |
| --- | --- |

(c)

zagotavljanje orodij za izmenjavo informacij in podpore operativnim dejavnostim na področju medsebojne upravne pomoči v carinskih in kmetijskih zadevah.

Člen 3

Proračun

1.   Finančna sredstva za izvajanje programa za obdobje 2021–2027 znašajo 181,207 milijona 
  321 314 000 EUR v cenah iz leta 2018 (362 414 000
  EUR v tekočih cenah. [Sprememba 15]

2.   Okvirna razdelitev zneska iz odstavka 1 je:

| (a) | 114,207 milijona 
  202 512 000
  EUR
  v cenah iz leta 2018 (228 414 000 EUR v tekočih cenah)
  EUR za cilj iz člena 2(2)(a); [Sprememba 16] |
| --- | --- |

(a)

114,207 milijona 
  202 512 000
  EUR
  v cenah iz leta 2018 (228 414 000 EUR v tekočih cenah)
  EUR za cilj iz člena 2(2)(a); [Sprememba 16]

| (b) | 7 
  12 412 000 EUR v cenah iz leta 2018 (14
   milijonov EUR
  v tekočih cenah
  za cilj iz člena 2(2)(b); [Sprememba 17] |
| --- | --- |

(b)

7 
  12 412 000 EUR v cenah iz leta 2018 (14
   milijonov EUR
  v tekočih cenah
  za cilj iz člena 2(2)(b); [Sprememba 17]

| (c) | 60 
  106 390 000 EUR v cenah iz leta 2018 (120
   milijonov EUR
  v tekočih cenah
  za cilj iz člena 2(2)(c). [Sprememba 18] |
| --- | --- |

(c)

60 
  106 390 000 EUR v cenah iz leta 2018 (120
   milijonov EUR
  v tekočih cenah
  za cilj iz člena 2(2)(c). [Sprememba 18]

2a.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za prerazporeditev sredstev med cilji iz člena 2(2). Če prerazporeditev vključuje spremembo enega od zneskov iz odstavka 2 tega člena za 10 % ali več, se prerazporeditev opravi z delegiranim aktom, sprejetim v skladu s členom 14. [Sprememba 19]

3.   Znesek iz odstavka 1 se lahko uporabi za tehnično in upravno pomoč za izvajanje programa, npr. dejavnosti pripravljanja, spremljanja, kontrole, revizije in ocenjevanja, vključno s korporativnimi informacijskotehnološkimi sistemi.
  Poleg tega se pri okvirnem znesku iz točke (a) odstavka 2 ustrezno upošteva dejstvo, da je program edini te vrste, ki obravnava stran odhodkov pri zaščiti finančnih interesov Unije. [Sprememba 20]

Člen 4

Tretje države, pridružene programu

Programu se lahko pridružijo naslednje tretje države:

| (a) | članice Evropskega združenja za prosto trgovino (Efta), ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP), v skladu s pogoji, določenimi v Sporazumu EGP; |
| --- | --- |

(a)

članice Evropskega združenja za prosto trgovino (Efta), ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP), v skladu s pogoji, določenimi v Sporazumu EGP;

| (b) | države pristopnice, države kandidatke in potencialne kandidatke v skladu s splošnimi načeli in pogoji za udeležbo teh držav v programih Unije, določenimi v zadevnih okvirnih sporazumih in sklepih pridružitvenih svetov ali podobnih sporazumih, ter v skladu s posebnimi pogoji, določenimi v sporazumih med Unijo in temi državami; |
| --- | --- |

(b)

države pristopnice, države kandidatke in potencialne kandidatke v skladu s splošnimi načeli in pogoji za udeležbo teh držav v programih Unije, določenimi v zadevnih okvirnih sporazumih in sklepih pridružitvenih svetov ali podobnih sporazumih, ter v skladu s posebnimi pogoji, določenimi v sporazumih med Unijo in temi državami;

| (c) | države, ki jih zajema evropska sosedska politika, v skladu s splošnimi načeli in pogoji za udeležbo teh držav v programih Unije, določenimi v zadevnih okvirnih sporazumih in sklepih pridružitvenih svetov ali podobnih sporazumih, ter v skladu s posebnimi pogoji, določenimi v sporazumih med Unijo in temi državami; |
| --- | --- |

(c)

države, ki jih zajema evropska sosedska politika, v skladu s splošnimi načeli in pogoji za udeležbo teh držav v programih Unije, določenimi v zadevnih okvirnih sporazumih in sklepih pridružitvenih svetov ali podobnih sporazumih, ter v skladu s posebnimi pogoji, določenimi v sporazumih med Unijo in temi državami;

| (d) | druge tretje države v skladu s pogoji, določenimi v posebnem sporazumu, ki ureja udeležbo tretje države v katerem koli programu Unije, če sporazum:







  (a) | zagotavlja pravično ravnotežje med prispevki in koristmi za tretjo državo, udeleženo v programih Unije; [Sprememba 21] |
| --- | --- | --- |

(d)

druge tretje države v skladu s pogoji, določenimi v posebnem sporazumu, ki ureja udeležbo tretje države v katerem koli programu Unije, če sporazum:

(a)

zagotavlja pravično ravnotežje med prispevki in koristmi za tretjo državo, udeleženo v programih Unije; [Sprememba 21]

| (b) | določa pogoje udeležbe v programih, vključno z izračunom finančnih prispevkov za posamezne programe in njihove upravne stroške. Ti prispevki so namenski prejemki v skladu s členom [21(5)] finančne uredbe; |
| --- | --- |

(b)

določa pogoje udeležbe v programih, vključno z izračunom finančnih prispevkov za posamezne programe in njihove upravne stroške. Ti prispevki so namenski prejemki v skladu s členom [21(5)] finančne uredbe;

| (c) | na tretjo državo ne prenese pristojnosti za odločanje v zvezi s programi; |
| --- | --- |

(c)

na tretjo državo ne prenese pristojnosti za odločanje v zvezi s programi;

| (d) | Uniji zagotavlja pravice za zagotavljanje dobrega finančnega poslovodenja in zaščito njenih finančnih interesov. |
| --- | --- |

(d)

Uniji zagotavlja pravice za zagotavljanje dobrega finančnega poslovodenja in zaščito njenih finančnih interesov.

Člen 5

Izvajanje in oblike financiranja Unije

1.   Program se izvaja z neposrednim upravljanjem v skladu s finančno uredbo ali s posrednim upravljanjem z organi iz člena 62(1)(c) finančne uredbe.

2.   S programom se lahko zagotovi financiranje v kateri koli obliki iz finančne uredbe, zlasti v obliki nepovratnih sredstev
  v skladu z naslovom VIII
  in javnih naročil
  v skladu z naslovom VII
  , pa tudi povračila potnih stroškov in izplačila dnevnic, kot je določeno v členu 238 finančne uredbe. [Sprememba 22]

3.   S programom se lahko zagotovi financiranje za ukrepe, ki se izvajajo v skladu z Uredbo (ES) št. 515/97, zlasti za kritje vrst stroškov iz okvirnega seznama v Prilogi I.

4.   Kadar financirani ukrep vključuje nabavo opreme, Komisija po potrebi vzpostavi mehanizem usklajevanja za zagotovitev učinkovitosti in interoperabilnosti vse opreme, kupljene s podporo programov Unije.

Člen 6

Zaščita finančnih interesov Unije

Če tretja država v programu sodeluje na podlagi sklepa v okviru mednarodnega sporazuma ali na podlagi katerega koli drugega pravnega instrumenta, podeli potrebne pravice in dostop odgovornemu odredbodajalcu, Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF) in Evropskemu računskemu sodišču, da bi lahko celovito izvrševali svoje pristojnosti. V primeru Evropskega urada za boj proti goljufijam take pravice zajemajo pravico do izvajanja preiskav, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, v skladu z določbami Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam.

POGLAVJE II

NEPOVRATNA SREDSTVA
  [Sprememba 23]

NEPOVRATNA SREDSTVA

[Sprememba 23]

Člen 7

Stopnja sofinanciranja za
  nepovratna sredstva
  , dodeljena
  v okviru programa se dodeljujejo in upravljajo v skladu z naslovom VIII finančne uredbe

  , ne presega 80 % upravičenih stroškov. V izjemnih in ustrezno utemeljenih primerih, opredeljenih v delovnih programih iz člena 10, stopnja sofinanciranja ne presega 90 % upravičenih stroškov
  . [Sprememba 24]

Člen 8

Upravičeni ukrepi

Do financiranja so upravičeni samo

  naslednji
  ukrepi, s katerimi se uresničujejo cilji iz člena 2:

| (a) | zagotavljanje tehničnega znanja, specializirane in tehnološko napredne opreme ter učinkovitih orodij IT, s katerimi se krepijo nadnacionalno in multidisciplinarno sodelovanje ter sodelovanje s Komisijo; |
| --- | --- |

(a)

zagotavljanje tehničnega znanja, specializirane in tehnološko napredne opreme ter učinkovitih orodij IT, s katerimi se krepijo nadnacionalno in multidisciplinarno sodelovanje ter sodelovanje s Komisijo;

| (b) | povečanje obsega izmenjave osebja za posebne projekte, zagotavljanje potrebne podpore in olajševanje preiskav, zlasti z vzpostavljanjem skupnih preiskovalnih skupin in čezmejnih operacij; |
| --- | --- |

(b)

povečanje obsega izmenjave osebja za posebne projekte, zagotavljanje potrebne podpore in olajševanje preiskav, zlasti z vzpostavljanjem skupnih preiskovalnih skupin in čezmejnih operacij;

| (c) | zagotavljanje tehnične in operacijske podpore nacionalnim preiskavam, zlasti za carinske organe in organe preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, da bi okrepili boj proti goljufijam in drugim nezakonitim dejavnostim; |
| --- | --- |

(c)

zagotavljanje tehnične in operacijske podpore nacionalnim preiskavam, zlasti za carinske organe in organe preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, da bi okrepili boj proti goljufijam in drugim nezakonitim dejavnostim;

| (d) | krepitev zmogljivosti IT v državah članicah in tretjih državah, povečanje izmenjave podatkov ter razvoj in zagotavljanje orodij IT za preiskave in spremljanje obveščevalnega dela; |
| --- | --- |

(d)

krepitev zmogljivosti IT v državah članicah in tretjih državah, povečanje izmenjave podatkov ter razvoj in zagotavljanje orodij IT za preiskave in spremljanje obveščevalnega dela;

| (e) | organizacija specializiranega usposabljanja, delavnic za analizo tveganja, konferenc in študijev za izboljšanje sodelovanja in usklajevanja med službami, ki se ukvarjajo z zaščito finančnih interesov Unije; |
| --- | --- |

(e)

organizacija specializiranega usposabljanja, delavnic za analizo tveganja, konferenc in študijev za izboljšanje sodelovanja in usklajevanja med službami, ki se ukvarjajo z zaščito finančnih interesov Unije;

| (f) | financiranje sklopa aplikacij IT, povezanih s carino, ki delujejo v okviru skupnega informacijskega sistema, ki ga upravlja Komisija in je bil vzpostavljen za opravljanje nalog, dodeljenih Komisiji z Uredbo (ES) št. 515/97; |
| --- | --- |

(f)

financiranje sklopa aplikacij IT, povezanih s carino, ki delujejo v okviru skupnega informacijskega sistema, ki ga upravlja Komisija in je bil vzpostavljen za opravljanje nalog, dodeljenih Komisiji z Uredbo (ES) št. 515/97;

| (g) | financiranje varnega elektronskega komunikacijskega orodja, da bi državam članicam olajšali izpolnjevanje obveznosti poročanja o odkritih nepravilnostih, vključno z goljufijami, in ki podpira upravljanje in analizo teh nepravilnosti; |
| --- | --- |

(g)

financiranje varnega elektronskega komunikacijskega orodja, da bi državam članicam olajšali izpolnjevanje obveznosti poročanja o odkritih nepravilnostih, vključno z goljufijami, in ki podpira upravljanje in analizo teh nepravilnosti;

| (h) | vsi drugi ukrepi, določeni v programih dela v skladu s členom 10, ki so potrebni za doseganje splošnih in specifičnih ciljev iz člena 2. [Sprememba 25] |
| --- | --- |

(h)

vsi drugi ukrepi, določeni v programih dela v skladu s členom 10, ki so potrebni za doseganje splošnih in specifičnih ciljev iz člena 2. [Sprememba 25]

Kadar podprt ukrep vključuje nabavo opreme, Komisija zagotovi, da financirana oprema prispeva k zaščiti finančnih interesov Unije. [Sprememba 26]

Člen 9

Upravičeni subjekti

1.   Poleg meril iz člena 197 finančne uredbe se uporabljajo merila za upravičenost iz odstavka 2.

2.   Upravičeni so naslednji subjekti:

| (a) | javni organi, ki lahko prispevajo k doseganju enega od ciljev iz člena 2 in imajo sedež v eni od naslednjih držav: |
| --- | --- |

(a)

javni organi, ki lahko prispevajo k doseganju enega od ciljev iz člena 2 in imajo sedež v eni od naslednjih držav:

| (a) | državi članici ali z njo povezani čezmorski državi ali ozemlju; |
| --- | --- |

(a)

državi članici ali z njo povezani čezmorski državi ali ozemlju;

| (b) | tretji državi, pridruženi programu; |
| --- | --- |

(b)

tretji državi, pridruženi programu;

| (c) | tretji državi, navedeni v programu dela, pod pogoji iz odstavka 3; |
| --- | --- |

(c)

tretji državi, navedeni v programu dela, pod pogoji iz odstavka 3;

| (b) | raziskovalni in izobraževalni inštituti ter neprofitni subjekti, ki lahko prispevajo k doseganju ciljev iz člena 2, če imajo sedež in delujejo vsaj eno leto v državi članici ali tretji državi, pridruženi programu, ali tretji državi, navedeni v programu dela, pod pogoji iz odstavka 3; |
| --- | --- |

(b)

raziskovalni in izobraževalni inštituti ter neprofitni subjekti, ki lahko prispevajo k doseganju ciljev iz člena 2, če imajo sedež in delujejo vsaj eno leto v državi članici ali tretji državi, pridruženi programu, ali tretji državi, navedeni v programu dela, pod pogoji iz odstavka 3;

| (c) | vsi pravni subjekti, ustanovljeni v skladu s pravom Unije, in vse mednarodne organizacije
  , kot je opredeljeno v členu 156 finančne uredbe
  . [Sprememba 27] |
| --- | --- |

(c)

vsi pravni subjekti, ustanovljeni v skladu s pravom Unije, in vse mednarodne organizacije
  , kot je opredeljeno v členu 156 finančne uredbe
  . [Sprememba 27]

3.   Subjekti iz odstavka 2 s sedežem v tretji državi, ki ni pridružena programu, so izjemoma upravičeni do sodelovanja, kadar je to potrebno za doseganje ciljev določenega ukrepa.

4.   Subjekti iz odstavka 2 s sedežem v tretji državi, ki ni pridružena programu, bi morali načeloma nositi stroške svoje udeležbe.

POGLAVJE III

NAČRTOVANJE, SPREMLJANJE IN OCENJEVANJE

Člen 10

Program dela

Program se izvaja s programi dela iz člena 110 finančne uredbe.

Komisija programe dela sprejme z delegiranimi akti v skladu s členom 14. [Sprememba 28]

Komisija preuči sinergije med programom in drugimi zadevnimi programi na področjih, kot so pravosodje, carina in notranje zadeve, ter zagotovi, da se preprečijo prekrivanja pri pripravi programov dela. [Sprememba 29]

Programi dela se objavijo na spletnem mestu Komisije in posredujejo Evropskemu parlamentu, ki v okviru letne ocene zaščite finančnih interesov Unije oceni njihovo vsebino in izide. [Sprememba 30]

Člen 11

Spremljanje in poročanje

1.   Kazalniki za poročanje o napredku programa pri doseganju splošnih in specifičnih ciljev iz člena 2 so določeni v Prilogi II.

2.   Za zagotovitev učinkovite ocene napredka programa pri doseganju njegovih ciljev se v skladu s členom 14 na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov za spremembo Priloge II za pregled ali dopolnitev kazalnikov, kadar bi bilo to potrebno, ter dopolnitev te uredbe z določbami o vzpostavitvi okvira spremljanja in ocenjevanja. [Sprememba 31]

2a.
     
  Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži letno poročilo o uspešnosti programa. [Sprememba 32]

3.   Sistem za poročanje o smotrnosti zagotavlja, da se podatki za spremljanje izvajanja in rezultatov programa zbirajo uspešno, učinkovito in pravočasno. V ta namen se prejemnikom finančnih sredstev Unije in (kadar je smiselno) državam članicam naložijo sorazmerne zahteve glede poročanja.

Člen 12

Ocenjevanje

1.   Ocene se opravijo pravočasno
  opravi neodvisni ocenjevalec
  , da prispevajo k postopku odločanja. [Sprememba 33]

2.   Vmesna ocena programa se opravi, ko je na voljo dovolj informacij o izvajanju programa, vendar najpozneje v štirih letih od začetka izvajanja programa.

3.   Na koncu izvajanja programa, vendar ne pozneje kot v štirih

  treh
  letih po zaključku obdobja iz člena 1, Komisija opravi končno oceno programa. [Sprememba 34]

4.   Komisija zaključke teh ocen skupaj s svojimi pripombami predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij in Računskemu sodišču
  ter jih objavi na svojem spletnem mestu
  . [Sprememba 35]

Člen 13

Prenos pooblastila

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 14 za oblikovanje določb za okvir spremljanja in ocenjevanja iz člena 11

  za sprejetje programov dela, kot je določeno v členu 10, in za spremembo kazalnikov iz Priloge II k tej uredbi
  . [Sprememba 44]

Člen 14

Izvajanje prenosa pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 13 se prenese na Komisijo za obdobje do 31. decembra 2028.

3.   Prenos pooblastila iz člena 13 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5a.
     
  Delegirani akt, sprejet na podlagi členov 10 in 13, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca. [Sprememba 36]

POGLAVJE IV

PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 15

Informiranje, komuniciranje in oglaševanje

1.   Prejemniki finančnih sredstev Unije potrdijo izvor in zagotovijo
  kar največjo
  prepoznavnost financiranja Unije (, zlasti pri promoviranju ukrepov in njihovih rezultatov), z zagotavljanjem jasnih, učinkovitih in sorazmernih ciljno usmerjenih informacij različnemu občinstvu, vključno z mediji in javnostjo. Potrditev izvora in zagotavljanje prepoznavnosti financiranja Unije se ne zahtevata, če bi ogrozila učinkovito izvajanje dejavnosti boja proti goljufijam in carinskih operativnih dejavnosti. [Sprememba 37]

2.   Komisija
  redno
  izvaja ukrepe informiranja in komuniciranja v zvezi s programom ter njegovimi ukrepi in rezultati. Finančna sredstva, dodeljena programu, prispevajo tudi k institucionalnemu komuniciranju o političnih prednostnih nalogah Unije, kolikor so povezane s cilji iz člena 2. [Sprememba 38]

Člen 16

Sprememba Uredbe (ES) št. 515/97

V členu 42a Uredbe (ES) št. 515/97 se odstavka 1 in 2 črtata.

Člen 17

Razveljavitev

Uredba (EU) št. 250/2014 se razveljavi z učinkom od 1. januarja 2021.

Člen 18

Prehodne določbe

1.   Ta uredba do zaključka zadevnih ukrepov ne vpliva na njihovo nadaljevanje ali spremembo v skladu z Uredbo (EU) št. 250/2014 in členom 42a Uredbe (ES) št. 515/97, ki se še naprej uporabljata za zadevne ukrepe do njihovega zaključka.

2.   Finančna sredstva za program lahko krijejo tudi odhodke za tehnično in upravno pomoč, ki so potrebni za zagotovitev prehoda med programom in ukrepi, sprejetimi v skladu z Uredbo (EU) št. 250/2014 in členom 42a Uredbe (ES) št. 515/97.

Člen 19

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati [dvajseti] dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2021.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 10, 10.1.2019, str. 1.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 12. februarja 2019.

2

(3)  Sklep št. 804/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o delovnem programu Skupnosti za spodbujanje dejavnosti na področju zaščite finančnih interesov Skupnosti (program Herkul) (UL L 143, 30.4.2004, str. 9).

3

(4)  Sklep št. 878/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2007 o spremembi in podaljšanju Sklepa št. 804/2004/ES o delovnem programu Skupnosti za spodbujanje dejavnosti na področju zaščite finančnih interesov Skupnosti (program Herkul II) (UL L 193, 25.7.2007, str. 18).

4

(5)  Uredba (EU) št. 250/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o uvedbi programa za spodbujanje dejavnosti na področju zaščite finančnih interesov Evropske unije (program Herkul III) in razveljavitvi Sklepa št. 804/2004/ES (UL L 84, 20.3.2014, str. 6).

5

(6)  Delegirana Uredba Komisije (EU) 2015/1971 z dne 8. julija 2015 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta s posebnimi določbami o poročanju o nepravilnostih v zvezi z Evropskim kmetijskim jamstvenim skladom in Evropskim kmetijskim skladom za razvoj podeželja ter o razveljavitvi Uredbe Komisije (ES) št. 1848/2006 in Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1975 z dne 8. julija 2015 o določitvi pogostosti in oblike poročanja o nepravilnostih v zvezi z Evropskim kmetijskim jamstvenim skladom in Evropskim kmetijskim skladom za razvoj podeželja v skladu z Uredbo (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 293, 10.11.2015, str. 6).

6

(7)  Delegirana Uredba Komisije (EU) 2015/1970 z dne 8. julija 2015 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta s posebnimi določbami o poročanju o nepravilnostih v zvezi z Evropskim skladom za regionalni razvoj, Evropskim socialnim skladom, Kohezijskim skladom in Evropskim skladom za pomorstvo in ribištvo in Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1974 z dne 8. julija 2015 o določitvi pogostosti in oblike poročanja o nepravilnostih v zvezi z Evropskim skladom za regionalni razvoj, Evropskim socialnim skladom, Kohezijskim skladom in Evropskim skladom za pomorstvo in ribištvo v skladu z Uredbo (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 293, 10.11.2015, str. 1).

7

(8)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/1973 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 514/2014 Evropskega parlamenta in Sveta s posebnimi določbami o poročanju o nepravilnostih v zvezi s Skladom za migracije, azil in vključevanje ter o instrumentu za finančno podporo na področju policijskega sodelovanja, preprečevanja kriminala in boja proti njemu ter obvladovanja kriz in Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1977 o določitvi pogostosti in oblike poročanja o nepravilnostih v zvezi s Skladom za migracije, azil in vključevanje ter instrumentom za finančno podporo na področju policijskega sodelovanja, preprečevanja kriminala in boja proti njemu ter obvladovanja kriz v skladu z Uredbo (EU) št. 514/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 293, 10.11.2015, str. 15).

8

(9)  Delegirana Uredba Komisije (EU) 2015/1972 z dne 8. julija 2015 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 223/2014 Evropskega parlamenta in Sveta s posebnimi določbami o poročanju o nepravilnostih v zvezi s Skladom za evropsko pomoč najbolj ogroženim in Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1976 z dne 8. julija 2015 o določitvi pogostosti in oblike poročanja o nepravilnostih v zvezi s Skladom za evropsko pomoč najbolj ogroženim v skladu z Uredbo (EU) št. 223/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 293, 10.11.2015, str. 11).

9

(10)  Člen 16 Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 447/2014 o posebnih pravilih za izvajanje Uredbe (EU) št. 231/2014 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA II) (UL L 132, 3.5.2014, str. 32).

10

(11)  Uredba Sveta (ES) št. 515/97 z dne 13. marca 1997 o medsebojni pomoči med upravnimi organi držav članic in o sodelovanju med njimi in Komisijo zaradi zagotavljanja pravilnega izvajanja carinske in kmetijske zakonodaje, kot je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EU) 2015/1525 (UL L 82, 22.3.1997, str. 1).

11

(12)  Sklep Sveta 2009/917/PNZ o uporabi informacijske tehnologije za carinske namene (UL L 323, 10.12.2009, str. 20).

12

(13)  Sklic, ki ga je treba posodobiti: UL C 373, 20.12.2013, str. 1. Sporazum je na voljo na povezavi: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/?qid=1527811322830&uri=CELEX:32013Q1220(01).

13

https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/?qid=1527811322830&uri=CELEX:32013Q1220(01)

(14)  [ref]

14

(15)  COM(2013)0324.

15

(16)  COM(2017)0235.

16

(17)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

17

(18)  UL L 312, 23.12.1995, str. 1.

18

(19)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

19

(20)  Uredba Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (UL L 283, 31.10.2017, str. 1).

20

(21)  Direktiva (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2017 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (UL L 198, 28.7.2017, str. 29).

21

(22)  Sklep Sveta 2013/755/EU z dne 25. novembra 2013 o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski uniji (Sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj) (UL L 344, 19.12.2013, str. 1).

22

(23)  Medinstitucionalni sporazum med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (UL L 123, 12.5.2016, str. 1).

23

PRILOGA I

Okvirni seznam vrst stroškov za dejavnosti, ki se financirajo iz programa in izvajajo v skladu z Uredbo (ES) št. 515/97:

| (a) | vsi stroški za vzpostavitev in vzdrževanje stalne tehnične infrastrukture, ki državam članicam zagotavlja logistična, pisarniška in tehnološkoinformacijska sredstva za usklajevanje skupnih carinskih operacij in drugih operativnih dejavnosti; |
| --- | --- |

(a)

vsi stroški za vzpostavitev in vzdrževanje stalne tehnične infrastrukture, ki državam članicam zagotavlja logistična, pisarniška in tehnološkoinformacijska sredstva za usklajevanje skupnih carinskih operacij in drugih operativnih dejavnosti;

| (b) | povračila prevoznih stroškov in izplačila dnevnic ter po potrebi druga morebitna nadomestila predstavnikov držav članic in, kjer je primerno, predstavnikov tretjih držav, ki sodelujejo v akcijah Skupnosti, skupnih carinskih operacijah, kadar jih organizira ali pri organizaciji sodeluje Komisija, ter v usposabljanjih, namenskih sestankih ter pripravljalnih in ocenjevalnih sestankih za upravne preiskave ali operativne ukrepe, ki jih izvedejo države članice, kadar jih organizira ali pri organizaciji sodeluje Komisija; |
| --- | --- |

(b)

povračila prevoznih stroškov in izplačila dnevnic ter po potrebi druga morebitna nadomestila predstavnikov držav članic in, kjer je primerno, predstavnikov tretjih držav, ki sodelujejo v akcijah Skupnosti, skupnih carinskih operacijah, kadar jih organizira ali pri organizaciji sodeluje Komisija, ter v usposabljanjih, namenskih sestankih ter pripravljalnih in ocenjevalnih sestankih za upravne preiskave ali operativne ukrepe, ki jih izvedejo države članice, kadar jih organizira ali pri organizaciji sodeluje Komisija;

| (c) | odhodki, povezani s pridobitvijo, študijami, razvijanjem in vzdrževanjem računalniške infrastrukture (strojne opreme), programske opreme in namenskih mrežnih povezav, ter odhodki, povezani s službami za oskrbo, podporo in usposabljanje za namene izvajanja dejavnosti, ki so določene v Uredbi (ES) št. 515/97, zlasti preprečevanja goljufij in boja proti njim; |
| --- | --- |

(c)

odhodki, povezani s pridobitvijo, študijami, razvijanjem in vzdrževanjem računalniške infrastrukture (strojne opreme), programske opreme in namenskih mrežnih povezav, ter odhodki, povezani s službami za oskrbo, podporo in usposabljanje za namene izvajanja dejavnosti, ki so določene v Uredbi (ES) št. 515/97, zlasti preprečevanja goljufij in boja proti njim;

| (d) | odhodki, povezani z zagotavljanjem informacij, in odhodki za s tem povezane ukrepe, ki omogočajo dostop do informacij, podatkov in virov podatkov v okviru izvajanja dejavnosti, ki so določene v Uredbi (ES) št. 515/97, zlasti preprečevanja goljufij in boja proti njim; |
| --- | --- |

(d)

odhodki, povezani z zagotavljanjem informacij, in odhodki za s tem povezane ukrepe, ki omogočajo dostop do informacij, podatkov in virov podatkov v okviru izvajanja dejavnosti, ki so določene v Uredbi (ES) št. 515/97, zlasti preprečevanja goljufij in boja proti njim;

| (e) | odhodki, povezani z uporabo carinskega informacijskega sistema, ki je določen z akti, sprejetimi na podlagi člena 87 Pogodbe o delovanju Evropske unije, in zlasti s Sklepom 2009/917/PNZ o uporabi informacijske tehnologije v carinske namene, če ti akti določajo, da navedene odhodke krije splošni proračun Evropske unije; |
| --- | --- |

(e)

odhodki, povezani z uporabo carinskega informacijskega sistema, ki je določen z akti, sprejetimi na podlagi člena 87 Pogodbe o delovanju Evropske unije, in zlasti s Sklepom 2009/917/PNZ o uporabi informacijske tehnologije v carinske namene, če ti akti določajo, da navedene odhodke krije splošni proračun Evropske unije;

| (f) | odhodki, povezani s pridobitvijo, študijami, razvijanjem in vzdrževanjem komponent Unije v skupnem komunikacijskem omrežju, ki se uporablja za namene iz točke (c). |
| --- | --- |

(f)

odhodki, povezani s pridobitvijo, študijami, razvijanjem in vzdrževanjem komponent Unije v skupnem komunikacijskem omrežju, ki se uporablja za namene iz točke (c).

PRILOGA II

KAZALNIKI ZA SPREMLJANJE PROGRAMA

Program se bo pozorno spremljal na podlagi niza kazalnikov za merjenje uspešnosti pri uresničevanju splošnih in specifičnih ciljev programa ter za zmanjšanje upravnih bremen in stroškov. V ta namen se bodo zbirali podatki v zvezi z naslednjim nizom ključnih kazalnikov:

Specifični cilj št. 1: preprečevanje goljufij, korupcije in vseh drugih nezakonitih dejavnosti, ki škodijo finančnim interesom Unije, ter boj proti njim.

Kazalnik 1: podpora pri preprečevanju goljufij, korupcije in vseh drugih nezakonitih dejavnosti, ki škodijo finančnim interesom Unije, ter boju proti njim, kot je izmerjena s:

| 1.1: | stopnjo zadovoljstva z dejavnostmi, ki se izvajajo v okviru programa in se iz njega (so-) financirajo;








  (a) | številom in vrsto dejavnosti, ki se izvajajo v okviru programa in se iz njega (so)financirajo; [Sprememba 39] |
| --- | --- | --- |

1.1:

stopnjo zadovoljstva z dejavnostmi, ki se izvajajo v okviru programa in se iz njega (so-) financirajo;

(a)

številom in vrsto dejavnosti, ki se izvajajo v okviru programa in se iz njega (so)financirajo; [Sprememba 39]

| 1.2: | deležem

  seznamom
  držav članic, ki iz programa vsako leto prejemajo podporo
  , in ustreznim deležem financiranja
  . [Sprememba 40] |
| --- | --- |

1.2:

deležem

  seznamom
  držav članic, ki iz programa vsako leto prejemajo podporo
  , in ustreznim deležem financiranja
  . [Sprememba 40]

Specifični cilj št. 2: podpora za poročanje o nepravilnostih, vključno z goljufijami, v zvezi s sredstvi v okviru deljenega upravljanja in predpristopne pomoči iz proračuna Unije.

Kazalnik 2: stopnja zadovoljstva uporabnikov z uporabo sistema za upravljanje nepravilnosti.

| (a) | številom poročil o nepravilnostih; [Sprememba 41] |
| --- | --- |

(a)

številom poročil o nepravilnostih; [Sprememba 41]

Kazalnik 2a:
  stopnja zadovoljstva uporabnikov z uporabo informacijskega sistema za boj proti goljufijam. [Sprememba 42]

Specifični cilj št. 3: zagotavljanje orodij za izmenjavo informacij in podporo operativnim dejavnostim na področju medsebojne upravne pomoči v carinskih zadevah.

Kazalnik 3: število informacij o medsebojni pomoči, ki so bile dane na voljo, in število podprtih dejavnosti, povezanih.

Kazalnik 3a: število in vrsta dejavnosti, povezanih z medsebojno pomočjo. [Sprememba 43]

---

| 23.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/213 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/213

---

P8_TA(2019)0069

Večletni načrt za staleže rib, ki se lovijo v zahodnih vodah in sosednjih vodah, ter ribištvo, ki izkorišča te staleže ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. februarja 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi večletnega načrta za staleže rib v zahodnih vodah in sosednjih vodah ter ribištvo, ki izkorišča te staleže, spremembi Uredbe (EU) 2016/1139 o vzpostavitvi večletnega načrta za Baltsko morje ter razveljavitvi uredb (ES) št. 811/2004, (ES) št. 2166/2005, (ES) št. 388/2006, (ES) št. 509/2007 in (ES) št. 1300/2008 (COM(2018)0149– C8-0126/2018– 2018/0074(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 449/33)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0149), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0149),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0126/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0126/2018),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju uradnega obvestila vlade Združenega kraljestva z dne 29. marca 2017 v skladu s členom 50 Pogodbe o Evropski uniji o nameri, da izstopi iz Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju uradnega obvestila vlade Združenega kraljestva z dne 29. marca 2017 v skladu s členom 50 Pogodbe o Evropski uniji o nameri, da izstopi iz Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. septembra 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. septembra 2018 (1),

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 12. decembra 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 12. decembra 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A8-0310/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A8-0310/2018),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | odobri skupno izjavo Parlamenta in Sveta, ki je priložena tej resoluciji in bo objavljena v seriji L Uradnega lista Evropske unije skupaj s končnim zakonodajnim aktom; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  UL C 440, 6.12.2018, str. 171.

(2)  To stališče nadomesti spremembe, sprejete 25. oktobra 2018 (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0425).

---

P8_TC1-COD(2018)0074

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. februarja 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi večletnega načrta za staleže, ki se lovijo v zahodnih vodah in sosednjih vodah, ter ribištvo, ki izkorišča te staleže, spremembi uredb (EU) 2016/1139 in (EU) 2018/973 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 811/2004, (ES) št. 2166/2005, (ES) št. 388/2006, (ES) št. 509/2007 in (ES) št. 1300/2008

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2019/472.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

Skupna izjava Evropskega parlamenta in Sveta

Evropski parlament in Svet nameravata razveljaviti pooblastila za sprejemanje tehničnih ukrepov z delegiranimi akti iz člena 8 te uredbe, ko bosta sprejela novo uredbo o tehničnih ukrepih, ki vključuje pooblastilo za sprejetje enakih ukrepov.

---

| 23.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/216 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/216

---

P8_TA(2019)0070

Mehanizem Unije na področju civilne zaščite ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. februarja 2019 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Sklepa št. 1313/2013/EU o mehanizmu Unije na področju civilne zaščite (COM(2017)0772/2 – C8-0409/2017 – 2017/0309(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 449/34)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2017)0772/2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2017)0772/2),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 196 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0409/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 196 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0409/2017),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženega mnenja češke poslanske zbornice v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženega mnenja češke poslanske zbornice v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. oktobra 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. oktobra 2018 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 16. maja 2018 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 16. maja 2018 (2),

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 19. decembra 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 19. decembra 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenj in stališča v obliki predlogov sprememb Odbora za razvoj, Odbora za proračun, Odbora za regionalni razvoj in Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0180/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenj in stališča v obliki predlogov sprememb Odbora za razvoj, Odbora za proračun, Odbora za regionalni razvoj in Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0180/2018),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | odobri skupno izjavo Parlamenta, Sveta in Komisije, priloženo tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo, naj za financiranje novih prednostnih nalog politike, dodanih med izvajanjem večletnega finančnega okvira, ne uporablja prerazporeditev, saj bo to zagotovo negativno vplivalo na izvajanje drugih ključnih dejavnosti Unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisijo, naj glede na sedanjo prenovo mehanizma Unije na področju civilne zaščite zagotovi zadostno financiranje zanj v prihodnjem večletnem finančnem okviru s pričetkom leta 2021; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

(2)  UL C 361, 5.10.2018, str. 37

(3)  To stališče nadomesti spremembe, sprejete 31. maja 2018 (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0236).

---

P8_TC1-COD(2017)0309

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. februarja 2019 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Sklepa št. 1313/2013/EU o mehanizmu Unije na področju civilne zaščite

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Sklepu (EU) 2019/420.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

Skupna izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije

Za dodatna finančna sredstva za izvajanje mehanizma na področju civilne zaščite v letih 2019 in 2020 je določen znesek 205,6 milijona EUR. Brez poseganja v pristojnosti proračunskega organa bi bilo treba del celotnega povečanja proračuna za reševanje v nujnih primerih (rescEU) dati na voljo s prerazporeditvami v razdelku 3 (varnost in državljanstvo) in razdelku 4 (Evropa v svetu) večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020. Vse tri institucije želijo tudi spomniti, da je del teh prerazporeditev že vključen v proračun za leto 2019 in da je bilo v finančno načrtovanje za leto 2020 že vključenih 15,34 milijona EUR.

V okviru proračunskega postopka za leto 2020 je Komisija pozvana, naj predlaga prerazporeditev 18,24 milijona EUR, da bi za leti 2019 in 2020 v teh razdelkih dosegli celih 50 %.

---

| 23.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/219 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/219

---

P8_TA(2019)0071

Minimalne zahteve za ponovno uporabo vode ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. februarja 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o minimalnih zahtevah za ponovno uporabo vode (COM(2018)0337 – C8-0220/2018 – 2018/0169(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 449/35)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0337), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0337),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 192(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0220/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 192(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0220/2018),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 12. decembra 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 12. decembra 2018 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 6. decembra 2018 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 6. decembra 2018 (2),

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenja Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0044/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenja Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0044/2019),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

(2)  UL C 86, 7.3.2019, str. 353.

---

P8_TC1-COD(2018)0169

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 12. februarja 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta o minimalnih zahtevah za ponovno uporabo vode

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 192(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Vodni viri v Uniji so izpostavljeni vse večjemu pritisku, kar povzroča pomanjkanje vode in slabšanje njene kakovosti. Zlasti podnebne spremembe
  , nepredvidljivi vremenski vzorci
  in suša pomembno prispevajo k pritisku na razpoložljivost sladke vode, ki je posledica razvoja mest in kmetijstva. [Sprememba 1] |
| --- | --- |

(1)

Vodni viri v Uniji so izpostavljeni vse večjemu pritisku, kar povzroča pomanjkanje vode in slabšanje njene kakovosti. Zlasti podnebne spremembe
  , nepredvidljivi vremenski vzorci
  in suša pomembno prispevajo k pritisku na razpoložljivost sladke vode, ki je posledica razvoja mest in kmetijstva. [Sprememba 1]

| (2) | Zmožnost Unije za odzivanje na vse večji pritisk

  večje pritiske
  na vodne vire bi se lahko izboljšala s širšo ponovno uporabo očiščene odpadne vode
  , omejevanjem odvzemanja iz vodnih teles in podzemne vode, zmanjševanjem vpliva izpusta očiščene komunalne odpadne vode v vodna telesa in spodbujanjem varčevanja z večkratno uporabo komunalne odpadne vode, ob zagotavljanju visoke ravni okoljskega varstva
  . V Direktivi 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) je ponovna uporaba vode
  skupaj s spodbujanjem uporabe tehnologij za učinkovito rabo vode v industriji in z vodo varčnih metod namakanja
  omenjena kot eden od dopolnilnih ukrepov, ki jih lahko države članice uporabljajo za dosego ciljev Direktive, tj. dobrega kakovostnega in količinskega stanja površinskih in podzemnih voda. V skladu z Direktivo Sveta 91/271/EGS (5) je treba očiščeno odpadno vodo znova uporabiti, kadar koli je mogoče. [Sprememba 2] |
| --- | --- |

(2)

Zmožnost Unije za odzivanje na vse večji pritisk

  večje pritiske
  na vodne vire bi se lahko izboljšala s širšo ponovno uporabo očiščene odpadne vode
  , omejevanjem odvzemanja iz vodnih teles in podzemne vode, zmanjševanjem vpliva izpusta očiščene komunalne odpadne vode v vodna telesa in spodbujanjem varčevanja z večkratno uporabo komunalne odpadne vode, ob zagotavljanju visoke ravni okoljskega varstva
  . V Direktivi 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) je ponovna uporaba vode
  skupaj s spodbujanjem uporabe tehnologij za učinkovito rabo vode v industriji in z vodo varčnih metod namakanja
  omenjena kot eden od dopolnilnih ukrepov, ki jih lahko države članice uporabljajo za dosego ciljev Direktive, tj. dobrega kakovostnega in količinskega stanja površinskih in podzemnih voda. V skladu z Direktivo Sveta 91/271/EGS (5) je treba očiščeno odpadno vodo znova uporabiti, kadar koli je mogoče. [Sprememba 2]

| (2a) | Posebna težava na številnih področjih sta starost in slabo stanje infrastrukture za distribucijo očiščene vode, kar povzroča veliko izgubo očiščene vode in posledično finančnih sredstev, vloženih v čiščenje. Nadgradnja celotne vodovodne infrastrukture bi zato morala biti prednostna naloga. [Sprememba 3] |
| --- | --- |

(2a)

Posebna težava na številnih področjih sta starost in slabo stanje infrastrukture za distribucijo očiščene vode, kar povzroča veliko izgubo očiščene vode in posledično finančnih sredstev, vloženih v čiščenje. Nadgradnja celotne vodovodne infrastrukture bi zato morala biti prednostna naloga. [Sprememba 3]

| (3) | V sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Načrt za varovanje evropskih vodnih virov“ (6) je bila ponovna uporaba vode za namakanje ali industrijske namene poudarjena kot alternativna možnost

  poudarjena potreba po vzpostavitvi instrumenta
  za
  ureditev standardov na ravni Unije za ponovno uporabo vode in odpravo ovir za široko uporabo take alternativne
  oskrbe z vodo, ki zahteva pozornost Unije

  bi lahko prispeval k zmanjšanju pomanjkanja vode in k manj občutljivim sistemom oskrbe
  . [Sprememba 4] |
| --- | --- |

(3)

V sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Načrt za varovanje evropskih vodnih virov“ (6) je bila ponovna uporaba vode za namakanje ali industrijske namene poudarjena kot alternativna možnost

  poudarjena potreba po vzpostavitvi instrumenta
  za
  ureditev standardov na ravni Unije za ponovno uporabo vode in odpravo ovir za široko uporabo take alternativne
  oskrbe z vodo, ki zahteva pozornost Unije

  bi lahko prispeval k zmanjšanju pomanjkanja vode in k manj občutljivim sistemom oskrbe
  . [Sprememba 4]

| (4) | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Obravnavanje izziva pomanjkanja vode in suše v Evropski uniji“ (7) določa hierarhijo ukrepov, ki bi jo morale države članice upoštevati pri obvladovanju pomanjkanja vode in suše.
  Za isti namen bi bilo priporočljivo v Direktivo 2000/60/ES vključiti zavezujočo hierarhijo ukrepov za dobro upravljanje vode.
   V sporočilu je navedeno, da se lahko v regijah, kjer so bili v skladu s hierarhijo možnih rešitev problemov z vodo izvedeni vsi preventivni ukrepi in kjer povpraševanje po vodi še vedno presega njeno razpoložljivost, dodatna infrastruktura za oskrbo z vodo v nekaterih okoliščinah ter ob upoštevanju vidika stroškov in koristi uporabi kot alternativni pristop k blažitvi posledic hude suše. [Sprememba 5] |
| --- | --- |

(4)

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Obravnavanje izziva pomanjkanja vode in suše v Evropski uniji“ (7) določa hierarhijo ukrepov, ki bi jo morale države članice upoštevati pri obvladovanju pomanjkanja vode in suše.
  Za isti namen bi bilo priporočljivo v Direktivo 2000/60/ES vključiti zavezujočo hierarhijo ukrepov za dobro upravljanje vode.
   V sporočilu je navedeno, da se lahko v regijah, kjer so bili v skladu s hierarhijo možnih rešitev problemov z vodo izvedeni vsi preventivni ukrepi in kjer povpraševanje po vodi še vedno presega njeno razpoložljivost, dodatna infrastruktura za oskrbo z vodo v nekaterih okoliščinah ter ob upoštevanju vidika stroškov in koristi uporabi kot alternativni pristop k blažitvi posledic hude suše. [Sprememba 5]

| (4a) | Evropski parlament v svoji resoluciji z dne 9. oktobra 2008 o obravnavanju izziva pomanjkanja vode in suše v Evropski uniji
   (8)

  opozarja, da bi bilo treba pri gospodarjenju z vodnimi viri dati prednost pristopu z vidika povpraševanja, in meni, da bi morala Unija pri tem gospodarjenju uporabiti celostni pristop, ki bi združeval ukrepe za upravljanje povpraševanja, ukrepe za optimizacijo obstoječih virov v vodnem ciklu in ukrepe za ustvarjanje novih virov, ter da bi bilo treba v pristop vključiti okoljske, socialne in ekonomske razmisleke. [Sprememba 6] |
| --- | --- |

(4a)

Evropski parlament v svoji resoluciji z dne 9. oktobra 2008 o obravnavanju izziva pomanjkanja vode in suše v Evropski uniji
   (8)

  opozarja, da bi bilo treba pri gospodarjenju z vodnimi viri dati prednost pristopu z vidika povpraševanja, in meni, da bi morala Unija pri tem gospodarjenju uporabiti celostni pristop, ki bi združeval ukrepe za upravljanje povpraševanja, ukrepe za optimizacijo obstoječih virov v vodnem ciklu in ukrepe za ustvarjanje novih virov, ter da bi bilo treba v pristop vključiti okoljske, socialne in ekonomske razmisleke. [Sprememba 6]

| (5) | Komisija se je v akcijskem načrtu za krožno gospodarstvo (9) zavezala, da bo sprejela vrsto ukrepov za spodbujanje ponovne uporabe očiščene odpadne vode, vključno s pripravo zakonodajnega predloga o minimalnih zahtevah za ponovno uporabo vode.
  Komisija bi morala posodobiti svoj akcijski načrt in vodne vire še naprej obravnavati kot prednostno področje, na katerem je treba ukrepati. [Sprememba 7] |
| --- | --- |

(5)

Komisija se je v akcijskem načrtu za krožno gospodarstvo (9) zavezala, da bo sprejela vrsto ukrepov za spodbujanje ponovne uporabe očiščene odpadne vode, vključno s pripravo zakonodajnega predloga o minimalnih zahtevah za ponovno uporabo vode.
  Komisija bi morala posodobiti svoj akcijski načrt in vodne vire še naprej obravnavati kot prednostno področje, na katerem je treba ukrepati. [Sprememba 7]

| (6) | Za ponovno uporabo ustrezno očiščene odpadne vode, na primer iz komunalnih čistilnih naprav ali industrijskih naprav, se šteje, da ima manjši vpliv na okolje kot drugi alternativni načini oskrbe z vodo, kot so prenosi vode ali razsoljevanje, vendar je taka ponovna uporaba
  , ki bi lahko zmanjšala potrato vode in omogočila prihranek vode
  v Uniji, omejena. Zdi se, da je to delno posledica
  znatnih stroškov sistemov ponovne uporabe odpadne vode ter
  neobstoja skupnih okoljskih ali

  in
  zdravstvenih standardov Unije za ponovno uporabo vode, ter kar zadeva

  pri kmetijskih proizvodih pa
  zlasti kmetijske proizvode, morebitnih

  potencialnega tveganja za okolje in zdravje ter morebitnih
  ovir za prosti pretok takih proizvodov, ki so se namakali s predelano vodo.
  Obenem bi bilo treba upoštevati, da je namakalna infrastruktura v nekaterih državah članicah neustrezna ali pa je sploh ni. [Sprememba 8] |
| --- | --- |

(6)

Za ponovno uporabo ustrezno očiščene odpadne vode, na primer iz komunalnih čistilnih naprav ali industrijskih naprav, se šteje, da ima manjši vpliv na okolje kot drugi alternativni načini oskrbe z vodo, kot so prenosi vode ali razsoljevanje, vendar je taka ponovna uporaba
  , ki bi lahko zmanjšala potrato vode in omogočila prihranek vode
  v Uniji, omejena. Zdi se, da je to delno posledica
  znatnih stroškov sistemov ponovne uporabe odpadne vode ter
  neobstoja skupnih okoljskih ali

  in
  zdravstvenih standardov Unije za ponovno uporabo vode, ter kar zadeva

  pri kmetijskih proizvodih pa
  zlasti kmetijske proizvode, morebitnih

  potencialnega tveganja za okolje in zdravje ter morebitnih
  ovir za prosti pretok takih proizvodov, ki so se namakali s predelano vodo.
  Obenem bi bilo treba upoštevati, da je namakalna infrastruktura v nekaterih državah članicah neustrezna ali pa je sploh ni. [Sprememba 8]

| (6a) | Ponovna uporaba vode bi lahko prispevala k ponovni uporabi hranil, ki jih vsebuje očiščena voda, pri čemer bi lahko bila uporaba predelane vode za namakanje v kmetijstvu ali gozdarstvu dejansko način za vrnitev hranil, kot so dušik, fosfor in kalij, v naravne biogeokemične cikle. [Sprememba 9] |
| --- | --- |

(6a)

Ponovna uporaba vode bi lahko prispevala k ponovni uporabi hranil, ki jih vsebuje očiščena voda, pri čemer bi lahko bila uporaba predelane vode za namakanje v kmetijstvu ali gozdarstvu dejansko način za vrnitev hranil, kot so dušik, fosfor in kalij, v naravne biogeokemične cikle. [Sprememba 9]

| (6b) | Skladno s to uredbo bi morala ponovna uporaba ustrezno očiščene in predelane komunalne odpadne vode za namakanje potekati na okolju prijazen način. To pomeni, da ponovna uporaba ne bi smela povzročiti večjega izpusta dušika in fosforja, saj prevelika količina teh hranil lahko vodi v evtrofikacijo tal in površinskih ter podzemnih vodnih teles, poškoduje ekosisteme in pospeši zmanjševanje biotske raznovrstnosti. [Sprememba 10] |
| --- | --- |

(6b)

Skladno s to uredbo bi morala ponovna uporaba ustrezno očiščene in predelane komunalne odpadne vode za namakanje potekati na okolju prijazen način. To pomeni, da ponovna uporaba ne bi smela povzročiti večjega izpusta dušika in fosforja, saj prevelika količina teh hranil lahko vodi v evtrofikacijo tal in površinskih ter podzemnih vodnih teles, poškoduje ekosisteme in pospeši zmanjševanje biotske raznovrstnosti. [Sprememba 10]

| (6c) | Da bi zagotovili učinkovito ponovno uporabo virov komunalne odpadne vode, je treba priznati, da niso vse vrste reciklirane vode uporabne za vse poljščine. Zato je treba kmete izobraževati, da bodo uporabljali različne vrste reciklirane vode na optimalen način za poljščine, pri katerih kakovost uporabljene vode nima posledic za javno zdravje. [Sprememba 11] |
| --- | --- |

(6c)

Da bi zagotovili učinkovito ponovno uporabo virov komunalne odpadne vode, je treba priznati, da niso vse vrste reciklirane vode uporabne za vse poljščine. Zato je treba kmete izobraževati, da bodo uporabljali različne vrste reciklirane vode na optimalen način za poljščine, pri katerih kakovost uporabljene vode nima posledic za javno zdravje. [Sprememba 11]

| (7) | Enakovredne
  zdravstvene standarde v zvezi s higieno živil za kmetijske proizvode, ki so se namakali s predelano vodo, je mogoče doseči le, če se zahteve glede kakovosti predelane vode, namenjene za namakanje v kmetijstvu, med državami članicami ne razlikujejo bistveno. Uskladitev zahtev bo prispevala tudi k učinkovitemu delovanju notranjega trga v zvezi s takimi proizvodi. Zato je z določitvijo minimalnih zahtev za kakovost vode
  , pogostost spremljanja
  in spremljanje

  ključne naloge obvladovanja tveganja
  primerno uvesti minimalno uskladitev

  harmonizacijo
  . Navedene minimalne zahteve bi morale vključevati minimalne parametre za predelano vodo in druge strožje ali dodatne zahteve glede kakovosti, ki bi jih pristojni organi po potrebi naložili skupaj z morebitnimi ustreznimi preventivnimi ukrepi.
  Upravljavec objekta za predelavo vode bi moral v sodelovanju z ustreznimi vključenimi akterji pripraviti osnutek načrta obvladovanja tveganja v zvezi s ponovno uporabo vode ter bi moral biti usposobljen

  Za

  za
  določitev strožjih ali dodatnih zahtev za kakovost
  predelane
  vode bi morali upravljavci obratov

  . Upravljavec objekta
  za predelavo vode izvesti

  bi moral opravljati
  ključne naloge obvladovanja tveganja
  , pri čemer bi moral sodelovati vsaj z upravljavcem distribucije predelane vode in upravljavcem shranjevanja predelane vode. Načrt obvladovanja tveganja v zvezi s ponovno uporabo vode bi bilo treba stalno posodabljati, pripravljen pa bi moral biti v skladu z mednarodno priznanimi standardnimi postopki
  . Parametri temeljijo na tehničnem poročilu Skupnega raziskovalnega središča Komisije in upoštevajo mednarodne standarde na področju ponovne uporabe vode.
  V skupnem raziskovalnem središču Evropske komisije bi morali razviti parametre in merilne metode za ugotavljanje prisotnosti mikroplastike in ostankov zdravil v predelani vodi. [Sprememba 12] |
| --- | --- |

(7)

Enakovredne
  zdravstvene standarde v zvezi s higieno živil za kmetijske proizvode, ki so se namakali s predelano vodo, je mogoče doseči le, če se zahteve glede kakovosti predelane vode, namenjene za namakanje v kmetijstvu, med državami članicami ne razlikujejo bistveno. Uskladitev zahtev bo prispevala tudi k učinkovitemu delovanju notranjega trga v zvezi s takimi proizvodi. Zato je z določitvijo minimalnih zahtev za kakovost vode
  , pogostost spremljanja
  in spremljanje

  ključne naloge obvladovanja tveganja
  primerno uvesti minimalno uskladitev

  harmonizacijo
  . Navedene minimalne zahteve bi morale vključevati minimalne parametre za predelano vodo in druge strožje ali dodatne zahteve glede kakovosti, ki bi jih pristojni organi po potrebi naložili skupaj z morebitnimi ustreznimi preventivnimi ukrepi.
  Upravljavec objekta za predelavo vode bi moral v sodelovanju z ustreznimi vključenimi akterji pripraviti osnutek načrta obvladovanja tveganja v zvezi s ponovno uporabo vode ter bi moral biti usposobljen

  Za

  za
  določitev strožjih ali dodatnih zahtev za kakovost
  predelane
  vode bi morali upravljavci obratov

  . Upravljavec objekta
  za predelavo vode izvesti

  bi moral opravljati
  ključne naloge obvladovanja tveganja
  , pri čemer bi moral sodelovati vsaj z upravljavcem distribucije predelane vode in upravljavcem shranjevanja predelane vode. Načrt obvladovanja tveganja v zvezi s ponovno uporabo vode bi bilo treba stalno posodabljati, pripravljen pa bi moral biti v skladu z mednarodno priznanimi standardnimi postopki
  . Parametri temeljijo na tehničnem poročilu Skupnega raziskovalnega središča Komisije in upoštevajo mednarodne standarde na področju ponovne uporabe vode.
  V skupnem raziskovalnem središču Evropske komisije bi morali razviti parametre in merilne metode za ugotavljanje prisotnosti mikroplastike in ostankov zdravil v predelani vodi. [Sprememba 12]

| (7a) | Prisotnost mikroplastike je lahko vir tveganja za zdravje ljudi in okolje. Zato bi morala Komisija v okviru temeljitega pregleda virov in distribucije mikroplastike, njenega odlaganja v okolju in vpliva v okviru čiščenja odpadne vode oblikovati metodologijo za merjenje mikroplastike v komunalni odpadni vodi, očiščeni v skladu z Direktivo 91/271/EGS in predelani v skladu s to uredbo. [Sprememba 13] |
| --- | --- |

(7a)

Prisotnost mikroplastike je lahko vir tveganja za zdravje ljudi in okolje. Zato bi morala Komisija v okviru temeljitega pregleda virov in distribucije mikroplastike, njenega odlaganja v okolju in vpliva v okviru čiščenja odpadne vode oblikovati metodologijo za merjenje mikroplastike v komunalni odpadni vodi, očiščeni v skladu z Direktivo 91/271/EGS in predelani v skladu s to uredbo. [Sprememba 13]

| (7b) | Uporaba nezadostno očiščene odpadne vode za javne storitve (kot je čiščenje cest ali namakanje parkov in igrišč za golf) je lahko škodljiva za zdravje. Komisija bi zato morala zaradi varovanja zdravja ljudi in živali ter kakovosti podzemne in površinske vode določiti zahteve glede kakovosti ponovno uporabljene vode za javne storitve. [Sprememba 14] |
| --- | --- |

(7b)

Uporaba nezadostno očiščene odpadne vode za javne storitve (kot je čiščenje cest ali namakanje parkov in igrišč za golf) je lahko škodljiva za zdravje. Komisija bi zato morala zaradi varovanja zdravja ljudi in živali ter kakovosti podzemne in površinske vode določiti zahteve glede kakovosti ponovno uporabljene vode za javne storitve. [Sprememba 14]

| (7c) | Zahteve glede kakovosti vode, ki se uporablja za namakanje, morajo upoštevati znanstveni napredek, zlasti glede preskušanja mikroonesnaževal in „na novo pojavljajočih se“ snovi, da se zagotovi varna uporaba vode ter zaščiti okolje in javno zdravje. [Sprememba 15] |
| --- | --- |

(7c)

Zahteve glede kakovosti vode, ki se uporablja za namakanje, morajo upoštevati znanstveni napredek, zlasti glede preskušanja mikroonesnaževal in „na novo pojavljajočih se“ snovi, da se zagotovi varna uporaba vode ter zaščiti okolje in javno zdravje. [Sprememba 15]

| (7d) | Zahteve glede kakovosti vode bi morale upoštevati izvedene eksperimente, zlasti v zvezi z uporabo blata iz čistilnih naprav in odplak, pridobljenih v postopku metanizacije, v kmetijstvu. [Sprememba 16] |
| --- | --- |

(7d)

Zahteve glede kakovosti vode bi morale upoštevati izvedene eksperimente, zlasti v zvezi z uporabo blata iz čistilnih naprav in odplak, pridobljenih v postopku metanizacije, v kmetijstvu. [Sprememba 16]

| (8) | Izpolnjevanje minimalnih zahtev za ponovno uporabo vode bi moralo pomagati podpreti

  biti skladno z vodno politiko Unije in bi moralo podpirati
  doseganje ciljev trajnostnega razvoja iz agende Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030, zlasti cilja št. 6, da bi se zagotovili dostop do vode in sanitarne ureditve za vse, trajnostno gospodarjenje z vodnimi viri ter bistveno povečanje recikliranja
  vode
  in varne ponovne uporabe vode po vsem svetu
  , s čimer bi prispevali k doseganju 12. cilja trajnostnega razvoja OZN glede trajnostne porabe in proizvodnje
  . Poleg tega je namen te uredbe zagotoviti uporabo člena 37 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah o varstvu okolja. [Sprememba 17] |
| --- | --- |

(8)

Izpolnjevanje minimalnih zahtev za ponovno uporabo vode bi moralo pomagati podpreti

  biti skladno z vodno politiko Unije in bi moralo podpirati
  doseganje ciljev trajnostnega razvoja iz agende Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030, zlasti cilja št. 6, da bi se zagotovili dostop do vode in sanitarne ureditve za vse, trajnostno gospodarjenje z vodnimi viri ter bistveno povečanje recikliranja
  vode
  in varne ponovne uporabe vode po vsem svetu
  , s čimer bi prispevali k doseganju 12. cilja trajnostnega razvoja OZN glede trajnostne porabe in proizvodnje
  . Poleg tega je namen te uredbe zagotoviti uporabo člena 37 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah o varstvu okolja. [Sprememba 17]

| (8a) | Zahteve glede kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi, so navedene v Direktivi (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta
   (10)

  . Države članice bi morale sprejeti ustrezne ukrepe za zagotovitev, da ne pride do kontaminacije vodnih virov, ki se uporabljajo za pitje, s predelano vodo, s čimer bi se izognili poslabšanju kakovosti pitne vode. [Sprememba 18] |
| --- | --- |

(8a)

Zahteve glede kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi, so navedene v Direktivi (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta
   (10)

  . Države članice bi morale sprejeti ustrezne ukrepe za zagotovitev, da ne pride do kontaminacije vodnih virov, ki se uporabljajo za pitje, s predelano vodo, s čimer bi se izognili poslabšanju kakovosti pitne vode. [Sprememba 18]

| (8b) | V nekaterih primerih upravljavci objektov za predelavo vode predelano vodo še vedno shranjujejo, potem ko zapusti predelovalnico, preden jo dostavijo drugim akterjem v verigi, na primer upravljavcu distribucije predelane vode ali upravljavcu shranjevanja predelane vode ali končnemu uporabniku. Treba je opredeliti mesto ustrezanja, da se pojasni, kje preneha odgovornost upravljavca objekta za predelavo in začne odgovornost naslednjega akterja v verigi. [Sprememba 19] |
| --- | --- |

(8b)

V nekaterih primerih upravljavci objektov za predelavo vode predelano vodo še vedno shranjujejo, potem ko zapusti predelovalnico, preden jo dostavijo drugim akterjem v verigi, na primer upravljavcu distribucije predelane vode ali upravljavcu shranjevanja predelane vode ali končnemu uporabniku. Treba je opredeliti mesto ustrezanja, da se pojasni, kje preneha odgovornost upravljavca objekta za predelavo in začne odgovornost naslednjega akterja v verigi. [Sprememba 19]

| (9) | Obvladovanje tveganja bi moralo zajemati opredelitev in proaktivno obvladovanje tveganj ter vključevati koncept proizvodnje
  , distribucij, shranjevanja in uporabe
  predelane vode take kakovosti, kot se zahteva za določene namene. Ocena tveganja bi morala temeljiti na ključnih nalogah obvladovanja tveganja

  tveganj in na temeljiti uporabi načela previdnosti, med drugim
  , v njej pa bi bilo treba opredeliti morebitne dodatne zahteve za kakovost vode, potrebne za zagotovitev ustreznega varstva okolja ter varovanja zdravja ljudi in živali.
  Obvladovanje tveganja bi morala biti odgovornost, ki si jo delijo vsi ustrezni akterji, udeleženi pri načrtu obvladovanja tveganja pri ponovni uporabi vode. Vloge in odgovornosti udeleženih akterjev bi morale biti jasno navedene v načrtu obvladovanja tveganja pri ponovni uporabi vode. Pristojni organ bi moral imeti možnost, da pri izdaji dovoljenja zahteva, da ustrezni akterji, vključeni v načrt obvladovanja tveganja pri ponovni uporabi vode, izvedejo nadaljnje ukrepe za obvladovanje tveganja. [Sprememba 20] |
| --- | --- |

(9)

Obvladovanje tveganja bi moralo zajemati opredelitev in proaktivno obvladovanje tveganj ter vključevati koncept proizvodnje
  , distribucij, shranjevanja in uporabe
  predelane vode take kakovosti, kot se zahteva za določene namene. Ocena tveganja bi morala temeljiti na ključnih nalogah obvladovanja tveganja

  tveganj in na temeljiti uporabi načela previdnosti, med drugim
  , v njej pa bi bilo treba opredeliti morebitne dodatne zahteve za kakovost vode, potrebne za zagotovitev ustreznega varstva okolja ter varovanja zdravja ljudi in živali.
  Obvladovanje tveganja bi morala biti odgovornost, ki si jo delijo vsi ustrezni akterji, udeleženi pri načrtu obvladovanja tveganja pri ponovni uporabi vode. Vloge in odgovornosti udeleženih akterjev bi morale biti jasno navedene v načrtu obvladovanja tveganja pri ponovni uporabi vode. Pristojni organ bi moral imeti možnost, da pri izdaji dovoljenja zahteva, da ustrezni akterji, vključeni v načrt obvladovanja tveganja pri ponovni uporabi vode, izvedejo nadaljnje ukrepe za obvladovanje tveganja. [Sprememba 20]

| (9a) | Sodelovanje in vzajemno delovanje različnih strani, udeleženih v procesu predelave vode, bi morala biti nujna pogoja za vzpostavitev dejavnosti predelave v skladu z zahtevami za posebne uporabe, da bi lahko oskrbo s predelano vodo načrtovali glede na povpraševanje končnih uporabnikov. [Sprememba 21] |
| --- | --- |

(9a)

Sodelovanje in vzajemno delovanje različnih strani, udeleženih v procesu predelave vode, bi morala biti nujna pogoja za vzpostavitev dejavnosti predelave v skladu z zahtevami za posebne uporabe, da bi lahko oskrbo s predelano vodo načrtovali glede na povpraševanje končnih uporabnikov. [Sprememba 21]

| (10) | Da bi se učinkovito zavarovala

  zavarovali
  okolje
  , tudi kakovost tal,
  in zdravje ljudi, bi morali imeti upravljavci obratov

  biti
  za predelavo

  kakovost predelane
  vode glavno odgovornost za kakovost predelane vode

  na mestu ustrezanja odgovorni v prvi vrsti upravljavci objektov za predelavo
  . Zaradi izpolnjevanja minimalnih zahtev in morebitnih dodatnih pogojev, ki jih določi pristojni organ, bi morali upravljavci obratov

  objektov
  za predelavo vode spremljati kakovost predelane vode
  v skladu z minimalnimi zahtevami in morebitnimi dodatnimi pogoji, ki jih določijo pristojni organi
  . Zato je primerno določiti minimalne zahteve za spremljanje, ki vključujejo pogostost rutinskega spremljanja ter čas in cilje uspešnosti za validacijsko spremljanje. Nekatere zahteve za rutinsko spremljanje so določene v skladu z Direktivo 91/271/EGS. [Sprememba 22] |
| --- | --- |

(10)

Da bi se učinkovito zavarovala

  zavarovali
  okolje
  , tudi kakovost tal,
  in zdravje ljudi, bi morali imeti upravljavci obratov

  biti
  za predelavo

  kakovost predelane
  vode glavno odgovornost za kakovost predelane vode

  na mestu ustrezanja odgovorni v prvi vrsti upravljavci objektov za predelavo
  . Zaradi izpolnjevanja minimalnih zahtev in morebitnih dodatnih pogojev, ki jih določi pristojni organ, bi morali upravljavci obratov

  objektov
  za predelavo vode spremljati kakovost predelane vode
  v skladu z minimalnimi zahtevami in morebitnimi dodatnimi pogoji, ki jih določijo pristojni organi
  . Zato je primerno določiti minimalne zahteve za spremljanje, ki vključujejo pogostost rutinskega spremljanja ter čas in cilje uspešnosti za validacijsko spremljanje. Nekatere zahteve za rutinsko spremljanje so določene v skladu z Direktivo 91/271/EGS. [Sprememba 22]

| (11) | Zagotoviti je treba varno uporabo predelane vode ter s tem spodbuditi ponovno

  oskrbo s ponovno uporabljeno vodo, njeno shranjevanje in
  uporabo
  , ter tako spodbuditi razvoj ponovne uporabe
  vode na ravni Unije, in povečati zaupanje

  sicer zlasti s spodbujanjem kmetov v Uniji, naj osvojijo to prakso, ter s povečanjem zaupanja
  javnosti vanjo.
  Ne glede na uporabo morajo biti količina uporabljene očiščene odpadne vode, njena narava, metode čiščenja in njene značilnosti takšne, da ravnanje s to vodo, njena uporaba in shranjevanje (vključno z namakanjem z razprševanjem, kapljičnim namakanjem, s shranjevanjem ali brez) kratkoročno, srednjeročno in dolgoročno ne vplivajo neposredno ali posredno na zdravje ljudi ali živali, kakovost tal in vodna okolja.
  Zato bi bilo treba oskrbo s predelano vodo
  in njeno shranjevanje
  za posebne namene dovoliti samo na podlagi dovoljenja, ki ga izdajo pristojni organi držav članic. Za zagotovitev usklajenega pristopa na ravni Unije, sledljivosti in preglednosti bi bilo treba na ravni Unije določiti pravila materialnega prava za navedeno dovoljenje. Podrobnosti o postopkih za izdajo dovoljenj pa bi morale določiti države članice
  , katerih pristojni organi so sami odgovorni za ocenjevanje tveganj, povezanih s ponovno uporabo vode
  . Te bi morale imeti možnost, da uporabijo obstoječe postopke za izdajo dovoljenj, ki bi jih bilo treba prilagoditi, da bi se upoštevale zahteve, uvedene s to uredbo. [Sprememba 23] |
| --- | --- |

(11)

Zagotoviti je treba varno uporabo predelane vode ter s tem spodbuditi ponovno

  oskrbo s ponovno uporabljeno vodo, njeno shranjevanje in
  uporabo
  , ter tako spodbuditi razvoj ponovne uporabe
  vode na ravni Unije, in povečati zaupanje

  sicer zlasti s spodbujanjem kmetov v Uniji, naj osvojijo to prakso, ter s povečanjem zaupanja
  javnosti vanjo.
  Ne glede na uporabo morajo biti količina uporabljene očiščene odpadne vode, njena narava, metode čiščenja in njene značilnosti takšne, da ravnanje s to vodo, njena uporaba in shranjevanje (vključno z namakanjem z razprševanjem, kapljičnim namakanjem, s shranjevanjem ali brez) kratkoročno, srednjeročno in dolgoročno ne vplivajo neposredno ali posredno na zdravje ljudi ali živali, kakovost tal in vodna okolja.
  Zato bi bilo treba oskrbo s predelano vodo
  in njeno shranjevanje
  za posebne namene dovoliti samo na podlagi dovoljenja, ki ga izdajo pristojni organi držav članic. Za zagotovitev usklajenega pristopa na ravni Unije, sledljivosti in preglednosti bi bilo treba na ravni Unije določiti pravila materialnega prava za navedeno dovoljenje. Podrobnosti o postopkih za izdajo dovoljenj pa bi morale določiti države članice
  , katerih pristojni organi so sami odgovorni za ocenjevanje tveganj, povezanih s ponovno uporabo vode
  . Te bi morale imeti možnost, da uporabijo obstoječe postopke za izdajo dovoljenj, ki bi jih bilo treba prilagoditi, da bi se upoštevale zahteve, uvedene s to uredbo. [Sprememba 23]

| (11a) | Oskrba s predelano vodo, njeno shranjevanje in njena uporaba pri končnih uporabnikih so sestavni del sistema za ponovno uporabo vode. Med procesom oskrbe in shranjevanja se predelana voda lahko spremeni, kar lahko negativno vpliva na njeno kemijsko in biološko kakovost. Predelana voda bi se morala ustrezno uporabljati glede na razred kakovosti predelane vode, značilnosti poljščin in metodo namakanja. Ključne naloge obvladovanja tveganja bi morale upoštevati morebitne negativne učinke na zdravje in okoljske matrike, povezane z oskrbo s predelano vodo, njenim shranjevanjem in njeno predvideno uporabo. V zvezi s tem bi morala Evropska komisija pripraviti smernice v pomoč pristojnim organom pri izvajanju nadzora in spremljanja oskrbe s predelano vodo, njenega shranjevanja in uporabe. [Sprememba 24] |
| --- | --- |

(11a)

Oskrba s predelano vodo, njeno shranjevanje in njena uporaba pri končnih uporabnikih so sestavni del sistema za ponovno uporabo vode. Med procesom oskrbe in shranjevanja se predelana voda lahko spremeni, kar lahko negativno vpliva na njeno kemijsko in biološko kakovost. Predelana voda bi se morala ustrezno uporabljati glede na razred kakovosti predelane vode, značilnosti poljščin in metodo namakanja. Ključne naloge obvladovanja tveganja bi morale upoštevati morebitne negativne učinke na zdravje in okoljske matrike, povezane z oskrbo s predelano vodo, njenim shranjevanjem in njeno predvideno uporabo. V zvezi s tem bi morala Evropska komisija pripraviti smernice v pomoč pristojnim organom pri izvajanju nadzora in spremljanja oskrbe s predelano vodo, njenega shranjevanja in uporabe. [Sprememba 24]

| (11b) | Če se pokaže potreba po upravljavcu distribucije predelane vode in upravljavcu shranjevanja predelane vode, morajo imeti vsi taki upravljavci dovoljenje. Če so vse zahteve za dovoljenje izpolnjene, bi moral pristojni organ v državi članici izdati dovoljenje, ki bi moralo vsebovati vse potrebne pogoje in ukrepe, določene v oceni tveganja za varno distribucijo predelane vode končnemu uporabniku in shranjevanje. [Sprememba 25] |
| --- | --- |

(11b)

Če se pokaže potreba po upravljavcu distribucije predelane vode in upravljavcu shranjevanja predelane vode, morajo imeti vsi taki upravljavci dovoljenje. Če so vse zahteve za dovoljenje izpolnjene, bi moral pristojni organ v državi članici izdati dovoljenje, ki bi moralo vsebovati vse potrebne pogoje in ukrepe, določene v oceni tveganja za varno distribucijo predelane vode končnemu uporabniku in shranjevanje. [Sprememba 25]

| (12) | Določbe te uredbe dopolnjujejo zahteve drugih zakonodajnih aktov Unije, zlasti v zvezi z morebitnimi tveganji za zdravje in okolje. Da bi se zagotovil celovit pristop k obravnavi morebitnih tveganj za zdravje ljudi in, živali ter okolje

  zdravje rastlin
  , bi morali upravljavci obratov za predelavo vode in

  poleg tistih, ki se po potrebi nanašajo na varstvo okolja, bi morali
  pristojni organi upoštevati zahteve

  ravnati v skladu z zahtevami
  iz drugih ustreznih zakonodajnih aktov Unije, zlasti direktiv Sveta 86/278/EGS (11), 91/676/EGS (12) in 98/83/ES (13), direktiv 91/271/EGS in 2000/60/ES, uredb (ES) št. 178/2002 (14), (ES) št. 852/2004 (15), (ES) št. 183/2005 (16), (ES) št. 396/2005 (17) in (ES) št. 1069/2009 (18) Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv 2006/7/ES (19), 2006/118/ES (20), 2008/105/ES (21) in 2011/92/EU (22) Evropskega parlamenta in Sveta ter uredb Komisije (ES) št. 2073/2005 (23), (ES) št. 1881/2006 (24) in (EU) št. 142/2011 (25). [Sprememba 26] |
| --- | --- |

(12)

Določbe te uredbe dopolnjujejo zahteve drugih zakonodajnih aktov Unije, zlasti v zvezi z morebitnimi tveganji za zdravje in okolje. Da bi se zagotovil celovit pristop k obravnavi morebitnih tveganj za zdravje ljudi in, živali ter okolje

  zdravje rastlin
  , bi morali upravljavci obratov za predelavo vode in

  poleg tistih, ki se po potrebi nanašajo na varstvo okolja, bi morali
  pristojni organi upoštevati zahteve

  ravnati v skladu z zahtevami
  iz drugih ustreznih zakonodajnih aktov Unije, zlasti direktiv Sveta 86/278/EGS (11), 91/676/EGS (12) in 98/83/ES (13), direktiv 91/271/EGS in 2000/60/ES, uredb (ES) št. 178/2002 (14), (ES) št. 852/2004 (15), (ES) št. 183/2005 (16), (ES) št. 396/2005 (17) in (ES) št. 1069/2009 (18) Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv 2006/7/ES (19), 2006/118/ES (20), 2008/105/ES (21) in 2011/92/EU (22) Evropskega parlamenta in Sveta ter uredb Komisije (ES) št. 2073/2005 (23), (ES) št. 1881/2006 (24) in (EU) št. 142/2011 (25). [Sprememba 26]

| (12a) | Za namene te uredbe bi moralo biti mogoče, da dejavnosti čiščenja in dejavnosti predelave komunalne odpadne vode potekajo na isti fizični lokaciji in se zanje uporablja isti objekt ali različne, ločene objekte. Poleg tega bi moralo biti mogoče, da sta upravljavec čistilne naprave in upravljavec objekta za predelavo vode isti subjekt. [Sprememba 27] |
| --- | --- |

(12a)

Za namene te uredbe bi moralo biti mogoče, da dejavnosti čiščenja in dejavnosti predelave komunalne odpadne vode potekajo na isti fizični lokaciji in se zanje uporablja isti objekt ali različne, ločene objekte. Poleg tega bi moralo biti mogoče, da sta upravljavec čistilne naprave in upravljavec objekta za predelavo vode isti subjekt. [Sprememba 27]

| (13) | Uredba (ES) št. 852/2004 določa splošna pravila za nosilce živilske dejavnosti ter zajema proizvodnjo, predelavo, distribucijo in dajanje v promet hrane, namenjene za prehrano ljudi. Navedena uredba obravnava zdravstveno ustreznost hrane in eno od njenih glavnih načel je, da je za varnost hrane odgovoren predvsem nosilec živilske dejavnosti. Za navedeno uredbo so bile pripravljene tudi podrobne smernice, od katerih je zlasti pomembno Obvestilo Komisije o Smernicah za odpravo mikrobioloških tveganj pri svežem sadju in zelenjavi v primarni proizvodnji z dobro higieno (2017/C 163/01). Cilji uspešnosti za predelano vodo, ki so določeni v tej uredbi, nosilcem živilske dejavnosti ne preprečujejo, da kakovost vode, ki je potrebna za skladnost z Uredbo (ES) št. 852/2004, dosežejo tako, da na naslednji stopnji uporabijo več možnosti čiščenja vode samih ali v kombinaciji z drugimi možnostmi, ki ne vključujejo čiščenja. |
| --- | --- |

(13)

Uredba (ES) št. 852/2004 določa splošna pravila za nosilce živilske dejavnosti ter zajema proizvodnjo, predelavo, distribucijo in dajanje v promet hrane, namenjene za prehrano ljudi. Navedena uredba obravnava zdravstveno ustreznost hrane in eno od njenih glavnih načel je, da je za varnost hrane odgovoren predvsem nosilec živilske dejavnosti. Za navedeno uredbo so bile pripravljene tudi podrobne smernice, od katerih je zlasti pomembno Obvestilo Komisije o Smernicah za odpravo mikrobioloških tveganj pri svežem sadju in zelenjavi v primarni proizvodnji z dobro higieno (2017/C 163/01). Cilji uspešnosti za predelano vodo, ki so določeni v tej uredbi, nosilcem živilske dejavnosti ne preprečujejo, da kakovost vode, ki je potrebna za skladnost z Uredbo (ES) št. 852/2004, dosežejo tako, da na naslednji stopnji uporabijo več možnosti čiščenja vode samih ali v kombinaciji z drugimi možnostmi, ki ne vključujejo čiščenja.

| (13a) | Z namenom boljšega spodbujanja dejavnosti ponovne uporabe vode navedba posebnih namenov v okviru te uredbe državam članicam ne bi smela preprečevati, da dovolijo uporabo predelane vode za nadaljnje namene, vključno s ponovno uporabo za industrijske, rekreacijske in okoljske namene, pod pogojem, da države članice zagotovijo skladnost z obveznostjo zagotavljanja visoke ravni varovanja zdravja ljudi in živali ter okolja. [Sprememba 28] |
| --- | --- |

(13a)

Z namenom boljšega spodbujanja dejavnosti ponovne uporabe vode navedba posebnih namenov v okviru te uredbe državam članicam ne bi smela preprečevati, da dovolijo uporabo predelane vode za nadaljnje namene, vključno s ponovno uporabo za industrijske, rekreacijske in okoljske namene, pod pogojem, da države članice zagotovijo skladnost z obveznostjo zagotavljanja visoke ravni varovanja zdravja ljudi in živali ter okolja. [Sprememba 28]

| (14) | Da bi se spodbudilo zaupanje v ponovno uporabo vode, bi bilo treba javnosti zagotoviti informacije. Zagotavljanje dostopa do

  jasnih, razumljivih in ažurnih
  informacij o ponovni uporabi vode bi moralo omogočiti večjo preglednost in sledljivost, poleg tega bi bilo lahko posebej zanimivo za druge zadevne organe, za katere ima določena ponovna uporaba vode posledice.
  Za spodbujanje ponovne uporabe vode bi morale države članice zagotoviti oblikovanje kampanj informiranja in ozaveščanja, ki bodo specifične in prilagojene različnim zadevnim akterjem, s katerimi bi zagotovili, da se bodo ti akterji zavedali cikla vode v mestih ter potrebe po ponovni uporabi vode in koristi take uporabe, obenem pa deležnike spodbujali, da sprejmejo prakso ponovne uporabe vode ter v njej sodelujejo. [Sprememba 29] |
| --- | --- |

(14)

Da bi se spodbudilo zaupanje v ponovno uporabo vode, bi bilo treba javnosti zagotoviti informacije. Zagotavljanje dostopa do

  jasnih, razumljivih in ažurnih
  informacij o ponovni uporabi vode bi moralo omogočiti večjo preglednost in sledljivost, poleg tega bi bilo lahko posebej zanimivo za druge zadevne organe, za katere ima določena ponovna uporaba vode posledice.
  Za spodbujanje ponovne uporabe vode bi morale države članice zagotoviti oblikovanje kampanj informiranja in ozaveščanja, ki bodo specifične in prilagojene različnim zadevnim akterjem, s katerimi bi zagotovili, da se bodo ti akterji zavedali cikla vode v mestih ter potrebe po ponovni uporabi vode in koristi take uporabe, obenem pa deležnike spodbujali, da sprejmejo prakso ponovne uporabe vode ter v njej sodelujejo. [Sprememba 29]

| (14a) | Izobraževanje in usposabljanje končnih uporabnikov, povezanih z namakanjem v kmetijstvu, sta ključnega pomena kot sestavna dela izvajanja in ohranjanja preventivnih ukrepov. Končne uporabnike bi bilo treba izčrpno informirati o ustrezni uporabi predelane vode, saj so še posebej ranljivi. Izvajati bi bilo treba vrsto ukrepov za preprečevanje izpostavljenosti ljudi, kot so uporaba osebne zaščitne opreme, umivanje rok in osebna higiena. Spremljanje ustreznega izvajanja teh ukrepov bi moralo biti del ključnih nalog obvladovanja tveganja. [Sprememba 30] |
| --- | --- |

(14a)

Izobraževanje in usposabljanje končnih uporabnikov, povezanih z namakanjem v kmetijstvu, sta ključnega pomena kot sestavna dela izvajanja in ohranjanja preventivnih ukrepov. Končne uporabnike bi bilo treba izčrpno informirati o ustrezni uporabi predelane vode, saj so še posebej ranljivi. Izvajati bi bilo treba vrsto ukrepov za preprečevanje izpostavljenosti ljudi, kot so uporaba osebne zaščitne opreme, umivanje rok in osebna higiena. Spremljanje ustreznega izvajanja teh ukrepov bi moralo biti del ključnih nalog obvladovanja tveganja. [Sprememba 30]

| (15) | Cilj Direktive 2003/4/ES Evropskega parlamenta in Sveta (26) je zagotoviti pravico do dostopa do informacij o okolju v državah članicah v skladu s Konvencijo o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah (27) (Aarhuška konvencija). V navedeni direktivi so določene obsežne obveznosti v zvezi z dajanjem informacij o okolju na voljo na zahtevo in dejavnim razširjanjem takih informacij. Direktiva 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta (28) zajema izmenjavo prostorskih informacij, vključno s podatkovnimi nizi o različnih okoljskih temah. Pomembno je, da določbe te uredbe v zvezi z dostopom do informacij in ureditvami izmenjave podatkov dopolnjujejo navedeni direktivi in ne vzpostavljajo ločene pravne ureditve. Zato določbe te uredbe o obveščanju javnosti in informacijah o spremljanju izvajanja ne bi smele posegati v direktivi 2003/4/ES in 2007/2/ES. |
| --- | --- |

(15)

Cilj Direktive 2003/4/ES Evropskega parlamenta in Sveta (26) je zagotoviti pravico do dostopa do informacij o okolju v državah članicah v skladu s Konvencijo o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah (27) (Aarhuška konvencija). V navedeni direktivi so določene obsežne obveznosti v zvezi z dajanjem informacij o okolju na voljo na zahtevo in dejavnim razširjanjem takih informacij. Direktiva 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta (28) zajema izmenjavo prostorskih informacij, vključno s podatkovnimi nizi o različnih okoljskih temah. Pomembno je, da določbe te uredbe v zvezi z dostopom do informacij in ureditvami izmenjave podatkov dopolnjujejo navedeni direktivi in ne vzpostavljajo ločene pravne ureditve. Zato določbe te uredbe o obveščanju javnosti in informacijah o spremljanju izvajanja ne bi smele posegati v direktivi 2003/4/ES in 2007/2/ES.

| (16) | Da bi se obstoječe minimalne zahteve in ključne naloge obvladovanja tveganja prilagodile znanstvenemu in tehničnemu napredku, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, da bo lahko spremenila minimalne zahteve in ključne naloge obvladovanja tveganja. Poleg tega bi bilo treba za zagotovitev visoke ravni varstva okolja in varovanja zdravja ljudi Komisiji omogočiti, da sprejema delegirane akte, ki z določitvijo tehničnih specifikacij dopolnjujejo ključne naloge obvladovanja tveganja
  , kar pa ne sme ogroziti obsega ponovne uporabe ustrezno očiščene odpadne vode
  . Zlasti je pomembno, da se Komisija pri pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje (29) z dne 13. aprila 2016. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se lahko sistematično udeležujejo srečanj strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. [Sprememba 31] |
| --- | --- |

(16)

Da bi se obstoječe minimalne zahteve in ključne naloge obvladovanja tveganja prilagodile znanstvenemu in tehničnemu napredku, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, da bo lahko spremenila minimalne zahteve in ključne naloge obvladovanja tveganja. Poleg tega bi bilo treba za zagotovitev visoke ravni varstva okolja in varovanja zdravja ljudi Komisiji omogočiti, da sprejema delegirane akte, ki z določitvijo tehničnih specifikacij dopolnjujejo ključne naloge obvladovanja tveganja
  , kar pa ne sme ogroziti obsega ponovne uporabe ustrezno očiščene odpadne vode
  . Zlasti je pomembno, da se Komisija pri pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje (29) z dne 13. aprila 2016. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se lahko sistematično udeležujejo srečanj strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. [Sprememba 31]

| (17) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za sprejetje podrobnih pravil o obliki in predstavitvi informacij, ki jih morajo države članice zagotoviti javnosti, obliki in predstavitvi informacij o spremljanju izvajanja te uredbe, ki jih morajo zagotoviti države članice, ter obliki in predstavitvi informacij v zvezi s pregledom na ravni Unije, ki ga pripravi Evropska agencija za okolje. Navedena pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (30). |
| --- | --- |

(17)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za sprejetje podrobnih pravil o obliki in predstavitvi informacij, ki jih morajo države članice zagotoviti javnosti, obliki in predstavitvi informacij o spremljanju izvajanja te uredbe, ki jih morajo zagotoviti države članice, ter obliki in predstavitvi informacij v zvezi s pregledom na ravni Unije, ki ga pripravi Evropska agencija za okolje. Navedena pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (30).

| (18) | Pristojni organi bi morali preverjati skladnost predelane vode s pogoji iz dovoljenja. V primeru neskladnosti bi morali od upravljavca obrata

  objekta
  za predelavo vode zahtevati, naj sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev skladnosti. Upravljavci obratov

  objektov
  za predelavo vode bi morali takoj prekiniti oskrbo s predelano vodo, če neskladnost
  preseže določene najvišje vrednosti in posledično
  povzroči znatno tveganje za okolje ali zdravje ljudi.
  Pristojni organi bi morali pri delu tesno sodelovati s končnimi uporabniki, da se olajša ponovna uporaba ustrezno očiščene odpadne vode. Pristojni organi bi morali nadzirati in spremljati oskrbo, shranjevanje in uporabo predelane vode ter pri tem upoštevati ustrezno tveganje za zdravje in okolje. [Sprememba 32] |
| --- | --- |

(18)

Pristojni organi bi morali preverjati skladnost predelane vode s pogoji iz dovoljenja. V primeru neskladnosti bi morali od upravljavca obrata

  objekta
  za predelavo vode zahtevati, naj sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev skladnosti. Upravljavci obratov

  objektov
  za predelavo vode bi morali takoj prekiniti oskrbo s predelano vodo, če neskladnost
  preseže določene najvišje vrednosti in posledično
  povzroči znatno tveganje za okolje ali zdravje ljudi.
  Pristojni organi bi morali pri delu tesno sodelovati s končnimi uporabniki, da se olajša ponovna uporaba ustrezno očiščene odpadne vode. Pristojni organi bi morali nadzirati in spremljati oskrbo, shranjevanje in uporabo predelane vode ter pri tem upoštevati ustrezno tveganje za zdravje in okolje. [Sprememba 32]

| (19) | Pristojni organi bi morali z izmenjavo informacij sodelovati z drugimi ustreznimi organi, da bi zagotovili skladnost z ustreznimi zahtevami Unije in nacionalnimi zahtevami. |
| --- | --- |

(19)

Pristojni organi bi morali z izmenjavo informacij sodelovati z drugimi ustreznimi organi, da bi zagotovili skladnost z ustreznimi zahtevami Unije in nacionalnimi zahtevami.

| (20) | Podatki, ki jih zagotovijo države članice, so bistveni, saj Komisiji omogočajo spremljanje in ocenjevanje uspešnosti zakonodaje glede na njene cilje. |
| --- | --- |

(20)

Podatki, ki jih zagotovijo države članice, so bistveni, saj Komisiji omogočajo spremljanje in ocenjevanje uspešnosti zakonodaje glede na njene cilje.

| (21) | Komisija bi morala v skladu z odstavkom 22 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016 opraviti vrednotenje te uredbe. Vrednotenje bi moralo temeljiti na petih merilih, tj. uspešnosti, učinkovitosti, ustreznosti, skladnosti in dodani vrednosti EU, ter zagotavljati podlago za ocene učinka morebitnih prihodnjih ukrepov. |
| --- | --- |

(21)

Komisija bi morala v skladu z odstavkom 22 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016 opraviti vrednotenje te uredbe. Vrednotenje bi moralo temeljiti na petih merilih, tj. uspešnosti, učinkovitosti, ustreznosti, skladnosti in dodani vrednosti EU, ter zagotavljati podlago za ocene učinka morebitnih prihodnjih ukrepov.

| (22) | V skladu z Aarhuško konvencijo bi morali imeti člani zadevne javnosti dostop do pravnega varstva, da bi prispevali k varovanju pravice do življenja v okolju, ki je primerno za zdravje in dobro počutje posameznikov. |
| --- | --- |

(22)

V skladu z Aarhuško konvencijo bi morali imeti člani zadevne javnosti dostop do pravnega varstva, da bi prispevali k varovanju pravice do življenja v okolju, ki je primerno za zdravje in dobro počutje posameznikov.

| (23) | Države članice bi morale določiti pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve določb te uredbe, in zagotoviti njihovo izvajanje. Kazni bi morale biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. |
| --- | --- |

(23)

Države članice bi morale določiti pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve določb te uredbe, in zagotoviti njihovo izvajanje. Kazni bi morale biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

| (24) | Ker ciljev te uredbe, in sicer varstva okolja in varovanja zdravja ljudi, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega ali učinkov ukrepa lažje dosežeta na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti, kot je določeno v navedenem členu, ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(24)

Ker ciljev te uredbe, in sicer varstva okolja in varovanja zdravja ljudi, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega ali učinkov ukrepa lažje dosežeta na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti, kot je določeno v navedenem členu, ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

| (25) | Državam članicam je treba zagotoviti dovolj časa za vzpostavitev upravne infrastrukture, potrebne za uporabo te uredbe, upravljavcem pa dovolj časa za pripravo na uporabo novih pravil. |
| --- | --- |

(25)

Državam članicam je treba zagotoviti dovolj časa za vzpostavitev upravne infrastrukture, potrebne za uporabo te uredbe, upravljavcem pa dovolj časa za pripravo na uporabo novih pravil.

| (25a) | Da bi v največji možni meri razvili in spodbudili ponovno uporabo ustrezno očiščene odpadne vode, bi morala Evropska unija podpirati raziskave in razvoj na tem področju prek programa Obzorje Evropa, da bi zagotovili pomembno izboljšanje zanesljivosti ustrezno očiščene odpadne vode in uspešno delujočih metod uporabe. [Sprememba 33] |
| --- | --- |

(25a)

Da bi v največji možni meri razvili in spodbudili ponovno uporabo ustrezno očiščene odpadne vode, bi morala Evropska unija podpirati raziskave in razvoj na tem področju prek programa Obzorje Evropa, da bi zagotovili pomembno izboljšanje zanesljivosti ustrezno očiščene odpadne vode in uspešno delujočih metod uporabe. [Sprememba 33]

| (25b) | Da bi učinkovito zaščitili okolje in zdravje ljudi, bi morale države članice v sodelovanju z deležniki uvesti kratkoročne, srednjeročne in dolgoročne kontrole kakovosti tal. [Sprememba 34] |
| --- | --- |

(25b)

Da bi učinkovito zaščitili okolje in zdravje ljudi, bi morale države članice v sodelovanju z deležniki uvesti kratkoročne, srednjeročne in dolgoročne kontrole kakovosti tal. [Sprememba 34]

| (25c) | Namen te uredbe je spodbujanje trajnostne uporabe vode. Komisija bi se zato morala zavzeti za uporabo programov Unije, med drugim programa LIFE, za podporo lokalnih pobud za ponovno uporabo ustrezno očiščene odpadne vode – [Sprememba 35] |
| --- | --- |

(25c)

Namen te uredbe je spodbujanje trajnostne uporabe vode. Komisija bi se zato morala zavzeti za uporabo programov Unije, med drugim programa LIFE, za podporo lokalnih pobud za ponovno uporabo ustrezno očiščene odpadne vode – [Sprememba 35]

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet urejanja in namen

1.   Ta uredba določa minimalne zahteve za kakovost vode in spremljanje
  predelane vode
  ter obveznost izvajanja določenih ključnih nalog obvladovanja tveganja, da se v okviru celostnega upravljanja voda zagotovi varna ponovna uporaba očiščene komunalne odpadne vode
  , in prispeva k izpolnjevanju ciljev, določenih v Direktivi 2000/60/ES
  . [Sprememba 36]

2.   Namen te uredbe je zagotoviti, da je

  bo
  predelana voda varna za predvideno uporabo, s čimer se zagotovi visoka

  bi zagotovili visoko
  raven varovanja zdravja ljudi in živali ter varstva okolja kot tudi usklajeno obravnavanje pomanjkanja

  , hkrati pa zmanjšati negativne učinke uporabe vodnih virov in izboljšati učinkovitost, obravnavati pomanjkanje
  vode
  , vprašanja podnebnih sprememb
  in posledičnega pritiska

  okoljske cilje Unije ter posledični pritisk
  na vodne vire
  na usklajen način
  po vsej Uniji, kar prispeva tudi k učinkovitemu delovanju

  prispevati k uvajanju trajnostnih rešitev v zvezi s porabo vode, podpirati prehod na krožno gospodarstvo ter zagotavljati dolgoročno konkurenčnost Unije in učinkovito delovanje
  notranjega trga. [Sprememba 37]

2a.
     
  Države članice zagotovijo, da ne pride do kontaminacije vodnih virov, ki se uporabljajo za pitje, s predelano vodo. [Sprememba 38]

Člen 2

Področje uporabe

Ta uredba se uporablja za predelano vodo, ki je namenjena za uporabo, določeno v oddelku 1 Priloge I.

Ta uredba se ne uporablja za pilotne projekte, ki se osredotočajo na ponovno uporabo vode v obratih za predelavo vode. [Sprememba 39]

Člen 3

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| 1. | „pristojni organ“ pomeni organ ali telo, ki ga država članica imenuje za izpolnjevanje obveznosti iz te uredbe; |
| --- | --- |

1.

„pristojni organ“ pomeni organ ali telo, ki ga država članica imenuje za izpolnjevanje obveznosti iz te uredbe;

| 2. | „organ, pristojen za vodo“, pomeni organ ali organe, opredeljene v skladu s členom 3(2) ali (3) Direktive 2000/60/ES; |
| --- | --- |

2.

„organ, pristojen za vodo“, pomeni organ ali organe, opredeljene v skladu s členom 3(2) ali (3) Direktive 2000/60/ES;

| 3. | „končni uporabnik“ pomeni fizično ali pravno osebo
  ali javni ali zasebni subjekt
  , ki
  za predvideno uporabo
  uporablja predelano vodo; [Sprememba 40] |
| --- | --- |

3.

„končni uporabnik“ pomeni fizično ali pravno osebo
  ali javni ali zasebni subjekt
  , ki
  za predvideno uporabo
  uporablja predelano vodo; [Sprememba 40]

| 4. | „komunalna odpadna voda“ pomeni komunalno odpadno vodo, kot je opredeljena v členu 2(1) Direktive 91/271/EGS; |
| --- | --- |

4.

„komunalna odpadna voda“ pomeni komunalno odpadno vodo, kot je opredeljena v členu 2(1) Direktive 91/271/EGS;

| 4a. | „očiščena odpadna voda“ pomeni komunalno odpadno vodo, ki je bila očiščena v skladu z zahtevami iz Direktive 91/271/EGS; [Sprememba 41] |
| --- | --- |

4a.

„očiščena odpadna voda“ pomeni komunalno odpadno vodo, ki je bila očiščena v skladu z zahtevami iz Direktive 91/271/EGS; [Sprememba 41]

| 5. | „predelana voda“ pomeni komunalno odpadno vodo, ki je bila očiščena v skladu z zahtevami iz Direktive 91/271/EGS in ki nastane ob dodatnem čiščenju v obratu

  nastane ob dodatnem čiščenju v objektu
  za predelavo vode
  , zaradi česar je njena kakovost primerna za predvideno uporabo
  ; [Sprememba 42] |
| --- | --- |

5.

„predelana voda“ pomeni komunalno odpadno vodo, ki je bila očiščena v skladu z zahtevami iz Direktive 91/271/EGS in ki nastane ob dodatnem čiščenju v obratu

  nastane ob dodatnem čiščenju v objektu
  za predelavo vode
  , zaradi česar je njena kakovost primerna za predvideno uporabo
  ; [Sprememba 42]

| 5a. | „ponovna uporaba vode“ pomeni uporabo predelane vode, ki je zaradi posebne kakovosti primerna za uporabo, navedeno v oddelku 1 Priloge I, prek distribucijskega omrežja, ki delno ali v celoti nadomesti uporabo površinske ali podzemne vode; [Sprememba 43] |
| --- | --- |

5a.

„ponovna uporaba vode“ pomeni uporabo predelane vode, ki je zaradi posebne kakovosti primerna za uporabo, navedeno v oddelku 1 Priloge I, prek distribucijskega omrežja, ki delno ali v celoti nadomesti uporabo površinske ali podzemne vode; [Sprememba 43]

| 6. | „obrat

  objekt
  za predelavo vode“ pomeni komunalno čistilno napravo

  del komunalne čistilne naprave
  ali drug obrat

  objekt
  , v katerem se komunalna odpadna voda, ki izpolnjuje zahteve

  je bila predhodno očiščena v skladu z zahtevami
  iz Direktive 91/271/EGS, dodatno očisti, s čimer se proizvede
  predelana
  voda, ki je primerna za uporabo, določeno v oddelku 1 Priloge I k tej uredbi
  , in vključuje katero koli infrastrukturo za shranjevanje, in katero koli infrastrukturo, namenjeno prenosu predelane vode do infrastrukture za distribucijo predelane vode ali do končnega uporabnika
  ; [Sprememba 44] |
| --- | --- |

6.

„obrat

  objekt
  za predelavo vode“ pomeni komunalno čistilno napravo

  del komunalne čistilne naprave
  ali drug obrat

  objekt
  , v katerem se komunalna odpadna voda, ki izpolnjuje zahteve

  je bila predhodno očiščena v skladu z zahtevami
  iz Direktive 91/271/EGS, dodatno očisti, s čimer se proizvede
  predelana
  voda, ki je primerna za uporabo, določeno v oddelku 1 Priloge I k tej uredbi
  , in vključuje katero koli infrastrukturo za shranjevanje, in katero koli infrastrukturo, namenjeno prenosu predelane vode do infrastrukture za distribucijo predelane vode ali do končnega uporabnika
  ; [Sprememba 44]

| 7. | „upravljavec obrata

  objekta
  za predelavo vode“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki upravlja ali nadzoruje obrat

  objekt
  za predelavo vode; [Sprememba 45] |
| --- | --- |

7.

„upravljavec obrata

  objekta
  za predelavo vode“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki upravlja ali nadzoruje obrat

  objekt
  za predelavo vode; [Sprememba 45]

| 7a. | „infrastruktura za distribucijo predelane vode“ pomeni sistem namenskih cevovodov in črpalk ali druge namenske zmogljivosti za prenos, namenjene prenosu predelane vode do končnega uporabnika, vključno z vsemi objekti za izenačevanje, dodatno čiščenje in shranjevanje, zunaj objekta za predelavo vode; [Sprememba 46] |
| --- | --- |

7a.

„infrastruktura za distribucijo predelane vode“ pomeni sistem namenskih cevovodov in črpalk ali druge namenske zmogljivosti za prenos, namenjene prenosu predelane vode do končnega uporabnika, vključno z vsemi objekti za izenačevanje, dodatno čiščenje in shranjevanje, zunaj objekta za predelavo vode; [Sprememba 46]

| 7b. | „upravljavec distribucije predelane vode“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki upravlja ali nadzoruje infrastrukturo za distribucijo predelane vode; [Sprememba 47] |
| --- | --- |

7b.

„upravljavec distribucije predelane vode“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki upravlja ali nadzoruje infrastrukturo za distribucijo predelane vode; [Sprememba 47]

| 7c. | „infrastruktura za shranjevanje predelane vode“ pomeni sistem namenskih zmogljivosti za shranjevanje, zasnovanih za shranjevanje predelane vode; [Sprememba 48] |
| --- | --- |

7c.

„infrastruktura za shranjevanje predelane vode“ pomeni sistem namenskih zmogljivosti za shranjevanje, zasnovanih za shranjevanje predelane vode; [Sprememba 48]

| 7d. | „upravljavec shranjevanja predelane vode“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki upravlja ali nadzoruje infrastrukturo za shranjevanje predelane vode; [Sprememba 49] |
| --- | --- |

7d.

„upravljavec shranjevanja predelane vode“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki upravlja ali nadzoruje infrastrukturo za shranjevanje predelane vode; [Sprememba 49]

| 8. | „nevarnost“ pomeni biološko, kemično, fizično ali radiološko sredstvo, ki lahko škoduje ljudem, živalim, posevkom ali rastlinam, drugim kopenskim organizmom, vodnim organizmom, tlem ali okolju na splošno; |
| --- | --- |

8.

„nevarnost“ pomeni biološko, kemično, fizično ali radiološko sredstvo, ki lahko škoduje ljudem, živalim, posevkom ali rastlinam, drugim kopenskim organizmom, vodnim organizmom, tlem ali okolju na splošno;

| 9. | „tveganje“ pomeni verjetnost, da bodo opredeljene nevarnosti v določenem časovnem okviru povzročile škodo, vključno z resnostjo posledic; |
| --- | --- |

9.

„tveganje“ pomeni verjetnost, da bodo opredeljene nevarnosti v določenem časovnem okviru povzročile škodo, vključno z resnostjo posledic;

| 10. | „obvladovanje tveganja“ pomeni sistematično obvladovanje, ki dosledno zagotavlja varnost ponovne uporabe vode v določenih okoliščinah; |
| --- | --- |

10.

„obvladovanje tveganja“ pomeni sistematično obvladovanje, ki dosledno zagotavlja varnost ponovne uporabe vode v določenih okoliščinah;

| 11. | „preventivni ukrep“ pomeni vsak

  ustrezni
  ukrep ali dejavnost, ki se lahko uporabi za preprečitev ali odpravo tveganja za zdravje in okolje ali njegovo zmanjšanje na sprejemljivo raven; [Sprememba 50] |
| --- | --- |

11.

„preventivni ukrep“ pomeni vsak

  ustrezni
  ukrep ali dejavnost, ki se lahko uporabi za preprečitev ali odpravo tveganja za zdravje in okolje ali njegovo zmanjšanje na sprejemljivo raven; [Sprememba 50]

| 11a. | „mesto ustrezanja“ pomeni mesto, kjer upravljavec objekta za predelavo vode preda predelano vodo naslednjemu akterju v verigi; [Sprememba 51] |
| --- | --- |

11a.

„mesto ustrezanja“ pomeni mesto, kjer upravljavec objekta za predelavo vode preda predelano vodo naslednjemu akterju v verigi; [Sprememba 51]

| 11b. | „mikroonesnaževalo“ pomeni nezaželeno snov, ki jo zaznamo v okolju v zelo nizkih koncentracijah, kot je navedeno v Prilogi VIII k Direktivi 2000/60/ES. [Sprememba 52] |
| --- | --- |

11b.

„mikroonesnaževalo“ pomeni nezaželeno snov, ki jo zaznamo v okolju v zelo nizkih koncentracijah, kot je navedeno v Prilogi VIII k Direktivi 2000/60/ES. [Sprememba 52]

Člen 4

Obveznosti upravljavcev obratov

  objektov
  za predelavo vode v zvezi s kakovostjo vode [Sprememba 53]

1.   Upravljavci obratov

  objektov
  za predelavo vode zagotovijo, da predelana voda, ki je namenjena za uporabo, določeno v oddelku 1 Priloge I, na izhodu iz obrata za predelavo vode (mesto

  mestu
  ustrezanja) izpolnjuje:

| (a) | minimalne zahteve za kakovost vode iz oddelka 2 Priloge I; |
| --- | --- |

(a)

minimalne zahteve za kakovost vode iz oddelka 2 Priloge I;

| (b) | vse dodatne pogoje glede kakovosti vode, ki jih je pristojni organ določil v ustreznem dovoljenju v skladu s točkama (b) in (c) člena 7(3). [Sprememba 54] |
| --- | --- |

(b)

vse dodatne pogoje glede kakovosti vode, ki jih je pristojni organ določil v ustreznem dovoljenju v skladu s točkama (b) in (c) člena 7(3). [Sprememba 54]

2.   Za zagotovitev izpolnjevanja zahtev in pogojev iz odstavka 1 upravljavec obrata za predelavo vode spremlja kakovost vode v skladu z:

| (a) | oddelkom 2 Priloge I; |
| --- | --- |

(a)

oddelkom 2 Priloge I;

| (b) | vsemi dodatnimi pogoji glede spremljanja, ki jih je pristojni organ določil v ustreznem dovoljenju v skladu s točkama (b) in (c) člena 7(3). |
| --- | --- |

(b)

vsemi dodatnimi pogoji glede spremljanja, ki jih je pristojni organ določil v ustreznem dovoljenju v skladu s točkama (b) in (c) člena 7(3).

2a.
     
  Upravljavci objektov za predelavo vode tudi zagotovijo, da se v objektu za predelavo vode v celoti izvedejo vsaj ukrepi za obvladovanje tveganja iz načrta obvladovanja tveganja v zvezi s ponovno uporabo vode iz odstavka - 1 člena 5. [Sprememba 55]

| 2b | .
  Za mestom ustrezanja za kakovost vode ni več odgovoren upravljavec objekta za predelavo vode, temveč naslednji akter v verigi. [Sprememba 56] |
| --- | --- |

2b

3.   Komisija je pooblaščena, da v skladu s členom 14 sprejme delegirane akte o spremembi te uredbe za prilagoditev minimalnih zahtev iz oddelka 2 Priloge I tehničnemu in znanstvenemu napredku.
  [Sprememba 57]

Člen 4a

Obveznosti upravljavcev distribucije predelane vode, upravljavcev shranjevanja predelane vode in končnih uporabnikov predelane vode

1.
     
  Upravljavec distribucije predelane vode ohranja kakovost predelane vode v infrastrukturi za distribucijo predelane vode na vsaj enaki ravni, kot je opredeljena v oddelku 2 Priloge I. Upravljavec distribucije predelane vode tudi zagotovi, da se v objektu za predelavo vode v celoti izvajajo vsaj ukrepi za obvladovanje tveganja iz načrta obvladovanja tveganja v zvezi s ponovno uporabo vode iz odstavka - 1 člena 5.

Pristojni organ pri izdaji dovoljenja v skladu s členom 7 lahko zahteva sprejetje dodatnih ukrepov za obvladovanje tveganja v zvezi z nalogami, ki naj bi jih izvajal upravljavec distribucije predelane vode, in navede dodatne zahteve in preventivne ukrepe, ki so potrebni v skladu s točkama (b) in (c) Priloge II.

2.
     
  Upravljavec shranjevanja predelane vode ohranja kakovost predelane vode v infrastrukturi za shranjevanje predelane vode na vsaj enaki ravni, kot je opredeljena v oddelku 2 Priloge I. Upravljavec shranjevanja predelane vode tudi zagotovi, da se v infrastrukturi za shranjevanje predelane vode v celoti izvajajo vsaj ukrepi za obvladovanje tveganja iz načrta obvladovanja tveganja v zvezi s ponovno uporabo vode iz odstavka - 1 člena 5.

Pristojni organ pri izdaji dovoljenja v skladu s členom 7 lahko zahteva sprejetje dodatnih ukrepov za obvladovanje tveganja v zvezi z nalogami, ki naj bi jih izvajal upravljavec shranjevanja predelane vode, in navede dodatne zahteve in preventivne ukrepe, ki so potrebni v skladu s točkama (b) in (c) Priloge II.

3.
     
  Kakovost predelane vode, ki jo uporabljajo končni uporabniki, je vsaj na ravni kakovosti, kot je določena v oddelku 2 Priloge I. Pristojni organ lahko določi dodatne zahteve glede obveznosti za končne uporabnike poleg tistih, ki so določene v oddelku 2 Priloge I.

4.
     
  Komisija pripravi smernice, ki bodo pristojnim organom v pomoč pri izvajanju zahtev glede nadzora in spremljanja proizvodnje, distribucije, shranjevanja in uporabe predelane vode. [Sprememba 58]

Člen 5

Obvladovanje tveganja

-1.
     
  Upravljavec objekta za predelavo vode v sodelovanju z ustreznimi akterji iz odstavka 1 tega člena pripravi načrt obvladovanja tveganja v zvezi s ponovno uporabo vode. V načrtu obvladovanja tveganja v zvezi s ponovno uporabo vode, ki temelji na ključnih nalogah obvladovanja tveganja iz točke (a) Priloge II, so poleg zahtev iz Priloge I v skladu s točko (b) Priloge II navedene morebitne dodatne zahteve, opredeljeni pa so tudi nevarnosti, tveganja in ustrezni preventivni ukrepi v skladu s točko (c) Priloge II. [Sprememba 59]

1.   Za namene
  zagotavljanja
  proizvodnje predelane vode

  , distribucije, shranjevanja
  in oskrbe z njo upravljavec obrata za predelavo vode izvaja

  uporabe predelane vode pristojni organ nadzira
  obvladovanje tveganja ob posvetovanju

  , pri čemer se posvetuje
  z naslednjimi akterji: [Sprememba 60]

| (a) | upravljavcem komunalne čistilne naprave ali naprav, ki obrat

  objekt
  za predelavo vode oskrbujejo z 
  očiščeno odpadno
  vodo,
  skladno z zahtevami glede kakovosti iz Direktive 91/271/EGS,
  če ta upravljavec ni upravljavec obrata

  objekta
  za predelavo vode; [Sprememba 61] |
| --- | --- |

(a)

upravljavcem komunalne čistilne naprave ali naprav, ki obrat

  objekt
  za predelavo vode oskrbujejo z 
  očiščeno odpadno
  vodo,
  skladno z zahtevami glede kakovosti iz Direktive 91/271/EGS,
  če ta upravljavec ni upravljavec obrata

  objekta
  za predelavo vode; [Sprememba 61]

| (aa) | upravljavcem obrata za predelavo vode; [Sprememba 62] |
| --- | --- |

(aa)

upravljavcem obrata za predelavo vode; [Sprememba 62]

| (ab) | upravljavcem distribucije predelane vode; [Sprememba 63] |
| --- | --- |

(ab)

upravljavcem distribucije predelane vode; [Sprememba 63]

| (ac) | upravljavcem shranjevanja predelane vode; [Sprememba 64] |
| --- | --- |

(ac)

upravljavcem shranjevanja predelane vode; [Sprememba 64]

| (b) | končnimi uporabniki; |
| --- | --- |

(b)

končnimi uporabniki;

| (c) | vsemi drugimi stranmi, za katere upravljavec obrata za predelavo vode

  pristojni organ
  meni, da jih to zadeva. [Sprememba 65] |
| --- | --- |

(c)

vsemi drugimi stranmi, za katere upravljavec obrata za predelavo vode

  pristojni organ
  meni, da jih to zadeva. [Sprememba 65]

2.   Upravljavec obrata

  objekta
  za predelavo vode na podlagi ključnih nalog

  , upravljavec distribucije predelane vode in upravljavec shranjevanja predelane vode izvajajo vsaj naloge
  obvladovanja tveganja iz Priloge II pripravi načrt

  , opredeljene v načrtu
  obvladovanja tveganja v zvezi s ponovno uporabo vode. V tem načrtu predlaga morebitne dodatne zahteve, ki dopolnjujejo zahteve iz Priloge I in so potrebne za nadaljnje zmanjšanje morebitnih tveganj, poleg tega pa med drugim opredeli nevarnosti, tveganja in ustrezne preventivne ukrepe

  iz odstavka - 1. Metode obvladovanja tveganja, ki jih uporabljajo upravljavec objekta za predelavo vode, upravljavec distribucije predelane vode in upravljavec shranjevanja predelane vode temeljijo na mednarodno priznanih metodologijah
  . [Sprememba 66]

2a.
     
  Pristojni organ lahko v ustreznem dovoljenju, izdanem v skladu s členom 7, navede različne naloge in odgovornosti za različne akterje, vključene v načrt obvladovanja tveganja v zvezi s ponovno uporabo vode. [Sprememba 67]

2b.
     
  V primeru, da se vrsta poljščin, ki naj bi se namakala, na trgu prodaja v več različnih oblikah in se razvršča v različne razrede kakovosti očiščene vode, mora upravljavec objekta za predelavo vode kmetu zagotoviti vodo najvišjega ustreznega razreda kakovosti. [Sprememba 68]

3.   Komisija je pooblaščena, da v skladu s členom 14 sprejme delegirane akte o spremembi te uredbe za prilagoditev ključnih nalog obvladovanja tveganja iz Priloge II tehničnemu in znanstvenemu napredku.
  [Sprememba 69]

Komisija je pooblaščena tudi, da v skladu s členom 14 sprejme delegirane akte o dopolnitvi te uredbe, da določi tehnične specifikacije za ključne naloge obvladovanja tveganja iz Priloge II. [Sprememba 70]

Komisija do ... [eno leto po datumu začetka veljavnosti te uredbe] v skladu s členom 14 sprejme delegirane akte za dopolnitev te uredbe z uvedbo metodologije za merjenje mikroplastike v predelani vodi, za katero lahko veljajo dodatne zahteve na podlagi ocene tveganja iz točke 4 Priloge II. [Sprememba 133]

3a.
     
  Če končni uporabnik sumi, da shranjena voda iz člena 4a(2) ne izpolnjuje minimalnih zahtev iz te uredbe:

| (a) | o tem takoj obvestiti ustrezni zdravstveni organ in mu po potrebi zagotovi razpoložljive informacije; |
| --- | --- |

(a)

o tem takoj obvestiti ustrezni zdravstveni organ in mu po potrebi zagotovi razpoložljive informacije;

| (b) | polno sodeluje z ustreznim pristojnim organom, da se preverijo in določijo razlogi za sum in morebitna prisotnost nedovoljenih snovi ali vrednosti iz tabel 2 in 4 oddelka 2 Priloge I. [Sprememba 71] |
| --- | --- |

(b)

polno sodeluje z ustreznim pristojnim organom, da se preverijo in določijo razlogi za sum in morebitna prisotnost nedovoljenih snovi ali vrednosti iz tabel 2 in 4 oddelka 2 Priloge I. [Sprememba 71]

Člen 6

Vloga za izdajo dovoljenja za oskrbo s predelano vodo

  proizvodnjo, distribucijo in shranjevanje predelane vode [Sprememba 72]

1.   Za vsako oskrbo s predelano vodo

  proizvodnjo, distribucijo ali shranjevanje predelane vode
  , ki je namenjena za uporabo, določeno v oddelku 1 Priloge I, je potrebno dovoljenje. [Sprememba 73]

2.   Upravljavec
  objekta za predelavo vode
  pri pristojnem organu države članice, v kateri deluje obrat

  objekt
  za predelavo vode ali v kateri se načrtuje njegovo delovanje, vloži vlogo za izdajo dovoljenja iz odstavka 1 ali za spremembo obstoječega dovoljenja. [Sprememba 74]

3.   Vloga vsebuje:

| (a) | načrt obvladovanja tveganja v zvezi s ponovno uporabo vode, pripravljen skladu s členom

  z odstavkom - 1 člena
   5(2); [Sprememba 75] |
| --- | --- |

(a)

načrt obvladovanja tveganja v zvezi s ponovno uporabo vode, pripravljen skladu s členom

  z odstavkom - 1 člena
   5(2); [Sprememba 75]

| (aa) | razpoložljive podatke, ki dokazujejo skladnost komunalne odpadne vode, obdelane v skladu z Direktivo 91/271/EGS v obratu za predelavo vode, iz katerega izhaja voda, namenjena za predelavo; [Sprememba 76] |
| --- | --- |

(aa)

razpoložljive podatke, ki dokazujejo skladnost komunalne odpadne vode, obdelane v skladu z Direktivo 91/271/EGS v obratu za predelavo vode, iz katerega izhaja voda, namenjena za predelavo; [Sprememba 76]

| (b) | opis, kako bo upravljavec obrata

  objekta
  za predelavo vode
  na mestu ustrezanja
  izpolnjeval minimalne zahteve za kakovost vode in spremljanje iz oddelka 2 Priloge I; [Sprememba 77] |
| --- | --- |

(b)

opis, kako bo upravljavec obrata

  objekta
  za predelavo vode
  na mestu ustrezanja
  izpolnjeval minimalne zahteve za kakovost vode in spremljanje iz oddelka 2 Priloge I; [Sprememba 77]

| (c) | opis, kako bo upravljavec obrata

  objekta
  za predelavo vode
  na mestu ustrezanja
  izpolnjeval dodatne zahteve, predlagane v načrtu obvladovanja tveganja v zvezi s ponovno uporabo vode. [Sprememba 78] |
| --- | --- |

(c)

opis, kako bo upravljavec obrata

  objekta
  za predelavo vode
  na mestu ustrezanja
  izpolnjeval dodatne zahteve, predlagane v načrtu obvladovanja tveganja v zvezi s ponovno uporabo vode. [Sprememba 78]

3a.
     
  Upravljavec distribucije predelane vode pri pristojnem organu države članice, v kateri deluje infrastruktura za distribucijo predelane vode ali v kateri se načrtuje njeno delovanje, vloži vlogo za izdajo dovoljenja iz odstavka 1 ali za spremembo obstoječega dovoljenja. Vloga vključuje opis, kako namerava upravljavec distribucije predelane vode izpolnjevati obveznosti iz odstavka 1 člena 4a. [Sprememba 79]

3b.
     
  Upravljavec shranjevanja predelane vode pri pristojnem organu države članice, v kateri deluje infrastruktura za distribucijo predelane vode ali v kateri se načrtuje njeno delovanje, vloži vlogo za izdajo dovoljenja iz odstavka 1 ali za spremembo obstoječega dovoljenja. Vloga vključuje opis, kako namerava upravljavec shranjevanja predelane vode izpolnjevati obveznosti iz odstavka 2 člena 4a. [Sprememba 80]

Člen 7

Izdaja dovoljenja

1.   Pristojni organ se za namene ocenjevanja vloge po potrebi posvetuje in izmenja ustrezne informacije z:

| (a) | drugimi ustreznimi organi iste države članice, zlasti z organom, pristojnim za vodo,
  in organom, pristojnim za zdravje,
  če ta ni

  nista
  pristojni organ; [Sprememba 81] |
| --- | --- |

(a)

drugimi ustreznimi organi iste države članice, zlasti z organom, pristojnim za vodo,
  in organom, pristojnim za zdravje,
  če ta ni

  nista
  pristojni organ; [Sprememba 81]

| (b) | kontaktnimi točkami v potencialno prizadetih državah članicah, imenovanimi v skladu s členom 9(1). |
| --- | --- |

(b)

kontaktnimi točkami v potencialno prizadetih državah članicah, imenovanimi v skladu s členom 9(1).

2.   Pristojni organ v treh mesecih od prejema popolne vloge iz točke (a)

  odstavkov 2, 3, 3a in 3b
  člena 6(3)

  oceni vlogo, pri čemer uporabi ustrezno znanstveno podporo, in
  odloči, ali bo izdal dovoljenje
  ali zavrnil njegovo izdajo
  . Če zaradi zapletenosti vloge potrebuje več časa, o tem
  brez nepotrebnega odlašanja
  obvesti vložnika ter navede pričakovani datum izdaje
  ali zavrnitve
  dovoljenja in razloge za podaljšanje roka.
  Tako odločitev je treba v vsakem primeru sprejeti najpozneje šest mesecev po prejemu popolne vloge iz odstavkov 2, 3, 3a in 3b člena 6. [Sprememba 82]

3.   Če se pristojni organ odloči izdati dovoljenje, določi veljavne pogoje, ki po potrebi vključujejo:

| (a) | pogoje v zvezi z minimalnimi zahtevami za kakovost vode in spremljanje, določenimi v oddelku 2 Priloge I; |
| --- | --- |

(a)

pogoje v zvezi z minimalnimi zahtevami za kakovost vode in spremljanje, določenimi v oddelku 2 Priloge I;

| (b) | pogoje v zvezi z dodatnimi zahtevami, predlaganimi v načrtu obvladovanja tveganja v zvezi s ponovno uporabo vode; |
| --- | --- |

(b)

pogoje v zvezi z dodatnimi zahtevami, predlaganimi v načrtu obvladovanja tveganja v zvezi s ponovno uporabo vode;

| (c) | vse druge pogoje, potrebne za nadaljnje zmanjšanje

  odpravljanje
  vseh nesprejemljivih tveganj za zdravje ljudi in živali ali okolje. [Sprememba 83] |
| --- | --- |

(c)

vse druge pogoje, potrebne za nadaljnje zmanjšanje

  odpravljanje
  vseh nesprejemljivih tveganj za zdravje ljudi in živali ali okolje. [Sprememba 83]

3a.
     
  Če pogoji, enakovredni tistim iz točk (a) do (c) odstavka 3 niso vključeni že v načrtu obvladovanja tveganja v zvezi s ponovno uporabo vode iz člena 5, pristojni organ brez odlašanja posodobi načrt. [Sprememba 84]

4.   Dovoljenje se redno pregleduje, in sicer vsaj vsakih pet let, ter se po potrebi spremeni.

Člen 8

Preverjanje skladnosti

1.   Pristojni organ na mestu ustrezanja preverja skladnost predelane vode s pogoji iz dovoljenja

  dovoljenj, izdanih v skladu s členom 7
  . Preverjanje skladnosti se izvaja z naslednjimi sredstvi: [Sprememba 85]

| (a) | pregledi na kraju samem; |
| --- | --- |

(a)

pregledi na kraju samem;

| (b) | uporabo podatkov o spremljanju, pridobljenih v skladu s to uredbo ter direktivama 91/271/EGS in 2000/60/ES; |
| --- | --- |

(b)

uporabo podatkov o spremljanju, pridobljenih v skladu s to uredbo ter direktivama 91/271/EGS in 2000/60/ES;

| (c) | vsemi drugimi ustreznimi sredstvi. |
| --- | --- |

(c)

vsemi drugimi ustreznimi sredstvi.

2.   Pristojni organ v primeru neskladnosti od upravljavca obrata

  objekta
  za predelavo vode
  , upravljavca distribucije predelane vode ali upravljavca shranjevanja predelane vode po potrebi
  zahteva, naj brez odlašanja sprejme vse potrebne ukrepe za
  takojšnjo
  ponovno vzpostavitev skladnosti
  in nemudoma obvesti zadevne končne uporabnike
  . [Sprememba 86]

3.   Če neskladnost povzroči znatno tveganje za okolje ali zdravje ljudi

  vrednost posameznega parametra presega minimalne zahteve
  za
  kakovost vode iz točke (a) oddelka 2 Priloge I
  , upravljavec obrata

  objekta
  za predelavo vode takoj prekine nadaljnjo oskrbo s predelano vodo, dokler pristojni organ ne ugotovi

  lahko določi
  , da je bila skladnost ponovno vzpostavljena
  šele po tem, ko vrednost posameznega parametra ali parametrov, ki je presegla ustrezne minimalne zahteve za kakovost vode, v vsaj treh zaporednih preverjanjih pade pod najvišjo dovoljeno vrednost
  . [Sprememba 87]

4.   Če se zgodi incident, ki vpliva na izpolnjevanje pogojev iz dovoljenja, upravljavec obrata

  objekta
  za predelavo vode
  , upravljavec distribucije predelane vode oziroma upravljavec shranjevanja predelane vode
  takoj obvesti pristojni organ in končne uporabnike, na katere bi lahko to vplivalo, pri čemer pristojnemu organu sporoči informacije, potrebne za oceno učinkov tega incidenta. [Sprememba 88]

4a.
     
  Pristojni organ po izdaji dovoljenja v skladu s členom 7 redno preverja, ali upravljavec objekta za predelavo vode, upravljavec distribucije predelane vode in upravljavec shranjevanja predelane vode izpolnjujejo ukrepe iz načrta obvladovanja tveganja v zvezi s ponovno uporabo vode. [Sprememba 89]

4b.
     
  Če predelana voda na mestu ustrezanja ni skladna z zahtevami in zato pride do onesnaženja tal ali kmetijskih proizvodov zaradi distribucije in skladiščenja te neustrezne vode ter posledičnih nevarnosti za zdravje in okolje, je za povrnitev nastale škode odgovoren zadevni upravljavec objekta za predelavo. [Sprememba 134]

Člen 9

Sodelovanje med državami članicami

1.   Države članice imenujejo kontaktno točko za ustrezno sodelovanje s kontaktnimi točkami in pristojnimi organi drugih držav članic. Vloga kontaktnih točk je, da na zahtevo zagotavljajo pomoč in usklajujejo komunikacijo med pristojnimi organi. Kontaktne točke predvsem prejemajo in posredujejo prošnje za pomoč.

2.   Države članice brez nepotrebnega odlašanja odgovorijo na prošnje za pomoč.

Člen 9a

Nacionalne kampanje za ozaveščanje

1.
     
  Države članice organizirajo kampanje za večjo obveščenost in ozaveščenost potencialnih končnih uporabnikov, tudi državljanov, o varni ponovni uporabi vode in posledični manjši izrabi vodnih virov.

2.
     
  Države pripravijo tudi informacijske kampanje za kmete, da bi zagotovili optimalno uporabo predelane vode za poljščine ter preprečili katere koli škodljive vplive na zdravje ali okolje, ki bi izhajali iz take rabe. [Sprememba 91]

Člen 10

Obveščanje javnosti

1.   Države članice brez poseganja v direktivi 2003/4/ES in 2007/2/ES
  in člen 9(4) Direktive 2000/60/ES
  zagotovijo, da so javnosti na spletu
  ali na drug uporabniku prijazen način
  na voljo ustrezne posodobljene
  in dostopne
  informacije o ponovni uporabi vode
  , pri čemer spoštujejo pravila o varstvu podatkov
  . Navedene informacije vključujejo: [Sprememba 92]

| (a) | količino in kakovost predelane vode, dobavljene v skladu s to uredbo; |
| --- | --- |

(a)

količino in kakovost predelane vode, dobavljene v skladu s to uredbo;

| (aa) | uporabo predelane vode, izraženo v odstotkih skupne količine sladke vode, porabljene za uporabe, ki jih zajema ta uredba; [Sprememba 93] |
| --- | --- |

(aa)

uporabo predelane vode, izraženo v odstotkih skupne količine sladke vode, porabljene za uporabe, ki jih zajema ta uredba; [Sprememba 93]

| (b) | delež predelane vode v državi članici, dobavljene v skladu s to uredbo, v primerjavi s skupno količino očiščene komunalne odpadne vode; |
| --- | --- |

(b)

delež predelane vode v državi članici, dobavljene v skladu s to uredbo, v primerjavi s skupno količino očiščene komunalne odpadne vode;

| (ba) | delež predelane vode v državi članici, dobavljene v skladu s to uredbo, v primerjavi s skupno količino komunalne odpadne vode, ki se lahko očisti; [Sprememba 94] |
| --- | --- |

(ba)

delež predelane vode v državi članici, dobavljene v skladu s to uredbo, v primerjavi s skupno količino komunalne odpadne vode, ki se lahko očisti; [Sprememba 94]

| (c) | dovoljenja, izdana ali spremenjena v skladu s to uredbo, vključno s pogoji, ki so jih pristojni organi določili v skladu s členom 7(3); |
| --- | --- |

(c)

dovoljenja, izdana ali spremenjena v skladu s to uredbo, vključno s pogoji, ki so jih pristojni organi določili v skladu s členom 7(3);

| (d) | rezultat preverjanja skladnosti, izvedenega v skladu s členom 8(1); |
| --- | --- |

(d)

rezultat preverjanja skladnosti, izvedenega v skladu s členom 8(1);

| (e) | kontaktne točke, imenovane v skladu s členom 9(1). |
| --- | --- |

(e)

kontaktne točke, imenovane v skladu s členom 9(1).

2.   Informacije iz odstavka 1 se posodobijo vsaj enkrat na leto.

2a.
     
  V skladu z Uredbo (ES) št. 852/2004, ki določa splošna pravila za nosilce živilske dejavnosti glede proizvodnje, predelave, distribucije in dajanja na trg hrane, namenjene za prehrano ljudi, morajo pristojni organi uporabnikom sporočiti najvišjo vsebnost hranil, ki jih vsebuje dobavljena ustrezno očiščena odpadna voda, da se lahko uporabniki, vključno s kmeti, prepričajo o njeni skladnosti z ravnjo hranil, navedeno v ustreznih pravilih Unije. [Sprememba 95]

3.   Komisija lahko z izvedbenimi akti določi podrobna pravila glede oblike in predstavitve informacij, ki jih je treba zagotoviti v skladu z odstavkom 1. Zadevni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 15.
  [Sprememba 96]

Člen 11

Informacije o spremljanju izvajanja

1.   Vsaka država članica brez poseganja v direktivi 2003/4/ES in 2007/2/ES ob pomoči Evropske agencije za okolje:

| (a) | do ... [tri

  štiri
  leta po datumu začetka veljavnosti te uredbe] vzpostavi in objavi, nato pa vsakih šest let posodobi zbirko podatkov, ki vsebuje informacije o rezultatih preverjanja skladnosti, izvedenega v skladu s členom 8(1), in druge informacije, ki jih je treba v skladu s členom 10 javno objaviti na spletu; [Sprememba 97] |
| --- | --- |

(a)

do ... [tri

  štiri
  leta po datumu začetka veljavnosti te uredbe] vzpostavi in objavi, nato pa vsakih šest let posodobi zbirko podatkov, ki vsebuje informacije o rezultatih preverjanja skladnosti, izvedenega v skladu s členom 8(1), in druge informacije, ki jih je treba v skladu s členom 10 javno objaviti na spletu; [Sprememba 97]

| (b) | vzpostavi, objavi in nato vsako leto posodablja zbirko podatkov, ki vsebuje informacije o primerih neskladnosti s pogoji iz dovoljenja, zbrane v skladu s členom 8(1), ter informacije o ukrepih, sprejetih v skladu s členom 8(2) in (3). |
| --- | --- |

(b)

vzpostavi, objavi in nato vsako leto posodablja zbirko podatkov, ki vsebuje informacije o primerih neskladnosti s pogoji iz dovoljenja, zbrane v skladu s členom 8(1), ter informacije o ukrepih, sprejetih v skladu s členom 8(2) in (3).

2.   Države članice zagotovijo, da imajo Komisija, Evropska agencija za okolje ter Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni dostop do zbirk podatkov iz odstavka 1.

3.   Evropska agencija za okolje na podlagi podatkov iz odstavka 1 redno ali na zahtevo Komisije pripravi, objavi in posodablja pregled na ravni Unije, ki po potrebi vključuje kazalnike izložkov, rezultatov in učinkov te uredbe, zemljevide ter poročila držav članic.

4.   Komisija lahko z izvedbenimi akti določi podrobna pravila glede oblike in predstavitve informacij, ki jih je treba zagotoviti v skladu z odstavkom 1, ter podrobna pravila glede oblike in predstavitve pregleda na ravni Unije iz odstavka 3. Zadevni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 15.

Člen 12

Dostop do pravnega varstva

1.   Države članice v skladu z nacionalno zakonodajo ali prakso fizičnim ali pravnim osebam ali njihovim združenjem, organizacijam ali skupinam zagotovijo dostop do revizijskega postopka pred sodiščem ali drugim neodvisnim in nepristranskim organom, vzpostavljenim z zakonom, da izpodbijajo vsebinsko ali postopkovno zakonitost odločitev, dejanj ali opustitev, povezanih z izvajanjem členov od 4 do 8, če je izpolnjen eden od naslednjih pogojev:

| (a) | imajo zadosten interes; |
| --- | --- |

(a)

imajo zadosten interes;

| (b) | uveljavljajo kršeno pravico, kadar jo upravno postopkovno pravo zadevne države članice zahteva kot osnovni pogoj. |
| --- | --- |

(b)

uveljavljajo kršeno pravico, kadar jo upravno postopkovno pravo zadevne države članice zahteva kot osnovni pogoj.

2.   Države članice določijo, na kateri stopnji se lahko izpodbijajo odločitve, dejanja ali opustitve.

3.   Države članice skladno s ciljem omogočiti zadevni javnosti širok dostop do pravnega varstva določijo, kaj predstavlja zadosten interes in kršitev pravice.

V ta namen se interes katere koli nevladne organizacije, ki spodbuja varstvo okolja in izpolnjuje zahteve v okviru nacionalnega prava, šteje za zadosten za namene odstavka 1(a).

Za take organizacije se tudi šteje, da imajo pravice, ki so lahko kršene za namene odstavka 1(b).

4.   Odstavki 1, 2 in 3 ne izključujejo možnosti predhodnega revizijskega postopka pred upravnim organom in ne vplivajo na zahtevo, da je treba izčrpati vse upravne revizijske postopke, preden se je mogoče zateči k sodnim revizijskim postopkom, če je taka zahteva predvidena po notranjem pravu.

5.   Vsak revizijski postopek iz odstavkov 1 in 4 je pošten, nepristranski, pravočasen in ne pretirano drag.

6.   Države članice zagotovijo, da so javnosti dostopne informacije o dostopu do upravnih in sodnih revizijskih postopkov.

Člen 13

Vrednotenje

1.   Komisija do ... [šest

  pet
  let po datumu začetka veljavnosti te uredbe] izvede vrednotenje te uredbe. Vrednotenje temelji vsaj na naslednjih elementih: [Sprememba 98]

| (a) | izkušnjah, pridobljenih pri izvajanju te uredbe; |
| --- | --- |

(a)

izkušnjah, pridobljenih pri izvajanju te uredbe;

| (b) | zbirkah podatkov, ki jih države članice vzpostavijo v skladu s členom 11(1), in pregledu na ravni Unije, ki ga v skladu s členom 11(3) pripravi Evropska agencija za okolje; |
| --- | --- |

(b)

zbirkah podatkov, ki jih države članice vzpostavijo v skladu s členom 11(1), in pregledu na ravni Unije, ki ga v skladu s členom 11(3) pripravi Evropska agencija za okolje;

| (c) | ustreznih znanstvenih, analitičnih in epidemioloških podatkih; |
| --- | --- |

(c)

ustreznih znanstvenih, analitičnih in epidemioloških podatkih;

| (d) | tehničnem in znanstvenem znanju; |
| --- | --- |

(d)

tehničnem in znanstvenem znanju;

| (e) | priporočilih Svetovne zdravstvene organizacije, če so na voljo; |
| --- | --- |

(e)

priporočilih Svetovne zdravstvene organizacije, če so na voljo;

| (ea) | izvedenih eksperimentih, zlasti v zvezi z uporabo blata iz čistilnih naprav in odplak, pridobljenih v postopku metanizacije, v kmetijstvu. [Sprememba 99] |
| --- | --- |

(ea)

izvedenih eksperimentih, zlasti v zvezi z uporabo blata iz čistilnih naprav in odplak, pridobljenih v postopku metanizacije, v kmetijstvu. [Sprememba 99]

2.   Komisija v okviru vrednotenja iz odstavka 1 posebno pozornost nameni naslednjim vidikom:

| (a) | minimalnim zahtevam iz Priloge I; |
| --- | --- |

(a)

minimalnim zahtevam iz Priloge I;

| (b) | ključnim nalogam obvladovanja tveganja iz Priloge II; |
| --- | --- |

(b)

ključnim nalogam obvladovanja tveganja iz Priloge II;

| (c) | dodatnim zahtevam, ki so jih pristojni organi določili v skladu s točkama (b) in (c) člena 7(3); |
| --- | --- |

(c)

dodatnim zahtevam, ki so jih pristojni organi določili v skladu s točkama (b) in (c) člena 7(3);

| (d) | vplivom ponovne uporabe vode na okolje in zdravje ljudi; |
| --- | --- |

(d)

vplivom ponovne uporabe vode na okolje in zdravje ljudi;

| (da) | vse večji prisotnosti mikroonesnaževal in novih, „na novo pojavljajočih se“ snovi v ponovno uporabljeni vodi. [Sprememba 100] |
| --- | --- |

(da)

vse večji prisotnosti mikroonesnaževal in novih, „na novo pojavljajočih se“ snovi v ponovno uporabljeni vodi. [Sprememba 100]

2a.
     
  Komisija v okviru vrednotenja iz odstavka 1 oceni izvedljivost:

| (a) | razširitve področja uporabe te uredbe na predelano vodo, namenjeno za druge posebne namene, vključno s ponovno uporabo za industrijske namene; |
| --- | --- |

(a)

razširitve področja uporabe te uredbe na predelano vodo, namenjeno za druge posebne namene, vključno s ponovno uporabo za industrijske namene;

| (b) | razširitve zahtev iz te uredbe, da bi zajemale posredno uporabo očiščene odpadne vode; |
| --- | --- |

(b)

razširitve zahtev iz te uredbe, da bi zajemale posredno uporabo očiščene odpadne vode;

| (c) | določitve minimalnih zahtev, ki se uporabljajo za kakovost očiščene odpadne vode, namenjene za polnjenje vodonosnikov. [Sprememba 101] |
| --- | --- |

(c)

določitve minimalnih zahtev, ki se uporabljajo za kakovost očiščene odpadne vode, namenjene za polnjenje vodonosnikov. [Sprememba 101]

2b.
     
  Komisija vrednotenju iz odstavka 1 po potrebi priloži zakonodajni predlog. [Sprememba 102]

Člen 14

Izvajanje prenosa pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se prenese na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 4(3) in člena 5(3) se na Komisijo prenese za nedoločen čas od datuma začetka veljavnosti te uredbe.

3.   Prenos pooblastila iz člena 4(3) in člena 5(3) lahko Evropski parlament ali Svet kadar koli prekliče. S sklepom o preklicu preneha veljati pooblastilo iz navedenega sklepa. Sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Pred sprejetjem delegiranega akta se Komisija posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenuje vsaka država članica v skladu z načeli iz Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016.

5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 4(3) in členom 5(3), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotujeta v dveh mesecih od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka Evropski parlament in Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Navedeni rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 15

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga odbor, ustanovljen z Direktivo 2000/60/ES. Navedeni odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 16

Kazni

Države članice določijo pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve te uredbe, in sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da se te kazni izvajajo. Te kazni so učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Države članice do ... [tri

  štiri
  leta po začetku veljavnosti te uredbe] Komisijo obvestijo o navedenih pravilih in ukrepih, pozneje pa o morebitnih spremembah, ki nanje vplivajo. [Sprememba 103]

Člen 17

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od... [eno leto

  dve leti
  po datumu začetka veljavnosti te uredbe]. [Sprememba 104]

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C ...

1

(2)  UL C 86, 7.3.2019, str. 353.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 12. februarja 2019.

3

(4)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (UL L 327, 22.12.2000, str. 1).

4

(5)  Direktiva Sveta 91/271/EGS z dne 21. maja 1991 o čiščenju komunalne odpadne vode (UL L 135, 30.5.1991, str. 40).

5

(6)  COM(2012)0673.

6

(7)  COM(2007)0414.

7

(8)  

  UL C 9 E, 15.1.2010, str. 33.

8

UL C 9 E, 15.1.2010, str. 33.

(9)  COM(2015)0614.

9

(10)  
  Direktiva (EU) .../... o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi (UL L ...).

10

Direktiva (EU) .../... o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi (UL L ...).

(11)  Direktiva Sveta 86/278/EGS z dne 12. junija 1986 o varstvu okolja, zlasti tal, kadar se blato iz čistilnih naprav uporablja v kmetijstvu (UL L 181, 4.7.1986, str. 6).

11

(12)  Direktiva Sveta 91/676/EGS z dne 12. decembra 1991 o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov (UL L 375, 31.12.1991, str. 1).

12

(13)  Direktiva Sveta 98/83/ES z dne 3. novembra 1998 o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi (UL L 330, 5.12.1998, str. 32).

13

(14)  Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (UL L 31, 1.2.2002, str. 1).

14

(15)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 852/2004 z dne 29. aprila 2004 o higieni živil (UL L 139, 30.4.2004, str. 1).

15

(16)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 183/2005 z dne 12. januarja 2005 o zahtevah glede higiene krme (UL L 35, 8.2.2005, str. 1).

16

(17)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 z dne 23. februarja 2005 o mejnih vrednostih ostankov pesticidov v ali na hrani in krmi rastlinskega in živalskega izvora ter o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS (UL L 70, 16.3.2005, str. 1).

17

(18)  Uredba (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi, ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1774/2002 (Uredba o živalskih stranskih proizvodih) (UL L 300, 14.11.2009, str. 1).

18

(19)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2006/7/ES z dne 15. februarja 2006 o upravljanju kakovosti kopalnih voda in razveljavitvi Direktive 76/160/EGS (UL L 64, 4.3.2006, str. 37).

19

(20)  Direktiva 2006/118/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o varstvu podzemne vode pred onesnaževanjem in poslabšanjem (UL L 372, 27.12.2006, str. 19).

20

(21)  Direktiva 2008/105/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o okoljskih standardih kakovosti na področju vodne politike, spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv Sveta 82/176/EGS, 83/513/EGS, 84/156/EGS, 84/491/EGS, 86/280/EGS ter spremembi Direktive 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 348, 24.12.2008, str. 84).

21

(22)  Direktiva 2011/92/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje (UL L 26, 28.1.2012, str. 1).

22

(23)  Uredba Komisije (ES) št. 2073/2005 z dne 15. novembra 2005 o mikrobioloških merilih za živila (UL L 338, 22.12.2005, str. 1).

23

(24)  Uredba Komisije (ES) št. 1881/2006 z dne 19. decembra 2006 o določitvi mejnih vrednosti nekaterih onesnaževal v živilih (UL L 364, 20.12.2006, str. 5).

24

(25)  Uredba Komisije (EU) št. 142/2011 z dne 25. februarja 2011 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi, ter o izvajanju Direktive Sveta 97/78/ES glede nekaterih vzorcev in predmetov, ki so izvzeti iz veterinarskih pregledov na meji v skladu z navedeno direktivo (UL L 54, 26.2.2011, str. 1).

25

(26)  Direktiva 2003/4/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o dostopu javnosti do informacij o okolju in o razveljavitvi Direktive Sveta 90/313/EGS (UL L 41, 14.2.2003, str. 26).

26

(27)  UL L 124, 17.5.2005, str. 4.

27

(28)  Direktiva 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2007 o vzpostavitvi infrastrukture za prostorske informacije v Evropski skupnosti (INSPIRE) (UL L 108, 25.4.2007, str. 1).

28

(29)  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

29

(30)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

30

PRILOGA I

UPORABE IN MINIMALNE ZAHTEVE

Oddelek 1: Uporabe predelane vode iz člena 2

(a)   Namakanje v kmetijstvu

Namakanje v kmetijstvu pomeni namakanje naslednjih vrst poljščin:

| — | prehrambnih poljščin, ki se zaužijejo surove, kar pomeni poljščine, ki so namenjene za prehrano ljudi in se zaužijejo surove ali nepredelane; |
| --- | --- |

—

prehrambnih poljščin, ki se zaužijejo surove, kar pomeni poljščine, ki so namenjene za prehrano ljudi in se zaužijejo surove ali nepredelane;

| — | predelanih prehrambnih poljščin, kar pomeni poljščine, ki so namenjene za prehrano ljudi in se ne zaužijejo surove, ampak po postopku predelave (tj. skuhane, industrijsko predelane); |
| --- | --- |

—

predelanih prehrambnih poljščin, kar pomeni poljščine, ki so namenjene za prehrano ljudi in se ne zaužijejo surove, ampak po postopku predelave (tj. skuhane, industrijsko predelane);

| — | neprehrambnih poljščin, kar pomeni poljščine, ki niso namenjene za prehrano ljudi (npr. pašniki, krma, vlakna, okrasne poljščine, semenski posevki, energijske in travniške poljščine). |
| --- | --- |

—

neprehrambnih poljščin, kar pomeni poljščine, ki niso namenjene za prehrano ljudi (npr. pašniki, krma, vlakna, okrasne poljščine, semenski posevki, energijske in travniške poljščine).

Brez poseganja v zadevno zakonodajo Unije na področju okolja in zdravja lahko države članice uporabljajo predelano vodo za druge namene, na primer v industriji ter na področju rekreacije in okolja. [Sprememba 105]

Oddelek 2: Minimalne zahteve

2.1   Minimalne zahteve, ki se uporabljajo za predelano vodo, namenjeno za namakanje v kmetijstvu

Razredi kakovosti predelane vode ter dovoljena uporaba in metode namakanja za vsak razred so določeni v preglednici 1. Minimalne zahteve za kakovost vode so določene v preglednici 2 v točki (a). Najmanjša pogostost spremljanja in cilji uspešnosti za spremljanje predelane vode so določeni v preglednicah 3 (rutinsko spremljanje) in 4 (validacijsko spremljanje) v točki (b).

Preglednica 1: Razredi kakovosti predelane vode ter dovoljena uporaba v kmetijstvu in metoda namakanja

| Najnižji razred kakovosti predelane vode | Kategorija poljščin | Metoda namakanja |
| --- | --- | --- |
| A | vse prehrambne poljščine, vključno z gomoljnicami, ki se zaužijejo surove, in prehrambnimi poljščinami, katerih užitni del je v neposrednem stiku s predelano vodo | vse metode namakanja |
| B | prehrambne poljščine, ki se zaužijejo surove ter katerih užitni del raste nad tlemi in ni v neposrednem stiku s predelano vodo, predelane prehrambne poljščine in neprehrambne poljščine, vključno s poljščinami za krmljenje živali za proizvodnjo mleka ali mesa | vse metode namakanja |
| C | samo kapljično namakanje

  samo metode namakanja, pri katerih ni neposrednega stika med poljščino in predelano vodo, na primer kapljično namakanje

   (*1)

   (*1)[Sprememba 107] |
| D | industrijske in energijske poljščine ter semenski posevki | vse metode namakanja |

Najnižji razred kakovosti predelane vode

Kategorija poljščin

Metoda namakanja

A

vse prehrambne poljščine, vključno z gomoljnicami, ki se zaužijejo surove, in prehrambnimi poljščinami, katerih užitni del je v neposrednem stiku s predelano vodo

vse metode namakanja

B

prehrambne poljščine, ki se zaužijejo surove ter katerih užitni del raste nad tlemi in ni v neposrednem stiku s predelano vodo, predelane prehrambne poljščine in neprehrambne poljščine, vključno s poljščinami za krmljenje živali za proizvodnjo mleka ali mesa

vse metode namakanja

C

samo kapljično namakanje

  samo metode namakanja, pri katerih ni neposrednega stika med poljščino in predelano vodo, na primer kapljično namakanje

   (*1)

   (*1)[Sprememba 107]

D

industrijske in energijske poljščine ter semenski posevki

vse metode namakanja

(a)   Minimalne zahteve za kakovost vode

Preglednica 2: Zahteve glede kakovosti predelane vode za namakanje v kmetijstvu

| Razred kakovosti predelane vode | Okvirni cilj tehnologije
  ustrezno čiščenje | Zahteve glede kakovosti
  Mejna vrednost | |
| --- | --- | --- | --- |
| E.coli



  (cfu/100 ml) | BOD5



  (mg/l) | Skupne suspendirane trdne snovi


  (mg/l) | Motnost


  (NTU) | Drugo |
| A | sekundarno čiščenje, filtriranje in dezinfekcija | ≤ 10
  ali pod mejo zaznavnosti | ≤ 10 | ≤ 10 | ≤ 5 | Legionella spp.: < 1 000  cfu/l, če v rastlinjakih obstaja nevarnost aerosolizacije
  črevesne ogorčice (jajčeca helmintov): ≤ 1 jajčece/l za namakanje pašnikov ali krmnih rastlin – Salmonella: je ni



  [Sprememba 108] |
| B | sekundarno čiščenje in dezinfekcija | ≤ 100 | v skladu z Direktivo Sveta 91/271/EGS (1)

  (Priloga I, preglednica 1) | v skladu z Direktivo 91/271/EGS
  (Priloga I, preglednica 1) | — |
| C | sekundarno čiščenje in dezinfekcija | ≤ 1 000 | — |
| D | sekundarno čiščenje in dezinfekcija | ≤ 10 000 | — |

Razred kakovosti predelane vode

Okvirni cilj tehnologije
  ustrezno čiščenje

Zahteve glede kakovosti
  Mejna vrednost

E.coli

(cfu/100 ml)

BOD5

(mg/l)

Skupne suspendirane trdne snovi

(mg/l)

Motnost

(NTU)

Drugo

A

sekundarno čiščenje, filtriranje in dezinfekcija

≤ 10

ali pod mejo zaznavnosti

≤ 10

≤ 10

≤ 5

Legionella spp.: < 1 000  cfu/l, če v rastlinjakih obstaja nevarnost aerosolizacije

črevesne ogorčice (jajčeca helmintov): ≤ 1 jajčece/l za namakanje pašnikov ali krmnih rastlin – Salmonella: je ni

[Sprememba 108]

B

sekundarno čiščenje in dezinfekcija

≤ 100

v skladu z Direktivo Sveta 91/271/EGS (1)

(Priloga I, preglednica 1)

v skladu z Direktivo 91/271/EGS

(Priloga I, preglednica 1)

—

C

sekundarno čiščenje in dezinfekcija

≤ 1 000

—

D

sekundarno čiščenje in dezinfekcija

≤ 10 000

—

Predelana voda se šteje za skladno z zahtevami iz preglednice 2, če meritve izpolnjujejo vsa naslednja merila:

| — | 90 % ali več vzorcev ne presega navedenih vrednosti za bakteriji E. coli in Legionella spp. ter črevesne ogorčice. Nobena
  najvišja
  vrednost vzorcev ne sme presegati najvišje meje odstopanja za eno logaritemsko enoto od navedene vrednosti za bakteriji E. coli in Legionella ter 100 % navedene vrednosti za črevesne ogorčice.;
  Zahteva glede zagotovitve odsotnosti bakterije Salmonella velja za vse vzorce. [Sprememba 109] |
| --- | --- |

—

90 % ali več vzorcev ne presega navedenih vrednosti za bakteriji E. coli in Legionella spp. ter črevesne ogorčice. Nobena
  najvišja
  vrednost vzorcev ne sme presegati najvišje meje odstopanja za eno logaritemsko enoto od navedene vrednosti za bakteriji E. coli in Legionella ter 100 % navedene vrednosti za črevesne ogorčice.;
  Zahteva glede zagotovitve odsotnosti bakterije Salmonella velja za vse vzorce. [Sprememba 109]

| — | 90 % ali več vzorcev ne presega navedenih vrednosti za BOD5, skupne suspendirane trdne snovi in motnost v razredu A. Nobena
  najvišja
  vrednost vzorcev ne sme presegati najvišje meje odstopanja, ki je 100 % navedene vrednosti. [Sprememba 110] |
| --- | --- |

—

90 % ali več vzorcev ne presega navedenih vrednosti za BOD5, skupne suspendirane trdne snovi in motnost v razredu A. Nobena
  najvišja
  vrednost vzorcev ne sme presegati najvišje meje odstopanja, ki je 100 % navedene vrednosti. [Sprememba 110]

(b)   Minimalne zahteve za spremljanje

Upravljavci obratov

  objektov
  za predelavo vode izvajajo rutinsko spremljanje, s katerim preverjajo, ali predelana voda izpolnjuje minimalne zahteve za kakovost vode iz točke (a). Rutinsko spremljanje je vključeno v postopke preverjanja sistema

  projekta
  za ponovno uporabo vode. [Sprememba 111]

Vzorci, ki se uporabijo za preverjanje skladnosti z mikrobiološkimi parametri na mestu ustrezanja, se odvzamejo v skladu s standardom EN ISO 19458. [Sprememba 112]

Preglednica 3: Najmanjša pogostost rutinskega spremljanja predelane vode za namakanje v kmetijstvu

| | Najmanjša pogostost spremljanja |
| --- | --- |
| Razred kakovosti predelane vode | E.coli | BOD5 | Skupne suspendirane trdne snovi | Motnost | Legionella spp.



  (če je ustrezno) | Črevesne ogorčice



  (če je ustrezno) |
| A | enkrat na teden | enkrat na teden | enkrat na teden | stalno | enkrat na teden | dvakrat na mesec ali pa pogostost določi upravljavec obrata za predelavo vode glede na število jajčec v odpadni vodi, ki se dovaja v obrat za predelavo vode |
| B | enkrat na teden | v skladu z Direktivo 91/271/EGS
  (Priloga I, oddelek D) | v skladu z Direktivo 91/271/EGS
  (Priloga I, oddelek D) | — |
| C | dvakrat na mesec | — |
| D | dvakrat na mesec | — |

Najmanjša pogostost spremljanja

Razred kakovosti predelane vode

E.coli

BOD5

Skupne suspendirane trdne snovi

Motnost

Legionella spp.

(če je ustrezno)

Črevesne ogorčice

(če je ustrezno)

A

enkrat na teden

enkrat na teden

enkrat na teden

stalno

enkrat na teden

dvakrat na mesec ali pa pogostost določi upravljavec obrata za predelavo vode glede na število jajčec v odpadni vodi, ki se dovaja v obrat za predelavo vode

B

enkrat na teden

v skladu z Direktivo 91/271/EGS

(Priloga I, oddelek D)

v skladu z Direktivo 91/271/EGS

(Priloga I, oddelek D)

—

C

dvakrat na mesec

—

D

dvakrat na mesec

—

Validacijsko spremljanje je treba izvesti, preden obrat

  objekt
  za predelavo vode začne obratovati, kadar se oprema nadgradi in kadar se dodajo nova oprema ali postopki
  in vsakič, ko se izda novo dovoljenje oziroma spremeni obstoječe
  . [Sprememba 113]

Validacijsko spremljanje se izvede za najstrožji razred kakovosti predelane vode, tj. razred A, da se oceni, ali so cilji uspešnosti (zmanjšanje log10) doseženi. Validacijsko spremljanje vključuje spremljanje indikatorskih mikroorganizmov, povezanih s posamezno skupino patogenov (bakterije, virusi in protozoji). Izbrani indikatorski mikroorganizmi so E. coli za patogene bakterije, F-specifični kolifagi, somatski kolifagi ali kolifagi za patogene viruse ter spore Clostridium perfringens ali bakterije, ki tvorijo spore in zmanjšujejo sulfate, za protozoje. Cilji uspešnosti (zmanjšanje log10) za validacijsko spremljanje za izbrane indikatorske mikroorganizme so določeni v preglednici 4 in morajo biti doseženi na izhodu iz obrata

  objekta
  za predelavo vode (mesto ustrezanja), pri čemer se upoštevajo koncentracije v odplakah neobdelane odpadne vode, ki vstopajo v komunalno čistilno napravo.
  Cilj uspešnosti bi moralo doseči ali preseči vsaj 90 % validacijskih vzorcev. [Sprememba 114]

Če biološki kazalnik v neobdelani odpadni vodi ni navzoč v zadostni količini, da bi dosegli zmanjšanje log10, odsotnost tega biološkega kazalnika v odplakah pomeni, da so validacijske zahteve izpolnjene. Doseganje cilja uspešnosti se lahko ugotovi z analitičnim nadzorom, z dodajanjem ciljev uspešnosti, določenih za posamezne faze čiščenja na podlagi znanstvenih dognanj za standardne uveljavljene procese, kot so objavljeni podatki iz poročil o preskusih, študije primerov itd., ali na podlagi laboratorijskih preskusov v nadzorovanih pogojih za inovativno čiščenje. [Sprememba 115]

Preglednica 4: Validacijsko spremljanje predelane vode za namakanje v kmetijstvu

| Razred


  kakovosti predelane


  vode | Indikatorski mikroorganizmi
   (*2) | Cilji uspešnosti za verigo čiščenja


  (zmanjšanje log10) |
| --- | --- | --- |
| A | E.coli | ≥ 5,0 |
| kolifagi skupaj/F-specifični kolifagi/somatski kolifagi/kolifagi (*3) | ≥ 6,0 |
| spore Clostridium perfringens/bakterije, ki tvorijo spore in zmanjšujejo sulfate (*4) | ≥ 5,0 |

Razred

kakovosti predelane

vode

Indikatorski mikroorganizmi
   (*2)

Cilji uspešnosti za verigo čiščenja

(zmanjšanje log10)

A

E.coli

≥ 5,0

kolifagi skupaj/F-specifični kolifagi/somatski kolifagi/kolifagi (*3)

≥ 6,0

spore Clostridium perfringens/bakterije, ki tvorijo spore in zmanjšujejo sulfate (*4)

≥ 5,0

Upravljavec potrdi in dokumentira metode analize za spremljanje v skladu s standardom EN ISO/IEC-17025 ali drugimi nacionalnimi ali mednarodnimi standardi, ki zagotavljajo enako kakovost.
  Upravljavec obrata za predelavo vode zagotovi, da se v laboratorijih, izbranih za validacijsko spremljanje, izvajajo prakse upravljanja kakovosti, ki so v skladu z zahtevami standarda ISO/IEC 17025. [Sprememba 119]

---

(*1)  Kapljično namakanje je sistem za mikronamakanje, ki lahko rastlinam dovaja vodo v obliki kapljic ali šibkih curkov ter vključuje zelo počasno (2–20 litrov/uro) kapljanje vode na tla ali neposredno pod površino tal iz sistema plastičnih cevi z majhnim premerom, ki imajo izhodne odprtine, imenovane kapljalniki.

(1)  Direktiva Sveta 91/271/EGS z dne 21. maja 1991 o čiščenju komunalne odpadne vode (UL L 135, 30.5.1991, str. 40).

(*2)  Za namene validacijskega spremljanja se namesto predlaganih indikatorskih mikroorganizmov lahko uporabijo tudi referenčni patogeni mikroorganizmi Campylobacter, rotavirus in Cryptosporidium. V tem primeru se uporabijo naslednji cilji uspešnosti (zmanjšanje log10): Campylobacter (≥ 5,0), rotavirus (≥ 6,0) in Cryptosporidium (≥ 5,0).
  Nacionalni zdravstveni organ lahko na podlagi specifičnega primera opredeli dodatne kazalnike, če obstajajo dokazi, da je treba zagotoviti visoko raven varovanja zdravja ljudi, živali in okolja. [Sprememba 116]

(*3)  Kazalnik „kolifagi skupaj“ je izbran kot najprimernejši kazalnik za viruse. Če pa analiza kolifagov skupaj ni izvedljiva, je treba analizirati vsaj enega od njih (F-specifične ali somatske kolifage).
  Če kolifagi skupaj v neobdelanih odplakah odpadne vode niso prisotni v zadostni količini, se lahko doseganje cilja uspešnosti ugotovi z dodajanjem ciljev uspešnosti, določenih za posamezne faze obdelave na podlagi znanstvenih dognanj za standardne uveljavljene procese (objavljeni podatki iz poročil o preskusih, študije primerov ...) ali na podlagi laboratorijskih preskusov v nadzorovanih pogojih za inovativno čiščenje. [Sprememba 117]

(*4)  Spore Clostridium perfringens so izbrane kot najprimernejši kazalnik za protozoje. Druga možnost pa so bakterije, ki tvorijo spore in zmanjšujejo sulfate, če koncentracija spor Clostridium perfringens ne omogoča potrditve zahtevanega zmanjšanja log10.
  Če spore Clostridium perfringens v neobdelanih odplakah odpadne vode niso prisotni v zadostni količini, se lahko doseganje cilja uspešnosti ugotovi z dodajanjem ciljev uspešnosti, določenih za posamezne faze obdelave na podlagi znanstvenih dognanj za standardne uveljavljene procese (objavljeni podatki iz poročil o preskusih, študije primerov ...) ali na podlagi laboratorijskih preskusov v nadzorovanih pogojih za inovativno čiščenje. [Sprememba 118]

PRILOGA II

(a)
     Ključne naloge obvladovanja tveganja [Sprememba 120]

| -1. | Izvedite analizo izvedljivosti načrtovanega objekta za predelavo, pri čemer se upoštevajo vsaj stroški razvoja objekta z upoštevanjem teritorialnega povpraševanjem po predelani vodi, potencialnih končnih uporabnikov in zahtev glede odpadne vode, očiščene v objektu, ter oceni kakovost očiščene odpadne vode, ki vstopa v objekt. [Sprememba 121] |
| --- | --- |

-1.

| 1. | Opišite sistem ponovne uporabe vode od vstopa odpadne vode v komunalno čistilno napravo do mesta uporabe, vključno z viri odpadne vode, fazami in tehnologijami čiščenja v obratu za predelavo vode, infrastrukturo za oskrbo in shranjevanje, predvideno uporabo, mestom uporabe ter količinami predelane vode, ki bodo dobavljene. Namen te naloge je zagotoviti podroben opis celotnega sistema ponovne uporabe vode. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Opredelite morebitne nevarnosti, zlasti prisotnost onesnaževal in patogenov, ter možnost za nevarne dogodke, kot so neuspešno čiščenje vode, nenamerna uhajanja ali kontaminacija v opisanem sistemu ponovne uporabe vode. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Opredelite okolja, populacije in posameznike, ki jih ogroža neposredna ali posredna izpostavljenost opredeljenim morebitnim nevarnostim, pri čemer se upoštevajo posebni okoljski dejavniki, kot so lokalna hidrogeologija, topologija, tip tal in ekologija, ter dejavniki, povezani z vrsto poljščin in kmetijskimi praksami.
  V vseh fazah sistema za ponovno uporabo odpadne vode se upoštevajo ocena zdravstvenega tveganja, krivulja odmerek-odziv, ocena izpostavljenosti in opredelitev tveganja.
  Upoštevati je treba tudi morebitne nepopravljive ali dolgoročne negativne
  okoljske ali zdravstvene
  učinke dejavnosti predelovanja vode
  , kot so dobava, shranjevanje in uporaba, tudi morebitne negativne učinke na ekološke tokove
  . [Sprememba 122] |
| --- | --- |

3.

| 4. | Izvedite oceno tveganja, ki zajema okoljska tveganja ter tveganja za zdravje ljudi in živali, pri čemer se upoštevajo narava opredeljenih morebitnih nevarnosti, opredeljenih okolij, populacij in posameznikov, ki jih ogroža izpostavljenost navedenim nevarnostim, resnost morebitnih učinkov teh nevarnosti ter ustrezna zakonodaja Unije in nacionalna zakonodaja, smernice in minimalne zahteve v zvezi z živili, krmo in varnostjo delavcev
  ter okoljski cilji. Za namene ocene tveganja se lahko uporabijo kvalitativne študije
  . Znanstvena negotovost pri opredelitvi tveganja se obravnava v skladu s previdnostnim načelom. [Sprememba 123]

  Ocena tveganja vsebuje naslednje elemente:






  (a) | oceno okoljskih tveganj, vključno z vsemi naslednjimi elementi:






  i. | potrditvijo narave nevarnosti, po potrebi vključno s predvideno ravnjo brez učinka; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Ocena tveganja vsebuje naslednje elemente:

(a)

oceno okoljskih tveganj, vključno z vsemi naslednjimi elementi:

i.

potrditvijo narave nevarnosti, po potrebi vključno s predvideno ravnjo brez učinka;

| ii. | oceno morebitnega razpona izpostavljenosti; |
| --- | --- |

ii.

oceno morebitnega razpona izpostavljenosti;

| iii. | opredelitvijo tveganja; |
| --- | --- |

iii.

opredelitvijo tveganja;

| (b) | oceno tveganj za zdravje ljudi, vključno z vsemi naslednjimi elementi:






  i. | potrditvijo narave nevarnosti, po potrebi vključno z razmerjem med odmerkom in odzivom
  , v sodelovanju z zdravstvenimi organi
  ; [Sprememba 124] |
| --- | --- | --- |

(b)

oceno tveganj za zdravje ljudi, vključno z vsemi naslednjimi elementi:

i.

potrditvijo narave nevarnosti, po potrebi vključno z razmerjem med odmerkom in odzivom
  , v sodelovanju z zdravstvenimi organi
  ; [Sprememba 124]

| ii. | oceno morebitnega razpona odmerka ali izpostavljenosti; |
| --- | --- |

ii.

oceno morebitnega razpona odmerka ali izpostavljenosti;

| iii. | opredelitvijo tveganja. |
| --- | --- |

iii.

opredelitvijo tveganja.

Pri oceni tveganja se upoštevajo

  spoštujejo
  vsaj naslednje zahteve in obveznosti: [Sprememba 125]

| (a) | zahteva, da se v skladu z Direktivo 91/676/EGS zmanjša in prepreči onesnaževanje vode z nitrati; |
| --- | --- |

(a)

zahteva, da se v skladu z Direktivo 91/676/EGS zmanjša in prepreči onesnaževanje vode z nitrati;

| (b) | obveznost, da zavarovana območja pitne vode izpolnjujejo zahteve iz Direktive 98/83/ES; |
| --- | --- |

(b)

obveznost, da zavarovana območja pitne vode izpolnjujejo zahteve iz Direktive 98/83/ES;

| (c) | zahteva, da se dosežejo okoljski cilji iz Direktive 2000/60/ES; |
| --- | --- |

(c)

zahteva, da se dosežejo okoljski cilji iz Direktive 2000/60/ES;

| (d) | zahteva, da se v skladu z Direktivo 2006/118/ES prepreči onesnaževanje podzemne vode; |
| --- | --- |

(d)

zahteva, da se v skladu z Direktivo 2006/118/ES prepreči onesnaževanje podzemne vode;

| (e) | zahteva, da se dosežejo okoljski standardi kakovosti za prednostne snovi in nekatera druga onesnaževala iz Direktive 2008/105/ES; |
| --- | --- |

(e)

zahteva, da se dosežejo okoljski standardi kakovosti za prednostne snovi in nekatera druga onesnaževala iz Direktive 2008/105/ES;

| (f) | zahteva, da se dosežejo okoljski standardi kakovosti za onesnaževala, ki vzbujajo zaskrbljenost na nacionalni ravni (tj. posebna onesnaževala povodij), iz Direktive 2000/60/ES; |
| --- | --- |

(f)

zahteva, da se dosežejo okoljski standardi kakovosti za onesnaževala, ki vzbujajo zaskrbljenost na nacionalni ravni (tj. posebna onesnaževala povodij), iz Direktive 2000/60/ES;

| (g) | zahteva, da se dosežejo standardi kakovosti za kopalne vode iz Direktive 2006/7/ES; |
| --- | --- |

(g)

zahteva, da se dosežejo standardi kakovosti za kopalne vode iz Direktive 2006/7/ES;

| (h) | zahteve iz Direktive 86/278/EGS glede varstva okolja, zlasti tal, kadar se blato iz čistilnih naprav uporablja v kmetijstvu; |
| --- | --- |

(h)

zahteve iz Direktive 86/278/EGS glede varstva okolja, zlasti tal, kadar se blato iz čistilnih naprav uporablja v kmetijstvu;

| (i) | zahteve glede higiene živil iz Uredbe (ES) št. 852/2004 ter smernice iz Obvestila Komisije o Smernicah za odpravljanje mikrobioloških tveganj pri svežem sadju in zelenjavi v primarni proizvodnji z dobro higieno; |
| --- | --- |

(i)

zahteve glede higiene živil iz Uredbe (ES) št. 852/2004 ter smernice iz Obvestila Komisije o Smernicah za odpravljanje mikrobioloških tveganj pri svežem sadju in zelenjavi v primarni proizvodnji z dobro higieno;

| (j) | zahteve glede higiene krme iz Uredbe (ES) št. 183/2005; |
| --- | --- |

(j)

zahteve glede higiene krme iz Uredbe (ES) št. 183/2005;

| (k) | zahteva, da se izpolnijo ustrezna mikrobiološka merila iz Uredbe (ES) št. 2073/2005; |
| --- | --- |

(k)

zahteva, da se izpolnijo ustrezna mikrobiološka merila iz Uredbe (ES) št. 2073/2005;

| (l) | zahteve glede mejnih vrednosti nekaterih onesnaževal v živilih iz Uredbe (ES) št. 1881/2006; |
| --- | --- |

(l)

zahteve glede mejnih vrednosti nekaterih onesnaževal v živilih iz Uredbe (ES) št. 1881/2006;

| (m) | zahteve glede mejnih vrednosti ostankov pesticidov v ali na hrani in krmi iz Uredbe (ES) št. 396/2005; |
| --- | --- |

(m)

zahteve glede mejnih vrednosti ostankov pesticidov v ali na hrani in krmi iz Uredbe (ES) št. 396/2005;

| (n) | zahteve glede zdravja živali iz uredb (ES) št. 1069/2009 ter (EU) št. 142/2011. |
| --- | --- |

(n)

zahteve glede zdravja živali iz uredb (ES) št. 1069/2009 ter (EU) št. 142/2011.

(b)
     
  Pogoji v zvezi z dodatnimi zahtevami [Sprememba 126]

| 5. | Kadar je potrebno in primerno za zagotovitev ustreznega varstva okolja in varovanja zdravja ljudi, določite zahteve za kakovost vode in spremljanje, ki so strožje od zahtev iz Priloge I in/ali jih dopolnjujejo.

  Glede na rezultate ocene tveganja iz točke 4

  Take dodatne zahteve
  se lahko take dodatne zahteve nanašajo zlasti na:






  (a) | težke kovine; |
| --- | --- | --- |

5.

Glede na rezultate ocene tveganja iz točke 4

  Take dodatne zahteve
  se lahko take dodatne zahteve nanašajo zlasti na:

(a)

težke kovine;

| (b) | pesticide; |
| --- | --- |

(b)

pesticide;

| (c) | stranske proizvode dezinfekcije; |
| --- | --- |

(c)

stranske proizvode dezinfekcije;

| (d) | farmacevtske izdelke; |
| --- | --- |

(d)

farmacevtske izdelke;

| (da) | prisotnost mikroplastike; |
| --- | --- |

(da)

prisotnost mikroplastike;

| (e) | druge snovi, za katere se porajajo pomisleki

  druga onesnaževala
  ,
  ki so se na podlagi okoljskih analiz in analiz javnega zdravja, opravljenih na lokalni ravni, izkazala za pomembna
  ; |
| --- | --- |

(e)

druge snovi, za katere se porajajo pomisleki

  druga onesnaževala
  ,
  ki so se na podlagi okoljskih analiz in analiz javnega zdravja, opravljenih na lokalni ravni, izkazala za pomembna
  ;

| (f) | protimikrobno odpornost. [Sprememba 127] |
| --- | --- |

(f)

protimikrobno odpornost. [Sprememba 127]

(c)
     
  Preventivni ukrepi [Sprememba 128]

| 6. | Opredelite preventivne ukrepe, ki so že vzpostavljeni ali bi jih bilo treba sprejeti za omejitev tveganj, da bi bilo mogoče učinkovito obvladovati vsa opredeljena tveganja.
  Taki preventivni ukrepi lahko vključujejo:






  (a) | nadzor dostopa; |
| --- | --- | --- |

6.

Taki preventivni ukrepi lahko vključujejo:

(a)

nadzor dostopa;

| (b) | dodatne ukrepe za dezinfekcijo ali odstranjevanje onesnaževal; |
| --- | --- |

(b)

dodatne ukrepe za dezinfekcijo ali odstranjevanje onesnaževal;

| (c) | posebno namakalno tehnologijo, ki zmanjšuje tveganje nastajanja aerosolov (npr. kapljično namakanje); |
| --- | --- |

(c)

posebno namakalno tehnologijo, ki zmanjšuje tveganje nastajanja aerosolov (npr. kapljično namakanje);

| (d) | spodbujanje odmiranja patogenov pred spravilom pridelka; |
| --- | --- |

(d)

spodbujanje odmiranja patogenov pred spravilom pridelka;

| (e) | določitev najmanjših varnostnih razdalj. |
| --- | --- |

(e)

določitev najmanjših varnostnih razdalj.

Posebni preventivni ukrepi, ki so lahko pomembni, so navedeni v preglednici 1.

Preglednica 1: Posebni preventivni ukrepi

| Razred


  kakovosti predelane


  vode | Posebni preventivni ukrepi |
| --- | --- |
| A | — | Prašiči ne smejo biti izpostavljeni krmi, ki se je namakala s predelano vodo, razen če je na voljo dovolj podatkov, ki kažejo, da je mogoče obvladovati tveganja za posamezen primer |

Razred

kakovosti predelane

vode

Posebni preventivni ukrepi

A

—

Prašiči ne smejo biti izpostavljeni krmi, ki se je namakala s predelano vodo, razen če je na voljo dovolj podatkov, ki kažejo, da je mogoče obvladovati tveganja za posamezen primer

B

| — | Prepoved pobiranja mokrih pridelkov, ki so se namakali, ali odpadlih pridelkov |
| --- | --- |

—

Prepoved pobiranja mokrih pridelkov, ki so se namakali, ali odpadlih pridelkov

| — | Krave mlekarice v laktaciji naj se ne pasejo, dokler pašnik ni suh |
| --- | --- |

—

Krave mlekarice v laktaciji naj se ne pasejo, dokler pašnik ni suh

| — | Krmo je treba pred pakiranjem posušiti ali silirati |
| --- | --- |

—

Krmo je treba pred pakiranjem posušiti ali silirati

| — | Prašiči ne smejo biti izpostavljeni krmi, ki se je namakala s predelano vodo, razen če je na voljo dovolj podatkov, ki kažejo, da je mogoče obvladovati tveganja za posamezen primer |
| --- | --- |

—

Prašiči ne smejo biti izpostavljeni krmi, ki se je namakala s predelano vodo, razen če je na voljo dovolj podatkov, ki kažejo, da je mogoče obvladovati tveganja za posamezen primer

C

| — | Prepoved pobiranja mokrih pridelkov, ki so se namakali, ali odpadlih pridelkov |
| --- | --- |

—

Prepoved pobiranja mokrih pridelkov, ki so se namakali, ali odpadlih pridelkov

| — | Pašne živali naj se pet dni po zadnjem namakanju ne pasejo |
| --- | --- |

—

Pašne živali naj se pet dni po zadnjem namakanju ne pasejo

| — | Krmo je treba pred pakiranjem posušiti ali silirati |
| --- | --- |

—

Krmo je treba pred pakiranjem posušiti ali silirati

| — | Prašiči ne smejo biti izpostavljeni krmi, ki se je namakala s predelano vodo, razen če je na voljo dovolj podatkov, ki kažejo, da je mogoče obvladovati tveganja za posamezen primer |
| --- | --- |

—

Prašiči ne smejo biti izpostavljeni krmi, ki se je namakala s predelano vodo, razen če je na voljo dovolj podatkov, ki kažejo, da je mogoče obvladovati tveganja za posamezen primer

D

| — | Prepoved pobiranja mokrih pridelkov, ki so se namakali, ali odpadlih pridelkov |
| --- | --- |

—

Prepoved pobiranja mokrih pridelkov, ki so se namakali, ali odpadlih pridelkov

| 7. | Zagotovite, da so vzpostavljeni ustrezni sistemi in postopki za nadzor kakovosti, vključno s spremljanjem ustreznih parametrov za predelano vodo, ter da so določeni ustrezni programi vzdrževanja opreme. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Zagotovite, da so vzpostavljeni sistemi za spremljanje stanja okolja, ki bodo zaznali kakršne koli negativne učinke ponovne uporabe vode, da so zagotovljene povratne informacije, pridobljene s spremljanjem, ter da so vsi procesi in postopki ustrezno potrjeni in dokumentirani.
  Priporočljivo je, da upravljavec obrata za predelavo vode vzpostavi in vzdržuje sistem upravljanja kakovosti, certificiran v skladu z ISO 9001 ali enakovrednim standardom. |
| --- | --- |

8.

Priporočljivo je, da upravljavec obrata za predelavo vode vzpostavi in vzdržuje sistem upravljanja kakovosti, certificiran v skladu z ISO 9001 ali enakovrednim standardom.

| 8a. | Zagotovite, da je objekt za predelavo vode opremljen z alternativno zmogljivostjo za izpust očiščene odpadne vode, ki se ne ponovno uporabi. [Sprememba 129] |
| --- | --- |

8a.

| 9. | Zagotovite, da je vzpostavljen ustrezen sistem za obvladovanje incidentov in izrednih razmer, vključno s postopki za ustrezno obveščanje vseh zadevnih strani o takšnih dogodkih, ter hranite načrt za odzivanje na izredne razmere, ki naj se redno posodablja. |
| --- | --- |

9.

| 9a. | Zagotovite, da je infrastruktura za distribucijo predelane odpadne vode ločena in zgrajena tako, da se preprečijo tveganja kontaminacije sistema oskrbe z vodo, namenjene za prehrano ljudi, in njene distribucije. [Sprememba 130] |
| --- | --- |

9a.

| 9b. | Zagotovite, da je infrastruktura za distribucijo predelane odpadne vode ustrezno označena in da je, če je zgrajena z odprtimi kanali za padavinske vode, ustrezno opremljena z jasno vidnimi napisi tudi v primeru, če je odpadna voda zmešana z vodo iz drugih virov. [Sprememba 131] |
| --- | --- |

9b.

| 9c. | Zagotovite, da so med različnimi akterji vzpostavljeni mehanizmi za usklajevanje, da bi zagotovili varno proizvodnjo in uporabo predelane vode. [Sprememba 132] |
| --- | --- |

9c.

---

| 23.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/246 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/246

---

P8_TA(2019)0072

Odobritev in tržni nadzor kmetijskih in gozdarskih vozil ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. februarja 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi in popravku Uredbe (EU) št. 167/2013 o odobritvi in tržnem nadzoru kmetijskih in gozdarskih vozil (COM(2018)0289 – C8-0183/2018 – 2018/0142(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 449/36)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0289), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0289),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0183/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0183/2018),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. septembra 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. septembra 2018 (1),

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 16. januarja 2019, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 16. januarja 2019, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A8-0318/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A8-0318/2018),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 440, 6.12.2018, str. 104.

---

P8_TC1-COD(2018)0142

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. februarja 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 167/2013 o odobritvi in tržnem nadzoru kmetijskih in gozdarskih vozil

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2019/519.)

---

| 23.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/247 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/247

---

P8_TA(2019)0073

Program za enotni trg, konkurenčnost podjetij in evropsko statistiko ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. februarja 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za enotni trg, konkurenčnost podjetij, vključno z malimi in srednjimi podjetji, in evropsko statistiko ter o razveljavitvi uredb (EU) št. 99/2013, (EU) št. 1287/2013, (EU) št. 254/2014, (EU) št. 258/2014, (EU) št. 652/2014 in (EU) 2017/826 (COM(2018)0441 – C8-0254/2018 – 2018/0231(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 449/37)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0441), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0441),

| — | ob upoštevanju člena 294(2), člena 43(2), člena 168(4)(b) ter členov 114, 173 in 338 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0254/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2), člena 43(2), člena 168(4)(b) ter členov 114, 173 in 338 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0254/2018),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. oktobra 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. oktobra 2018 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 5. decembra 2018 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 5. decembra 2018 (2),

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter tudi mnenj Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter Odbora za proračun (A8-0052/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter tudi mnenj Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter Odbora za proračun (A8-0052/2019),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 62, 15.2.2019, str. 40.

(2)  UL C 86, 7.3.2019, str. 259.

---

P8_TC1-COD(2018)0231

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. februarja 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za enotni trg, konkurenčnost podjetij, vključno z malimi in srednjimi podjetji, in evropsko statistiko ter o razveljavitvi uredb (EU) št. 99/2013, (EU) št. 1287/2013, (EU) št. 254/2014, (EU) št. 258/2014, (EU) št. 652/2014 in (EU) 2017/826

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 43(2), 168(4)(b) ter 114, 173 in 338 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Notranji trg je temelj Unije. Od svojega začetka dokazuje, da izrazito prispeva k rasti, konkurenčnosti in zaposlovanju. Zagotovil je nove priložnosti in ekonomije obsega za evropska podjetja, predvsem mikro, mala in srednja podjetja (MSP), ter okrepil njihovo industrijsko konkurenčnost
  , še naprej pa bi moral enako koristiti vsem državljanom
  . Notranji trg je prispeval k ustvarjanju delovnih mest in potrošnikom ponudil večjo izbiro in nižje cene
  , hkrati pa zagotavljal visoko kakovost izdelkov in storitev
  . Še vedno je gonilo za izgradnjo močnejšega, bolj uravnoteženega in pravičnejšega gospodarstva. Je eden izmed glavnih dosežkov Unije in njeno najmočnejše orodje v vse bolj globalnem svetu
  ter osrednji element preoblikovanja v z viri gospodarno in energetsko učinkovito gospodarstvo, s čimer se odziva na vse večji pritisk podnebnih sprememb
  . [Sprememba 1] |
| --- | --- |

(1)

Notranji trg je temelj Unije. Od svojega začetka dokazuje, da izrazito prispeva k rasti, konkurenčnosti in zaposlovanju. Zagotovil je nove priložnosti in ekonomije obsega za evropska podjetja, predvsem mikro, mala in srednja podjetja (MSP), ter okrepil njihovo industrijsko konkurenčnost
  , še naprej pa bi moral enako koristiti vsem državljanom
  . Notranji trg je prispeval k ustvarjanju delovnih mest in potrošnikom ponudil večjo izbiro in nižje cene
  , hkrati pa zagotavljal visoko kakovost izdelkov in storitev
  . Še vedno je gonilo za izgradnjo močnejšega, bolj uravnoteženega in pravičnejšega gospodarstva. Je eden izmed glavnih dosežkov Unije in njeno najmočnejše orodje v vse bolj globalnem svetu
  ter osrednji element preoblikovanja v z viri gospodarno in energetsko učinkovito gospodarstvo, s čimer se odziva na vse večji pritisk podnebnih sprememb
  . [Sprememba 1]

| (2) | Notranji trg se mora stalno prilagajati hitro spreminjajočemu se okolju digitalne revolucije in globalizacije. Novo obdobje digitalnih inovacij še naprej zagotavlja priložnosti
  in koristi za gospodarstvo in za vsakdanje življenje, zlasti
  za podjetja in posameznike ter ustvarja nove izdelke in poslovne modele, hkrati pa pomeni izziv za urejanje in izvrševanje
  ter varstvo in varnost potrošnikov
  . [Sprememba 2] |
| --- | --- |

(2)

Notranji trg se mora stalno prilagajati hitro spreminjajočemu se okolju digitalne revolucije in globalizacije. Novo obdobje digitalnih inovacij še naprej zagotavlja priložnosti
  in koristi za gospodarstvo in za vsakdanje življenje, zlasti
  za podjetja in posameznike ter ustvarja nove izdelke in poslovne modele, hkrati pa pomeni izziv za urejanje in izvrševanje
  ter varstvo in varnost potrošnikov
  . [Sprememba 2]

| (3) | Obsežna zakonodaja Unije podpira delovanje notranjega trga. To zadeva zlasti konkurenčnost, standardizacijo,
  medsebojno priznavanje,
  varstvo potrošnikov, nadzor trga in ureditev prehranske verige, poleg tega pa tudi pravila v zvezi s poslovanjem, trgovinskimi in finančnimi transakcijami ter spodbujanjem enakih konkurenčnih pogojev, ki so bistvenega pomena za delovanje notranjega trga
  , kar prinaša koristi potrošnikom in podjetjem
  . [Sprememba 3] |
| --- | --- |

(3)

Obsežna zakonodaja Unije podpira delovanje notranjega trga. To zadeva zlasti konkurenčnost, standardizacijo,
  medsebojno priznavanje,
  varstvo potrošnikov, nadzor trga in ureditev prehranske verige, poleg tega pa tudi pravila v zvezi s poslovanjem, trgovinskimi in finančnimi transakcijami ter spodbujanjem enakih konkurenčnih pogojev, ki so bistvenega pomena za delovanje notranjega trga
  , kar prinaša koristi potrošnikom in podjetjem
  . [Sprememba 3]

| (4) | Vendar
  so še vedno prisotne neupravičene, diskriminatorne in nesorazmerne
  ovire za pravilno delovanje notranjega trga ostajajo, poleg tega pa nastajajo

  se pojavljajo
  nove. Sprejetje pravil je le prvi korak, zagotoviti, da delujejo, pa je prav tako pomembno. To

  Neustrezno izvrševanje obstoječih pravil, ovire za prost pretok blaga in storitev ter majhen obseg čezmejnih javnih naročil omejujejo možnosti za podjetja in potrošnike. Odprava teh ovir
  je navsezadnje stvar zaupanja državljanov v Unijo, v njeno zmožnost uresničevanja ciljev ter ustvarjanja
  kakovostnih
  delovnih mest in rasti ob hkratnem varstvu javnega interesa. [Sprememba 4] |
| --- | --- |

(4)

Vendar
  so še vedno prisotne neupravičene, diskriminatorne in nesorazmerne
  ovire za pravilno delovanje notranjega trga ostajajo, poleg tega pa nastajajo

  se pojavljajo
  nove. Sprejetje pravil je le prvi korak, zagotoviti, da delujejo, pa je prav tako pomembno. To

  Neustrezno izvrševanje obstoječih pravil, ovire za prost pretok blaga in storitev ter majhen obseg čezmejnih javnih naročil omejujejo možnosti za podjetja in potrošnike. Odprava teh ovir
  je navsezadnje stvar zaupanja državljanov v Unijo, v njeno zmožnost uresničevanja ciljev ter ustvarjanja
  kakovostnih
  delovnih mest in rasti ob hkratnem varstvu javnega interesa. [Sprememba 4]

| (5) | Trenutno obstaja več programov za ukrepanje Unije na področjih konkurenčnosti podjetij, vključno z MSP

  zlasti mikro, malih in srednjih podjetij
  , varstva potrošnikov, strank in končnih uporabnikov finančnih storitev, oblikovanja politike na področju finančnih storitev in prehranske verige. Nekatere dodatne dejavnosti se financirajo neposredno v okviru proračunskih vrstic za notranji trg. Treba je racionalizirati ukrepe in izkoristiti sinergije med njimi ter zagotoviti prožnejši
  , preglednejši, enostavnejši
  in prilagodljivejši okvir za financiranje dejavnosti, namenjenih uresničitvi dobro delujočega notranjega trga na stroškovno najučinkovitejši način

  in trajnostnega notranjega trga
  . Zato je treba vzpostaviti nov program, ki bo združeval dejavnosti, ki so se prej financirale v okviru navedenih programov in drugih ustreznih proračunskih vrstic
  , in ki bo izhajal iz izkušenj sedanjih programov
  . Program bi moral prav tako vključiti nove pobude, katerih cilj je izboljšati delovanje notranjega trga
  , in bi se moral izogibati podvajanju s sorodnimi programi in ukrepi Unije
  . [Sprememba 5] |
| --- | --- |

(5)

Trenutno obstaja več programov za ukrepanje Unije na področjih konkurenčnosti podjetij, vključno z MSP

  zlasti mikro, malih in srednjih podjetij
  , varstva potrošnikov, strank in končnih uporabnikov finančnih storitev, oblikovanja politike na področju finančnih storitev in prehranske verige. Nekatere dodatne dejavnosti se financirajo neposredno v okviru proračunskih vrstic za notranji trg. Treba je racionalizirati ukrepe in izkoristiti sinergije med njimi ter zagotoviti prožnejši
  , preglednejši, enostavnejši
  in prilagodljivejši okvir za financiranje dejavnosti, namenjenih uresničitvi dobro delujočega notranjega trga na stroškovno najučinkovitejši način

  in trajnostnega notranjega trga
  . Zato je treba vzpostaviti nov program, ki bo združeval dejavnosti, ki so se prej financirale v okviru navedenih programov in drugih ustreznih proračunskih vrstic
  , in ki bo izhajal iz izkušenj sedanjih programov
  . Program bi moral prav tako vključiti nove pobude, katerih cilj je izboljšati delovanje notranjega trga
  , in bi se moral izogibati podvajanju s sorodnimi programi in ukrepi Unije
  . [Sprememba 5]

| (6) | Razvoj, priprava in izkazovanje evropske statistike so zajeti v ločenem evropskem statističnem programu, vzpostavljenem z Uredbo (EU) št. 99/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4). Za zagotovitev kontinuitete priprave in izkazovanja evropske statistike bi moral novi program vključevati tudi dejavnosti, ki jih zajema
  že obstoječi
  evropski statistični program, in sicer z zagotavljanjem okvira
  za zbiranje podatkov ter
  za razvoj, pripravo
  , pravilno uporabo
  in izkazovanje evropske statistike. Novi program bi moral vzpostaviti finančni okvir za evropsko statistiko, da se zagotovi visokokakovostna, primerljiva in zanesljiva
  evropska
  statistika
  , tudi
  o Evropi

  vprašanjih trgovine in migracij
  , ki bo podpirala oblikovanje, izvajanje, spremljanje in ocenjevanje vseh politik Unije
  v skladu s členom 3 Pogodbe o Evropski uniji (PEU)
  . [Sprememba 6] |
| --- | --- |

(6)

Razvoj, priprava in izkazovanje evropske statistike so zajeti v ločenem evropskem statističnem programu, vzpostavljenem z Uredbo (EU) št. 99/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4). Za zagotovitev kontinuitete priprave in izkazovanja evropske statistike bi moral novi program vključevati tudi dejavnosti, ki jih zajema
  že obstoječi
  evropski statistični program, in sicer z zagotavljanjem okvira
  za zbiranje podatkov ter
  za razvoj, pripravo
  , pravilno uporabo
  in izkazovanje evropske statistike. Novi program bi moral vzpostaviti finančni okvir za evropsko statistiko, da se zagotovi visokokakovostna, primerljiva in zanesljiva
  evropska
  statistika
  , tudi
  o Evropi

  vprašanjih trgovine in migracij
  , ki bo podpirala oblikovanje, izvajanje, spremljanje in ocenjevanje vseh politik Unije
  v skladu s členom 3 Pogodbe o Evropski uniji (PEU)
  . [Sprememba 6]

| (7) | Zato je primerno, da se vzpostavi program za notranji

  enotni
  trg, konkurenčnost

  za okrepitev notranjega trga in izboljšanje njegovega delovanja na področju konkurenčnosti in trajnostnosti
  podjetij, vključno z

  zlasti
  mikro, malimi

  malih
  in srednjimi podjetji

  srednjih podjetij, standardizacije
  ,
  nadzora trga, varstva potrošnikov, prehranske verige
  , ter evropsko statistiko

  evropske statistike
  (v nadaljnjem besedilu: program). Program bi bilo treba vzpostaviti za obdobje sedmih let, in sicer od leta 2021 do leta 2027. [Sprememba 7] |
| --- | --- |

(7)

Zato je primerno, da se vzpostavi program za notranji

  enotni
  trg, konkurenčnost

  za okrepitev notranjega trga in izboljšanje njegovega delovanja na področju konkurenčnosti in trajnostnosti
  podjetij, vključno z

  zlasti
  mikro, malimi

  malih
  in srednjimi podjetji

  srednjih podjetij, standardizacije
  ,
  nadzora trga, varstva potrošnikov, prehranske verige
  , ter evropsko statistiko

  evropske statistike
  (v nadaljnjem besedilu: program). Program bi bilo treba vzpostaviti za obdobje sedmih let, in sicer od leta 2021 do leta 2027. [Sprememba 7]

| (8) | Program bi moral podpreti oblikovanje, izvajanje in izvrševanje zakonodaje Unije, ki je temelj za pravilno delovanje notranjega trga. Program bi moral podpreti ustvarjanje pravih pogojev za opolnomočenje vseh akterjev na notranjem trgu: podjetij, državljanov, vključno s potrošniki
  in zaposlenimi
  , civilne družbe in javnih organov. Zato bi moral biti cilj programa zagotoviti konkurenčnost
  in trajnostnost
  podjetij, predvsem MSP, hkrati

  mikro
  ,
  majhnih in srednjih podjetij, vključno s tistimi v sektorju turizma,
  pa podpirati izvrševanje

  tudi visoko raven varstva potrošnikov s podpiranjem izvrševanja
  pravil o varstvu in varnosti potrošnikov ter ozaveščanje

  okoljskih in socialnih standardov in ozaveščanjem
  podjetij in posameznikov, tako da se jim zagotovijo prava orodja
  , ustrezne informacije in pomoč
  , znanje in kompetence za sprejemanje premišljenih odločitev ter okrepi njihovo sodelovanje pri oblikovanju politik Unije. Poleg tega bi moral biti cilj programa krepitev regulativnega in upravnega sodelovanje

  sodelovanja
  , zlasti
  s programi usposabljanja,
  z izmenjavo najboljših praks ter oblikovanjem baz znanja in kompetenc, vključno z uporabo strateških javnih naročil. Programom bi moral prav tako podpirati razvoj visokokakovostnih mednarodnih standardov, ki podpirajo izvajanje zakonodaje Unije. To vključuje tudi določanje standardov na področju računovodskega poročanja in revizije, kar bo prispevalo k preglednosti in dobremu delovanju kapitalskih trgov Unije ter k boljši zaščiti vlagateljev. Program bi moral podpirati oblikovanje pravil in določanje standardov tudi z zagotavljanjem vključenosti najširšega kroga zainteresiranih strani. Cilj programa bi moral biti tudi podpreti izvajanje in izvrševanje zakonodaje Unije, ki zagotavlja visoko raven zdravja za ljudi, živali in rastline v prehranski verigi ter izboljšanje dobrobiti živali. [Sprememba 8] |
| --- | --- |

(8)

Program bi moral podpreti oblikovanje, izvajanje in izvrševanje zakonodaje Unije, ki je temelj za pravilno delovanje notranjega trga. Program bi moral podpreti ustvarjanje pravih pogojev za opolnomočenje vseh akterjev na notranjem trgu: podjetij, državljanov, vključno s potrošniki
  in zaposlenimi
  , civilne družbe in javnih organov. Zato bi moral biti cilj programa zagotoviti konkurenčnost
  in trajnostnost
  podjetij, predvsem MSP, hkrati

  mikro
  ,
  majhnih in srednjih podjetij, vključno s tistimi v sektorju turizma,
  pa podpirati izvrševanje

  tudi visoko raven varstva potrošnikov s podpiranjem izvrševanja
  pravil o varstvu in varnosti potrošnikov ter ozaveščanje

  okoljskih in socialnih standardov in ozaveščanjem
  podjetij in posameznikov, tako da se jim zagotovijo prava orodja
  , ustrezne informacije in pomoč
  , znanje in kompetence za sprejemanje premišljenih odločitev ter okrepi njihovo sodelovanje pri oblikovanju politik Unije. Poleg tega bi moral biti cilj programa krepitev regulativnega in upravnega sodelovanje

  sodelovanja
  , zlasti
  s programi usposabljanja,
  z izmenjavo najboljših praks ter oblikovanjem baz znanja in kompetenc, vključno z uporabo strateških javnih naročil. Programom bi moral prav tako podpirati razvoj visokokakovostnih mednarodnih standardov, ki podpirajo izvajanje zakonodaje Unije. To vključuje tudi določanje standardov na področju računovodskega poročanja in revizije, kar bo prispevalo k preglednosti in dobremu delovanju kapitalskih trgov Unije ter k boljši zaščiti vlagateljev. Program bi moral podpirati oblikovanje pravil in določanje standardov tudi z zagotavljanjem vključenosti najširšega kroga zainteresiranih strani. Cilj programa bi moral biti tudi podpreti izvajanje in izvrševanje zakonodaje Unije, ki zagotavlja visoko raven zdravja za ljudi, živali in rastline v prehranski verigi ter izboljšanje dobrobiti živali. [Sprememba 8]

| (9) | Sodoben notranji trg
  , ki temelji na načelih pravičnosti, preglednosti in medsebojnega zaupanja,
  spodbuja konkurenco in koristi potrošnikom, podjetjem in zaposlenim. Boljše izkoriščanje nenehno razvijajočega se notranjega trga na področju storitev bi moralo evropskim podjetjem pomagati pri ustvarjanju delovnih mest in čezmejni rasti, nudenju večje izbire storitev po boljših cenah ter ohranjanju visokih standardov za potrošnike in delavce. V ta namen je cilj programa

  Da bi to dosegli, bi moral program
  prispevati k odstranitvi

  boljšemu spremljanju razvoja notranjega trga, vključno z učinkom novega tehnološkega razvoja ter opredelitvijo in odpravo
  preostalih
  neupravičenih, diskriminatornih in nesorazmernih
  ovir ter zagotoviti
  , da
  regulativni okvir, ki dopušča nove inovativne poslovne modele
  , vključno z modeli sodelovalnega gospodarstva in socialnega podjetništva, ob hkratnem zagotavljanju visoke ravni socialne zaščite, tudi za podjetnike
  . [Sprememba 9] |
| --- | --- |

(9)

Sodoben notranji trg
  , ki temelji na načelih pravičnosti, preglednosti in medsebojnega zaupanja,
  spodbuja konkurenco in koristi potrošnikom, podjetjem in zaposlenim. Boljše izkoriščanje nenehno razvijajočega se notranjega trga na področju storitev bi moralo evropskim podjetjem pomagati pri ustvarjanju delovnih mest in čezmejni rasti, nudenju večje izbire storitev po boljših cenah ter ohranjanju visokih standardov za potrošnike in delavce. V ta namen je cilj programa

  Da bi to dosegli, bi moral program
  prispevati k odstranitvi

  boljšemu spremljanju razvoja notranjega trga, vključno z učinkom novega tehnološkega razvoja ter opredelitvijo in odpravo
  preostalih
  neupravičenih, diskriminatornih in nesorazmernih
  ovir ter zagotoviti
  , da
  regulativni okvir, ki dopušča nove inovativne poslovne modele
  , vključno z modeli sodelovalnega gospodarstva in socialnega podjetništva, ob hkratnem zagotavljanju visoke ravni socialne zaščite, tudi za podjetnike
  . [Sprememba 9]

| (10) | Regulativne ovire na notranjem trgu so bile za številne industrijske proizvode odstranjene s pomočjo mehanizmov preprečevanja, sprejetjem skupnih pravil in
  standardov ter
  z načelom vzajemnega priznavanja na področjih, na katerih ne veljajo taka pravila Unije. Na področjih, kjer ni veljavne zakonodaje Unije, načelo vzajemnega priznavanja pomeni, da ima blago, ki se zakonito trži v eni državi članici, pravico do prostega pretoka in se ga lahko prodaja v drugi državi članici
  , razen če zadevna država članica upravičeno nasprotuje trženju blaga, a le, če je taka omejitev nediskriminatorna, utemeljena z legitimnim ciljem javnega interesa, kot je določeno v členu 36 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ali priznana s sodno prakso Sodišča Evropske unije ter sorazmerna z želenim ciljem
  . Vendar imajo zaradi neustrezne uporabe vzajemnega priznavanja
  , kot so neupravičene ali nesorazmerne omejitve,
  podjetja, ki želijo vstopiti na trge drugih držav članic, težave. Čeprav je povezanost trga na področju blaga močna, to vseeno pomeni izgubljene priložnosti za širše gospodarstvo.
  Revizija Uredbe (EU) št. xxx/2018 o vzajemnem priznavanju bo prispevala k povečanju gospodarskih koristi na tem področju.
  Zato bi moral biti cilj tega programa izboljšati vzajemno priznavanje na področju blaga in
  uresničiti ves njegov potencial ter
  zmanjšati število nezakonitega in neskladnega blaga, ki vstopa na trg
  , z usmerjenim ozaveščanjem in usposabljanjem, podpiranjem kontaktnih točk za izdelke, boljšim sodelovanjem med pristojnimi organi za vzajemno priznavanje in večjim tržnim nadzorom
  . [Sprememba 10] |
| --- | --- |

(10)

Regulativne ovire na notranjem trgu so bile za številne industrijske proizvode odstranjene s pomočjo mehanizmov preprečevanja, sprejetjem skupnih pravil in
  standardov ter
  z načelom vzajemnega priznavanja na področjih, na katerih ne veljajo taka pravila Unije. Na področjih, kjer ni veljavne zakonodaje Unije, načelo vzajemnega priznavanja pomeni, da ima blago, ki se zakonito trži v eni državi članici, pravico do prostega pretoka in se ga lahko prodaja v drugi državi članici
  , razen če zadevna država članica upravičeno nasprotuje trženju blaga, a le, če je taka omejitev nediskriminatorna, utemeljena z legitimnim ciljem javnega interesa, kot je določeno v členu 36 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ali priznana s sodno prakso Sodišča Evropske unije ter sorazmerna z želenim ciljem
  . Vendar imajo zaradi neustrezne uporabe vzajemnega priznavanja
  , kot so neupravičene ali nesorazmerne omejitve,
  podjetja, ki želijo vstopiti na trge drugih držav članic, težave. Čeprav je povezanost trga na področju blaga močna, to vseeno pomeni izgubljene priložnosti za širše gospodarstvo.
  Revizija Uredbe (EU) št. xxx/2018 o vzajemnem priznavanju bo prispevala k povečanju gospodarskih koristi na tem področju.
  Zato bi moral biti cilj tega programa izboljšati vzajemno priznavanje na področju blaga in
  uresničiti ves njegov potencial ter
  zmanjšati število nezakonitega in neskladnega blaga, ki vstopa na trg
  , z usmerjenim ozaveščanjem in usposabljanjem, podpiranjem kontaktnih točk za izdelke, boljšim sodelovanjem med pristojnimi organi za vzajemno priznavanje in večjim tržnim nadzorom
  . [Sprememba 10]

| (11) | Novi regulativni izzivi in izzivi v zvezi z izvrševanjem so povezani s hitro spreminjajočim se okoljem digitalne revolucije ter se nanašajo na zadeve, kot so kibernetska varnost,
  varstvo podatkov in zasebnosti,
  internet stvari in

  ali
  umetna inteligenca
  , ter tudi na etične standarde, ki so s tem povezani
  . Če bi prišlo do škode, so bistvena stroga pravila o varnosti proizvodov in odgovornosti

  jasnost v zvezi z odgovornostjo, pa tudi dosledno izvrševanje pravil
  , da se zagotovi odziv politike, ki evropskim državljanom, vključno s potrošniki in podjetji, omogoča, da imajo od takih pravil koristi. Zato bi moral program prispevati k hitremu prilagajanju in
  boljšemu
  izvrševanju ureditve glede odgovornosti za proizvode, ki spodbuja inovacije
  , ter hkrati zagotavljati varnost in zaščito uporabnikov
  . [Sprememba 11] |
| --- | --- |

(11)

Novi regulativni izzivi in izzivi v zvezi z izvrševanjem so povezani s hitro spreminjajočim se okoljem digitalne revolucije ter se nanašajo na zadeve, kot so kibernetska varnost,
  varstvo podatkov in zasebnosti,
  internet stvari in

  ali
  umetna inteligenca
  , ter tudi na etične standarde, ki so s tem povezani
  . Če bi prišlo do škode, so bistvena stroga pravila o varnosti proizvodov in odgovornosti

  jasnost v zvezi z odgovornostjo, pa tudi dosledno izvrševanje pravil
  , da se zagotovi odziv politike, ki evropskim državljanom, vključno s potrošniki in podjetji, omogoča, da imajo od takih pravil koristi. Zato bi moral program prispevati k hitremu prilagajanju in
  boljšemu
  izvrševanju ureditve glede odgovornosti za proizvode, ki spodbuja inovacije
  , ter hkrati zagotavljati varnost in zaščito uporabnikov
  . [Sprememba 11]

| (12) | Dajanje na trg izdelkov, ki niso skladni z zakonodajo Unije, postavlja skladne izdelke v slabši položaj in lahko ogrozi

  na trg, ne glede na to, ali so ti izdelki dani na trg tradicionalno ali elektronsko, in ne glede na to, ali so proizvedeni v Uniji ali vanjo vstopijo iz tretjih držav, ogroža državljane in
  potrošnike
  Unije
  . Mnogi podjetniki

  Gospodarski subjekti, ki prodajajo skladne izdelke, se soočajo z izkrivljeno konkurenco zaradi subjektov, ki
  ne upoštevajo pravil zaradi pomanjkanja znanja ali namenoma, da bi pridobili konkurenčno prednost. Organi za nadzor trga imajo pogosto na voljo premalo finančnih sredstev in so omejeni z nacionalnimi mejami, medtem ko podjetniki trgujejo na evropski in celo svetovni ravni. Zlasti pri e-trgovanju imajo organi za nadzor trga
  , ker nimajo fizičnega dostopa do izdelkov,
  velike težave pri sledenju neskladnih izdelkov, uvoženih iz tretjih držav, in pri iskanju odgovornega subjekta v svoji jurisdikciji
  ali pri izvajanju ocen tveganja ali varnostnih pregledov
  . Zato bi si program moral prizadevati za krepitev skladnosti izdelkov, tako da bi podjetnikom zagotovil prave spodbude

  okrepil nadzor trga, zagotavljal jasna, pregledna in razumljiva pravila za gospodarske subjekte in tako ozaveščal o veljavnih pravilih Unije glede varnosti proizvodov
  , okrepil preglede skladnosti
  , vključno s sistematično uporabo preverjanj vzorcev izdelkov, ki predstavljajo pomemben delež vsake vrste izdelkov, danih na trg,
  in
  skrivnim nakupovanjem, ki ga izvajajo organi za nadzor,
  in spodbudil

  spodbujal
  tesnejše čezmejno sodelovanje med izvršilnimi organi. Program bi prav tako moral prispevati k utrditvi obstoječega okvira za dejavnosti nadzora trga; spodbujati skupne ukrepe organov za nadzor trga iz različnih držav članic, izboljšati izmenjavo informacij ter spodbujati zbliževanje in tesnejše povezovanje dejavnosti nadzora trga
  , zlasti tako, da bi zagotovil dosledno izvrševanje novih zahtev, uvedenih z Uredbo (EU) 2018/858 Evropskega parlamenta in Sveta
   (5)

  , da bi se preprečila prodaja neskladnih izdelkov evropskim državljanom. Program bi torej moral okrepiti zmogljivosti organov za nadzor trga po vsej Uniji in prispevati k večji enotnosti med državami članicami, ki bi imele enake koristi od notranjega trga v smislu gospodarske blaginje in trajnostne rasti, hkrati pa bi moral obravnavati njihove posebne potrebe na prilagojen način
  . [Sprememba 12] |
| --- | --- |

(12)

Dajanje na trg izdelkov, ki niso skladni z zakonodajo Unije, postavlja skladne izdelke v slabši položaj in lahko ogrozi

  na trg, ne glede na to, ali so ti izdelki dani na trg tradicionalno ali elektronsko, in ne glede na to, ali so proizvedeni v Uniji ali vanjo vstopijo iz tretjih držav, ogroža državljane in
  potrošnike
  Unije
  . Mnogi podjetniki

  Gospodarski subjekti, ki prodajajo skladne izdelke, se soočajo z izkrivljeno konkurenco zaradi subjektov, ki
  ne upoštevajo pravil zaradi pomanjkanja znanja ali namenoma, da bi pridobili konkurenčno prednost. Organi za nadzor trga imajo pogosto na voljo premalo finančnih sredstev in so omejeni z nacionalnimi mejami, medtem ko podjetniki trgujejo na evropski in celo svetovni ravni. Zlasti pri e-trgovanju imajo organi za nadzor trga
  , ker nimajo fizičnega dostopa do izdelkov,
  velike težave pri sledenju neskladnih izdelkov, uvoženih iz tretjih držav, in pri iskanju odgovornega subjekta v svoji jurisdikciji
  ali pri izvajanju ocen tveganja ali varnostnih pregledov
  . Zato bi si program moral prizadevati za krepitev skladnosti izdelkov, tako da bi podjetnikom zagotovil prave spodbude

  okrepil nadzor trga, zagotavljal jasna, pregledna in razumljiva pravila za gospodarske subjekte in tako ozaveščal o veljavnih pravilih Unije glede varnosti proizvodov
  , okrepil preglede skladnosti
  , vključno s sistematično uporabo preverjanj vzorcev izdelkov, ki predstavljajo pomemben delež vsake vrste izdelkov, danih na trg,
  in
  skrivnim nakupovanjem, ki ga izvajajo organi za nadzor,
  in spodbudil

  spodbujal
  tesnejše čezmejno sodelovanje med izvršilnimi organi. Program bi prav tako moral prispevati k utrditvi obstoječega okvira za dejavnosti nadzora trga; spodbujati skupne ukrepe organov za nadzor trga iz različnih držav članic, izboljšati izmenjavo informacij ter spodbujati zbliževanje in tesnejše povezovanje dejavnosti nadzora trga
  , zlasti tako, da bi zagotovil dosledno izvrševanje novih zahtev, uvedenih z Uredbo (EU) 2018/858 Evropskega parlamenta in Sveta
   (5)

  , da bi se preprečila prodaja neskladnih izdelkov evropskim državljanom. Program bi torej moral okrepiti zmogljivosti organov za nadzor trga po vsej Uniji in prispevati k večji enotnosti med državami članicami, ki bi imele enake koristi od notranjega trga v smislu gospodarske blaginje in trajnostne rasti, hkrati pa bi moral obravnavati njihove posebne potrebe na prilagojen način
  . [Sprememba 12]

| (13) | Varnost izdelkov je skupna skrb. Organi za ugotavljanje skladnosti preverjajo, ali izdelki izpolnjujejo varnostne zahteve, preden so dani na trg. Zato je izredno pomembno, da so organi za ugotavljanje skladnosti zanesljivi in usposobljeni. Unija je vzpostavila sistem akreditacije organov za ugotavljanje skladnosti, ki preverja njihovo usposobljenost, nepristranskost in neodvisnost.
  Vendar se Uredba (ES) št. 765/2008
   (6)

  Evropskega parlamenta in Sveta na nacionalni ravni izvaja na veliko različnih načinov. Razlike se nanašajo na razdelitev pristojnosti med organi za nadzor trga in notranjimi mehanizmi usklajevanja na nacionalni ravni, v zvezi z uporabljenimi finančnimi sredstvi, namenjenimi za nadzor trga, strategijami in pristopi za nadzor trga, pa tudi na ravni pooblastil v zvezi z neskladnimi izdelki in višinami kazni za kršitve, kar povzroča razdrobljeno izvrševanje harmonizacijske zakonodaje Unije. Zaradi te razdrobljenosti je nadzor trga v nekaterih državah članicah strožji kot v drugih, kar lahko omaje odvračilni učinek zakonodaje ter ustvari neenake konkurenčne pogoje za podjetja v nekaterih državah članicah in povzroči morebitna neravnotežja glede ravni varnosti izdelkov v Uniji.
  Tako je zdaj glavni izziv ohranjanje akreditacijskega sistema v skladu z najnovejšim tehničnim razvojem in zagotavljanje, da se uporablja z enako strogostjo po vseh Uniji. Program bi zato moral podpirati ukrepe, s katerimi bi zagotovili, da organi za ugotavljanje skladnosti še naprej izpolnjujejo zakonske zahteve,
  zlasti z uporabo ocene tretjih strani za izboljšanje nepristranskih in neodvisnih postopkov,
  ter okrepili evropski akreditacijski sistem, zlasti na novih področjih politike, s podpiranjem
  enotnosti pregledov in kazni, pa tudi
  Evropskega združenja za akreditacijo (EA) iz člena 14 Uredbe (ES) št. 765/2008. [Sprememba 13] |
| --- | --- |

(13)

Varnost izdelkov je skupna skrb. Organi za ugotavljanje skladnosti preverjajo, ali izdelki izpolnjujejo varnostne zahteve, preden so dani na trg. Zato je izredno pomembno, da so organi za ugotavljanje skladnosti zanesljivi in usposobljeni. Unija je vzpostavila sistem akreditacije organov za ugotavljanje skladnosti, ki preverja njihovo usposobljenost, nepristranskost in neodvisnost.
  Vendar se Uredba (ES) št. 765/2008
   (6)

  Evropskega parlamenta in Sveta na nacionalni ravni izvaja na veliko različnih načinov. Razlike se nanašajo na razdelitev pristojnosti med organi za nadzor trga in notranjimi mehanizmi usklajevanja na nacionalni ravni, v zvezi z uporabljenimi finančnimi sredstvi, namenjenimi za nadzor trga, strategijami in pristopi za nadzor trga, pa tudi na ravni pooblastil v zvezi z neskladnimi izdelki in višinami kazni za kršitve, kar povzroča razdrobljeno izvrševanje harmonizacijske zakonodaje Unije. Zaradi te razdrobljenosti je nadzor trga v nekaterih državah članicah strožji kot v drugih, kar lahko omaje odvračilni učinek zakonodaje ter ustvari neenake konkurenčne pogoje za podjetja v nekaterih državah članicah in povzroči morebitna neravnotežja glede ravni varnosti izdelkov v Uniji.
  Tako je zdaj glavni izziv ohranjanje akreditacijskega sistema v skladu z najnovejšim tehničnim razvojem in zagotavljanje, da se uporablja z enako strogostjo po vseh Uniji. Program bi zato moral podpirati ukrepe, s katerimi bi zagotovili, da organi za ugotavljanje skladnosti še naprej izpolnjujejo zakonske zahteve,
  zlasti z uporabo ocene tretjih strani za izboljšanje nepristranskih in neodvisnih postopkov,
  ter okrepili evropski akreditacijski sistem, zlasti na novih področjih politike, s podpiranjem
  enotnosti pregledov in kazni, pa tudi
  Evropskega združenja za akreditacijo (EA) iz člena 14 Uredbe (ES) št. 765/2008. [Sprememba 13]

| (14) | Razvoj e-trgovine bi lahko prinesel nekatere izzive v zvezi z varovanjem zdravja in varnosti končnih uporabnikov neskladnih izdelkov.
  Ker zaradi razvoja spletne trgovine in potovalnih storitev potrošniški trgi ne poznajo meja, je pomembno zagotoviti, da lahko potrošniki, ki prebivajo v Uniji, izkoristijo ustrezno

  enako
  varstvo pri uvozu blaga in storitev od gospodarskih subjektov, ki imajo sedež v tretjih državah. Program bi zato po potrebi moral podpirati sodelovanje z ustreznimi organi, ki se nahajajo v državah, ki so ključne trgovinske partnerice Unije
  , kar zadeva izmenjavo informacij o neskladnih izdelkih, nedavnem znanstvenem napredku in novih tehnologijah, novih tveganjih ter drugih vidikih, povezanih z dejavnostmi nadzora
  . [Sprememba 14] |
| --- | --- |

(14)

Razvoj e-trgovine bi lahko prinesel nekatere izzive v zvezi z varovanjem zdravja in varnosti končnih uporabnikov neskladnih izdelkov.
  Ker zaradi razvoja spletne trgovine in potovalnih storitev potrošniški trgi ne poznajo meja, je pomembno zagotoviti, da lahko potrošniki, ki prebivajo v Uniji, izkoristijo ustrezno

  enako
  varstvo pri uvozu blaga in storitev od gospodarskih subjektov, ki imajo sedež v tretjih državah. Program bi zato po potrebi moral podpirati sodelovanje z ustreznimi organi, ki se nahajajo v državah, ki so ključne trgovinske partnerice Unije
  , kar zadeva izmenjavo informacij o neskladnih izdelkih, nedavnem znanstvenem napredku in novih tehnologijah, novih tveganjih ter drugih vidikih, povezanih z dejavnostmi nadzora
  . [Sprememba 14]

| (15) | Javni organi uporabljajo javna naročila za zagotovitev najboljše ponudbe za ceno, plačano iz javnih sredstev, ter za prispevanje k bolj inovativnemu, trajnostnemu, vključujočemu in konkurenčnemu notranjemu trgu
  , vključno z uporabo drugih meril, ne le najnižje cene ali stroškovne učinkovitosti, če je to v skladu z veljavnim pravom Unije, med drugim ob upoštevanju kakovostnih, okoljskih in socialnih vidikov ter vidika poštene trgovine, ter z olajšanjem razdelitve javnih naročil za obsežno infrastrukturo v sklope
  . Direktive 2014/23/EU (7), 2014/24/EU (8) ter 2014/25/EU (9) Evropskega parlamenta in Sveta določajo pravni okvir za vključevanje in učinkovito delovanje trgov javnih naročil, ki predstavljajo 14 % bruto domačega proizvoda Unije, v korist javnih organov, podjetij in državljanov, vključno s potrošniki.
  Pravilno izvajanje pravil o javnih naročilih je ključno orodje za krepitev enotnega trga ter povečanje rasti podjetij ter zaposlovanja v Uniji.
  Zato bi moral program podpirati ukrepe za zagotovitev širše uporabe strateških javnih naročil, profesionalizacijo javnih kupcev, izboljšan dostop

  olajšanje in izboljšanje dostopa
  do trgov javnih naročil za MSP
  in mikropodjetja, zlasti s pomočjo svetovalnih storitev in usposabljanja
  , večjo preglednost, zanesljivost in kakovost podatkov, spodbujanje digitalne preobrazbe javnih naročil in skupnega javnega naročanja prek krepitve partnerskega pristopa z državami članicami, izboljšanje zbiranja in analiziranja podatkov, vključno prek namenskih orodij informacijske tehnologije, podpiranje izmenjave izkušenj in dobrih praks,
  sklicevanje na evropske in mednarodne standarde,
  zagotavljanje smernic, prizadevanje za koristne trgovinske sporazume, krepitev sodelovanja med nacionalnimi organi in uvedbo pilotnih projektov. [Sprememba 15] |
| --- | --- |

(15)

Javni organi uporabljajo javna naročila za zagotovitev najboljše ponudbe za ceno, plačano iz javnih sredstev, ter za prispevanje k bolj inovativnemu, trajnostnemu, vključujočemu in konkurenčnemu notranjemu trgu
  , vključno z uporabo drugih meril, ne le najnižje cene ali stroškovne učinkovitosti, če je to v skladu z veljavnim pravom Unije, med drugim ob upoštevanju kakovostnih, okoljskih in socialnih vidikov ter vidika poštene trgovine, ter z olajšanjem razdelitve javnih naročil za obsežno infrastrukturo v sklope
  . Direktive 2014/23/EU (7), 2014/24/EU (8) ter 2014/25/EU (9) Evropskega parlamenta in Sveta določajo pravni okvir za vključevanje in učinkovito delovanje trgov javnih naročil, ki predstavljajo 14 % bruto domačega proizvoda Unije, v korist javnih organov, podjetij in državljanov, vključno s potrošniki.
  Pravilno izvajanje pravil o javnih naročilih je ključno orodje za krepitev enotnega trga ter povečanje rasti podjetij ter zaposlovanja v Uniji.
  Zato bi moral program podpirati ukrepe za zagotovitev širše uporabe strateških javnih naročil, profesionalizacijo javnih kupcev, izboljšan dostop

  olajšanje in izboljšanje dostopa
  do trgov javnih naročil za MSP
  in mikropodjetja, zlasti s pomočjo svetovalnih storitev in usposabljanja
  , večjo preglednost, zanesljivost in kakovost podatkov, spodbujanje digitalne preobrazbe javnih naročil in skupnega javnega naročanja prek krepitve partnerskega pristopa z državami članicami, izboljšanje zbiranja in analiziranja podatkov, vključno prek namenskih orodij informacijske tehnologije, podpiranje izmenjave izkušenj in dobrih praks,
  sklicevanje na evropske in mednarodne standarde,
  zagotavljanje smernic, prizadevanje za koristne trgovinske sporazume, krepitev sodelovanja med nacionalnimi organi in uvedbo pilotnih projektov. [Sprememba 15]

| (16) | Za doseganje ciljev programa in za olajševanje življenja državljanov in podjetij je treba vzpostaviti visokokakovostne in k uporabniku usmerjene javne storitve
  , ki bodo digitalno usmerjene in polno dostopne, ter še bolj okrepiti prizadevanja v zvezi z e-upravo in e-vlado, ob tem pa zagotavljati ustrezno varstvo podatkov in zasebnost
  . To pomeni, da bodo javne uprave morale začeti delovati na nove
  , inovativnejše
  načine, zmanjšati

  da bi zmanjšale
  izoliranost med različnimi deli svojih uprav, ter
  soustvarjati te javne storitve
  z državljani in podjetji soustvarjati te javne storitve. Stabilna in vztrajna rast čezmejnih dejavnosti na notranjem trgu zahteva zagotavljanje

  razpoložljivost
  najnovejših
  , natančnih in lahko razumljivih
  informacij o pravicah podjetij in državljanov ter informacij, ki pojasnjujejo
  in poenostavljajo
  upravne formalnosti. Poleg tega sta bistvenega pomena pravno svetovanje in pomoč pri reševanju problemov, ki nastajajo na čeznacionalni ravni. Nadalje je potrebno enostavno in učinkovito povezovanje nacionalnih uprav
  , podpiranje javnih organov pri doseganju teh ciljev
  ter ocenjevanje, kako notranji trg deluje v praksi.
  Obstoječa orodja za upravljanje notranjega trga že imajo pomembno vlogo pri lažjem doseganju teh ciljev. V ta namen in da bi dohajali tehnološki in tržni napredek, pa tudi nove regulativne izzive in izzive v zvezi z izvrševanjem, bi moral program podpirati krepitev kakovosti, prepoznavnosti in preglednosti ter zanesljivosti orodij za upravljanje notranjega trga.

  Ta Program bi zato za izboljšanje vsakodnevnega življenja državljanov in zmožnosti podjetij za čezmejno trgovanje
  med drugim
  moral podpirati obstoječa orodja za upravljanje notranjega trga: portal Tvoja Evropa, ki bi moral biti temelj prihajajočega enotnega digitalnega portala, Tvoja Evropa – nasveti (YEA), SOLVIT, informacijski sistem za notranji trg (IMI) in pregled enotnega trga. [Sprememba 16] |
| --- | --- |

(16)

Za doseganje ciljev programa in za olajševanje življenja državljanov in podjetij je treba vzpostaviti visokokakovostne in k uporabniku usmerjene javne storitve
  , ki bodo digitalno usmerjene in polno dostopne, ter še bolj okrepiti prizadevanja v zvezi z e-upravo in e-vlado, ob tem pa zagotavljati ustrezno varstvo podatkov in zasebnost
  . To pomeni, da bodo javne uprave morale začeti delovati na nove
  , inovativnejše
  načine, zmanjšati

  da bi zmanjšale
  izoliranost med različnimi deli svojih uprav, ter
  soustvarjati te javne storitve
  z državljani in podjetji soustvarjati te javne storitve. Stabilna in vztrajna rast čezmejnih dejavnosti na notranjem trgu zahteva zagotavljanje

  razpoložljivost
  najnovejših
  , natančnih in lahko razumljivih
  informacij o pravicah podjetij in državljanov ter informacij, ki pojasnjujejo
  in poenostavljajo
  upravne formalnosti. Poleg tega sta bistvenega pomena pravno svetovanje in pomoč pri reševanju problemov, ki nastajajo na čeznacionalni ravni. Nadalje je potrebno enostavno in učinkovito povezovanje nacionalnih uprav
  , podpiranje javnih organov pri doseganju teh ciljev
  ter ocenjevanje, kako notranji trg deluje v praksi.
  Obstoječa orodja za upravljanje notranjega trga že imajo pomembno vlogo pri lažjem doseganju teh ciljev. V ta namen in da bi dohajali tehnološki in tržni napredek, pa tudi nove regulativne izzive in izzive v zvezi z izvrševanjem, bi moral program podpirati krepitev kakovosti, prepoznavnosti in preglednosti ter zanesljivosti orodij za upravljanje notranjega trga.

  Ta Program bi zato za izboljšanje vsakodnevnega življenja državljanov in zmožnosti podjetij za čezmejno trgovanje
  med drugim
  moral podpirati obstoječa orodja za upravljanje notranjega trga: portal Tvoja Evropa, ki bi moral biti temelj prihajajočega enotnega digitalnega portala, Tvoja Evropa – nasveti (YEA), SOLVIT, informacijski sistem za notranji trg (IMI) in pregled enotnega trga. [Sprememba 16]

| (17) | Program bi moral podpirati razvoj regulativnega okvira Unije na področju prava gospodarskih družb in upravljanja podjetij ter pogodbenega prava z namenom povečati učinkovitost in konkurenčnost poslovanja,
  zlasti MSP,
  hkrati pa zagotavljati varstvo zainteresiranih strani, na katere vpliva poslovanje podjetij, ter se odzvati na nastajajoče izzive politike. Poleg tega bi moral zagotoviti primerno ocenjevanje, izvajanje in izvrševanje ustreznega pravnega reda, obveščati zainteresirane strani in jim pomagati ter spodbujati izmenjavo informacij na tem področju. Program bi moral nadalje podpirati pobude Komisije za jasen in prilagojen okvir za podatkovno gospodarstvo in inovacije. Te pobude so potrebne za večjo pravno varnost v zvezi s pogodbenim in nepogodbenim pravom, zlasti odgovornostjo in etiko v okviru tehnologij v vzponu, npr. internet stvari, umetna inteligenca, robotika in 3D-tiskanje. Cilj programa bi moral biti spodbujanje razvoja podatkovno vodenega poslovanja
  z zagotavljanjem visoke ravni varstva zasebnosti
  , ki bo odločilno za položaj gospodarstva Unije v svetovni konkurenci. [Sprememba 17] |
| --- | --- |

(17)

Program bi moral podpirati razvoj regulativnega okvira Unije na področju prava gospodarskih družb in upravljanja podjetij ter pogodbenega prava z namenom povečati učinkovitost in konkurenčnost poslovanja,
  zlasti MSP,
  hkrati pa zagotavljati varstvo zainteresiranih strani, na katere vpliva poslovanje podjetij, ter se odzvati na nastajajoče izzive politike. Poleg tega bi moral zagotoviti primerno ocenjevanje, izvajanje in izvrševanje ustreznega pravnega reda, obveščati zainteresirane strani in jim pomagati ter spodbujati izmenjavo informacij na tem področju. Program bi moral nadalje podpirati pobude Komisije za jasen in prilagojen okvir za podatkovno gospodarstvo in inovacije. Te pobude so potrebne za večjo pravno varnost v zvezi s pogodbenim in nepogodbenim pravom, zlasti odgovornostjo in etiko v okviru tehnologij v vzponu, npr. internet stvari, umetna inteligenca, robotika in 3D-tiskanje. Cilj programa bi moral biti spodbujanje razvoja podatkovno vodenega poslovanja
  z zagotavljanjem visoke ravni varstva zasebnosti
  , ki bo odločilno za položaj gospodarstva Unije v svetovni konkurenci. [Sprememba 17]

| (18) | Program bi moral spodbujati tudi pravilno in celovito izvajanje in uporabo pravnega okvira Unije za preprečevanje pranja denarja in financirana terorizma s strani držav članic ter razvoj prihodnjih politik za spopadanje z novimi izzivi na tem področju. Prav tako bi moral podpirati ustrezne dejavnosti mednarodnih organizacij v evropskem interesu, kot je Odbor strokovnjakov za ocenjevanje ukrepov proti pranju denarja in financiranju terorizma Sveta Evrope. |
| --- | --- |

(18)

Program bi moral spodbujati tudi pravilno in celovito izvajanje in uporabo pravnega okvira Unije za preprečevanje pranja denarja in financirana terorizma s strani držav članic ter razvoj prihodnjih politik za spopadanje z novimi izzivi na tem področju. Prav tako bi moral podpirati ustrezne dejavnosti mednarodnih organizacij v evropskem interesu, kot je Odbor strokovnjakov za ocenjevanje ukrepov proti pranju denarja in financiranju terorizma Sveta Evrope.

| (19) | Izvajanje in razvoj notranjega trga na področju finančnih storitev, finančne stabilnosti in unije kapitalskih trgov, ki vključuje vzdržne finance, sta močno odvisna od političnih ukrepov, ki jih na podlagi dokazov sprejme Unija. Za doseganje tega cilja bi morala Komisija imeti aktivno vlogo pri stalnem spremljanju finančnih trgov in finančne stabilnosti, ocenjevanju, kako države članice izvajajo zakonodajo Unije in ali obstoječa zakonodaja ustreza svojemu namenu, ter prepoznavanju morebitnih področij ukrepanja, kjer nastajajo nova tveganja, ob stalni udeležbi zainteresiranih strani v celotnem ciklu politike. Takšne dejavnosti so odvisne od priprave analiz, študij, gradiva za usposabljanje, anket, ugotavljanja skladnosti, ocen in statistik ter jih podpirajo informacijskotehnološki sistemi in komunikacijska orodja. |
| --- | --- |

(19)

Izvajanje in razvoj notranjega trga na področju finančnih storitev, finančne stabilnosti in unije kapitalskih trgov, ki vključuje vzdržne finance, sta močno odvisna od političnih ukrepov, ki jih na podlagi dokazov sprejme Unija. Za doseganje tega cilja bi morala Komisija imeti aktivno vlogo pri stalnem spremljanju finančnih trgov in finančne stabilnosti, ocenjevanju, kako države članice izvajajo zakonodajo Unije in ali obstoječa zakonodaja ustreza svojemu namenu, ter prepoznavanju morebitnih področij ukrepanja, kjer nastajajo nova tveganja, ob stalni udeležbi zainteresiranih strani v celotnem ciklu politike. Takšne dejavnosti so odvisne od priprave analiz, študij, gradiva za usposabljanje, anket, ugotavljanja skladnosti, ocen in statistik ter jih podpirajo informacijskotehnološki sistemi in komunikacijska orodja.

| (20) | Glede na to, da notranji trg, kot je opredeljen v členu 3 Pogodbe o Evropski uniji,

  PDEU
  vključuje sistem
  pravil
  , ki zagotavlja, da se konkurenca
  na notranjem trgu
  ne izkrivlja, bi
  moral
  program moral podpirati politiko

  prispevati k podpiranju politike
  Unije na področju konkurence, povezovanje

  in sicer z izboljšanjem
  in sodelovanje

  krepitvijo sodelovanja
  z 
  Evropsko mrežo za konkurenco ter
  nacionalnimi organi in sodišči ter vključevanje širše skupine zainteresiranih strani v obveščanje

  , tudi s krepitvijo mednarodnega sodelovanja in obveščanjem
  o pravicah, koristih in dolžnostih politike Unije na področju konkurence ter njihovo pojasnjevanje

  njihovim pojasnjevanjem. Program bi moral Komisiji zlasti pomagati, da izboljša svoje analize in ocene razvoja trga, tudi s široko uporabo sektorskih preiskav ter bolj sistematično izmenjavo rezultatov in dobrih praks v okviru Evropske mreže za konkurenco. To bi moralo prispevati k zagotavljanju poštene konkurence in enakih konkurenčnih pogojev, in sicer tudi na mednarodni ravni, ter krepitvi vloge podjetij, zlasti MSP, in potrošnikov, da bi izkoristili prednosti enotnega trga
  . [Sprememba 18] |
| --- | --- |

(20)

Glede na to, da notranji trg, kot je opredeljen v členu 3 Pogodbe o Evropski uniji,

  PDEU
  vključuje sistem
  pravil
  , ki zagotavlja, da se konkurenca
  na notranjem trgu
  ne izkrivlja, bi
  moral
  program moral podpirati politiko

  prispevati k podpiranju politike
  Unije na področju konkurence, povezovanje

  in sicer z izboljšanjem
  in sodelovanje

  krepitvijo sodelovanja
  z 
  Evropsko mrežo za konkurenco ter
  nacionalnimi organi in sodišči ter vključevanje širše skupine zainteresiranih strani v obveščanje

  , tudi s krepitvijo mednarodnega sodelovanja in obveščanjem
  o pravicah, koristih in dolžnostih politike Unije na področju konkurence ter njihovo pojasnjevanje

  njihovim pojasnjevanjem. Program bi moral Komisiji zlasti pomagati, da izboljša svoje analize in ocene razvoja trga, tudi s široko uporabo sektorskih preiskav ter bolj sistematično izmenjavo rezultatov in dobrih praks v okviru Evropske mreže za konkurenco. To bi moralo prispevati k zagotavljanju poštene konkurence in enakih konkurenčnih pogojev, in sicer tudi na mednarodni ravni, ter krepitvi vloge podjetij, zlasti MSP, in potrošnikov, da bi izkoristili prednosti enotnega trga
  . [Sprememba 18]

| (21) | Program bi moral zlasti obravnavati radikalne posledice za konkurenčnost in delovanje notranjega trga, ki izhajajo iz stalnega preoblikovanja gospodarstva in poslovnega okolja, zlasti zaradi eksponentne rasti in uporabe podatkov, ob upoštevanju, da se podjetja in njihovi svetovalci vedno bolj zatekajo k umetni inteligenci
  , masovnim podatkom in algoritmom ter
  in drugim orodjem informacijske tehnologije. Poleg tega je bistvenega pomena, da program podpira povezovanje
  ter širše
  in
  tesnejše
  sodelovanje z organi in sodišči držav članic, glede na to, da sta neizkrivljena konkurenca in notranji trg močno odvisna od ukrepanja teh subjektov. V zvezi s posebno vlogo politike konkurence pri preprečevanju škodovanja notranjemu trgu, ki je posledica protikonkurenčnega ravnanja izven meja Unije, bi program moral podpirati tudi sodelovanje z organi tretjih držav, kot je primerno. Navsezadnje je razširitev dejavnosti obveščanja potrebna, da se več državljanom in podjetjem omogoči, da v celoti uživajo koristi poštene konkurence na notranjem trgu.
  Zlasti je treba dokazati oprijemljive koristi politike Unije na področju konkurence za evropske državljane, in sicer prek sodelovanja s skupinami civilne družbe ter deležniki, ki jih to neposredno zadeva.
  Ker so številne pobude v programu nove in ker na pogoje na področju konkurenčnosti vplivajo zlasti dinamične
  in hitre
  spremembe na notranjem trgu, predvsem v zvezi z 
  digitalnim razvojem,
  umetno inteligenco, algoritmi, velepodatki, kibernetsko varnostjo in forenzično tehnologijo, katerih hitrost in obseg je težko oceniti, se predvideva, da bo za soočanje s spreminjajočimi se potrebami v okviru tega dela programa potrebna prožnost. [Sprememba 19] |
| --- | --- |

(21)

Program bi moral zlasti obravnavati radikalne posledice za konkurenčnost in delovanje notranjega trga, ki izhajajo iz stalnega preoblikovanja gospodarstva in poslovnega okolja, zlasti zaradi eksponentne rasti in uporabe podatkov, ob upoštevanju, da se podjetja in njihovi svetovalci vedno bolj zatekajo k umetni inteligenci
  , masovnim podatkom in algoritmom ter
  in drugim orodjem informacijske tehnologije. Poleg tega je bistvenega pomena, da program podpira povezovanje
  ter širše
  in
  tesnejše
  sodelovanje z organi in sodišči držav članic, glede na to, da sta neizkrivljena konkurenca in notranji trg močno odvisna od ukrepanja teh subjektov. V zvezi s posebno vlogo politike konkurence pri preprečevanju škodovanja notranjemu trgu, ki je posledica protikonkurenčnega ravnanja izven meja Unije, bi program moral podpirati tudi sodelovanje z organi tretjih držav, kot je primerno. Navsezadnje je razširitev dejavnosti obveščanja potrebna, da se več državljanom in podjetjem omogoči, da v celoti uživajo koristi poštene konkurence na notranjem trgu.
  Zlasti je treba dokazati oprijemljive koristi politike Unije na področju konkurence za evropske državljane, in sicer prek sodelovanja s skupinami civilne družbe ter deležniki, ki jih to neposredno zadeva.
  Ker so številne pobude v programu nove in ker na pogoje na področju konkurenčnosti vplivajo zlasti dinamične
  in hitre
  spremembe na notranjem trgu, predvsem v zvezi z 
  digitalnim razvojem,
  umetno inteligenco, algoritmi, velepodatki, kibernetsko varnostjo in forenzično tehnologijo, katerih hitrost in obseg je težko oceniti, se predvideva, da bo za soočanje s spreminjajočimi se potrebami v okviru tega dela programa potrebna prožnost. [Sprememba 19]

| (22) | Izjemno pomembno je okrepiti konkurenčnost
  in trajnostnost
  evropskih podjetij ter hkrati zagotoviti učinkovite enake pogoje za vse na odprtem in konkurenčnem notranjem trgu
  zagotoviti dejanske enake razmere za vse
  . MSP so gonilna sila evropskega gospodarstva in predstavljajo 99 % vseh evropskih podjetij, zagotavljajo dve tretjini delovnih mest ter znatno prispevajo k ustvarjanju
  kakovostnih
  novih delovnih mest z regionalno in lokalno razsežnostjo
  v vseh sektorjih, s tem pa podpirajo tudi socialno kohezijo. MSP so ključnega pomena pri prizadevanjih za energetski prehod in pri izpolnjevanju podnebnih ciljev Unije, ki izhajajo iz Pariškega sporazuma. Program bi zato moral okrepiti njihovo zmožnost za razvoj okolju prijaznih in visokokakovostnih proizvodov in storitev ter podpirati njihova prizadevanja za učinkovitejšo rabo virov, kar bo v skladu z načelom „energijska učinkovitost na prvem mestu“. S tem bo program pomagal izboljševati konkurenčnost MSP Unije na svetovnem trgu
  . [Sprememba 20] |
| --- | --- |

(22)

Izjemno pomembno je okrepiti konkurenčnost
  in trajnostnost
  evropskih podjetij ter hkrati zagotoviti učinkovite enake pogoje za vse na odprtem in konkurenčnem notranjem trgu
  zagotoviti dejanske enake razmere za vse
  . MSP so gonilna sila evropskega gospodarstva in predstavljajo 99 % vseh evropskih podjetij, zagotavljajo dve tretjini delovnih mest ter znatno prispevajo k ustvarjanju
  kakovostnih
  novih delovnih mest z regionalno in lokalno razsežnostjo
  v vseh sektorjih, s tem pa podpirajo tudi socialno kohezijo. MSP so ključnega pomena pri prizadevanjih za energetski prehod in pri izpolnjevanju podnebnih ciljev Unije, ki izhajajo iz Pariškega sporazuma. Program bi zato moral okrepiti njihovo zmožnost za razvoj okolju prijaznih in visokokakovostnih proizvodov in storitev ter podpirati njihova prizadevanja za učinkovitejšo rabo virov, kar bo v skladu z načelom „energijska učinkovitost na prvem mestu“. S tem bo program pomagal izboljševati konkurenčnost MSP Unije na svetovnem trgu
  . [Sprememba 20]

| (23) | Pri pridobivanju financiranja, iskanju usposobljene delovne sile, spoprijemanju z upravnim bremenom, sprejemanju ustvarjalnosti in inovacij, dostopanju do trgov in spodbujanju dejavnosti internacionalizacije se MSP soočajo z enakimi izzivi, ki na večja podjetja nimajo enako velikega učinka. Program bi moral takšne tržne pomanjkljivosti obravnavati sorazmerno, ob tem pa ne izkrivljati konkurence na notranjem trgu.
  Zlasti bi moral ustvariti ustrezne razmere za uvajanje tehnoloških in organizacijskih inovacij v proizvodne postopke, pri tem pa posebno pozornost nameniti posebnim oblikam MSP, na primer mikropodjetjem, podjetjem, ki se ukvarjajo z obrtniškimi dejavnostmi, samozaposlenim, svobodnim poklicem in socialnim podjetjem. Posvetiti bi se morali tudi potencialnim, novim in mladim podjetnikom in podjetnicam ter drugim posebnim ciljnim skupinam, kot so starejši, priseljenci in podjetniki iz prikrajšanih ali ranljivih družbenih skupin, na primer invalidi. [Sprememba 21] |
| --- | --- |

(23)

Pri pridobivanju financiranja, iskanju usposobljene delovne sile, spoprijemanju z upravnim bremenom, sprejemanju ustvarjalnosti in inovacij, dostopanju do trgov in spodbujanju dejavnosti internacionalizacije se MSP soočajo z enakimi izzivi, ki na večja podjetja nimajo enako velikega učinka. Program bi moral takšne tržne pomanjkljivosti obravnavati sorazmerno, ob tem pa ne izkrivljati konkurence na notranjem trgu.
  Zlasti bi moral ustvariti ustrezne razmere za uvajanje tehnoloških in organizacijskih inovacij v proizvodne postopke, pri tem pa posebno pozornost nameniti posebnim oblikam MSP, na primer mikropodjetjem, podjetjem, ki se ukvarjajo z obrtniškimi dejavnostmi, samozaposlenim, svobodnim poklicem in socialnim podjetjem. Posvetiti bi se morali tudi potencialnim, novim in mladim podjetnikom in podjetnicam ter drugim posebnim ciljnim skupinam, kot so starejši, priseljenci in podjetniki iz prikrajšanih ali ranljivih družbenih skupin, na primer invalidi. [Sprememba 21]

| (23a) | Program bi moral podpirati in spodbujati kulturo inovacij, in sicer z razvojem okolja, ki bo spodbujalo ustanavljanje podjetij in njihovo rast, ter se pri tem osredotočiti zlasti na mikropodjetja in inovativna mala in srednja podjetja, ki so se zmožna spoprijeti z izzivi vse bolj konkurenčnega in hitro spreminjajočega se okolja. Povsem novi inovacijski procesi zahtevajo razvoj odprtega inovacijskega modela, ki bo temeljil na povečanju sodelovalnih raziskav ter izmenjavi znanja in intelektualne lastnine med različnimi organizacijami. Zato bi moral program težiti k podpiranju inovacijskih procesov z vključevanjem novih modelov sodelovalnega poslovanja, ki bodo osredotočeni na mreženje ter na združevanje znanja in virov v medorganizacijskih skupnostih. [Sprememba 22] |
| --- | --- |

(23a)

Program bi moral podpirati in spodbujati kulturo inovacij, in sicer z razvojem okolja, ki bo spodbujalo ustanavljanje podjetij in njihovo rast, ter se pri tem osredotočiti zlasti na mikropodjetja in inovativna mala in srednja podjetja, ki so se zmožna spoprijeti z izzivi vse bolj konkurenčnega in hitro spreminjajočega se okolja. Povsem novi inovacijski procesi zahtevajo razvoj odprtega inovacijskega modela, ki bo temeljil na povečanju sodelovalnih raziskav ter izmenjavi znanja in intelektualne lastnine med različnimi organizacijami. Zato bi moral program težiti k podpiranju inovacijskih procesov z vključevanjem novih modelov sodelovalnega poslovanja, ki bodo osredotočeni na mreženje ter na združevanje znanja in virov v medorganizacijskih skupnostih. [Sprememba 22]

| (23b) | Program bi moral takšne tržne pomanjkljivosti obravnavati sorazmerno in se posebej osredotočiti na ukrepe, ki bodo imeli neposredne koristi za MSP in podjetniške mreže, ob tem pa ne bodo izkrivljali konkurence na notranjem trgu. [Sprememba 23] |
| --- | --- |

(23b)

Program bi moral takšne tržne pomanjkljivosti obravnavati sorazmerno in se posebej osredotočiti na ukrepe, ki bodo imeli neposredne koristi za MSP in podjetniške mreže, ob tem pa ne bodo izkrivljali konkurence na notranjem trgu. [Sprememba 23]

| (24) | Prenekatera težava Unije na področju konkurenčnosti je povezana s težavnim dostopanjem MSP do financiranja, saj
  imajo premalo informacij in
  le stežka izkažejo svojo kreditno sposobnost in nimajo zadostnih jamstev
  ali pa zgolj niso seznanjena z obstoječimi mehanizmi na ravni Unije, nacionalni ali lokalni ravni, ki bi lahko podprli njihove dejavnosti
  . Dodatni izzivi, povezani s financiranjem, izhajajo iz
  majhnosti mikropodjetij in
  potrebe MSP, da ostanejo konkurenčna, na primer z dejavnostmi za digitalizacijo, internacionalizacijo in inovacije ter krepitvijo delovne sile. Omejen dostop do financiranja slabo vpliva na ustanavljanje, rast in preživetje podjetij ter na pripravljenost novih podjetnikov, da bi prevzeli poslovno uspešna podjetja z nasledstvom. [Sprememba 24] |
| --- | --- |

(24)

Prenekatera težava Unije na področju konkurenčnosti je povezana s težavnim dostopanjem MSP do financiranja, saj
  imajo premalo informacij in
  le stežka izkažejo svojo kreditno sposobnost in nimajo zadostnih jamstev
  ali pa zgolj niso seznanjena z obstoječimi mehanizmi na ravni Unije, nacionalni ali lokalni ravni, ki bi lahko podprli njihove dejavnosti
  . Dodatni izzivi, povezani s financiranjem, izhajajo iz
  majhnosti mikropodjetij in
  potrebe MSP, da ostanejo konkurenčna, na primer z dejavnostmi za digitalizacijo, internacionalizacijo in inovacije ter krepitvijo delovne sile. Omejen dostop do financiranja slabo vpliva na ustanavljanje, rast in preživetje podjetij ter na pripravljenost novih podjetnikov, da bi prevzeli poslovno uspešna podjetja z nasledstvom. [Sprememba 24]

| (25) | Da bi MSP premostila te tržne pomanjkljivosti in da bi še naprej igrala svojo vlogo temelja konkurenčnosti gospodarstva Unije
  in gonila trajnostnega gospodarstva
  , potrebujejo dodatno podporo prek dolžniških in lastniških instrumentov, ki bodo uvedeni v okviru sklopa za MSP sklada InvestEU, vzpostavljenega z Uredbo [...] Evropskega parlamenta in Sveta (10). Jamstvena shema za posojila, vzpostavljena

  v okviru prejšnjega programom COSME
  ,
  vzpostavljenega
  z Uredbo
  (EU)
  št. 1287/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (11), ima dokazano dodatno vrednost in od nje se pričakuje, da bo imela ugoden učinek za vsaj 500 000 MSP; nova shema bo vzpostavljena v okviru sklopa za MSP sklada InvestEU.
  Več pozornosti bi bilo treba nameniti boljšemu komuniciranju in javnim kampanjam, s katerimi bi potencialne upravičence seznanili, da jim je na voljo program za MSP. Za ozaveščanje o dejavnostih Unije v podporo MSP bi bilo treba pri dejavnostih, ki jih program v celoti ali vsaj delno financira, vključno s posredniki, vključiti evropski emblem (zastavo) z navedbo, da dejavnost prejema sredstva tega programa. [Sprememba 25] |
| --- | --- |

(25)

Da bi MSP premostila te tržne pomanjkljivosti in da bi še naprej igrala svojo vlogo temelja konkurenčnosti gospodarstva Unije
  in gonila trajnostnega gospodarstva
  , potrebujejo dodatno podporo prek dolžniških in lastniških instrumentov, ki bodo uvedeni v okviru sklopa za MSP sklada InvestEU, vzpostavljenega z Uredbo [...] Evropskega parlamenta in Sveta (10). Jamstvena shema za posojila, vzpostavljena

  v okviru prejšnjega programom COSME
  ,
  vzpostavljenega
  z Uredbo
  (EU)
  št. 1287/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (11), ima dokazano dodatno vrednost in od nje se pričakuje, da bo imela ugoden učinek za vsaj 500 000 MSP; nova shema bo vzpostavljena v okviru sklopa za MSP sklada InvestEU.
  Več pozornosti bi bilo treba nameniti boljšemu komuniciranju in javnim kampanjam, s katerimi bi potencialne upravičence seznanili, da jim je na voljo program za MSP. Za ozaveščanje o dejavnostih Unije v podporo MSP bi bilo treba pri dejavnostih, ki jih program v celoti ali vsaj delno financira, vključno s posredniki, vključiti evropski emblem (zastavo) z navedbo, da dejavnost prejema sredstva tega programa. [Sprememba 25]

| (26) | Cilji politike iz tega programa se bodo obravnavali tudi prek finančnih instrumentov in proračunskega jamstva v okviru sklopa za MSP sklada InvestEU.
  Sklop za MSP v okviru sklada InvestEU bi moral v vsaki državi članici imeti osrednjo krovno točko za informiranje o programu, da bi povečali dostopnost sredstev za MSP in seznanjenost s tem.
  Finančna podpora bi se morala uporabiti za sorazmerno odpravljanje tržnih pomanjkljivosti

  nedelovanja trga
  ali neoptimalnih naložbenih okoliščin, ne da bi se ukrepi podvajali ali nadomestili zasebno financiranje ali izkrivljali konkurenco

  ukrepi pa se ne bi smeli podvajati ali izrivati zasebnega financiranja ali izkrivljati konkurence
  na notranjem trgu
  ter bi morali jasno izkazovati dodatnost in krepiti sinergije z drugimi evropskimi programi
  . Ukrepi bi morali imeti jasno evropsko dodano vrednost. [Sprememba 26] |
| --- | --- |

(26)

Cilji politike iz tega programa se bodo obravnavali tudi prek finančnih instrumentov in proračunskega jamstva v okviru sklopa za MSP sklada InvestEU.
  Sklop za MSP v okviru sklada InvestEU bi moral v vsaki državi članici imeti osrednjo krovno točko za informiranje o programu, da bi povečali dostopnost sredstev za MSP in seznanjenost s tem.
  Finančna podpora bi se morala uporabiti za sorazmerno odpravljanje tržnih pomanjkljivosti

  nedelovanja trga
  ali neoptimalnih naložbenih okoliščin, ne da bi se ukrepi podvajali ali nadomestili zasebno financiranje ali izkrivljali konkurenco

  ukrepi pa se ne bi smeli podvajati ali izrivati zasebnega financiranja ali izkrivljati konkurence
  na notranjem trgu
  ter bi morali jasno izkazovati dodatnost in krepiti sinergije z drugimi evropskimi programi
  . Ukrepi bi morali imeti jasno evropsko dodano vrednost. [Sprememba 26]

| (26a) | Dejavnosti, ki jih sklad InvestEU financira prek oddelka za EU ali prek oddelka za države članice, ne bi smele podvajati ali nadomeščati zasebnega financiranja, pač pa bi se morale navezovati na že delujoče lokalne javne in zasebne jamstvene sheme, omogočati povezovanje z njimi, saj bi moral biti krovni cilj to, da bi okrepili in razširili dejanske ugodnosti za končne prejemnike – MSP po opredelitvi iz Priporočila Komisije 2003/361/ES
   (12)

  , zato da bi dosegli resnično dodatnost ukrepov. [Sprememba 27] |
| --- | --- |

(26a)

Dejavnosti, ki jih sklad InvestEU financira prek oddelka za EU ali prek oddelka za države članice, ne bi smele podvajati ali nadomeščati zasebnega financiranja, pač pa bi se morale navezovati na že delujoče lokalne javne in zasebne jamstvene sheme, omogočati povezovanje z njimi, saj bi moral biti krovni cilj to, da bi okrepili in razširili dejanske ugodnosti za končne prejemnike – MSP po opredelitvi iz Priporočila Komisije 2003/361/ES
   (12)

  , zato da bi dosegli resnično dodatnost ukrepov. [Sprememba 27]

| (26b) | Poleg dostopa do finančnih sredstev je osrednjega pomena tudi dostop do znanj in spretnosti, vključno z vodstvenimi kompetencami in znanji, ki so odločilni dejavnik za dostop MSP do razpoložljivih sredstev, za inoviranje, konkurenčnost in rast. Izvajanje finančnih instrumentov, predvidenih v okviru sklada InvestEU, bi zato morali pospremiti z ustreznim mentorstvom, programi inštruiranja in zagotavljanjem na znanju temelječih poslovnih storitev. [Sprememba 28] |
| --- | --- |

(26b)

Poleg dostopa do finančnih sredstev je osrednjega pomena tudi dostop do znanj in spretnosti, vključno z vodstvenimi kompetencami in znanji, ki so odločilni dejavnik za dostop MSP do razpoložljivih sredstev, za inoviranje, konkurenčnost in rast. Izvajanje finančnih instrumentov, predvidenih v okviru sklada InvestEU, bi zato morali pospremiti z ustreznim mentorstvom, programi inštruiranja in zagotavljanjem na znanju temelječih poslovnih storitev. [Sprememba 28]

| (27) | Program bi moral zagotoviti učinkovito podporo MSP v celotnem

  vsem
  življenjskem ciklu
  , zagotavljati pomoč, ki bi segala od priprave projektov do komercializacije in dostopa do trga, ter spodbujati oblikovanje podjetniških mrež
  . Temeljiti bi moral na edinstvenem strokovnem znanju in izkušnjah, razvitih v zvezi z MSP
  ter z gospodarskimi
  in industrijskih sektorjih

  podjetniškimi sektorji
  , ter na dolgoročnih izkušnjah pri delu z evropskimi, nacionalnimi in regionalnimi zainteresiranimi stranmi

  deležniki
  . Ta podpora bi morala temeljiti na uspešnih izkušnjah evropske podjetniške mreže, ki deluje kot enotna kontaktna točka za povečanje konkurenčnosti MSP in razvijanje njihovega poslovanja na enotnem trgu in širše. Mreža namerava še naprej nuditi storitve v imenu drugih programov Unije, predvsem programa Obzorje 2020, z uporabo finančnih virov navedenih programov.
  Podpirati bi morala tudi okrepljeno sodelovanje organizacij, ki zastopajo MSP, pri oblikovanju političnih pobud za enotni trg, kot so javna naročila, postopki standardizacije in režimi, ki urejajo intelektualno lastnino. Obenem bi morala mreža povečati število ukrepov, zagotavljati bolj ciljno usmerjeno svetovanje za MSP pri pripravi projektov ter nuditi podporo mreženju in tehnološkemu in organizacijskemu prehodu. Mreža bi morala prav tako z vidika dostopa do financiranja izboljšati sodelovanje in povezovanje z drugimi pomembnimi svetovalnimi vozlišči, vzpostavljenimi v okviru programov za digitalno Evropo in sklada InvestEU. Ukrepi programa COSME za MSP v tej mreži bi morali biti namenjeni tudi zagotavljanju visoke kakovosti storitev po vsej Evropi, pri tem pa posebno pozornost nameniti dejavnostim in geografskim območjem Unije, v okviru katerih mreže in posredni deležniki ne dosegajo pričakovanih rezultatov. Uspešen
  mentorski program za nove podjetnike
  (Erasmus za mlade podjetnike)
  bi moral prav tako ostati orodje, ki

  s katerim bo
  novim podjetnikom ali osebam, ki želijo postati podjetniki, omogoča

  omogočena
  pridobitev podjetniških

  poslovnih in vodstvenih
  izkušenj, tako da
  bi
  jih poveže

  povezal
  z izkušenimi podjetniki iz drugih držav in jim tako pomaga

  s tem pomagal
  izboljšati podjetniške sposobnosti. Program bi si ob morebitnem dopolnjevanju drugih pobud Unije moral še naprej prizadevati za rast

  rasti
  in širjenje svoje geografske pokritosti

  širiti svojo geografsko pokritost
  ter tako podjetnikom ponuditi večjo izbiro povezovanja.
  Za povečanje dodane vrednosti, ki jo je mogoče doseči s spodbujanjem podjetniških pobud, bi bilo treba posebno pozornost nameniti mikropodjetjem in tistim, ki so od sedanjega programa imeli najmanj koristi, ter področjem, na katerih je podjetniška kultura še vedno na zelo osnovni ravni in kjer se soočajo s številčnejšimi ovirami. Čim bolj bi si bilo treba prizadevati za geografsko sorazmerno uravnoteženo porazdelitev sredstev. [Sprememba 29] |
| --- | --- |

(27)

Program bi moral zagotoviti učinkovito podporo MSP v celotnem

  vsem
  življenjskem ciklu
  , zagotavljati pomoč, ki bi segala od priprave projektov do komercializacije in dostopa do trga, ter spodbujati oblikovanje podjetniških mrež
  . Temeljiti bi moral na edinstvenem strokovnem znanju in izkušnjah, razvitih v zvezi z MSP
  ter z gospodarskimi
  in industrijskih sektorjih

  podjetniškimi sektorji
  , ter na dolgoročnih izkušnjah pri delu z evropskimi, nacionalnimi in regionalnimi zainteresiranimi stranmi

  deležniki
  . Ta podpora bi morala temeljiti na uspešnih izkušnjah evropske podjetniške mreže, ki deluje kot enotna kontaktna točka za povečanje konkurenčnosti MSP in razvijanje njihovega poslovanja na enotnem trgu in širše. Mreža namerava še naprej nuditi storitve v imenu drugih programov Unije, predvsem programa Obzorje 2020, z uporabo finančnih virov navedenih programov.
  Podpirati bi morala tudi okrepljeno sodelovanje organizacij, ki zastopajo MSP, pri oblikovanju političnih pobud za enotni trg, kot so javna naročila, postopki standardizacije in režimi, ki urejajo intelektualno lastnino. Obenem bi morala mreža povečati število ukrepov, zagotavljati bolj ciljno usmerjeno svetovanje za MSP pri pripravi projektov ter nuditi podporo mreženju in tehnološkemu in organizacijskemu prehodu. Mreža bi morala prav tako z vidika dostopa do financiranja izboljšati sodelovanje in povezovanje z drugimi pomembnimi svetovalnimi vozlišči, vzpostavljenimi v okviru programov za digitalno Evropo in sklada InvestEU. Ukrepi programa COSME za MSP v tej mreži bi morali biti namenjeni tudi zagotavljanju visoke kakovosti storitev po vsej Evropi, pri tem pa posebno pozornost nameniti dejavnostim in geografskim območjem Unije, v okviru katerih mreže in posredni deležniki ne dosegajo pričakovanih rezultatov. Uspešen
  mentorski program za nove podjetnike
  (Erasmus za mlade podjetnike)
  bi moral prav tako ostati orodje, ki

  s katerim bo
  novim podjetnikom ali osebam, ki želijo postati podjetniki, omogoča

  omogočena
  pridobitev podjetniških

  poslovnih in vodstvenih
  izkušenj, tako da
  bi
  jih poveže

  povezal
  z izkušenimi podjetniki iz drugih držav in jim tako pomaga

  s tem pomagal
  izboljšati podjetniške sposobnosti. Program bi si ob morebitnem dopolnjevanju drugih pobud Unije moral še naprej prizadevati za rast

  rasti
  in širjenje svoje geografske pokritosti

  širiti svojo geografsko pokritost
  ter tako podjetnikom ponuditi večjo izbiro povezovanja.
  Za povečanje dodane vrednosti, ki jo je mogoče doseči s spodbujanjem podjetniških pobud, bi bilo treba posebno pozornost nameniti mikropodjetjem in tistim, ki so od sedanjega programa imeli najmanj koristi, ter področjem, na katerih je podjetniška kultura še vedno na zelo osnovni ravni in kjer se soočajo s številčnejšimi ovirami. Čim bolj bi si bilo treba prizadevati za geografsko sorazmerno uravnoteženo porazdelitev sredstev. [Sprememba 29]

| (27a) | Bolj bi si bilo treba prizadevati za zmanjšanje upravnega bremena ter za večjo prepoznavnost in dostopnost programov, da bi MSP in mikropodjetjem zmanjšali stroške, ki jih imajo zaradi zapletenega postopka prijave in zahtev za sodelovanje. Države članice bi morale razmisliti tudi o vzpostavitvi enotne informacijske točke „vse na enem mestu“ za podjetja, ki se zanimajo za uporabo sredstev Unije. Postopek ocenjevanja bi moral biti čim preprostejši in čim hitrejši, da bi bilo mogoče do ugodnosti programa priti karseda hitro. [Sprememba 30] |
| --- | --- |

(27a)

Bolj bi si bilo treba prizadevati za zmanjšanje upravnega bremena ter za večjo prepoznavnost in dostopnost programov, da bi MSP in mikropodjetjem zmanjšali stroške, ki jih imajo zaradi zapletenega postopka prijave in zahtev za sodelovanje. Države članice bi morale razmisliti tudi o vzpostavitvi enotne informacijske točke „vse na enem mestu“ za podjetja, ki se zanimajo za uporabo sredstev Unije. Postopek ocenjevanja bi moral biti čim preprostejši in čim hitrejši, da bi bilo mogoče do ugodnosti programa priti karseda hitro. [Sprememba 30]

| (28) | Grozdi
  in podjetniške mreže
  so strateško orodje za podpiranje konkurenčnosti in širitve MSP, saj ponujajo ugodna poslovna okolja
  , povečujejo trajnostni razvoj industrije in storitev ter z ustvarjanjem kakovostnih delovnih mest krepijo gospodarski razvoj regij
  . Skupne pobude grozdov bi morale doseči kritično maso, da bi pospešile rast MSP. S povezovanjem specializiranih ekosistemov grozdi ustvarjajo nove poslovne priložnosti za MSP ter jih bolje vključujejo v evropske in globalne strateške vrednostne verige. Zagotoviti bi bilo treba podporo razvoju transnacionalnih strategij za partnerstva in izvajanju skupnih dejavnosti, ki jih podpira evropska platforma za sodelovanje grozdov. Spodbujati bi bilo treba trajnostna partnerstva z nadaljevanjem financiranja, če bodo doseženi mejniki glede smotrnosti in udeležbe. Neposredno podporo MSP bi bilo treba zagotoviti prek organizacij, ki združujejo grozde, in sicer za: uvajanje naprednih tehnologij, nove poslovne modele, nizkoogljične in z viri gospodarne rešitve, ustvarjalnost in oblikovanje, nadgrajevanje znanj in spretnosti, privabljanje talentov, pospeševanje podjetništva in internacionalizacijo. Za lažje industrijsko preoblikovanje in izvajanje strategij pametne specializacije bi morali biti vključeni tudi drugi akterji, specializirani za podporo MSP. Program bi zato moral prispevati k rasti

  trajnostnemu gospodarskemu razvoju
  in vzpostaviti povezave z vozlišči Unije za (digitalne) inovacije ter naložbami v okviru kohezijske politike in programa Obzorje Evropa. Preučiti je mogoče tudi sinergije s programom Erasmus. [Sprememba 31] |
| --- | --- |

(28)

Grozdi
  in podjetniške mreže
  so strateško orodje za podpiranje konkurenčnosti in širitve MSP, saj ponujajo ugodna poslovna okolja
  , povečujejo trajnostni razvoj industrije in storitev ter z ustvarjanjem kakovostnih delovnih mest krepijo gospodarski razvoj regij
  . Skupne pobude grozdov bi morale doseči kritično maso, da bi pospešile rast MSP. S povezovanjem specializiranih ekosistemov grozdi ustvarjajo nove poslovne priložnosti za MSP ter jih bolje vključujejo v evropske in globalne strateške vrednostne verige. Zagotoviti bi bilo treba podporo razvoju transnacionalnih strategij za partnerstva in izvajanju skupnih dejavnosti, ki jih podpira evropska platforma za sodelovanje grozdov. Spodbujati bi bilo treba trajnostna partnerstva z nadaljevanjem financiranja, če bodo doseženi mejniki glede smotrnosti in udeležbe. Neposredno podporo MSP bi bilo treba zagotoviti prek organizacij, ki združujejo grozde, in sicer za: uvajanje naprednih tehnologij, nove poslovne modele, nizkoogljične in z viri gospodarne rešitve, ustvarjalnost in oblikovanje, nadgrajevanje znanj in spretnosti, privabljanje talentov, pospeševanje podjetništva in internacionalizacijo. Za lažje industrijsko preoblikovanje in izvajanje strategij pametne specializacije bi morali biti vključeni tudi drugi akterji, specializirani za podporo MSP. Program bi zato moral prispevati k rasti

  trajnostnemu gospodarskemu razvoju
  in vzpostaviti povezave z vozlišči Unije za (digitalne) inovacije ter naložbami v okviru kohezijske politike in programa Obzorje Evropa. Preučiti je mogoče tudi sinergije s programom Erasmus. [Sprememba 31]

| (28a) | Program bi lahko pomagal poglobiti in/ali izboljšati odnose med mikro, malimi in srednjimi podjetji ter univerzami, raziskovalnimi središči in drugimi ustanovami, ki se ukvarjajo s pridobivanjem in širjenjem znanja. S tem bi se lahko izboljšale zmožnosti podjetij za premoščanje strateških izzivov, ki se pojavljajo v novih mednarodnih okoljih. [Sprememba 32] |
| --- | --- |

(28a)

Program bi lahko pomagal poglobiti in/ali izboljšati odnose med mikro, malimi in srednjimi podjetji ter univerzami, raziskovalnimi središči in drugimi ustanovami, ki se ukvarjajo s pridobivanjem in širjenjem znanja. S tem bi se lahko izboljšale zmožnosti podjetij za premoščanje strateških izzivov, ki se pojavljajo v novih mednarodnih okoljih. [Sprememba 32]

| (28b) | MSP se zaradi svoje majhnosti spopadajo s specifičnimi ovirami pri rasti in imajo največ težav pri povečevanju in širjenju nekaterih svojih poslovnih dejavnosti. Unija zagotavlja podporo za povečanje dejavnosti ter se pri tem osredotoča na inovacije na področju raziskav, in to predvsem s instrumentom za mala in srednja podjetja, v zadnjem času pa tudi s pilotnim projektom „Evropski svet za inovacije“ v okviru programa Obzorje 2020. Na podlagi delovnih metod in izkušenj z instrumentom za MSP bi moral program za enotni trg podpirati tudi dejavnosti za širitev poslovanja MSP, ki bi bile skladne z novim Evropskim svetom za inovacije, saj se v okviru programa Obzorje Evropa izrecno osredotoča na prodorne inovacije. Ukrepi za širitev poslovanja MSP v okviru tega programa bi morale biti na primer usmerjene v pomoč tem podjetjem pri širjenju s komercializacijo in internacionalizacijo ter prek tržnih priložnosti. [Sprememba 33] |
| --- | --- |

(28b)

MSP se zaradi svoje majhnosti spopadajo s specifičnimi ovirami pri rasti in imajo največ težav pri povečevanju in širjenju nekaterih svojih poslovnih dejavnosti. Unija zagotavlja podporo za povečanje dejavnosti ter se pri tem osredotoča na inovacije na področju raziskav, in to predvsem s instrumentom za mala in srednja podjetja, v zadnjem času pa tudi s pilotnim projektom „Evropski svet za inovacije“ v okviru programa Obzorje 2020. Na podlagi delovnih metod in izkušenj z instrumentom za MSP bi moral program za enotni trg podpirati tudi dejavnosti za širitev poslovanja MSP, ki bi bile skladne z novim Evropskim svetom za inovacije, saj se v okviru programa Obzorje Evropa izrecno osredotoča na prodorne inovacije. Ukrepi za širitev poslovanja MSP v okviru tega programa bi morale biti na primer usmerjene v pomoč tem podjetjem pri širjenju s komercializacijo in internacionalizacijo ter prek tržnih priložnosti. [Sprememba 33]

| (29) | Ustvarjalnost in inovativnost sta ključni za konkurenčnost industrijskih vrednostnih verig Unije

  Za konkurenčnost industrijskih vrednostnih verig Unije so ključni ustvarjalnost, inovativnost ter tehnološko in organizacijsko preoblikovanje, bolj trajnostni proizvodni procesi, zlasti pa gospodarna raba virov in energijska učinkovitost
  . Sta

  So
  katalizator modernizacije industrije in prispevata

  podjetij in industrijskih sektorjev in prispevajo
  k pametni, vključujoči in trajnostni rasti. Vendar pa MSP še vedno zaostajajo pri izkoriščanju teh možnosti. Program bi zato moral podpirati ciljno naravnane ukrepe, omrežja in partnerstva za inovacije, ki temeljijo na ustvarjalnosti, v celotni industrijski vrednostni verigi. [Sprememba 34] |
| --- | --- |

(29)

Ustvarjalnost in inovativnost sta ključni za konkurenčnost industrijskih vrednostnih verig Unije

  Za konkurenčnost industrijskih vrednostnih verig Unije so ključni ustvarjalnost, inovativnost ter tehnološko in organizacijsko preoblikovanje, bolj trajnostni proizvodni procesi, zlasti pa gospodarna raba virov in energijska učinkovitost
  . Sta

  So
  katalizator modernizacije industrije in prispevata

  podjetij in industrijskih sektorjev in prispevajo
  k pametni, vključujoči in trajnostni rasti. Vendar pa MSP še vedno zaostajajo pri izkoriščanju teh možnosti. Program bi zato moral podpirati ciljno naravnane ukrepe, omrežja in partnerstva za inovacije, ki temeljijo na ustvarjalnosti, v celotni industrijski vrednostni verigi. [Sprememba 34]

| (29a) | Upoštevati je treba, da je bil instrument za MSP v okviru programa Obzorje 2020 za podjetnike z nepovratnimi sredstvi tako prve kot druge faze izredno uspešen, saj so lahko razvijali svoje nove poslovne zamisli ter preskušali in razvijali prototipe. Čeprav je izbirni proces že zelo strog, vseeno mnogi res dobri projekti ne morejo pridobiti financiranja, saj so sredstva omejena. Izvajanje v okviru Izvajalske agencije za mala in srednja podjetja (EASME) poteka zelo učinkovito. Program Obzorje je sicer usmerjen k visokotehnološkim projektom, metodologijo pričujočega programa pa bi morali razširiti na vse vrste MSP, ki želijo razširiti poslovanje. [Sprememba 35] |
| --- | --- |

(29a)

Upoštevati je treba, da je bil instrument za MSP v okviru programa Obzorje 2020 za podjetnike z nepovratnimi sredstvi tako prve kot druge faze izredno uspešen, saj so lahko razvijali svoje nove poslovne zamisli ter preskušali in razvijali prototipe. Čeprav je izbirni proces že zelo strog, vseeno mnogi res dobri projekti ne morejo pridobiti financiranja, saj so sredstva omejena. Izvajanje v okviru Izvajalske agencije za mala in srednja podjetja (EASME) poteka zelo učinkovito. Program Obzorje je sicer usmerjen k visokotehnološkim projektom, metodologijo pričujočega programa pa bi morali razširiti na vse vrste MSP, ki želijo razširiti poslovanje. [Sprememba 35]

| (29b) | Ukrepi programa COSME za MSP bi se morali osredotočiti tudi na sektorje, ki imajo znaten potencial rasti in socialni potencial ter kjer je visok delež MSP. Edinstven gospodarski sektor Unije, ki znatno prispeva k njenemu BDP in ki ga vzdržujejo predvsem MSP, je turizem. Unija bi morala še naprej izvajati ukrepe, s katerimi podpira posebnosti tega sektorja, in jih še pomnožiti. [Sprememba 36] |
| --- | --- |

(29b)

Ukrepi programa COSME za MSP bi se morali osredotočiti tudi na sektorje, ki imajo znaten potencial rasti in socialni potencial ter kjer je visok delež MSP. Edinstven gospodarski sektor Unije, ki znatno prispeva k njenemu BDP in ki ga vzdržujejo predvsem MSP, je turizem. Unija bi morala še naprej izvajati ukrepe, s katerimi podpira posebnosti tega sektorja, in jih še pomnožiti. [Sprememba 36]

| (30) | Evropski standardi igrajo pomembno vlogo na notranjem trgu. So izjemno pomembni za konkurenčnost podjetij, zlasti MSP. So bistveno orodje za podpiranje zakonodaje in politik Unije na številnih ključnih področjih, kot so energija

  energetski prehod
  , podnebne spremembe,
  varstvo okolja,
  informacijske in komunikacijske tehnologije, trajnostna raba
  in recikliranje
  virov, inovacije, varnost proizvodov, varstvo potrošnikov, varnost delavcev in delovni pogoji ter starajoče se prebivalstvo, in imajo tako ugoden učinek na družbo kot celoto.
  Izkušnje pa so pokazale, da je treba standarde pripraviti hitreje in pravočasneje kot doslej, poleg tega pa si je treba bolj prizadevati za boljše vključevanje vseh zadevnih deležnikov, vključno s tistimi, ki zastopajo potrošnike. [Sprememba 37] |
| --- | --- |

(30)

Evropski standardi igrajo pomembno vlogo na notranjem trgu. So izjemno pomembni za konkurenčnost podjetij, zlasti MSP. So bistveno orodje za podpiranje zakonodaje in politik Unije na številnih ključnih področjih, kot so energija

  energetski prehod
  , podnebne spremembe,
  varstvo okolja,
  informacijske in komunikacijske tehnologije, trajnostna raba
  in recikliranje
  virov, inovacije, varnost proizvodov, varstvo potrošnikov, varnost delavcev in delovni pogoji ter starajoče se prebivalstvo, in imajo tako ugoden učinek na družbo kot celoto.
  Izkušnje pa so pokazale, da je treba standarde pripraviti hitreje in pravočasneje kot doslej, poleg tega pa si je treba bolj prizadevati za boljše vključevanje vseh zadevnih deležnikov, vključno s tistimi, ki zastopajo potrošnike. [Sprememba 37]

| (31) | Evropske standardizacijske dejavnosti ureja Uredba (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (13), izvajajo pa se s pomočjo dolgoletnega javno-zasebnega partnerstva, ki je ključnega pomena za doseganje ciljev iz navedene uredbe ter iz splošnih in sektorskih standardizacijskih politik Unije. |
| --- | --- |

(31)

Evropske standardizacijske dejavnosti ureja Uredba (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (13), izvajajo pa se s pomočjo dolgoletnega javno-zasebnega partnerstva, ki je ključnega pomena za doseganje ciljev iz navedene uredbe ter iz splošnih in sektorskih standardizacijskih politik Unije.

| (32) | Dobro delujoč skupni okvir računovodskega poročanja je bistvenega pomena za notranji trg, za učinkovito delovanje kapitalskih

  finančnih
  trgov in za doseganje povezanega trga za finančne storitve v okviru
  bančne unije in
  unije kapitalskih trgov. [Sprememba 38] |
| --- | --- |

(32)

Dobro delujoč skupni okvir računovodskega poročanja je bistvenega pomena za notranji trg, za učinkovito delovanje kapitalskih

  finančnih
  trgov in za doseganje povezanega trga za finančne storitve v okviru
  bančne unije in
  unije kapitalskih trgov. [Sprememba 38]

| (33) | V skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (14) bi bilo treba mednarodne standarde računovodskega poročanja (MSRP), ki jih je sprejel Upravni odbor za mednarodne računovodske standarde, in z njimi povezane razlage Odbora za pojasnjevanje MSRP vključiti v pravo Unije, da bi jih uporabljala podjetja, katerih vrednostni papirji kotirajo na reguliranem trgu v Uniji, če MSRP izpolnjujejo merila iz navedene uredbe, vključno z zahtevo, da letni računovodski izkazi prikazujejo resnično in pošteno sliko, kot določa člen 4(3) Direktive 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (15), ter da spodbujajo splošni evropski interes. Te mednarodne standarde je treba razvijati v okviru postopka, ki je pregleden in je predmet demokratičnega nadzora. Zato imajo MSRP pomembno vlogo pri delovanju notranjega trga, Unija pa ima neposredni interes za zagotovitev, da postopek razvijanja in odobritve MSRP prinese standarde, ki so skladni z zahtevami pravnega okvira notranjega trga. Zato je pomembno vzpostaviti ustrezne ureditve financiranja za Fundacijo za MSRP. |
| --- | --- |

(33)

V skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (14) bi bilo treba mednarodne standarde računovodskega poročanja (MSRP), ki jih je sprejel Upravni odbor za mednarodne računovodske standarde, in z njimi povezane razlage Odbora za pojasnjevanje MSRP vključiti v pravo Unije, da bi jih uporabljala podjetja, katerih vrednostni papirji kotirajo na reguliranem trgu v Uniji, če MSRP izpolnjujejo merila iz navedene uredbe, vključno z zahtevo, da letni računovodski izkazi prikazujejo resnično in pošteno sliko, kot določa člen 4(3) Direktive 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (15), ter da spodbujajo splošni evropski interes. Te mednarodne standarde je treba razvijati v okviru postopka, ki je pregleden in je predmet demokratičnega nadzora. Zato imajo MSRP pomembno vlogo pri delovanju notranjega trga, Unija pa ima neposredni interes za zagotovitev, da postopek razvijanja in odobritve MSRP prinese standarde, ki so skladni z zahtevami pravnega okvira notranjega trga. Zato je pomembno vzpostaviti ustrezne ureditve financiranja za Fundacijo za MSRP.

| (34) | Ob upoštevanju vloge, ki jo ima Evropska svetovalna skupina za računovodsko poročanje (EFRAG) pri ocenjevanju, ali MSRP izpolnjujejo zahtevo prava in politik Unije iz Uredbe (ES) št. 1606/2002, mora Unija tudi zagotoviti stabilno financiranje skupine EFRAG in torej prispevati k njenemu financiranju. Tehnično delo skupine EFRAG bi se moralo osredotočati na tehnično svetovanje Komisiji o potrjevanju MSRP in na primerno sodelovanje v postopku razvijanja teh MSRP ter bi moralo zagotavljati, da so interesi Unije ustrezno upoštevani v postopku določanja mednarodnih standardov. Ti interesi bi morali vključevati pojem „preudarnosti“ ter ohraniti obveznost „resničnega in poštenega prikaza“ iz Direktive 2013/34/EU in „javnega evropskega interesa“ iz Uredbe (ES) št. 1606/2002 ob upoštevanju vpliva MSRP na finančno stabilnost in gospodarstvo. Kot del Evropske svetovalne skupine za računovodsko poročanje (EFRAG) bi bilo treba za spodbujanje inovacij in razvoj najboljših praks pri korporativnem poročanju ustanoviti tudi Evropski laboratorij za korporativno poročanje. V tem okviru lahko podjetja in vlagatelji izmenjajo najboljše prakse, zlasti na področju poročanja o nefinančnem poslovanju in trajnostnem razvoju. |
| --- | --- |

(34)

Ob upoštevanju vloge, ki jo ima Evropska svetovalna skupina za računovodsko poročanje (EFRAG) pri ocenjevanju, ali MSRP izpolnjujejo zahtevo prava in politik Unije iz Uredbe (ES) št. 1606/2002, mora Unija tudi zagotoviti stabilno financiranje skupine EFRAG in torej prispevati k njenemu financiranju. Tehnično delo skupine EFRAG bi se moralo osredotočati na tehnično svetovanje Komisiji o potrjevanju MSRP in na primerno sodelovanje v postopku razvijanja teh MSRP ter bi moralo zagotavljati, da so interesi Unije ustrezno upoštevani v postopku določanja mednarodnih standardov. Ti interesi bi morali vključevati pojem „preudarnosti“ ter ohraniti obveznost „resničnega in poštenega prikaza“ iz Direktive 2013/34/EU in „javnega evropskega interesa“ iz Uredbe (ES) št. 1606/2002 ob upoštevanju vpliva MSRP na finančno stabilnost in gospodarstvo. Kot del Evropske svetovalne skupine za računovodsko poročanje (EFRAG) bi bilo treba za spodbujanje inovacij in razvoj najboljših praks pri korporativnem poročanju ustanoviti tudi Evropski laboratorij za korporativno poročanje. V tem okviru lahko podjetja in vlagatelji izmenjajo najboljše prakse, zlasti na področju poročanja o nefinančnem poslovanju in trajnostnem razvoju.

| (35) | Na področju zakonsko predpisane revizije je Nadzorna skupina, tj. mednarodna organizacija, odgovorna za spremljanje reforme upravljanja Mednarodne zveze računovodskih strokovnjakov (IFAC), leta 2005 ustanovila Odbor za zaščito javnega interesa (PIOB). Vloga odbora PIOB je nadzor nad postopkom sprejemanja mednarodnih revizijskih standardov (MSR) in drugimi dejavnostmi v javnem interesu, ki jih izvaja zveza IFAC. MSR se lahko sprejmejo za uporabo v Uniji, zlasti če so bili razviti v skladu s predpisanim postopkom, javnim nadzorom in preglednostjo, kot je določeno v členu 26 Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta (16). Glede na uvajanje MSR v Uniji in ključno vlogo odbora PIOB pri zagotavljanju, da izpolnjujejo zahteve iz Direktive 2006/43/ES, je pomembno, da so zagotovljene ustrezne ureditve financiranja za odbor PIOB. |
| --- | --- |

(35)

Na področju zakonsko predpisane revizije je Nadzorna skupina, tj. mednarodna organizacija, odgovorna za spremljanje reforme upravljanja Mednarodne zveze računovodskih strokovnjakov (IFAC), leta 2005 ustanovila Odbor za zaščito javnega interesa (PIOB). Vloga odbora PIOB je nadzor nad postopkom sprejemanja mednarodnih revizijskih standardov (MSR) in drugimi dejavnostmi v javnem interesu, ki jih izvaja zveza IFAC. MSR se lahko sprejmejo za uporabo v Uniji, zlasti če so bili razviti v skladu s predpisanim postopkom, javnim nadzorom in preglednostjo, kot je določeno v členu 26 Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta (16). Glede na uvajanje MSR v Uniji in ključno vlogo odbora PIOB pri zagotavljanju, da izpolnjujejo zahteve iz Direktive 2006/43/ES, je pomembno, da so zagotovljene ustrezne ureditve financiranja za odbor PIOB.

| (36) | Unija prispeva k zagotavljanju visoke ravni varstva potrošnikov, opolnomočenju potrošnikov in k postavljanju potrošnikov v središče notranjega trga, tako da podpira in dopolnjuje politike držav članic pri njihovih prizadevanjih, da državljanom, kadar delujejo kot potrošniki, zagotovijo, da v celoti uživajo koristi notranjega trga in da jim je pri tem zagotovljena varnost, njihovi pravni in ekonomski interesi pa so ustrezno zaščiteni s konkretnimi ukrepi. Unija mora prav tako zagotoviti, da se zakonodaja s področja potrošnikov in varnosti proizvodov ustrezno in enako uveljavlja v praksi in da podjetja uživajo enake konkurenčne pogoje in pošteno konkurenco na notranjem trgu. Poleg tega je treba okrepiti vlogo potrošnikov, jih spodbujati in jim pomagati pri sprejemanju trajnostnih
  in informiranih
  odločitev, s čimer bi prispevali k trajnostnemu, energijsko učinkovitemu in z viri gospodarnemu krožnemu gospodarstvu. [Sprememba 39] |
| --- | --- |

(36)

Unija prispeva k zagotavljanju visoke ravni varstva potrošnikov, opolnomočenju potrošnikov in k postavljanju potrošnikov v središče notranjega trga, tako da podpira in dopolnjuje politike držav članic pri njihovih prizadevanjih, da državljanom, kadar delujejo kot potrošniki, zagotovijo, da v celoti uživajo koristi notranjega trga in da jim je pri tem zagotovljena varnost, njihovi pravni in ekonomski interesi pa so ustrezno zaščiteni s konkretnimi ukrepi. Unija mora prav tako zagotoviti, da se zakonodaja s področja potrošnikov in varnosti proizvodov ustrezno in enako uveljavlja v praksi in da podjetja uživajo enake konkurenčne pogoje in pošteno konkurenco na notranjem trgu. Poleg tega je treba okrepiti vlogo potrošnikov, jih spodbujati in jim pomagati pri sprejemanju trajnostnih
  in informiranih
  odločitev, s čimer bi prispevali k trajnostnemu, energijsko učinkovitemu in z viri gospodarnemu krožnemu gospodarstvu. [Sprememba 39]

| (37) | Cilj programa bi moral biti ozaveščanje potrošnikov, podjetij, civilne družbe in organov o zakonodaji s področja potrošnikov in varnosti proizvodov EU ter ozaveščanje potrošnikov in njihovih predstavniških organizacij na nacionalni ravni in ravni Unije, predvsem s podpiranjem evropske potrošniške organizacije BEUC (Bureau Européen des Unions de Consommateurs), ki je uveljavljena in priznana nevladna organizacija, ki zastopa interese potrošnikov v zvezi z vsemi ustreznimi politikami Unije, ter evropskega združenja za usklajevanje zastopanja potrošnikov pri standardizaciji ANEC (European Association for the Coordination of Consumer Representation in Standardisation), ki predstavlja interese potrošnikov v zvezi z vprašanji standardizacije. Tako bi bilo treba posebno pozornost nameniti novim tržnim potrebam glede spodbujanja trajnostne potrošnje
  , zlasti ukrepom za odpravo načrtovane zastarelosti izdelkov
  in preprečevanja

  preprečevanje
  ranljivosti, ter izzivom, ki jih povzroča

  povzročajo
  digitalizacija gospodarstva
  , povezani izdelki, internet stvari, umetna inteligenca in uporaba algoritmov
  ali razvoj novih vzorcev porabe in poslovnih modelov
  , zlasti socialnega podjetništva in sodelovalnega gospodarstva
  . Program bi moral podpreti razvoj ustreznih informacij o trgih,
  vključno z ukrepi za izboljšanje sledljivosti izdelkov vzdolž dobavne verige in standardov kakovosti v Uniji ter reševanje vprašanja dvojne kakovosti izdelkov, o
  izzivih politik, novih vprašanjih in vedenju ter objavo pregledov stanja potrošniških trgov Unije. [Sprememba 40] |
| --- | --- |

(37)

Cilj programa bi moral biti ozaveščanje potrošnikov, podjetij, civilne družbe in organov o zakonodaji s področja potrošnikov in varnosti proizvodov EU ter ozaveščanje potrošnikov in njihovih predstavniških organizacij na nacionalni ravni in ravni Unije, predvsem s podpiranjem evropske potrošniške organizacije BEUC (Bureau Européen des Unions de Consommateurs), ki je uveljavljena in priznana nevladna organizacija, ki zastopa interese potrošnikov v zvezi z vsemi ustreznimi politikami Unije, ter evropskega združenja za usklajevanje zastopanja potrošnikov pri standardizaciji ANEC (European Association for the Coordination of Consumer Representation in Standardisation), ki predstavlja interese potrošnikov v zvezi z vprašanji standardizacije. Tako bi bilo treba posebno pozornost nameniti novim tržnim potrebam glede spodbujanja trajnostne potrošnje
  , zlasti ukrepom za odpravo načrtovane zastarelosti izdelkov
  in preprečevanja

  preprečevanje
  ranljivosti, ter izzivom, ki jih povzroča

  povzročajo
  digitalizacija gospodarstva
  , povezani izdelki, internet stvari, umetna inteligenca in uporaba algoritmov
  ali razvoj novih vzorcev porabe in poslovnih modelov
  , zlasti socialnega podjetništva in sodelovalnega gospodarstva
  . Program bi moral podpreti razvoj ustreznih informacij o trgih,
  vključno z ukrepi za izboljšanje sledljivosti izdelkov vzdolž dobavne verige in standardov kakovosti v Uniji ter reševanje vprašanja dvojne kakovosti izdelkov, o
  izzivih politik, novih vprašanjih in vedenju ter objavo pregledov stanja potrošniških trgov Unije. [Sprememba 40]

| (38) | Program bi moral podpirati pristojne nacionalne organe, vključno s tistimi, odgovornimi za spremljanje varnosti proizvodov, ki sodelujejo zlasti prek sistema Unije za hitro obveščanje o nevarnih proizvodih. Prav tako bi moral podpirati izvrševanje Direktive 2001/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta (17) ter Uredbe (ES) št. 765/2008 v zvezi z varstvom potrošnikov in varnostjo proizvodov ter mrežo za sodelovanje na področju varstva potrošnikov in mednarodno sodelovanje med zadevnimi organi v tretjih državah in v Uniji. Cilj programa bi moral biti tudi zagotavljanje dostopa za vse potrošnike in trgovce do kakovostnega izvensodnega reševanja sporov in spletnega reševanja sporov ter informacij o možnostih

  sodelovanju v postopkih
  pravnega varstva
  z najnižjimi stroški
  . [Sprememba 41] |
| --- | --- |

(38)

Program bi moral podpirati pristojne nacionalne organe, vključno s tistimi, odgovornimi za spremljanje varnosti proizvodov, ki sodelujejo zlasti prek sistema Unije za hitro obveščanje o nevarnih proizvodih. Prav tako bi moral podpirati izvrševanje Direktive 2001/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta (17) ter Uredbe (ES) št. 765/2008 v zvezi z varstvom potrošnikov in varnostjo proizvodov ter mrežo za sodelovanje na področju varstva potrošnikov in mednarodno sodelovanje med zadevnimi organi v tretjih državah in v Uniji. Cilj programa bi moral biti tudi zagotavljanje dostopa za vse potrošnike in trgovce do kakovostnega izvensodnega reševanja sporov in spletnega reševanja sporov ter informacij o možnostih

  sodelovanju v postopkih
  pravnega varstva
  z najnižjimi stroški
  . [Sprememba 41]

| (39) | Mreža

  Program bi moral podpreti tudi mrežo
  evropskih potrošniških centrov
  , ki
  pomaga potrošnikom izkoristiti prednosti njihovih potrošniških pravic v Uniji pri čezmejnem nakupu blaga in storitev na notranjem trgu in v EGP prek spleta ali na potovanju. Močna mreža tridesetih centrov, ki jo skupaj financirajo potrošniški programi Unije, je v več kot desetih letih dokazala svojo dodano vrednost za krepitev zaupanja potrošnikov in trgovcev na notranjem trgu. Obravnava več kot 100 000 zahtev potrošnikov letno ter prek svojih medijskih in spletnih informacijskih dejavnosti dosega milijone državljanov. Je ena izmed najbolj cenjenih podpornih mrež Unije za državljane in večina centrov ima kontaktne točke za pravo notranjega trga, kot je Direktiva 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta (18); ocena te mreže poudarja pomembnost njenega nadaljnjega delovanja.
  Mreža evropskih potrošniških centrov je lahko tudi pomemben vir informacij o izzivih in težavah, s katerimi se potrošniki soočajo na lokalni ravni ter so relevantni za oblikovanje politik Unije in zaščito interesov potrošnikov. Zato bi program moral omogočati oblikovanje in krepitev sinergij med zastopanjem potrošnikov na lokalni ravni in ravni Unije, da bi se okrepilo zagovarjanje potrošnikov.
  Mreža namerava razviti dogovore o vzajemnosti s podobnimi organi v tretjih državah. [Sprememba 42] |
| --- | --- |

(39)

Mreža

  Program bi moral podpreti tudi mrežo
  evropskih potrošniških centrov
  , ki
  pomaga potrošnikom izkoristiti prednosti njihovih potrošniških pravic v Uniji pri čezmejnem nakupu blaga in storitev na notranjem trgu in v EGP prek spleta ali na potovanju. Močna mreža tridesetih centrov, ki jo skupaj financirajo potrošniški programi Unije, je v več kot desetih letih dokazala svojo dodano vrednost za krepitev zaupanja potrošnikov in trgovcev na notranjem trgu. Obravnava več kot 100 000 zahtev potrošnikov letno ter prek svojih medijskih in spletnih informacijskih dejavnosti dosega milijone državljanov. Je ena izmed najbolj cenjenih podpornih mrež Unije za državljane in večina centrov ima kontaktne točke za pravo notranjega trga, kot je Direktiva 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta (18); ocena te mreže poudarja pomembnost njenega nadaljnjega delovanja.
  Mreža evropskih potrošniških centrov je lahko tudi pomemben vir informacij o izzivih in težavah, s katerimi se potrošniki soočajo na lokalni ravni ter so relevantni za oblikovanje politik Unije in zaščito interesov potrošnikov. Zato bi program moral omogočati oblikovanje in krepitev sinergij med zastopanjem potrošnikov na lokalni ravni in ravni Unije, da bi se okrepilo zagovarjanje potrošnikov.
  Mreža namerava razviti dogovore o vzajemnosti s podobnimi organi v tretjih državah. [Sprememba 42]

| (40) | Preverjanje ustreznosti prava Unije na področju varstva potrošnikov in trženja, ki ga je Komisija izvedla maja 2017, je izpostavilo potrebo po boljšem izvrševanju pravil in olajševanju pravnega varstva, kadar so potrošniki oškodovani zaradi kršitev potrošniške zakonodaje. Posledično je Komisija aprila 2018 sprejela „novi dogovor za potrošnike“, da bi med drugim zagotovila enako obravnavo potrošnikov na celotnem notranjem trgu v zvezi s 
  čezmejnimi primeri, kot je prodaja neskladnih izdelkov v sektorju motornih vozil,
  standardi neenake kakovosti
  izdelkov ali težavami potnikov, ki obtičijo na letališčih zaradi odpovedi velikega števila letov
  , večjo zmogljivost držav članic za izvrševanje, boljšo varnost proizvodov, okrepljeno mednarodno sodelovanje in nove možnosti pravnih sredstev, predvsem s pomočjo zastopniških tožb kvalificiranih subjektov. Program bi moral med drugim podpirati potrošniško politiko z ozaveščanjem, krepitvijo znanja in zmogljivosti, izmenjavo najboljših praks potrošniških organizacij in organov za varstvo potrošnikov, mreženjem in razvojem tržne inteligence, krepitvijo dokazov o delovanju notranjega trga v korist potrošnikom ter razvojem informacijskotehnoloških sistemov in komunikacijskih orodij. [Sprememba 43] |
| --- | --- |

(40)

Preverjanje ustreznosti prava Unije na področju varstva potrošnikov in trženja, ki ga je Komisija izvedla maja 2017, je izpostavilo potrebo po boljšem izvrševanju pravil in olajševanju pravnega varstva, kadar so potrošniki oškodovani zaradi kršitev potrošniške zakonodaje. Posledično je Komisija aprila 2018 sprejela „novi dogovor za potrošnike“, da bi med drugim zagotovila enako obravnavo potrošnikov na celotnem notranjem trgu v zvezi s 
  čezmejnimi primeri, kot je prodaja neskladnih izdelkov v sektorju motornih vozil,
  standardi neenake kakovosti
  izdelkov ali težavami potnikov, ki obtičijo na letališčih zaradi odpovedi velikega števila letov
  , večjo zmogljivost držav članic za izvrševanje, boljšo varnost proizvodov, okrepljeno mednarodno sodelovanje in nove možnosti pravnih sredstev, predvsem s pomočjo zastopniških tožb kvalificiranih subjektov. Program bi moral med drugim podpirati potrošniško politiko z ozaveščanjem, krepitvijo znanja in zmogljivosti, izmenjavo najboljših praks potrošniških organizacij in organov za varstvo potrošnikov, mreženjem in razvojem tržne inteligence, krepitvijo dokazov o delovanju notranjega trga v korist potrošnikom ter razvojem informacijskotehnoloških sistemov in komunikacijskih orodij. [Sprememba 43]

| (41) | Na potrošnike

  državljane
  vpliva predvsem delovanje trgov za finančne storitve
  , zato bi jih bilo treba bolje obveščati o pravicah, tveganjih in koristih na tem področju
  . Ti so ključni element notranjega trga in zahtevajo trden okvir za urejanje in nadzor, ki ne zagotavlja le finančne stabilnosti in trajnostnega gospodarstva, temveč tudi visoko stopnjo varstva potrošnikov in drugih končnih uporabnikov finančnih storitev, vključno z malimi vlagatelji, varčevalci, imetniki zavarovalnih polic, člani in upravičenci pokojninskih skladov, posameznimi delničarji, posojilojemalci in MSP. Pomembno je krepiti njihovo zmožnost udeležbe

  Program bi moral prispevati h krepitvi njihove zmožnosti za udeležbo
  pri oblikovanju politike za finančni sektor

  , tudi prek oblikovanja in razširjanja jasnih, popolnih in uporabniku prijaznih informacij o proizvodih, ki se tržijo na finančnih trgih
  . [Sprememba 44] |
| --- | --- |

(41)

Na potrošnike

  državljane
  vpliva predvsem delovanje trgov za finančne storitve
  , zato bi jih bilo treba bolje obveščati o pravicah, tveganjih in koristih na tem področju
  . Ti so ključni element notranjega trga in zahtevajo trden okvir za urejanje in nadzor, ki ne zagotavlja le finančne stabilnosti in trajnostnega gospodarstva, temveč tudi visoko stopnjo varstva potrošnikov in drugih končnih uporabnikov finančnih storitev, vključno z malimi vlagatelji, varčevalci, imetniki zavarovalnih polic, člani in upravičenci pokojninskih skladov, posameznimi delničarji, posojilojemalci in MSP. Pomembno je krepiti njihovo zmožnost udeležbe

  Program bi moral prispevati h krepitvi njihove zmožnosti za udeležbo
  pri oblikovanju politike za finančni sektor

  , tudi prek oblikovanja in razširjanja jasnih, popolnih in uporabniku prijaznih informacij o proizvodih, ki se tržijo na finančnih trgih
  . [Sprememba 44]

| (42) | Zato bi program moral še naprej podpirati posebne dejavnosti, ki so zajete v programu za krepitev zmogljivosti v obdobju 2017–2020 za večje vključevanje potrošnikov in drugih končnih uporabnikov finančnih storitev v oblikovanje politike Unije v skladu z Uredbo (EU) 2017/826 Evropskega parlamenta in Sveta (19), ki je nadaljeval pilotni program in pripravljalni ukrep iz obdobja 2012–2017. To je potrebno, da se oblikovalcem politike priskrbijo stališča zainteresiranih strani, ki niso strokovnjaki iz finančnega sektorja, ter zagotovi boljše zastopanje interesov potrošnikov in drugih končnih uporabnikov finančnih storitev.
  V okviru programa bi se morala stalno razvijati metodologija in dobra praksa v zvezi s tem, kako povečati sodelovanje potrošnikov in končnih uporabnikov finančnih storitev, da bi ugotovili, katera vprašanja so pomembna za oblikovanje politik Unije in varovanje interesov potrošnikov na področju finančnih storitev.
  To bi moralo zagotoviti boljše

  izboljšati
  politike na področju finančnih storitev, predvsem zahvaljujoč boljšemu javnemu razumevanju vprašanj v zvezi s finančno uredbo, in boljšo finančno pismenost

  boljši finančni pismenosti. Javna sredstva tega programa bi se morala osredotočiti na to, kar je bistveno za končne uporabnike, in se izogibati neposrednemu ali posrednemu finančnemu podpiranju komercialnih dejavnosti, ki jih predlagajo zasebni finančni subjekti
  . [Sprememba 45] |
| --- | --- |

(42)

Zato bi program moral še naprej podpirati posebne dejavnosti, ki so zajete v programu za krepitev zmogljivosti v obdobju 2017–2020 za večje vključevanje potrošnikov in drugih končnih uporabnikov finančnih storitev v oblikovanje politike Unije v skladu z Uredbo (EU) 2017/826 Evropskega parlamenta in Sveta (19), ki je nadaljeval pilotni program in pripravljalni ukrep iz obdobja 2012–2017. To je potrebno, da se oblikovalcem politike priskrbijo stališča zainteresiranih strani, ki niso strokovnjaki iz finančnega sektorja, ter zagotovi boljše zastopanje interesov potrošnikov in drugih končnih uporabnikov finančnih storitev.
  V okviru programa bi se morala stalno razvijati metodologija in dobra praksa v zvezi s tem, kako povečati sodelovanje potrošnikov in končnih uporabnikov finančnih storitev, da bi ugotovili, katera vprašanja so pomembna za oblikovanje politik Unije in varovanje interesov potrošnikov na področju finančnih storitev.
  To bi moralo zagotoviti boljše

  izboljšati
  politike na področju finančnih storitev, predvsem zahvaljujoč boljšemu javnemu razumevanju vprašanj v zvezi s finančno uredbo, in boljšo finančno pismenost

  boljši finančni pismenosti. Javna sredstva tega programa bi se morala osredotočiti na to, kar je bistveno za končne uporabnike, in se izogibati neposrednemu ali posrednemu finančnemu podpiranju komercialnih dejavnosti, ki jih predlagajo zasebni finančni subjekti
  . [Sprememba 45]

| (43) | V zvezi s pilotnim projektom v obdobju 2012–2013 in pripravljalnim ukrepom v obdobju 2014–2016 je Komisija po opravljenem letnem javnem razpisu za zbiranje predlogov nepovratna sredstva dodelila dvema organizacijama. To sta Finance Watch, ki je bila ustanovljena z nepovratnimi sredstvi Unije leta 2011 kot mednarodno neprofitno združenje po belgijskem pravu, in Better Finance, ki je nastala kot posledica zaporednih reorganizacij in preoblikovanja blagovne znamke evropskih združenj vlagateljev in delničarjev od leta 2009 naprej. Program za krepitev zmogljivosti, ki je bil vzpostavljen v okviru Uredbe (EU) 2017/826, ti dve organizaciji opredeljuje kot edina upravičenca. Zato je treba ti organizaciji še naprej financirati v okviru programa. Vendar bi bilo treba to financiranje pregledati.
  V zvezi s tem bi bilo treba opozoriti, da če bi program za krepitev zmogljivosti in financiranje iz njega podaljšali po letu 2020 in bi se pojavili še drugi možni upravičenci, lahko razpis odprli vsem drugim organizacijam, ki izpolnjujejo merila in prispevajo k ciljem programa, in sicer v skladu z Uredbo (EU) 2017/826. [Sprememba 46] |
| --- | --- |

(43)

V zvezi s pilotnim projektom v obdobju 2012–2013 in pripravljalnim ukrepom v obdobju 2014–2016 je Komisija po opravljenem letnem javnem razpisu za zbiranje predlogov nepovratna sredstva dodelila dvema organizacijama. To sta Finance Watch, ki je bila ustanovljena z nepovratnimi sredstvi Unije leta 2011 kot mednarodno neprofitno združenje po belgijskem pravu, in Better Finance, ki je nastala kot posledica zaporednih reorganizacij in preoblikovanja blagovne znamke evropskih združenj vlagateljev in delničarjev od leta 2009 naprej. Program za krepitev zmogljivosti, ki je bil vzpostavljen v okviru Uredbe (EU) 2017/826, ti dve organizaciji opredeljuje kot edina upravičenca. Zato je treba ti organizaciji še naprej financirati v okviru programa. Vendar bi bilo treba to financiranje pregledati.
  V zvezi s tem bi bilo treba opozoriti, da če bi program za krepitev zmogljivosti in financiranje iz njega podaljšali po letu 2020 in bi se pojavili še drugi možni upravičenci, lahko razpis odprli vsem drugim organizacijam, ki izpolnjujejo merila in prispevajo k ciljem programa, in sicer v skladu z Uredbo (EU) 2017/826. [Sprememba 46]

| (44) | Visoka raven varovanja zdravja v celotni prehranski

  vsej dobavni
  verigi
  hrane in krme
  je nujna, da
  bi zaščitili potrošnike ter da
  lahko notranji trg deluje učinkovito
  in nemoteno deluje
  . Varna in trajnostna
  kmetijska in
  prehranska veriga je predpogoj za družbo na splošno in za notranji trg.
  Kakor je razvidno iz nedavnih incidentov, kot sta okužba jajc s fipronilom leta 2017 in škandal s konjskim mesom leta 2013,
  čezmejne izredne zdravstvene razmere
  , na primer izbruh ptičje gripe ali afriške prašičje kuge,
  in preplahi v zvezi s hrano ovirajo delovanje notranjega trga, saj omejujejo pretok oseb in blaga ter prekinjajo proizvodnjo.
  Preprečevanje čezmejnih zdravstvenih kriz in preplahov v zvezi s hrano je izredno pomembno. Zato bi moral program podpirati konkretne ukrepe, na primer uvedbo kriznih ukrepov v primeru kriznih razmer in nepredvidljivih dogodkov, ki vplivajo na zdravje živali in rastlin, ter zasnovati mehanizem za neposreden dostop do krizne rezerve, s katerim bi hitreje, učinkoviteje in uspešneje reševali tovrstne izredne razmere. [Sprememba 47] |
| --- | --- |

(44)

Visoka raven varovanja zdravja v celotni prehranski

  vsej dobavni
  verigi
  hrane in krme
  je nujna, da
  bi zaščitili potrošnike ter da
  lahko notranji trg deluje učinkovito
  in nemoteno deluje
  . Varna in trajnostna
  kmetijska in
  prehranska veriga je predpogoj za družbo na splošno in za notranji trg.
  Kakor je razvidno iz nedavnih incidentov, kot sta okužba jajc s fipronilom leta 2017 in škandal s konjskim mesom leta 2013,
  čezmejne izredne zdravstvene razmere
  , na primer izbruh ptičje gripe ali afriške prašičje kuge,
  in preplahi v zvezi s hrano ovirajo delovanje notranjega trga, saj omejujejo pretok oseb in blaga ter prekinjajo proizvodnjo.
  Preprečevanje čezmejnih zdravstvenih kriz in preplahov v zvezi s hrano je izredno pomembno. Zato bi moral program podpirati konkretne ukrepe, na primer uvedbo kriznih ukrepov v primeru kriznih razmer in nepredvidljivih dogodkov, ki vplivajo na zdravje živali in rastlin, ter zasnovati mehanizem za neposreden dostop do krizne rezerve, s katerim bi hitreje, učinkoviteje in uspešneje reševali tovrstne izredne razmere. [Sprememba 47]

| (45) | Splošni cilj prava Unije na področju prehranske verige je prispevati k visoki ravni

  zagotavljati visoko raven
  zdravja ljudi, živali in rastlin v prehranski verigi, podpirati izboljšanje dobrobiti živali, prispevati k visoki ravni varstva in informiranja potrošnikov ter visoki ravni varstva okolja, vključno z ohranjanjem biotske raznovrstnosti, in hkrati izboljšati trajnost evropske proizvodnje hrane in krme,
  zmanjšati količino živilskih odpadkov,
  zvišati standarde kakovosti
  izdelkov
  po vsej Uniji, povečati konkurenčnost industrije hrane in krme v Uniji ter dajati prednost ustvarjanju delovnih mest. [Sprememba 48] |
| --- | --- |

(45)

Splošni cilj prava Unije na področju prehranske verige je prispevati k visoki ravni

  zagotavljati visoko raven
  zdravja ljudi, živali in rastlin v prehranski verigi, podpirati izboljšanje dobrobiti živali, prispevati k visoki ravni varstva in informiranja potrošnikov ter visoki ravni varstva okolja, vključno z ohranjanjem biotske raznovrstnosti, in hkrati izboljšati trajnost evropske proizvodnje hrane in krme,
  zmanjšati količino živilskih odpadkov,
  zvišati standarde kakovosti
  izdelkov
  po vsej Uniji, povečati konkurenčnost industrije hrane in krme v Uniji ter dajati prednost ustvarjanju delovnih mest. [Sprememba 48]

| (46) | Glede na posebno naravo ukrepov, ki zadevajo visoko raven zdravja ljudi, živali in rastlin v prehranski verigi, je treba v tej uredbi določiti posebna merila za upravičenost v zvezi z zagotavljanjem nepovratnih sredstev in uporabo javnih naročil. Zlasti bi morali biti z odstopanjem od Uredbe (EU, Euratom)
  2018/1046
  Evropskega parlamenta in Sveta (20) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba) kot izjema od načela neretroaktivnosti stroški izrednih ukrepov zaradi njihove nujne in nepredvidljive narave upravičeni in bi morali vključevati tudi stroške, ki nastanejo zaradi domnevnega pojava bolezni ali škodljivega organizma, pod pogojem, da je ta pojav naknadno potrjen in sporočen Komisiji. Ustrezne proračunske obveznosti in plačilo upravičenih izdatkov bi Komisija morala izvesti po podpisu pravnih obveznosti in oceni zahtevkov za plačilo, ki jih predložijo države članice. Stroški bi morali biti upravičeni tudi pri zaščitnih ukrepih v primeru neposredne grožnje zdravstvenemu statusu Unije, ki je posledica pojava ali razvoja ene od bolezni živali in zoonoz na ozemlju tretje države ali države članice ali v čezmorskih državah in ozemljih, ter pri zaščitnih ukrepih ali drugih ustreznih dejavnostih, sprejetih v podporo zdravstvenemu statusu rastlin v Uniji. [Sprememba 49] |
| --- | --- |

(46)

Glede na posebno naravo ukrepov, ki zadevajo visoko raven zdravja ljudi, živali in rastlin v prehranski verigi, je treba v tej uredbi določiti posebna merila za upravičenost v zvezi z zagotavljanjem nepovratnih sredstev in uporabo javnih naročil. Zlasti bi morali biti z odstopanjem od Uredbe (EU, Euratom)
  2018/1046
  Evropskega parlamenta in Sveta (20) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba) kot izjema od načela neretroaktivnosti stroški izrednih ukrepov zaradi njihove nujne in nepredvidljive narave upravičeni in bi morali vključevati tudi stroške, ki nastanejo zaradi domnevnega pojava bolezni ali škodljivega organizma, pod pogojem, da je ta pojav naknadno potrjen in sporočen Komisiji. Ustrezne proračunske obveznosti in plačilo upravičenih izdatkov bi Komisija morala izvesti po podpisu pravnih obveznosti in oceni zahtevkov za plačilo, ki jih predložijo države članice. Stroški bi morali biti upravičeni tudi pri zaščitnih ukrepih v primeru neposredne grožnje zdravstvenemu statusu Unije, ki je posledica pojava ali razvoja ene od bolezni živali in zoonoz na ozemlju tretje države ali države članice ali v čezmorskih državah in ozemljih, ter pri zaščitnih ukrepih ali drugih ustreznih dejavnostih, sprejetih v podporo zdravstvenemu statusu rastlin v Uniji. [Sprememba 49]

| (47) | Uradni

  Glede na vse bolj globalizirano prehransko verigo je uradni
  nadzor, ki ga izvajajo države članice, je pomembno orodje za preverjanje in spremljanje, da se izvajajo, izpolnjujejo in izvršujejo ustrezne zahteve Unije
  , zlasti glede uvoženih proizvodov iz tretjih držav
  . Uspešnost in učinkovitost sistemov uradnega nadzora je bistvenega pomena za ohranjanje visoke ravni varnosti ljudi, živali ali rastlin v prehranski verigi in
  zaupanja potrošnikov ter za
  hkratno zagotavljanje visoke ravni varstva okolja. Za take nadzorne ukrepe bi morala biti na voljo finančna podpora Unije. Finančni prispevek bi zlasti moral biti na voljo referenčnim laboratorijem Unije, da jim pomaga pokriti stroške, nastale zaradi izvajanja programov dela, ki jih odobri Komisija. Ker je poleg tega uspešnost uradnega nadzora odvisna tudi od tega, ali je nadzornim organom na voljo dobro usposobljeno osebje z ustreznim poznavanjem prava Unije, bi Unija morala imeti možnost, da prispeva k usposabljanju in ustreznim programom izmenjav osebja, ki jih organizirajo pristojni organi. [Sprememba 50] |
| --- | --- |

(47)

Uradni

  Glede na vse bolj globalizirano prehransko verigo je uradni
  nadzor, ki ga izvajajo države članice, je pomembno orodje za preverjanje in spremljanje, da se izvajajo, izpolnjujejo in izvršujejo ustrezne zahteve Unije
  , zlasti glede uvoženih proizvodov iz tretjih držav
  . Uspešnost in učinkovitost sistemov uradnega nadzora je bistvenega pomena za ohranjanje visoke ravni varnosti ljudi, živali ali rastlin v prehranski verigi in
  zaupanja potrošnikov ter za
  hkratno zagotavljanje visoke ravni varstva okolja. Za take nadzorne ukrepe bi morala biti na voljo finančna podpora Unije. Finančni prispevek bi zlasti moral biti na voljo referenčnim laboratorijem Unije, da jim pomaga pokriti stroške, nastale zaradi izvajanja programov dela, ki jih odobri Komisija. Ker je poleg tega uspešnost uradnega nadzora odvisna tudi od tega, ali je nadzornim organom na voljo dobro usposobljeno osebje z ustreznim poznavanjem prava Unije, bi Unija morala imeti možnost, da prispeva k usposabljanju in ustreznim programom izmenjav osebja, ki jih organizirajo pristojni organi. [Sprememba 50]

| (48) | Visokokakovostna evropska statistika, ki je razvita, pripravljena in izkazana v okviru evropskega statističnega programa, je bistvenega pomena za odločanje na podlagi dokazov in bi morala biti na voljo pravočasno ter prispevati k izvajanju politik Unije, kot izhajajo iz PDEU, predvsem okrepljenega in celostnega ekonomskega upravljanja, socialne, gospodarske in ozemeljske kohezije, trajnostnega razvoja, kmetijske politike, socialne razsežnosti Evrope in globalizacije. |
| --- | --- |

(48)

Visokokakovostna evropska statistika, ki je razvita, pripravljena in izkazana v okviru evropskega statističnega programa, je bistvenega pomena za odločanje na podlagi dokazov in bi morala biti na voljo pravočasno ter prispevati k izvajanju politik Unije, kot izhajajo iz PDEU, predvsem okrepljenega in celostnega ekonomskega upravljanja, socialne, gospodarske in ozemeljske kohezije, trajnostnega razvoja, kmetijske politike, socialne razsežnosti Evrope in globalizacije.

| (49) | Evropska statistika je nujno potrebna za odločanje Unije ter za merjenje smotrnosti in učinka pobud Unije. Zato bi moralo biti zagotovljeno neprekinjeno zagotavljanje in razvoj evropske statistike s sprejetjem pristopa na ravni Unije ter preseganjem vidika notranjega trga, da se zajamejo vse dejavnosti in področja politike Unije, vključno z opolnomočenjem podjetij in državljanov za sprejemanje informiranih odločitev. |
| --- | --- |

(49)

Evropska statistika je nujno potrebna za odločanje Unije ter za merjenje smotrnosti in učinka pobud Unije. Zato bi moralo biti zagotovljeno neprekinjeno zagotavljanje in razvoj evropske statistike s sprejetjem pristopa na ravni Unije ter preseganjem vidika notranjega trga, da se zajamejo vse dejavnosti in področja politike Unije, vključno z opolnomočenjem podjetij in državljanov za sprejemanje informiranih odločitev.

| (50) | Za evropski statistični program zaradi njegovega horizontalnega značaja veljajo posebne zahteve, predvsem tiste iz Uredbe (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (21), zlasti v zvezi s spoštovanjem statističnih načel, delovanjem in upravljanjem evropskega statističnega sistema, vključno z vlogo in nalogami, dodeljenimi Odboru za statistične programe Evropskih skupnosti in Komisiji, ter vzpostavitvijo in izvajanjem načrtovanja programov statističnih dejavnosti. |
| --- | --- |

(50)

Za evropski statistični program zaradi njegovega horizontalnega značaja veljajo posebne zahteve, predvsem tiste iz Uredbe (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (21), zlasti v zvezi s spoštovanjem statističnih načel, delovanjem in upravljanjem evropskega statističnega sistema, vključno z vlogo in nalogami, dodeljenimi Odboru za statistične programe Evropskih skupnosti in Komisiji, ter vzpostavitvijo in izvajanjem načrtovanja programov statističnih dejavnosti.

| (51) | Program je bil predložen v predhodni pregled odboru za evropski statistični sistem v skladu z Uredbo (ES) št. 223/2009
  in bi ga bilo treba izvajati ob zagotovljenem dejanskem parlamentarnem nadzoru
  . [Sprememba 51] |
| --- | --- |

(51)

Program je bil predložen v predhodni pregled odboru za evropski statistični sistem v skladu z Uredbo (ES) št. 223/2009
  in bi ga bilo treba izvajati ob zagotovljenem dejanskem parlamentarnem nadzoru
  . [Sprememba 51]

| (52) | Unija in države članice so zavezane k

  , da bodo še naprej imele vodilno vlogo pri
  izvajanju agende Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030. S prispevanjem k uresničevanju Agende 2030 bodo Unija in države članice spodbujale močnejšo, bolj trajnostno, bolj vključujočo, varno in uspešno Evropo. Program bi moral prispevati k izvajanju Agende 2030, vključno z usklajevanjem gospodarskih, socialnih in okoljskih razsežnosti trajnostnega razvoja
  , zato bi morala uredba o večletnem finančnem okviru vsebovati jasne in prepoznavne zaveze, ter vključevati cilje trajnostnega razvoja, kot je Evropski parlament pozval v svojih resolucijah z dne 14. marca in 30. maja 2018 o večletnem finančnem okviru 2021–2027
  . [Sprememba 52] |
| --- | --- |

(52)

Unija in države članice so zavezane k

  , da bodo še naprej imele vodilno vlogo pri
  izvajanju agende Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030. S prispevanjem k uresničevanju Agende 2030 bodo Unija in države članice spodbujale močnejšo, bolj trajnostno, bolj vključujočo, varno in uspešno Evropo. Program bi moral prispevati k izvajanju Agende 2030, vključno z usklajevanjem gospodarskih, socialnih in okoljskih razsežnosti trajnostnega razvoja
  , zato bi morala uredba o večletnem finančnem okviru vsebovati jasne in prepoznavne zaveze, ter vključevati cilje trajnostnega razvoja, kot je Evropski parlament pozval v svojih resolucijah z dne 14. marca in 30. maja 2018 o večletnem finančnem okviru 2021–2027
  . [Sprememba 52]

| (53) | Glede na to, kako pomembno je obvladovanje podnebnih sprememb v skladu z zavezami Unije za izvajanje Pariškega sporazuma in doseganje ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj, bi moral program prispevati k vključevanju podnebnih ukrepov v politike Unije in k doseganju skupnega cilja, da bi bilo 25 % proračunskih odhodkov EU namenjenih podnebnim ciljem. Ustrezni ukrepi bodo opredeljeni med pripravo in izvajanjem programa ter ponovno ocenjeni v okviru ustreznega postopka ocenjevanja in pregledovanja. |
| --- | --- |

(53)

Glede na to, kako pomembno je obvladovanje podnebnih sprememb v skladu z zavezami Unije za izvajanje Pariškega sporazuma in doseganje ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj, bi moral program prispevati k vključevanju podnebnih ukrepov v politike Unije in k doseganju skupnega cilja, da bi bilo 25 % proračunskih odhodkov EU namenjenih podnebnim ciljem. Ustrezni ukrepi bodo opredeljeni med pripravo in izvajanjem programa ter ponovno ocenjeni v okviru ustreznega postopka ocenjevanja in pregledovanja.

| (54) | Ta uredba določa finančna sredstva za program, ki za Evropski parlament in Svet pomenijo prednostni referenčni znesek v letnem proračunskem postopku v smislu [posodobitev sklica, kot je primerno v skladu z novim medinstitucionalnim sporazumom: točke 17 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (22)]. |
| --- | --- |

(54)

Ta uredba določa finančna sredstva za program, ki za Evropski parlament in Svet pomenijo prednostni referenčni znesek v letnem proračunskem postopku v smislu [posodobitev sklica, kot je primerno v skladu z novim medinstitucionalnim sporazumom: točke 17 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (22)].

| (55) | V Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru je predvideno sodelovanje na področjih, ki so predmet programa, med Unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter državami Evropskega združenja za prosto trgovino, ki sodelujejo v okviru Evropskega gospodarskega prostora, na drugi strani. Prav tako bi bilo treba določiti, da v programu lahko sodelujejo tudi druge države, vključno sosednje države Unije in države, ki so zaprosile za članstvo v Uniji, države kandidatke ali države pristopnice. Poleg tega bi program na področju evropske statistike moral biti odprt za Švico v skladu s Sporazumom med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o sodelovanju na področju statistike (23). |
| --- | --- |

(55)

V Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru je predvideno sodelovanje na področjih, ki so predmet programa, med Unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter državami Evropskega združenja za prosto trgovino, ki sodelujejo v okviru Evropskega gospodarskega prostora, na drugi strani. Prav tako bi bilo treba določiti, da v programu lahko sodelujejo tudi druge države, vključno sosednje države Unije in države, ki so zaprosile za članstvo v Uniji, države kandidatke ali države pristopnice. Poleg tega bi program na področju evropske statistike moral biti odprt za Švico v skladu s Sporazumom med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o sodelovanju na področju statistike (23).

| (56) | Tretje države, ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP), lahko v programih Unije sodelujejo v okviru, vzpostavljenem na podlagi sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, ki določa, da se programi izvajajo na podlagi sklepa po navedenem sporazumu. Tretje države lahko sodelujejo tudi na podlagi drugih pravnih instrumentov. V to uredbo bi bilo treba uvesti posebno določbo, ki bi podelila potrebne pravice in dostop odgovornemu odredbodajalcu, tj. Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF) in Evropskemu računskemu sodišču, da bi lahko celovito izvrševala svoje pristojnosti |
| --- | --- |

(56)

Tretje države, ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP), lahko v programih Unije sodelujejo v okviru, vzpostavljenem na podlagi sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, ki določa, da se programi izvajajo na podlagi sklepa po navedenem sporazumu. Tretje države lahko sodelujejo tudi na podlagi drugih pravnih instrumentov. V to uredbo bi bilo treba uvesti posebno določbo, ki bi podelila potrebne pravice in dostop odgovornemu odredbodajalcu, tj. Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF) in Evropskemu računskemu sodišču, da bi lahko celovito izvrševala svoje pristojnosti

| (57) | Za ta program se uporablja finančna uredba. Določa pravila za izvrševanje proračuna Unije, kar vključuje pravila o nepovratnih sredstvih, nagradah in javnih naročilih. |
| --- | --- |

(57)

Za ta program se uporablja finančna uredba. Določa pravila za izvrševanje proračuna Unije, kar vključuje pravila o nepovratnih sredstvih, nagradah in javnih naročilih.

| (58) | Ukrepi, ki se izvajajo na podlagi prejšnjih programov in proračunskih vrstic, so se izkazali za ustrezne in bi jih bilo treba ohraniti. Cilj novih ukrepov, uvedenih v okviru programa, je zlasti okrepiti dobro delujoč notranji trg. Za bolj enostavno in prožno izvajanje programa ter s tem za boljše doseganje njegovih ciljev bi morali biti ukrepi opredeljeni le v smislu okvirnih in splošnih kategorij. V program bi bilo treba vključiti tudi sezname okvirnih dejavnosti v zvezi s specifičnimi cilji na področju konkurenčnosti
  , varstva potrošnikov
  ali posebnih dejavnosti, ki izhajajo iz predpisanih zahtev, na primer na področjih standardizacije
  , nadzora trga
  , ureditve prehranske verige in evropske statistike. [Sprememba 53] |
| --- | --- |

(58)

Ukrepi, ki se izvajajo na podlagi prejšnjih programov in proračunskih vrstic, so se izkazali za ustrezne in bi jih bilo treba ohraniti. Cilj novih ukrepov, uvedenih v okviru programa, je zlasti okrepiti dobro delujoč notranji trg. Za bolj enostavno in prožno izvajanje programa ter s tem za boljše doseganje njegovih ciljev bi morali biti ukrepi opredeljeni le v smislu okvirnih in splošnih kategorij. V program bi bilo treba vključiti tudi sezname okvirnih dejavnosti v zvezi s specifičnimi cilji na področju konkurenčnosti
  , varstva potrošnikov
  ali posebnih dejavnosti, ki izhajajo iz predpisanih zahtev, na primer na področjih standardizacije
  , nadzora trga
  , ureditve prehranske verige in evropske statistike. [Sprememba 53]

| (59) | Treba je opredeliti določene kategorije subjektov, ki so upravičeni do financiranja, ter tiste subjekte, ki bi morali biti upravičeni do financiranja brez razpisov za zbiranje predlogov. |
| --- | --- |

(59)

Treba je opredeliti določene kategorije subjektov, ki so upravičeni do financiranja, ter tiste subjekte, ki bi morali biti upravičeni do financiranja brez razpisov za zbiranje predlogov.

| (60) | Glede na vedno večjo medsebojno povezanost svetovnega gospodarstva
  , zlasti digitalnega,
  bi moral program pri določenih dejavnostih še naprej zagotavljati možnost vključevanja zunanjih strokovnjakov, kot so uradniki tretjih držav ter predstavniki mednarodnih organizacij ali gospodarskih subjektov. [Sprememba 54] |
| --- | --- |

(60)

Glede na vedno večjo medsebojno povezanost svetovnega gospodarstva
  , zlasti digitalnega,
  bi moral program pri določenih dejavnostih še naprej zagotavljati možnost vključevanja zunanjih strokovnjakov, kot so uradniki tretjih držav ter predstavniki mednarodnih organizacij ali gospodarskih subjektov. [Sprememba 54]

| (61) | Treba je navesti posebna merila v zvezi s pravili sofinanciranja in upravičenimi stroški. |
| --- | --- |

(61)

Treba je navesti posebna merila v zvezi s pravili sofinanciranja in upravičenimi stroški.

| (62) | V skladu z zavezo Komisije iz njenega sporočila z dne 19. oktobra 2010„Pregled proračuna EU“ (24) in da se zagotovita skladnost in poenostavitev programov financiranja, bi bilo treba sredstva deliti z drugimi instrumenti financiranja Unije, če predvideni ukrepi v okviru programa sledijo ciljem, ki so skupni različnim instrumentom financiranja, pri čemer pa je treba izključiti dvojno financiranje. |
| --- | --- |

(62)

V skladu z zavezo Komisije iz njenega sporočila z dne 19. oktobra 2010„Pregled proračuna EU“ (24) in da se zagotovita skladnost in poenostavitev programov financiranja, bi bilo treba sredstva deliti z drugimi instrumenti financiranja Unije, če predvideni ukrepi v okviru programa sledijo ciljem, ki so skupni različnim instrumentom financiranja, pri čemer pa je treba izključiti dvojno financiranje.

| (63) | Ta program bi moral prispevati k splošni podpori za obravnavanje posebnih potreb najbolj oddaljenih regij in njihovega vključevanja na notranji trg, kot je bilo nedavno ponovno potrjeno v sporočilu Komisije „Trdnejše in prenovljeno strateško partnerstvo z najbolj oddaljenimi regijami EU (25)“. |
| --- | --- |

(63)

Ta program bi moral prispevati k splošni podpori za obravnavanje posebnih potreb najbolj oddaljenih regij in njihovega vključevanja na notranji trg, kot je bilo nedavno ponovno potrjeno v sporočilu Komisije „Trdnejše in prenovljeno strateško partnerstvo z najbolj oddaljenimi regijami EU (25)“.

| (64) | Program bi moral spodbujati sinergije ob hkratnem preprečevanju podvajanja s povezanimi programi in ukrepi Unije. Ukrepi v okviru tega programa bi morali dopolnjevati ukrepe programov Carina in Fiscalis, ki sta bila vzpostavljena z Uredbo (EU) št. [...] Evropskega parlamenta in Sveta (26) in Uredbo (EU) št. [...] Evropskega parlamenta in Sveta (27), katerih cilj je prav tako podpirati in izboljševati delovanje notranjega trga. [Sprememba 55] |
| --- | --- |

(64)

Program bi moral spodbujati sinergije ob hkratnem preprečevanju podvajanja s povezanimi programi in ukrepi Unije. Ukrepi v okviru tega programa bi morali dopolnjevati ukrepe programov Carina in Fiscalis, ki sta bila vzpostavljena z Uredbo (EU) št. [...] Evropskega parlamenta in Sveta (26) in Uredbo (EU) št. [...] Evropskega parlamenta in Sveta (27), katerih cilj je prav tako podpirati in izboljševati delovanje notranjega trga. [Sprememba 55]

| (65) | Program bi moral spodbujati sinergije, in dopolnjevanje
  in dodatnost
  v zvezi z MSP ter podporo za podjetništvo v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj, vzpostavljenega z Uredbo (EU) [...] Evropskega parlamenta in Sveta (28). Poleg tega bo sklop za MSP sklada InvestEU, vzpostavljenega z Uredbo (EU) [...] Evropskega parlamenta in Sveta (29), zagotavljal podporo z dolžniškim in lastniškim financiranjem, da se
  za MSP in mikropodjetja
  olajša dostop do finančnih sredstev za MSP in

  ter
  poveča
  tudi
  njihova razpoložljivost. Program bi si poleg tega moral prizadevati za sinergije v okviru vesoljskega programa, vzpostavljenega z Uredbo (EU) [...] Evropskega parlamenta in Sveta (30), v zvezi s spodbujanjem MSP, da izkoristijo prodorne inovacije in druge rešitve, razvite v okviru navedenega programa. [Sprememba 56] |
| --- | --- |

(65)

Program bi moral spodbujati sinergije, in dopolnjevanje
  in dodatnost
  v zvezi z MSP ter podporo za podjetništvo v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj, vzpostavljenega z Uredbo (EU) [...] Evropskega parlamenta in Sveta (28). Poleg tega bo sklop za MSP sklada InvestEU, vzpostavljenega z Uredbo (EU) [...] Evropskega parlamenta in Sveta (29), zagotavljal podporo z dolžniškim in lastniškim financiranjem, da se
  za MSP in mikropodjetja
  olajša dostop do finančnih sredstev za MSP in

  ter
  poveča
  tudi
  njihova razpoložljivost. Program bi si poleg tega moral prizadevati za sinergije v okviru vesoljskega programa, vzpostavljenega z Uredbo (EU) [...] Evropskega parlamenta in Sveta (30), v zvezi s spodbujanjem MSP, da izkoristijo prodorne inovacije in druge rešitve, razvite v okviru navedenega programa. [Sprememba 56]

| (66) | Ta program bi moral spodbujati sinergije s programom Obzorje Evropa, vzpostavljenim z Uredbo (EU) št. [...] Evropskega parlamenta in Sveta (31), katerega cilj je spodbujati raziskave in inovacije. To bi moralo vključevati zlasti dopolnjevanje ukrepov prihodnjega Evropskega sveta za inovacije za inovativna podjetja ter podporo storitvam za MSP. |
| --- | --- |

(66)

Ta program bi moral spodbujati sinergije s programom Obzorje Evropa, vzpostavljenim z Uredbo (EU) št. [...] Evropskega parlamenta in Sveta (31), katerega cilj je spodbujati raziskave in inovacije. To bi moralo vključevati zlasti dopolnjevanje ukrepov prihodnjega Evropskega sveta za inovacije za inovativna podjetja ter podporo storitvam za MSP.

| (67) | Program bi moral spodbujati sinergije in dopolnjevanje v zvezi s programom za digitalno Evropo, vzpostavljenim z Uredbo (EU) [...] Evropskega parlamenta in Sveta (32), katerega namen je spodbujati digitalizacijo gospodarstva Unije in javnega sektorja
  ter pripomoči k večji kibernetski varnosti
  . [Sprememba 57] |
| --- | --- |

(67)

Program bi moral spodbujati sinergije in dopolnjevanje v zvezi s programom za digitalno Evropo, vzpostavljenim z Uredbo (EU) [...] Evropskega parlamenta in Sveta (32), katerega namen je spodbujati digitalizacijo gospodarstva Unije in javnega sektorja
  ter pripomoči k večji kibernetski varnosti
  . [Sprememba 57]

| (68) | Poleg tega bi si moral program prizadevati tudi za sinergije s Skladom za pravosodje, pravice in vrednote, vzpostavljenim z Uredbo (EU) [...] Evropskega parlamenta in Sveta (33), katerega cilj je podpreti in nadaljevati razvoj evropskega območja pravice za učinkovitost nacionalnih pravosodnih sistemov, kar je ključni dejavnik za pravično in stroškovno učinkovito evropsko gospodarstvo. |
| --- | --- |

(68)

Poleg tega bi si moral program prizadevati tudi za sinergije s Skladom za pravosodje, pravice in vrednote, vzpostavljenim z Uredbo (EU) [...] Evropskega parlamenta in Sveta (33), katerega cilj je podpreti in nadaljevati razvoj evropskega območja pravice za učinkovitost nacionalnih pravosodnih sistemov, kar je ključni dejavnik za pravično in stroškovno učinkovito evropsko gospodarstvo.

| (69) | Program bi moral spodbujati sinergije s programom Erasmus, vzpostavljenim z Uredbo (EU) [...] Evropskega parlamenta in Sveta (34), Solidarnostnim skladom Evropske unije, vzpostavljenim z Uredbo (EU) [...] Evropskega parlamenta in Sveta (35), in Evropskim socialnim skladom plus, vzpostavljenim z Uredbo (EU) [...] Evropskega parlamenta in Sveta (36), na področju mobilnosti delovne sile in mladine, ki je bistvenega pomena za dobro delujoč notranji trg. |
| --- | --- |

(69)

Program bi moral spodbujati sinergije s programom Erasmus, vzpostavljenim z Uredbo (EU) [...] Evropskega parlamenta in Sveta (34), Solidarnostnim skladom Evropske unije, vzpostavljenim z Uredbo (EU) [...] Evropskega parlamenta in Sveta (35), in Evropskim socialnim skladom plus, vzpostavljenim z Uredbo (EU) [...] Evropskega parlamenta in Sveta (36), na področju mobilnosti delovne sile in mladine, ki je bistvenega pomena za dobro delujoč notranji trg.

| (70) | Nazadnje bi se ukrepi prehranske verige, kot so veterinarski in fitosanitarni ukrepi v primeru kriz na področju zdravja živali in rastlin, lahko dopolnjevali s tržnimi posegi v okviru načrtovanja skupne kmetijske politike Unije, vzpostavljene z Uredbo (EU) št. [...] Evropskega parlamenta in Sveta (37). |
| --- | --- |

(70)

Nazadnje bi se ukrepi prehranske verige, kot so veterinarski in fitosanitarni ukrepi v primeru kriz na področju zdravja živali in rastlin, lahko dopolnjevali s tržnimi posegi v okviru načrtovanja skupne kmetijske politike Unije, vzpostavljene z Uredbo (EU) št. [...] Evropskega parlamenta in Sveta (37).

| (71) | Če je primerno,

  Ukrepi programa
  bi se morali ukrepi programa uporabiti za

  imeti jasno evropsko dodano vrednost in
  sorazmerno odpravljanje tržnih

  odpraviti tržne
  pomanjkljivosti ali neoptimalnih naložbenih razmer

  neoptimalne naložbene razmere
  , ne da bi se podvajali ali nadomestili zasebno financiranje, ter bi morali imeti jasno evropsko dodano vrednost. [Sprememba 58] |
| --- | --- |

(71)

Če je primerno,

  Ukrepi programa
  bi se morali ukrepi programa uporabiti za

  imeti jasno evropsko dodano vrednost in
  sorazmerno odpravljanje tržnih

  odpraviti tržne
  pomanjkljivosti ali neoptimalnih naložbenih razmer

  neoptimalne naložbene razmere
  , ne da bi se podvajali ali nadomestili zasebno financiranje, ter bi morali imeti jasno evropsko dodano vrednost. [Sprememba 58]

| (72) | Na Komisijo bi bilo treba prenesti izvedbena pooblastila v zvezi s sprejetjem programov dela za izvajanje ukrepov, ki prispevajo k visoki ravni zdravja ljudi, živali in rastlin v prehranski verigi. Navedena pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (38). [Sprememba 59] |
| --- | --- |

(72)

Na Komisijo bi bilo treba prenesti izvedbena pooblastila v zvezi s sprejetjem programov dela za izvajanje ukrepov, ki prispevajo k visoki ravni zdravja ljudi, živali in rastlin v prehranski verigi. Navedena pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (38). [Sprememba 59]

| (73) | Vrste financiranja in načine izvajanja iz te uredbe bi bilo treba izbrati na podlagi njihove ustreznosti za uresničevanje specifičnih ciljev in rezultatov ukrepov, pri čemer se upoštevajo zlasti
  dodana vrednost Unije,
  stroški kontrol, upravno breme in pričakovana stopnja neupoštevanja veljavnih pravil. To bi moralo vključevati obravnavanje uporabe pavšalnih zneskov, financiranja po pavšalni stopnji in stroškov na enoto ter financiranja, ki ni povezano s stroški, kot določa člen 125(1) finančne uredbe. [Sprememba 60] |
| --- | --- |

(73)

Vrste financiranja in načine izvajanja iz te uredbe bi bilo treba izbrati na podlagi njihove ustreznosti za uresničevanje specifičnih ciljev in rezultatov ukrepov, pri čemer se upoštevajo zlasti
  dodana vrednost Unije,
  stroški kontrol, upravno breme in pričakovana stopnja neupoštevanja veljavnih pravil. To bi moralo vključevati obravnavanje uporabe pavšalnih zneskov, financiranja po pavšalni stopnji in stroškov na enoto ter financiranja, ki ni povezano s stroški, kot določa člen 125(1) finančne uredbe. [Sprememba 60]

| (74) | Za zagotovitev rednega spremljanja in poročanja
  o doseženem napredku ter o učinkovitosti in uspešnosti programa
  bi se moral že na samem začetku vzpostaviti ustrezen okvir za spremljanje ukrepov in rezultatov programa. Takšno spremljanje in poročanje bi moralo temeljiti na kazalnikih, ki merijo učinke ukrepov v okviru programa glede na vnaprej določena izhodišča. [Sprememba 61] |
| --- | --- |

(74)

Za zagotovitev rednega spremljanja in poročanja
  o doseženem napredku ter o učinkovitosti in uspešnosti programa
  bi se moral že na samem začetku vzpostaviti ustrezen okvir za spremljanje ukrepov in rezultatov programa. Takšno spremljanje in poročanje bi moralo temeljiti na kazalnikih, ki merijo učinke ukrepov v okviru programa glede na vnaprej določena izhodišča. [Sprememba 61]

| (75) | V skladu z odstavkoma 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (39) je treba ta program oceniti na podlagi informacij, zbranih v skladu s posebnimi zahtevami glede spremljanja, pri tem pa se izogibati pretiranemu urejanju in nalaganju upravnih bremen, zlasti državam članicam. Te zahteve bi morale po potrebi vključevati merljive kazalnike, ki bodo podlaga za ocenjevanje učinkov programa na terenu.
  Komisija bi morala pripraviti vmesno poročilo z oceno doseganja ciljev ukrepov, podprtih v okviru programa, rezultatov in učinkov, učinkovitosti porabe sredstev in dodane vrednosti programa za Unijo ter končno poročilo z oceno dolgoročnega učinka, rezultatov in trajnostnosti ukrepov ter sinergij z drugimi programi. [Sprememba 62] |
| --- | --- |

(75)

V skladu z odstavkoma 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (39) je treba ta program oceniti na podlagi informacij, zbranih v skladu s posebnimi zahtevami glede spremljanja, pri tem pa se izogibati pretiranemu urejanju in nalaganju upravnih bremen, zlasti državam članicam. Te zahteve bi morale po potrebi vključevati merljive kazalnike, ki bodo podlaga za ocenjevanje učinkov programa na terenu.
  Komisija bi morala pripraviti vmesno poročilo z oceno doseganja ciljev ukrepov, podprtih v okviru programa, rezultatov in učinkov, učinkovitosti porabe sredstev in dodane vrednosti programa za Unijo ter končno poročilo z oceno dolgoročnega učinka, rezultatov in trajnostnosti ukrepov ter sinergij z drugimi programi. [Sprememba 62]

| (75a) | Da bi dopolnili nekatere nebistvene elemente te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s sprejemanjem delovnih programov. [Sprememba 63] |
| --- | --- |

(75a)

Da bi dopolnili nekatere nebistvene elemente te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s sprejemanjem delovnih programov. [Sprememba 63]

| (76) | Na podlagi
  odprtega
  seznama bolezni živali iz poglavja 2 dela I Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta (40), Uredbe (ES) št. 2160/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (41) in Uredbe (ES) št. 999/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (42) bi bilo treba določiti seznam bolezni in zoonoz, upravičenih do financiranja v okviru izrednih ukrepov po programih za izkoreninjenje, obvladovanje in nadzor. [Sprememba 64] |
| --- | --- |

(76)

Na podlagi
  odprtega
  seznama bolezni živali iz poglavja 2 dela I Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta (40), Uredbe (ES) št. 2160/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (41) in Uredbe (ES) št. 999/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (42) bi bilo treba določiti seznam bolezni in zoonoz, upravičenih do financiranja v okviru izrednih ukrepov po programih za izkoreninjenje, obvladovanje in nadzor. [Sprememba 64]

| (77) | Da se upoštevajo situacije, ki jih izzovejo bolezni živali, ki bistveno vplivajo na živinorejo ali trgovino z rejnimi živalmi, razvoj zoonoz, ki ogrožajo ljudi, ali novi znanstveni dosežki ali epidemiološke spremembe pa tudi bolezni živali, ki bi lahko ogrožale Unijo, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte glede spremembe seznama bolezni žival in zoonoz. Za zagotovitev učinkovite ocene napredka programa pri doseganju njegovih ciljev bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s pregledom ali dopolnjevanjem

  dopolnitvijo
  kazalnikov za merjenje doseganja specifičnih ciljev, kadar je to potrebno, in za dopolnitev te uredbe z določbami o vzpostavitvi okvira za spremljanje in ocenjevanje. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.
  Prav tako bi se bilo treba posvetovati z deležniki in združenji potrošnikov.
  Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. [Sprememba 65] |
| --- | --- |

(77)

Da se upoštevajo situacije, ki jih izzovejo bolezni živali, ki bistveno vplivajo na živinorejo ali trgovino z rejnimi živalmi, razvoj zoonoz, ki ogrožajo ljudi, ali novi znanstveni dosežki ali epidemiološke spremembe pa tudi bolezni živali, ki bi lahko ogrožale Unijo, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte glede spremembe seznama bolezni žival in zoonoz. Za zagotovitev učinkovite ocene napredka programa pri doseganju njegovih ciljev bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s pregledom ali dopolnjevanjem

  dopolnitvijo
  kazalnikov za merjenje doseganja specifičnih ciljev, kadar je to potrebno, in za dopolnitev te uredbe z določbami o vzpostavitvi okvira za spremljanje in ocenjevanje. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.
  Prav tako bi se bilo treba posvetovati z deležniki in združenji potrošnikov.
  Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. [Sprememba 65]

| (78) | V skladu s [sklic se po potrebi posodobi v skladu z novim sklepom o ČDO: členom 94 Sklepa Sveta 2013/755/EU (43)] so osebe in subjekti s sedežem v čezmorskih državah in ozemljih (ČDO) upravičeni do financiranja v skladu s pravili in cilji programa ter ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero je zadevni ČDO povezan. |
| --- | --- |

(78)

V skladu s [sklic se po potrebi posodobi v skladu z novim sklepom o ČDO: členom 94 Sklepa Sveta 2013/755/EU (43)] so osebe in subjekti s sedežem v čezmorskih državah in ozemljih (ČDO) upravičeni do financiranja v skladu s pravili in cilji programa ter ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero je zadevni ČDO povezan.

| (79) | V skladu s finančno uredbo, Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (44), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2988/95 (45), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (46) in Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 (47) bi bilo treba finančne interese Unije zaščititi s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo preprečevanje, odkrivanje, odpravljanje in preiskovanje nepravilnosti in goljufij, povračilo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi naložitev upravnih sankcij. Zlasti lahko v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 in Uredbo (Euratom, ES) št. 2185/96 Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) izvaja preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali drugih nezakonitih ravnanj, ki škodijo finančnim interesom Unije. V skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 lahko Evropsko javno tožilstvo (v nadaljnjem besedilu: EJT) preiskuje in preganja goljufije ter druga kazniva dejanja, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (48). V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije ter Komisiji, uradu OLAF, EJT in Evropskemu računskemu sodišču podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje osebe, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice. |
| --- | --- |

(79)

V skladu s finančno uredbo, Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (44), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2988/95 (45), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (46) in Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 (47) bi bilo treba finančne interese Unije zaščititi s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo preprečevanje, odkrivanje, odpravljanje in preiskovanje nepravilnosti in goljufij, povračilo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi naložitev upravnih sankcij. Zlasti lahko v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 in Uredbo (Euratom, ES) št. 2185/96 Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) izvaja preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali drugih nezakonitih ravnanj, ki škodijo finančnim interesom Unije. V skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 lahko Evropsko javno tožilstvo (v nadaljnjem besedilu: EJT) preiskuje in preganja goljufije ter druga kazniva dejanja, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (48). V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije ter Komisiji, uradu OLAF, EJT in Evropskemu računskemu sodišču podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje osebe, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice.

| (80) | Za to uredbo se uporabljajo horizontalna finančna pravila, ki sta jih sprejela Evropski parlament in Svet na podlagi člena 322 PDEU. Ta pravila so določena v finančni uredbi, pri čemer določajo zlasti

  , zlasti pa finančna uredba
  ,
  ki določa
  postopek za pripravo in izvrševanje proračuna prek nepovratnih sredstev, javnih naročil, nagrad in posrednega izvrševanja ter urejajo

  tudi
  nadzor odgovornosti finančnih akterjev
  , ki bi se moral izvajati za ukrepe iz tega programa, ter za katerega veljajo posebna odstopanja, opredeljena v tej uredbi
  . Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 PDEU, se nanašajo tudi na zaščito proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah, saj je spoštovanje tega načela bistven predpogoj za dobro finančno poslovodenje in učinkovito financiranje EU. [Sprememba 66] |
| --- | --- |

(80)

Za to uredbo se uporabljajo horizontalna finančna pravila, ki sta jih sprejela Evropski parlament in Svet na podlagi člena 322 PDEU. Ta pravila so določena v finančni uredbi, pri čemer določajo zlasti

  , zlasti pa finančna uredba
  ,
  ki določa
  postopek za pripravo in izvrševanje proračuna prek nepovratnih sredstev, javnih naročil, nagrad in posrednega izvrševanja ter urejajo

  tudi
  nadzor odgovornosti finančnih akterjev
  , ki bi se moral izvajati za ukrepe iz tega programa, ter za katerega veljajo posebna odstopanja, opredeljena v tej uredbi
  . Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 PDEU, se nanašajo tudi na zaščito proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah, saj je spoštovanje tega načela bistven predpogoj za dobro finančno poslovodenje in učinkovito financiranje EU. [Sprememba 66]

| (81) | Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (49) ureja obdelavo osebnih podatkov, ki jo izvajajo države članice v okviru te uredbe in pod nadzorom pristojnih organov držav članic. Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (50) ureja obdelavo osebnih podatkov, ki jo izvaja Komisija v okviru te uredbe in pod nadzorom Evropskega nadzornika za varstvo podatkov. Vsaka izmenjava ali prenos informacij s strani pristojnih organov bi morala biti v skladu s predpisi o prenosu osebnih podatkov iz Uredbe (EU) 2016/679
  in Uredbe XXX [uredba o zasebnosti in elektronskih komunikacijah]
  , vsaka izmenjava ali prenos informacij s strani Komisije pa v skladu s predpisi o prenosu osebnih podatkov iz Uredbe (ES) št. 45/2001. [Sprememba 67] |
| --- | --- |

(81)

Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (49) ureja obdelavo osebnih podatkov, ki jo izvajajo države članice v okviru te uredbe in pod nadzorom pristojnih organov držav članic. Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (50) ureja obdelavo osebnih podatkov, ki jo izvaja Komisija v okviru te uredbe in pod nadzorom Evropskega nadzornika za varstvo podatkov. Vsaka izmenjava ali prenos informacij s strani pristojnih organov bi morala biti v skladu s predpisi o prenosu osebnih podatkov iz Uredbe (EU) 2016/679
  in Uredbe XXX [uredba o zasebnosti in elektronskih komunikacijah]
  , vsaka izmenjava ali prenos informacij s strani Komisije pa v skladu s predpisi o prenosu osebnih podatkov iz Uredbe (ES) št. 45/2001. [Sprememba 67]

| (82) | Ker ciljev te uredbe države članice ne morejo zadovoljivo doseči zaradi čezmejne narave obravnavanih vprašanj, temveč se zaradi večje primernosti ukrepov Unije lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 PEU. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(82)

Ker ciljev te uredbe države članice ne morejo zadovoljivo doseči zaradi čezmejne narave obravnavanih vprašanj, temveč se zaradi večje primernosti ukrepov Unije lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 PEU. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

| (83) | Cilj programa bi moral biti tudi zagotoviti večjo prepoznavnost in skladnost notranjega trga Unije, konkurenčnost
  in trajnostnost
  podjetij, vključno z MSP

  predvsem mikro, malih in srednjih podjetij
  , ter ukrepe evropske statistike za evropske državljane, podjetja in uprave. [Sprememba 68] |
| --- | --- |

(83)

Cilj programa bi moral biti tudi zagotoviti večjo prepoznavnost in skladnost notranjega trga Unije, konkurenčnost
  in trajnostnost
  podjetij, vključno z MSP

  predvsem mikro, malih in srednjih podjetij
  , ter ukrepe evropske statistike za evropske državljane, podjetja in uprave. [Sprememba 68]

| (84) | Uredbo (EU) št. 99/2013, Uredbo (EU) št. 1287/2013, Uredbo (EU) št. 254/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (51), Uredbo (EU) št. 258/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (52), Uredbo (EU) št. 652/2014 Evropskega parlamenta in Sveta ter (53), Uredbo (EU) 2017/826 bi bilo treba razveljaviti z učinkom od 1. januarja 2021. |
| --- | --- |

(84)

Uredbo (EU) št. 99/2013, Uredbo (EU) št. 1287/2013, Uredbo (EU) št. 254/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (51), Uredbo (EU) št. 258/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (52), Uredbo (EU) št. 652/2014 Evropskega parlamenta in Sveta ter (53), Uredbo (EU) 2017/826 bi bilo treba razveljaviti z učinkom od 1. januarja 2021.

| (85) | Primerno je zagotoviti nemoten in neprekinjen prehod med programi na področjih konkurenčnosti
  in trajnostnosti
  podjetij,
  predvsem mikro, malih
  in MSP

  srednjih podjetij
  , varstva potrošnikov, strank in končnih uporabnikov finančnih storitev, oblikovanja politik na področju finančnih storitev, prehranske verige ter evropske statistike, vzpostavljenimi z Uredbo (EU) št. 1287/2013, Uredbo (EU) št. 254/2014, Uredbo (EU) 2017/826, Uredbo (EU) št. 258/2014, Uredbo (EU) št. 652/2014, in Uredbo (EU) št. 99/2013, ter tem programom, zlasti glede nadaljevanja večletnih ukrepov ter ocenjevanja uspehov predhodnih programov – [Sprememba 69] |
| --- | --- |

(85)

Primerno je zagotoviti nemoten in neprekinjen prehod med programi na področjih konkurenčnosti
  in trajnostnosti
  podjetij,
  predvsem mikro, malih
  in MSP

  srednjih podjetij
  , varstva potrošnikov, strank in končnih uporabnikov finančnih storitev, oblikovanja politik na področju finančnih storitev, prehranske verige ter evropske statistike, vzpostavljenimi z Uredbo (EU) št. 1287/2013, Uredbo (EU) št. 254/2014, Uredbo (EU) 2017/826, Uredbo (EU) št. 258/2014, Uredbo (EU) št. 652/2014, in Uredbo (EU) št. 99/2013, ter tem programom, zlasti glede nadaljevanja večletnih ukrepov ter ocenjevanja uspehov predhodnih programov – [Sprememba 69]

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet urejanja

S to uredbo se vzpostavi program za izboljšanje delovanja

  enotni trg za okrepitev
  notranjega trga in
  izboljšanje njegovega delovanja na področju
  konkurenčnosti
  in trajnostnosti
  podjetij, vključno z

  zlasti
  mikro, malimi

  malih
  in srednjimi podjetji, ter

  srednjih podjetij
  ,
  standardizacije, varstva potrošnikov, prehranske verige, pa tudi
  okvir za financiranje razvoja, priprave in izkazovanja evropske statistike v smislu člena 13 Uredbe (ES) št. 223/2009 (v nadaljnjem besedilu: program). [Sprememba 70]

V uredbi so določeni cilji programa, proračun za obdobje 2021–2027, oblike financiranja Unije in pravila za zagotavljanje takega financiranja.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „operacija mešanega financiranja“ pomeni ukrepe, ki se podpirajo iz proračuna Unije, med drugim v okviru mehanizmov mešanega financiranja iz člena 2(6) finančne uredbe, ki združujejo nepovratne oblike podpore in/ali finančne instrumente iz proračuna Unije s povratnimi oblikami podpore iz razvojnih institucij ali drugih javnih finančnih institucij, pa tudi iz komercialnih finančnih institucij in od vlagateljev; |
| --- | --- |

(1)

„operacija mešanega financiranja“ pomeni ukrepe, ki se podpirajo iz proračuna Unije, med drugim v okviru mehanizmov mešanega financiranja iz člena 2(6) finančne uredbe, ki združujejo nepovratne oblike podpore in/ali finančne instrumente iz proračuna Unije s povratnimi oblikami podpore iz razvojnih institucij ali drugih javnih finančnih institucij, pa tudi iz komercialnih finančnih institucij in od vlagateljev;

| (2) | „evropska statistika“ pomeni statistiko, razvito, pripravljeno in izkazano
  na ravni Unije in držav članic
  v skladu
  s členom 3 PEU in

  z Uredbo (ES) št. 223/2009; [Sprememba 71] |
| --- | --- |

(2)

„evropska statistika“ pomeni statistiko, razvito, pripravljeno in izkazano
  na ravni Unije in držav članic
  v skladu
  s členom 3 PEU in

  z Uredbo (ES) št. 223/2009; [Sprememba 71]

| (3) | „pravni subjekt“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo, ustanovljeno in priznano kot tako v skladu z nacionalnim pravom, pravom Unije ali mednarodnim pravom, ki ima pravno osebnost in lahko v svojem imenu uveljavlja pravice in prevzema obveznosti, ali subjekt brez pravne osebnosti v skladu s členom 197(2)(c) Uredbe (EU, Euratom)
  2018/1046
  (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba); [Sprememba 72] |
| --- | --- |

(3)

„pravni subjekt“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo, ustanovljeno in priznano kot tako v skladu z nacionalnim pravom, pravom Unije ali mednarodnim pravom, ki ima pravno osebnost in lahko v svojem imenu uveljavlja pravice in prevzema obveznosti, ali subjekt brez pravne osebnosti v skladu s členom 197(2)(c) Uredbe (EU, Euratom)
  2018/1046
  (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba); [Sprememba 72]

| (4) | „mikro, mala in srednja podjetja“ pomeni mikro, mala in srednja podjetja, kot so opredeljena v različici Priporočila 2003/361/ES z dne 6. maja 2003; |
| --- | --- |

(4)

„mikro, mala in srednja podjetja“ pomeni mikro, mala in srednja podjetja, kot so opredeljena v različici Priporočila 2003/361/ES z dne 6. maja 2003;

| (4a) | „socialno podjetje“ pomeni podjetje, za katero je socialni vpliv pomembnejši od ustvarjanja dobička za lastnike ali delničarje in ki na trgu zagotavlja blago in opravlja storitve, njegovo upravljanje pa je odgovorno in pregledno ter so vanj vključeni delavci, potrošniki in drugi deležniki; [Sprememba 73] |
| --- | --- |

(4a)

„socialno podjetje“ pomeni podjetje, za katero je socialni vpliv pomembnejši od ustvarjanja dobička za lastnike ali delničarje in ki na trgu zagotavlja blago in opravlja storitve, njegovo upravljanje pa je odgovorno in pregledno ter so vanj vključeni delavci, potrošniki in drugi deležniki; [Sprememba 73]

| (4b) | „lokalno javno podjetje“ pomeni manjše lokalno javno podjetje, ki izpolnjuje merila za MSP ter opravlja pomembne naloge za lokalne skupnosti; [Sprememba 74] |
| --- | --- |

(4b)

„lokalno javno podjetje“ pomeni manjše lokalno javno podjetje, ki izpolnjuje merila za MSP ter opravlja pomembne naloge za lokalne skupnosti; [Sprememba 74]

| (4c) | „podjetniške mreže“ pomeni povezovanje podjetnikov zaradi izvajanja skupnega projekta, v katerem dve ali več MSP skupaj izvajajo eno ali več gospodarskih dejavnosti, s katero želijo povečati svojo konkurenčnost na trgu; [Sprememba 75] |
| --- | --- |

(4c)

„podjetniške mreže“ pomeni povezovanje podjetnikov zaradi izvajanja skupnega projekta, v katerem dve ali več MSP skupaj izvajajo eno ali več gospodarskih dejavnosti, s katero želijo povečati svojo konkurenčnost na trgu; [Sprememba 75]

| (5) | „tretja država“ pomeni državo, ki ni članica Unije. |
| --- | --- |

(5)

„tretja država“ pomeni državo, ki ni članica Unije.

Člen 3

Cilji programa

1.   Splošni cilji programa so:

| (a) | izboljšati delovanje notranjega trga, predvsem pa zaščititi in opolnomočiti državljane, potrošnike in podjetja, zlasti mikro, mala in srednja podjetja (MSP), z izvrševanjem prava

  pravnega, socialnega in okoljskega okvira
  Unije, olajševanjem dostopa

  ; olajšati dostop
  do trga, določanjem

  in do finančnih sredstev
  ,
  spodbujati pošteno konkurenco med podjetji in oblikovanje
  standardov ter spodbujanjem zdravja

  , poskrbeti za enovito in visoko varstvo potrošnikov, okrepiti tržni nadzor po vsej Uniji, izboljšati vzajemno priznavanje in spodbujati zdravje
  ljudi, živali in rastlin ter dobrobiti

  dobrobit
  živali,; poleg tega pa tudi izboljšati sodelovanje med pristojnimi organi držav članic ter med pristojnimi organi držav članic in Komisijo ter decentraliziranimi agencijami Unije; [Sprememba 76] |
| --- | --- |

(a)

izboljšati delovanje notranjega trga, predvsem pa zaščititi in opolnomočiti državljane, potrošnike in podjetja, zlasti mikro, mala in srednja podjetja (MSP), z izvrševanjem prava

  pravnega, socialnega in okoljskega okvira
  Unije, olajševanjem dostopa

  ; olajšati dostop
  do trga, določanjem

  in do finančnih sredstev
  ,
  spodbujati pošteno konkurenco med podjetji in oblikovanje
  standardov ter spodbujanjem zdravja

  , poskrbeti za enovito in visoko varstvo potrošnikov, okrepiti tržni nadzor po vsej Uniji, izboljšati vzajemno priznavanje in spodbujati zdravje
  ljudi, živali in rastlin ter dobrobiti

  dobrobit
  živali,; poleg tega pa tudi izboljšati sodelovanje med pristojnimi organi držav članic ter med pristojnimi organi držav članic in Komisijo ter decentraliziranimi agencijami Unije; [Sprememba 76]

| (b) | zagotavljati

  razviti, pripraviti in izkazati
  visokokakovostno, primerljivo in zanesljivo
  evropsko
  statistiko o Evropi, ki podpira oblikovanje, spremljanje in ocenjevanje vseh politik Unije
  , vključno s trgovinsko in migracijsko,
  ter
  državljanom,
  oblikovalcem politik,
  regulativnim in nadzornim organom,
  podjetjem, akademskemu svetu, državljanom

  civilni družbi
  in medijem pomaga sprejemati informirane odločitve ter aktivno sodelovati v demokratičnem procesu. [Sprememba 77] |
| --- | --- |

(b)

zagotavljati

  razviti, pripraviti in izkazati
  visokokakovostno, primerljivo in zanesljivo
  evropsko
  statistiko o Evropi, ki podpira oblikovanje, spremljanje in ocenjevanje vseh politik Unije
  , vključno s trgovinsko in migracijsko,
  ter
  državljanom,
  oblikovalcem politik,
  regulativnim in nadzornim organom,
  podjetjem, akademskemu svetu, državljanom

  civilni družbi
  in medijem pomaga sprejemati informirane odločitve ter aktivno sodelovati v demokratičnem procesu. [Sprememba 77]

2.   Specifični cilji programa so:

| (a) | povečati učinkovitost notranjega trga
  tako
  ,
  da:










  (i) | omogoča

  , omogočiti lažje preprečevanje in odstranjevanje ovir, podpirati

  in podpira
  razvoj, izvajanje in izvrševanje prava Unije na področjih notranjega trga blaga in storitev,
  in
  javnih naročil, nadzora trga ter na področjih prava gospodarskih družb, pogodbenega in nepogodbenega prava, preprečevanja pranja denarja, prostega pretoka kapitala, finančnih storitev in konkurence, vključno z razvojem orodij upravljanja; |
| --- | --- | --- |

(a)

povečati učinkovitost notranjega trga
  tako
  ,
  da:

(i)

omogoča

  , omogočiti lažje preprečevanje in odstranjevanje ovir, podpirati

  in podpira
  razvoj, izvajanje in izvrševanje prava Unije na področjih notranjega trga blaga in storitev,
  in
  javnih naročil, nadzora trga ter na področjih prava gospodarskih družb, pogodbenega in nepogodbenega prava, preprečevanja pranja denarja, prostega pretoka kapitala, finančnih storitev in konkurence, vključno z razvojem orodij upravljanja;

| (ii) | podpira učinkovit nadzor trga in varnosti izdelkov povsod po Uniji, prispeva k boju proti ponarejanju izdelkov, zato da bi bili na trgu Unije le varni in skladni izdelki, ki jamčijo visoko raven varstva potrošnikov, vključno z izdelki, ki se prodajajo po spletu, ter se tako pri organih za nadzor trga po Uniji doseže večja homogenost in zmogljivost. [Sprememba 78] |
| --- | --- |

(ii)

podpira učinkovit nadzor trga in varnosti izdelkov povsod po Uniji, prispeva k boju proti ponarejanju izdelkov, zato da bi bili na trgu Unije le varni in skladni izdelki, ki jamčijo visoko raven varstva potrošnikov, vključno z izdelki, ki se prodajajo po spletu, ter se tako pri organih za nadzor trga po Uniji doseže večja homogenost in zmogljivost. [Sprememba 78]

| (b) | izboljšati

  okrepiti
  konkurenčnost
  in trajnostnost
  podjetij, s posebnim poudarkom na MSP, ter
  doseči dodatnost
  z ukrepi, ki MSP ponujajo različne oblike podpore, omogočiti dostop do trgov, vključno z internacionalizacijo MSP, ugodnim poslovnim okoljem za MSP, konkurenčnostjo sektorjev, modernizacijo industrije in spodbujanjem podjetništva;

  (programa COSME)
  ,
  pri katerih bodo izrecno upoštevane posebne potrebe teh podjetij
  ,
  in sicer:










  (i) | z nudenjem različnih oblik podpore MSP, s katerimi bi spodbujali rast, podpiranje in ustanavljanje tovrstnih podjetij, na primer s podjetniškimi mrežami, razvojem upravljavskih znanj in veščin ter s spodbujanjem ukrepov za razširitev poslovanja, zaradi česar bodo lažje dostopala do trgov in procesov internacionalizacije ter lažje tržila svoje proizvode in storitve; |
| --- | --- | --- |

(b)

izboljšati

  okrepiti
  konkurenčnost
  in trajnostnost
  podjetij, s posebnim poudarkom na MSP, ter
  doseči dodatnost
  z ukrepi, ki MSP ponujajo različne oblike podpore, omogočiti dostop do trgov, vključno z internacionalizacijo MSP, ugodnim poslovnim okoljem za MSP, konkurenčnostjo sektorjev, modernizacijo industrije in spodbujanjem podjetništva;

  (programa COSME)
  ,
  pri katerih bodo izrecno upoštevane posebne potrebe teh podjetij
  ,
  in sicer:

(i)

z nudenjem različnih oblik podpore MSP, s katerimi bi spodbujali rast, podpiranje in ustanavljanje tovrstnih podjetij, na primer s podjetniškimi mrežami, razvojem upravljavskih znanj in veščin ter s spodbujanjem ukrepov za razširitev poslovanja, zaradi česar bodo lažje dostopala do trgov in procesov internacionalizacije ter lažje tržila svoje proizvode in storitve;

| (ii) | s spodbujanjem ugodnega poslovnega okolja in okvira za MSP, z zmanjšanjem upravnega bremena, s povečanjem konkurenčnosti posameznih sektorjev, s posodobitvijo industrije in njeno digitalno preobrazbo, kar bo vse pomagalo ustvariti odporno, z viri gospodarno in energijsko učinkovito gospodarstvo; |
| --- | --- |

(ii)

s spodbujanjem ugodnega poslovnega okolja in okvira za MSP, z zmanjšanjem upravnega bremena, s povečanjem konkurenčnosti posameznih sektorjev, s posodobitvijo industrije in njeno digitalno preobrazbo, kar bo vse pomagalo ustvariti odporno, z viri gospodarno in energijsko učinkovito gospodarstvo;

| (iii) | s spodbujanjem podjetniške kulture in prispevanjem k visokokakovostnemu usposabljanju zaposlenih v MSP; |
| --- | --- |

(iii)

s spodbujanjem podjetniške kulture in prispevanjem k visokokakovostnemu usposabljanju zaposlenih v MSP;

| (iv) | s spodbujanjem novih poslovnih priložnosti za MSP, v okviru katerih bi na ozemljih, kjer prihaja do strukturnih sprememb, te premagovali z usmerjenimi ukrepi in z drugimi inovativnimi oblikami ukrepanja, na primer z delavskimi odkupi, s katerimi bi omogočili ustvarjanje novih delovnih mest in poslovno kontinuiteto. [Sprememba 79] |
| --- | --- |

(iv)

s spodbujanjem novih poslovnih priložnosti za MSP, v okviru katerih bi na ozemljih, kjer prihaja do strukturnih sprememb, te premagovali z usmerjenimi ukrepi in z drugimi inovativnimi oblikami ukrepanja, na primer z delavskimi odkupi, s katerimi bi omogočili ustvarjanje novih delovnih mest in poslovno kontinuiteto. [Sprememba 79]

| (c) | zagotoviti učinkovito delovanje notranjega trga s procesi standardizacije, ki:






  (i) | omogočajo financiranje evropske standardizacije

  evropskih organov za standardizacijo
  in sodelovanje zainteresiranih strani

  vseh deležnikov
  pri določanju evropskih standardov; [Sprememba 80] |
| --- | --- | --- |

(c)

zagotoviti učinkovito delovanje notranjega trga s procesi standardizacije, ki:

(i)

omogočajo financiranje evropske standardizacije

  evropskih organov za standardizacijo
  in sodelovanje zainteresiranih strani

  vseh deležnikov
  pri določanju evropskih standardov; [Sprememba 80]

| (ii) | podpirajo razvoj visokokakovostnih mednarodnih standardov računovodskega poročanja in revizije, omogočajo njihovo vključevanje v pravo Unije ter

  in/ali
  spodbujajo inovacije in razvoj najboljših praks

  dobre prakse
  korporativnega poročanja
  tako za majhna kot za velika podjetja
  ; [Sprememba 81] |
| --- | --- |

(ii)

podpirajo razvoj visokokakovostnih mednarodnih standardov računovodskega poročanja in revizije, omogočajo njihovo vključevanje v pravo Unije ter

  in/ali
  spodbujajo inovacije in razvoj najboljših praks

  dobre prakse
  korporativnega poročanja
  tako za majhna kot za velika podjetja
  ; [Sprememba 81]

| (d) | zavzemati se za interese potrošnikov ter zagotoviti
  enotno in
  visoko raven varstva potrošnikov in varnosti proizvodov z: [Sprememba 82]







  (i) | opolnomočenjem, podpiranjem in izobraževanjem potrošnikov, podjetij in civilne družbe; zagotavljanjem visoke ravni varstva potrošnikov, trajnostne potrošnje in varnosti proizvodov, zlasti s

  predvsem najranljivejših, zato da se na enotnem trgu okrepijo poštenost
  ,
  preglednost in zaupanje;
  podpiranjem ukrepov pristojnih izvršilnih organov in organizacij, ki zastopajo potrošnike, ter sodelovanja
  , in sicer med drugim z reševanjem vprašanj že obstoječih in novonastajajočih tehnologij ter z ukrepi za izboljšanje sledljivosti proizvodov vzdolž dobavne verige
  ; zagotavljanjem

  s standardi kakovosti po vsej Uniji in ureditvijo problematike dvojne kakovosti proizvodov; ozaveščanjem o potrošniških pravicah po zakonodaji Unije in zagotovitvijo
  , da imajo

  bodo imeli
  vsi potrošniki dostop do pravnih sredstev, in

  učinkovitih pritožbenih mehanizmov, ter
  zagotavljanjem ustreznih informacij o trgih in potrošnikih
  , pa tudi s spodbujanjem trajnostne potrošnje z okrepljenimi potrošniškimi informacijami o posebnih značilnostih in okoljskem vplivu blaga in storite
  ; [Sprememba 83] |
| --- | --- | --- |

(d)

zavzemati se za interese potrošnikov ter zagotoviti
  enotno in
  visoko raven varstva potrošnikov in varnosti proizvodov z: [Sprememba 82]

(i)

opolnomočenjem, podpiranjem in izobraževanjem potrošnikov, podjetij in civilne družbe; zagotavljanjem visoke ravni varstva potrošnikov, trajnostne potrošnje in varnosti proizvodov, zlasti s

  predvsem najranljivejših, zato da se na enotnem trgu okrepijo poštenost
  ,
  preglednost in zaupanje;
  podpiranjem ukrepov pristojnih izvršilnih organov in organizacij, ki zastopajo potrošnike, ter sodelovanja
  , in sicer med drugim z reševanjem vprašanj že obstoječih in novonastajajočih tehnologij ter z ukrepi za izboljšanje sledljivosti proizvodov vzdolž dobavne verige
  ; zagotavljanjem

  s standardi kakovosti po vsej Uniji in ureditvijo problematike dvojne kakovosti proizvodov; ozaveščanjem o potrošniških pravicah po zakonodaji Unije in zagotovitvijo
  , da imajo

  bodo imeli
  vsi potrošniki dostop do pravnih sredstev, in

  učinkovitih pritožbenih mehanizmov, ter
  zagotavljanjem ustreznih informacij o trgih in potrošnikih
  , pa tudi s spodbujanjem trajnostne potrošnje z okrepljenimi potrošniškimi informacijami o posebnih značilnostih in okoljskem vplivu blaga in storite
  ; [Sprememba 83]

| (ii) | krepitvijo sodelovanja potrošnikov, drugih končnih uporabnikov finančnih storitev in civilne družbe pri oblikovanju politike na področju finančnih storitev; spodbujanjem boljšega razumevanja finančnega sektorja
  in različnih kategorij finančnih produktov, ki jih je mogoče tržiti, ter z zagotavljanjem zanimanja potrošnikov za maloprodajne finančne storitve
  ; [Sprememba 84] |
| --- | --- |

(ii)

krepitvijo sodelovanja potrošnikov, drugih končnih uporabnikov finančnih storitev in civilne družbe pri oblikovanju politike na področju finančnih storitev; spodbujanjem boljšega razumevanja finančnega sektorja
  in različnih kategorij finančnih produktov, ki jih je mogoče tržiti, ter z zagotavljanjem zanimanja potrošnikov za maloprodajne finančne storitve
  ; [Sprememba 84]

| (e) | prispevati k visoki ravni zdravja
  in varnosti
  ljudi, živali in rastlin v prehranski verigi
  preskrbe s hrano in krmo
  in na povezanih

  sorodnih
  področjih, vključno s preprečevanjem in izkoreninjanjem bolezni in škodljivih organizmov,
  tudi z izrednimi ukrepi v primeru obsežnih kriznih razmer in nepredvidljivih dogodkov, ki bi vplivali na zdravje ljudi in živali,
  ter podpirati izboljšanje dobrobiti živali ter
  razviti
  trajnostno proizvodnjo in potrošnjo hrane
  po sprejemljivih cenah, obenem pa spodbujati raziskave, inovacije in izmenjavo dobre prakse med deležniki na teh področjih
  ; [Sprememba 85] |
| --- | --- |

(e)

prispevati k visoki ravni zdravja
  in varnosti
  ljudi, živali in rastlin v prehranski verigi
  preskrbe s hrano in krmo
  in na povezanih

  sorodnih
  področjih, vključno s preprečevanjem in izkoreninjanjem bolezni in škodljivih organizmov,
  tudi z izrednimi ukrepi v primeru obsežnih kriznih razmer in nepredvidljivih dogodkov, ki bi vplivali na zdravje ljudi in živali,
  ter podpirati izboljšanje dobrobiti živali ter
  razviti
  trajnostno proizvodnjo in potrošnjo hrane
  po sprejemljivih cenah, obenem pa spodbujati raziskave, inovacije in izmenjavo dobre prakse med deležniki na teh področjih
  ; [Sprememba 85]

| (f) | pravočasno, nepristransko in stroškovno učinkovito
  razvijati,
  pripravljati
  , izkazovati
  in sporočati visokokakovostno
  evropsko
  statistiko o Evropi s pomočjo okrepljenih partnerstev v okviru evropskega statističnega sistema iz člena 4 Uredbe (ES) št. 223/2009 in z vsemi zadevnimi zunanjimi stranmi ter z uporabo različnih podatkovnih virov, naprednih metod podatkovne analitike, pametnih sistemov in digitalnih tehnologij
  ter poskrbeti za nacionalno in po možnosti regionalno razčlembo podatkov
  . [Sprememba 86] |
| --- | --- |

(f)

pravočasno, nepristransko in stroškovno učinkovito
  razvijati,
  pripravljati
  , izkazovati
  in sporočati visokokakovostno
  evropsko
  statistiko o Evropi s pomočjo okrepljenih partnerstev v okviru evropskega statističnega sistema iz člena 4 Uredbe (ES) št. 223/2009 in z vsemi zadevnimi zunanjimi stranmi ter z uporabo različnih podatkovnih virov, naprednih metod podatkovne analitike, pametnih sistemov in digitalnih tehnologij
  ter poskrbeti za nacionalno in po možnosti regionalno razčlembo podatkov
  . [Sprememba 86]

Člen 4

Proračun

1.   Finančna sredstva za izvajanje programa za obdobje 2021–2027 znašajo 4 088 580 000 EUR

  6 563 000 000 EUR
  v tekočih cenah. [Sprememba 87]

2.   V okviru zneska iz odstavka 1 se za naslednje cilje dodelijo naslednji okvirni zneski:

| (-a) | 394 590 000 EUR za cilj iz člena 3(2)(a)(i); [Sprememba 88] |
| --- | --- |

(-a)

394 590 000 EUR za cilj iz člena 3(2)(a)(i); [Sprememba 88]

| (-aa) | 396 200 000 EUR za cilj iz člena 3(2)(a)(ii); [Sprememba 89] |
| --- | --- |

(-aa)

396 200 000 EUR za cilj iz člena 3(2)(a)(ii); [Sprememba 89]

| (a) | 1 000 000 000 EUR

  3 122 000 000 EUR
  za cilj iz člena 3(2)(b); [Sprememba 90] |
| --- | --- |

(a)

1 000 000 000 EUR

  3 122 000 000 EUR
  za cilj iz člena 3(2)(b); [Sprememba 90]

| (aa) | 220 510 000 EUR za cilj iz člena 3(2)(c); [Sprememba 91] |
| --- | --- |

(aa)

220 510 000 EUR za cilj iz člena 3(2)(c); [Sprememba 91]

| (b) | 188 000 000 EUR

  198 000 000 EUR
  za cilj iz člena 3(2)(d)(i); [Sprememba 92] |
| --- | --- |

(b)

188 000 000 EUR

  198 000 000 EUR
  za cilj iz člena 3(2)(d)(i); [Sprememba 92]

| (c) | 1 680 000 000 EUR za cilj iz člena 3(2)(e); |
| --- | --- |

(c)

1 680 000 000 EUR za cilj iz člena 3(2)(e);

| (d) | 552 000 000 EUR za cilj iz člena 3(2)(f). |
| --- | --- |

(d)

552 000 000 EUR za cilj iz člena 3(2)(f).

3.   Znesek iz odstavka 1 se lahko uporabi za tehnično in upravno pomoč za izvajanje programa, predvsem za dejavnosti pripravljanja, spremljanja, kontrole, revizije in ocenjevanja ter za izkoriščanje informacijskotehnoloških omrežij, ki se osredotočajo na obdelavo in izmenjavo podatkov, pa tudi za uporabo in razvoj korporativnih informacijskotehnoloških orodij.
  Skupni strošek upravne in tehnične podpore bo omejen, zato da bo lahko program čim bolj na voljo za financiranje ukrepov, ki sodijo med cilje programa, in sicer ta skupni strošek v nobenem primeru ne sme preseči 5 % finančnih sredstev iz odstavka 1. [Sprememba 93]

4.   Za cilj iz člena 3(2)(e) se proračunske obveznosti, ki trajajo več kot eno proračunsko leto, lahko razporedijo na več let v letne obroke.

5.   Z odstopanjem od člena 111(2) finančne uredbe Komisija prevzame proračunsko obveznost za nepovratna sredstva, ki so dodeljena za izredne veterinarske in fitosanitarne ukrepe v okviru specifičnega cilja iz člena 3(2)(e) te uredbe, in sicer po oceni zahtevkov za plačilo, ki jih predložijo države članice.

5a.
     
  Uvesti bi bilo treba poseben mehanizem, s katerim bi imela prehranska veriga v primeru obsežnejših izrednih razmer neposreden dostop do krizne rezerve Komisije, da bi zagotovili ustrezno financiranje ukrepov iz člena 3(2)(e). [Sprememba 94]

6.   Viri, dodeljeni državam članicam v okviru deljenega upravljanja, se lahko na njihovo zahtevo prerazporedijo na program. Komisija te vire izvršuje neposredno v skladu s točko (a) člena 62(1) finančne uredbe ali posredno v skladu s točko (c) navedenega člena. Če je to mogoče, se ti viri uporabijo v korist zadevne države članice.

Člen 5

Tretje države, pridružene programu

Programu se lahko pridružijo naslednje tretje države:

| (a) | članice Evropskega združenja za prosto trgovino (Efta), ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP), v skladu s pogoji, določenimi v Sporazumu EGP; |
| --- | --- |

(a)

članice Evropskega združenja za prosto trgovino (Efta), ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP), v skladu s pogoji, določenimi v Sporazumu EGP;

| (b) | države pristopnice, države kandidatke in potencialne kandidatke v skladu s splošnimi načeli in pogoji za njihovo udeležbo v programih Unije, določenimi v zadevnih okvirnih sporazumih in sklepih pridružitvenih svetov ali podobnih sporazumih, ter v skladu s posebnimi pogoji, določenimi v sporazumih med Unijo in temi državami; |
| --- | --- |

(b)

države pristopnice, države kandidatke in potencialne kandidatke v skladu s splošnimi načeli in pogoji za njihovo udeležbo v programih Unije, določenimi v zadevnih okvirnih sporazumih in sklepih pridružitvenih svetov ali podobnih sporazumih, ter v skladu s posebnimi pogoji, določenimi v sporazumih med Unijo in temi državami;

| (c) | države, ki jih zajema evropska sosedska politika, v skladu s splošnimi načeli in pogoji za udeležbo teh držav v programih Unije, določenimi v zadevnih okvirnih sporazumih in sklepih pridružitvenih svetov ali podobnih sporazumih, ter v skladu s posebnimi pogoji, določenimi v sporazumih med Unijo in temi državami; |
| --- | --- |

(c)

države, ki jih zajema evropska sosedska politika, v skladu s splošnimi načeli in pogoji za udeležbo teh držav v programih Unije, določenimi v zadevnih okvirnih sporazumih in sklepih pridružitvenih svetov ali podobnih sporazumih, ter v skladu s posebnimi pogoji, določenimi v sporazumih med Unijo in temi državami;

| (d) | tretje države v skladu s pogoji, določenimi v posebnem sporazumu, ki ureja udeležbo tretje države v katerem koli programu Unije, če sporazum:






  (i) | zagotavlja pravično ravnotežje glede prispevkov in koristi tretje države, ki sodeluje v programih Unije; |
| --- | --- | --- |

(d)

tretje države v skladu s pogoji, določenimi v posebnem sporazumu, ki ureja udeležbo tretje države v katerem koli programu Unije, če sporazum:

(i)

zagotavlja pravično ravnotežje glede prispevkov in koristi tretje države, ki sodeluje v programih Unije;

| (ii) | določa pogoje udeležbe v programih, vključno z izračunom finančnih prispevkov za posamezne programe in njihove upravne stroške; |
| --- | --- |

(ii)

določa pogoje udeležbe v programih, vključno z izračunom finančnih prispevkov za posamezne programe in njihove upravne stroške;

| (iii) | na tretjo državo ne prenese pristojnosti za odločanje v zvezi s programom, |
| --- | --- |

(iii)

na tretjo državo ne prenese pristojnosti za odločanje v zvezi s programom,

| (iv) | Uniji zagotavlja pravice za zagotavljanje dobrega finančnega poslovodenja in zaščito njenih finančnih interesov. |
| --- | --- |

(iv)

Uniji zagotavlja pravice za zagotavljanje dobrega finančnega poslovodenja in zaščito njenih finančnih interesov.

Prispevki iz točke (ii) so namenski prejemki v skladu s členom [21(5)] finančne uredbe.

Člen 6

Izvajanje in oblike financiranja EU

1.   Program se izvaja z neposrednim upravljanjem v skladu s finančno uredbo ali s posrednim upravljanjem z organi iz člena 62(1)(c) finančne uredbe.

2.   S programom se lahko zagotovi financiranje v kateri koli obliki iz finančne uredbe, zlasti v obliki nepovratnih sredstev, nagrad in javnih naročil. Zagotovi se lahko tudi financiranje v obliki finančnih instrumentov v okviru mehanizmov mešanega financiranja.

3.   Prispevki v mehanizem vzajemnega zavarovanja lahko krijejo tveganje, povezano z izterjavo sredstev, ki jih dolgujejo prejemniki, in se v skladu s finančno uredbo štejejo za zadostno jamstvo. Uporabljajo se določbe iz [člena X] Uredbe XXX [uredbe, ki bo nasledila uredbo o Jamstvenem skladu] (54).

POGLAVJE II

NEPOVRATNA SREDSTVA

Člen 7

Nepovratna sredstva

Nepovratna sredstva v okviru programa se dodeljujejo in upravljajo v skladu z naslovom VIII finančne uredbe.

Člen 8

Upravičeni ukrepi

1.   Do financiranja so upravičeni samo ukrepi, s katerimi se uresničujejo cilji iz člena 3.

2.   Upravičeni so zlasti naslednji ukrepi, s katerimi se uresničujejo cilji iz člena 3:

| (a) | ustvarjanje pravih pogojev za opolnomočenje vseh akterjev notranjega trga, vključno s podjetji, državljani in, potrošniki, civilno družbo in javnimi organi, s pomočjo preglednih
  izmenjav
  informacij in kampanjami ozaveščanja,
  zlasti v zvezi z veljavnimi pravili Unije ter pravicami potrošnikovi in podjetij,
  izmenjavo najboljše prakse, spodbujanjem dobrih praks
  in inovativnih rešitev
  , izmenjavo in razširjanjem strokovnega znanja in izkušenj ter organizacijo usposabljanj
  za spodbujanje digitalne pismenosti državljanov in podjetij
  ; [Sprememba 95] |
| --- | --- |

(a)

ustvarjanje pravih pogojev za opolnomočenje vseh akterjev notranjega trga, vključno s podjetji, državljani in, potrošniki, civilno družbo in javnimi organi, s pomočjo preglednih
  izmenjav
  informacij in kampanjami ozaveščanja,
  zlasti v zvezi z veljavnimi pravili Unije ter pravicami potrošnikovi in podjetij,
  izmenjavo najboljše prakse, spodbujanjem dobrih praks
  in inovativnih rešitev
  , izmenjavo in razširjanjem strokovnega znanja in izkušenj ter organizacijo usposabljanj
  za spodbujanje digitalne pismenosti državljanov in podjetij
  ; [Sprememba 95]

| (b) | zagotavljanje mehanizmov, s katerimi
  lahko
  državljani, potrošniki, končni uporabniki, civilna družba
  , sindikati
  in predstavniki podjetij iz Unije lahko

  , predvsem predstavniki MSP,
  prispevajo k političnim razpravam, politikam in postopkom odločanja, zlasti s podpiranjem delovanja zastopniških organizacij na nacionalni ravni in ravni Unije; [Sprememba 96] |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanje mehanizmov, s katerimi
  lahko
  državljani, potrošniki, končni uporabniki, civilna družba
  , sindikati
  in predstavniki podjetij iz Unije lahko

  , predvsem predstavniki MSP,
  prispevajo k političnim razpravam, politikam in postopkom odločanja, zlasti s podpiranjem delovanja zastopniških organizacij na nacionalni ravni in ravni Unije; [Sprememba 96]

| (c) | krepitev zmogljivosti, spodbujanje in usklajevanje skupnih ukrepov med državami članicami in pristojnimi organi držav članic ter med pristojnimi organi držav članic in Komisijo, decentraliziranimi agencijami Unije in organi tretjih držav
  , predvsem pa skupni ukrepi, s katerimi bi povečali varnost izdelkov, okrepili izvrševanje pravil o varstvu potrošnikov v Uniji in izboljšali sledljivost proizvodov
  ; [Sprememba 97] |
| --- | --- |

(c)

krepitev zmogljivosti, spodbujanje in usklajevanje skupnih ukrepov med državami članicami in pristojnimi organi držav članic ter med pristojnimi organi držav članic in Komisijo, decentraliziranimi agencijami Unije in organi tretjih držav
  , predvsem pa skupni ukrepi, s katerimi bi povečali varnost izdelkov, okrepili izvrševanje pravil o varstvu potrošnikov v Uniji in izboljšali sledljivost proizvodov
  ; [Sprememba 97]

| (d) | podpora za učinkovito izvrševanje
  v državah članicah
  in posodobitev pravnega okvira Unije in njegovega hitrega prilagajanja spreminjajočemu se okolju
  ter podpora za reševanje problematike, do katere prihaja zaradi digitalizacije
  , vključno z zbiranjem podatkov in analizami; študije, ocene in priporočila politik; organizacija predstavitvenih dejavnosti in pilotnih projektov; dejavnosti komuniciranja; razvoj namenskih orodij informacijske tehnologije, ki zagotavljajo pregledno
  , pošteno
  in učinkovito delovanje notranjega trga. [Sprememba 98] |
| --- | --- |

(d)

podpora za učinkovito izvrševanje
  v državah članicah
  in posodobitev pravnega okvira Unije in njegovega hitrega prilagajanja spreminjajočemu se okolju
  ter podpora za reševanje problematike, do katere prihaja zaradi digitalizacije
  , vključno z zbiranjem podatkov in analizami; študije, ocene in priporočila politik; organizacija predstavitvenih dejavnosti in pilotnih projektov; dejavnosti komuniciranja; razvoj namenskih orodij informacijske tehnologije, ki zagotavljajo pregledno
  , pošteno
  in učinkovito delovanje notranjega trga. [Sprememba 98]

2a.
     
  Do financiranja so upravičeni naslednji ukrepi, s katerimi se uresničujejo specifični cilji iz člena 3(2)(a)(ii):

| (a) | usklajevanje in sodelovanje med organi za nadzor trga in drugimi ustreznimi organi držav članic, zlasti z mrežo Unije za skladnost izdelkov; |
| --- | --- |

(a)

usklajevanje in sodelovanje med organi za nadzor trga in drugimi ustreznimi organi držav članic, zlasti z mrežo Unije za skladnost izdelkov;

| (b) | razvoj in vzdrževanje orodij informacijske tehnologije za izmenjavo informacij o nadzoru trga in kontrolah na zunanjih mejah; |
| --- | --- |

(b)

razvoj in vzdrževanje orodij informacijske tehnologije za izmenjavo informacij o nadzoru trga in kontrolah na zunanjih mejah;

| (c) | podpora za razvoj skupnih ukrepov in preskušanje na področju varnosti in skladnosti izdelkov, med drugim v zvezi s preskušanjem povezanih izdelkov in izdelkov, ki se prodajajo po spletu; |
| --- | --- |

(c)

podpora za razvoj skupnih ukrepov in preskušanje na področju varnosti in skladnosti izdelkov, med drugim v zvezi s preskušanjem povezanih izdelkov in izdelkov, ki se prodajajo po spletu;

| (d) | sodelovanje in izmenjava najboljših praks med organi za nadzor trga in ustreznimi organi iz tretjih držav ter njihovi skupni projekti; |
| --- | --- |

(d)

sodelovanje in izmenjava najboljših praks med organi za nadzor trga in ustreznimi organi iz tretjih držav ter njihovi skupni projekti;

| (e) | podpora za strategije za nadzor trga, znanje in zbiranje obveščevalnih podatkov, preskušanje zmogljivosti in infrastrukture, medsebojne preglede, programe usposabljanja, tehnično pomoč ter krepitev zmogljivosti za organe za nadzor trga; |
| --- | --- |

(e)

podpora za strategije za nadzor trga, znanje in zbiranje obveščevalnih podatkov, preskušanje zmogljivosti in infrastrukture, medsebojne preglede, programe usposabljanja, tehnično pomoč ter krepitev zmogljivosti za organe za nadzor trga;

| (f) | ocena homologacijskih postopkov in preverjanja skladnosti motornih vozil, kar izvede Komisija. [Sprememba 99] |
| --- | --- |

(f)

ocena homologacijskih postopkov in preverjanja skladnosti motornih vozil, kar izvede Komisija. [Sprememba 99]

3.   Do financiranja so upravičeni naslednji ukrepi, s katerimi se uresničuje specifični cilj iz člena 3(2)(b):

| (a) | zagotavljanje različnih oblik podpore za MSP;
  [Sprememba 100] |
| --- | --- |

(a)

zagotavljanje različnih oblik podpore za MSP;
  [Sprememba 100]

| (b) | izboljševanje dostopa
  mikropodjetij,
  MSP
  in podjetniških mrež
  do trgov,
  vključno s trgi zunaj Unije,
  podpora MSP

  tem subjektom
  pri obravnavi

  reševanju
  svetovnih
  okoljskih, gospodarskih
  in družbenih izzivov ter

  in
  pri poslovni internacionalizaciji in

  , omogočanje podpore zanje v vsem življenjskem ciklu ter
  krepitev vodilnega
  podjetniškega in
  industrijskega položaja Unije v globalnih vrednostnih verigah, vključno z evropsko podjetniško mrežo; [Sprememba 101] |
| --- | --- |

(b)

izboljševanje dostopa
  mikropodjetij,
  MSP
  in podjetniških mrež
  do trgov,
  vključno s trgi zunaj Unije,
  podpora MSP

  tem subjektom
  pri obravnavi

  reševanju
  svetovnih
  okoljskih, gospodarskih
  in družbenih izzivov ter

  in
  pri poslovni internacionalizaciji in

  , omogočanje podpore zanje v vsem življenjskem ciklu ter
  krepitev vodilnega
  podjetniškega in
  industrijskega položaja Unije v globalnih vrednostnih verigah, vključno z evropsko podjetniško mrežo; [Sprememba 101]

| (c) | obravnavanje tržnih ovir in
  zmanjšanje
  upravnega bremena
  , vključno z odpravo ovir za ustanovitev podjetja in začetek poslovanja,
  ter ustvarjanje ugodnega poslovnega okolja za opolnomočenje

  , v katerem bodo lahko mikropodjetja in
  MSP, da izkoristijo

  izkoristila
  notranji trg
  , vključno z dostopom do financiranja, obenem pa tudi zagotovitev ustreznih programov usmerjanja, mentorstva in inštruiranja, ki bodo omogočali poslovne storitve na podlagi znanja
  ; [Sprememba 102] |
| --- | --- |

(c)

obravnavanje tržnih ovir in
  zmanjšanje
  upravnega bremena
  , vključno z odpravo ovir za ustanovitev podjetja in začetek poslovanja,
  ter ustvarjanje ugodnega poslovnega okolja za opolnomočenje

  , v katerem bodo lahko mikropodjetja in
  MSP, da izkoristijo

  izkoristila
  notranji trg
  , vključno z dostopom do financiranja, obenem pa tudi zagotovitev ustreznih programov usmerjanja, mentorstva in inštruiranja, ki bodo omogočali poslovne storitve na podlagi znanja
  ; [Sprememba 102]

| (d) | spodbujanje
  razvoja in
  rasti
  trajnostnih
  podjetij,
  ozaveščanje o zakonodaji Unije med mikropodjetji in MSP,
  vključno z razvojem znanja

  okoljskim in energetskim pravom Unije, nadgradnja njihovih znanj
  in spretnosti, ter
  razvoj kvalifikacij, omogočanje novih poslovnih modelov in z viri gospodarnih vrednostnih verig, ki bodo podpirali
  industrijsko
  , tehnološko in organizacijsko
  preoblikovanje v proizvodnem in storitvenem sektorju; [Sprememba 103] |
| --- | --- |

(d)

spodbujanje
  razvoja in
  rasti
  trajnostnih
  podjetij,
  ozaveščanje o zakonodaji Unije med mikropodjetji in MSP,
  vključno z razvojem znanja

  okoljskim in energetskim pravom Unije, nadgradnja njihovih znanj
  in spretnosti, ter
  razvoj kvalifikacij, omogočanje novih poslovnih modelov in z viri gospodarnih vrednostnih verig, ki bodo podpirali
  industrijsko
  , tehnološko in organizacijsko
  preoblikovanje v proizvodnem in storitvenem sektorju; [Sprememba 103]

| (e) | podpiranje

  povečanje
  konkurenčnosti
  in trajnosti
  podjetij in celotnih

  celih
  gospodarskih sektorjev ter pomoč
  mikropodjetjem in
  MSP pri uvajanju
  tehnoloških, organizacijskih in socialnih
  inovacij
  , pri krepitvi družbene odgovornosti podjetij
  in
  pri
  sodelovanju v vrednostnih verigah s pomočjo strateškega povezovanja ekosistemov in grozdov, vključno s skupno pobudo grozdov; [Sprememba 104] |
| --- | --- |

(e)

podpiranje

  povečanje
  konkurenčnosti
  in trajnosti
  podjetij in celotnih

  celih
  gospodarskih sektorjev ter pomoč
  mikropodjetjem in
  MSP pri uvajanju
  tehnoloških, organizacijskih in socialnih
  inovacij
  , pri krepitvi družbene odgovornosti podjetij
  in
  pri
  sodelovanju v vrednostnih verigah s pomočjo strateškega povezovanja ekosistemov in grozdov, vključno s skupno pobudo grozdov; [Sprememba 104]

| (f) | spodbujanje podjetniškega poslovnega okolja in podjetniške kulture, tudi z mentorskim programom

  razširitev mentorskega programa
  za nove podjetnike, ter

  in
  podpiranje zagonskih podjetij ter trajnosti

  trajnostnost
  in razširitve

  širitev
  poslovanja
  s posebnim poudarkom na potencialnih novih podjetnikih (na primer mladih, ženskah) in drugih posebnih ciljnih skupinah, na primer socialno prikrajšanih in ranljivih skupinah
  . [Sprememba 105] |
| --- | --- |

(f)

spodbujanje podjetniškega poslovnega okolja in podjetniške kulture, tudi z mentorskim programom

  razširitev mentorskega programa
  za nove podjetnike, ter

  in
  podpiranje zagonskih podjetij ter trajnosti

  trajnostnost
  in razširitve

  širitev
  poslovanja
  s posebnim poudarkom na potencialnih novih podjetnikih (na primer mladih, ženskah) in drugih posebnih ciljnih skupinah, na primer socialno prikrajšanih in ranljivih skupinah
  . [Sprememba 105]

3a.
     
  Pri uvajanju specifičnega cilja iz člena 3(2)(b) lahko Komisija poleg ukrepov iz točk (a) do (f) odstavka 3 tega člena podpre še naslednje posebne ukrepe:

| (a) | pospeševanje, podpiranje in širjenje svetovalnih storitev prek evropske podjetniške mreže za zagotavljanje celovitih podpornih poslovnih storitev „vse na enem mestu“ za MSP v Uniji, ki želijo raziskati priložnosti na notranjem trgu in v tretjih državah, in s spremljanjem, da se bodo pri tem v vseh državah članicah zagotavljale primerljivo kakovostne storitve; |
| --- | --- |

(a)

pospeševanje, podpiranje in širjenje svetovalnih storitev prek evropske podjetniške mreže za zagotavljanje celovitih podpornih poslovnih storitev „vse na enem mestu“ za MSP v Uniji, ki želijo raziskati priložnosti na notranjem trgu in v tretjih državah, in s spremljanjem, da se bodo pri tem v vseh državah članicah zagotavljale primerljivo kakovostne storitve;

| (b) | podpiranje vzpostavljanja podjetniških mrež; |
| --- | --- |

(b)

podpiranje vzpostavljanja podjetniških mrež;

| (c) | podpiranje in širjenje programov mobilnosti za nove podjetnike (Erasmus za mlade podjetnike), da bi si okrepili zmožnosti za razvijanje podjetniškega znanja, spretnosti in naravnanosti ter izboljšali svoje tehnološke zmogljivosti in znanje o vodenju podjetja; |
| --- | --- |

(c)

podpiranje in širjenje programov mobilnosti za nove podjetnike (Erasmus za mlade podjetnike), da bi si okrepili zmožnosti za razvijanje podjetniškega znanja, spretnosti in naravnanosti ter izboljšali svoje tehnološke zmogljivosti in znanje o vodenju podjetja;

| (d) | podpiranje rasti in širitve MSP s projekti za obsežnejšo razširitev poslovanja na podlagi tržnih priložnosti (instrument za razširitev MSP); |
| --- | --- |

(d)

podpiranje rasti in širitve MSP s projekti za obsežnejšo razširitev poslovanja na podlagi tržnih priložnosti (instrument za razširitev MSP);

| (e) | podpiranje specifičnih sektorskih dejavnosti, za katere sta značilna velik delež mikropodjetij in MSP ter visok prispevek k BDP Unije, na primer turizma. [Sprememba 106] |
| --- | --- |

(e)

podpiranje specifičnih sektorskih dejavnosti, za katere sta značilna velik delež mikropodjetij in MSP ter visok prispevek k BDP Unije, na primer turizma. [Sprememba 106]

3b.
     
  Ukrepi iz točke (a) odstavka 3a, ki se izvajajo v okviru evropske podjetniške mreže, lahko med drugim vključujejo:

| (a) | omogočanje internacionalizacije MSP in iskanja poslovnih partnerjev na notranjem trgu, čezmejno poslovno sodelovanje pri raziskavah in razvoju ter partnerstva za prenos tehnologije, znanja in inovacij; |
| --- | --- |

(a)

omogočanje internacionalizacije MSP in iskanja poslovnih partnerjev na notranjem trgu, čezmejno poslovno sodelovanje pri raziskavah in razvoju ter partnerstva za prenos tehnologije, znanja in inovacij;

| (b) | zagotavljanje informacij, usmerjanja in personaliziranega svetovanja v zvezi s pravom Unije, možnostmi za financiranje in pobudami Unije, ki vplivajo na poslovanje, vključno z vidiki obdavčitve, lastninskih pravic, okoljskih in energetskih obveznosti, delovnega prava in socialne varnosti; |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanje informacij, usmerjanja in personaliziranega svetovanja v zvezi s pravom Unije, možnostmi za financiranje in pobudami Unije, ki vplivajo na poslovanje, vključno z vidiki obdavčitve, lastninskih pravic, okoljskih in energetskih obveznosti, delovnega prava in socialne varnosti;

| (c) | lajšanje dostopa MSP do strokovnega znanja na področju okolja, podnebja, energijske učinkovitosti in poslovne uspešnosti; |
| --- | --- |

(c)

lajšanje dostopa MSP do strokovnega znanja na področju okolja, podnebja, energijske učinkovitosti in poslovne uspešnosti;

| (d) | krepitev sodelovanja mreže z drugimi informacijskimi in svetovalnimi mrežami v Uniji in državah članicah, zlasti z mrežo evropskih služb za zaposlovanje (EURES), vozlišči Unije za inovacije in svetovalnim vozliščem InvestEU. |
| --- | --- |

(d)

krepitev sodelovanja mreže z drugimi informacijskimi in svetovalnimi mrežami v Uniji in državah članicah, zlasti z mrežo evropskih služb za zaposlovanje (EURES), vozlišči Unije za inovacije in svetovalnim vozliščem InvestEU.

Storitve, ki jih mreža izvaja v imenu drugih programov Unije, se financirajo iz teh programov.

Komisija prednostno obravnava ukrepe v okviru mreže, ki so namenjeni izboljšanju tistih delov ali elementov mreže, ki ne dosegajo minimalnih standardov, da bi mikropodjetjem in MSP po vsej Uniji zagotovila enovito podporo.

Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi določi kazalnike in minimalne standarde za merjenje učinka mreže pri uresničevanju posebnih ciljev in učinkovitosti ukrepov za MSP.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 21(2).

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 20 za dopolnitev z dodatnimi oblikami podpore za MSP, ki v tem odstavku še niso predvidene. [Sprememba 107]

4.   Ukrepi iz členov 15 in 16 Uredbe (EU) št. 1025/2012, s katerimi se uresničuje specifični cilj iz člena 3(2)(c)(i) te uredbe, so upravičeni do financiranja.

5.   Ukrepi, ki zagotavljajo podporo za dejavnosti, katerih namen je razviti, uporabljati, oceniti in spremljati mednarodne standarde na področjih računovodskega poročanja in revizije, nadzirati postopke določanja standardov in uresničevati specifični cilj iz člena 3(2)(c)(ii), so upravičeni do financiranja.

5a.
     
  Do financiranja so upravičeni naslednji ukrepi, s katerimi se uresničujejo specifični cilji iz člena 3(2)(d)(i):

| (a) | ozaveščanje potrošnikov in izobraževanje o potrošniških pravicah v vseživljenjskem izobraževanju o potrošniških pravilih EU ter opolnomočenje potrošnikov za spoprijemanje z novimi izzivi, ki izhajajo iz tehnološkega razvoja in digitalizacije, zlasti glede posebnih potreb ranljivih potrošnikov; |
| --- | --- |

(a)

ozaveščanje potrošnikov in izobraževanje o potrošniških pravicah v vseživljenjskem izobraževanju o potrošniških pravilih EU ter opolnomočenje potrošnikov za spoprijemanje z novimi izzivi, ki izhajajo iz tehnološkega razvoja in digitalizacije, zlasti glede posebnih potreb ranljivih potrošnikov;

| (b) | ukrepi za zagotavljanje dostopa za vse potrošnike in trgovce do kakovostnega zunajsodnega in spletnega reševanja sporov ter informacij o možnostih pravnega varstva; |
| --- | --- |

(b)

ukrepi za zagotavljanje dostopa za vse potrošnike in trgovce do kakovostnega zunajsodnega in spletnega reševanja sporov ter informacij o možnostih pravnega varstva;

| (c) | podpora za strožje izvrševanje potrošniške zakonodaje s posebnim poudarkom na čezmejnih primerih ali primerih, kjer so udeležene tretje strani, učinkovito usklajevanje in sodelovanje med nacionalnimi organi izvrševanja in sodelovanje s tretjimi državami na tem področju; |
| --- | --- |

(c)

podpora za strožje izvrševanje potrošniške zakonodaje s posebnim poudarkom na čezmejnih primerih ali primerih, kjer so udeležene tretje strani, učinkovito usklajevanje in sodelovanje med nacionalnimi organi izvrševanja in sodelovanje s tretjimi državami na tem področju;

| (d) | spodbujanje trajnostne potrošnje z ozaveščanjem potrošnikov o vzdržljivosti izdelkov in njihovem vplivu na okolje, lastnostih okoljsko primerne zasnove, pravicah potrošnikov v zvezi s tem in možnostih pravnega varstva v primeru zgodnje okvare izdelkov. [Sprememba 109] |
| --- | --- |

(d)

spodbujanje trajnostne potrošnje z ozaveščanjem potrošnikov o vzdržljivosti izdelkov in njihovem vplivu na okolje, lastnostih okoljsko primerne zasnove, pravicah potrošnikov v zvezi s tem in možnostih pravnega varstva v primeru zgodnje okvare izdelkov. [Sprememba 109]

6.   Ukrepi iz Priloge I, s katerimi se uresničuje specifični cilj iz člena 3(2)(e), so upravičeni do financiranja.

7.   Ukrepi iz Priloge II, s katerimi se uresničuje specifični cilj iz člena 3(2)(f), so upravičeni do financiranja.

Člen 9

Upravičeni subjekti

1.   Poleg meril iz člena 197 finančne uredbe se uporabljajo merila za upravičenost iz odstavkov od 2 do 7 tega člena.

2.   Poleg subjektov, ki izpolnjujejo pogoje za upravičenost iz odstavkov od 3 do 7, so v okviru programa upravičeni naslednji subjekti:

| (a) | pravni subjekti s sedežem v eni od naslednjih držav:






  (i) | državi članici ali z njo povezani čezmorski državi ali ozemlju; |
| --- | --- | --- |

(a)

pravni subjekti s sedežem v eni od naslednjih držav:

(i)

državi članici ali z njo povezani čezmorski državi ali ozemlju;

| (ii) | tretji državi, pridruženi programu v skladu s členom 5; |
| --- | --- |

(ii)

tretji državi, pridruženi programu v skladu s členom 5;

| (b) | vsi pravni subjekti, ustanovljeni v skladu s pravom Unije, in vse mednarodne organizacije; |
| --- | --- |

(b)

vsi pravni subjekti, ustanovljeni v skladu s pravom Unije, in vse mednarodne organizacije;

| (c) | pravni subjekti s sedežem v tretji državi, ki ni pridružena programu, so izjemoma upravičeni do sodelovanja, če ukrep sledi ciljem Unije in dejavnosti zunaj Unije prispevajo k učinkovitosti ukrepov, izvedenih na ozemljih držav članic, za katere veljajo Pogodbe. |
| --- | --- |

(c)

pravni subjekti s sedežem v tretji državi, ki ni pridružena programu, so izjemoma upravičeni do sodelovanja, če ukrep sledi ciljem Unije in dejavnosti zunaj Unije prispevajo k učinkovitosti ukrepov, izvedenih na ozemljih držav članic, za katere veljajo Pogodbe.

3.   Pravni subjekti

  Komisija lahko pravnim subjektom
  s sedežem v tretji državi, ki ni pridružena programu, lahko sodelujejo

  dovoli sodelovanje
  v naslednjih ukrepih: [Sprememba 109]

| (a) | ukrepi, s katerimi se uresničuje specifični cilj iz člena 3(2)(b); |
| --- | --- |

(a)

ukrepi, s katerimi se uresničuje specifični cilj iz člena 3(2)(b);

| (b) | ukrepi, ki podpirajo varstvo potrošnikov za uresničevanje specifičnega cilja iz člena 3(2)(d)(i). |
| --- | --- |

(b)

ukrepi, ki podpirajo varstvo potrošnikov za uresničevanje specifičnega cilja iz člena 3(2)(d)(i).

Subjekti, ki sodelujejo v ukrepih iz točk a) in b), niso upravičeni do finančnih prispevkov Unije
  , zlasti če obstaja tveganje prenosa inovativnih tehnologij
  , razen kadar je to za program nujno, zlasti kar zadeva konkurenčnost in dostop do trgov za podjetja Unije ali kar zadeva varstvo potrošnikov, ki prebivajo v Uniji. Ta izjema ne velja za pridobitne subjekte. [Sprememba 110]

4.   Pri ukrepih, s katerimi se uresničuje specifični cilj iz člena 3(2)(c)(i) te uredbe, so upravičeni subjekti iz členov 15 in 16 Uredbe (EU) št. 1025/2012.

5.   Pri ukrepih, ki podpirajo varstvo potrošnikov za uresničevanje specifičnega cilja iz člena 3(2)(d)(i) in se nanašajo na mrežo evropskih potrošniških centrov, so upravičeni naslednji organi:

| (a) | organ, ki ga je imenovala država članica ali tretja država iz člena 5 in je neprofitna organizacija, izbrana v preglednem postopku; |
| --- | --- |

(a)

organ, ki ga je imenovala država članica ali tretja država iz člena 5 in je neprofitna organizacija, izbrana v preglednem postopku;

| (b) | javni organ. |
| --- | --- |

(b)

javni organ.

6.   Tretje države, pridružene programu ali ne, so upravičene pri naslednjih ukrepih za uresničevanje specifičnega cilja iz člena 3(2)(e):

| (a) | zaščitnih ukrepih, sprejetih v primeru neposredne grožnje zdravstvenemu statusu Unije, ki je posledica pojava ali razvoja ene od bolezni živali ali zoonoz, navedenih v Prilogi III, ali škodljivih organizmov na rastlinah, navedenih v členu 16, na ozemlju tretje države ali države članice; |
| --- | --- |

(a)

zaščitnih ukrepih, sprejetih v primeru neposredne grožnje zdravstvenemu statusu Unije, ki je posledica pojava ali razvoja ene od bolezni živali ali zoonoz, navedenih v Prilogi III, ali škodljivih organizmov na rastlinah, navedenih v členu 16, na ozemlju tretje države ali države članice;

| (b) | zaščitnih ukrepih ali drugih ustreznih dejavnostih, sprejetih v podporo zdravstvenemu statusu Unije. |
| --- | --- |

(b)

zaščitnih ukrepih ali drugih ustreznih dejavnostih, sprejetih v podporo zdravstvenemu statusu Unije.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 20 za spremembe Priloge III, če je treba upoštevati situacije, ki jih izzovejo tiste bolezni živali, ki bistveno vplivajo na živinorejo ali trgovino z rejnimi živalmi, razvoj zoonoz, ki ogrožajo ljudi, ali nove znanstvene ali epidemiološke razvojne dosežke, pa tudi bolezni živali, ki bi lahko pomenile novo grožnjo Uniji.

Razen v primeru bolezni živali in škodljivih organizmov na rastlinah, ki znatno vplivajo na Unijo, bi morale države, ki niso pridružene programu, načeloma same financirati svojo udeležbo pri ukrepih iz točk (a) in (b).

7.   Pri ukrepih, s katerimi se uresničuje specifični cilj iz člena 3(2)(f) te uredbe, so upravičeni naslednji pravni subjekti:

| (a) | nacionalni statistični uradi in drugi nacionalni organi iz člena 5(2) Uredbe (ES) št. 223/2009; |
| --- | --- |

(a)

nacionalni statistični uradi in drugi nacionalni organi iz člena 5(2) Uredbe (ES) št. 223/2009;

| (b) | pri ukrepih, ki podpirajo omrežja sodelovanja, drugi organi, ki delujejo na področju statistike in niso organi iz točke (a) tega odstavka; |
| --- | --- |

(b)

pri ukrepih, ki podpirajo omrežja sodelovanja, drugi organi, ki delujejo na področju statistike in niso organi iz točke (a) tega odstavka;

| (c) | nepridobitni subjekti, ki so neodvisni od industrijskih, komercialnih, poslovnih ali drugih nasprotujočih si interesov, njihovi glavni cilji in dejavnosti pa so spodbujanje in podpiranje izvajanja Evropskega statističnega kodeksa ravnanja iz člena 11 Uredbe (ES) št. 223/2009 in izvajanje novih metod priprave evropske statistike, katerih cilj je povečati učinkovitost in kakovost na ravni Unije. |
| --- | --- |

(c)

nepridobitni subjekti, ki so neodvisni od industrijskih, komercialnih, poslovnih ali drugih nasprotujočih si interesov, njihovi glavni cilji in dejavnosti pa so spodbujanje in podpiranje izvajanja Evropskega statističnega kodeksa ravnanja iz člena 11 Uredbe (ES) št. 223/2009 in izvajanje novih metod priprave evropske statistike, katerih cilj je povečati učinkovitost in kakovost na ravni Unije.

Člen 10

Imenovani upravičenci

Naslednji subjekti so lahko upravičeni do nepovratnih sredstev v okviru programa brez razpisa za zbiranje predlogov:

| (a) | pri ukrepih na področju nadzora trga, ki uresničujejo specifični cilj iz člena 3(2)(a)
  (ii)
  te uredbe, organi za nadzor trga držav članic iz člena 17 Uredbe (ES) št. 765/2008 in člena 11 [predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi pravil in postopkov za skladnost s harmonizacijsko zakonodajo Unije o izdelkih in njeno izvrševanje] (55); [Sprememba 111] |
| --- | --- |

(a)

pri ukrepih na področju nadzora trga, ki uresničujejo specifični cilj iz člena 3(2)(a)
  (ii)
  te uredbe, organi za nadzor trga držav članic iz člena 17 Uredbe (ES) št. 765/2008 in člena 11 [predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi pravil in postopkov za skladnost s harmonizacijsko zakonodajo Unije o izdelkih in njeno izvrševanje] (55); [Sprememba 111]

| (b) | pri ukrepih na področju akreditacije in nadzora trga, ki uresničujejo specifični cilj iz člena 3(2)(a)
  (i)
  te uredbe, organ, priznan v skladu s členom 14 Uredbe (ES) št. 765/2008 za izvajanje dejavnosti iz člena 32 Uredbe (ES) št. 765/2008; [Sprememba 112] |
| --- | --- |

(b)

pri ukrepih na področju akreditacije in nadzora trga, ki uresničujejo specifični cilj iz člena 3(2)(a)
  (i)
  te uredbe, organ, priznan v skladu s členom 14 Uredbe (ES) št. 765/2008 za izvajanje dejavnosti iz člena 32 Uredbe (ES) št. 765/2008; [Sprememba 112]

| (c) | pri ukrepih, s katerimi se uresničuje specifični cilj iz člena 3(2)(c)(i) te uredbe, subjekti iz člena 17 Uredbe (EU) št. 1025/2012; |
| --- | --- |

(c)

pri ukrepih, s katerimi se uresničuje specifični cilj iz člena 3(2)(c)(i) te uredbe, subjekti iz člena 17 Uredbe (EU) št. 1025/2012;

| (d) | pri ukrepih, s katerimi se uresničuje specifični cilj iz člena 3(2)(c)(ii), Evropska svetovalna skupina za računovodsko poročanje (EFRAG), Fundacija za mednarodne standarde računovodskega poročanja (IFRS) in Odbor za zaščito javnega interesa (PIOB); |
| --- | --- |

(d)

pri ukrepih, s katerimi se uresničuje specifični cilj iz člena 3(2)(c)(ii), Evropska svetovalna skupina za računovodsko poročanje (EFRAG), Fundacija za mednarodne standarde računovodskega poročanja (IFRS) in Odbor za zaščito javnega interesa (PIOB);

| (e) | pri ukrepih, s katerimi se uresničuje specifični cilj iz člena 3(2)(d)(i) v zvezi z zastopanjem interesov potrošnikov na ravni Unije, evropska potrošniška organizacija BEUC (Bureau Européen des Unions de Consommateurs) in evropsko združenje za usklajevanje zastopanja potrošnikov pri standardizaciji ANEC (European Association for the Coordination of Consumer Representation in Standardisation), če nista v navzkrižju interesov in prek svojih članov predstavljata interese potrošnikov Unije v vsaj dveh tretjinah držav članic; |
| --- | --- |

(e)

pri ukrepih, s katerimi se uresničuje specifični cilj iz člena 3(2)(d)(i) v zvezi z zastopanjem interesov potrošnikov na ravni Unije, evropska potrošniška organizacija BEUC (Bureau Européen des Unions de Consommateurs) in evropsko združenje za usklajevanje zastopanja potrošnikov pri standardizaciji ANEC (European Association for the Coordination of Consumer Representation in Standardisation), če nista v navzkrižju interesov in prek svojih članov predstavljata interese potrošnikov Unije v vsaj dveh tretjinah držav članic;

| (f) | pri ukrepih, s katerimi se uresničuje specifični cilj iz člena 3(2)(d)(ii), organizaciji Finance Watch in Better Finance pod naslednjimi pogoji, ki se letno ocenjujejo:






  (i) | subjekta sta nevladna, nepridobitna in neodvisna od industrije, trgovine in podjetij; |
| --- | --- | --- |

(f)

pri ukrepih, s katerimi se uresničuje specifični cilj iz člena 3(2)(d)(ii), organizaciji Finance Watch in Better Finance pod naslednjimi pogoji, ki se letno ocenjujejo:

(i)

subjekta sta nevladna, nepridobitna in neodvisna od industrije, trgovine in podjetij;

| (ii) | nista v navzkrižju interesov in prek svojih članov predstavljata interese potrošnikov Unije in drugih končnih uporabnikov na področju finančnih storitev; |
| --- | --- |

(ii)

nista v navzkrižju interesov in prek svojih članov predstavljata interese potrošnikov Unije in drugih končnih uporabnikov na področju finančnih storitev;

| (g) | pri ukrepih, s katerimi se uresničuje specifični cilj iz člena 3(2)(e) te uredbe:






  (i) | pristojni organi držav članic in njihovi povezani subjekti, referenčni laboratoriji Evropske unije in referenčni centri Evropske unije iz členov 92, 95 in 97 Uredbe (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta (56) ter mednarodne organizacije; |
| --- | --- | --- |

(g)

pri ukrepih, s katerimi se uresničuje specifični cilj iz člena 3(2)(e) te uredbe:

(i)

pristojni organi držav članic in njihovi povezani subjekti, referenčni laboratoriji Evropske unije in referenčni centri Evropske unije iz členov 92, 95 in 97 Uredbe (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta (56) ter mednarodne organizacije;

| (ii) | samo v primeru ukrepov, opisanih v členu 9(6)(a) in (b) te uredbe, tretje države, pridružene programu ali ne; |
| --- | --- |

(ii)

samo v primeru ukrepov, opisanih v členu 9(6)(a) in (b) te uredbe, tretje države, pridružene programu ali ne;

| (h) | pri ukrepih, s katerimi se uresničuje specifični cilj iz člena 3(2)(f) te uredbe, nacionalni statistični uradi in drugi nacionalni organi iz člena 5(2) Uredbe (ES) št. 223/2009. |
| --- | --- |

(h)

pri ukrepih, s katerimi se uresničuje specifični cilj iz člena 3(2)(f) te uredbe, nacionalni statistični uradi in drugi nacionalni organi iz člena 5(2) Uredbe (ES) št. 223/2009.

V zvezi s točko (e) prvega odstavka tega člena se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 20, s katerimi prilagodi seznam subjektov, ki so v okviru programa upravičeni do nepovratnih sredstev za ukrepe izvajanja posebnih ciljev iz člena 3(2)(d)(i). [Sprememba 113]

Člen 11

Merila za ocenjevanje in dodelitev

Odbore za ocenjevanje ukrepov, s katerimi se uresničujejo specifični cilji iz člena 3(2), lahko deloma ali v celoti sestavljajo zunanji strokovnjaki.
  Delo odborov za ocenjevanje temelji na načelih preglednosti, enakega obravnavanja in nediskriminacije. [Sprememba 114]

Člen 12

Pravila sofinanciranja

1.   Pri ukrepih, s katerimi se uresničuje specifični cilj iz člena 3(2)(a)
  (ii)
  te uredbe in se nanašajo na organe za nadzor trga držav članic in tretjih držav, pridruženih programu, ter na preizkusne zmogljivosti Unije iz člena 20 [predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi pravil in postopkov za skladnost s harmonizacijsko zakonodajo Unije o izdelkih in njeno izvrševanje], lahko program financira do 100 % upravičenih stroškov ukrepa, če se ne krši načelo sofinanciranja iz finančne uredbe. [Sprememba 115]

2.   Za nepovratna sredstva, dodeljena odboru PIOB, s katerimi se uresničuje specifični cilj iz člena 3(2)(c)(ii), se, če financiranje Mednarodne zveze računovodskih strokovnjakov (IFAC) v določenem letu preseže dve tretjini celotnega letnega financiranja, letni prispevek za to leto omeji na največji znesek, ki je opredeljen v programu dela iz člena 16.

3.   Pri ukrepih, s katerimi se uresničuje specifični cilj iz člena 3(2)(e) te uredbe, lahko program financira do 100 % upravičenih stroškov, če se ne krši načela sofinanciranja iz člena 190 finančne uredbe.

4.   Pri ukrepih, s katerimi se uresničuje specifični cilj iz člena 3(2)(f) te uredbe, lahko program financira do 95 % upravičenih stroškov ukrepov, ki podpirajo omrežja sodelovanja iz člena 15 Uredbe (ES) št. 223/2009.

Člen 13

Upravičeni stroški

Poleg meril iz člena 186 finančne uredbe se za ukrepe, s katerimi se uresničuje specifični cilj iz člena 3(2)(e) te uredbe, uporabljajo naslednja merila za upravičenost stroškov:

| (a) | kot je določeno v členu 193(2)(b) finančne uredbe, so stroški upravičeni pred datumom začetka ukrepa; |
| --- | --- |

(a)

kot je določeno v členu 193(2)(b) finančne uredbe, so stroški upravičeni pred datumom začetka ukrepa;

| (b) | takšni stroški so lahko upravičeni tudi na podlagi sprejetih ukrepov v zvezi z domnevnim pojavom bolezni ali prisotnostjo škodljivega organizma, če sta ta pojav ali prisotnost pozneje potrjena. |
| --- | --- |

(b)

takšni stroški so lahko upravičeni tudi na podlagi sprejetih ukrepov v zvezi z domnevnim pojavom bolezni ali prisotnostjo škodljivega organizma, če sta ta pojav ali prisotnost pozneje potrjena.

Stroški iz točke (a) prvega odstavka so upravičeni od datuma obvestila o pojavu bolezni ali prisotnosti škodljivega organizma Komisiji.

Člen 14

Kumulativno, dopolnilno in kombinirano financiranje

1.   Ukrep, ki je prejel prispevek iz drugega programa Unije, lahko prejme tudi prispevek v okviru tega programa, če prispevki ne krijejo istih stroškov. Za vsak prispevek programa Unije k ukrepu se uporabljajo pravila zadevnega programa. Kumulativno financiranje ne presega skupnih upravičenih stroškov ukrepa, podpora iz različnih programov Unije pa se lahko izračuna sorazmerno v skladu z dokumenti, ki določajo pogoje za podporo.

2.   Ukrepi, ki jim je bil podeljen pečat odličnosti ali ki izpolnjujejo naslednje kumulativne, primerjalne pogoje:

| (a) | ocenjeni so bili v razpisu za zbiranje predlogov v okviru programa; |
| --- | --- |

(a)

ocenjeni so bili v razpisu za zbiranje predlogov v okviru programa;

| (b) | izpolnjujejo minimalne zahteve glede kakovosti tega razpisa za zbiranje predlogov; |
| --- | --- |

(b)

izpolnjujejo minimalne zahteve glede kakovosti tega razpisa za zbiranje predlogov;

| (c) | zaradi proračunskih omejitev se ne smejo financirati v okviru tega razpisa za zbiranje predlogov; |
| --- | --- |

(c)

zaradi proračunskih omejitev se ne smejo financirati v okviru tega razpisa za zbiranje predlogov;

lahko prejemajo podporo iz Evropskega sklada za regionalni razvoj, Kohezijskega sklada, Evropskega socialnega sklada plus ali Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja v skladu z odstavkom 5 člena [67] Uredbe (EU) XX [uredba o skupnih določbah] in členom [8] Uredbe (EU) XX [o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike]
  ali Uredbo (EU) XX [o vzpostavitvi programa za digitalno Evropo], zlasti pri cilju glede naprednih digitalnih znanj in spretnosti
  , če so takšni

  ti
  ukrepi skladni s cilji zadevnega

  posameznega
  programa. Uporabljajo se pravila iz sklada, ki zagotavlja podporo. [Sprememba 116]

3.   Operacija lahko prejme podporo iz enega ali več programov Unije. V takih primerih se izdatki, prijavljeni v zahtevku za plačilo, ne navedejo v zahtevku za plačilo za drug program.

4.   Znesek izdatkov, ki ga je treba vnesti v zahtevek za plačilo, se lahko za vsak zadevni program izračuna sorazmerno v skladu z dokumentom, v katerem so navedeni pogoji za podporo.

POGLAVJE III

OPERACIJE MEŠANEGA FINANCIRANJA

Člen 15

Operacije mešanega financiranja

Operacije mešanega financiranja iz tega programa se izvajajo v skladu z [uredbo o skladu InvestEU] in naslovom X finančne uredbe.

POGLAVJE IV

NAČRTOVANJE, SPREMLJANJE, OCENJEVANJE IN KONTROLA

Člen 16

Izvajanje programa

1.   Program se izvaja s programi dela iz člena 
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 20 za dopolnitev te uredbe, da bi sprejela delovne programe v skladu s členom
   110 finančne uredbe.
  Programi dela so letni ali večletni, v njih pa se zlasti navedejo zastavljeni cilji, pričakovani rezultati, način izvajanja in skupni znesek finančnega načrta. V njih so tudi podrobno opisani ukrepi, za katere je predvideno financiranje, znesek, dodeljen za posamezni ukrep, in okvirni časovni načrt izvajanja.
   V programih dela se po potrebi določi skupni znesek, namenjen za operacije mešanega financiranja. [Sprememba 117]

2.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme programe dela, s katerimi se uresničuje specifični cilj iz člena 3(2)(e), kot je določeno v Prilogi I. Ti izvedbeni akti se sprejmejo

  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 20 za dopolnitev te uredbe s sprejetjem programov dela
  v skladu s postopkom pregleda

  specifičnim ciljem
  iz člena 21(2)

  3
  (
  2
  )
  (e), kakor je navedeno v Prilogi
  . [Sprememba 118]

3.   Z odstopanjem od odstavka 1 tega člena se ukrepi iz Priloge II k tej uredbi, s katerimi se uresničuje specifični cilj iz člena 3(2)(f) te uredbe, izvedejo v skladu s členoma 14 in 17 Uredbe (ES) št. 223/2009.

Člen 17

Spremljanje in poročanje

1.   Kazalniki za poročanje o napredku
  glede učinkovitosti in uspešnosti
  programa pri doseganju specifičnih ciljev iz člena 3(2) so določeni v Prilogi IV. [Sprememba 119]

2.   Za zagotovitev učinkovite ocene napredka programa glede doseganja njegovih ciljev se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 20 z namenom pregleda ali dopolnitve kazalnikov iz Priloge IV, kadar je to potrebno, in dopolnitve te uredbe z določbami o vzpostavitvi okvira za spremljanje in ocenjevanje.

3.   Sistem za poročanje o smotrnosti zagotavlja, da se podatki za spremljanje izvajanja in rezultatov programa zbirajo uspešno, učinkovito in pravočasno. V ta namen se prejemnikom finančnih sredstev Unije in, kadar je to ustrezno, državam članicam naložijo sorazmerne zahteve glede poročanja.

Člen 18

Ocenjevanje

1.   Ocene se opravijo pravočasno, da prispevajo k postopku odločanja.

2.   Vmesna ocena programa se opravi, ko je na voljo dovolj informacij o izvajanju

  Komisija najpozneje ... [štiri leta po začetku izvajanja programa] pripravi vmesno ocenjevalno poročilo programa o uresničitvi ciljev ukrepov, podprtih v okviru
  programa, vendar najpozneje v štirih letih od začetka izvajanja programa

  rezultatih in učinkih, učinkovitosti uporabe sredstev in njihovi dodani vrednosti Unije
  . [Sprememba 120]

3.   V zvezi z ukrepi, s katerimi se uresničuje specifični cilj iz člena 3(2)(c)(ii), Komisija pripravi letno poročilo o dejavnostih Fundacije za mednarodne standarde računovodskega poročanja glede razvoja mednarodnih standardov računovodskega poročanja, ter dejavnostih odbora PIOB in skupine EFRAG. Komisija poročilo posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu.

4.   V skladu s členom 13 Uredbe (ES) št. 223/2009 se Komisija z Odborom za evropski statistični sistem posvetuje glede delov ocen, ki se nanašajo na ukrepe, s katerimi se uresničuje specifični cilj iz člena 3(2)(f) te uredbe, in sicer pred njihovim sprejetjem in predložitvijo Evropskemu parlamentu in Svetu.

5.   Na

  Komisija najpozneje ... [tri leta po
  koncu izvajanja programa, vendar ne pozneje kot v štirih letih po zaključku obdobja iz člena 1, Komisija opravi končno oceno programa

  ] pripravi končno ocenjevalno poročilo o dolgoročnem učinku programa, o rezultatih in trajnostnosti ukrepov in sinergiji med različnimi programi dela
  . [Sprememba 121]

6.   Komisija zaključke teh ocen

  poročili iz odstavkov 2 in
  skupaj s svojimi pripombami

  ugotovitvami
  predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij
  ter ju javno objavi. Poročilu se po potrebi priložijo predlogi za spremembo programa
  . [Sprememba 122]

Člen 19

Zaščita finančnih interesov Unije

Kadar tretja država sodeluje v programu na podlagi sklepa v okviru mednarodnega sporazuma ali na podlagi katerega koli drugega pravnega instrumenta, tretja država odgovornemu odredbodajalcu, tj. Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF), in Evropskemu računskemu sodišču podeli potrebne pravice in dostop za celovito izvrševanje njihovih pristojnosti. V primeru urada OLAF take pravice zajemajo pravico do izvajanja preiskav, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, v skladu z določbami Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF).

Člen 20

Izvajanje prenosa pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov
  8(3b),
  9
  , 10, 16
  in 17 se prenese na Komisijo za obdobje do 31. decembra 2028. [Sprememba 123]

3.   Prenos pooblastila iz členov
  8(3b),
  9
  , 10, 16
  in 17 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. [Sprememba 124]

4.   Pred sprejetjem delegiranega akta se Komisija posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenuje vsaka država članica v skladu z načeli iz Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi členov
  8(3b),
  9
  , 10, 16
  in 17, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca. [Sprememba 125]

Člen 21

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali, ustanovljen s členom 58 Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (57)
  . Navedeni odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (58). [Sprememba 126]

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Kadar je treba pridobiti mnenje odbora na podlagi pisnega postopka, se ta postopek zaključi brez izida, če se v roku za izdajo mnenja tako odloči predsednik odbora ali če to zahteva navadna večina članov odbora.

POGLAVJE V

PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 22

Informiranje, komuniciranje in oglaševanje

1.   Prejemniki finančnih sredstev Unije potrdijo izvor in zagotovijo
  preglednost in
  prepoznavnost financiranja Unije (zlasti pri promoviranju ukrepov in njihovih rezultatov) z zagotavljanjem jasnih, učinkovitih in sorazmernih ciljno usmerjenih informacij različnemu občinstvu, vključno z mediji in javnostjo. [Sprememba 127]

2.   Komisija izvaja

  sprejme ustrezne
  ukrepe
  uporabnikom prijaznega
  informiranja in komuniciranja v zvezi

  za ozaveščanje potrošnikov, državljanov, podjetij, zlasti MSP, in javnih uprav o sredstvih, zagotovljenih
  s programom ter njegovimi ukrepi

  finančnimi instrumenti iz te uredbe, pa tudi o njenih ukrepih
  in rezultati

  rezultatih
  . Finančna sredstva, dodeljena programu, prispevajo tudi k institucionalnemu komuniciranju o političnih prednostnih nalogah Unije, kolikor so povezane s cilji iz člena 3. [Sprememba 128]

3.   Komisija (EUROSTAT) izvaja dejavnosti informiranja in komuniciranja v zvezi z uresničevanjem specifičnega cilja iz člena 3(2)(f) ter ukrepi in rezultati v okviru tega cilja, kadar se nanašajo na
  zbiranje podatkov ter
  razvoj, pripravo in izkazovanje evropske statistike, ob upoštevanju statističnih načel iz Uredbe (ES) št. 223/2009, zlasti tistih o strokovni neodvisnosti in nepristranskosti. [Sprememba 129]

Člen 23

Razveljavitev

Uredbe (EU) št. 99/2013, št. 1287/2013, št. 254/2014, št. 258/2014, št. 652/2014 in 2017/826 se razveljavijo z učinkom od 1. januarja 2021.

Člen 24

Prehodne določbe

1.   Ta uredba do zaključka zadevnih ukrepov ne vpliva na njihovo nadaljevanje ali spremembo v skladu z uredbami (EU) št. 99/2013, št. 1287/2013, št. 254/2014, št. 258/2014, št. 652/2014 in 2017/826, ki se še naprej uporabljajo za zadevne ukrepe do njihovega zaključka.

2.   Finančna sredstva za program lahko krijejo tudi odhodke za tehnično in upravno pomoč, ki so potrebni za zagotovitev prehoda med programom in ukrepi, sprejetimi v okviru predhodnih programov, vzpostavljenih z akti iz odstavka 1.

3.   Po potrebi se lahko v proračun po letu 2027 vknjižijo odobritve za kritje odhodkov iz člena 4(3), da se omogoči upravljanje ukrepov, ki ne bodo zaključeni do 31. decembra 2027.

Člen 25

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2021.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 62, 15.2.2019, str. 40.

1

(2)  UL C 86, 7.3.2019, str. 259.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 12. februarja 2019.

3

(4)  Uredba (EU) št. 99/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2013 o evropskem statističnem programu za obdobje 2013–2017 (UL L 39, 9.2.2013, str. 12).

4

(5)  
  Uredba (EU) 2018/858 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o odobritvi in tržnem nadzoru motornih vozil in njihovih priklopnikov ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila, spremembi uredb (ES) št. 715/2007 in (ES) št. 595/2009 ter razveljavitvi Direktive 2007/46/ES (UL L 151, 14.6.2018, str. 1).

5

Uredba (EU) 2018/858 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o odobritvi in tržnem nadzoru motornih vozil in njihovih priklopnikov ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila, spremembi uredb (ES) št. 715/2007 in (ES) št. 595/2009 ter razveljavitvi Direktive 2007/46/ES (UL L 151, 14.6.2018, str. 1).

(6)  
  Uredba (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o določitvi zahtev za akreditacijo in nadzor trga v zvezi s trženjem proizvodov ter razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 339/93 (UL L 218, 13.8.2008, str. 30).

6

Uredba (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o določitvi zahtev za akreditacijo in nadzor trga v zvezi s trženjem proizvodov ter razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 339/93 (UL L 218, 13.8.2008, str. 30).

(7)  Direktiva 2014/23/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o podeljevanju koncesijskih pogodb (UL L 94, 28.3.2014, str. 1).

7

(8)  Direktiva 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES (UL L 94, 28.3.2014, str. 65).

8

(9)  Direktiva 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju naročnikov, ki opravljajo dejavnosti v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev ter o razveljavitvi Direktive 2004/17/ES (UL L 94, 28.3.2014, str. 243).

9

(10)  COM(2018)0439.

10

(11)  Uredba (EU) št. 1287/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi Programa za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (COSME) (2014–2020) in o razveljavitvi Sklepa št. 1639/2006/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 33).

11

(12)  
  Priporočilo Komisije z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednjih podjetij (UL L 124, 20.5.2003, str. 36).

12

Priporočilo Komisije z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednjih podjetij (UL L 124, 20.5.2003, str. 36).

(13)  Uredba (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o evropski standardizaciji, spremembi direktiv Sveta 89/686/EGS in 93/15/EGS ter direktiv 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES in 2009/105/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Sklepa Sveta 87/95/EGS in Sklepa št. 1673/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 316, 14.11.2012, str. 12).

13

(14)  Uredba (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. julija 2002 o uporabi mednarodnih računovodskih standardov (UL L 243, 11.9.2002, str. 1).

14

(15)  Direktiva 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o letnih računovodskih izkazih, konsolidiranih računovodskih izkazih in povezanih poročilih nekaterih vrst podjetij, spremembi Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS (UL L 182, 29.6.2013, str. 19).

15

(16)  Direktiva 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2006 o obveznih revizijah za letne in konsolidirane računovodske izkaze, spremembi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS ter razveljavitvi Direktive Sveta 84/253/EGS (UL L 157, 9.6.2006, str. 87).

16

(17)  Direktiva 2001/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. decembra 2001 o splošni varnosti proizvodov (UL L 11, 15.1.2002, str. 4).

17

(18)  Direktiva 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu (UL L 376, 27.12.2006, str. 36).

18

(19)  Uredba (EU) 2017/826 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2017 o vzpostavitvi programa Unije za podpiranje specifičnih dejavnosti za večje vključevanje potrošnikov in drugih končnih uporabnikov finančnih storitev v oblikovanje politike Unije na področju finančnih storitev za obdobje 2017–2020 (UL L 129, 19.5.2017, str. 17).

19

(20)  
  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

20

Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

(21)  Uredba (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki ter razveljavitvi Uredbe (ES, Euratom) št. 1101/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o prenosu zaupnih podatkov na Statistični urad Evropskih skupnosti, Uredbe Sveta (ES) št. 322/97 o statističnih podatkih Skupnosti in Sklepa Sveta 89/382/EGS, Euratom, o ustanovitvi Odbora za statistične programe Evropskih skupnosti (UL L 87, 31.3.2009, str. 164).

21

(22)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

22

(23)  UL L 90, 28.3.2006, str. 2.

23

(24)  COM(2010)0700.

24

(25)  COM(2017)0623.

25

(26)  COM(2018)0442.

26

(27)  COM(2018)0443.

27

(28)  COM(2018)0372.

28

(29)  COM(2018)0439.

29

(30)  COM(2018)0447.

30

(31)  COM(2018)0435.

31

(32)  COM(2018)0434.

32

(33)  COM(2018)0375.

33

(34)  COM(2018)0367.

34

(35)  COM(2018)0322, člen 10.

35

(36)  COM(2018)0382.

36

(37)  COM(2018)0393.

37

(38)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

38

Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

(39)  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

39

(40)  Uredba (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o prenosljivih boleznih živali in o spremembi ter razveljavitvi določenih aktov na področju zdravja živali („Pravila o zdravju živali“) (UL L 84, 31.3.2016, str. 1).

40

(41)  Uredba (ES) št. 2160/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o nadzoru salmonele in drugih opredeljenih povzročiteljih zoonoz, ki se prenašajo z živili (UL L 325, 12.12.2003, str. 1).

41

(42)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 999/2001 z dne 22. maja 2001 o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij (UL L 147, 31.5.2001, str. 1).

42

(43)  Sklep Sveta 2013/755/EU z dne 25. novembra 2013 o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski uniji (Sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj) (UL L 344, 19.12.2013, str. 1).

43

(44)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

44

(45)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (UL L 312, 23.12.1995, str. 1).

45

(46)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

46

(47)  Uredba Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (UL L 283, 31.10.2017, str. 1).

47

(48)  Direktiva (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2017 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (UL L 198, 28.7.2017, str. 29).

48

(49)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

49

(50)  Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).

50

(51)  Uredba (EU) št. 254/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o večletnem programu za potrošnike za obdobje 2014–2020 in o razveljavitvi Sklepa št. 1926/2006/ES (UL L 84, 20.3.2014, str. 42).

51

(52)  Uredba (EU) št. 258/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. aprila 2014 o vzpostavitvi programa Unije za podpiranje posebnih dejavnosti na področju računovodskega poročanja in revizije za obdobje 2014–2020 in o razveljavitvi Sklepa št. 716/2009/ES (UL L 105, 8.4.2014, str. 1).

52

(53)  Uredba (EU) št. 652/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o določbah za upravljanje odhodkov v zvezi s prehransko verigo, zdravjem in dobrobitjo živali ter v zvezi z zdravjem rastlin in rastlinskim razmnoževalnim materialom, spremembi direktiv Sveta 98/56/ES, 2000/29/ES in 2008/90/ES, uredb (ES) št. 178/2002, (ES) št. 882/2004 in (ES) št. 396/2005 Evropskega parlamenta in Sveta, Direktive 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi sklepov Sveta 66/399/EGS in 76/894/EGS ter Odločbe Sveta 2009/470/ES (UL L 189, 27.6.2014, str. 1).

53

(54)  [dodati]

54

(55)  COM(2017)0795.

55

(56)  Uredba (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2017 o izvajanju uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti, da se zagotovi uporaba zakonodaje o živilih in krmi, pravil o zdravju in dobrobiti živali ter zdravju rastlin in fitofarmacevtskih sredstvih, ter o spremembi uredb (ES) št. 999/2001, (ES) št. 396/2005, (ES) št. 1069/2009, (ES) št. 1107/2009, (EU) št. 1151/2012, (EU) št. 652/2014, (EU) 2016/429 in (EU) 2016/2031 Evropskega parlamenta in Sveta, uredb Sveta (ES) št. 1/2005 in (ES) št. 1099/2009 ter direktiv Sveta 98/58/ES, 1999/74/ES, 2007/43/ES, 2008/119/ES in 2008/120/ES ter razveljavitvi uredb (ES) št. 854/2004 in (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Sveta 89/608/EGS, 89/662/EGS, 90/425/EGS, 91/496/EGS, 96/23/ES, 96/93/ES in 97/78/ES ter sklepa Sveta 92/438/EGS (Uredba o uradnem nadzoru) (UL L 95, 7.4.2017, str. 1).

56

(57)  Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (UL L 031, 1.2.2002, str. 1).

57

Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (UL L 031, 1.2.2002, str. 1).

(58)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

58

PRILOGA I

Upravičeni ukrepi, s katerimi se uresničuje specifični cilj iz člena 3(2)(e)

Do financiranja so upravičeni naslednji ukrepi, s katerimi se uresničuje specifični cilj iz člena 3(2)(c)(e) in ki se v glavnem izvajajo z nepovratnimi sredstvi in javnimi naročili:

1.   Nujni veterinarski in fitosanitarni ukrepi

| 1.1. | Nujni veterinarski in fitosanitarni ukrepi, sprejeti na podlagi potrditve pojava bolezni živali ali zoonoz, navedenih v Prilogi III, ali potrditve prisotnosti enega ali več škodljivih organizmov ali če obstaja neposredna grožnja zdravstvenemu statusu ljudi, živali ali rastlin Unije.
  Navedeni ukrepi iz prvega odstavka se izvedejo nemudoma, njihova uporaba pa je skladna z določbami zadevnega prava Unije. |
| --- | --- |

1.1.

Navedeni ukrepi iz prvega odstavka se izvedejo nemudoma, njihova uporaba pa je skladna z določbami zadevnega prava Unije.

| 1.2. | Na področju nujnih fitosanitarnih ukrepov države članice sprejmejo naslednje ukrepe proti prvemu izbruhu škodljivih organizmov na določenem območju:






  (a) | ukrepe za
  preprečevanje pojava ali širjenja in/ali
  izkoreninjenje karantenskega škodljivega organizma za Unijo, ki jih sprejme pristojni organ države članice v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 2016/2031 Evropskega parlamenta in Sveta (1) ali na podlagi ukrepov Unije, sprejetih v skladu s členom 28(1) navedene Uredbe; [Sprememba 130] |
| --- | --- | --- |

1.2.

(a)

ukrepe za
  preprečevanje pojava ali širjenja in/ali
  izkoreninjenje karantenskega škodljivega organizma za Unijo, ki jih sprejme pristojni organ države članice v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 2016/2031 Evropskega parlamenta in Sveta (1) ali na podlagi ukrepov Unije, sprejetih v skladu s členom 28(1) navedene Uredbe; [Sprememba 130]

| (b) | ukrepe, ki jih sprejme pristojni organ države članice v skladu s členom 29 Uredbe (EU) 2016/2031 za
  preprečevanje, omejitev in/ali
  izkoreninjenje škodljivega organizma, ki ni na seznamu karantenskih škodljivih organizmov Unije in ki lahko izpolnjuje pogoje za karantenski škodljivi organizem v skladu z merili iz navedenega člena ali člena 30(1) navedene Uredbe; [Sprememba 131] |
| --- | --- |

(b)

ukrepe, ki jih sprejme pristojni organ države članice v skladu s členom 29 Uredbe (EU) 2016/2031 za
  preprečevanje, omejitev in/ali
  izkoreninjenje škodljivega organizma, ki ni na seznamu karantenskih škodljivih organizmov Unije in ki lahko izpolnjuje pogoje za karantenski škodljivi organizem v skladu z merili iz navedenega člena ali člena 30(1) navedene Uredbe; [Sprememba 131]

| (c) | dodatne varstvene ukrepe za preprečevanje širjenja škodljivega organizma, v zvezi s katerimi so bili sprejeti ukrepi Unije v skladu s členoma 28(1) in 30(1) Uredbe (EU) 2016/2031, poleg ukrepov za izkoreninjenje iz točke

  točk
  (a) te točke in ukrepov zadrževanja iz točke (b) te točke, kadar so navedeni

  ti
  ukrepi nujni za varstvo Unije pred nadaljnjim širjenjem navedenega

  tega
  škodljivega organizma
  , da se po potrebi omeji prosto gibanje prenašalcev v okoliških državah članicah; [Sprememba 132] |
| --- | --- |

(c)

dodatne varstvene ukrepe za preprečevanje širjenja škodljivega organizma, v zvezi s katerimi so bili sprejeti ukrepi Unije v skladu s členoma 28(1) in 30(1) Uredbe (EU) 2016/2031, poleg ukrepov za izkoreninjenje iz točke

  točk
  (a) te točke in ukrepov zadrževanja iz točke (b) te točke, kadar so navedeni

  ti
  ukrepi nujni za varstvo Unije pred nadaljnjim širjenjem navedenega

  tega
  škodljivega organizma
  , da se po potrebi omeji prosto gibanje prenašalcev v okoliških državah članicah; [Sprememba 132]

| (ca) | ukrepe za izkoreninjenje škodljivega organizma, ki se nenadoma pojavi, tudi če v Uniji ne velja za karantenski škodljivi organizem, temveč je posledica izrednih vremenskih dogodkov ali podnebnih sprememb v državi članici. [Sprememba 133] |
| --- | --- |

(ca)

ukrepe za izkoreninjenje škodljivega organizma, ki se nenadoma pojavi, tudi če v Uniji ne velja za karantenski škodljivi organizem, temveč je posledica izrednih vremenskih dogodkov ali podnebnih sprememb v državi članici. [Sprememba 133]

| 1.3. | Sredstva Unije se lahko zagotovijo tudi za naslednje ukrepe: |
| --- | --- |

1.3.

| 1.3.1. | zaščitne ukrepe, sprejete v primeru neposredne grožnje zdravstvenemu statusu Unije, ki je posledica pojava ali razvoja ene od bolezni živali ali zoonoz iz Priloge III na ozemlju tretje države, države članice ali ČDO, ter zaščitne ukrepe ali druge ustrezne dejavnosti, sprejete za podporo zdravstvenemu statusu rastlin Unije; |
| --- | --- |

1.3.1.

| 1.3.2. | ukrepe iz te priloge, ki jih izvajata dve ali več držav članic, ki tesno sodelujejo za nadzor epidemije; |
| --- | --- |

1.3.2.

| 1.3.3. | uvedbo zalog bioloških proizvodov za obvladovanje bolezni živali in zoonoz, navedenih v Prilogi III, kadar Komisija na podlagi zahteve države članice meni, da je uvedba takšnih zalog v navedeni državi članici potrebna; |
| --- | --- |

1.3.3.

| 1.3.4. | uvedbo zalog bioloških proizvodov ali nakup odmerkov cepiva, če lahko pojav ali razvoj ene od bolezni živali ali zoonoz iz Priloge III v tretji državi ali državi članici ogroža Unijo; |
| --- | --- |

1.3.4.

| 1.3.4a. | če bi se pojavil sum na izbruh bolezni živali in/ali pojav škodljivih organizmov, bi bilo treba močno okrepiti kontrole in spremljanje po vsej Uniji in/ali njenih zunanjih mejah; [Sprememba 134] |
| --- | --- |

1.3.4a.

| 1.3.4b. | ukrepe za spremljanje pojavljanja znanih in še nepoznanih škodljivih organizmov in bolezni. [Sprememba 135] |
| --- | --- |

1.3.4b.

2.   Letni in večletni veterinarski in fitosanitarni programi

| 2.1. | Letne in večletne veterinarske in fitosanitarne programe za
  preprečevanje,
  izkoreninjenje, kontrolo in nadzor bolezni živali in zoonoz, navedenih v Prilogi III, ter škodljivih organizmov na rastlinah je treba izvesti v skladu z določbami zadevnega

  ustreznega
  prava Unije. [Sprememba 136]

  Pogoji, pod katerimi so ukrepi upravičeni do financiranja, so določeni v programu dela iz člena 16.
  Programi se predložijo Komisiji do 31. maja v letu, ki je pred letom načrtovanega obdobja izvajanja.
  po tem, ko upravičenci predložijo vmesna finančna poročila, Komisija lahko po potrebi spremeni sporazume o nepovratnih sredstvih v zvezi s celotnim obdobjem upravičenosti.


  Ti programi bi morali odražati nove razmere, ki so posledica podnebnih sprememb, in njihovo raznolikost na evropski ravni ter pomagati preprečevati izgubljanje evropske biotske raznovrstnosti. [Sprememba 137] |
| --- | --- |

2.1.

Pogoji, pod katerimi so ukrepi upravičeni do financiranja, so določeni v programu dela iz člena 16.

Programi se predložijo Komisiji do 31. maja v letu, ki je pred letom načrtovanega obdobja izvajanja.

po tem, ko upravičenci predložijo vmesna finančna poročila, Komisija lahko po potrebi spremeni sporazume o nepovratnih sredstvih v zvezi s celotnim obdobjem upravičenosti.

Ti programi bi morali odražati nove razmere, ki so posledica podnebnih sprememb, in njihovo raznolikost na evropski ravni ter pomagati preprečevati izgubljanje evropske biotske raznovrstnosti. [Sprememba 137]

| 2.2. | Države članice lahko v svoje nacionalne programe vključijo ukrepe, ki se izvajajo na ozemlju tretjih držav in v sodelovanju z organi navedenih držav, če bi lahko pojav ali razvoj ene od bolezni živali ali zoonoz, navedenih v Prilogi III, ogrozil zdravstveni status Unije in če so sprejeti ukrepi namenjeni preprečitvi vnosa ene od navedenih bolezni ali zoonoz v Unijo ali če so potrebni zaščitni ukrepi za podporo zdravstvenemu statusu rastlin. V istih okoliščinah in za isti cilj se lahko sredstva Unije dodelijo neposredno pristojnim organom tretjih držav. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Na področju fitosanitarnih programov se sredstva Unije lahko dodelijo državam članicam za naslednje ukrepe:






  (a) | ankete v določenih obdobjih, s katerimi se preverja vsaj prisotnost katerega koli karantenskega škodljivega organizma za Unijo ter znake in simptome katerega koli škodljivega organizma, za katerega veljajo ukrepi iz člena 29 Uredbe (EU) 2016/2031 ali ukrepi, sprejeti v skladu s členom 30(1) navedene uredbe; |
| --- | --- | --- |

2.3.

(a)

ankete v določenih obdobjih, s katerimi se preverja vsaj prisotnost katerega koli karantenskega škodljivega organizma za Unijo ter znake in simptome katerega koli škodljivega organizma, za katerega veljajo ukrepi iz člena 29 Uredbe (EU) 2016/2031 ali ukrepi, sprejeti v skladu s členom 30(1) navedene uredbe;

| (b) | ankete v določenih obdobjih, s katerimi se preverja vsaj prisotnost katerih koli škodljivih organizmov, ki niso navedeni v točki (a) in ki bi lahko predstavljali nastajajoče tveganje za Unijo in katerih pojav ali širjenje bi lahko bistveno vplivalo na kmetijstvo ali gozdove Unije; |
| --- | --- |

(b)

ankete v določenih obdobjih, s katerimi se preverja vsaj prisotnost katerih koli škodljivih organizmov, ki niso navedeni v točki (a) in ki bi lahko predstavljali nastajajoče tveganje za Unijo in katerih pojav ali širjenje bi lahko bistveno vplivalo na kmetijstvo ali gozdove Unije;

| (c) | ukrepe za
  preprečitev pojava, zadržanje ali
  izkoreninjenje karantenskega škodljivega organizma za Unijo, ki jih sprejme pristojni organ države članice v skladu s členom 17 Uredbe (EU) 2016/2031 ali na podlagi ukrepov Unije, sprejetih v skladu s členom 28(1) navedene uredbe; [Sprememba 138] |
| --- | --- |

(c)

ukrepe za
  preprečitev pojava, zadržanje ali
  izkoreninjenje karantenskega škodljivega organizma za Unijo, ki jih sprejme pristojni organ države članice v skladu s členom 17 Uredbe (EU) 2016/2031 ali na podlagi ukrepov Unije, sprejetih v skladu s členom 28(1) navedene uredbe; [Sprememba 138]

| (d) | ukrepe, ki jih sprejme pristojni organ države članice v skladu s členom 29 Uredbe (EU) 2016/2031 za
  preprečitev pojava, zadržanje ali
  izkoreninjenje škodljivega organizma, ki ni na seznamu karantenskih škodljivih organizmov Unije in ki lahko izpolnjuje pogoje za karantenski škodljivi organizem v skladu z merili iz navedenega člena ali člena 30(1) navedene uredbe; [Sprememba 139] |
| --- | --- |

(d)

ukrepe, ki jih sprejme pristojni organ države članice v skladu s členom 29 Uredbe (EU) 2016/2031 za
  preprečitev pojava, zadržanje ali
  izkoreninjenje škodljivega organizma, ki ni na seznamu karantenskih škodljivih organizmov Unije in ki lahko izpolnjuje pogoje za karantenski škodljivi organizem v skladu z merili iz navedenega člena ali člena 30(1) navedene uredbe; [Sprememba 139]

| (e) | dodatne varstvene ukrepe za preprečevanje širjenja škodljivega organizma, v zvezi s katerimi so bili sprejeti ukrepi Unije v skladu s členoma 28(1) in 30(1) Uredbe (EU) 2016/2031, poleg ukrepov za izkoreninjenje iz
  točk

  točke (c) te točke in ukrepov zadrževanja iz točke (d) te točke, kadar so navedeni

  ti
  ukrepi nujni za varstvo Unije pred nadaljnjim širjenjem navedenega škodljivega organizma; [Sprememba 140] |
| --- | --- |

(e)

dodatne varstvene ukrepe za preprečevanje širjenja škodljivega organizma, v zvezi s katerimi so bili sprejeti ukrepi Unije v skladu s členoma 28(1) in 30(1) Uredbe (EU) 2016/2031, poleg ukrepov za izkoreninjenje iz
  točk

  točke (c) te točke in ukrepov zadrževanja iz točke (d) te točke, kadar so navedeni

  ti
  ukrepi nujni za varstvo Unije pred nadaljnjim širjenjem navedenega škodljivega organizma; [Sprememba 140]

| (f) | ukrepe za zadrževanje škodljivega organizma, proti kateremu so bili sprejeti ukrepi zadrževanja Unije v skladu s členom 28(2) Uredbe (EU) 2016/2031 ali členom 30(3) navedene uredbe, na napadenem območju, iz katerega navedenega škodljivega organizma ni mogoče izkoreniniti, kadar so navedeni ukrepi nujni za varstvo Unije pred nadaljnjim širjenjem navedenega škodljivega organizma. |
| --- | --- |

(f)

ukrepe za zadrževanje škodljivega organizma, proti kateremu so bili sprejeti ukrepi zadrževanja Unije v skladu s členom 28(2) Uredbe (EU) 2016/2031 ali členom 30(3) navedene uredbe, na napadenem območju, iz katerega navedenega škodljivega organizma ni mogoče izkoreniniti, kadar so navedeni ukrepi nujni za varstvo Unije pred nadaljnjim širjenjem navedenega škodljivega organizma.

Program dela iz člena 16 določi seznam škodljivih organizmov, ki jih zajemajo ti ukrepi.

| 3. | Dejavnosti, ki podpirajo izboljšanje dobrobiti živali
  , vključno z ukrepi za zagotavljanje skladnosti s standardi dobrobiti živali med njihovim prevozom. [Sprememba 141] |
| --- | --- |

3.

| 4. | Referenčni laboratoriji Evropske unije in referenčni centri Evropske unije iz členov 92, 95 in 97 Uredbe (EU) 2017/625. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Usklajeni programi nadzora ter zbiranje informacij in podatkov iz člena 112 Uredbe (EU) št. 2017/625. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Dejavnosti preprečevanja nastajanja živilskih odpadkov in boj proti goljufijam s hrano. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Dejavnosti, ki podpirajo trajnostno

  agroživilsko
  proizvodnjo in

  , trajnostno
  porabo hrane
  , ki ne škoduje okolju in biotski raznovrstnosti, ter spodbujanje neposredne prodaje in kratkih dobavnih verig. [Sprememba 142] |
| --- | --- |

7.

| 8. | Podatkovne zbirke in računalniško podprti informacijski sistemi, ki so potrebni za uspešno in učinkovito izvajanje zakonodaje, ki zadeva posebni

  specifični
  cilj iz člena 3(2)(e), ter imajo dokazano dodatno vrednost za Unijo kot celoto
  ; uvajanje novih tehnologij za izboljšanje sledljivosti proizvodov, kot so kode QR na embalaži. [Sprememba 143] |
| --- | --- |

8.

| 9. | Usposabljanje osebja pristojnih organov, odgovornih za uradni nadzor, in drugih strani, ki sodelujejo pri upravljanju in/ali preprečevanju bolezni živali ali škodljivih organizmov na rastlinah iz člena 130 Uredbe (EU) 2017/625. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Potni stroški, stroški nastanitve in dnevnice za strokovnjake držav članic, ki jih Komisija imenuje za pomoč svojim strokovnjakom, kakor je določeno v členih 116(4) in 120(4) Uredbe (EU) št. 2017/625. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Tehnično in znanstveno delo, vključno s študijami in dejavnostmi usklajevanja, potrebno
  za preprečevanje pojava novih in neznanih škodljivih organizmov in bolezni in
  za zagotavljanje pravilnega izvajanja zakonodaje na področju, ki zadeva specifični cilj iz člena 3(2)(e), ter prilagajanje navedene zakonodaje znanstvenim, tehnoloških in družbenim dosežkom. [Sprememba 144] |
| --- | --- |

11.

| 12. | Dejavnosti, ki jih izvajajo države članice ali mednarodne organizacije, katerih namen delovanja je doseganje specifičnega cilja iz člena 3(2)(e), za podporo razvoju in izvajanju pravil v zvezi z navedenim ciljem. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Projekti, ki jih organizira ena ali več držav članic s ciljem izboljšanja učinkovitega izvajanja specifičnega cilja iz člena 3(2)(e) z uporabo inovativnih tehnik in protokolov. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Podpora pobud Unije in držav članic za informiranje in ozaveščanje, katerih namen je zagotoviti izboljšano, skladno in trajnostno proizvodnjo in porabo hrane, vključno z dejavnostmi preprečevanja nastajanja živilskih odpadkov
  , prispevanja h krožnemu gospodarstvu
  in
  preprečevanja
  goljufij s hrano, v okviru izvajanja pravil na področju specifičnega cilja iz člena 3(2)(e). [Sprememba 145] |
| --- | --- |

14.

| 15. | Ukrepi za varstvo zdravja ljudi, živali in rastlin ter dobrobiti živali, izvedenih na živalih, živalskih proizvodih, rastlinah in rastlinskih proizvodih, ki prihajajo iz tretjih držav na meje Unije. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Uredba (EU) 2016/2031 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2016 o ukrepih varstva pred škodljivimi organizmi rastlin, spremembi uredb (EU) št. 228/2013, (EU) št. 652/2014 in (EU) št. 1143/2014 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi direktiv Sveta 69/464/EGS, 74/647/EGS, 93/85/EGS, 98/57/ES, 2000/29/ES, 2006/91/ES in 2007/33/ES (UL L 317, 23.11.2016, str. 4).

PRILOGA II

Upravičeni ukrepi, s katerimi se uresničuje specifični cilj iz člena 3(2)(f)

Za izvajanje politik Unije so potrebne visokokakovostne, primerljive in zanesljive statistične informacije o gospodarskih, socialnih, teritorialnih in okoljskih razmerah v Uniji. Poleg tega evropska statistika omogoča evropskim državljanom razumevanje demokratičnega procesa in razprave o sedanjosti in prihodnosti Unije ter sodelovanje v njih.

Skupaj z Uredbo (ES) št. 223/2009 o evropski statistiki Program zagotavlja celovit okvir za razvoj, pripravo in izkazovanje evropske statistike v obdobju 2021–2027. Evropska statistika se razvija, pripravlja in izkazuje v tem okviru in v skladu z načeli Evropskega statističnega kodeksa ravnanja s tesnim in usklajenim sodelovanjem znotraj Evropskega statističnega sistema (ESS).

Evropska statistika, razvita, pripravljena in izkazana v tem okviru, prispeva k izvajanju politik Unije, kot določa PDEU in je upoštevano tudi v strateških prednostnih nalogah Komisije.

Pri izvajanju specifičnega cilja iz člena 3(2)(f) se izvedejo naslednji ukrepi:

Ekonomska in monetarna unija, globalizacija in trgovina

| — | zagotavljanje visokokakovostne statistike, ki podpira postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, program za podporo reformam in letni cikel gospodarskega spremljanja in usmerjanja Unije; |
| --- | --- |

—

zagotavljanje visokokakovostne statistike, ki podpira postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, program za podporo reformam in letni cikel gospodarskega spremljanja in usmerjanja Unije;

| — | zagotavljanje in po potrebi spodbujanje glavnih evropskih gospodarskih kazalnikov (PEEI); |
| --- | --- |

—

zagotavljanje in po potrebi spodbujanje glavnih evropskih gospodarskih kazalnikov (PEEI);

| — | zagotavljanje statističnih in metodoloških smernic za statistično obdelavo naložbenih in proračunskih instrumentov za podporo ekonomski konvergenci, finančni stabilnosti in ustvarjanju delovnih mest; |
| --- | --- |

—

zagotavljanje statističnih in metodoloških smernic za statistično obdelavo naložbenih in proračunskih instrumentov za podporo ekonomski konvergenci, finančni stabilnosti in ustvarjanju delovnih mest;

| — | zagotavljanje statistike za namene lastnih sredstev ter plače in pokojnine osebja EU; |
| --- | --- |

—

zagotavljanje statistike za namene lastnih sredstev ter plače in pokojnine osebja EU;

| — | boljše merjenje trgovanja s

  z blagom in
  storitvami, neposrednih tujih naložb, globalnih vrednostnih verig in vpliva globalizacije na gospodarstva Unije. [Sprememba 146] |
| --- | --- |

—

boljše merjenje trgovanja s

  z blagom in
  storitvami, neposrednih tujih naložb, globalnih vrednostnih verig in vpliva globalizacije na gospodarstva Unije. [Sprememba 146]

Enotni trg, inovacije in digitalna preobrazba

| — | zagotavljanje visokokakovostne in zanesljive statistike za enotni trg, evropski obrambni akcijski načrt ter ključna področja inovacij in raziskav; |
| --- | --- |

—

zagotavljanje visokokakovostne in zanesljive statistike za enotni trg, evropski obrambni akcijski načrt ter ključna področja inovacij in raziskav;

| — | zagotavljanje večje količine in bolj pravočasnih statističnih podatkov o sodelovalnem gospodarstvu in učinku digitalizacije evropskih podjetij in državljanov. |
| --- | --- |

—

zagotavljanje večje količine in bolj pravočasnih statističnih podatkov o sodelovalnem gospodarstvu in učinku digitalizacije evropskih podjetij in državljanov.

Socialna razsežnost Evrope

| — | zagotavljanje visokokakovostne in zanesljive statistike za podporo evropskemu stebru socialnih pravic ter politiki znanj in spretnosti Unije,
  med drugim
  vključno s statistiko o trgu dela, zaposlovanju, izobraževanju in usposabljanju, prihodku, življenjskih pogojih, revščini, neenakosti, socialni zaščiti, delu na črno in satelitskih računih o znanju in spretnostih; [Sprememba 147] |
| --- | --- |

—

zagotavljanje visokokakovostne in zanesljive statistike za podporo evropskemu stebru socialnih pravic ter politiki znanj in spretnosti Unije,
  med drugim
  vključno s statistiko o trgu dela, zaposlovanju, izobraževanju in usposabljanju, prihodku, življenjskih pogojih, revščini, neenakosti, socialni zaščiti, delu na črno in satelitskih računih o znanju in spretnostih; [Sprememba 147]

| — | zagotavljanje statistike v zvezi s Konvencijo Združenih narodov o pravicah invalidov; |
| --- | --- |

—

zagotavljanje statistike v zvezi s Konvencijo Združenih narodov o pravicah invalidov;

| — | bogatitev statistike o migracijah, zlasti o razmerah in vključevanju migrantov ter izobrazbenih potrebah in stopnjah kvalifikacije prosilcev za azil; |
| --- | --- |

—

bogatitev statistike o migracijah, zlasti o razmerah in vključevanju migrantov ter izobrazbenih potrebah in stopnjah kvalifikacije prosilcev za azil;

| — | razvijanje posodobljenih programov za popis prebivalstva in gospodinjstev ter statistike prebivalstva po letu 2021; |
| --- | --- |

—

razvijanje posodobljenih programov za popis prebivalstva in gospodinjstev ter statistike prebivalstva po letu 2021;

| — | zagotavljanje projekcij prebivalstva in njihovih letnih posodobitev. |
| --- | --- |

—

zagotavljanje projekcij prebivalstva in njihovih letnih posodobitev.

Trajnostni razvoj, naravni viri in okolje

| — | spremljanje napredka pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

—

spremljanje napredka pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja;

| — | nadaljnje razvijanje statistike za podporo strategiji za energijo, krožnemu gospodarstvu in strategiji za plastiko; |
| --- | --- |

—

nadaljnje razvijanje statistike za podporo strategiji za energijo, krožnemu gospodarstvu in strategiji za plastiko;

| — | zagotavljanje ključne okoljske statistike in kazalnikov, vključno o odpadkih, vodi, biotski raznovrstnosti, gozdovih, rabi in pokritosti tal, ter podnebne statistike in okoljskih gospodarskih računov; |
| --- | --- |

—

zagotavljanje ključne okoljske statistike in kazalnikov, vključno o odpadkih, vodi, biotski raznovrstnosti, gozdovih, rabi in pokritosti tal, ter podnebne statistike in okoljskih gospodarskih računov;

| — | zagotavljanje statistike prevoza blaga in potnikov za podporo politikam Unije ter |
| --- | --- |

—

zagotavljanje statistike prevoza blaga in potnikov za podporo politikam Unije ter

| — | razvijanje nadaljnjih kazalnikov za spremljanje intermodalnosti in modalnega prehoda k okolju prijaznejšim načinom prevoza; |
| --- | --- |

—

razvijanje nadaljnjih kazalnikov za spremljanje intermodalnosti in modalnega prehoda k okolju prijaznejšim načinom prevoza;

| — | zagotavljanje pravočasnih in ustreznih podatkov za potrebe skupne kmetijske politike, skupne ribiške politike in politik, povezanih z okoljem, varnostjo hrane in dobrobitjo živali. |
| --- | --- |

—

zagotavljanje pravočasnih in ustreznih podatkov za potrebe skupne kmetijske politike, skupne ribiške politike in politik, povezanih z okoljem, varnostjo hrane in dobrobitjo živali.

Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

| — | zagotavljanje pravočasnih in celovitih statističnih kazalnikov o regijah, vključno z najbolj oddaljenimi regijami Unije, mesti in podeželskimi območji za spremljanje in ocenjevanje učinkovitosti politik teritorialnega razvoja ter za ocenjevanje teritorialnih učinkov sektorskih politik; |
| --- | --- |

—

zagotavljanje pravočasnih in celovitih statističnih kazalnikov o regijah, vključno z najbolj oddaljenimi regijami Unije, mesti in podeželskimi območji za spremljanje in ocenjevanje učinkovitosti politik teritorialnega razvoja ter za ocenjevanje teritorialnih učinkov sektorskih politik;

| — | podpora razvoju kazalnikov o preprečevanju pranja denarja in boju proti financiranju terorizma ter razvoj statistike o policiji in varnosti; |
| --- | --- |

—

podpora razvoju kazalnikov o preprečevanju pranja denarja in boju proti financiranju terorizma ter razvoj statistike o policiji in varnosti;

| — | vse večja uporaba geoprostorskih podatkov ter sistematično vključevanje upravljanja geoprostorskih informacij v pripravo statistike. |
| --- | --- |

—

vse večja uporaba geoprostorskih podatkov ter sistematično vključevanje upravljanja geoprostorskih informacij v pripravo statistike.

Boljše obveščanje o evropski statistiki in njena promocija kot zaupanja vrednega vira pri preprečevanju spletnih dezinformacij

| — | sistematična promocija evropske statistike kot zaupanja vrednega vira dokazov in za spodbujanje preverjevalcev dejstev, raziskovalcev in javnih organov, da jo uporabljajo pri preprečevanju spletnih dezinformacij; |
| --- | --- |

—

sistematična promocija evropske statistike kot zaupanja vrednega vira dokazov in za spodbujanje preverjevalcev dejstev, raziskovalcev in javnih organov, da jo uporabljajo pri preprečevanju spletnih dezinformacij;

| — | lajšanje dostopa uporabnikom do statistike in njeno razumevanje, vključno z zagotavljanjem privlačnih in interaktivnih vizualnih prikazov, bolj prilagojenih storitev, kot so podatki na zahtevo in samopostrežna analitika; |
| --- | --- |

—

lajšanje dostopa uporabnikom do statistike in njeno razumevanje, vključno z zagotavljanjem privlačnih in interaktivnih vizualnih prikazov, bolj prilagojenih storitev, kot so podatki na zahtevo in samopostrežna analitika;

| — | nadaljnji razvoj in spremljanje okvira za zagotavljanje kakovosti evropske statistike, vključno z medsebojnimi strokovnimi pregledi skladnosti držav članic s Kodeksom ravnanja evropske statistike; |
| --- | --- |

—

nadaljnji razvoj in spremljanje okvira za zagotavljanje kakovosti evropske statistike, vključno z medsebojnimi strokovnimi pregledi skladnosti držav članic s Kodeksom ravnanja evropske statistike;

| — | zagotavljanje dostopa do mikropodatkov za raziskovalne namene ob varovanju najvišjih standardov varstva podatkov in statistične zaupnosti. |
| --- | --- |

—

zagotavljanje dostopa do mikropodatkov za raziskovalne namene ob varovanju najvišjih standardov varstva podatkov in statistične zaupnosti.

Izkoriščanje prednosti podatkovne revolucije in prehod na zaupanja vredno pametno statistiko

| — | povečanje izkoriščanja novih digitalnih virov podatkov in vzpostavitev temeljev za zaupanja vredno pametno statistiko za pripravo nove statistike skoraj sproti z zaupanja vrednimi algoritmi; |
| --- | --- |

—

povečanje izkoriščanja novih digitalnih virov podatkov in vzpostavitev temeljev za zaupanja vredno pametno statistiko za pripravo nove statistike skoraj sproti z zaupanja vrednimi algoritmi;

| — | razvoj novih pristopov za uporabo podatkov v zasebni lasti s sprejetjem metod računanja z ohranjanjem zasebnosti in varnega večstranskega računanja; |
| --- | --- |

—

razvoj novih pristopov za uporabo podatkov v zasebni lasti s sprejetjem metod računanja z ohranjanjem zasebnosti in varnega večstranskega računanja;

| — | spodbujanje vrhunskih raziskav in inovacij na področju uradne statistike, vključno z uporabo mrež sodelovanja in zagotavljanjem evropskih statističnih programov usposabljanja. |
| --- | --- |

—

spodbujanje vrhunskih raziskav in inovacij na področju uradne statistike, vključno z uporabo mrež sodelovanja in zagotavljanjem evropskih statističnih programov usposabljanja.

Razširjeno partnerstvo in statistično sodelovanje

| — | krepitev partnerstva z ESS in sodelovanja z Evropskim sistemom centralnih bank; |
| --- | --- |

—

krepitev partnerstva z ESS in sodelovanja z Evropskim sistemom centralnih bank;

| — | spodbujanje partnerstev z javnimi in zasebnimi lastniki podatkov in tehnološkim sektorjem za olajšanje dostopa do podatkov za statistične namene, vključevanje podatkov iz več virov in uporabe najnovejših tehnologij; |
| --- | --- |

—

spodbujanje partnerstev z javnimi in zasebnimi lastniki podatkov in tehnološkim sektorjem za olajšanje dostopa do podatkov za statistične namene, vključevanje podatkov iz več virov in uporabe najnovejših tehnologij;

| — | spodbujanje sodelovanja z raziskovalnimi in univerzitetnimi ustanovami, zlasti na področju uporabe novih virov podatkov, analize podatkov in spodbujanja statistične pismenosti; |
| --- | --- |

—

spodbujanje sodelovanja z raziskovalnimi in univerzitetnimi ustanovami, zlasti na področju uporabe novih virov podatkov, analize podatkov in spodbujanja statistične pismenosti;

| — | sodelovanje z mednarodnimi organizacijami in tretjimi državami v korist globalni uradni statistiki. |
| --- | --- |

—

sodelovanje z mednarodnimi organizacijami in tretjimi državami v korist globalni uradni statistiki.

PRILOGA III

Seznam bolezni živali in zoonoz

| (1) | konjska kuga |
| --- | --- |

(1)

konjska kuga

| (2) | afriška prašičja kuga |
| --- | --- |

(2)

afriška prašičja kuga

| (3) | vranični prisad |
| --- | --- |

(3)

vranični prisad

| (4) | aviarna influenca (visoko patogena) |
| --- | --- |

(4)

aviarna influenca (visoko patogena)

| (5) | aviarna influenca (nizko patogena) |
| --- | --- |

(5)

aviarna influenca (nizko patogena)

| (6) | kampilobakterioza |
| --- | --- |

(6)

kampilobakterioza

| (7) | klasična prašičja kuga |
| --- | --- |

(7)

klasična prašičja kuga

| (8) | slinavka in parkljevka |
| --- | --- |

(8)

slinavka in parkljevka

| (9) | nalezljiva pljučna kuga koz |
| --- | --- |

(9)

nalezljiva pljučna kuga koz

| (10) | smrkavost |
| --- | --- |

(10)

smrkavost

| (11) | okužba z virusom modrikastega jezika (serotipi 1–24) |
| --- | --- |

(11)

okužba z virusom modrikastega jezika (serotipi 1–24)

| (12) | okužba z

  Brucella abortus
  ,
  B. melitensis

  in

  B. suis |
| --- | --- |

(12)

okužba z

  Brucella abortus
  ,
  B. melitensis

  in

  B. suis

| (13) | okužba z virusom epizootske hemoragične bolezni |
| --- | --- |

(13)

okužba z virusom epizootske hemoragične bolezni

| (14) | okužba z virusom vozličastega dermatitisa |
| --- | --- |

(14)

okužba z virusom vozličastega dermatitisa

| (15) | okužba z

  Mycoplasma mycoides

  , podvrsto miocidi SC (pljučna kuga govedi), |
| --- | --- |

(15)

okužba z

  Mycoplasma mycoides

  , podvrsto miocidi SC (pljučna kuga govedi),

| (16) | okužba s sklopom

  Mycobacterium tuberculosis
  (
  M. bovis
  ,
  M. caprae

  in

  M. tuberculosis
  ) |
| --- | --- |

(16)

okužba s sklopom

  Mycobacterium tuberculosis
  (
  M. bovis
  ,
  M. caprae

  in

  M. tuberculosis
  )

| (17) | okužba z virusom atipične kokošje kuge |
| --- | --- |

(17)

okužba z virusom atipične kokošje kuge

| (18) | okužba z virusom kuge drobnice |
| --- | --- |

(18)

okužba z virusom kuge drobnice

| (19) | okužba z virusom stekline |
| --- | --- |

(19)

okužba z virusom stekline

| (20) | okužba z virusom mrzlice Rift Valley |
| --- | --- |

(20)

okužba z virusom mrzlice Rift Valley

| (21) | okužba z virusom goveje kuge |
| --- | --- |

(21)

okužba z virusom goveje kuge

| (22) | okužba z zoonotsko salmonelo serovar |
| --- | --- |

(22)

okužba z zoonotsko salmonelo serovar

| (23) | okužba z

  Echinococcus


  spp |
| --- | --- |

(23)

okužba z

  Echinococcus


  spp

| (24) | listerioza |
| --- | --- |

(24)

listerioza

| (25) | osepnice ovc in koz |
| --- | --- |

(25)

osepnice ovc in koz

| (26) | transmisivne spongiformne encefalopatije |
| --- | --- |

(26)

transmisivne spongiformne encefalopatije

| (27) | trihineloza |
| --- | --- |

(27)

trihineloza

| (28) | venezuelski encefalomielitis kopitarjev |
| --- | --- |

(28)

venezuelski encefalomielitis kopitarjev

| (29) | verotoksična

  E. coli |
| --- | --- |

(29)

verotoksična

  E. coli

Seznam bolezni živali in zoonoz zajema:

| (a) | seznam bolezni, oblikovan v skladu s poglavjem 2 dela 1 Uredbe (EU) 2016/429; |
| --- | --- |

(a)

seznam bolezni, oblikovan v skladu s poglavjem 2 dela 1 Uredbe (EU) 2016/429;

| (b) | salmonelo, zoonoze in povzročitelje zoonoz, ki so zajeti v Uredbi (ES) št. 2160/2003 in Direktivi 2003/99/ES
   (1); |
| --- | --- |

(b)

salmonelo, zoonoze in povzročitelje zoonoz, ki so zajeti v Uredbi (ES) št. 2160/2003 in Direktivi 2003/99/ES
   (1);

| (c) | transmisivne spongiformne encefalopatije. [Sprememba 149] |
| --- | --- |

(c)

transmisivne spongiformne encefalopatije. [Sprememba 149]

---

(1)  
  Direktiva 2003/99/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o spremljanju zoonoz in povzročiteljev zoonoz, ki spreminja Odločbo Sveta 90/424/EGS in razveljavlja Direktivo Sveta 92/117/EGS (UL L 325, 12.12.2003, str. 31).

PRILOGA IV

KAZALNIKI

| Cilj | Kazalnik |
| --- | --- |
| Cilji iz člena 3(2)(a)

  3(2)(a)(i) | 1. | Število novih pritožb in primerov neskladnosti na področju prostega pretoka blaga in storitev ter zakonodaje Unije o javnih naročilih |

Cilj

Kazalnik

Cilji iz člena 3(2)(a)

  3(2)(a)(i)

1.

Število novih pritožb in primerov neskladnosti na področju prostega pretoka blaga in storitev ter zakonodaje Unije o javnih naročilih

| 2. | Indeks omejevanja trgovanja s storitvami |
| --- | --- |

2.

Indeks omejevanja trgovanja s storitvami

| 3. | Število obiskov portala Tvoja Evropa |
| --- | --- |

3.

Število obiskov portala Tvoja Evropa

| 4. | Število skupnih kampanj za nadzor trga |
| --- | --- |

4.

Cilji iz člena 3(2)(a)(ii)

| 1. | Število novih pritožb in primerov neskladnosti na področju prostega pretoka blaga in storitev ter spletne prodaje. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Število skupnih kampanj za nadzor trga in varnost izdelkov |
| --- | --- |

2.

Cilji iz člena 3(2)(b)

| 1. | Število MSP, ki prejemajo podporo
  programa in mreže |
| --- | --- |

1.

Število MSP, ki prejemajo podporo
  programa in mreže

| 2. | Število podjetij s podporo, ki so sklenila poslovna partnerstva |
| --- | --- |

2.

Število podjetij s podporo, ki so sklenila poslovna partnerstva

| 2a. | Število podjetnikov, ki uporabljajo programe mentorstva in mobilnosti |
| --- | --- |

2a.

| 2b. | Zmanjšanje stroškov in skrajšanje časa za ustanovitev MSP |
| --- | --- |

2b.

| 2c. | Število ustvarjenih podjetniških mrež v primerjavi z izhodiščnim stanjem |
| --- | --- |

2c.

| 2d. | Število držav članic, ki uporabljajo test za MSP |
| --- | --- |

2d.

| 2e. | Občutno višje število držav članic z enotno kontaktno točko za ustanovitev podjetja |
| --- | --- |

2e.

| 2f. | Povečanje deleža tistih MSP, ki izvažajo, in tistih MSP, ki izvažajo iz Unije, v primerjavi z izhodiščnim stanjem |
| --- | --- |

2f.

| 2 g. | Občutno večje število držav članic, ki uvajajo podjetniške rešitve, usmerjene v potencialne, nove in mlade podjetnike in podjetnice ter druge posebne ciljne skupine, v primerjavi z izhodiščnim stanjem |
| --- | --- |

2 g.

| 2h. | Večji delež državljanov Unije, ki se želijo odločiti za samozaposlitev, v primerjavi z izhodiščnim stanjem |
| --- | --- |

2h.

| 2i. | Uspešnost MSP glede trajnostnosti, ki se med drugim meri z večjim deležem unijskih MSP, ki razvijajo proizvode trajnostnega modrega gospodarstva in zelene proizvode

   (1 a)

  in storitve, ter z gospodarnejšo rabo virov (kar lahko zajema energijo, materiale ali vodo, recikliranje itd.) v primerjavi z izhodiščnim stanjem |
| --- | --- |

2i.

- vsi kazalniki se primerjajo z aktualnim stanjem za leto 2018.

Cilji iz člena 3(2)(c)

(i)

(ii)

| 1. | Delež evropskih standardov, ki jih države članice izvajajo kot nacionalne standarde v skupnem številu aktivnih evropskih standardov |
| --- | --- |

1.

Delež evropskih standardov, ki jih države članice izvajajo kot nacionalne standarde v skupnem številu aktivnih evropskih standardov

| 2. | Odstotek mednarodnih standardov računovodskega poročanja in revizije, ki jih je potrdila Unija |
| --- | --- |

2.

Odstotek mednarodnih standardov računovodskega poročanja in revizije, ki jih je potrdila Unija

Cilji iz člena 3(2)(d)

(i)

(ii)

| 1. | Indeks potrošniških razmer |
| --- | --- |

1.

Indeks potrošniških razmer

| 2. | Število dokumentov o stališču in odzivov upravičencev na javna posvetovanja na področju finančnih storitev |
| --- | --- |

2.

Število dokumentov o stališču in odzivov upravičencev na javna posvetovanja na področju finančnih storitev

Cilji iz člena 3(2)(e)

| 1. | Število uspešno izvedenih nacionalnih veterinarskih in fitosanitarnih programov |
| --- | --- |

1.

Število uspešno izvedenih nacionalnih veterinarskih in fitosanitarnih programov

| 2. | Število uspešno rešenih izrednih razmer, ki so jih povzročili škodljivi organizmi |
| --- | --- |

2.

| 3. | Število uspešno rešenih izrednih razmer, ki so jih povzročile bolezni |
| --- | --- |

3.

Cilji iz člena 3(2)(f)

| 1- | Vpliv statistike, ki je objavljena na spletu: število omemb na spletu in pozitivnih/negativnih mnenj |
| --- | --- |

1-

Vpliv statistike, ki je objavljena na spletu: število omemb na spletu in pozitivnih/negativnih mnenj

[Sprememba 149]

---

(1 a)  
  Zeleni proizvodi in storitve so proizvodi in storitve, katerih prevladujoča funkcija je zmanjšati okoljsko tveganje ter čim bolj omejiti onesnaževanje in porabo virov. Vključeni so tudi proizvodi z okoljskimi značilnostmi (okoljsko primerno zasnovani, z znakom za okolje, ekološko pridelani in z znatno vsebnostjo recikliranih materialov). Vir: Flash Eurobarometer 342, „MSP, učinkovita raba virov in zeleni trgi“.

---

| 23.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/295 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/295

---

P8_TA(2019)0074

DDV: dokončni sistem za obdavčevanje trgovine med državami članicami *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. februarja 2019 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES glede uvedbe podrobnih tehničnih ukrepov za delovanje dokončnega sistema DDV za obdavčevanje trgovine med državami članicami (COM(2018)0329 – C8-0317/2018 – 2018/0164(CNS))

(Posebni zakonodajni postopek – posvetovanje)

(2020/C 449/38)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2018)0329), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2018)0329),

| — | ob upoštevanju člena 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0317/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0317/2018),

| — | ob upoštevanju člena 78c Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 78c Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0028/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0028/2019),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Svet, naj ga obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje z njim, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

Sprememba 1

Predlog direktive

Uvodna izjava 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | Ko je Svet leta 1967 z direktivama Sveta
  62/227/EGS

   (1) in 67/228/EGS (2) sprejel skupni sistem davka na dodano vrednost (DDV), je bila sprejeta zaveza, da bo vzpostavljen dokončen sistem DDV za obdavčevanje trgovine med državami članicami, ki bo deloval podobno, kot bi deloval v eni državi članici. Ker politični in tehnični pogoji za tak sistem niso bili zreli, je bila ob opustitvi davčnih meja med državami članicami konec leta 1992 sprejeta prehodna ureditev DDV. Direktiva Sveta 2006/112/ES (3), ki je trenutno v veljavi, določa, da je treba ta prehodna pravila nadomestiti z dokončno ureditvijo na podlagi načela, po katerem se dobave blaga ali storitev obdavčujejo v državi članici porekla. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)

Ko je Svet leta 1967 z direktivama Sveta
  62/227/EGS

   (1) in 67/228/EGS (2) sprejel skupni sistem davka na dodano vrednost (DDV), je bila sprejeta zaveza, da bo vzpostavljen dokončen sistem DDV za obdavčevanje trgovine med državami članicami, ki bo deloval podobno, kot bi deloval v eni državi članici. Ker politični in tehnični pogoji za tak sistem niso bili zreli, je bila ob opustitvi davčnih meja med državami članicami konec leta 1992 sprejeta prehodna ureditev DDV. Direktiva Sveta 2006/112/ES (3), ki je trenutno v veljavi, določa, da je treba ta prehodna pravila nadomestiti z dokončno ureditvijo na podlagi načela, po katerem se dobave blaga ali storitev obdavčujejo v državi članici porekla.

| (1) | Ko je Svet leta 1967 z direktivama Sveta
  67/227/EGS

   (1) in 67/228/EGS (2) sprejel skupni sistem davka na dodano vrednost (DDV), je bila sprejeta zaveza, da bo vzpostavljen dokončen sistem DDV za obdavčevanje trgovine med državami članicami, ki bo deloval podobno, kot bi deloval v eni državi članici. Ker politični in tehnični pogoji za tak sistem niso bili zreli, je bila ob opustitvi davčnih meja med državami članicami konec leta 1992 sprejeta prehodna ureditev DDV. Direktiva Sveta 2006/112/ES (3), ki je trenutno v veljavi, določa, da je treba ta prehodna pravila nadomestiti z dokončno ureditvijo na podlagi načela, po katerem se dobave blaga ali storitev obdavčujejo v državi članici porekla.
  Vendar se ta prehodna pravila uporabljajo že nekaj desetletij, posledica pa je zapleten prehoden sistem DDV, ki pri čezmejnih transakcijah znotraj Unije omogoča goljufije v zvezi z DDV. Prehodna pravila imajo številne pomanjkljivosti, zaradi katerih sistem DDV ni niti povsem učinkovit niti združljiv z zahtevami pravega enotnega trga. Šibkosti prehodnega sistema DDV so postale očitne šele nekaj let po njegovi uvedbi. Od takrat je bilo sprejetih več zakonodajnih ukrepov (izboljšanje upravnega sodelovanja, krajši roki za rekapitulacijska poročila, sektorska obrnjena davčna obveznost), pa tudi nekateri nezakonodajni. Kljub temu pa nedavne študije o vrzeli pri pobiranju DDV kažejo, da je obseg nepobranega DDV še vedno ogromen. Na področju DDV je po uvedbi sedanjih pravil leta 1992 to prvi zakonodajni predlog, katerega cilj je odpraviti vzroke čezmejnih goljufij. Komisija je v svojem sporočilu z dne 28. oktobra 2015 z naslovom Izpopolnitev enotnega trga: več priložnosti za prebivalstvo in gospodarstvo kot eno glavnih ovir za dokončanje enotnega trga navedla zapletenost sedanjega sistema DDV. Obenem se veča tudi vrzel pri pobiranju DDV, opredeljena kot razlika med dejansko pobranimi prihodki iz tega naslova in teoretičnim zneskom, ki naj bi ga po pričakovanjih pobrali, in je leta 2015 v EU-28 dosegla 151,5  milijarde EUR. To kaže, da je treba sistem DDV nemudoma in korenito preoblikovati v dokončen sistem DDV, s katerim bomo olajšali in poenostavili čezmejno trgovino znotraj Unije ter zagotovili, da bo sistem bolj odporen na goljufije. |
| --- | --- |

(1)

Ko je Svet leta 1967 z direktivama Sveta
  67/227/EGS

   (1) in 67/228/EGS (2) sprejel skupni sistem davka na dodano vrednost (DDV), je bila sprejeta zaveza, da bo vzpostavljen dokončen sistem DDV za obdavčevanje trgovine med državami članicami, ki bo deloval podobno, kot bi deloval v eni državi članici. Ker politični in tehnični pogoji za tak sistem niso bili zreli, je bila ob opustitvi davčnih meja med državami članicami konec leta 1992 sprejeta prehodna ureditev DDV. Direktiva Sveta 2006/112/ES (3), ki je trenutno v veljavi, določa, da je treba ta prehodna pravila nadomestiti z dokončno ureditvijo na podlagi načela, po katerem se dobave blaga ali storitev obdavčujejo v državi članici porekla.
  Vendar se ta prehodna pravila uporabljajo že nekaj desetletij, posledica pa je zapleten prehoden sistem DDV, ki pri čezmejnih transakcijah znotraj Unije omogoča goljufije v zvezi z DDV. Prehodna pravila imajo številne pomanjkljivosti, zaradi katerih sistem DDV ni niti povsem učinkovit niti združljiv z zahtevami pravega enotnega trga. Šibkosti prehodnega sistema DDV so postale očitne šele nekaj let po njegovi uvedbi. Od takrat je bilo sprejetih več zakonodajnih ukrepov (izboljšanje upravnega sodelovanja, krajši roki za rekapitulacijska poročila, sektorska obrnjena davčna obveznost), pa tudi nekateri nezakonodajni. Kljub temu pa nedavne študije o vrzeli pri pobiranju DDV kažejo, da je obseg nepobranega DDV še vedno ogromen. Na področju DDV je po uvedbi sedanjih pravil leta 1992 to prvi zakonodajni predlog, katerega cilj je odpraviti vzroke čezmejnih goljufij. Komisija je v svojem sporočilu z dne 28. oktobra 2015 z naslovom Izpopolnitev enotnega trga: več priložnosti za prebivalstvo in gospodarstvo kot eno glavnih ovir za dokončanje enotnega trga navedla zapletenost sedanjega sistema DDV. Obenem se veča tudi vrzel pri pobiranju DDV, opredeljena kot razlika med dejansko pobranimi prihodki iz tega naslova in teoretičnim zneskom, ki naj bi ga po pričakovanjih pobrali, in je leta 2015 v EU-28 dosegla 151,5  milijarde EUR. To kaže, da je treba sistem DDV nemudoma in korenito preoblikovati v dokončen sistem DDV, s katerim bomo olajšali in poenostavili čezmejno trgovino znotraj Unije ter zagotovili, da bo sistem bolj odporen na goljufije.

Sprememba 2

Predlog direktive

Uvodna izjava 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1a) | Poleg tega je Komisija ob podpori Evropskega parlamenta vedno poudarjala, da bi bil sistem DDV, ki bi temeljil na obdavčitvi v državi porekla, ustrezna rešitev za to, da bi postal sistem DDV v Uniji bolj odporen na goljufije in bil čim bolj usklajen s pravilnim delovanjem notranjega trga. Sedanja pobuda pa temelji na pristopu obdavčitve v namembnem kraju, ki ga želijo države članice, saj jim omogoča določeno prožnost pri določanju stopenj DDV. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1a)

Poleg tega je Komisija ob podpori Evropskega parlamenta vedno poudarjala, da bi bil sistem DDV, ki bi temeljil na obdavčitvi v državi porekla, ustrezna rešitev za to, da bi postal sistem DDV v Uniji bolj odporen na goljufije in bil čim bolj usklajen s pravilnim delovanjem notranjega trga. Sedanja pobuda pa temelji na pristopu obdavčitve v namembnem kraju, ki ga želijo države članice, saj jim omogoča določeno prožnost pri določanju stopenj DDV.

Sprememba 3

Predlog direktive

Uvodna izjava 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | Svet je ob podpori Evropskega parlamenta (1) in Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2) potrdil, da sistema, ki temelji na poreklu, ni mogoče vzpostaviti, ter Komisijo pozval, naj nadaljuje poglobljeno tehnično delo in široko zastavljen dialog z državami članicami, da bi podrobno preučila različne možne načine izvajanja načela namembnega kraja (3). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2)

Svet je ob podpori Evropskega parlamenta (1) in Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2) potrdil, da sistema, ki temelji na poreklu, ni mogoče vzpostaviti, ter Komisijo pozval, naj nadaljuje poglobljeno tehnično delo in široko zastavljen dialog z državami članicami, da bi podrobno preučila različne možne načine izvajanja načela namembnega kraja (3).

| (2) | Svet je ob podpori Evropskega parlamenta (1) in Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2) potrdil, da sistema, ki temelji na poreklu, ni mogoče vzpostaviti, ter Komisijo pozval, naj nadaljuje poglobljeno tehnično delo in široko zastavljen dialog z državami članicami, da bi podrobno preučila različne možne načine izvajanja načela namembnega kraja (3)

  s ciljem zagotoviti, da bo dobava blaga iz ene države članice v drugo obdavčena tako, kot če bi bilo blago dobavljeno in pridobljeno znotraj ene države članice
  .
  Vzpostavitev enotnega območja DDV v Uniji je ključnega pomena za to, da se za podjetja, zlasti za mala in srednja podjetja, ki poslujejo čezmejno, zmanjšajo stroški izpolnjevanja obveznosti ter da se omejijo možnosti za čezmejne goljufije v zvezi z DDV in poenostavijo postopki za DDV. Dokončni sistem DDV bo okrepil notranji trg in ustvaril boljše poslovne razmere za čezmejno trgovino. Vanj bi bilo treba vnesti spremembe, potrebne zaradi tehnološkega razvoja in digitalizacije. Ta direktiva določa tehnične ukrepe za izvajanje tako imenovanih temeljev, ki jih je določila Komisija v svojem predlogu z dne 18. januarja 2018

   (3a)

  . Države članice bi se torej morale odločiti glede teh temeljev, saj bi tako lahko začeli to direktivo čim prej izvajati. |
| --- | --- |

(2)

Svet je ob podpori Evropskega parlamenta (1) in Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2) potrdil, da sistema, ki temelji na poreklu, ni mogoče vzpostaviti, ter Komisijo pozval, naj nadaljuje poglobljeno tehnično delo in široko zastavljen dialog z državami članicami, da bi podrobno preučila različne možne načine izvajanja načela namembnega kraja (3)

  s ciljem zagotoviti, da bo dobava blaga iz ene države članice v drugo obdavčena tako, kot če bi bilo blago dobavljeno in pridobljeno znotraj ene države članice
  .
  Vzpostavitev enotnega območja DDV v Uniji je ključnega pomena za to, da se za podjetja, zlasti za mala in srednja podjetja, ki poslujejo čezmejno, zmanjšajo stroški izpolnjevanja obveznosti ter da se omejijo možnosti za čezmejne goljufije v zvezi z DDV in poenostavijo postopki za DDV. Dokončni sistem DDV bo okrepil notranji trg in ustvaril boljše poslovne razmere za čezmejno trgovino. Vanj bi bilo treba vnesti spremembe, potrebne zaradi tehnološkega razvoja in digitalizacije. Ta direktiva določa tehnične ukrepe za izvajanje tako imenovanih temeljev, ki jih je določila Komisija v svojem predlogu z dne 18. januarja 2018

   (3a)

  . Države članice bi se torej morale odločiti glede teh temeljev, saj bi tako lahko začeli to direktivo čim prej izvajati.

Sprememba 4

Predlog direktive

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | Komisija je v akcijskem načrtu za DDV (1) opredelila spremembe sistema DDV, ki bi bile potrebne za razvoj takega sistema za trgovanje znotraj Unije, ki bi temeljil na namembnem kraju, z obdavčitvijo čezmejnih dobav. Svet je pozneje ponovno potrdil sklepe iz navedenega akcijskega načrta in med drugim navedel, da meni, da bi bilo treba načelo obdavčitve v državi porekla, kot je bilo predvideno za dokončni sistem DDV, nadomestiti z načelom obdavčitve v namembni državi članici (2). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

Komisija je v akcijskem načrtu za DDV (1) opredelila spremembe sistema DDV, ki bi bile potrebne za razvoj takega sistema za trgovanje znotraj Unije, ki bi temeljil na namembnem kraju, z obdavčitvijo čezmejnih dobav. Svet je pozneje ponovno potrdil sklepe iz navedenega akcijskega načrta in med drugim navedel, da meni, da bi bilo treba načelo obdavčitve v državi porekla, kot je bilo predvideno za dokončni sistem DDV, nadomestiti z načelom obdavčitve v namembni državi članici (2).

| (3) | Komisija je v akcijskem načrtu za DDV (1) opredelila spremembe sistema DDV, ki bi bile potrebne za razvoj takega sistema za trgovanje znotraj Unije, ki bi temeljil na namembnem kraju, z obdavčitvijo čezmejnih dobav. Svet je pozneje ponovno potrdil sklepe iz navedenega akcijskega načrta in med drugim navedel, da meni, da bi bilo treba načelo obdavčitve v državi porekla, kot je bilo predvideno za dokončni sistem DDV, nadomestiti z načelom obdavčitve v namembni državi članici (2).
  S to spremembo naj bi se čezmejne goljufije v zvezi z DDV po oceni zmanjšale za 50 milijard EUR letno. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je v akcijskem načrtu za DDV (1) opredelila spremembe sistema DDV, ki bi bile potrebne za razvoj takega sistema za trgovanje znotraj Unije, ki bi temeljil na namembnem kraju, z obdavčitvijo čezmejnih dobav. Svet je pozneje ponovno potrdil sklepe iz navedenega akcijskega načrta in med drugim navedel, da meni, da bi bilo treba načelo obdavčitve v državi porekla, kot je bilo predvideno za dokončni sistem DDV, nadomestiti z načelom obdavčitve v namembni državi članici (2).
  S to spremembo naj bi se čezmejne goljufije v zvezi z DDV po oceni zmanjšale za 50 milijard EUR letno.

Sprememba 5

Predlog direktive

Uvodna izjava 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4a) | Da bi bilo sodelovanje med državami članicami učinkovito, bi morala Komisija zagotoviti preglednost sistema, zlasti z vsakoletno obvezno objavo seznama goljufij, storjenih v vsaki državi članici. Preglednost je pomembna tudi za to, da bi se zavedali obsega goljufij, ozaveščali splošno javnost in povečali pritisk na države članice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4a)

Da bi bilo sodelovanje med državami članicami učinkovito, bi morala Komisija zagotoviti preglednost sistema, zlasti z vsakoletno obvezno objavo seznama goljufij, storjenih v vsaki državi članici. Preglednost je pomembna tudi za to, da bi se zavedali obsega goljufij, ozaveščali splošno javnost in povečali pritisk na države članice.

Sprememba 6

Predlog direktive

Uvodna izjava 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5a) | Posebno pozornost bi bilo treba nameniti stališčem Evropskega parlamenta, sprejetim v zakonodajnih resolucijah z dne 3. oktobra 2018 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES glede harmonizacije in poenostavitve nekaterih pravil v okviru sistema davka na dodano vrednost ter uvedbe dokončnega sistema za obdavčevanje trgovine med državami članicami (COM(2017)0569 – C8-0363/2017 – 2017/0251(CNS)) in o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES glede stopenj davka na dodano vrednost (COM(2018)0020 – C8-0023/2018 – 2018/0005(CNS)) ter v zakonodajni resoluciji z dne 3. julija 2018 o spremenjenem predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 904/2010 glede ukrepov za okrepitev upravnega sodelovanja na področju davka na dodano vrednost (COM(2017)0706 – C8-0441/2017 – 2017/0248(CNS)). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5a)

Posebno pozornost bi bilo treba nameniti stališčem Evropskega parlamenta, sprejetim v zakonodajnih resolucijah z dne 3. oktobra 2018 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES glede harmonizacije in poenostavitve nekaterih pravil v okviru sistema davka na dodano vrednost ter uvedbe dokončnega sistema za obdavčevanje trgovine med državami članicami (COM(2017)0569 – C8-0363/2017 – 2017/0251(CNS)) in o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES glede stopenj davka na dodano vrednost (COM(2018)0020 – C8-0023/2018 – 2018/0005(CNS)) ter v zakonodajni resoluciji z dne 3. julija 2018 o spremenjenem predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 904/2010 glede ukrepov za okrepitev upravnega sodelovanja na področju davka na dodano vrednost (COM(2017)0706 – C8-0441/2017 – 2017/0248(CNS)).

Sprememba 7

Predlog direktive

Uvodna izjava 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (13) | Splošno pravilo za dobave blaga, vključno z dobavami blaga znotraj Unije, in za opravljanje storitev bi moralo biti, da je dobavitelj dolžan plačati DDV. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13)

Splošno pravilo za dobave blaga, vključno z dobavami blaga znotraj Unije, in za opravljanje storitev bi moralo biti, da je dobavitelj dolžan plačati DDV.

| (13) | Splošno pravilo za dobave blaga, vključno z dobavami blaga znotraj Unije, in za opravljanje storitev bi moralo biti, da je dobavitelj dolžan plačati DDV.
  Ta nova načela bodo državam članicam omogočila učinkovitejši boj proti goljufijam v zvezi z DDV, zlasti goljufijam znotraj Skupnosti z neobstoječim trgovcem, katerih vrednost se ocenjuje na vsaj 50 milijard EUR letno. |
| --- | --- |

(13)

Splošno pravilo za dobave blaga, vključno z dobavami blaga znotraj Unije, in za opravljanje storitev bi moralo biti, da je dobavitelj dolžan plačati DDV.
  Ta nova načela bodo državam članicam omogočila učinkovitejši boj proti goljufijam v zvezi z DDV, zlasti goljufijam znotraj Skupnosti z neobstoječim trgovcem, katerih vrednost se ocenjuje na vsaj 50 milijard EUR letno.

Sprememba 8

Predlog direktive

Uvodna izjava 14 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (14a) | Za določanje, katera podjetij lahko pridobijo status certificiranega davčnega zavezanca, je treba vzpostaviti stroga merila, ki jih bodo harmonizirano uporabljale vse države članice, ter skupna pravila in določbe o globah in kaznih za vse, ki teh meril ne bodo spoštovali. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14a)

Za določanje, katera podjetij lahko pridobijo status certificiranega davčnega zavezanca, je treba vzpostaviti stroga merila, ki jih bodo harmonizirano uporabljale vse države članice, ter skupna pravila in določbe o globah in kaznih za vse, ki teh meril ne bodo spoštovali.

Sprememba 9

Predlog direktive

Uvodna izjava 14 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (14b) | Komisija bi morala biti odgovorna za predložitev nadaljnjih smernic in bi morala preverjati pravilno uporabo teh harmoniziranih meril v državah članicah po vsej Uniji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14b)

Komisija bi morala biti odgovorna za predložitev nadaljnjih smernic in bi morala preverjati pravilno uporabo teh harmoniziranih meril v državah članicah po vsej Uniji.

Sprememba 10

Predlog direktive

Uvodna izjava 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (15) | Pravila o začasni uporabi mehanizma obrnjene davčne obveznosti za premičnine bi bilo treba spremeniti, da bi se zagotovila njihova skladnost z uvedbo novih pravil v zvezi z osebo, ki je dolžna plačati DDV za dobavo blaga znotraj Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15)

Pravila o začasni uporabi mehanizma obrnjene davčne obveznosti za premičnine bi bilo treba spremeniti, da bi se zagotovila njihova skladnost z uvedbo novih pravil v zvezi z osebo, ki je dolžna plačati DDV za dobavo blaga znotraj Unije.

| (15) | Pravila o začasni uporabi mehanizma obrnjene davčne obveznosti za premičnine bi bilo treba spremeniti, da bi se zagotovila njihova skladnost z uvedbo novih pravil v zvezi z osebo, ki je dolžna plačati DDV za dobavo blaga znotraj Unije.
  Z izvajanjem te direktive začasna uporaba mehanizma obrnjene davčne obveznosti morda ne bo več potrebna. Komisija bi morala zato pravočasno preučiti, ali bi bilo treba predlog za začasno uporabo mehanizma obrnjene davčne obveznosti razveljaviti. |
| --- | --- |

(15)

Pravila o začasni uporabi mehanizma obrnjene davčne obveznosti za premičnine bi bilo treba spremeniti, da bi se zagotovila njihova skladnost z uvedbo novih pravil v zvezi z osebo, ki je dolžna plačati DDV za dobavo blaga znotraj Unije.
  Z izvajanjem te direktive začasna uporaba mehanizma obrnjene davčne obveznosti morda ne bo več potrebna. Komisija bi morala zato pravočasno preučiti, ali bi bilo treba predlog za začasno uporabo mehanizma obrnjene davčne obveznosti razveljaviti.

Sprememba 11

Predlog direktive

Uvodna izjava 23

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (23) | Za zagotovitev skladnosti obveznosti velikih podjetij glede poročanja o DDV bi bilo treba določbe o tem, kako pogosto je treba v okviru te posebne ureditve predložiti obračune DDV, spremeniti, tako da bi se dodala zahteva, da davčni zavezanci, ki uporabljajo to ureditev, v okviru te ureditve vsak mesec predložijo obračun DDV, če
  njihov
  letni
  promet
  v Uniji
  presega
  2 500 000  EUR. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(23)

Za zagotovitev skladnosti obveznosti velikih podjetij glede poročanja o DDV bi bilo treba določbe o tem, kako pogosto je treba v okviru te posebne ureditve predložiti obračune DDV, spremeniti, tako da bi se dodala zahteva, da davčni zavezanci, ki uporabljajo to ureditev, v okviru te ureditve vsak mesec predložijo obračun DDV, če
  njihov
  letni
  promet
  v Uniji
  presega
  2 500 000  EUR.

| (23) | Za zagotovitev skladnosti obveznosti velikih podjetij glede poročanja o DDV bi bilo treba določbe o tem, kako pogosto je treba v okviru te posebne ureditve predložiti obračune DDV, spremeniti, tako da bi se dodala zahteva, da davčni zavezanci, ki uporabljajo to ureditev, v okviru te ureditve vsak mesec predložijo obračun DDV, če
  njihovi
  letni
  prihodki z obračunanim DDV
  v Uniji
  presegajo
  2 500 000  EUR. |
| --- | --- |

(23)

Za zagotovitev skladnosti obveznosti velikih podjetij glede poročanja o DDV bi bilo treba določbe o tem, kako pogosto je treba v okviru te posebne ureditve predložiti obračune DDV, spremeniti, tako da bi se dodala zahteva, da davčni zavezanci, ki uporabljajo to ureditev, v okviru te ureditve vsak mesec predložijo obračun DDV, če
  njihovi
  letni
  prihodki z obračunanim DDV
  v Uniji
  presegajo
  2 500 000  EUR.

Sprememba 12

Predlog direktive

Uvodna izjava 25 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (25a) | Visoka stopnja neizpolnjevanja obveznosti povzroča gospodarske izgube za davčne zavezance, ki obveznosti izpolnjujejo, prav tako pa ogroža kohezijo in doslednost fiskalnega sistema ter ustvarja splošen občutek nepravičnosti zaradi izkrivljanja konkurence. Učinkovit in razumljiv sistem je ključen za ustvarjanje javnih prihodkov in prevzemanje odgovornosti državljanov in podjetij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(25a)

Visoka stopnja neizpolnjevanja obveznosti povzroča gospodarske izgube za davčne zavezance, ki obveznosti izpolnjujejo, prav tako pa ogroža kohezijo in doslednost fiskalnega sistema ter ustvarja splošen občutek nepravičnosti zaradi izkrivljanja konkurence. Učinkovit in razumljiv sistem je ključen za ustvarjanje javnih prihodkov in prevzemanje odgovornosti državljanov in podjetij.

Sprememba 13

Predlog direktive

Uvodna izjava 26 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (26a) | Statistični podatki kažejo, da goljufi izkoriščajo pomanjkljivost sistema ter sledijo razvoju gospodarstva in dinamični rasti povpraševanja po dobavi nekaterih vrst blaga oziroma storitev. Zato je treba vzpostaviti sistem, ki bo dovolj dinamičen za spopadanje s škodljivimi praksami in zmanjšanje stopnje namernega neizpolnjevanja obveznosti (goljufija), pa tudi nenamernega. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(26a)

Statistični podatki kažejo, da goljufi izkoriščajo pomanjkljivost sistema ter sledijo razvoju gospodarstva in dinamični rasti povpraševanja po dobavi nekaterih vrst blaga oziroma storitev. Zato je treba vzpostaviti sistem, ki bo dovolj dinamičen za spopadanje s škodljivimi praksami in zmanjšanje stopnje namernega neizpolnjevanja obveznosti (goljufija), pa tudi nenamernega.

Sprememba 14

Predlog direktive

Uvodna izjava 26 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (26b) | Da bi poenostavili trgovanje na enotnem trgu, bi morala Komisija v sodelovanju z državami članicami vzpostaviti celovit in javno dostopen spletni informacijski portal Unije za DDV za podjetja, pri čemer bi morala posebno pozornost nameniti potrebam malih in srednjih podjetij, ki znotraj Unije poslujejo čezmejno. Ta večjezični portal bi moral zagotavljati hiter dostop do najnovejših, točnih in ustreznih informacij o izvajanju sistema DDV v različnih državah članicah, predvsem o dejanskih stopnjah DDV za različne vrste blaga in storitev v različnih državah članicah ter o pogojih za ničelno davčno stopnjo. Pomagal bi lahko tudi pri ukrepanju v zvezi s sedanjo vrzeljo pri pobiranju DDV. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(26b)

Da bi poenostavili trgovanje na enotnem trgu, bi morala Komisija v sodelovanju z državami članicami vzpostaviti celovit in javno dostopen spletni informacijski portal Unije za DDV za podjetja, pri čemer bi morala posebno pozornost nameniti potrebam malih in srednjih podjetij, ki znotraj Unije poslujejo čezmejno. Ta večjezični portal bi moral zagotavljati hiter dostop do najnovejših, točnih in ustreznih informacij o izvajanju sistema DDV v različnih državah članicah, predvsem o dejanskih stopnjah DDV za različne vrste blaga in storitev v različnih državah članicah ter o pogojih za ničelno davčno stopnjo. Pomagal bi lahko tudi pri ukrepanju v zvezi s sedanjo vrzeljo pri pobiranju DDV.

Sprememba 15

Predlog direktive

Uvodna izjava 26 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (26c) | Osrednji element novega sistema DDV, ki bo temeljil na načelu namembne države, je storitev „vse na enem mestu“, brez katere bi se znatno povečala zapletenost sistema in upravno breme. Da bi zagotovili interoperabilnost, preprosto uporabo in zaščito pred goljufijami, bi morale točke „vse na enem mestu“ za podjetja delovati v okviru harmoniziranega čezmejnega računalniškega sistema na podlagi skupnih standardov in omogočati samodejno pridobivanje in vnašanje podatkov, na primer z uporabo enotnih standardnih obrazcev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(26c)

Osrednji element novega sistema DDV, ki bo temeljil na načelu namembne države, je storitev „vse na enem mestu“, brez katere bi se znatno povečala zapletenost sistema in upravno breme. Da bi zagotovili interoperabilnost, preprosto uporabo in zaščito pred goljufijami, bi morale točke „vse na enem mestu“ za podjetja delovati v okviru harmoniziranega čezmejnega računalniškega sistema na podlagi skupnih standardov in omogočati samodejno pridobivanje in vnašanje podatkov, na primer z uporabo enotnih standardnih obrazcev.

Sprememba 16

Predlog direktive

Uvodna izjava 28

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (28) | Zaradi uvedbe novega pojma dobave blaga znotraj Unije je treba pojem „Skupnost“ nadomestiti s pojmom „Unija“, da se zagotovi posodobljena in skladna uporaba pojma. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(28)

Zaradi uvedbe novega pojma dobave blaga znotraj Unije je treba pojem „Skupnost“ nadomestiti s pojmom „Unija“, da se zagotovi posodobljena in skladna uporaba pojma.

| (28) | Zaradi uvedbe novega pojma dobave blaga znotraj Unije je treba pojem „Skupnost“
  povsod v direktivi
  nadomestiti s pojmom „Unija“, da se zagotovi posodobljena in skladna uporaba pojma. |
| --- | --- |

(28)

Zaradi uvedbe novega pojma dobave blaga znotraj Unije je treba pojem „Skupnost“
  povsod v direktivi
  nadomestiti s pojmom „Unija“, da se zagotovi posodobljena in skladna uporaba pojma.

Sprememba 17

Predlog direktive

Uvodna izjava 30 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (30a) | Zakonodajni ukrepi za reformo sistema DDV, za boj proti goljufijam v zvezi z DDV in za zmanjšanje vrzeli pri pobiranju DDV bodo lahko uspešni le, če bodo davčne uprave držav članic v duhu medsebojnega zaupanja tesneje sodelovale in si izmenjevale ustrezne informacije, ki so potrebne za opravljanje njihovih nalog. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(30a)

Zakonodajni ukrepi za reformo sistema DDV, za boj proti goljufijam v zvezi z DDV in za zmanjšanje vrzeli pri pobiranju DDV bodo lahko uspešni le, če bodo davčne uprave držav članic v duhu medsebojnega zaupanja tesneje sodelovale in si izmenjevale ustrezne informacije, ki so potrebne za opravljanje njihovih nalog.

Sprememba 18

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4 a (novo)

Direktiva 2006/112/ES

Člen 8

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4a) | člen 8 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Sprememba

(4a)

„Člen 8

„Člen 8

Če Komisija meni, da določbe iz členov 6 in 7 niso več upravičene, zlasti v smislu lojalne konkurence ali lastnih sredstev, Svetu predloži ustrezne predloge.“

Če Komisija meni, da določbe iz členov 6 in 7 niso več upravičene, zlasti v smislu lojalne konkurence ali lastnih sredstev,
  Evropskemu parlamentu in
  Svetu predloži ustrezne predloge.“

Sprememba 19

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7

Direktiva 2006/112/ES

Člen 13a – odstavek 1 – pododstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Za prosilce, ki so davčni zavezanci s statusom pooblaščenega gospodarskega subjekta za carinske namene, se šteje, da izpolnjujejo merila iz odstavka 2. | Za prosilce, ki so davčni zavezanci s statusom pooblaščenega gospodarskega subjekta za carinske namene, se šteje, da
  za namene te direktive
  izpolnjujejo merila iz odstavka 2. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Za prosilce, ki so davčni zavezanci s statusom pooblaščenega gospodarskega subjekta za carinske namene, se šteje, da izpolnjujejo merila iz odstavka 2.

Za prosilce, ki so davčni zavezanci s statusom pooblaščenega gospodarskega subjekta za carinske namene, se šteje, da
  za namene te direktive
  izpolnjujejo merila iz odstavka 2.

Sprememba 20

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7

Direktiva 2006/112/ES

Člen 13a – odstavek 2 – točka a a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | odsotnost evidentiranih hujših kaznivih dejanj v zvezi z gospodarsko dejavnostjo prosilca, med katera med drugim spadajo:










  (i) | pranje denarja, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(aa)

odsotnost evidentiranih hujših kaznivih dejanj v zvezi z gospodarsko dejavnostjo prosilca, med katera med drugim spadajo:

(i)

pranje denarja,

| (ii) | davčna utaja in davčne goljufije, |
| --- | --- |

(ii)

davčna utaja in davčne goljufije,

| (iii) | zlorabljanje skladov in programov Unije, |
| --- | --- |

(iii)

zlorabljanje skladov in programov Unije,

| (iv) | goljufije v zvezi s stečajem ali insolventnostjo, |
| --- | --- |

(iv)

goljufije v zvezi s stečajem ali insolventnostjo,

| (v) | zavarovalniške ali druge finančne goljufije, |
| --- | --- |

(v)

zavarovalniške ali druge finančne goljufije,

| (vi) | podkupovanje in/ali korupcija, |
| --- | --- |

(vi)

podkupovanje in/ali korupcija,

| (vii) | kibernetska kriminaliteta, |
| --- | --- |

(vii)

kibernetska kriminaliteta,

| (viii) | sodelovanje v kriminalni združbi, |
| --- | --- |

(viii)

sodelovanje v kriminalni združbi,

| (ix) | kazniva dejanja na področju konkurenčnega prava, |
| --- | --- |

(ix)

kazniva dejanja na področju konkurenčnega prava,

| (x) | neposredno ali posredno sodelovanje v terorističnih dejavnostih; |
| --- | --- |

(x)

neposredno ali posredno sodelovanje v terorističnih dejavnostih;

Sprememba 21

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7

Direktiva 2006/112/ES

Člen 13a – odstavek 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | plačilna sposobnost prosilca, ki se šteje za dokazano bodisi z dobrim finančnim stanjem prosilca, ki mu omogoča, da izpolnjuje svoje obveznosti, pri čemer se ustrezno upoštevajo značilnosti vrste zadevne poslovne dejavnosti, bodisi s predložitvijo jamstva zavarovalnice ali druge finančne institucije ali druge ekonomsko zanesljive tretje osebe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(c)

plačilna sposobnost prosilca, ki se šteje za dokazano bodisi z dobrim finančnim stanjem prosilca, ki mu omogoča, da izpolnjuje svoje obveznosti, pri čemer se ustrezno upoštevajo značilnosti vrste zadevne poslovne dejavnosti, bodisi s predložitvijo jamstva zavarovalnice ali druge finančne institucije ali druge ekonomsko zanesljive tretje osebe.

| (c) | plačilna sposobnost prosilca
  v zadnjih treh letih
  , ki se šteje za dokazano bodisi z dobrim finančnim stanjem prosilca, ki mu omogoča, da izpolnjuje svoje obveznosti, pri čemer se ustrezno upoštevajo značilnosti vrste zadevne poslovne dejavnosti, bodisi s predložitvijo jamstva zavarovalnice ali druge finančne institucije ali druge ekonomsko zanesljive tretje osebe.
  Prosilec mora imeti bančni račun v finančni instituciji s sedežem v Uniji. |
| --- | --- |

(c)

plačilna sposobnost prosilca
  v zadnjih treh letih
  , ki se šteje za dokazano bodisi z dobrim finančnim stanjem prosilca, ki mu omogoča, da izpolnjuje svoje obveznosti, pri čemer se ustrezno upoštevajo značilnosti vrste zadevne poslovne dejavnosti, bodisi s predložitvijo jamstva zavarovalnice ali druge finančne institucije ali druge ekonomsko zanesljive tretje osebe.
  Prosilec mora imeti bančni račun v finančni instituciji s sedežem v Uniji.

Sprememba 22

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7

Direktiva 2006/112/ES

Člen 13a – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Da bi zagotovili harmonizirano razlago v zvezi s podelitvijo statusa certificiranega davčnega zavezanca, Komisija z izvedbenim aktom sprejme nadaljnje smernice za države članice v zvezi z oceno teh meril, ki so veljavna v vsej Uniji. Komisija sprejme prvi izvedbeni akt najpozneje en mesec po začetku veljavnosti te direktive. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2a.
     
  Da bi zagotovili harmonizirano razlago v zvezi s podelitvijo statusa certificiranega davčnega zavezanca, Komisija z izvedbenim aktom sprejme nadaljnje smernice za države članice v zvezi z oceno teh meril, ki so veljavna v vsej Uniji. Komisija sprejme prvi izvedbeni akt najpozneje en mesec po začetku veljavnosti te direktive.

Sprememba 23

Sprememba 23

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7

Direktiva 2006/112/ES

Člen 13a – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Komisija uvede prilagojen postopek za mala in srednja podjetja, da bi jih spodbudila k zaprositvi za status certificiranega davčnega zavezanca. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Komisija uvede prilagojen postopek za mala in srednja podjetja, da bi jih spodbudila k zaprositvi za status certificiranega davčnega zavezanca.

Sprememba 24

Sprememba 24

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7

Direktiva 2006/112/ES

Člen 13a – odstavek 4 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Davčni zavezanec, ki zaprosi za status certificiranega davčnega zavezanca, davčnim organom predloži vse informacije, ki jih ti zahtevajo, da bi lahko sprejeli odločitev. | Davčni zavezanec, ki zaprosi za status certificiranega davčnega zavezanca, davčnim organom predloži vse
  ustrezne
  informacije, ki jih ti zahtevajo, da bi lahko sprejeli odločitev.
  Davčni organi prošnjo nemudoma obravnavajo in bi morali v zvezi s predložitvijo informacij uporabljati merila, ki bi bila harmonizirana v vseh državah članicah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Davčni zavezanec, ki zaprosi za status certificiranega davčnega zavezanca, davčnim organom predloži vse informacije, ki jih ti zahtevajo, da bi lahko sprejeli odločitev.

Davčni zavezanec, ki zaprosi za status certificiranega davčnega zavezanca, davčnim organom predloži vse
  ustrezne
  informacije, ki jih ti zahtevajo, da bi lahko sprejeli odločitev.
  Davčni organi prošnjo nemudoma obravnavajo in bi morali v zvezi s predložitvijo informacij uporabljati merila, ki bi bila harmonizirana v vseh državah članicah.

ustrezne

Davčni organi prošnjo nemudoma obravnavajo in bi morali v zvezi s predložitvijo informacij uporabljati merila, ki bi bila harmonizirana v vseh državah članicah.

Sprememba 25

Sprememba 25

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7

Direktiva 2006/112/ES

Člen 13a – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Ko se podeli status certificiranega davčnega zavezanca, postane ta informacija dostopna prek sistema izmenjave podatkov s področja DDV. Spremembe tega statusa se nemudoma vnesejo v sistem. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4a.
     
  Ko se podeli status certificiranega davčnega zavezanca, postane ta informacija dostopna prek sistema izmenjave podatkov s področja DDV. Spremembe tega statusa se nemudoma vnesejo v sistem.

Sprememba 26

Sprememba 26

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7

Direktiva 2006/112/ES

Člen 13a – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   V primeru zavrnitve prošnje davčni organi prosilca skupaj z odločitvijo seznanijo tudi z razlogi za zavrnitev. Države članice zagotovijo, da ima prosilec pravico do pritožbe zoper odločitev o zavrnitvi prošnje. | 5.   V primeru zavrnitve prošnje davčni organi prosilca skupaj z odločitvijo
  nemudoma
  seznanijo tudi z 
  jasno navedenimi
  razlogi za zavrnitev. Države članice zagotovijo, da ima prosilec
  v razumnem roku
  pravico do pritožbe zoper odločitev o zavrnitvi prošnje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   V primeru zavrnitve prošnje davčni organi prosilca skupaj z odločitvijo seznanijo tudi z razlogi za zavrnitev. Države članice zagotovijo, da ima prosilec pravico do pritožbe zoper odločitev o zavrnitvi prošnje.

5.   V primeru zavrnitve prošnje davčni organi prosilca skupaj z odločitvijo
  nemudoma
  seznanijo tudi z 
  jasno navedenimi
  razlogi za zavrnitev. Države članice zagotovijo, da ima prosilec
  v razumnem roku
  pravico do pritožbe zoper odločitev o zavrnitvi prošnje.

Sprememba 27

Sprememba 27

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7

Direktiva 2006/112/ES

Člen 13a – odstavek 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Kadar se prošnja zavrne, se odločitev in razlogi za zavrnitev sporočijo davčnim organom drugih držav članic. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5a.
     
  Kadar se prošnja zavrne, se odločitev in razlogi za zavrnitev sporočijo davčnim organom drugih držav članic.

Sprememba 28

Sprememba 28

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7

Direktiva 2006/112/ES

Člen 13a – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Davčni zavezanec, ki mu je bil podeljen status certificiranega davčnega zavezanca, davčne organe
  nemudoma
  obvesti o vseh dejavnikih, ki so se pojavili po sprejetju odločitve in ki bi lahko vplivali ali učinkovali na nadaljevanje tega statusa. Davčni organi tak davčni status razveljavijo, če merila iz odstavka 2 niso več izpolnjena. | 6.   Davčni zavezanec, ki mu je bil podeljen status certificiranega davčnega zavezanca, davčne organe
  v enem mesecu
  obvesti o vseh dejavnikih, ki so se pojavili po sprejetju odločitve in ki bi lahko vplivali ali učinkovali na nadaljevanje tega statusa. Davčni organi tak davčni status razveljavijo, če merila iz odstavka 2 niso več izpolnjena.
  Davčni organi držav članic, ki so podelili status certificiranega davčnega zavezanca, to odločitev pregledajo vsaj enkrat na dve leti, da bi zagotovili, da so pogoji še vedno izpolnjeni. Če davčni zavezanec davčnih organov ni obvestil o katerem koli dejavniku, ki bi lahko vplival na status certificiranega davčnega zavezanca, kot je to določeno v izvedbenem aktu, ali ga je namerno skrival, se mu naložijo učinkovite, sorazmerne in odvračilne sankcije, vključno z izgubo statusa certificiranega davčnega zavezanca. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.   Davčni zavezanec, ki mu je bil podeljen status certificiranega davčnega zavezanca, davčne organe
  nemudoma
  obvesti o vseh dejavnikih, ki so se pojavili po sprejetju odločitve in ki bi lahko vplivali ali učinkovali na nadaljevanje tega statusa. Davčni organi tak davčni status razveljavijo, če merila iz odstavka 2 niso več izpolnjena.

6.   Davčni zavezanec, ki mu je bil podeljen status certificiranega davčnega zavezanca, davčne organe
  v enem mesecu
  obvesti o vseh dejavnikih, ki so se pojavili po sprejetju odločitve in ki bi lahko vplivali ali učinkovali na nadaljevanje tega statusa. Davčni organi tak davčni status razveljavijo, če merila iz odstavka 2 niso več izpolnjena.
  Davčni organi držav članic, ki so podelili status certificiranega davčnega zavezanca, to odločitev pregledajo vsaj enkrat na dve leti, da bi zagotovili, da so pogoji še vedno izpolnjeni. Če davčni zavezanec davčnih organov ni obvestil o katerem koli dejavniku, ki bi lahko vplival na status certificiranega davčnega zavezanca, kot je to določeno v izvedbenem aktu, ali ga je namerno skrival, se mu naložijo učinkovite, sorazmerne in odvračilne sankcije, vključno z izgubo statusa certificiranega davčnega zavezanca.

Sprememba 29

Sprememba 29

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7

Direktiva 2006/112/ES

Člen 13a – odstavek 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Davčni zavezanec, ki se mu status certificiranega davčnega zavezanca zavrne ali ki na lastno pobudo obvesti davčni organ, da ne izpolnjuje več meril iz odstavka 2, lahko za ta status ponovno zaprosi šele po šestih mesecih od datuma zavrnitve ali odvzema, če so izpolnjena vsa ustrezna merila. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6a.
     
  Davčni zavezanec, ki se mu status certificiranega davčnega zavezanca zavrne ali ki na lastno pobudo obvesti davčni organ, da ne izpolnjuje več meril iz odstavka 2, lahko za ta status ponovno zaprosi šele po šestih mesecih od datuma zavrnitve ali odvzema, če so izpolnjena vsa ustrezna merila.

Sprememba 30

Sprememba 30

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7

Direktiva 2006/112/ES

Člen 13a – odstavek 6 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 6b.
     
  Da bi znotraj držav članic in med njimi zagotovili enotne standarde za spremljanje, ali je subjekt še upravičen do statusa certificiranega davčnega zavezanca, in za odvzem davčnega statusa, Komisija sprejme ustrezne smernice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6b.
     
  Da bi znotraj držav članic in med njimi zagotovili enotne standarde za spremljanje, ali je subjekt še upravičen do statusa certificiranega davčnega zavezanca, in za odvzem davčnega statusa, Komisija sprejme ustrezne smernice.

Sprememba 31

Sprememba 31

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7

Direktiva 2006/112/ES

Člen 13a – odstavek 6 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 6c.
     
  Če je bil prosilcu v skladu s carinskim zakonikom Unije v zadnjih treh letih zavrnjen status pooblaščenega gospodarskega subjekta, se mu status certificiranega davčnega zavezanca ne podeli. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6c.
     
  Če je bil prosilcu v skladu s carinskim zakonikom Unije v zadnjih treh letih zavrnjen status pooblaščenega gospodarskega subjekta, se mu status certificiranega davčnega zavezanca ne podeli.

Sprememba 32

Sprememba 32

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7

Direktiva 2006/112/ES

Člen 13a – odstavek 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 7.   Status certificiranega davčnega zavezanca v eni državi članici priznajo davčni organi vseh držav članic.; | 7.   Status certificiranega davčnega zavezanca v eni državi članici priznajo davčni organi vseh držav članic.
  Za notranje davčne spore o DDV med davčnim zavezancem in nacionalnim davčnim organom se bodo še naprej uporabljali nacionalni mehanizmi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

7.   Status certificiranega davčnega zavezanca v eni državi članici priznajo davčni organi vseh držav članic.;

7.   Status certificiranega davčnega zavezanca v eni državi članici priznajo davčni organi vseh držav članic.
  Za notranje davčne spore o DDV med davčnim zavezancem in nacionalnim davčnim organom se bodo še naprej uporabljali nacionalni mehanizmi.

Sprememba 33

Sprememba 33

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 56 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 56 a (novo)

Direktiva 2006/112/ES

Člen 145 – odstavek 1

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (56a) | v členu 145 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(56a)

(56a)

v členu 145 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Komisija po potrebi in v najkrajšem možnem času Svetu poda predloge za natančno opredelitev obsega oprostitev iz členov 143 in 144 ter podrobnejših pravil za njihovo izvajanje.“

„1.   Komisija po potrebi in v najkrajšem možnem času
  Evropskemu parlamentu in
  Svetu poda predloge za natančno opredelitev obsega oprostitev iz členov 143 in 144 ter podrobnejših pravil za njihovo izvajanje.“

Sprememba 34

Sprememba 34

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 59 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 59 a (novo)

Direktiva 2006/112/ES

Člen 150 – odstavek 1

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (59a) | v členu 150 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(59a)

(59a)

v členu 150 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Komisija po potrebi in v najkrajšem možnem času Svetu predloži predloge za natančno opredelitev obsega oprostitev iz člena 148 in podrobnejših pravil za njihovo izvajanje.“

„1.   Komisija po potrebi in v najkrajšem možnem času
  Evropskemu parlamentu in
  Svetu predloži predloge za natančno opredelitev obsega oprostitev iz člena 148 in podrobnejših pravil za njihovo izvajanje.“

Sprememba 35

Sprememba 35

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 68 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 68 a (novo)

Direktiva 2006/112/ES

Člen 166

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (68a) | člen 166 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(68a)

(68a)

člen 166 se nadomesti z naslednjim:

Člen 166

Člen 166

„Komisija Svetu po potrebi in v najkrajšem možnem času predloži predloge skupnih postopkov za uporabo DDV za transakcije iz oddelkov 1 in 2.“

„Komisija
  Evropskemu parlamentu in
  Svetu po potrebi in v najkrajšem možnem času predloži predloge skupnih postopkov za uporabo DDV za transakcije iz oddelkov 1 in 2.“

Sprememba 36

Sprememba 36

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 123 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 123 a (novo)

Direktiva 2006/112/ES

Člen 293 – odstavek 1 – uvodni del

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (123a) | v členu 293 se uvodni stavek odstavka 1 nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(123a)

(123a)

v členu 293 se uvodni stavek odstavka 1 nadomesti z naslednjim:

„Komisija vsaka štiri leta od sprejetja te direktive na podlagi informacij, ki jih pridobi od držav članic, Svetu predloži poročilo o uporabi določb tega poglavja, ki mu po potrebi in ob upoštevanju potrebe zagotoviti dolgoročno konvergenco nacionalnih predpisov priloži predloge za:“

„Komisija vsaka štiri leta od sprejetja te direktive na podlagi informacij, ki jih pridobi od držav članic,
  Evropskemu parlamentu in
  Svetu predloži poročilo o uporabi določb tega poglavja, ki mu po potrebi in ob upoštevanju potrebe zagotoviti dolgoročno konvergenco nacionalnih predpisov priloži predloge za:“

Sprememba 37

Sprememba 37

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 166 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 166 a (novo)

Direktiva 2006/112/ES

Člen 395 – odstavek 3

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (166a) | v členu 395 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(166a)

(166a)

v členu 395 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„3.   Komisija v treh mesecih od uradnega obvestila iz drugega pododstavka odstavka 2 Svetu predloži ustrezen predlog, če pa zahtevanemu odstopanju nasprotuje, obvestilo o zavrnitvi z obrazložitvijo.“

„3.   Komisija v treh mesecih od uradnega obvestila iz drugega pododstavka odstavka 2
  Evropskemu parlamentu in
  Svetu predloži ustrezen predlog, če pa zahtevanemu odstopanju nasprotuje, obvestilo o zavrnitvi z obrazložitvijo.“

Sprememba 38

Sprememba 38

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 166 b (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 166 b (novo)

Direktiva 2006/112/ES

Člen 396 – odstavek 3

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (166b) | v členu 396 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(166b)

(166b)

v členu 396 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„3.   Komisija v treh mesecih od uradnega obvestila iz drugega pododstavka odstavka 2 Svetu predloži ustrezen predlog, če pa zahtevanemu odstopanju nasprotuje, obvestilo o zavrnitvi z obrazložitvijo.“

„3.   Komisija v treh mesecih od uradnega obvestila iz drugega pododstavka odstavka 2
  Evropskemu parlamentu in
  Svetu predloži ustrezen predlog, če pa zahtevanemu odstopanju nasprotuje, obvestilo o zavrnitvi z obrazložitvijo.“

Sprememba 39

Sprememba 39

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 169 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 169 a (novo)

Direktiva 2006/112/ES

Člen 404 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (169a) | za členom 404 se vstavi naslednji nov člen: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(169a)

(169a)

za členom 404 se vstavi naslednji nov člen:

„Člen 404a

Komisija v štirih letih po sprejetju Direktive Sveta (EU) .../...

   (*1)
   (+)

  na podlagi informacij, ki jih pridobi od držav članic, Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o izvajanju in uporabi novih določb te direktive ter mu po potrebi [in ob upoštevanju tega, da je treba zagotoviti dolgoročno konvergenco nacionalnih predpisov] priloži predloge.“

Sprememba 40

Sprememba 40

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 169 b (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 169 b (novo)

Direktiva 2006/112/ES

Člen 404 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (169b) | za členom 404a se vstavi naslednji nov člen: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(169b)

(169b)

za členom 404a se vstavi naslednji nov člen:

„Člen 404b

Glede na to, da je za uspeh dokončnega sistema DDV izjemno pomembno medsebojno zaupanje med davčnimi upravami držav članic, Komisija v dveh letih po sprejetju Direktive Sveta (EU).../...

   (*2)
   (+)

  Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o učinkovitosti izmenjave ustreznih informacij med njimi.“;

Sprememba 41

Sprememba 41

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 173 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 173 a (novo)

Direktiva 2006/112/ES

Člen 411 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (173a) | vstavi se naslednji nov člen 411a: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(173a)

(173a)

vstavi se naslednji nov člen 411a:

„Člen 411a

Komisija v sodelovanju z državami članicami do 1. junija 2020 vzpostavi celovit, večjezičen in javno dostopen spletni informacijski portal Unije za DDV, na katerem lahko podjetja in končni potrošniki hitro in učinkovito pridobijo točne informacije o stopnjah DDV – tudi informacije o tem, za katere vrste blaga in storitev se uporabljajo znižane stopnje ali oprostitve – in vse ustrezne informacije o izvajanju dokončnega sistema DDV v različnih državah članicah.

Kot dopolnitev portala se vzpostavi mehanizem za samodejno obveščanje. Z njim se zagotovi samodejno obveščanje davčnih zavezancev o spremembah in posodobitvah stopenj DDV v državah članicah. Samodejna obvestila se aktivirajo pred začetkom uporabe spremembe in najpozneje pet dni po sprejetju odločitve.“;

Sprememba 42

Sprememba 42

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 a (novo)

Člen 1 a (novo)

Uredba (EU) št. 904/2010

Člen 34 in člen 49 a (novo)

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 1a |
| | Sprememba Uredbe (EU) št. 904/2010 |
| | Uredba (EU) št. 904/2010 se spremeni: |
| | (1) | člen 34 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

Člen 1a

Člen 1a

Sprememba Uredbe (EU) št. 904/2010

Sprememba Uredbe (EU) št. 904/2010

Uredba (EU) št. 904/2010 se spremeni:

Uredba (EU) št. 904/2010 se spremeni:

(1)

(1)

člen 34 se nadomesti z naslednjim:

Člen 34

| | „Člen 34 |
| --- | --- |

„Člen 34

„Člen 34

1.   
  Države članice sodelujejo na tistih delovnih področjih Eurofisca
  , ki
  jih izberejo in se lahko tudi odločijo
  ,
  da končajo sodelovanje
  .

| | 1.   
  Komisija nudi Eurofiscu vso potrebno tehnično in logistično podporo. Komisija ima dostop do informacij iz člena 1, ki se lahko izmenjujejo prek Eurofisca, v okoliščinah, določenih v členu 55(2). |
| --- | --- |

1.   
  Komisija nudi Eurofiscu vso potrebno tehnično in logistično podporo. Komisija ima dostop do informacij iz člena 1, ki se lahko izmenjujejo prek Eurofisca, v okoliščinah, določenih v členu 55(2).

2.   Države članice
  , ki so se odločile sodelovati
  na
  delovnem področju
  Eurofisca, dejavno sodelujejo v večstranski izmenjavi
  ciljnih
  informacij
  med sodelujočimi državami članicami
  .

| | 2.   Države članice
  sodelujejo
  na
  delovnih področjih
  Eurofisca
  in
  dejavno sodelujejo v večstranski izmenjavi informacij. |
| --- | --- |

2.   Države članice
  sodelujejo
  na
  delovnih področjih
  Eurofisca
  in
  dejavno sodelujejo v večstranski izmenjavi informacij.

3.   
  Izmenjane
  informacije
  so tajne, kakor določa člen 55
  .

| | 3.   
  Koordinatorji za delovna področja Eurofisca lahko Europolu in Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF) na lastno pobudo ali na zahtevo posredujejo ustrezne
  informacije
  o najresnejših čezmejnih kaznivih dejanjih na področju DDV
  . |
| --- | --- |

3.   
  Koordinatorji za delovna področja Eurofisca lahko Europolu in Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF) na lastno pobudo ali na zahtevo posredujejo ustrezne
  informacije
  o najresnejših čezmejnih kaznivih dejanjih na področju DDV
  .

| | 3a.
     
  Koordinatorji za delovna področja Eurofisca lahko Europol in urad OLAF zaprosijo za ustrezne informacije. Koordinatorji za delovna področja Eurofisca dajejo informacije, ki jih prejmejo od Europola in urada OLAF, na voljo drugim sodelujočim uradnikom Eurofisca za zvezo; te informacije se izmenjujejo z elektronskimi sredstvi.“; |
| --- | --- |

3a.
     
  Koordinatorji za delovna področja Eurofisca lahko Europol in urad OLAF zaprosijo za ustrezne informacije. Koordinatorji za delovna področja Eurofisca dajejo informacije, ki jih prejmejo od Europola in urada OLAF, na voljo drugim sodelujočim uradnikom Eurofisca za zvezo; te informacije se izmenjujejo z elektronskimi sredstvi.“;

| (2) | doda se naslednji člen 49a: |
| --- | --- |

(2)

(2)

doda se naslednji člen 49a:

| | „Člen 49a




  Države članice in Komisija vzpostavijo skupni sistem za zbiranje statističnih podatkov o goljufijah na področju DDV znotraj Skupnosti in nenamernem neizpolnjevanju obveznosti ter vsako leto objavijo nacionalne ocene izgub prihodkov iz DDV zaradi teh goljufij ter ocene za Unijo kot celoto. Komisija z izvedbenimi akti sprejme praktično ureditev za ta statistični sistem. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 58(2).“; |
| --- | --- |

„Člen 49a

Države članice in Komisija vzpostavijo skupni sistem za zbiranje statističnih podatkov o goljufijah na področju DDV znotraj Skupnosti in nenamernem neizpolnjevanju obveznosti ter vsako leto objavijo nacionalne ocene izgub prihodkov iz DDV zaradi teh goljufij ter ocene za Unijo kot celoto. Komisija z izvedbenimi akti sprejme praktično ureditev za ta statistični sistem. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 58(2).“;

---

(1)  Prva direktiva Sveta 67/227/EGS z dne 11. aprila 1967 o usklajevanju zakonodaje držav članic o prometnih davkih (UL 71, 14.4.1967, str. 1 301).

1

(2)  Druga direktiva Sveta 67/228/EGS z dne 11. aprila 1967 o usklajevanju zakonodaje držav članic o prometnih davkih – struktura in postopek za enotni sistem davka na dodano vrednost (UL 71, 14.4.1967, str. 1 303).

2

(3)  Direktiva Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (UL L 347, 11.12.2006, str. 1).

3

(1)  Prva direktiva Sveta 67/227/EGS z dne 11. aprila 1967 o usklajevanju zakonodaje držav članic o prometnih davkih (UL 71, 14.4.1967, str. 1 301).

1

(2)  Druga direktiva Sveta 67/228/EGS z dne 11. aprila 1967 o usklajevanju zakonodaje držav članic o prometnih davkih – struktura in postopek za enotni sistem davka na dodano vrednost (UL 71, 14.4.1967, str. 1 303).

2

(3)  Direktiva Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (UL L 347, 11.12.2006, str. 1).

3

(1)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. oktobra 2011 o prihodnosti DDV (P7_TA(2011)0436) http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&language=SL&reference=P7-TA-2011-0436.

1

(2)  Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 14. julija 2011 o zeleni knjigi o prihodnosti DDV – Za enostavnejši, zanesljivejši in učinkovitejši sistem DDV: http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/?uri=celex:52011AE1168.

2

(3)  Sklepi Sveta o prihodnosti DDV – 3167. zasedanje Sveta za ekonomske in finančne zadeve, Bruselj, 15. maja 2012 (glej zlasti točko B(4)): http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ecofin/130257.pdf.

3

(1)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. oktobra 2011 o prihodnosti DDV (P7_TA(2011)0436) http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&language=SL&reference=P7-TA-2011-0436.

1

(2)  Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 14. julija 2011 o zeleni knjigi o prihodnosti DDV – Za enostavnejši, zanesljivejši in učinkovitejši sistem DDV: http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/?uri=celex:52011AE1168.

2

(3)  Sklepi Sveta o prihodnosti DDV – 3167. zasedanje Sveta za ekonomske in finančne zadeve, Bruselj, 15. maja 2012 (glej zlasti točko B(4)): http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ecofin/130257.pdf.

3

(3a)  
  Predlog direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES glede stopenj davka na dodano vrednost, COM(2018)0020, 2018/0005(CNS).

3a

Predlog direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES glede stopenj davka na dodano vrednost, COM(2018)0020, 2018/0005(CNS).

(1)  Akcijski načrt za DDV – Vzpostavitev enotnega območja DDV v EU: čas za odločitev (COM(2016)0148 z dne 7. aprila 2016).

1

(2)  Glej: http://www.consilium.europa.eu/sl/press/press-releases/2016/05/25-conclusions-vat-action-plan/.

2

(1)  Akcijski načrt za DDV – Vzpostavitev enotnega območja DDV v EU: čas za odločitev (COM(2016)0148 z dne 7. aprila 2016).

1

(2)  Glej: http://www.consilium.europa.eu/sl/press/press-releases/2016/05/25-conclusions-vat-action-plan/.

2

---

Sreda, 13. februar 2019

| 23.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/316 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/316

---

P8_TA(2019)0084

Evropska agencija za nadzor ribištva ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. februarja 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropski agenciji za nadzor ribištva (kodificirano besedilo) (COM(2018)0499 – C8-0313/2018 – 2018/0263(COD))

(Redni zakonodajni postopek – kodifikacija)

(2020/C 449/39)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0499), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0499),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0313/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0313/2018),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. oktobra 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. oktobra 2018 (1),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (2),

| — | ob upoštevanju členov 103 in 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 103 in 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0037/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0037/2019),

| A. | ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb; |
| --- | --- |

A.

ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb;

| 1. | kot svoje stališče v prvi obravnavi sprejme predlog Komisije, kakor je bil prilagojen v skladu s priporočili posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

(2)  UL C 102, 4.4.1996, str. 2.

---

P8_TC1-COD(2018)0263

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. februarja 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o Evropski agenciji za nadzor ribištva

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2019/473.)

---

| 23.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/317 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/317

---

P8_TA(2019)0085

Informatizacija gibanja in nadzora trošarinskega blaga ***I

Sklep Evropskega parlamenta z dne 13. februarja 2019 o vrnitvi zadeve pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja na podlagi nespremenjenega predloga sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o informatizaciji gibanja in nadzora trošarinskega blaga (prenovitev) (COM(2018)0341 – C8-0215/2018 – 2018/0187(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek – prenovitev)

(2020/C 449/40)

---

(1)  Sklep, sprejet v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika (A8-0010/2019).

---

| 23.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/318 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/318

---

P8_TA(2019)0086

Pravo, ki se uporablja za učinke odstopa terjatev za tretje osebe ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. februarja 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o pravu, ki se uporablja za učinke odstopa terjatev za tretje osebe (COM(2018)0096 – C8-0109/2018 – 2018/0044(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 449/41)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0096), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0096),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter člena 81(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0109/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter člena 81(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0109/2018),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 18. julija 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 18. julija 2018 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 11. julija 2018 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 11. julija 2018 (2),

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0261/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0261/2018),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 303, 29.8.2018, str. 2.

(2)  UL C 367, 10.10.2018, str. 50.

---

P8_TC1-COD(2018)0044

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. februarja 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o pravu, ki se uporablja za učinke odstopa terjatev za tretje osebe

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 81(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (1),

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Unija si je zadala cilj ohraniti in razvijati območje svobode, varnosti in pravice. Za postopno vzpostavitev takega območja mora Unija sprejeti ukrepe v zvezi s pravosodnim sodelovanjem v civilnih zadevah s čezmejnimi posledicami v obsegu, ki je potreben za pravilno delovanje notranjega trga. |
| --- | --- |

(1)

Unija si je zadala cilj ohraniti in razvijati območje svobode, varnosti in pravice. Za postopno vzpostavitev takega območja mora Unija sprejeti ukrepe v zvezi s pravosodnim sodelovanjem v civilnih zadevah s čezmejnimi posledicami v obsegu, ki je potreben za pravilno delovanje notranjega trga.

| (2) | V skladu s členom 81 Pogodbe so med temi ukrepi tudi tisti, ki so namenjeni zagotavljanju združljivosti predpisov, ki se uporabljajo v državah članicah glede kolizije zakonov. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 81 Pogodbe so med temi ukrepi tudi tisti, ki so namenjeni zagotavljanju združljivosti predpisov, ki se uporabljajo v državah članicah glede kolizije zakonov.

| (3) | Pravilno delovanje notranjega trga zaradi večje predvidljivosti izida pravde,
  pravne
  gotovosti o tem, katero pravo se uporablja, ter prostega pretoka
  in priznavanja
  sodnih odločb zahteva, da kolizijska pravila držav članic kot pravo, ki se uporablja, določajo isto nacionalno pravo ne glede na državo članico sodišča, kjer je vložena tožba. [Sprememba 1] |
| --- | --- |

(3)

Pravilno delovanje notranjega trga zaradi večje predvidljivosti izida pravde,
  pravne
  gotovosti o tem, katero pravo se uporablja, ter prostega pretoka
  in priznavanja
  sodnih odločb zahteva, da kolizijska pravila držav članic kot pravo, ki se uporablja, določajo isto nacionalno pravo ne glede na državo članico sodišča, kjer je vložena tožba. [Sprememba 1]

| (4) | Uredba (ES) št. 593/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (4) ne obravnava vprašanj učinkov prenosa terjatev za tretje osebe. Vendar je člen 27(2) navedene uredbe od Komisije zahteval, da Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru predloži poročilo o vprašanju učinkov odstopa ali subrogacije terjatve nasproti tretjim osebam in o vprašanju prednosti terjatve, ki je predmet odstopa ali subrogacije, pred pravico druge osebe, ki mu morata biti, če je to primerno, priložena predlog za spremembo navedene uredbe in presoja vplivov določb, ki naj se uvedejo. |
| --- | --- |

(4)

Uredba (ES) št. 593/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (4) ne obravnava vprašanj učinkov prenosa terjatev za tretje osebe. Vendar je člen 27(2) navedene uredbe od Komisije zahteval, da Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru predloži poročilo o vprašanju učinkov odstopa ali subrogacije terjatve nasproti tretjim osebam in o vprašanju prednosti terjatve, ki je predmet odstopa ali subrogacije, pred pravico druge osebe, ki mu morata biti, če je to primerno, priložena predlog za spremembo navedene uredbe in presoja vplivov določb, ki naj se uvedejo.

| (5) | Komisija je 18. februarja 2015 sprejela zeleno knjigo o oblikovanju unije kapitalskih trgov, v kateri je navedla, da je zagotovitev večje pravne varnosti v primerih čezmejnega prenosa terjatev in prednostnega vrstnega reda takih prenosov, zlasti v primerih insolventnosti, pomemben vidik pri razvoju vseevropskega trga listinjenja in dogovorov o finančnem zavarovanju, pa tudi drugih dejavnosti, na primer faktoringa. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 18. februarja 2015 sprejela zeleno knjigo o oblikovanju unije kapitalskih trgov, v kateri je navedla, da je zagotovitev večje pravne varnosti v primerih čezmejnega prenosa terjatev in prednostnega vrstnega reda takih prenosov, zlasti v primerih insolventnosti, pomemben vidik pri razvoju vseevropskega trga listinjenja in dogovorov o finančnem zavarovanju, pa tudi drugih dejavnosti, na primer faktoringa.

| (6) | Komisija je 30. septembra 2015 sprejela sporočilo Akcijski načrt o oblikovanju unije kapitalskih trgov. V tem akcijskem načrtu za unijo kapitalskih trgov je navedeno, da razlike v nacionalni obravnavi učinkov odstopa dolžniških terjatev za tretje osebe otežujejo uporabo teh instrumentov kot čezmejnega zavarovanja s premoženjem, zaključeno pa je, da ta pravna negotovost onemogoča gospodarsko pomembne finančne posle, kot so listinjenja. V Akcijskem načrtu za unijo kapitalskih trgov je napovedano, da bo Komisija predložila enotne predpise, ki bodo omogočili, da se s pravno gotovostjo določi, katero nacionalno pravo se uporablja za učinke odstopa terjatev za tretje osebe. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 30. septembra 2015 sprejela sporočilo Akcijski načrt o oblikovanju unije kapitalskih trgov. V tem akcijskem načrtu za unijo kapitalskih trgov je navedeno, da razlike v nacionalni obravnavi učinkov odstopa dolžniških terjatev za tretje osebe otežujejo uporabo teh instrumentov kot čezmejnega zavarovanja s premoženjem, zaključeno pa je, da ta pravna negotovost onemogoča gospodarsko pomembne finančne posle, kot so listinjenja. V Akcijskem načrtu za unijo kapitalskih trgov je napovedano, da bo Komisija predložila enotne predpise, ki bodo omogočili, da se s pravno gotovostjo določi, katero nacionalno pravo se uporablja za učinke odstopa terjatev za tretje osebe.

| (7) | Komisija je 29. junija 2016 sprejela poročilo o ustreznosti člena 3(1) Direktive 2002/47/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5) o dogovorih o finančnem zavarovanju, ki se osredotoča na vprašanje, ali navedena direktiva uspešno in učinkovito deluje v zvezi s formalnimi akti, ki so potrebni za zagotovitev bančnih posojil kot zavarovanja. V poročilu je bilo ugotovljeno, da bi predlog enotnih pravil glede učinkov prenosa terjatev za tretje osebe omogočil, da se s pravno gotovostjo določi, katero nacionalno pravo naj se uporablja za učinke prenosa terjatev za tretje osebe, kar bi prispevalo k doseganju večje pravne varnosti v primerih čezmejne mobilizacije bančnih posojil kot zavarovanja. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 29. junija 2016 sprejela poročilo o ustreznosti člena 3(1) Direktive 2002/47/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5) o dogovorih o finančnem zavarovanju, ki se osredotoča na vprašanje, ali navedena direktiva uspešno in učinkovito deluje v zvezi s formalnimi akti, ki so potrebni za zagotovitev bančnih posojil kot zavarovanja. V poročilu je bilo ugotovljeno, da bi predlog enotnih pravil glede učinkov prenosa terjatev za tretje osebe omogočil, da se s pravno gotovostjo določi, katero nacionalno pravo naj se uporablja za učinke prenosa terjatev za tretje osebe, kar bi prispevalo k doseganju večje pravne varnosti v primerih čezmejne mobilizacije bančnih posojil kot zavarovanja.

| (8) | Komisija je 29. septembra 2016 sprejela poročilo o vprašanju učinkov odstopa ali subrogacije terjatve nasproti tretjim osebam in o vprašanju prednosti terjatve, ki je predmet odstopa ali subrogacije, pred pravico druge osebe. V poročilu je bilo ugotovljeno, da bi enotna kolizijska pravila, ki urejajo učinke odstopa terjatev nasproti tretjim osebam in vprašanja prednosti med konkurenčnimi prevzemniki ali med prevzemniki in drugimi imetniki pravic, okrepila pravno varnost ter zmanjšala praktične težave in stroške postopkov, povezane s trenutno raznovrstnostjo pristopov v državah članicah. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 29. septembra 2016 sprejela poročilo o vprašanju učinkov odstopa ali subrogacije terjatve nasproti tretjim osebam in o vprašanju prednosti terjatve, ki je predmet odstopa ali subrogacije, pred pravico druge osebe. V poročilu je bilo ugotovljeno, da bi enotna kolizijska pravila, ki urejajo učinke odstopa terjatev nasproti tretjim osebam in vprašanja prednosti med konkurenčnimi prevzemniki ali med prevzemniki in drugimi imetniki pravic, okrepila pravno varnost ter zmanjšala praktične težave in stroške postopkov, povezane s trenutno raznovrstnostjo pristopov v državah članicah.

| (9) | Vsebinsko področje uporabe in določbe te uredbe bi morali biti skladni z Uredbo (ES) št. 864/2007 Evropskega parlamenta in Sveta (6), Uredbo (ES) št. 593/2008 in uredbama (EU) št. 1215/2012 (7) ter (EU) 2015/848 Evropskega parlamenta in Sveta (8). Pri razlagi te uredbe bi se bilo treba čim bolj izogibati zakonodajnim vrzelim med temi instrumenti. |
| --- | --- |

(9)

Vsebinsko področje uporabe in določbe te uredbe bi morali biti skladni z Uredbo (ES) št. 864/2007 Evropskega parlamenta in Sveta (6), Uredbo (ES) št. 593/2008 in uredbama (EU) št. 1215/2012 (7) ter (EU) 2015/848 Evropskega parlamenta in Sveta (8). Pri razlagi te uredbe bi se bilo treba čim bolj izogibati zakonodajnim vrzelim med temi instrumenti.

| (10) | S to uredbo se izvaja Akcijski načrt za unijo kapitalskih trgov. Prav tako se izpolnjuje zahteva iz člena 27(2) uredbe Rim I, da bi morala Komisija objaviti poročilo in, če je to primerno, predlog glede učinkov odstopa terjatve nasproti tretjim osebam in prednosti prevzemnika pred pravico druge osebe. |
| --- | --- |

(10)

S to uredbo se izvaja Akcijski načrt za unijo kapitalskih trgov. Prav tako se izpolnjuje zahteva iz člena 27(2) uredbe Rim I, da bi morala Komisija objaviti poročilo in, če je to primerno, predlog glede učinkov odstopa terjatve nasproti tretjim osebam in prednosti prevzemnika pred pravico druge osebe.

| (11) | Na ravni Unije trenutno ni
  harmoniziranega sklopa
  kolizijskih pravil, ki bi urejala učinke odstopa terjatev za tretje osebe (ali lastniške učinke odstopa terjatev). Ta kolizijska pravila so določena na ravni držav članic, vendar so neusklajena
  , saj temeljijo na različnih naveznih okoliščinah za določitev prava, ki se uporablja,
  in pogosto

  zato
  nejasna
  , zlasti v državah, kjer ta pravila niso urejena z ločenimi zakonodajnimi določbami
  . Neskladnost nacionalnih kolizijskih pravil pri čezmejnih odstopih terjatev povzroča pravno negotovost glede tega, katero pravo se uporablja za učinke odstopa terjatev za tretje osebe. Pomanjkanje pravne varnosti pri čezmejnih odstopih terjatev povzroča pravno tveganje, ki ga pri domačih odstopih terjatev ni, saj se lahko uporabljajo različna nacionalna materialnopravna pravila glede na to, v kateri državi članici sodišča ali organi presojajo spor glede pravnega naslova nad terjatvami
  ; implicitno se izid spora o prednosti glede lastništva terjatve po čezmejnem odstopu razlikuje glede na nacionalno pravo, ki se uporabi
  . [Sprememba 2] |
| --- | --- |

(11)

Na ravni Unije trenutno ni
  harmoniziranega sklopa
  kolizijskih pravil, ki bi urejala učinke odstopa terjatev za tretje osebe (ali lastniške učinke odstopa terjatev). Ta kolizijska pravila so določena na ravni držav članic, vendar so neusklajena
  , saj temeljijo na različnih naveznih okoliščinah za določitev prava, ki se uporablja,
  in pogosto

  zato
  nejasna
  , zlasti v državah, kjer ta pravila niso urejena z ločenimi zakonodajnimi določbami
  . Neskladnost nacionalnih kolizijskih pravil pri čezmejnih odstopih terjatev povzroča pravno negotovost glede tega, katero pravo se uporablja za učinke odstopa terjatev za tretje osebe. Pomanjkanje pravne varnosti pri čezmejnih odstopih terjatev povzroča pravno tveganje, ki ga pri domačih odstopih terjatev ni, saj se lahko uporabljajo različna nacionalna materialnopravna pravila glede na to, v kateri državi članici sodišča ali organi presojajo spor glede pravnega naslova nad terjatvami
  ; implicitno se izid spora o prednosti glede lastništva terjatve po čezmejnem odstopu razlikuje glede na nacionalno pravo, ki se uporabi
  . [Sprememba 2]

| (12) | Če prevzemniki tega pravnega tveganja ne poznajo ali se zanj ne zmenijo, se lahko soočijo z nepričakovanimi finančnimi izgubami. Negotovost glede tega, kdo ima pravni naslov nad čezmejno odstopljenimi terjatvami, ima lahko dodatne posredne učinke ter lahko poglobi in podaljša učinek finančne krize. Če se prevzemniki odločijo zmanjšati pravno tveganje tako, da poiščejo posebne pravne nasvete, jim bodo nastali višji stroški poslov, ki pri domačih odstopih niso potrebni. Če prevzemnike pravno tveganje odvrne in se odločijo, da se mu bodo izognili, lahko izpustijo poslovne priložnosti, s čimer se lahko zmanjša povezovanje trgov.
  [Sprememba 3] |
| --- | --- |

(12)

Če prevzemniki tega pravnega tveganja ne poznajo ali se zanj ne zmenijo, se lahko soočijo z nepričakovanimi finančnimi izgubami. Negotovost glede tega, kdo ima pravni naslov nad čezmejno odstopljenimi terjatvami, ima lahko dodatne posredne učinke ter lahko poglobi in podaljša učinek finančne krize. Če se prevzemniki odločijo zmanjšati pravno tveganje tako, da poiščejo posebne pravne nasvete, jim bodo nastali višji stroški poslov, ki pri domačih odstopih niso potrebni. Če prevzemnike pravno tveganje odvrne in se odločijo, da se mu bodo izognili, lahko izpustijo poslovne priložnosti, s čimer se lahko zmanjša povezovanje trgov.
  [Sprememba 3]

| (12a) | Pravno tveganje lahko deluje tudi odvračalno. Prevzemniki in odstopniki se lahko odločijo za njegovo preprečevanje, s čimer lahko zamudijo poslovne priložnosti. Zdi se, da ta nejasnost ni v skladu s ciljem povezovanja trgov in načelom prostega pretoka kapitala iz členov 63 do 66 Pogodbe o delovanju Evropske unije. [Sprememba 4] |
| --- | --- |

(12a)

Pravno tveganje lahko deluje tudi odvračalno. Prevzemniki in odstopniki se lahko odločijo za njegovo preprečevanje, s čimer lahko zamudijo poslovne priložnosti. Zdi se, da ta nejasnost ni v skladu s ciljem povezovanja trgov in načelom prostega pretoka kapitala iz členov 63 do 66 Pogodbe o delovanju Evropske unije. [Sprememba 4]

| (13) | Cilj te uredbe je zagotoviti pravno varnost z določitvijo skupnih kolizijskih pravil, ki določajo, katero nacionalno pravo se uporablja za učinke odstopa terjatev za tretje osebe
  , s čimer se poveča število čezmejnih transakcij s terjatvami, tako da se spodbujajo čezmejne naložbe v Uniji in olajša dostop do financiranja za podjetja – vključno z malimi in srednjimi podjetji (MSP) – in potrošnike
  . [Sprememba 5] |
| --- | --- |

(13)

Cilj te uredbe je zagotoviti pravno varnost z določitvijo skupnih kolizijskih pravil, ki določajo, katero nacionalno pravo se uporablja za učinke odstopa terjatev za tretje osebe
  , s čimer se poveča število čezmejnih transakcij s terjatvami, tako da se spodbujajo čezmejne naložbe v Uniji in olajša dostop do financiranja za podjetja – vključno z malimi in srednjimi podjetji (MSP) – in potrošnike
  . [Sprememba 5]

| (14) | Terjatev daje upniku pravico, da od dolžnika zahteva plačilo denarnega zneska ali izpolnitev obveznosti. Odstop terjatve upniku (odstopniku) omogoča, da svojo pravico na terjatvi do dolžnika prenese na drugo osebo (prevzemnika). Pravo, ki ureja pogodbeno razmerje med upnikom in dolžnikom, med odstopnikom in prevzemnikom ter med prevzemnikom in dolžnikom, je določeno s kolizijskimi pravili iz uredbe Rim I. |
| --- | --- |

(14)

Terjatev daje upniku pravico, da od dolžnika zahteva plačilo denarnega zneska ali izpolnitev obveznosti. Odstop terjatve upniku (odstopniku) omogoča, da svojo pravico na terjatvi do dolžnika prenese na drugo osebo (prevzemnika). Pravo, ki ureja pogodbeno razmerje med upnikom in dolžnikom, med odstopnikom in prevzemnikom ter med prevzemnikom in dolžnikom, je določeno s kolizijskimi pravili iz uredbe Rim I.

| (14a) | Ta uredba ni namenjena spreminjanju določb Uredbe (ES) št. 593/2008, ki se nanašajo na lastniški učinek prostovoljnega odstopa med odstopnikom in prevzemnikom ali med prevzemnikom in dolžnikom. [Sprememba 6] |
| --- | --- |

(14a)

Ta uredba ni namenjena spreminjanju določb Uredbe (ES) št. 593/2008, ki se nanašajo na lastniški učinek prostovoljnega odstopa med odstopnikom in prevzemnikom ali med prevzemnikom in dolžnikom. [Sprememba 6]

| (15) | Kolizijska pravila iz te uredbe bi morala urejati lastniške učinke odstopa terjatev, kakor obstajajo v razmerju med vsemi strankami, vključenimi v odstop (torej med odstopnikom in prevzemnikom ter med prevzemnikom in dolžnikom), pa tudi v razmerju do tretjih oseb, (na primer odstopnikovega upnika)
  , razen dolžnika
  . [Sprememba 7] |
| --- | --- |

(15)

Kolizijska pravila iz te uredbe bi morala urejati lastniške učinke odstopa terjatev, kakor obstajajo v razmerju med vsemi strankami, vključenimi v odstop (torej med odstopnikom in prevzemnikom ter med prevzemnikom in dolžnikom), pa tudi v razmerju do tretjih oseb, (na primer odstopnikovega upnika)
  , razen dolžnika
  . [Sprememba 7]

| (16) | Med terjatve

  Terjatve
  , zajete s to uredbo, spadajo

  vključujejo
  terjatve do kupcev, terjatve, ki izhajajo iz finančnih instrumentov, kakor so opredeljeni v Direktivi 2014/65/EU o trgih finančnih instrumentov

  Evropskega parlamenta in Sveta
   (9), in
  gotovino
  ,
  knjiženo
  na računu pri kreditni instituciji. Finančni instrumenti, kakor so opredeljeni v Direktivi 2014/65/EU, vključujejo vrednostne papirje in izvedene finančne instrumente, s katerimi se trguje na finančnih trgih. Medtem ko so vrednostni papirji sredstva, so izvedeni finančni instrumenti pogodbe, ki zajemajo tako pravice (ali terjatve) kot obveznosti pogodbenih strank. [Sprememba 8] |
| --- | --- |

(16)

Med terjatve

  Terjatve
  , zajete s to uredbo, spadajo

  vključujejo
  terjatve do kupcev, terjatve, ki izhajajo iz finančnih instrumentov, kakor so opredeljeni v Direktivi 2014/65/EU o trgih finančnih instrumentov

  Evropskega parlamenta in Sveta
   (9), in
  gotovino
  ,
  knjiženo
  na računu pri kreditni instituciji. Finančni instrumenti, kakor so opredeljeni v Direktivi 2014/65/EU, vključujejo vrednostne papirje in izvedene finančne instrumente, s katerimi se trguje na finančnih trgih. Medtem ko so vrednostni papirji sredstva, so izvedeni finančni instrumenti pogodbe, ki zajemajo tako pravice (ali terjatve) kot obveznosti pogodbenih strank. [Sprememba 8]

| (17) | Ta uredba zadeva učinke odstopa terjatev za tretje osebe. Ne

  Zlasti
  zajema prenosa

  prenos
  pogodb (kakršne so pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih), pri katerem so vključene tako pravice (ali terjatve) kot obveznosti, in novacije

  novacijo
  pogodb, ki vključuje take pravice in obveznosti. Ker ta uredba ne zajema prenosa in novacije pogodb, bodo trgovanje s finančnimi instrumenti ter kliring in poravnava teh instrumentov še naprej urejeni s pravom, ki se uporablja za pogodbene obveznosti, kakor je določeno v Uredbi Rim I. Običajno to pravo izbereta pogodbeni stranki ali pa ga določajo nediskrecijska pravila, ki se uporabljajo za finančne trge.
  [Sprememba 9] |
| --- | --- |

(17)

Ta uredba zadeva učinke odstopa terjatev za tretje osebe. Ne

  Zlasti
  zajema prenosa

  prenos
  pogodb (kakršne so pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih), pri katerem so vključene tako pravice (ali terjatve) kot obveznosti, in novacije

  novacijo
  pogodb, ki vključuje take pravice in obveznosti. Ker ta uredba ne zajema prenosa in novacije pogodb, bodo trgovanje s finančnimi instrumenti ter kliring in poravnava teh instrumentov še naprej urejeni s pravom, ki se uporablja za pogodbene obveznosti, kakor je določeno v Uredbi Rim I. Običajno to pravo izbereta pogodbeni stranki ali pa ga določajo nediskrecijska pravila, ki se uporabljajo za finančne trge.
  [Sprememba 9]

| (18) | Ta uredba ne bi smela vplivati na zadeve, ki jih urejajo Direktiva o finančnem zavarovanju

  2002/47/
  , Direktiva
  98/26/ES Evropskega parlamenta in Sveta

  o dokončnosti poravnave (10), Direktiva
  2001/24/ES Evropskega parlamenta in Sveta

  o prenehanju (11) in Uredba
  Komisije (EU) št. 389/2013

  o registru Unije (12)

  , saj se področje uporabe kolizijskih pravil iz te uredbe in področje uporabe kolizijskih pravil iz navedenih treh direktiv ne prekrivata
  . [Sprememba 10] |
| --- | --- |

(18)

Ta uredba ne bi smela vplivati na zadeve, ki jih urejajo Direktiva o finančnem zavarovanju

  2002/47/
  , Direktiva
  98/26/ES Evropskega parlamenta in Sveta

  o dokončnosti poravnave (10), Direktiva
  2001/24/ES Evropskega parlamenta in Sveta

  o prenehanju (11) in Uredba
  Komisije (EU) št. 389/2013

  o registru Unije (12)

  , saj se področje uporabe kolizijskih pravil iz te uredbe in področje uporabe kolizijskih pravil iz navedenih treh direktiv ne prekrivata
  . [Sprememba 10]

| (19) | Ta uredba bi morala biti splošno veljavna: pravo, določeno s to uredbo, bi se moralo uporabljati tudi, če ni pravo države članice. |
| --- | --- |

(19)

Ta uredba bi morala biti splošno veljavna: pravo, določeno s to uredbo, bi se moralo uporabljati tudi, če ni pravo države članice.

| (20) | Predvidljivost je bistvenega pomena za tretje osebe, ki se zanimajo za pridobitev pravnega naslova nad odstopljeno terjatvijo. Z uporabo prava države, v kateri ima odstopnik svoje običajno prebivališče, za učinke odstopa terjatev za tretje osebe se zadevnim tretjim osebam omogoča, da z lahkoto vnaprej vedo, katero nacionalno pravo bo urejalo njihove pravice. Tako bi se moralo za učinke odstopa terjatev za tretje osebe praviloma uporabljati pravo odstopnikovega običajnega prebivališča. To pravilo bi se moralo uporabljati zlasti za učinke, ki jih ima za tretje osebe odstop terjatev v okviru faktoringa, zavarovanja s premoženjem in, kadar stranki ne izbereta prava odstopljene terjatve, listinjenja. |
| --- | --- |

(20)

Predvidljivost je bistvenega pomena za tretje osebe, ki se zanimajo za pridobitev pravnega naslova nad odstopljeno terjatvijo. Z uporabo prava države, v kateri ima odstopnik svoje običajno prebivališče, za učinke odstopa terjatev za tretje osebe se zadevnim tretjim osebam omogoča, da z lahkoto vnaprej vedo, katero nacionalno pravo bo urejalo njihove pravice. Tako bi se moralo za učinke odstopa terjatev za tretje osebe praviloma uporabljati pravo odstopnikovega običajnega prebivališča. To pravilo bi se moralo uporabljati zlasti za učinke, ki jih ima za tretje osebe odstop terjatev v okviru faktoringa, zavarovanja s premoženjem in, kadar stranki ne izbereta prava odstopljene terjatve, listinjenja.

| (21) | Pravo, ki je izbrano kot tisto, ki se praviloma uporablja za učinke odstopa terjatev za tretje osebe, bi moralo omogočiti določitev prava, ki se uporablja, kadar se odstopajo bodoče terjatve, kar je običajna praksa takrat, ko se odstopa več terjatev, kot je to pri faktoringu. Uporaba prava odstopnikovega običajnega prebivališča omogoča določitev prava, ki se uporablja za učinke odstopa bodočih terjatev za tretje osebe. |
| --- | --- |

(21)

Pravo, ki je izbrano kot tisto, ki se praviloma uporablja za učinke odstopa terjatev za tretje osebe, bi moralo omogočiti določitev prava, ki se uporablja, kadar se odstopajo bodoče terjatve, kar je običajna praksa takrat, ko se odstopa več terjatev, kot je to pri faktoringu. Uporaba prava odstopnikovega običajnega prebivališča omogoča določitev prava, ki se uporablja za učinke odstopa bodočih terjatev za tretje osebe.

| (22) | Potreba po ugotovitvi, kdo ima pravni naslov nad odstopljeno terjatvijo, se pogosto pojavi pri opredeljevanju stečajne mase v primeru insolventnosti odstopnika. Zaželena je torej skladnost med kolizijskimi pravili iz te uredbe in tistimi iz Uredbe (EU) 2015/848 o postopkih v primeru insolventnosti. Skladnost bi bilo treba doseči tako, da se za učinke odstopa terjatev za tretje osebe praviloma uporabi pravo odstopnikovega običajnega prebivališča, saj uporaba odstopnikovega običajnega prebivališča kot navezne okoliščine sovpada s središčem dolžnikovih glavnih interesov, ki se kot navezna okoliščina uporablja za namene insolventnosti. |
| --- | --- |

(22)

Potreba po ugotovitvi, kdo ima pravni naslov nad odstopljeno terjatvijo, se pogosto pojavi pri opredeljevanju stečajne mase v primeru insolventnosti odstopnika. Zaželena je torej skladnost med kolizijskimi pravili iz te uredbe in tistimi iz Uredbe (EU) 2015/848 o postopkih v primeru insolventnosti. Skladnost bi bilo treba doseči tako, da se za učinke odstopa terjatev za tretje osebe praviloma uporabi pravo odstopnikovega običajnega prebivališča, saj uporaba odstopnikovega običajnega prebivališča kot navezne okoliščine sovpada s središčem dolžnikovih glavnih interesov, ki se kot navezna okoliščina uporablja za namene insolventnosti.

| (23) | Konvencija Združenih narodov o odstopu terjatev v mednarodni trgovini iz leta 2001 določa, da prednost pravice prevzemnika odstopljene terjatve pred pravico konkurenčnega subjekta, ki uveljavlja pravni naslov, ureja pravo države, v kateri se nahaja odstopnik. Združljivost kolizijskih pravil Unije, določenih v tej uredbi, z rešitvijo, ki ji Konvencija daje prednost na mednarodni ravni, bi morala olajšati reševanje mednarodnih sporov. |
| --- | --- |

(23)

Konvencija Združenih narodov o odstopu terjatev v mednarodni trgovini iz leta 2001 določa, da prednost pravice prevzemnika odstopljene terjatve pred pravico konkurenčnega subjekta, ki uveljavlja pravni naslov, ureja pravo države, v kateri se nahaja odstopnik. Združljivost kolizijskih pravil Unije, določenih v tej uredbi, z rešitvijo, ki ji Konvencija daje prednost na mednarodni ravni, bi morala olajšati reševanje mednarodnih sporov.

| (24) | Kadar odstopnik med več odstopi iste terjatve spremeni svoje običajno prebivališče, bi se moralo uporabljati pravo odstopnikovega običajnega prebivališča v trenutku, v katerem eden izmed prevzemnikov z izpolnitvijo zahtev v skladu s pravom, ki se uporablja na podlagi odstopnikovega običajnega prebivališča v tistem času, prvi omogoči, da njegov odstop učinkuje nasproti tretjim osebam. |
| --- | --- |

(24)

Kadar odstopnik med več odstopi iste terjatve spremeni svoje običajno prebivališče, bi se moralo uporabljati pravo odstopnikovega običajnega prebivališča v trenutku, v katerem eden izmed prevzemnikov z izpolnitvijo zahtev v skladu s pravom, ki se uporablja na podlagi odstopnikovega običajnega prebivališča v tistem času, prvi omogoči, da njegov odstop učinkuje nasproti tretjim osebam.

| (25) | V skladu s tržno prakso in potrebami udeležencev na trgu bi moralo učinke nekaterih odstopov terjatev za tretje osebe izjemoma urejati pravo odstopljene terjatve, to je pravo, ki ureja pogodbo med upnikom in dolžnikom, iz katere izhaja

  ki je podlaga za
  terjatev. [Sprememba 11] |
| --- | --- |

(25)

V skladu s tržno prakso in potrebami udeležencev na trgu bi moralo učinke nekaterih odstopov terjatev za tretje osebe izjemoma urejati pravo odstopljene terjatve, to je pravo, ki ureja pogodbo med upnikom in dolžnikom, iz katere izhaja

  ki je podlaga za
  terjatev. [Sprememba 11]

| (26) | Pravo odstopljene terjatve bi moralo urejati učinke, ki jih ima za tretje osebe odstop gotovine, knjižene na računu pri kreditni instituciji, ki ga opravi imetnik računa, kjer je imetnik računa upnik / odstopnik, kreditna institucija pa dolžnik. Za tretje osebe, kot so odstopnikovi upniki in konkurenčni prevzemniki, je bolj predvidljivo, če se za učinke teh odstopov za tretje osebe uporablja pravo odstopljene terjatve, saj se na splošno domneva, da terjatev, ki jo ima imetnik računa na gotovini, knjiženi na računu pri kreditni instituciji, ureja pravo države, v kateri se nahaja kreditna institucija (in ne pravo običajnega prebivališča imetnika računa/odstopnika). To pravo se običajno izbere v pogodbi o odprtju računa, ki jo skleneta imetnik računa in kreditna institucija. |
| --- | --- |

(26)

Pravo odstopljene terjatve bi moralo urejati učinke, ki jih ima za tretje osebe odstop gotovine, knjižene na računu pri kreditni instituciji, ki ga opravi imetnik računa, kjer je imetnik računa upnik / odstopnik, kreditna institucija pa dolžnik. Za tretje osebe, kot so odstopnikovi upniki in konkurenčni prevzemniki, je bolj predvidljivo, če se za učinke teh odstopov za tretje osebe uporablja pravo odstopljene terjatve, saj se na splošno domneva, da terjatev, ki jo ima imetnik računa na gotovini, knjiženi na računu pri kreditni instituciji, ureja pravo države, v kateri se nahaja kreditna institucija (in ne pravo običajnega prebivališča imetnika računa/odstopnika). To pravo se običajno izbere v pogodbi o odprtju računa, ki jo skleneta imetnik računa in kreditna institucija.

| (27) | Tudi za učinke, ki jih ima za tretje osebe odstop terjatev, ki izhajajo iz finančnih instrumentov, bi moralo veljati pravo, ki ureja odstopljeno terjatev, torej pravo, ki ureja pogodbo, iz katere izhaja terjatev (kot je pogodba o izvedenih finančnih instrumentih). To, da za učinke, ki jih imajo za tretje osebe odstopi terjatev, ki izhajajo iz finančnih instrumentov, namesto prava odstopnikovega običajnega prebivališča velja pravo odstopljene terjatve, je bistvenega pomena za ohranitev stabilnosti in nemotenega delovanja finančnih trgov. Ta se ohranjata, saj je pravo, ki ureja finančni instrument, iz katerega izhaja terjatev, tisto pravo, ki sta ga izbrali pogodbeni stranki, ali pa pravo, določeno v skladu z nediskrecijskimi pravili, ki se uporabljajo za finančne trge. |
| --- | --- |

(27)

Tudi za učinke, ki jih ima za tretje osebe odstop terjatev, ki izhajajo iz finančnih instrumentov, bi moralo veljati pravo, ki ureja odstopljeno terjatev, torej pravo, ki ureja pogodbo, iz katere izhaja terjatev (kot je pogodba o izvedenih finančnih instrumentih). To, da za učinke, ki jih imajo za tretje osebe odstopi terjatev, ki izhajajo iz finančnih instrumentov, namesto prava odstopnikovega običajnega prebivališča velja pravo odstopljene terjatve, je bistvenega pomena za ohranitev stabilnosti in nemotenega delovanja finančnih trgov. Ta se ohranjata, saj je pravo, ki ureja finančni instrument, iz katerega izhaja terjatev, tisto pravo, ki sta ga izbrali pogodbeni stranki, ali pa pravo, določeno v skladu z nediskrecijskimi pravili, ki se uporabljajo za finančne trge.

| (28) | Pri določanju prava, ki se uporablja za učinke, ki jih imajo za tretje osebe odstopi terjatev v okviru listinjenja, je treba zagotoviti prožnost, da se zadovoljijo potrebe vseh subjektov, ki se ukvarjajo z listinjenjem, in olajša širitev čezmejnega trga listinjenja na manjše gospodarske subjekte. Medtem ko bi se moralo za učinke, ki jih imajo za tretje osebe odstopi terjatev v okviru listinjenja, praviloma uporabljati pravo odstopnikovega običajnega prebivališča, bi bilo treba odstopniku (originatorju) in prevzemniku (subjektu za posebne namene) omogočiti, da izbereta, da se za učinke odstopa terjatev za tretje osebe uporablja pravo odstopljene terjatve. Odstopnik in prevzemnik bi morala imeti možnost odločitve, ali naj za učinke, ki jih imajo za tretje osebe odstopi terjatev v okviru listinjenja, še naprej velja splošno pravilo odstopnikovega običajnega prebivališča ali pa bosta zaradi strukture in značilnosti posla, na primer zaradi števila in lokacije originatorjev oziroma števila zakonov, ki urejajo odstopljene terjatve, izbrala pravo odstopljene terjatve.
  [Sprememba 12] |
| --- | --- |

(28)

Pri določanju prava, ki se uporablja za učinke, ki jih imajo za tretje osebe odstopi terjatev v okviru listinjenja, je treba zagotoviti prožnost, da se zadovoljijo potrebe vseh subjektov, ki se ukvarjajo z listinjenjem, in olajša širitev čezmejnega trga listinjenja na manjše gospodarske subjekte. Medtem ko bi se moralo za učinke, ki jih imajo za tretje osebe odstopi terjatev v okviru listinjenja, praviloma uporabljati pravo odstopnikovega običajnega prebivališča, bi bilo treba odstopniku (originatorju) in prevzemniku (subjektu za posebne namene) omogočiti, da izbereta, da se za učinke odstopa terjatev za tretje osebe uporablja pravo odstopljene terjatve. Odstopnik in prevzemnik bi morala imeti možnost odločitve, ali naj za učinke, ki jih imajo za tretje osebe odstopi terjatev v okviru listinjenja, še naprej velja splošno pravilo odstopnikovega običajnega prebivališča ali pa bosta zaradi strukture in značilnosti posla, na primer zaradi števila in lokacije originatorjev oziroma števila zakonov, ki urejajo odstopljene terjatve, izbrala pravo odstopljene terjatve.
  [Sprememba 12]

| (29) | Med prevzemniki iste terjatve lahko pride do sporov o prednosti, če za učinke odstopa terjatev za tretje osebe pri enem odstopu velja pravo odstopnikovega običajnega prebivališča, pri drugem pa pravo odstopljene terjatve. V takih primerih bi se moralo za reševanje spora o prednosti uporabljati pravo, ki se uporablja
  za
  učinke, ki jih ima za tretje osebe tisti odstop terjatev, ki je prvi začel učinkovati nasproti tretjim osebam v skladu s pravom, ki se zanj uporablja.
  Kadar začneta oba odstopa terjatev hkrati učinkovati nasproti tretjim osebam, bi moralo prevladati pravo odstopnikovega običajnega prebivališča. [Sprememba 13] |
| --- | --- |

(29)

Med prevzemniki iste terjatve lahko pride do sporov o prednosti, če za učinke odstopa terjatev za tretje osebe pri enem odstopu velja pravo odstopnikovega običajnega prebivališča, pri drugem pa pravo odstopljene terjatve. V takih primerih bi se moralo za reševanje spora o prednosti uporabljati pravo, ki se uporablja
  za
  učinke, ki jih ima za tretje osebe tisti odstop terjatev, ki je prvi začel učinkovati nasproti tretjim osebam v skladu s pravom, ki se zanj uporablja.
  Kadar začneta oba odstopa terjatev hkrati učinkovati nasproti tretjim osebam, bi moralo prevladati pravo odstopnikovega običajnega prebivališča. [Sprememba 13]

| (30) | Področje uporabe nacionalnega prava, določenega s to uredbo kot prava, ki se uporablja za učinke odstopa terjatev za tretje osebe, bi moralo biti enotno. Nacionalno pravo, določeno kot pravo, ki se uporablja, bi moralo urejati zlasti (i) učinkovitost odstopa terjatve nasproti tretjim osebam, to pomeni dejanja
  in postopke
  , ki jih

  jim
  mora odstopnik opraviti

  prevzemnik slediti
  , da bi si zagotovil pridobitev pravnega naslova nad odstopljeno terjatvijo (na primer registracija pri javnem organu ali registru ali pisno obvestilo dolžniku o odstopu terjatve), in (ii) vprašanja prednosti, to pomeni spore

  reševanje sporov
  med več subjekti glede tega, kdo ima pravni naslov nad terjatvijo
  po čezmejnem odstopu
  (na primer med dvema prevzemnikoma iste terjatve, če je bila ta odstopljena dvakrat, ali med prevzemnikom in upnikom odstopnika). [Sprememba 14] |
| --- | --- |

(30)

Področje uporabe nacionalnega prava, določenega s to uredbo kot prava, ki se uporablja za učinke odstopa terjatev za tretje osebe, bi moralo biti enotno. Nacionalno pravo, določeno kot pravo, ki se uporablja, bi moralo urejati zlasti (i) učinkovitost odstopa terjatve nasproti tretjim osebam, to pomeni dejanja
  in postopke
  , ki jih

  jim
  mora odstopnik opraviti

  prevzemnik slediti
  , da bi si zagotovil pridobitev pravnega naslova nad odstopljeno terjatvijo (na primer registracija pri javnem organu ali registru ali pisno obvestilo dolžniku o odstopu terjatve), in (ii) vprašanja prednosti, to pomeni spore

  reševanje sporov
  med več subjekti glede tega, kdo ima pravni naslov nad terjatvijo
  po čezmejnem odstopu
  (na primer med dvema prevzemnikoma iste terjatve, če je bila ta odstopljena dvakrat, ali med prevzemnikom in upnikom odstopnika). [Sprememba 14]

| (31) | Zaradi splošnega značaja te uredbe, se lahko kot pravo, ki se uporablja, določi pravo držav z različnimi pravnimi tradicijami. Če se po odstopu terjatve pogodba, iz katere terjatev izhaja, prenese, bi moralo pravo, ki je s to uredbo določeno kot pravo, ki se uporablja za učinke odstopa terjatev za tretje osebe, urejati tudi spor o prednosti med prevzemnikom terjatve in novim upravičencem iste terjatve na podlagi prenosa pogodbe, iz katere izhaja terjatev. Iz istega razloga bi se moralo pravo, ki je s to uredbo določeno kot pravo, ki se uporablja za učinke odstopa terjatev za tretje osebe, uporabljati tudi takrat, ko se kot funkcijsko enakovredna odstopu pogodbe uporabi novacija pogodbe, za razrešitev spora o prednosti med prevzemnikom terjatve in novim upravičencem funkcionalno ekvivalentne terjatve na podlagi novacije pogodbe, iz katere izhaja terjatev. |
| --- | --- |

(31)

Zaradi splošnega značaja te uredbe, se lahko kot pravo, ki se uporablja, določi pravo držav z različnimi pravnimi tradicijami. Če se po odstopu terjatve pogodba, iz katere terjatev izhaja, prenese, bi moralo pravo, ki je s to uredbo določeno kot pravo, ki se uporablja za učinke odstopa terjatev za tretje osebe, urejati tudi spor o prednosti med prevzemnikom terjatve in novim upravičencem iste terjatve na podlagi prenosa pogodbe, iz katere izhaja terjatev. Iz istega razloga bi se moralo pravo, ki je s to uredbo določeno kot pravo, ki se uporablja za učinke odstopa terjatev za tretje osebe, uporabljati tudi takrat, ko se kot funkcijsko enakovredna odstopu pogodbe uporabi novacija pogodbe, za razrešitev spora o prednosti med prevzemnikom terjatve in novim upravičencem funkcionalno ekvivalentne terjatve na podlagi novacije pogodbe, iz katere izhaja terjatev.

| (32) | Upoštevanje javnega interesa upravičuje, da se sodiščem držav članic v izjemnih okoliščinah da možnost uporabiti izjeme na podlagi javnega reda in prevladujočih obveznih določb, ki pa jih je treba razlagati restriktivno. |
| --- | --- |

(32)

Upoštevanje javnega interesa upravičuje, da se sodiščem držav članic v izjemnih okoliščinah da možnost uporabiti izjeme na podlagi javnega reda in prevladujočih obveznih določb, ki pa jih je treba razlagati restriktivno.

| (33) | Zaradi spoštovanja mednarodnih obveznosti, ki so jih prevzele države članice, ta uredba ne bi smela vplivati na mednarodne konvencije, katerih pogodbenice so ena ali več držav članic v trenutku, ko se sprejme ta uredba. Komisija bi morala za zagotovitev lažje dostopnosti veljavnih pravil na podlagi informacij, ki jih predložijo države članice, objaviti seznam zadevnih konvencij v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

(33)

Zaradi spoštovanja mednarodnih obveznosti, ki so jih prevzele države članice, ta uredba ne bi smela vplivati na mednarodne konvencije, katerih pogodbenice so ena ali več držav članic v trenutku, ko se sprejme ta uredba. Komisija bi morala za zagotovitev lažje dostopnosti veljavnih pravil na podlagi informacij, ki jih predložijo države članice, objaviti seznam zadevnih konvencij v Uradnem listu Evropske unije.

| (34) | Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah. Namen te uredbe je zlasti spodbujati uporabo členov 17 in 47 o lastninski pravici oziroma pravici do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sodišča
  ter člena 16 o svobodi gospodarske pobude
  . [Sprememba 15] |
| --- | --- |

(34)

Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah. Namen te uredbe je zlasti spodbujati uporabo členov 17 in 47 o lastninski pravici oziroma pravici do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sodišča
  ter člena 16 o svobodi gospodarske pobude
  . [Sprememba 15]

| (35) | Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev te uredbe in se ti zaradi obsega ali učinkov te uredbe laže dosežejo na ravni Evropske unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kot je določeno v členu 5 Pogodbe o Evropski uniji. Želeno poenotenje kolizijskih pravil glede učinkov prenosa terjatev za tretje osebe se lahko doseže samo z uredbo, saj samo uredba zagotavlja dosledno razlago in izvajanje pravil na nacionalni ravni. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(35)

Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev te uredbe in se ti zaradi obsega ali učinkov te uredbe laže dosežejo na ravni Evropske unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kot je določeno v členu 5 Pogodbe o Evropski uniji. Želeno poenotenje kolizijskih pravil glede učinkov prenosa terjatev za tretje osebe se lahko doseže samo z uredbo, saj samo uredba zagotavlja dosledno razlago in izvajanje pravil na nacionalni ravni. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (36) | V skladu s členom 3 ter členom 4a(1) Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, [je/sta] [Združeno kraljestvo] [in] [Irska] [podalo/a uradno obvestilo, da želi/ta sodelovati pri sprejetju in uporabi te uredbe] [ne sodeluje/ta pri sprejetju te uredbe, ki zanj/o/u ni zavezujoča in se v njem/njej/njiju ne uporablja]. |
| --- | --- |

(36)

V skladu s členom 3 ter členom 4a(1) Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, [je/sta] [Združeno kraljestvo] [in] [Irska] [podalo/a uradno obvestilo, da želi/ta sodelovati pri sprejetju in uporabi te uredbe] [ne sodeluje/ta pri sprejetju te uredbe, ki zanj/o/u ni zavezujoča in se v njem/njej/njiju ne uporablja].

| (37) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja – |
| --- | --- |

(37)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

PODROČJE UPORABE IN OPREDELITEV POJMOV

Člen 1

Področje uporabe

1.   Ta uredba se v primeru kolizije zakonov uporablja za učinke odstopa terjatev za tretje osebe v civilnih in gospodarskih zadevah
  , razen za učinke za tretje osebe na dolžnika odstopljene terjatve
  . [Sprememba 16]

Ne uporablja se zlasti v davčnih, carinskih ali upravnih zadevah.

1a.
     
  Ta uredba ne posega v pravo Unije in nacionalno pravo o varstvu potrošnikov. [Sprememba 17]

2.   Iz področja uporabe te uredbe so izključeni:

| (a) | odstop terjatev, ki izhajajo iz družinskih razmerij in razmerij, ki imajo po pravu, ki se uporablja za taka razmerja, primerljiv učinek, vključno s preživninskimi obveznostmi; |
| --- | --- |

(a)

odstop terjatev, ki izhajajo iz družinskih razmerij in razmerij, ki imajo po pravu, ki se uporablja za taka razmerja, primerljiv učinek, vključno s preživninskimi obveznostmi;

| (b) | odstop terjatev, ki izhajajo iz premoženjskih razmerij med zakoncema in iz premoženjskih ureditev razmerij, ki imajo po pravu, ki se uporablja za taka razmerja, primerljiv učinek kot zakonska zveza,
  vključno z registriranimi partnerstvi,
  ter oporok in dedovanja; [Sprememba 18] |
| --- | --- |

(b)

odstop terjatev, ki izhajajo iz premoženjskih razmerij med zakoncema in iz premoženjskih ureditev razmerij, ki imajo po pravu, ki se uporablja za taka razmerja, primerljiv učinek kot zakonska zveza,
  vključno z registriranimi partnerstvi,
  ter oporok in dedovanja; [Sprememba 18]

| (c) | odstop terjatev, ki izhajajo iz menic, čekov in zadolžnic ter iz drugih prenosljivih vrednostnih papirjev, kolikor obveznosti iz teh drugih prenosljivih vrednostnih papirjev izvirajo iz njihove prenosljive narave; |
| --- | --- |

(c)

odstop terjatev, ki izhajajo iz menic, čekov in zadolžnic ter iz drugih prenosljivih vrednostnih papirjev, kolikor obveznosti iz teh drugih prenosljivih vrednostnih papirjev izvirajo iz njihove prenosljive narave;

| (d) | odstop terjatev, ki izhajajo iz vprašanj, ki jih ureja pravo družb in drugih subjektov s pravno osebnostjo ali brez nje, kot so na primer njihova ustanovitev z registracijo ali kako drugače, pravna in poslovna sposobnost, notranja organizacija ali likvidacija družb in drugih subjektov s pravno osebnostjo ali brez nje ter osebna odgovornost družbenikov in organov za obveznosti družbe ali drugih subjektov; |
| --- | --- |

(d)

odstop terjatev, ki izhajajo iz vprašanj, ki jih ureja pravo družb in drugih subjektov s pravno osebnostjo ali brez nje, kot so na primer njihova ustanovitev z registracijo ali kako drugače, pravna in poslovna sposobnost, notranja organizacija ali likvidacija družb in drugih subjektov s pravno osebnostjo ali brez nje ter osebna odgovornost družbenikov in organov za obveznosti družbe ali drugih subjektov;

| (e) | odstop terjatev, ki izhajajo iz ustanovitve trustov ter razmerja med ustanovitelji, skrbniki in upravičenci trustov; |
| --- | --- |

(e)

odstop terjatev, ki izhajajo iz ustanovitve trustov ter razmerja med ustanovitelji, skrbniki in upravičenci trustov;

| (f) | odstop terjatev, ki izhajajo iz zavarovalnih pogodb, izhajajočih iz dejavnosti, ki jih izvajajo organizacije, ki niso podjetja iz člena 2(1) in (3) Direktive 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta (13) o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II), katerih namen je zagotavljanje ugodnosti zaposlenim ali samozaposlenim osebam iz podjetij ali skupin podjetij, oziroma iz dejavnosti ali skupine dejavnosti v primeru smrti, preživetja, prenehanja ali omejitve dejavnosti, bolezni, povezane z delom, ali nesreč na delovnem mestu; |
| --- | --- |

(f)

odstop terjatev, ki izhajajo iz zavarovalnih pogodb, izhajajočih iz dejavnosti, ki jih izvajajo organizacije, ki niso podjetja iz člena 2(1) in (3) Direktive 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta (13) o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II), katerih namen je zagotavljanje ugodnosti zaposlenim ali samozaposlenim osebam iz podjetij ali skupin podjetij, oziroma iz dejavnosti ali skupine dejavnosti v primeru smrti, preživetja, prenehanja ali omejitve dejavnosti, bolezni, povezane z delom, ali nesreč na delovnem mestu;

| (fa) | odstop terjatev v okviru kolektivnega postopka v skladu z Uredbo (EU) 2015/848
  . [Sprememba 19] |
| --- | --- |

(fa)

odstop terjatev v okviru kolektivnega postopka v skladu z Uredbo (EU) 2015/848
  . [Sprememba 19]

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „odstopnik“ pomeni osebo, ki prenese svojo pravico do terjatve na dolg dolžnika na drugo osebo; |
| --- | --- |

(a)

„odstopnik“ pomeni osebo, ki prenese svojo pravico do terjatve na dolg dolžnika na drugo osebo;

| (b) | „prevzemnik“ pomeni osebo, ki od druge osebe pridobi pravico do terjatve na dolg dolžnika; |
| --- | --- |

(b)

„prevzemnik“ pomeni osebo, ki od druge osebe pridobi pravico do terjatve na dolg dolžnika;

| (c) | „odstop“ pomeni prostovoljen prenos pravice do terjatve na dolg dolžnika. Vključuje popolne prenose terjatev, pogodbeno subrogacijo, prenose terjatev v zavarovanje, pa tudi odstop zastavne pravice ali drugih pravic, ki obstajajo na terjatvah zaradi zavarovanja; |
| --- | --- |

(c)

„odstop“ pomeni prostovoljen prenos pravice do terjatve na dolg dolžnika. Vključuje popolne prenose terjatev, pogodbeno subrogacijo, prenose terjatev v zavarovanje, pa tudi odstop zastavne pravice ali drugih pravic, ki obstajajo na terjatvah zaradi zavarovanja;

| (d) | „terjatev“ pomeni pravico do terjatve na dolg ne glede na vrsto dolga, ki je lahko denaren ali nedenaren in izhaja bodisi iz pogodbenega obligacijskega razmerja bodisi iz nepogodbene obveznosti; |
| --- | --- |

(d)

„terjatev“ pomeni pravico do terjatve na dolg ne glede na vrsto dolga, ki je lahko denaren ali nedenaren in izhaja bodisi iz pogodbenega obligacijskega razmerja bodisi iz nepogodbene obveznosti;

| (e) | „učinki za tretje osebe“ pomeni lastniške učinke, to je pravico prevzemnika, da uveljavlja svoj pravni naslov nad terjatvijo, ki mu je bila odstopljena, nasproti prevzemnikom ali upravičencem iste ali funkcionalno enakovredne terjatve, odstopnikovim upnikom in drugim tretjim osebam
  , razen dolžnika
  ; [Sprememba 20] |
| --- | --- |

(e)

„učinki za tretje osebe“ pomeni lastniške učinke, to je pravico prevzemnika, da uveljavlja svoj pravni naslov nad terjatvijo, ki mu je bila odstopljena, nasproti prevzemnikom ali upravičencem iste ali funkcionalno enakovredne terjatve, odstopnikovim upnikom in drugim tretjim osebam
  , razen dolžnika
  ; [Sprememba 20]

| (f) | „običajno prebivališče“ pomeni za družbe in druge subjekte, s pravno osebnostjo ali brez nje, kraj njihove glavne uprave; za fizične osebe, ki opravljajo svojo poslovno dejavnost, pomeni glavni kraj njihovega poslovanja; |
| --- | --- |

(f)

„običajno prebivališče“ pomeni za družbe in druge subjekte, s pravno osebnostjo ali brez nje, kraj njihove glavne uprave; za fizične osebe, ki opravljajo svojo poslovno dejavnost, pomeni glavni kraj njihovega poslovanja;

| (g) | „kreditna institucija“ pomeni družbo, kot je opredeljena v točki 1 člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (14), vključno s podružnicami v smislu točke 17 člena 4(1) navedene uredbe kreditnih institucij z glavnim sedežem v Uniji oziroma, v skladu s členom 47 Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (15), zunaj nje, če se te podružnice nahajajo v Uniji; |
| --- | --- |

(g)

„kreditna institucija“ pomeni družbo, kot je opredeljena v točki 1 člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (14), vključno s podružnicami v smislu točke 17 člena 4(1) navedene uredbe kreditnih institucij z glavnim sedežem v Uniji oziroma, v skladu s členom 47 Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (15), zunaj nje, če se te podružnice nahajajo v Uniji;

| (h) | „gotovina“ pomeni denar, knjižen na računu pri kreditni instituciji v kateri koli valuti;
  [Sprememba 21] |
| --- | --- |

(h)

„gotovina“ pomeni denar, knjižen na računu pri kreditni instituciji v kateri koli valuti;
  [Sprememba 21]

| (i) | „finančni instrument“ pomeni instrumente, določene v oddelku C Priloge I k Direktivi 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (16). |
| --- | --- |

(i)

„finančni instrument“ pomeni instrumente, določene v oddelku C Priloge I k Direktivi 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (16).

POGLAVJE II

ENOTNA PRAVILA

Člen 3

Splošna uporaba

Uporabi se vsako pravo, na katerega napotuje ta uredba, ne glede na to, ali gre za pravo ene od držav članic ali ne.

Člen 4

Pravo, ki se uporablja

1.   Če v tem členu ni določeno drugače, učinke odstopa terjatev za tretje osebe ureja pravo države, v kateri ima odstopnik v času nastanka dejstev

  sklenitve pogodbe o odstopu terjatve
  svoje običajno prebivališče.

Kadar odstopnik med dvema odstopoma iste terjatve spremeni svoje običajno prebivališče, prednost pravice enega prevzemnika pred pravico drugega prevzemnika ureja pravo običajnega bivališča odstopnika v trenutku odstopa, ki je prvi začel učinkovati nasproti
  drugim
  tretjim osebam v skladu s pravom, ki je kot pravo, ki se uporablja, določeno s prvim pododstavkom.

2.   Pravo

  Ne glede na odstavek 1 tega člena pravo
  , ki se uporablja za odstopljeno terjatev, ureja učinke za tretje osebe, ki jih ima odstop:

| (a) | gotovine, knjižene

  denarja
  ,
  knjiženega
  na računu pri kreditni instituciji; |
| --- | --- |

(a)

gotovine, knjižene

  denarja
  ,
  knjiženega
  na računu pri kreditni instituciji;

| (b) | terjatev, ki izhajajo iz finančnega instrumenta

  finančnih instrumentov
  . |
| --- | --- |

(b)

terjatev, ki izhajajo iz finančnega instrumenta

  finančnih instrumentov
  .

3.   Odstopnik in prevzemnik lahko izbereta pravo, ki se uporablja za odstopljeno terjatev, kot pravo, ki se uporablja za učinke odstopa terjatev za tretje osebe pri listinjenju.

Izbira prava se izrecno navede v pogodbi o odstopu terjatve ali v ločenem sporazumu. Materialno in formalno veljavnost akta, s katerim je bila opravljena izbira prava, ureja izbrano pravo.

4.   Spor o prednosti med prevzemnikoma iste terjatve, pri čemer učinke enega odstopa za tretje osebe ureja pravo države, v kateri ima odstopnik svoje običajno prebivališče, učinke drugega odstopa za tretje osebe pa ureja pravo odstopljene terjatve, ureja pravo, ki se uporablja za učinke tistega odstopa terjatve za tretje osebe, ki je prvi začel učinkovati nasproti tretjim osebam v skladu s pravom, ki se zanj uporablja.
  Kadar začneta oba odstopa hkrati učinkovati nasproti tretjim osebam, prevlada pravo države odstopnikovega običajnega prebivališča. [Sprememba 22]

Člen 5

Področje uporabe prava, ki se uporablja

Pravo, ki se uporablja za učinke odstopa terjatev za tretje osebe v skladu s to uredbo, ureja zlasti:

| (a) | zahteve za zagotovitev učinka odstopa terjatve nasproti tretjim osebam, ki niso dolžnik, kot so formalnosti v zvezi z registracijo ali objavo; |
| --- | --- |

(a)

zahteve za zagotovitev učinka odstopa terjatve nasproti tretjim osebam, ki niso dolžnik, kot so formalnosti v zvezi z registracijo ali objavo;

| (b) | prednost pravic prevzemnika pred pravicami drugega prevzemnika iste terjatve; |
| --- | --- |

(b)

prednost pravic prevzemnika pred pravicami drugega prevzemnika iste terjatve;

| (c) | prednost pravic prevzemnika pred pravicami odstopnikovih upnikov; |
| --- | --- |

(c)

prednost pravic prevzemnika pred pravicami odstopnikovih upnikov;

| (d) | prednost pravic prevzemnika pred pravicami upravičenca na podlagi prenosa pogodbe v zvezi z isto terjatvijo; |
| --- | --- |

(d)

prednost pravic prevzemnika pred pravicami upravičenca na podlagi prenosa pogodbe v zvezi z isto terjatvijo;

| (e) | prednost pravic prevzemnika pred pravicami upravičenca na podlagi novacije pogodbe v razmerju do dolžnika v zvezi z isto terjatvijo. |
| --- | --- |

(e)

prednost pravic prevzemnika pred pravicami upravičenca na podlagi novacije pogodbe v razmerju do dolžnika v zvezi z isto terjatvijo.

Člen 6

Prevladujoče obvezne določbe

1.   Ta uredba v ničemer ne omejuje uporabe prevladujočih obveznih določb prava države sodišča, pred katerim teče postopek.

2.   Prevladujoče obvezne določbe so določbe, katerih upoštevanje je po mnenju države članice bistveno za zaščito njenih javnih interesov, kot je njena politična, socialna ali gospodarska ureditev, in sicer do take mere, da se te določbe uporabljajo za vse primere, ki spadajo na njihovo področje uporabe, ne glede na to, katero pravo se na podlagi te uredbe sicer uporablja za učinke prenosa terjatev za tretje osebe.

2a.
     
  Obveljajo prevladujoče obvezne določbe prava države članice, v kateri mora biti ali je bil izveden odstop, če te prevladujoče obvezne določbe izpolnitev pogodbe o odstopu opredeljujejo kot nezakonito. [Sprememba 23]

POGLAVJE III

DRUGE DOLOČBE

Člen 7

Javni red (ordre public)

Uporaba posamezne določbe prava katere koli države po tej uredbi se lahko zavrne le, če je taka uporaba očitno nezdružljiva z javnim redom (ordre public) države sodišča, pred katerim poteka postopek.

Člen 8

Izključitev zavračanja

Uporaba prava katere koli države, določenega s to uredbo, pomeni uporabo v tej državi veljavnih pravil, brez pravil mednarodnega zasebnega prava te države.

Člen 9

Države z več kot enim pravnim sistemom

1.   Če država obsega več ozemeljskih enot, ki imajo vsaka svoja pravna pravila za učinke prenosa terjatev za tretje osebe, se pri določitvi, katero pravo se uporablja v skladu s to uredbo, vsaka ozemeljska enota obravnava kot država.

2.   Državi članici, ki obsega več ozemeljskih enot, od katerih ima vsaka svoja pravna pravila za učinke prenosa terjatev za tretje osebe, te uredbe ni treba uporabljati za kolizijo zakonov, ki nastane samo med temi ozemeljskimi enotami.

Člen 10

Razmerje do drugih določb prava Unije

Ta uredba ne posega v uporabo določb prava Unije, ki v zvezi s posameznimi zadevami določajo kolizijska pravila glede učinkov prenosa terjatev za tretje osebe.

Člen 11

Razmerje do veljavnih mednarodnih konvencij

1.   Ta uredba ne posega v uporabo mednarodnih konvencij, katerih pogodbenice so ena ali več držav članic v času sprejetja te uredbe in ki določajo kolizijska pravila glede učinkov prenosa terjatev za tretje osebe.

2.   Vendar ta uredba v razmerjih med državami članicami prevlada nad konvencijami, sklenjenimi izključno med dvema ali več državami članicami, kolikor se te konvencije nanašajo na zadeve, ki jih ureja ta uredba.

Člen 12

Seznam konvencij

1.   Države članice do [datum začetka uporabe] uradno obvestijo Komisijo o konvencijah iz člena 11(1). Po tem datumu države članice Komisijo uradno obvestijo o vseh odpovedih teh konvencij.

2.   Komisija v šestih mesecih po prejemu uradnih obvestil iz odstavka 1 v Uradnem listu Evropske unije objavi:

| (a) | seznam konvencij iz odstavka 1; |
| --- | --- |

(a)

seznam konvencij iz odstavka 1;

| (b) | odpovedi iz odstavka 1. |
| --- | --- |

(b)

odpovedi iz odstavka 1.

Člen 13

Klavzula o pregledu

Komisija do ... [pet let od datuma začetka uporabe te uredbe] Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru predloži poročilo o uporabi te uredbe. Po potrebi poročilu priloži predloge za spremembo te uredbe.

Člen 14

Časovna uporaba

1.   Ta uredba se uporablja za odstope terjatev, sklenjene na [datum začetka uporabe] ali pozneje.

2.   Ugotovitev, ali imajo pravice tretje osebe v zvezi s terjatvijo, odstopljeno po datumu začetka uporabe te uredbe, prednost pred pravicami druge tretje osebe, pridobljenimi pred začetkom uporabe te uredbe, se opravi po pravu, ki se uporablja v skladu s to uredbo.
  V primeru konkurenčnih terjatev na podlagi odstopov pravo, ki se uporablja v skladu s to uredbo, določa pravice posameznih prevzemnikov izključno v zvezi z odstopi, sklenjenimi po ... [datum začetka uporabe te uredbe]. [Sprememba 24]

Člen 15

Začetek veljavnosti in datum začetka uporabe

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od ... [18 mesecev po datumu začetka veljavnosti te uredbe].

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbama.

V ...,

Za Evropski parlament

Za Svet

Predsednik

Predsednik

---

(1)  UL C 303, 29.8.2018, str. 2.

1

(2)  UL C 367, 10.10.2018, str. 50.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 13. februarja 2019.

3

(4)  Uredba (ES) št. 593/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o pravu, ki se uporablja za pogodbena obligacijska razmerja (Rim I) (UL L 177, 4.7.2008, str. 6).

4

(5)  Direktiva 2002/47/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. junija 2002 o dogovorih o finančnem zavarovanju (UL L 168, 27.6.2002, str. 43).

5

(6)  Uredba (ES) št. 864/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. julija 2007 o pravu, ki se uporablja za nepogodbene obveznosti (Rim II) (UL L 199, 31.7.2007, str. 40).

6

(7)  Uredba (EU) št. 1215/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2012 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (UL L 351, 20.12.2012, str. 1).

7

(8)  Uredba (EU) 2015/848 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2015 o postopkih v primeru insolventnosti (UL L 141, 5.6.2015, str. 19).

8

(9)  Direktiva 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU (UL L 173, 12.6.2014, str. 349
  –496).

9

–496)

(10)  Direktiva 98/26/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 1998 o dokončnosti poravnave pri plačilih in sistemih poravnave vrednostnih papirjev, (UL L 166, 11.6.1998, str. 45
  –50).

10

–50

(11)  Direktiva 2001/24/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. aprila 2001 o reorganizaciji in prenehanju kreditnih institucij, (UL L 125, 5.5.2001, str. 15
  –23).

11

–23

(12)  Uredba Komisije (EU) št. 389/2013 z dne 2. maja 2013 o določitvi registra Unije v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter odločbama št. 280/2004/ES in št. 406/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi uredb Komisije (EU) št. 920/2010 in št. 1193/2011, (UL L 122, 3.5.2013, str. 1
  –59).

12

–59

(13)  Direktiva 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (UL L 335, 17.12.2009, str. 1).

13

(14)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

14

(15)  Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338).

15

(16)  Direktiva 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU (UL L 173, 12.6.2014, str. 349).

16

---

| 23.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/329 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/329

---

P8_TA(2019)0087

Program izmenjave, pomoči in usposabljanja za zaščito eura pred ponarejanjem za obdobje 2021–2027 (program Pericles IV) ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. februarja 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa izmenjave, pomoči in usposabljanja za zaščito eura pred ponarejanjem za obdobje 2021–2027 (program „Pericles IV“) (COM(2018)0369 – C8-0240/2018 – 2018/0194(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 449/42)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0369), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0369),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 133 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0240/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 133 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0240/2018),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0069/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0069/2019),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2018)0194

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. februarja 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa izmenjave, pomoči in usposabljanja za zaščito eura pred ponarejanjem za obdobje 2021–2027 (program „Pericles IV“)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 133 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Unija in države članice so si zastavile cilj, da bodo določile ukrepe, potrebne za uporabo eura kot enotne valute. Ti ukrepi vključujejo zaščito eura pred ponarejanjem in s tem povezanimi goljufijami ter tako krepijo učinkovitost

  za zagotovitev učinkovitosti
  gospodarstva Unije in zagotavljajo vzdržnost

  vzdržnosti
  javnih financ. [Sprememba 1] |
| --- | --- |

(1)

Unija in države članice so si zastavile cilj, da bodo določile ukrepe, potrebne za uporabo eura kot enotne valute. Ti ukrepi vključujejo zaščito eura pred ponarejanjem in s tem povezanimi goljufijami ter tako krepijo učinkovitost

  za zagotovitev učinkovitosti
  gospodarstva Unije in zagotavljajo vzdržnost

  vzdržnosti
  javnih financ. [Sprememba 1]

| (2) | Uredba Sveta (ES) št. 1338/2001 (3) določa izmenjavo informacij, sodelovanje in vzajemno pomoč in s tem vzpostavlja usklajen okvir za zaščito eura. Učinke navedene uredbe je Uredba Sveta (ES) št. 1339/2001 (4) razširila na tiste države članice, ki niso sprejele eura kot enotne valute, da se zagotovi enaka stopnja zaščite eura po vsej Uniji. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Sveta (ES) št. 1338/2001 (3) določa izmenjavo informacij, sodelovanje in vzajemno pomoč in s tem vzpostavlja usklajen okvir za zaščito eura. Učinke navedene uredbe je Uredba Sveta (ES) št. 1339/2001 (4) razširila na tiste države članice, ki niso sprejele eura kot enotne valute, da se zagotovi enaka stopnja zaščite eura po vsej Uniji.

| (3) | Ukrepi, katerih cilj je spodbujati izmenjavo informacij in osebja, tehnično in znanstveno pomoč ter specializirano usposabljanje, pomembno prispevajo k zaščiti enotne valute Unije pred ponarejanjem in povezanimi goljufijami ter tako omogočajo doseganje visoke in enake stopnje zaščite po vsej Uniji in hkrati dokazujejo sposobnost Unije za boj proti hudemu organiziranemu kriminalu.
  Poleg tega lahko ti ukrepi pripomorejo k obravnavanju skupnih izzivov in povezav s pranjem denarja in organiziranega kriminala. [Sprememba 2] |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi, katerih cilj je spodbujati izmenjavo informacij in osebja, tehnično in znanstveno pomoč ter specializirano usposabljanje, pomembno prispevajo k zaščiti enotne valute Unije pred ponarejanjem in povezanimi goljufijami ter tako omogočajo doseganje visoke in enake stopnje zaščite po vsej Uniji in hkrati dokazujejo sposobnost Unije za boj proti hudemu organiziranemu kriminalu.
  Poleg tega lahko ti ukrepi pripomorejo k obravnavanju skupnih izzivov in povezav s pranjem denarja in organiziranega kriminala. [Sprememba 2]

| (4) | Program za zaščito eura pred ponarejanjem prispeva k ozaveščanju državljanov Unije
  , krepi njihovo zaupanje v valuto
  in izboljšuje zaščito eura, zlasti prek stalnega širjenja informacij o rezultatih ukrepov, ki jih ta program podpira. [Sprememba 3] |
| --- | --- |

(4)

Program za zaščito eura pred ponarejanjem prispeva k ozaveščanju državljanov Unije
  , krepi njihovo zaupanje v valuto
  in izboljšuje zaščito eura, zlasti prek stalnega širjenja informacij o rezultatih ukrepov, ki jih ta program podpira. [Sprememba 3]

| (4a) | Dobra zaščita eura pred ponarejanjem je bistveni element varnega in konkurenčnega gospodarstva EU ter je neposredno povezana s ciljem EU za izboljšanje učinkovitega delovanja ekonomske in monetarne unije. [Sprememba 4] |
| --- | --- |

(4a)

Dobra zaščita eura pred ponarejanjem je bistveni element varnega in konkurenčnega gospodarstva EU ter je neposredno povezana s ciljem EU za izboljšanje učinkovitega delovanja ekonomske in monetarne unije. [Sprememba 4]

| (5) | Pretekla podpora takim ukrepom, ki je bila izražena s sklepoma Sveta 2001/923/ES (5) in 2001/924/ES (6), ki sta bila naknadno spremenjena ter razširjena s sklepi Sveta 2006/75/ES (7), 2006/76/ES (8), 2006/849/ES (9) in 2006/850/ES (10) ter Uredbo (EU) št. 331/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (11), je omogočila izboljšanje ukrepov Unije in držav članic na področju zaščite eura pred ponarejanjem. Cilji programa za zaščito eura pred ponarejanjem (v nadaljnjem besedilu: program Pericles) za obdobja 2002–2006, 2007–2013 in 2014–2017 (12) so bili uspešno doseženi. |
| --- | --- |

(5)

Pretekla podpora takim ukrepom, ki je bila izražena s sklepoma Sveta 2001/923/ES (5) in 2001/924/ES (6), ki sta bila naknadno spremenjena ter razširjena s sklepi Sveta 2006/75/ES (7), 2006/76/ES (8), 2006/849/ES (9) in 2006/850/ES (10) ter Uredbo (EU) št. 331/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (11), je omogočila izboljšanje ukrepov Unije in držav članic na področju zaščite eura pred ponarejanjem. Cilji programa za zaščito eura pred ponarejanjem (v nadaljnjem besedilu: program Pericles) za obdobja 2002–2006, 2007–2013 in 2014–2017 (12) so bili uspešno doseženi.

| (6) | V nasprotju s standardnim postopkom ni bila opravljena ločena ocena učinka za program. Delno lahko to pojasnimo z dejstvom, da je Komisija leta 2017 opravila vmesno oceno programa, podprto z neodvisnim poročilom
   (13)

  . Čeprav je poročilo o programu na splošno ugodno, pa so v njem izraženi pomisleki zaradi omejenega števila pristojnih organov, ki sodelujejo pri dejavnostih programa, ter kakovosti ključnih kazalnikov uspešnosti, ki se uporabljajo za merjenje rezultatov programa.
  Komisija je v 
  svojem
  Sporočilu Svetu in Evropskemu parlamentu o vmesni oceni programa Pericles 2020
  in v predhodni oceni v delovnem dokumentu, priloženemu predlogu (COM(2018)0369),
  sprejela sklep, da je treba podpreti nadaljevanje programa Pericles 2020 po letu 2020 ob upoštevanju njegove dodane vrednosti EU

  za Unijo
  , njegovega dolgoročnega vpliva in vzdržnosti njegovih ukrepov
  ter njegovega prispevka v boju proti organiziranemu kriminalu
  . [Sprememba 5] |
| --- | --- |

(6)

V nasprotju s standardnim postopkom ni bila opravljena ločena ocena učinka za program. Delno lahko to pojasnimo z dejstvom, da je Komisija leta 2017 opravila vmesno oceno programa, podprto z neodvisnim poročilom
   (13)

  . Čeprav je poročilo o programu na splošno ugodno, pa so v njem izraženi pomisleki zaradi omejenega števila pristojnih organov, ki sodelujejo pri dejavnostih programa, ter kakovosti ključnih kazalnikov uspešnosti, ki se uporabljajo za merjenje rezultatov programa.
  Komisija je v 
  svojem
  Sporočilu Svetu in Evropskemu parlamentu o vmesni oceni programa Pericles 2020
  in v predhodni oceni v delovnem dokumentu, priloženemu predlogu (COM(2018)0369),
  sprejela sklep, da je treba podpreti nadaljevanje programa Pericles 2020 po letu 2020 ob upoštevanju njegove dodane vrednosti EU

  za Unijo
  , njegovega dolgoročnega vpliva in vzdržnosti njegovih ukrepov
  ter njegovega prispevka v boju proti organiziranemu kriminalu
  . [Sprememba 5]

| (7) | V vmesni oceni se svetuje, da bi bilo treba ukrepe, ki se financirajo v okviru programa Pericles 2020, nadaljevati ob upoštevanju možnosti poenostavitve

  , obenem pa tudi nujno poenostaviti
  vložitve vlog, da bi se spodbudili diferenciacija upravičencev,
  in udeležba čim več pristojnih organov iz različnih držav v dejavnostih programa ter
  nadaljnje osredotočanje na nastajajoče in ponavljajoče se grožnje ponarejanja ter racionalizacija ključnih kazalnikov uspešnosti. [Sprememba 6] |
| --- | --- |

(7)

V vmesni oceni se svetuje, da bi bilo treba ukrepe, ki se financirajo v okviru programa Pericles 2020, nadaljevati ob upoštevanju možnosti poenostavitve

  , obenem pa tudi nujno poenostaviti
  vložitve vlog, da bi se spodbudili diferenciacija upravičencev,
  in udeležba čim več pristojnih organov iz različnih držav v dejavnostih programa ter
  nadaljnje osredotočanje na nastajajoče in ponavljajoče se grožnje ponarejanja ter racionalizacija ključnih kazalnikov uspešnosti. [Sprememba 6]

| (7a) | Žariščne točke ponarejanja so odkrili v tretjih državah in ponarejanje eura dobiva vse bolj mednarodno razsežnost; zato bi se bilo treba zavedati, da so krepitev zmogljivosti in dejavnosti usposabljanja pristojnih organov tretjih držav bistvene za učinkovito zaščito enotne valute Unije in bi jih bilo treba v okviru programa nadalje spodbujati. [Sprememba 7] |
| --- | --- |

(7a)

Žariščne točke ponarejanja so odkrili v tretjih državah in ponarejanje eura dobiva vse bolj mednarodno razsežnost; zato bi se bilo treba zavedati, da so krepitev zmogljivosti in dejavnosti usposabljanja pristojnih organov tretjih držav bistvene za učinkovito zaščito enotne valute Unije in bi jih bilo treba v okviru programa nadalje spodbujati. [Sprememba 7]

| (8) | Zato je treba sprejeti nov program za obdobje 2021–2027 (v nadaljnjem besedilu: program Pericles IV). Zagotoviti bi bilo treba, da je program Pericles IV skladen z drugimi ustreznimi programi in ukrepi ter da jih dopolnjuje. Zato bi Komisija morala opraviti vsa potrebna posvetovanja v zvezi z oceno potreb po zaščiti eura z glavnimi udeleženimi stranmi, zlasti s pristojnimi nacionalnimi organi, ki so jih imenovale države članice, Evropska centralna banka in Europol v odbor iz Uredbe (ES) št. 1338/2001, zlasti glede izmenjave, pomoči in usposabljanja za izvedbo programa Pericles IV.
  Poleg tega bi se morala pri izvajanju programa opirati na bogate izkušnje Evropske centralne banke v zvezi z usposabljanjem in obveščanjem o ponarejenih eurobankovcih. [Sprememba 8] |
| --- | --- |

(8)

Zato je treba sprejeti nov program za obdobje 2021–2027 (v nadaljnjem besedilu: program Pericles IV). Zagotoviti bi bilo treba, da je program Pericles IV skladen z drugimi ustreznimi programi in ukrepi ter da jih dopolnjuje. Zato bi Komisija morala opraviti vsa potrebna posvetovanja v zvezi z oceno potreb po zaščiti eura z glavnimi udeleženimi stranmi, zlasti s pristojnimi nacionalnimi organi, ki so jih imenovale države članice, Evropska centralna banka in Europol v odbor iz Uredbe (ES) št. 1338/2001, zlasti glede izmenjave, pomoči in usposabljanja za izvedbo programa Pericles IV.
  Poleg tega bi se morala pri izvajanju programa opirati na bogate izkušnje Evropske centralne banke v zvezi z usposabljanjem in obveščanjem o ponarejenih eurobankovcih. [Sprememba 8]

| (9) | Za to uredbo se uporabljajo horizontalna finančna pravila, ki sta jih sprejela Evropski parlament in Svet na podlagi člena 322 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Ta pravila so določena v finančni uredbi in določajo zlasti postopke za pripravo in izvrševanje proračuna z nepovratnimi sredstvi, javnimi naročili, nagradami in posrednim izvrševanjem ter zagotavljajo nadzor odgovornosti finančnih akterjev. Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 PDEU, se nanašajo tudi na zaščito proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah, saj je spoštovanje načel pravne države bistveni predpogoj za dobro finančno poslovodenje in učinkovito financiranje EU. |
| --- | --- |

(9)

Za to uredbo se uporabljajo horizontalna finančna pravila, ki sta jih sprejela Evropski parlament in Svet na podlagi člena 322 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Ta pravila so določena v finančni uredbi in določajo zlasti postopke za pripravo in izvrševanje proračuna z nepovratnimi sredstvi, javnimi naročili, nagradami in posrednim izvrševanjem ter zagotavljajo nadzor odgovornosti finančnih akterjev. Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 PDEU, se nanašajo tudi na zaščito proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah, saj je spoštovanje načel pravne države bistveni predpogoj za dobro finančno poslovodenje in učinkovito financiranje EU.

| (10) | Ta uredba je skladna z načeloma dodane vrednosti in sorazmernosti. Program Pericles IV bi moral omogočati lažje sodelovanje med državami članicami ter med Komisijo in državami članicami z namenom zaščite eura pred ponarejanjem brez negativnega vpliva na pristojnosti držav članic, pri čemer se sredstva uporabljajo učinkoviteje, kot bi se lahko uporabljala na nacionalni ravni. Ukrepanje na ravni Unije je potrebno in upravičeno, ker državam članicam očitno pomaga pri skupni zaščiti eura in spodbuja uporabo skupnih struktur Unije za povečanje obsega sodelovanja
  ter pravočasne
  in
  celovite
  izmenjave informacij med pristojnimi organi. [Sprememba 9] |
| --- | --- |

(10)

Ta uredba je skladna z načeloma dodane vrednosti in sorazmernosti. Program Pericles IV bi moral omogočati lažje sodelovanje med državami članicami ter med Komisijo in državami članicami z namenom zaščite eura pred ponarejanjem brez negativnega vpliva na pristojnosti držav članic, pri čemer se sredstva uporabljajo učinkoviteje, kot bi se lahko uporabljala na nacionalni ravni. Ukrepanje na ravni Unije je potrebno in upravičeno, ker državam članicam očitno pomaga pri skupni zaščiti eura in spodbuja uporabo skupnih struktur Unije za povečanje obsega sodelovanja
  ter pravočasne
  in
  celovite
  izmenjave informacij med pristojnimi organi. [Sprememba 9]

| (11) | Program Pericles IV bi se moral izvajati v skladu z večletnim finančnim okvirom iz ... [sklic na uredbo o MFF za obdobje po letu 2020, Uredba Sveta (EU, Euratom) št. .../2018. |
| --- | --- |

(11)

Program Pericles IV bi se moral izvajati v skladu z večletnim finančnim okvirom iz ... [sklic na uredbo o MFF za obdobje po letu 2020, Uredba Sveta (EU, Euratom) št. .../2018.

| (12) | Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje programa Pericles IV

  dopolnitev in spremembo nebistvenih elementov iz te uredbe
  bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila

  pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi z delovnimi programi iz člena 10 in kazalniki iz člena 12 in Priloge
  . Komisija bi morala sprejeti letne delovne programe, v katerih so določene prednostne naloge, razčlenitev proračuna in ocenjevalna merila za nepovratna sredstva za ukrepe. V letni delovni program bi morali biti vključeni izjemni in utemeljeni primeri, ko je povečanje sofinanciranja potrebno, da se državam članicam omogoči večja gospodarska prožnost, ki jim bo omogočila zadovoljivo uresničevanje in dokončanje projektov za varstvo in zaščito eura.
  Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje
   (14)

  . Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se lahko sistematično udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. [Sprememba 10] |
| --- | --- |

(12)

Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje programa Pericles IV

  dopolnitev in spremembo nebistvenih elementov iz te uredbe
  bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila

  pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi z delovnimi programi iz člena 10 in kazalniki iz člena 12 in Priloge
  . Komisija bi morala sprejeti letne delovne programe, v katerih so določene prednostne naloge, razčlenitev proračuna in ocenjevalna merila za nepovratna sredstva za ukrepe. V letni delovni program bi morali biti vključeni izjemni in utemeljeni primeri, ko je povečanje sofinanciranja potrebno, da se državam članicam omogoči večja gospodarska prožnost, ki jim bo omogočila zadovoljivo uresničevanje in dokončanje projektov za varstvo in zaščito eura.
  Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje
   (14)

  . Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se lahko sistematično udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. [Sprememba 10]

| (13) | Ta uredba določa finančna sredstva za program Pericles IV, ki pomenijo prednostni referenčni znesek v smislu [sklic bo ustrezno posodobljen v skladu z novim medinstitucionalnim sporazumom: točke 17 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju], za Evropski parlament in Svet v letnem proračunskem postopku. |
| --- | --- |

(13)

Ta uredba določa finančna sredstva za program Pericles IV, ki pomenijo prednostni referenčni znesek v smislu [sklic bo ustrezno posodobljen v skladu z novim medinstitucionalnim sporazumom: točke 17 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju], za Evropski parlament in Svet v letnem proračunskem postopku.

| (14) | V skladu s finančno uredbo, Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (15), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (16) in Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 (17) je treba finančne interese Unije zaščititi s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo preprečevanje, odkrivanje, odpravljanje in preiskovanje nepravilnosti in goljufij, povračilo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi naložitev upravnih sankcij. Natančneje, Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) lahko v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 in Uredbo (Euratom, ES) št. 2185/96 izvaja preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da ugotovi, ali je prišlo do goljufij, korupcije ali drugih nezakonitih dejanj, ki škodijo finančnim interesom Unije. V skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 lahko Evropsko javno tožilstvo preiskuje in preganja goljufije ter druga nezakonita ravnanja, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (18). V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije ter Komisiji, uradu OLAF, EJT in Evropskemu računskemu sodišču podeliti potrebne pravice in dostop. |
| --- | --- |

(14)

V skladu s finančno uredbo, Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (15), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (16) in Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 (17) je treba finančne interese Unije zaščititi s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo preprečevanje, odkrivanje, odpravljanje in preiskovanje nepravilnosti in goljufij, povračilo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi naložitev upravnih sankcij. Natančneje, Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) lahko v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 in Uredbo (Euratom, ES) št. 2185/96 izvaja preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da ugotovi, ali je prišlo do goljufij, korupcije ali drugih nezakonitih dejanj, ki škodijo finančnim interesom Unije. V skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 lahko Evropsko javno tožilstvo preiskuje in preganja goljufije ter druga nezakonita ravnanja, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (18). V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije ter Komisiji, uradu OLAF, EJT in Evropskemu računskemu sodišču podeliti potrebne pravice in dostop.

| (15) | Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti vmesno ocenjevalno poročilo o izvajanju programa Pericles IV ter končno ocenjevalno poročilo o doseganju njegovih ciljev. |
| --- | --- |

(15)

Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti vmesno ocenjevalno poročilo o izvajanju programa Pericles IV ter končno ocenjevalno poročilo o doseganju njegovih ciljev.

| (16) | Uredbo (EU) št. 331/2014 bi bilo zato treba razveljaviti. |
| --- | --- |

(16)

Uredbo (EU) št. 331/2014 bi bilo zato treba razveljaviti.

| (17) | Primerno je zagotoviti nemoten in neprekinjen prehod s programa Pericles 2020 na program Pericles IV, prav tako je primerno trajanje programa Pericles IV uskladiti z Uredbo Sveta (EU, Euratom) .../... [o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027] Program Pericles IV bi se zato moral začeti izvajati 1. januarja 2021 – |
| --- | --- |

(17)

Primerno je zagotoviti nemoten in neprekinjen prehod s programa Pericles 2020 na program Pericles IV, prav tako je primerno trajanje programa Pericles IV uskladiti z Uredbo Sveta (EU, Euratom) .../... [o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027] Program Pericles IV bi se zato moral začeti izvajati 1. januarja 2021 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba vzpostavlja program Pericles IV, ki je program izmenjave, pomoči in usposabljanja za zaščito eura pred ponarejanjem (v nadaljnjem besedilu: program).

V uredbi so določeni cilji programa, proračun za obdobje od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2027, oblike financiranja Unije in pravila za zagotavljanje takega financiranja.

Člen 2

Cilji programa

1.   Splošni cilj programa je:

preprečevanje ponarejanja in
  z njim
  povezanih goljufij in boj proti njim ter s tem povečanje konkurenčnosti gospodarstva

  ohranitev integritete eurobankovcev in eurokovancev, kar krepi zaupanje državljanov in podjetij v pristnost bankovcev in kovancev, s tem pa veča zaupanje v gospodarstvo
  Unije in zagotavljanje vzdržnosti

  zagotavlja vzdržnost
  javnih financ. [Sprememba 11]

2.   Posebni cilj programa je:

zaščititi eurobankovce in eurokovance pred ponarejanjem in povezanimi goljufijami s podporo in dopolnjevanjem ukrepov, ki jih sprejmejo države članice, ter zagotavljanjem pomoči pristojnim nacionalnim organom in organom Unije pri njihovih prizadevanjih, da razvijejo tesno in redno sodelovanje ter izmenjavo najboljših praks med seboj ter s Komisijo, tudi z vključitvijo tretjih držav in mednarodnih organizacij, če je primerno.

Člen 3

Proračun

1.   Finančna sredstva za izvajanje programa za obdobje od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2027 znašajo 7 700 000 EUR (19) (v tekočih cenah). [Sprememba 12]

2.   Evropski parlament in Svet odobrita letne odobritve v okviru omejitev iz večletnega finančnega okvira.

3.   Znesek iz odstavka 1 se lahko uporabi za tehnično in upravno pomoč za izvajanje programa, npr. dejavnosti pripravljanja, spremljanja, kontrole, revizije in ocenjevanja, vključno s korporativnimi informacijsko–tehnološkimi sistemi.

Člen 4

Izvajanje in oblike financiranja EU

1.   Program se izvaja z neposrednim upravljanjem v skladu z [zadnjo različico finančne uredbe Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 (20).]

2.   Program izvaja Komisija v sodelovanju z državami članicami na podlagi rednih posvetovanj v različnih fazah
  njegovega
  izvajanja programa, ob upoštevanju

  , pri čimer skrbi za doslednost in se izogiba nepotrebnemu podvajanju
  ustreznih ukrepov, ki jih izvajajo drugi pristojni subjekti, zlasti Evropska centralna banka in Europol.
  Zato pri pripravi delovnih programov v skladu s členom 10 upošteva obstoječe in načrtovane dejavnosti Evropske centralne banke in Europola proti ponarejanju eura in z njim povezanim goljufijam. [Sprememba 13]

3.   Finančna podpora v okviru programa za upravičene ukrepe iz člena 6 ima obliko:

nepovratnih sredstev ali

javnih naročil.

Člen 5

Skupni ukrepi

1.   Komisija lahko ukrepe v okviru programa organizira skupaj z drugimi partnerji, ki imajo ustrezno strokovno znanje, kot so:

| (a) | nacionalne centralne banke in Evropska centralna banka (ECB); |
| --- | --- |

(a)

nacionalne centralne banke in Evropska centralna banka (ECB);

| (b) | nacionalni centri za analize in nacionalni centri za analizo kovancev; |
| --- | --- |

(b)

nacionalni centri za analize in nacionalni centri za analizo kovancev;

| (c) | Evropski tehnični in znanstveni center (ETZC) in zakladnice; |
| --- | --- |

(c)

Evropski tehnični in znanstveni center (ETZC) in zakladnice;

| (d) | Europol, Eurojust in Interpol; |
| --- | --- |

(d)

Europol, Eurojust in Interpol;

| (e) | centralni državni uradi za boj proti ponarejanju, kot so opredeljeni v členu 12 Mednarodne konvencije o preprečevanju ponarejanja denarja, podpisane v Ženevi 20. aprila 1929 (21), in druge agencije, ki so specializirane za preprečevanje, odkrivanje in kazenski pregon v zvezi s ponarejanjem; |
| --- | --- |

(e)

centralni državni uradi za boj proti ponarejanju, kot so opredeljeni v členu 12 Mednarodne konvencije o preprečevanju ponarejanja denarja, podpisane v Ženevi 20. aprila 1929 (21), in druge agencije, ki so specializirane za preprečevanje, odkrivanje in kazenski pregon v zvezi s ponarejanjem;

| (f) | organi, specializirani za tehnologije ponatisa in overjanja, ter tiskarji in graverji; |
| --- | --- |

(f)

organi, specializirani za tehnologije ponatisa in overjanja, ter tiskarji in graverji;

| (g) | organi, z izjemo navedenih v točkah (a) do (f), ki nudijo posebno strokovno znanje, vključno s takimi organi iz tretjih držav in zlasti iz držav pristopnic in kandidatk, če je primerno, ter |
| --- | --- |

(g)

organi, z izjemo navedenih v točkah (a) do (f), ki nudijo posebno strokovno znanje, vključno s takimi organi iz tretjih držav in zlasti iz držav pristopnic in kandidatk, če je primerno, ter

| (h) | zasebni subjekti z razvitim in dokazanim tehnološkim znanjem in skupine, ki so specializirane za odkrivanje ponarejenih bankovcev in kovancev. |
| --- | --- |

(h)

zasebni subjekti z razvitim in dokazanim tehnološkim znanjem in skupine, ki so specializirane za odkrivanje ponarejenih bankovcev in kovancev.

2.   Kadar upravičene ukrepe skupaj organizirajo Komisija in ECB, Eurojust, Europol ali Interpol, se nastali stroški razdelijo med njimi. V vsakem primeru pa vsak izmed navedenih subjektov sam nosi potne in nastanitvene stroške svojih gostujočih predavateljev.

POGLAVJE II

UPRAVIČENOST

Člen 6

Upravičeni ukrepi

1.   Pod pogoji, določenimi v letnem delovnem programu iz člena 10, program zagotavlja finančno podporo za naslednje ukrepe:

| (a) | izmenjavo in širjenje informacij, zlasti z organiziranjem delavnic, srečanj in seminarjev, vključno z usposabljanjem, ciljnim zaposlovanjem in izmenjavo osebja pristojnih nacionalnih organov ter drugimi podobnimi ukrepi. Izmenjava informacij je med drugim usmerjena v:






  — | dobre prakse pri preprečevanju ponarejanja in goljufij v zvezi z eurom; [Sprememba 14] |
| --- | --- | --- |

(a)

izmenjavo in širjenje informacij, zlasti z organiziranjem delavnic, srečanj in seminarjev, vključno z usposabljanjem, ciljnim zaposlovanjem in izmenjavo osebja pristojnih nacionalnih organov ter drugimi podobnimi ukrepi. Izmenjava informacij je med drugim usmerjena v:

—

dobre prakse pri preprečevanju ponarejanja in goljufij v zvezi z eurom; [Sprememba 14]

| — | metodologije za spremljanje in analiziranje gospodarskega in finančnega učinka ponarejanja, |
| --- | --- |

—

metodologije za spremljanje in analiziranje gospodarskega in finančnega učinka ponarejanja,

| — | delovanje podatkovnih zbirk in sistemov zgodnjega opozarjanja, |
| --- | --- |

—

delovanje podatkovnih zbirk in sistemov zgodnjega opozarjanja,

| — | uporabo računalniško podprtih orodij odkrivanja, [Sprememba 15] |
| --- | --- |

—

uporabo računalniško podprtih orodij odkrivanja, [Sprememba 15]

| — | poizvedovalne in preiskovalne metode, |
| --- | --- |

—

poizvedovalne in preiskovalne metode,

| — | znanstveno pomoč, vključno s spremljanjem tehnološkega razvoja; |
| --- | --- |

—

znanstveno pomoč, vključno s spremljanjem tehnološkega razvoja;

| — | zaščito eura zunaj Unije, |
| --- | --- |

—

zaščito eura zunaj Unije,

| — | raziskovalne ukrepe, |
| --- | --- |

—

raziskovalne ukrepe,

| — | zagotavljanje posebnih operativnih strokovnih znanj; |
| --- | --- |

—

zagotavljanje posebnih operativnih strokovnih znanj;

| (b) | tehnično, znanstveno in operativno pomoč, ki se izkaže za potrebno v okviru programa in ki vključuje zlasti:






  — | vse ustrezne ukrepe, ki določajo učne vire na ravni Unije, kot so priročnik o zakonodaji Unije, informativni bilteni, praktični priročniki, glosarji in leksikoni, baze podatkov, zlasti na področju znanstvene pomoči ali spremljanja tehnologije ali računalniških podpornih aplikacij, kot je programska oprema, |
| --- | --- | --- |

(b)

tehnično, znanstveno in operativno pomoč, ki se izkaže za potrebno v okviru programa in ki vključuje zlasti:

—

vse ustrezne ukrepe, ki določajo učne vire na ravni Unije, kot so priročnik o zakonodaji Unije, informativni bilteni, praktični priročniki, glosarji in leksikoni, baze podatkov, zlasti na področju znanstvene pomoči ali spremljanja tehnologije ali računalniških podpornih aplikacij, kot je programska oprema,

| — | ustrezne študije na interdisciplinarni in nadnacionalni ravni, vključno z raziskavami o inovativnih varnostnih značilnostih; |
| --- | --- |

—

ustrezne študije na interdisciplinarni in nadnacionalni ravni, vključno z raziskavami o inovativnih varnostnih značilnostih;

| — | razvoj instrumentov in metod tehnične podpore za lažje izvajanje ukrepov odkrivanja na ravni Unije, |
| --- | --- |

—

razvoj instrumentov in metod tehnične podpore za lažje izvajanje ukrepov odkrivanja na ravni Unije,

| — | podporo za sodelovanje v dejavnostih, ki vključujejo vsaj dve državi, kadar taka podpora

  takšne podpore
  ni na voljo

  mogoče zagotoviti
  na podlagi drugih programov evropskih institucij in organov; [Sprememba 16] |
| --- | --- |

—

podporo za sodelovanje v dejavnostih, ki vključujejo vsaj dve državi, kadar taka podpora

  takšne podpore
  ni na voljo

  mogoče zagotoviti
  na podlagi drugih programov evropskih institucij in organov; [Sprememba 16]

| (c) | nakup opreme, ki jo bodo uporabljali specializirani organi tretjih držav za boj proti ponarejanju pri zaščiti eura pred ponarejanjem, skladno s členom 10(3). |
| --- | --- |

(c)

nakup opreme, ki jo bodo uporabljali specializirani organi tretjih držav za boj proti ponarejanju pri zaščiti eura pred ponarejanjem, skladno s členom 10(3).

2.   Program upošteva nadnacionalne in večdisciplinarne vidike boja proti ponarejanju s ciljem udeležbe naslednjih skupin:

| (a) | osebje agencij, ki se ukvarjajo z odkrivanjem ponarejanja in bojem proti ponarejanju, zlasti policijske enote, carina in finančne uprave, ob upoštevanju njihovih konkretnih funkcij na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

(a)

osebje agencij, ki se ukvarjajo z odkrivanjem ponarejanja in bojem proti ponarejanju, zlasti policijske enote, carina in finančne uprave, ob upoštevanju njihovih konkretnih funkcij na nacionalni ravni;

| (b) | osebje obveščevalnih služb; |
| --- | --- |

(b)

osebje obveščevalnih služb;

| (c) | predstavniki nacionalnih centralnih bank, zakladnic, poslovnih bank in drugih finančnih posrednikov, zlasti glede obveznosti finančnih institucij; |
| --- | --- |

(c)

predstavniki nacionalnih centralnih bank, zakladnic, poslovnih bank in drugih finančnih posrednikov, zlasti glede obveznosti finančnih institucij;

| (d) | pravosodni uradniki, odvetniki in člani pravosodja, specializirani za to področje; |
| --- | --- |

(d)

pravosodni uradniki, odvetniki in člani pravosodja, specializirani za to področje;

| (e) | vse druge skupine specialistov za to področje, kot so gospodarske zbornice ali podobne strukture, ki lahko omogočijo dostop do majhnih in srednje velikih podjetij, trgovcev na drobno ter podjetij za prevoz gotovine. |
| --- | --- |

(e)

vse druge skupine specialistov za to področje, kot so gospodarske zbornice ali podobne strukture, ki lahko omogočijo dostop do majhnih in srednje velikih podjetij, trgovcev na drobno ter podjetij za prevoz gotovine.

3.   Skupine iz odstavka 2 tega člena lahko vključujejo udeležence iz tretjih držav, če je to pomembno za izpolnitev ciljev iz člena 2. [Sprememba 17]

POGLAVJE III

NEPOVRATNA SREDSTVA

Člen 7

Nepovratna sredstva

Nepovratna sredstva v okviru programa se dodeljujejo in upravljajo v skladu z naslovom VIII finančne uredbe.

Za ukrepe, ki se izvedejo z nepovratnimi sredstvi, nakup opreme ne sme biti edina sestavina sporazuma o nepovratnih sredstvih.

Člen 8

Stopnje sofinanciranja

Stopnja sofinanciranja za nepovratna sredstva, dodeljena v okviru programa, ne presega 75 % upravičenih stroškov. V izjemnih in ustrezno utemeljenih primerih, opredeljenih v letnem delovnem programu iz člena 10, stopnja sofinanciranja ne presega 90 % upravičenih stroškov.

Člen 9

Upravičeni subjekti

Subjekti, ki so upravičeni do financiranja v okviru programa, so pristojni nacionalni organi, kakor so opredeljeni v točki (b) člena 2 Uredbe (ES) št. 1338/2001.

POGLAVJE IV

NAČRTOVANJE, SPREMLJANJE, OCENJEVANJE IN KONTROLA

Člen 10

Programi dela

1.   Program

  Na Komisijo
  se izvaja

  prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu
  s programi dela

  členom 11 v zvezi s sprejetjem delovnih programov
  iz člena 110 finančne uredbe. [Sprememba 18]

2.   Za nepovratna sredstva se poleg zahtev iz člena 108 finančne uredbe v delovnem programu opredelijo ključna merila za izbor in dodelitev ter najvišja stopnja sofinanciranja.

Člen 11

Izvajanje pooblastila

1.   Na Komisijo se pod pogoji iz tega člena prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov.

2.   Pooblastilo iz člena

  členov 10(1) in
  12(2) se prenese na Komisijo od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2027. [Sprememba 19]

3.   Pooblastila iz člena

  Prenos pooblastila
  iz
  členov 10(1) in
  12(2) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. [Sprememba 20]

4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta
  v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje,
  posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje

  ter s predstavniki ECB in Europola
  . [Sprememba 21]

5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 12(2), začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku treh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za tri mesece.

Člen 12

Spremljanje

1.   Kazalniki za poročanje o napredku programa pri doseganju specifičnega cilja iz člena 2 so določeni v Prilogi k temu predlogu.

2.   Da se zagotovi učinkovita ocena napredka programa pri doseganju njegovih ciljev, se v skladu s členom 11 na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov, da se oblikujejo določbe za okvir spremljanja in vrednotenja, vključno s spremembami Priloge za pregled in dopolnitev kazalnikov, kjer je to potrebno za namene ocenjevanja.

3.   Komisija Evropskemu parlamentu in, Svetu
  , ECB, Europolu in Evropskemu javnemu tožilstvu
  zagotovi letne informacije o rezultatih programa, pri čemer upošteva kvantitativne in kvalitativne kazalnike, določene v Prilogi k temu predlogu. [Sprememba 22]

4.   Sodelujoče države in drugi prejemniki Komisiji zagotavljajo vse podatke in informacije, ki so potrebni, da se omogoči spremljanje in ocenjevanje programa.

Člen 13

Ocenjevanje

1.   Vmesna ocena programa se izvede, ko je na voljo dovolj informacij o izvajanju programa, vendar najpozneje v štirih letih od začetka izvajanja programa.

2.   Na koncu izvajanja programa, vendar ne pozneje kot v dveh letih po zaključku obdobja iz člena 1, Komisija opravi končno oceno programa.

3.   Komisija zaključke teh ocen skupaj s svojimi pripombami predloži Evropskemu parlamentu, Svetu in, ECB
  , Europolu, Eurojustu in Evropskemu javnemu tožilstvu
  . [Sprememba 23]

POGLAVJE V

KONČNE DOLOČBE

Člen 14

Informiranje, komuniciranje in oglaševanje

1.   Prejemniki finančnih sredstev Unije potrdijo izvor in zagotovijo
  preglednost in
  prepoznavnost financiranja Unije (zlasti pri promoviranju ukrepov in njihovih rezultatov) z zagotavljanjem jasnih, učinkovitih in sorazmernih ciljno usmerjenih informacij različnemu občinstvu, vključno z mediji in javnostjo. [Sprememba 24]

2.   Komisija izvaja ukrepe informiranja in komuniciranja v zvezi s programom ter njegovimi ukrepi in rezultati. Finančna sredstva, dodeljena programu, prispevajo tudi k institucionalnemu komuniciranju o političnih prednostnih nalogah Unije, kolikor so povezane s cilji iz člena 2.

Člen 15

Razveljavitev

Uredba (EU) št. 331/2014 se razveljavi z učinkom od 1. januarja 2021.

Člen 16

Prehodne določbe

Ta uredba ne vpliva na nadaljevanje ali spremembo zadevnih ukrepov v skladu z Uredbo (EU) št. 331/2014, ki se še naprej uporablja za zadevne ukrepe do njihovega zaključka.

Člen 17

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2021.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbama.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 378, 19.10.2018, str. 2.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 13. februarja 2019.

2

(3)  Uredba Sveta (ES) št. 1338/2001 z dne 28. junija 2001 o določitvi ukrepov, potrebnih za zaščito eura pred ponarejanjem (UL L 181, 4.7.2001, str. 6).

3

(4)  Uredba Sveta (ES) št. 1339/2001 z dne 28. junija 2001 o razširitvi učinkov Uredbe (ES) št. 1338/2001 o določitvi potrebnih ukrepov za zaščito eura pred ponarejanjem na tiste države članice, ki eura niso sprejele za svojo enotno valuto (UL L 181, 4.7.2001, str. 11).

4

(5)  Sklep Sveta 2001/923/ES z dne 17. decembra 2001 o vzpostavitvi programa izmenjave, pomoči in usposabljanja za zaščito eura proti ponarejanju (program „Pericles“) (UL L 339, 21.12.2001, str. 50).

5

(6)  Sklep Sveta 2001/924/ES z dne 17. decembra 2001 o razširitvi učinka Sklepa o programu izmenjave, pomoči in usposabljanja za zaščito eura proti ponarejanju (program „Pericles“) na države članice, ki niso sprejele eura kot enotne valute (UL L 339, 21.12.2001, str. 55).

6

(7)  Sklep Sveta 2006/75/ES z dne 30. januarja 2006 o spremembah in podaljšanju Sklepa 2001/923/ES o vzpostavitvi programa izmenjave, pomoči in usposabljanja za zaščito eura proti ponarejanju (program „Pericles“) (UL L 36, 8.2.2006, str. 40).

7

(8)  Sklep Sveta 2006/76/ES z dne 30. januarja 2006 o razširitvi na ne-sodelujoče države članice uporabe Sklepa 2006/75/ES o spremembah in podaljšanju Sklepa 2001/923/ES o vzpostavitvi programa izmenjave, pomoči in usposabljanja za zaščito eura proti ponarejanju (program „Pericles“) (UL L 36, 8.2.2006, str. 42).

8

(9)  Sklep Sveta 2006/849/ES z dne 20. novembra 2006 o spremembah in podaljšanju Sklepa 2001/923/ES o vzpostavitvi programa izmenjave, pomoči in usposabljanja za zaščito eura proti ponarejanju (program „Pericles“) (UL L 330, 28.11.2006, str. 28).

9

(10)  Sklep Sveta 2006/850/ES z dne 20. novembra 2006 o razširitvi na ne-sodelujoče države članice uporabe Sklepa 2006/849/ES o spremembah in podaljšanju Sklepa 2001/923/ES o vzpostavitvi programa izmenjave, pomoči in usposabljanja za zaščito eura proti ponarejanju (program „Pericles“) (UL L 330, 28.11.2006, str. 30).

10

(11)  Uredba (EU) št. 331/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o vzpostavitvi programa izmenjave, pomoči in usposabljanja za zaščito eura pred ponarejanjem (program „Pericles 2020“) in razveljavitvi sklepov Sveta 2001/923/ES, 2001/924/ES, 2006/75/ES, 2006/76/ES, 2006/849/ES in 2006/850/ES (UL L 103, 5.4.2014, str. 1).

11

(12)  Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o vmesni oceni programa za izmenjavo, pomoč in usposabljanje za zaščito evra pred ponarejanjem (program Pericles 2020), z dne 6. decembra 2017 (COM(2017)0741).

12

(13)  
  SWD(2017)0444 in Ares (2917)3289297 z dne 30.6.2017.

13

SWD(2017)0444 in Ares (2917)3289297 z dne 30.6.2017.

(14)  

  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

14

UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

(15)  UL L 248, 18.9.2013, str. 1.

15

(16)  UL L 292, 15.11.1996, str. 2.

16

(17)  UL L 283, 31.10.2017, str. 1.

17

(18)  Direktiva (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2017 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (UL L 198, 28.7.2017, str. 29).

18

(19)  
  Samo okvirni znesek, odvisen od celotnega večletnega finančnega okvira.

19

Samo okvirni znesek, odvisen od celotnega večletnega finančnega okvira.

(20)  Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 298, 26.10.2012, str. 1).

20

(21)  Zbirka pogodb Društva narodov št. 2623 (1931), str. 372.

21

PRILOGA

KAZALNIKI ZA OCENJEVANJE PROGRAMA

Program se bo
  ob minimalnih upravnih bremenih in stroških
  pozorno spremljal na podlagi niza kazalnikov za merjenje uspešnosti pri uresničevanju splošnih in posebnih ciljev programa ter za zmanjšanje upravnih bremen in stroškov. V ta namen se bodo zbirali podatki v zvezi z naslednjim nizom ključnih kazalnikov: [Sprememba 25]

| (a) | število odkritih ponarejenih eurov


  držav članic in tretjih držav, v katerih so pristojni nacionalni organi sodelovali pri dejavnostih v okviru programa
  ; [Sprememba 26] |
| --- | --- |

(a)

število odkritih ponarejenih eurov


  držav članic in tretjih držav, v katerih so pristojni nacionalni organi sodelovali pri dejavnostih v okviru programa
  ; [Sprememba 26]

| (b) | število uničenih nezakonitih tiskarn in

  udeležencev in njihovo stopnjo zadovoljstva ter vse druge povratne informacije, ki so jih morda podali v zvezi s koristnostjo dejavnosti v okviru programa; [Sprememba 27] |
| --- | --- |

(b)

število uničenih nezakonitih tiskarn in

  udeležencev in njihovo stopnjo zadovoljstva ter vse druge povratne informacije, ki so jih morda podali v zvezi s koristnostjo dejavnosti v okviru programa; [Sprememba 27]

| (c) | povratne informacije udeležencev pri ukrepih, ki se financirajo

  , prejete od pristojnih nacionalnih organov
  ,
  o številu odkritih ponarejenih eurov in uničenih nezakonitih tiskarn kot neposredna posledica izboljšanega sodelovanja v okviru
  iz programa. [Sprememba 28] |
| --- | --- |

(c)

povratne informacije udeležencev pri ukrepih, ki se financirajo

  , prejete od pristojnih nacionalnih organov
  ,
  o številu odkritih ponarejenih eurov in uničenih nezakonitih tiskarn kot neposredna posledica izboljšanega sodelovanja v okviru
  iz programa. [Sprememba 28]

Podatke in informacije za ključne kazalnike uspešnosti vsako leto zberejo naslednji akterji:

  Komisija in upravičenci programa:

| — | Komisija zbere podatke o številu ponarejenih eurokovancev in eurobankovcev; |
| --- | --- |

—

Komisija zbere podatke o številu ponarejenih eurokovancev in eurobankovcev;

| — | Komisija zbere podatke o številu uničenih nezakonitih tiskarn; |
| --- | --- |

—

Komisija zbere podatke o številu uničenih nezakonitih tiskarn;

| — | Komisija in upravičenci programa zberejo podatke o povratnih informacijah udeležencev pri ukrepih, ki se financirajo iz programa. [Sprememba 29] |
| --- | --- |

—

Komisija in upravičenci programa zberejo podatke o povratnih informacijah udeležencev pri ukrepih, ki se financirajo iz programa. [Sprememba 29]

---

| 23.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/340 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/340

---

P8_TA(2019)0088

Sporazum o prosti trgovini med EU in Singapurjem ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. februarja 2019 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo in Republiko Singapur (07971/2018 – C8-0446/2018 – 2018/0093(NLE))

(Odobritev)

(2020/C 449/43)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (07971/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (07971/2018),

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo in Republiko Singapur (07972/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo in Republiko Singapur (07972/2018),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 91, členoma 100(2) in 207(4), točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) ter členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0446/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 91, členoma 100(2) in 207(4), točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) ter členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0446/2018),

| — | ob upoštevanju mnenja Sodišča Evropske unije z dne 16. maja 2017 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Sodišča Evropske unije z dne 16. maja 2017 (1),

| — | ob upoštevanju svoje nezakonodajne resolucije z dne 13. februarja 2019 (2) o osnutku sklepa, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje nezakonodajne resolucije z dne 13. februarja 2019 (2) o osnutku sklepa,

| — | ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A8-0053/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A8-0053/2019),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Singapur. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Mnenje Sodišča z dne 16. maja 2017, 2/15, ECLI:EU:C:2017:376.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0089.

---

| 23.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/341 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/341

---

P8_TA(2019)0089

Sporazum o prosti trgovini med EU in Singapurjem (resolucija)

Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. februarja 2019 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo in Republiko Singapur (07971/2018 – C8-0446/2018 – 2018/0093M(NLE))

(2020/C 449/44)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (07971/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (07971/2018),

| — | ob upoštevanju predlaganega besedila Sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo in Republiko Singapur, ki v veliki meri odraža besedilo sporazuma, parafiranega 20. septembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predlaganega besedila Sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo in Republiko Singapur, ki v veliki meri odraža besedilo sporazuma, parafiranega 20. septembra 2013,

| — | ob upoštevanju predloga sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o zaščiti naložb med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Singapur na drugi strani (COM(2018)0194), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o zaščiti naložb med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Singapur na drugi strani (COM(2018)0194),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členi 91, 100(2), 207(4), točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) in členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0446/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členi 91, 100(2), 207(4), točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) in členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0446/2018),

| — | ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med EU in Singapurjem, ki bo podpisan 19. oktobra 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med EU in Singapurjem, ki bo podpisan 19. oktobra 2018,

| — | ob upoštevanju mnenja Sodišča št. 2/15 z dne 16. maja 2017 na podlagi člena 218(11) PDEU, za katerega je 10. julija 2015 zaprosila Komisija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Sodišča št. 2/15 z dne 16. maja 2017 na podlagi člena 218(11) PDEU, za katerega je 10. julija 2015 zaprosila Komisija,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2016 o novi v prihodnost usmerjeni in inovativni strategiji za trgovino in naložbe (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2016 o novi v prihodnost usmerjeni in inovativni strategiji za trgovino in naložbe (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. februarja 2016 s priporočili Evropskega parlamenta Komisiji za pogajanja o sporazumu o trgovini s storitvami (TiSA) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. februarja 2016 s priporočili Evropskega parlamenta Komisiji za pogajanja o sporazumu o trgovini s storitvami (TiSA) (2),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2015 z naslovom Trgovina za vse – Za odgovornejšo trgovinsko in naložbeno politiko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2015 z naslovom Trgovina za vse – Za odgovornejšo trgovinsko in naložbeno politiko,

| — | ob upoštevanju sklepa Sveta z dne 22. decembra 2009 o začetku dvostranskih pogajanj o sporazumu o prosti trgovini s posameznimi državami članicami Združenja držav jugovzhodne Azije (ASEAN), in sicer najprej s Singapurjem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Sveta z dne 22. decembra 2009 o začetku dvostranskih pogajanj o sporazumu o prosti trgovini s posameznimi državami članicami Združenja držav jugovzhodne Azije (ASEAN), in sicer najprej s Singapurjem,

| — | ob upoštevanju pogajalskih smernic z dne 23. aprila 2007 za medregionalni sporazum o prosti trgovini z državami članicami združenja ASEAN, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pogajalskih smernic z dne 23. aprila 2007 za medregionalni sporazum o prosti trgovini z državami članicami združenja ASEAN,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti njenega naslova V o zunanjem delovanju Unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti njenega naslova V o zunanjem delovanju Unije,

| — | ob upoštevanju PDEU, zlasti členov 91, 100, 168 in 207 v povezavi s členom 218(6)(a)(v), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju PDEU, zlasti členov 91, 100, 168 in 207 v povezavi s členom 218(6)(a)(v),

| — | ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 13. februarja 2019 (3) o osnutku sklepa Sveta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 13. februarja 2019 (3) o osnutku sklepa Sveta,

| — | ob upoštevanju člena 99(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 99(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A8-0048/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A8-0048/2019),

| A. | ker imata EU in Singapur iste pomembne vrednote, vključno z demokracijo, pravno državo, spoštovanjem človekovih pravic ter kulturno in jezikovno raznolikostjo, ter sta trdno zavezana odprti trgovini, ki temelji na pravilih, ter večstranskemu trgovinskemu sistemu; |
| --- | --- |

A.

ker imata EU in Singapur iste pomembne vrednote, vključno z demokracijo, pravno državo, spoštovanjem človekovih pravic ter kulturno in jezikovno raznolikostjo, ter sta trdno zavezana odprti trgovini, ki temelji na pravilih, ter večstranskemu trgovinskemu sistemu;

| B. | ker je to prvi dvostranski trgovinski sporazum, ki ga je EU sklenila z državo članico združenja ASEAN, in pomemben korak h končnemu cilju medregionalnega sporazuma o prosti trgovini; ker se bo ta sporazum uporabljal tudi kot referenčno merilo za sporazume, o katerih se EU zdaj pogaja z drugimi glavnimi gospodarstvi združenja ASEAN; |
| --- | --- |

B.

ker je to prvi dvostranski trgovinski sporazum, ki ga je EU sklenila z državo članico združenja ASEAN, in pomemben korak h končnemu cilju medregionalnega sporazuma o prosti trgovini; ker se bo ta sporazum uporabljal tudi kot referenčno merilo za sporazume, o katerih se EU zdaj pogaja z drugimi glavnimi gospodarstvi združenja ASEAN;

| C. | ker je znotraj regije, ki jo pokriva združenje ASEAN, Singapur daleč največji partner EU, saj predstavlja skoraj tretjino trgovine z blagom in storitvami med EU in združenjem ter približno dve tretjini naložb med regijama; |
| --- | --- |

C.

ker je znotraj regije, ki jo pokriva združenje ASEAN, Singapur daleč največji partner EU, saj predstavlja skoraj tretjino trgovine z blagom in storitvami med EU in združenjem ter približno dve tretjini naložb med regijama;

| D. | ker je trgovina med EU in Singapurjem vredna več kot 50 milijard EUR letno; |
| --- | --- |

D.

ker je trgovina med EU in Singapurjem vredna več kot 50 milijard EUR letno;

| E. | ker naj bi se 90 % prihodnje svetovne gospodarske rasti ustvarilo zunaj Evrope in zlasti v Aziji; |
| --- | --- |

E.

ker naj bi se 90 % prihodnje svetovne gospodarske rasti ustvarilo zunaj Evrope in zlasti v Aziji;

| F. | ker je Singapur podpisnik celostnega in naprednega sporazuma za čezpacifiško partnerstvo (CPTPP) ter je udeležen v tekočih pogajanjih o celovitem regionalnem gospodarskem partnerstvu (RCEP); |
| --- | --- |

F.

ker je Singapur podpisnik celostnega in naprednega sporazuma za čezpacifiško partnerstvo (CPTPP) ter je udeležen v tekočih pogajanjih o celovitem regionalnem gospodarskem partnerstvu (RCEP);

| G. | ker je Singapur od leta 2017 gospodarstvo z visokim dohodkom, njegov bruto nacionalni dohodek pa znaša 52 600 USD na prebivalca; ker je njegova gospodarska rast ena najvišjih na svetu in od osamosvojitve znaša povprečno 7,7 % letno; |
| --- | --- |

G.

ker je Singapur od leta 2017 gospodarstvo z visokim dohodkom, njegov bruto nacionalni dohodek pa znaša 52 600 USD na prebivalca; ker je njegova gospodarska rast ena najvišjih na svetu in od osamosvojitve znaša povprečno 7,7 % letno;

| H. | ker se Singapur uvršča med države na svetu, s katerimi je najlažje poslovati, je eno najbolj konkurenčnih gospodarstev na svetu ter ena od držav z najnižjo stopnjo korupcije na svetu; |
| --- | --- |

H.

ker se Singapur uvršča med države na svetu, s katerimi je najlažje poslovati, je eno najbolj konkurenčnih gospodarstev na svetu ter ena od držav z najnižjo stopnjo korupcije na svetu;

| I. | ker sta proizvodni – zlasti elektronike in finomehanike – in storitveni sektor še naprej temelja gospodarstva Singapurja z visoko dodano vrednostjo; |
| --- | --- |

I.

ker sta proizvodni – zlasti elektronike in finomehanike – in storitveni sektor še naprej temelja gospodarstva Singapurja z visoko dodano vrednostjo;

| J. | ker je Singapur globalni akter na področju finančnih in zavarovalniških storitev; |
| --- | --- |

J.

ker je Singapur globalni akter na področju finančnih in zavarovalniških storitev;

| K. | ker ima več kot 10 000 evropskih družb v Singapurju regionalno izpostavo ter deluje v okolju pravne varnosti; ker približno 50 000 evropskih podjetij izvaža v Singapur, od tega je 83 % malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

K.

ker ima več kot 10 000 evropskih družb v Singapurju regionalno izpostavo ter deluje v okolju pravne varnosti; ker približno 50 000 evropskih podjetij izvaža v Singapur, od tega je 83 % malih in srednjih podjetij;

| L. | ker bo ta sporazum o prosti trgovini verjetno imel zelo pozitiven učinek na trgovinske in naložbene tokove med EU in Singapurjem; ker je v študiji iz leta 2018, pripravljeni za Evropski parlament, ocenjeno, da bi se v prvih petih letih obseg trgovine med EU in Singapurjem povečal za 10 %; |
| --- | --- |

L.

ker bo ta sporazum o prosti trgovini verjetno imel zelo pozitiven učinek na trgovinske in naložbene tokove med EU in Singapurjem; ker je v študiji iz leta 2018, pripravljeni za Evropski parlament, ocenjeno, da bi se v prvih petih letih obseg trgovine med EU in Singapurjem povečal za 10 %;

| M. | ker druga večja gospodarstva, kot so Japonska, ZDA in Kitajska, že imajo sklenjene sporazume o prosti trgovini s Singapurjem, zaradi česar je Evropska unija v podrejenem konkurenčnem položaju; |
| --- | --- |

M.

ker druga večja gospodarstva, kot so Japonska, ZDA in Kitajska, že imajo sklenjene sporazume o prosti trgovini s Singapurjem, zaradi česar je Evropska unija v podrejenem konkurenčnem položaju;

| N. | ker je bilo v oceni učinka trgovine na trajnostni razvoj v okviru sporazuma o prosti trgovini med EU in združenjem ASEAN iz leta 2009 ugotovljeno, da bo ta dvostranski sporazum o prosti trgovini vzajemno koristen v smislu nacionalnega dohodka, BDP in zaposlenosti; ker ocena učinka trgovine na trajnostni razvoj ni bila pripravljena posebej za trgovinske odnose med EU in Singapurjem ter za novejše obdobje; |
| --- | --- |

N.

ker je bilo v oceni učinka trgovine na trajnostni razvoj v okviru sporazuma o prosti trgovini med EU in združenjem ASEAN iz leta 2009 ugotovljeno, da bo ta dvostranski sporazum o prosti trgovini vzajemno koristen v smislu nacionalnega dohodka, BDP in zaposlenosti; ker ocena učinka trgovine na trajnostni razvoj ni bila pripravljena posebej za trgovinske odnose med EU in Singapurjem ter za novejše obdobje;

| O. | ker je analiza gospodarskega učinka sporazuma o prosti trgovini med EU in Singapurjem, ki jo je leta 2013 izvedla Evropska komisija, pokazala, da bi se BDP Singapurja povečal za 0,94 % oziroma 2,7 milijarde EUR, BDP EU pa za 550 milijonov EUR; |
| --- | --- |

O.

ker je analiza gospodarskega učinka sporazuma o prosti trgovini med EU in Singapurjem, ki jo je leta 2013 izvedla Evropska komisija, pokazala, da bi se BDP Singapurja povečal za 0,94 % oziroma 2,7 milijarde EUR, BDP EU pa za 550 milijonov EUR;

| 1. | pozdravlja podpis sporazuma o prosti trgovini 19. oktobra 2018 v Bruslju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da so bila pogajanja prvotno sklenjena leta 2012 in so temeljila na pogajalskih smernicah Sveta za sporazum o prosti trgovini med EU in združenjem ASEAN, ki so bile sprejete aprila 2007; obžaluje, da je prišlo do velike zamude pri ratifikaciji sporazuma, ki je med drugim posledica tega, da je Komisija zahtevala mnenje Sodišča Evropske unije, da se pojasni, ali so zadeve, ki jih zajema sporazum, v izključni pristojnosti EU ali v deljeni pristojnosti; pozdravlja pravno jasnost, ki jo je dalo mnenje Sodišča Evropske unije, in meni, da je to okrepilo demokratično legitimno vlogo Evropskega parlamenta in zagotovilo jasnost glede pristojnosti EU na področju trgovinske politike; pozdravlja nadaljnje sodelovanje Singapurja kljub tej zamudi in poziva k hitremu začetku veljavnosti sporazuma takoj, ko ga bo ratificiral Parlament; |
| --- | --- |

2.

| 3. | meni, da je bistveno, da EU ohrani vodilno vlogo v odprtem trgovinskem sistemu, ki temelji na pravilih, in pozdravlja dejstvo, da je 10 let od začetka pogajanj sporazum o prosti trgovini med EU in Singapurjem sedaj pomemben element tega; zato poziva Komisijo in države članice, naj se dejavno vključijo v prizadevanja drugih svetovnih partnerjev za nadaljevanje velikopoteznega svetovnega pravičnega in odprtega trgovinskega programa, pri tem pa naj upoštevajo izkušnje, pridobljene v okviru sporazuma o prosti trgovini s Singapurjem, in gradijo na njem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja gospodarski in strateški pomen tega sporazuma, saj je Singapur vozlišče za celotno regijo ASEAN; meni, da je ta sporazum pomemben korak k sporazumom o trgovini in naložbah z drugimi državami članicami združenja ASEAN in bo pomenil precedens in izhodišče za prihodnje medregionalne trgovinske sporazume; poudarja tudi, da bo ta sporazum preprečil, da bi bili izvozniki iz EU v podrejenem konkurenčnem položaju glede podjetij iz drugih držav CPTPP in RCEP; pozdravlja, da sklenitev tega sporazuma, kot dela svetovnega pravičnega in odprtega trgovinskega programa EU, ne bo prinesla le večjih koristi za potrošnike, ampak tudi za zaposlene; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ugotavlja, da je Singapur že odpravil večino svojih tarif za izdelke EU in da bodo z začetkom veljavnosti tega sporazuma v celoti odpravljene tudi maloštevilne preostale tarife; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja, da bo Singapur odpravil nekatere ukrepe, ki lahko ovirajo trgovino, kot so dvojni preskusi varnosti na področju avtomobilov in avtomobilskih delov ter elektronike, kar bo podjetjem iz EU poenostavilo izvoz blaga v Singapur; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da bodo imele družbe iz EU na podlagi tega sporazuma boljši dostop do singapurskega trga storitev, na primer na področju financ, telekomunikacij, inženirstva, arhitekture, pomorskega prometa in poštnih storitev, in da se pri takšni liberalizaciji upošteva pristop na podlagi pozitivnega seznama; |
| --- | --- |

7.

| 8. | v zvezi z liberalizacijo finančnih storitev opozarja, da sporazum vključuje klavzulo o bonitetni izjemi, ki pogodbenicam omogoča, da sprejmejo ali ohranijo ukrepe iz previdnostnih razlogov, zlasti za zaščito deponentov in vlagateljev, ter za zagotovitev celovitosti in stabilnosti finančnih sistemov pogodbenic; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja dejstvo, da je Singapur 21. junija 2017 podpisal večstranski sporazum med pristojnimi organi za izvajanje globalnega standarda za avtomatično izmenjavo informacij za davčne namene in da je 30. junija 2017 obvestil Organizacijo za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) o svoji nameri, da na podlagi navedenega sporazuma začne avtomatično izmenjavo z vsemi državami članicami EU, s katerimi nima sklenjenega dvostranskega sporazuma za ta namen; ugotavlja, da Singapur ni niti na črnem niti na opazovalnem seznamu spiska nekooperativnih davčnih jurisdikcij, ki ga vodi Skupina za kodeks ravnanja EU, čeprav so ga nekatere nevladne organizacije kritizirale, ker podjetjem ponuja davčne spodbude; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da je v primerjavi z dostopom na podlagi sporazuma o vladnih naročilih s tem sporazumom izboljšan dostop do singapurskega trga javnih naročil; poudarja, da bi bilo treba pri podeljevanju pogodb o javnih naročilih upoštevati tudi socialna in okoljska merila; poudarja, da morajo biti javna naročila tako v EU kot v Singapurju še naprej v najboljšem interesu državljanov; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja, da se je Singapur strinjal, da bo vzpostavil sistem za registracijo geografskih označb, ki bo sprva zaščitil približno 190 geografskih označb EU, pozneje pa še več; opozarja, da je EU v letu 2016 v Singapur izvozila agroživilske proizvode v vrednosti 2,2 milijarde EUR, in ugotavlja, da je Singapur peti največji trg v Aziji za izvoz hrane in pijače iz EU ter tako kmetom in agroživilskim proizvajalcem v EU ponuja pomembne priložnosti; zato pozdravlja zavezo Singapurja iz tega sporazuma, da bo ohranil ničto stopnjo dajatev za agroživilske proizvode, in uvedel sistem za certificiranje obratov za proizvodnjo mesa iz EU, ki želijo izvažati v Singapur; vendar obžaluje, da sporazum za 196 geografskih označb EU, vključenih v prilogo k poglavju o pravicah intelektualne lastnine, ne zagotavlja samodejne zaščite, saj bo treba vse geografske označbe, ne glede na njihov izvor, glede na postopek registracije v Singapurju pregledati in objaviti (poleg tega bodo morale prestati morebitno nasprotovanje), da bi bile zaščitene; poudarja, da bo izvedbena zakonodaja o geografskih označbah, ki vzpostavlja register geografskih označb v Singapurju in postopek registracije geografskih označb, začela veljati, ko bo Parlament ratificiral sporazum; poziva singapurske oblasti, naj nemudoma začnejo pripravo postopka registracije ter hitro vzpostavijo register in ga razglasijo za veljavnega, ko bo Parlament ratificiral sporazum; spodbuja Komisijo, naj še naprej tesno sodeluje s singapurskimi oblastmi, da se zagotovi, da bo največje število geografskih označb EU zaščiteno v skladu s pogoji varstva, določenimi v sporazumu o prosti trgovini, brez kakršnih koli izjem ali omejitev (vključno s prilogami in opombami); |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da je v sporazumu priznana pravica držav članic, da na vseh ravneh opredelijo in zagotavljajo javne storitve, ter da se z njim vladam ne preprečuje, da bi ponovno podržavile privatizirane storitve; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opozarja, da je s sporazumom zaščitena pravica EU, da za vse blago in storitve, ki so naprodaj v EU, ohrani in uporablja svoje standarde, in da mora zato ves uvoz iz Singapurja spoštovati standarde EU; poudarja, da standardov EU nikoli ne bi smeli obravnavati kot trgovinskih ovir, in poudarja pomen spodbujanja teh standardov na svetovni ravni; poudarja, da sporazum ne onemogoča uporabe previdnostnega načela, določenega v Pogodbi o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja pomen odgovorne trgovinske politike, ki temelji na vrednotah, in potrebo po spodbujanju trajnostnega razvoja; pozdravlja da sta se obe pogodbenici v poglavju o trgovini in trajnostnem razvoju zavezali, da bosta zagotavljali visoko raven varstva okolja in delavcev, zaradi česar lahko sporazum velja za napreden trgovinski sporazum; ugotavlja, da sporazum vključuje tudi poglavje o netarifnih ovirah pri proizvodnji energije iz obnovljivih virov; poudarja, da bi lahko bil sporazum med EU in Singapurjem instrument za boj proti podnebnim spremembam ter za pospešitev in okrepitev ukrepov in naložb, potrebnih za trajnostno nizkoogljično prihodnost; poziva EU in Singapur, naj sprejmeta vse potrebne ukrepe za izvajanje ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | želi spomniti, da sta se obe pogodbenici zavezali, da si bosta trajno prizadevali za ratifikacijo in učinkovito izvajanje temeljnih konvencij Mednarodne organizacije dela (MOD); je seznanjen z informacijami, ki jih je doslej zagotovila vlada Singapurja v zvezi z njegovo skladnostjo s tremi neratificiranimi temeljnimi konvencijami MOD, in sicer s Konvencijo o sindikalni svobodi in varstvu sindikalnih pravic, Konvencijo o diskriminaciji in Konvencijo o prisilnem delu, ter poziva Singapur, naj še naprej sodeluje z MOD pri doseganju popolne usklajenosti z njihovo vsebino in jih v razumnem roku na koncu predloži v ratifikacijo; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja zavezanost učinkovitemu izvajanju večstranskih okoljskih sporazumov, kot je Pariški sporazum o podnebnih spremembah, ter trajnostnemu gospodarjenju z gozdovi in ribištvom; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da je regulativno sodelovanje prostovoljno in da nikakor ne bi smelo omejevati pravice do zakonskega urejanja; |
| --- | --- |

17.

| 18. | spodbuja pogodbenici, naj v celoti izkoristita določbe o sodelovanju na področju dobrobiti živali in čim prej po začetku veljavnosti tega sporazuma o prosti trgovini oblikujeta skupno delovno skupino za opredelitev akcijskega načrta, v katerem bodo obravnavani ustrezni sektorji, kot je dobrobit rib v ribogojstvu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da je vključenost civilne družbe in socialnih partnerjev v spremljanje izvajanja sporazuma ključna, ter poziva k hitri vzpostavitvi domačih svetovalnih skupin po začetku veljavnosti tega sporazuma in uravnoteženi zastopanosti civilne družbe v njih; poziva Komisijo, naj dodeli zadostna sredstva, da bodo lahko učinkovito delovale, in zagotovi podporo za zagotovitev konstruktivne udeležbe civilne družbe; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ugotavlja, da je v sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med EU in Singapurjem predvidena možnost, da EU v primeru kršitev temeljnih človekovih pravic s strani Singapurja začasno prekine ta sporazum; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisijo, naj čim prej izkoristi splošno klavzulo o pregledu iz sporazuma, da se okrepi izvršljivost delovnih in okoljskih določb, in naj med različnimi metodami izvrševanja kot o zadnji možnosti razmisli o mehanizmu, ki temelji na sankcijah; |
| --- | --- |

21.

| 22. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Evropska služba za zunanje delovanje, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in parlamentu Republike Singapur. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  UL C 101, 16.3.2018, str. 30.

(2)  UL C 35, 31.1.2018, str. 21.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0088.

---

| 23.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/346 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/346

---

P8_TA(2019)0090

Sporazum o zaščiti naložb med EU in Singapurjem ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. februarja 2019 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma, v imenu Evropske unije, o zaščiti naložb med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Singapur na drugi strani (07979/2018 – C8-0447/2018 – 2018/0095(NLE))

(Odobritev)

(2020/C 449/45)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (07979/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (07979/2018),

| — | ob upoštevanju osnutka Sporazuma o zaščiti naložb med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Singapur na drugi strani (07980/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sporazuma o zaščiti naložb med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Singapur na drugi strani (07980/2018),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 207(4) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0447/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 207(4) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0447/2018),

| — | ob upoštevanju mnenja Sodišča Evropske unije z dne 16. maja 2017 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Sodišča Evropske unije z dne 16. maja 2017 (1),

| — | ob upoštevanju svoje nezakonodajne resolucije z dne 13. februarja 2019 (2) o osnutku sklepa, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje nezakonodajne resolucije z dne 13. februarja 2019 (2) o osnutku sklepa,

| — | ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A8-0054/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A8-0054/2019),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Singapur. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Mnenje Sodišča z dne 16. maja 2017, 2/15, ECLI:EU:C: 2017:376.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0091.

---

| 23.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/347 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/347

---

P8_TA(2019)0091

Sporazum o zaščiti naložb med EU in Singapurjem (resolucija)

Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. februarja 2019 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma, v imenu Evropske unije, o zaščiti naložb med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Singapur na drugi strani (07979/2018 – C8-0447/2018 – 2018/0095M(NLE))

(2020/C 449/46)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (07979/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (07979/2018),

| — | ob upoštevanju osnutka Sporazuma o zaščiti naložb med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Singapur na drugi strani (07980/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sporazuma o zaščiti naložb med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Singapur na drugi strani (07980/2018),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 207(4) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0447/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 207(4) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0447/2018),

| — | ob upoštevanju pogajalskih smernic z dne 23. aprila 2007 za sporazum o prosti trgovini z državami članicami Združenja držav jugovzhodne Azije (v nadaljnjem besedilu: združenje ASEAN), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pogajalskih smernic z dne 23. aprila 2007 za sporazum o prosti trgovini z državami članicami Združenja držav jugovzhodne Azije (v nadaljnjem besedilu: združenje ASEAN),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta z dne 22. decembra 2009 o dvostranskih pogajanjih o sporazumu o prosti trgovini s posameznimi državami članicami združenja ASEAN, in sicer najprej s Singapurjem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta z dne 22. decembra 2009 o dvostranskih pogajanjih o sporazumu o prosti trgovini s posameznimi državami članicami združenja ASEAN, in sicer najprej s Singapurjem,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. aprila 2011 o prihodnji evropski mednarodni naložbeni politiki (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. aprila 2011 o prihodnji evropski mednarodni naložbeni politiki (1),

| — | ob upoštevanju sprememb začetnih pogajalskih smernic z dne 12. septembra 2011, da se Komisija pooblasti za pogajanja o naložbah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sprememb začetnih pogajalskih smernic z dne 12. septembra 2011, da se Komisija pooblasti za pogajanja o naložbah,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1219/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2012 o prehodnih dogovorih za dvostranske sporazume o naložbah med državami članicami in tretjimi državami (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1219/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2012 o prehodnih dogovorih za dvostranske sporazume o naložbah med državami članicami in tretjimi državami (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2016 o novi v prihodnost usmerjeni in inovativni strategiji za trgovino in naložbe (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2016 o novi v prihodnost usmerjeni in inovativni strategiji za trgovino in naložbe (3),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2015 z naslovom Trgovina za vse – Za odgovornejšo trgovinsko in naložbeno politiko (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2015 z naslovom Trgovina za vse – Za odgovornejšo trgovinsko in naložbeno politiko (COM(2015)0497),

| — | ob upoštevanju mnenja Sodišča z dne 16. maja 2017 v postopku 2/15 (4), za katero je na podlagi člena 218(11) PDEU Komisija zaprosila 10. julija 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Sodišča z dne 16. maja 2017 v postopku 2/15 (4), za katero je na podlagi člena 218(11) PDEU Komisija zaprosila 10. julija 2015,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. oktobra 2018 o prispevku EU k zavezujočemu instrumentu OZN o nadnacionalnih družbah in drugih podjetjih z nadnacionalnimi značilnostmi v zvezi s človekovimi pravicami (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. oktobra 2018 o prispevku EU k zavezujočemu instrumentu OZN o nadnacionalnih družbah in drugih podjetjih z nadnacionalnimi značilnostmi v zvezi s človekovimi pravicami (5),

| — | ob upoštevanju pravil Komisije OZN za mednarodno trgovinsko pravo (UNCITRAL) o preglednosti pri reševanju sporov med vlagatelji in državo na pogodbeni podlagi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pravil Komisije OZN za mednarodno trgovinsko pravo (UNCITRAL) o preglednosti pri reševanju sporov med vlagatelji in državo na pogodbeni podlagi,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti njenega naslova V o zunanjepolitičnem delovanju Unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti njenega naslova V o zunanjepolitičnem delovanju Unije,

| — | ob upoštevanju zlasti dela 5, naslovov I, II in V PDEU ter natančneje člena 207 v povezavi s členom 218(6)(a)(v), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zlasti dela 5, naslovov I, II in V PDEU ter natančneje člena 207 v povezavi s členom 218(6)(a)(v),

| — | ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 13. februarja 2019 (6) o osnutku sklepa, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 13. februarja 2019 (6) o osnutku sklepa,

| — | ob upoštevanju člena 99(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 99(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A8-0049/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A8-0049/2019),

| A. | ker EU in Singapur delita iste temeljne vrednote, vključno z demokracijo, pravno državo, spoštovanjem človekovih pravic, kulturno in jezikovno raznolikostjo ter močno zavezanostjo na pravilih temelječi trgovini v večstranskemu trgovinskemu sistemu; |
| --- | --- |

A.

ker EU in Singapur delita iste temeljne vrednote, vključno z demokracijo, pravno državo, spoštovanjem človekovih pravic, kulturno in jezikovno raznolikostjo ter močno zavezanostjo na pravilih temelječi trgovini v večstranskemu trgovinskemu sistemu;

| B. | ker je EU največja prejemnica in največji vir tujih neposrednih naložb na svetu; |
| --- | --- |

B.

ker je EU največja prejemnica in največji vir tujih neposrednih naložb na svetu;

| C. | ker je Singapur osmi največji cilj neposrednih tujih naložb EU in prvi cilj v regiji ASEAN; |
| --- | --- |

C.

ker je Singapur osmi največji cilj neposrednih tujih naložb EU in prvi cilj v regiji ASEAN;

| D. | ker je Singapur daleč največji partner EU v jugovzhodni Aziji, saj predstavlja malo manj kot tretjino trgovine z blagom in storitvami med EU in združenjem ASEAN ter približno dve tretjini vseh naložb med regijama; ker ima več kot 10 000 evropskih podjetij regionalne urade v Singapurju ter poslujejo normalno v okoliščinah pravne gotovosti in varnosti; |
| --- | --- |

D.

ker je Singapur daleč največji partner EU v jugovzhodni Aziji, saj predstavlja malo manj kot tretjino trgovine z blagom in storitvami med EU in združenjem ASEAN ter približno dve tretjini vseh naložb med regijama; ker ima več kot 10 000 evropskih podjetij regionalne urade v Singapurju ter poslujejo normalno v okoliščinah pravne gotovosti in varnosti;

| E. | ker je Singapur prvi cilj evropskih naložb v Aziji, saj so sredstva v dvostranskih naložbah leta 2016 dosegla 256 milijard EUR; |
| --- | --- |

E.

ker je Singapur prvi cilj evropskih naložb v Aziji, saj so sredstva v dvostranskih naložbah leta 2016 dosegla 256 milijard EUR;

| F. | ker je trenutno v veljavi več kot 3 000 mednarodnih pogodb o naložbah, države članice EU pa so pogodbenice pri približno 1 400 od teh; |
| --- | --- |

F.

ker je trenutno v veljavi več kot 3 000 mednarodnih pogodb o naložbah, države članice EU pa so pogodbenice pri približno 1 400 od teh;

| G. | ker gre za prvi sporazum „samo o zaščiti naložb“, ki ga je EU sklenila s tretjo državo po razpravah med institucijami o novi strukturi prostotrgovinskih odnosov EU na podlagi mnenja Sodišča Evropske unije 2/15 z dne 16. maja 2017; |
| --- | --- |

G.

ker gre za prvi sporazum „samo o zaščiti naložb“, ki ga je EU sklenila s tretjo državo po razpravah med institucijami o novi strukturi prostotrgovinskih odnosov EU na podlagi mnenja Sodišča Evropske unije 2/15 z dne 16. maja 2017;

| H. | ker je v luči novega pristopa EU do zaščite naložb in mehanizma za njeno izvrševanje – sistema sodišč za naložbe (ICS) – Singapur leta 2017 pristal na revizijo določb o zaščiti naložb, o katerih so bila pogajanja sklenjena leta 2014, s čimer je bil že sklenjeni sporazum ponovno odprt; |
| --- | --- |

H.

ker je v luči novega pristopa EU do zaščite naložb in mehanizma za njeno izvrševanje – sistema sodišč za naložbe (ICS) – Singapur leta 2017 pristal na revizijo določb o zaščiti naložb, o katerih so bila pogajanja sklenjena leta 2014, s čimer je bil že sklenjeni sporazum ponovno odprt;

| I. | ker sporazum temelji na določbah o zaščiti naložb iz celovitega gospodarskega in trgovinskega sporazuma med EU in Kanado (CETA), ki ga je Parlament ratificiral 15. februarja 2017; |
| --- | --- |

I.

ker sporazum temelji na določbah o zaščiti naložb iz celovitega gospodarskega in trgovinskega sporazuma med EU in Kanado (CETA), ki ga je Parlament ratificiral 15. februarja 2017;

| J. | ker je Belgija 6. septembra 2017 zaprosila Sodišče Evropske unije za mnenje o združljivosti določb o sistemu sodišč za naložbe iz sporazuma CETA s pogodbami EU; |
| --- | --- |

J.

ker je Belgija 6. septembra 2017 zaprosila Sodišče Evropske unije za mnenje o združljivosti določb o sistemu sodišč za naložbe iz sporazuma CETA s pogodbami EU;

| K. | ker je v razvitih gospodarstvih z dobro delujočimi sodnimi organi manjša potreba po mehanizmih za reševanje sporov med vlagatelji in državo, četudi ti mehanizmi lahko zagotovijo hitrejše reševanje sporov; ker bi ustanovitev neodvisnega večstranskega sodišča za naložbe vseeno okrepila zaupanje v sistem in pravno varnost; |
| --- | --- |

K.

ker je v razvitih gospodarstvih z dobro delujočimi sodnimi organi manjša potreba po mehanizmih za reševanje sporov med vlagatelji in državo, četudi ti mehanizmi lahko zagotovijo hitrejše reševanje sporov; ker bi ustanovitev neodvisnega večstranskega sodišča za naložbe vseeno okrepila zaupanje v sistem in pravno varnost;

| L. | ker bo sporazum nadomestil obstoječe dvostranske pogodbe o naložbah med 13 državami članicami EU in Singapurjem, ki ne vključujejo novega pristopa EU do zaščite naložb in mehanizma za njeno izvrševanje (ICS); |
| --- | --- |

L.

ker bo sporazum nadomestil obstoječe dvostranske pogodbe o naložbah med 13 državami članicami EU in Singapurjem, ki ne vključujejo novega pristopa EU do zaščite naložb in mehanizma za njeno izvrševanje (ICS);

| M. | ker sta se pogodbenici zavezali, da si bosta prizadevali za vzpostavitev večstranskega sodišča za naložbe, pri čemer gre za pobudo, ki jo Parlament močno podpira; |
| --- | --- |

M.

ker sta se pogodbenici zavezali, da si bosta prizadevali za vzpostavitev večstranskega sodišča za naložbe, pri čemer gre za pobudo, ki jo Parlament močno podpira;

| N. | ker je Svet 20. marca 2018 sprejel pogajalske smernice, s katerimi je pooblastil Komisijo, da se v imenu EU pogaja o konvenciji o ustanovitvi večstranskega sodišča za naložbe; ker so bile te pogajalske smernice objavljene; |
| --- | --- |

N.

ker je Svet 20. marca 2018 sprejel pogajalske smernice, s katerimi je pooblastil Komisijo, da se v imenu EU pogaja o konvenciji o ustanovitvi večstranskega sodišča za naložbe; ker so bile te pogajalske smernice objavljene;

| O. | ker je EU z Vietnamom sklenila podoben sporazum o zaščiti naložb, ki ga je Komisija sprejela 17. oktobra 2018; |
| --- | --- |

O.

ker je EU z Vietnamom sklenila podoben sporazum o zaščiti naložb, ki ga je Komisija sprejela 17. oktobra 2018;

| 1. | pozdravlja novi pristop EU do zaščite naložb in mehanizem za njeno izvrševanje (ICS), ki je nadomestil tako zelo sporen mehanizem za reševanje sporov med vlagatelji in državo (ISDS), saj odpravlja nekatere pomanjkljivosti v postopku, kot tudi posamezne pristope, ki jih uporabljajo države članice EU v obstoječih dvostranskih sporazumih o naložbah; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da je bistveno, da bo sporazum zagotovil visoko raven zaščite naložb, preglednosti in odgovornosti, obenem pa ohranil pravico obeh pogodbenic do zakonodajnega urejanja na vseh ravneh vlade in uresničevanja legitimnih ciljev javnih politik, kot sta varstvo javnega zdravja in okolja; poudarja, da ureditev v eno od pogodbenic, ki bi negativno vplivala na naložbo ali posegala v pričakovanja vlagatelja glede dobička, sama po sebi ne bi pomenila kršitve standardov zaščite naložb in zato v tem primeru ne bi bilo potrebno nadomestilo; poudarja, da sporazum nikakor ne sme omejevati avtonomije socialnih partnerjev in sindikalnih pravic; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da sporazum zagotavlja, da vlagatelji iz EU v Singapurju ne bodo diskriminirani v primerjavi s singapurskimi vlagatelji, in jih ustrezno varuje pred nelegitimno razlastitvijo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opozarja, da sistem sodišč za naložbe (ICS) predvideva ustanovitev sodišča prve stopnje in pritožbenega sodišče, katerih člani bodo morali imeti primerljive kvalifikacije kot sodniki Meddržavnega sodišča, vključno s strokovnim znanjem na področju mednarodnega javnega prava in ne samo gospodarskega prava, izpolnjevati pa bodo morali stroga pravila glede neodvisnosti, integritete in etičnega ravnanja na podlagi zavezujočega kodeksa ravnanja, s čimer se bodo preprečevala navzkrižja interesov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja, da se bodo pravila o preglednosti uporabljala za postopke pred sodišči, da bo dokumentacija o zadevah na voljo javnosti in da bodo obravnave javne; je prepričan, da bo večja preglednost javnosti vlila zaupanje v ta sistem; poleg tega pozdravlja, da so jasni razlogi, na podlagi katerih lahko vlagatelj vloži zahtevek, kar zagotavlja dodatno preglednost in poštenost postopka; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da tretje strani, kot so delavske in okoljevarstvene organizacije, pred sodišči nimajo pravnega statusa in zato ne morejo sodelovati kot prizadete stranke pri izvrševanju obveznosti vlagateljev, lahko pa sodelujejo v postopkih sodišč za naložbe prek dopisov amicus curiae; poudarja, da naložbeno sodišče še vedno predstavlja ločen sistem samo za tuje vlagatelje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da iskanje najugodnejše jurisdikcije ne sme biti mogoče in da ne sme biti mogoče začeti več postopkov ali vzporednih postopkov; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opozarja, da se sporazum močno opira na določbe o zaščiti naložb iz sporazuma CETA, saj vsebuje določbe o obveznostih nekdanjih sodnikov, kodeks ravnanja za preprečevanje navzkrižij interesov in povsem delujoče pritožbeno sodišče že ob sklenitvi sporazuma; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja zavezo Singapurja ustanovitvi večstranskega sodišča za naložbe, ki je javno in neodvisno mednarodno sodišče, ki bo pristojno za obravnavo sporov o naložbah med vlagatelji in državami, ki bodo sprejele njegovo pristojnost glede njihovih dvostranskih pogodb o naložbah, končni cilj tega sodišča pa mora biti reforma in nadomestitev sedanje neuravnotežene, drage in razdrobljene ureditve za zaščito naložb; meni, da je ta sporazum ključni korak v to smer; spodbuja Komisijo, naj si še naprej prizadeva za dogovor s tretjimi državami o čimprejšnji ustanovitvi večstranskega sodišča za naložbe; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja odločitev Sveta, da objavi pogajalske smernice z dne 20. marca 2018 o večstranskem sodišču za naložbe, in poziva Svet, naj takoj po njihovem sprejetju objavi pogajalske smernice za vse pretekle in prihodnje trgovinske in naložbene sporazume, da bi se povečala preglednost in nadzor javnosti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da bo sporazum nadomestil obstoječe dvostranske pogodbe o naložbah med 13 državami članicami EU in Singapurjem ter tako zagotovil večjo skladnost kot dvostranski sporazumi, ki temeljijo na zastarelih določbah o zaščiti naložb in vključujejo mehanizem ISDS; poudarja, da bo sporazum ustvaril tudi nove pravice za terjatve vlagateljev v preostalih 15 državah članicah; poudarja, da so delujoča nacionalna sodišča glavna možnost za reševanje vlagateljskih sporov, vendar meni, da je sporazum pomemben korak k reformi globalnih pravil o zaščiti naložb in reševanju sporov; |
| --- | --- |

11.

| 12. | obžaluje, da ni določb o odgovornosti vlagateljev, in v zvezi s tem poudarja pomen družbene odgovornosti podjetij; poziva Komisijo, naj na primer za proizvodnjo oblačil razmisli o podobni zakonodaji, kot je tista na področju konfliktnih mineralov in lesa; opozarja na pomen smernic OECD za večnacionalne družbe in vodilnih načel OZN o podjetništvu in človekovih pravicah; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ugotavlja, da ni globalnega pristopa kar zadeva spoštovanje človekovih pravic s strani gospodarskih družb in da ni razpoložljivih mehanizmov za varstvo pravic; opozarja na delo, ki ga je v okviru OZN začela odprta medvladna delovna skupina za mednarodne družbe in druga podjetja na področju človekovih pravi ter zadeva oblikovanje zavezujočega instrumenta v okviru OZN; spodbuja Komisijo in države članice EU, naj konstruktivno sodelujejo pri tej pobudi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | spodbuja Komisijo, naj si še naprej prizadeva za boljšo dostopnost sistema ICS za mala in srednja podjetja ter manjše gospodarske družbe; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisijo in Singapur, naj dosežeta dogovor o strožjih sankcijah za primere, ko člani sodišč ne bi spoštovali kodeksa ravnanja, in naj zagotovita, da se bodo te lahko uporabile takoj, ko bo začel veljati ta sporazum; |
| --- | --- |

15.

| 16. | meni, da bo odobritev tega sporazuma zagotovila EU boljša izhodišča za pogajanja o podobnih sporazumih z drugimi državami članicami združenja ASEAN, da bi se po celotni regiji vzpostavila podobna pravil o zaščiti naložb; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Evropski službi za zunanje delovanje, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in parlamentu Republike Singapur. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  UL C 296 E, 2.10.2012, str. 34.

(2)  UL L 351, 20.12.2012, str. 40.

(3)  UL C 101, 16.3.2018, str. 30.

(4)  Mnenje Sodišča z dne 16. maja 2017, 2/15, ECLI:EU:C:2017:376.

(5)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0382.

(6)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0090.

---

| 23.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/351 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/351

---

P8_TA(2019)0092

Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med EU in Singapurjem ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. februarja 2019 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Singapur na drugi strani (15375/2018 – C8-0026/2019 – 2018/0403(NLE))

(Odobritev)

(2020/C 449/47)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (15375/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (15375/2018),

| — | ob upoštevanju osnutka Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Singapur na drugi strani (08224/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Singapur na drugi strani (08224/2014),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 212 in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0026/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 212 in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0026/2019),

| — | ob upoštevanju svoje nezakonodajne resolucije z dne 13. februarja 2019 (1) o osnutku sklepa, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje nezakonodajne resolucije z dne 13. februarja 2019 (1) o osnutku sklepa,

| — | ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za zunanje zadeve (A8-0020/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za zunanje zadeve (A8-0020/2019),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Singapur. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0093.

---

| 23.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/352 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/352

---

P8_TA(2019)0093

Sporazum o partnerstvu in sodelovanju med EU in Singapurjem (resolucija)

Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. februarja 2019 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Singapur na drugi strani (15375/2018 – C8-0026/2019 – 2018/0403M(NLE))

(2020/C 449/48)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (15375/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (15375/2018),

| — | ob upoštevanju osnutka Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Singapurjem na drugi strani (08224/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Singapurjem na drugi strani (08224/2014),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet vložil v skladu s členom 212 ter v povezavi s členom 218(6)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0026/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet vložil v skladu s členom 212 ter v povezavi s členom 218(6)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0026/2019),

| — | ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med EU in Singapurjem, ki je bil podpisan 19. oktobra 2018 v Bruslju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med EU in Singapurjem, ki je bil podpisan 19. oktobra 2018 v Bruslju,

| — | ob upoštevanju sporazuma o prosti trgovini in sporazuma o zaščiti naložb med EU in Singapurjem, ki sta bila podpisana 19. oktobra 2018 v Bruslju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o prosti trgovini in sporazuma o zaščiti naložb med EU in Singapurjem, ki sta bila podpisana 19. oktobra 2018 v Bruslju,

| — | ob upoštevanju sporazuma o sodelovanju med EGS in združenjem ASEAN, podpisanega marca 1980, ki predstavlja pravni okvir za odnose EU-ASEAN (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o sodelovanju med EGS in združenjem ASEAN, podpisanega marca 1980, ki predstavlja pravni okvir za odnose EU-ASEAN (1),

| — | ob upoštevanju 12. vrha azijsko-evropskega srečanja (ASEM), ki je potekal 18. in 19. oktobra 2018 v Bruslju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 12. vrha azijsko-evropskega srečanja (ASEM), ki je potekal 18. in 19. oktobra 2018 v Bruslju,

| — | ob upoštevanju 10. medparlamentarnega srečanja med EU in Singapurjem, ki je potekalo 23. maja 2017 v Singapurju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 10. medparlamentarnega srečanja med EU in Singapurjem, ki je potekalo 23. maja 2017 v Singapurju,

| — | ob upoštevanju globalne strategije za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije, ki jo je junija 2016 objavila podpredsednica Komisije/visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalne strategije za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije, ki jo je junija 2016 objavila podpredsednica Komisije/visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

| — | ob upoštevanju smernic o zunanji in varnostni politiki EU v vzhodni Aziji, ki jih je Svet odobril 15. junija 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic o zunanji in varnostni politiki EU v vzhodni Aziji, ki jih je Svet odobril 15. junija 2012,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 28. maja 2018 o okrepljenem sodelovanju EU na področju varnosti v Aziji in z njo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 28. maja 2018 o okrepljenem sodelovanju EU na področju varnosti v Aziji in z njo,

| — | ob upoštevanju strategije EU o povezovanju Evrope in Azije, ki temelji na konceptu trajnostne povezljivosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije EU o povezovanju Evrope in Azije, ki temelji na konceptu trajnostne povezljivosti,

| — | ob upoštevanju svojih nedavnih resolucij o združenju ASEAN, zlasti resolucij z dne 3. oktobra 2017 o političnih odnosih EU z Združenjem držav jugovzhodne Azije (ASEAN) (2) in z dne 15. januarja 2014 o prihodnosti odnosov EU-ASEAN (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih nedavnih resolucij o združenju ASEAN, zlasti resolucij z dne 3. oktobra 2017 o političnih odnosih EU z Združenjem držav jugovzhodne Azije (ASEAN) (2) in z dne 15. januarja 2014 o prihodnosti odnosov EU-ASEAN (3),

| — | ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 13. februarja 2019 (4) o osnutku sklepa, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 13. februarja 2019 (4) o osnutku sklepa,

| — | ob upoštevanju drugega pododstavka člena 99(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju drugega pododstavka člena 99(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A8-0023/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A8-0023/2019),

| A. | ker odnosi med EU in Singapurjem, ki trajajo že več desetletij, temeljijo na dolgi zgodovini prijateljstva ter tesnih zgodovinskih, političnih in gospodarskih vezeh; ker dvostransko partnerstvo temelji na skupnih vrednotah ter zavezanosti mirnemu in uspešnemu svetu; |
| --- | --- |

A.

ker odnosi med EU in Singapurjem, ki trajajo že več desetletij, temeljijo na dolgi zgodovini prijateljstva ter tesnih zgodovinskih, političnih in gospodarskih vezeh; ker dvostransko partnerstvo temelji na skupnih vrednotah ter zavezanosti mirnemu in uspešnemu svetu;

| B. | ker podpisnici sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med EU in Singapurjem ponovno potrjujeta svoje spoštovanje demokratičnih načel, pravne države, človekovih pravic in temeljnih svoboščin, kot so določeni v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah in drugih ustreznih mednarodnih instrumentih na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

B.

ker podpisnici sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med EU in Singapurjem ponovno potrjujeta svoje spoštovanje demokratičnih načel, pravne države, človekovih pravic in temeljnih svoboščin, kot so določeni v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah in drugih ustreznih mednarodnih instrumentih na področju človekovih pravic;

| C. | ker je Singapur ustanovni član Združenja držav jugovzhodne Azije (ASEAN), ki je leta 2017 praznovalo 40. obletnico nastanka; |
| --- | --- |

C.

ker je Singapur ustanovni član Združenja držav jugovzhodne Azije (ASEAN), ki je leta 2017 praznovalo 40. obletnico nastanka;

| D. | ker je Singapur med predsedovanjem združenju ASEAN pod geslom „odporni in inovativni“ leta 2018 gostil dva vrha ASEAN ter spodbujal enotnost, varnost in gospodarsko sodelovanje združenja ASEAN s pobudami, kot je ASEAN Youth Fellowship; |
| --- | --- |

D.

ker je Singapur med predsedovanjem združenju ASEAN pod geslom „odporni in inovativni“ leta 2018 gostil dva vrha ASEAN ter spodbujal enotnost, varnost in gospodarsko sodelovanje združenja ASEAN s pobudami, kot je ASEAN Youth Fellowship;

| E. | ker je Singapur tesen zaveznik Združenih držav, s katerimi je leta 2003 sklenil sporazum o prosti trgovini in za katere meni, da so nepogrešljive za regionalno varnost, stabilnost in uravnoteženost v azijsko-pacifiški regiji; |
| --- | --- |

E.

ker je Singapur tesen zaveznik Združenih držav, s katerimi je leta 2003 sklenil sporazum o prosti trgovini in za katere meni, da so nepogrešljive za regionalno varnost, stabilnost in uravnoteženost v azijsko-pacifiški regiji;

| F. | ker je Singapur leta 2017 na indeksu človekovega razvoja razvojnega programa Združenih narodov zasedal deveto mesto; |
| --- | --- |

F.

ker je Singapur leta 2017 na indeksu človekovega razvoja razvojnega programa Združenih narodov zasedal deveto mesto;

| G. | ker je Singapur zasedel šesto mesto na indeksu zaznave korupcije organizacije Transparency International za leto 2017, torej je ena od držav z najnižjo stopnjo korupcije na svetu; |
| --- | --- |

G.

ker je Singapur zasedel šesto mesto na indeksu zaznave korupcije organizacije Transparency International za leto 2017, torej je ena od držav z najnižjo stopnjo korupcije na svetu;

| H. | ker je februarja 2018 potekal prvi forum mladih voditeljev EU-ASEAN; |
| --- | --- |

H.

ker je februarja 2018 potekal prvi forum mladih voditeljev EU-ASEAN;

| I. | ker je bila v Singapurju zabeležena rekordna raven onesnaženosti zraka zaradi gozdnih požarov v sosednjih državah, ki so bili večinoma namerno povzročeni zaradi krčenja gozdov za pridelavo palmovega olja in za nasade dreves; |
| --- | --- |

I.

ker je bila v Singapurju zabeležena rekordna raven onesnaženosti zraka zaradi gozdnih požarov v sosednjih državah, ki so bili večinoma namerno povzročeni zaradi krčenja gozdov za pridelavo palmovega olja in za nasade dreves;

| J. | ker so v ustavi Singapurja zapisane pravice do svobode izražanja, mirnega zbiranja in združevanja, ki pa se zelo omejujejo zaradi varnosti, varovanja javnega reda, moralnosti, parlamentarnih privilegijev ter rasnega in verskega sožitja; ker je Singapur po svetovnem indeksu svobode tiska za leto 2018 med 180 državami na 151. mestu; ker se singapurski zakoni o nespoštovanju, uporu in obrekovanju uporabljajo za omejevanje kritičnega mnenja med aktivisti, blogerji in mediji; |
| --- | --- |

J.

ker so v ustavi Singapurja zapisane pravice do svobode izražanja, mirnega zbiranja in združevanja, ki pa se zelo omejujejo zaradi varnosti, varovanja javnega reda, moralnosti, parlamentarnih privilegijev ter rasnega in verskega sožitja; ker je Singapur po svetovnem indeksu svobode tiska za leto 2018 med 180 državami na 151. mestu; ker se singapurski zakoni o nespoštovanju, uporu in obrekovanju uporabljajo za omejevanje kritičnega mnenja med aktivisti, blogerji in mediji;

| K. | ker Singapur še vedno uporablja smrtno kazen; ker se po kratkem obdobju brez usmrtitev njihovo število od leta 2014 povečuje; |
| --- | --- |

K.

ker Singapur še vedno uporablja smrtno kazen; ker se po kratkem obdobju brez usmrtitev njihovo število od leta 2014 povečuje;

| L. | ker so pravice singapurske skupnosti LGBTI zelo omejene; ker je sporazumno spolno razmerje med dvema moškima nezakonito in se kaznuje z do dvema letoma zapora; ker singapurska zakonodaja ne priznava istospolnih zvez; |
| --- | --- |

L.

ker so pravice singapurske skupnosti LGBTI zelo omejene; ker je sporazumno spolno razmerje med dvema moškima nezakonito in se kaznuje z do dvema letoma zapora; ker singapurska zakonodaja ne priznava istospolnih zvez;

| M. | ker Singapur še ni ratificiral dveh temeljnih konvencij Mednarodne organizacije dela, in sicer konvencije o svobodi združevanja in varstvu pravice do organiziranja ter konvencije o diskriminaciji; |
| --- | --- |

M.

ker Singapur še ni ratificiral dveh temeljnih konvencij Mednarodne organizacije dela, in sicer konvencije o svobodi združevanja in varstvu pravice do organiziranja ter konvencije o diskriminaciji;

Sporazum o partnerstvu in sodelovanju med EU in Singapurjem

| 1. | pozdravlja sklenitev sporazuma o partnerstvu in sodelovanju, ki je strateško pomemben ter bo zagotovil pravni okvir za dolgoročne dvostranske odnose in zavezanost krepitvi ter širitvi sodelovanja na regionalnih in mednarodnih forumih ter področjih, kot so varstvo okolja, mednarodna stabilnost, pravosodje, varnost in razvoj; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja priložnosti, ki jih sporazum o partnerstvu in sodelovanju zagotavlja novim področjem sodelovanja, kot so človekove pravice, pravosodje, svoboda in varnost ter neširjenje jedrskega orožja, ter znanstvenemu in tehnološkemu sodelovanju na področjih, kot so energetika, okolje, boj proti podnebnim spremembam, varstvo naravnih virov in promet, zlasti pomorski in zračni promet; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja sodelovanje v zvezi s povezavami med ljudmi, informacijsko družbo, področjema avdiovizualnih vsebin in medijev, izobraževanjem in kulturnimi izmenjavami, zaposlovanjem in socialnimi zadevami, zdravjem in statističnimi podatki, ki bodo pomagali oceniti napredek pri sporazumu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | meni, da je sporazum o partnerstvu in sodelovanju, tj. okvirni sporazum, politično tesno povezan s sporazumoma o prosti trgovini in o zaščiti naložb ter ju dopolnjuje; opozarja, da člen 44 sporazuma o partnerstvu in sodelovanju omogoča, da se izvajanje prekine v primeru sistematičnih in hudih kršitev nekaterih elementov, vključno z demokratičnimi načeli, načeli pravne države in človekovimi pravicami; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja dejstvo, da je Singapur 21. junija 2017 podpisal večstranski sporazum med pristojnimi organi za izvajanje globalnega standarda za avtomatično izmenjavo informacij za davčne namene in da je 30. junija 2017 obvestil OECD o svoji nameri, da na podlagi navedenega sporazuma začne avtomatično izmenjavo z vsemi državami članicami EU, s katerimi nima sklenjenega dvostranskega sporazuma za isti namen; spodbuja pogodbenice, naj v celoti izkoristijo določbe o davčnem sodelovanju iz sporazuma o partnerstvu in sodelovanju; |
| --- | --- |

5.

Človekove pravice in temeljne svoboščine

| 6. | ponovno izraža potrebno zavezanost in ukrepanje v zvezi s spoštovanjem človekovih pravic, vključno s socialnimi pravicami, demokracijo, temeljnimi svoboščinami, dobrim upravljanjem in pravno državo ter sodelovanje v zvezi s tem; opozarja, da so človekove pravice osrednji element v odnosih EU s tretjimi državami; poziva singapurske oblasti, naj v vseh okoliščinah zagotovijo spoštovanje mednarodnega prava, demokracije, človekovih pravic in temeljnih svoboščin v skladu z Ustanovno listino Združenih narodov in Splošno deklaracijo človekovih pravi, in ugotavlja, da bi morala EU še naprej zagotavljati podporo Singapurju za socialno vključevanje, spoštovanje človekovih pravic in pravne države, spodbujanje miru, varnost in pravosodno reformo; pozdravlja odprto javno razpravo o spremembi zakona o kaznovanju sporazumnega istospolnega razmerja, ki se ne izvršuje, in poziva singapursko vlado, naj v celoti zaščiti pravice skupnosti LGBTI; vztraja, da mora singapurska vlada odpraviti zakone, ki kaznujejo spolna razmerja med osebami istega spola; poudarja, da je treba okrepiti sodelovanje na področju pravic žensk, in poziva singapursko vlado, naj poenostavi sprejetje zakonodaje, ki bi prepovedovala vse oblike diskriminacije žensk in diskriminacije na podlagi spolne usmerjenosti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva EU, naj začne dialog s singapursko vlado, da bi uvedli takojšen moratorij za smrtno kazen, kar bi bil prvi korak k njeni odpravi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva singapursko vlado, naj zaščiti svobodo izražanja in zbiranja, saj gre za osrednja elementa dobro delujoče demokracije; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva EU, naj začne dialog s singapurskimi oblastmi, da bi država lažje ratificirala temeljne instrumente na področju človekovih pravic in temeljne konvencije Mednarodne organizacije dela; priznava, da Singapur še ni ratificiral konvencij o svobodi združevanja in varstvu pravice do organiziranja ter o diskriminaciji in se je odpovedal konvenciji o odpravi prisilnega dela; pričakuje, da bo Singapur še naprej sodeloval z MOD, da bi se povsem uskladil z vsebino teh konvencij in jih navsezadnje tudi ratificiral; |
| --- | --- |

9.

Odnosi med EU in Singapurjem

| 10. | poudarja, da sklenitev sporazuma o partnerstvu in sodelovanju zagotavlja močno spodbudo za večje sodelovanje med EU, Singapurjem in regijo jugovzhodne Azije na splošno; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja politično vrednost močnih trgovinskih in investicijskih odnosov med Singapurjem in EU; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja posebne izkušnje EU na področju vzpostavljanja institucij, enotnega trga, regulativnega zbliževanja, kriznega upravljanja, humanitarne pomoči in pomoči pri nesrečah ter človekovih pravic in demokracije; poudarja, da bi morala EU okrepiti politični dialog in sodelovanje pri vprašanjih, kot so temeljne pravice, ter pri zadevah skupnega pomena, vključno s pravno državo in varnostjo ter zaščito svobode izražanja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja dejstvo, da sporazum o partnerstvu in sodelovanju podpira medosebne izmenjave, kot je akademska mobilnost v okviru programa Erasmus Mundus, in spodbuja nadaljnjo krepitev kulturnih izmenjav, da bi povečali medsebojno razumevanje in poznavanje zadevnih kultur; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja vlogo Azijsko-evropske fundacije (ASEF) s sedežem v Singapurju kot glavnega instrumenta za kulturne izmenjave med Azijo in Evropo; pozdravlja njeno vlogo pri vključevanju vprašanj civilne družbe kot bistvene sestavine razprav v okviru azijsko-evropskih srečanj; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opozarja, da Center Evropske unije v Singapurju, ki je bil ustanovljen leta 2009 v partnerstvu z univerzama National University of Singapore in Nanyang Technological University, spodbuja poznavanje in razumevanje EU in njenih politik ter je del svetovnega omrežja centrov odličnosti EU; |
| --- | --- |

15.

| 16. | spodbuja singapurske raziskovalce, naj izvajajo skupne raziskovalne in inovacijske projekte s subjekti EU v okviru raziskovalnih pobud EU, kot je program Obzorje 2020, ter obravnavajo skupne svetovne izzive, povezane s podnebnimi spremembami, okoljem, biotehnologijo, zdravjem, staranjem prebivalstva, energetiko, naravnimi viri in prehransko varnostjo; |
| --- | --- |

16.

Regionalno in mednarodno sodelovanje

| 17. | meni, da je Singapur ključni partner za odzivanje na humanitarne katastrofe v jugovzhodni Aziji ter pomemben akter za politično stabilnost celotne regije; |
| --- | --- |

17.

| 18. | je zaskrbljen, da bodo podnebne spremembe pomembno vplivale na Singapur in regijo ASEAN; pozdravlja pozitiven prispevek Singapurja k doseganju razvojnih ciljev tisočletja in ciljev trajnostnega razvoja; pozdravlja dejstvo, da je Singapur 21. septembra 2016 ratificiral Pariški sporazum, in pričakuje, da bo do leta 2030 izpolnil načrtovane cilje zmanjšanja emisij; si prizadeva sodelovati s Singapurjem in združenjem ASEAN, da se pospeši izvajanje Pariškega podnebnega sporazuma; poudarja, da je treba Singapurju in ostalim državam združenja ASEAN zagotoviti pomoč pri izboljševanju varstva in trajnostne uporabe biotske raznovrstnosti, zlasti koralnih grebenov, ter sistematični rehabilitaciji gozdnih ekosistemov; pozdravlja vlogo Singapurja pri regionalnem vprašanju zmanjševanja krčenja gozdov; poziva, naj EU in Singapur še naprej sodelujeta, da bi učinkovito zmanjšala pojav gozdnih požarov ter sprejela okolju prijaznejše tehnologije za promet in stavbe; |
| --- | --- |

18.

| 19. | verjame, da obstajajo možnost, zanimanje in potreba po sodelovanju med EU in ASEAN za pripravo skupne strategije krožnega gospodarstva; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pozdravlja ustanovitev foruma mladih voditeljev EU-ASEAN, ki bo mladim voditeljem iz EU in držav ASEAN omogočil izmenjavo idej in vzpostavljanje povezav za podporo odnosov med EU in združenjem ASEAN; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da bo sporazum o partnerstvu in sodelovanju EU omogočil, da okrepi prispevek k izvajanju skupnih ciljev v indopacifiški regiji; poziva k okrepljenim skupnim prizadevanjem za svobodno in odprto indopacifiško regijo; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva k sodelovanju s Singapurjem pri uresničevanju skupnih interesov v zvezi z izvajanjem politik povezovanja združenja ASEAN in EU; poudarja potrebo po sodelovanju v zvezi s pobudo En pas, ena pot, da bi si prizadevali za izvajanje ciljev povezljivosti in meril, dogovorjenih na nedavnem vrhu EU-Kitajska; ponovno poudarja, da je treba spodbujati večstransko upravljanje; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da Singapur zagovarja regionalni multilateralizem v jugovzhodni Aziji; upošteva vlogo Singapurja v medregionalnih diplomatskih, gospodarskih in institucionalnih dialogih ter poudarja podporo, ki jo Singapur namenja regionalnemu povezovanju v jugovzhodni Aziji; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ugotavlja, da ima Singapur strateško lokacijo; je seznanjen s prispevkom Singapurja k regionalni in svetovni varnosti; pozdravlja vsakoletni azijski vrh o varnosti, poznan tudi kot dialog Shangri-La, ki v hotelu Shangri-La v Singapurju poteka od leta 2002; |
| --- | --- |

24.

| 25. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi vse večjih napetosti v Južnokitajskem morju; poziva združenje ASEAN, naj pospeši posvetovanja o kodeksu ravnanja za mirno reševanje sporov in polemik na tem območju, ter EU, naj podpre ta proces; vztraja, da bi bilo treba to vprašanje rešiti v skladu z mednarodnim pravom, in sicer Konvencijo Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu (UNCLOS); je zadovoljen, da je Singapur, ki v spore ni vključen, udeležene pozval k mirnemu reševanju razhajanj v skladu z mednarodnim pravom, vključno s konvencijo UNCLOS; |
| --- | --- |

25.

| 26. | skupaj s Singapurjem poziva k svobodi plovbe in letenja na območju ter poudarja, da ima EU močan interes za spodbujanje stabilnosti v jugovzhodni Aziji; poudarja ključno vlogo regionalnega foruma ASEAN in vzhodnoazijskega vrha pri spodbujanju dialogov o varnosti med regijo in velesilama zunaj regije, tj. Kitajsko in Združenimi narodi;






  27. | pozdravlja program za kibernetsko zmogljivost držav združenja ASEAN, ki je bil vzpostavljen na pobudo Singapurja in je namenjen pomoči tem državam pri opredelitvi kibernetskih groženj in odzivanju nanje; je seznanjen s tem, da ASEAN nima skupnih standardov za kibernetsko zaščito, kar bi lahko oviralo sodelovanje na področju kibernetske varnosti v regiji; poziva EU, naj deli svoje izkušnje pri obravnavanju kibernetskih in hibridnih groženj ter podpira krepitev zmogljivosti združenja ASEAN na tem področju; |
| --- | --- | --- |

26.

27.

| 28. | izraža pohvalo Singapurju, ker je prispeval enote in material v podporo večnacionalni koaliciji v Iraku od leta 2003 do leta 2008 ter pozneje prispeval k operacijam v Iraku in Siriji, uperjenim proti skupini ISIS; |
| --- | --- |

28.

| 29. | priznava pripravljenost Singapurja, da gosti vrhunska srečanja za spodbujanje miru in krepitev zaupanja v Aziji in po svetu, ter njegovo vlogo pri prirejanju teh srečanj; |
| --- | --- |

29.

Institucionalni okvir iz sporazuma o partnerstvu in sodelovanju

| 30. | pozdravlja ustanovitev skupnega odbora v okviru sporazuma o partnerstvu in sodelovanju, ki ga sestavljajo predstavniki obeh strani na ustrezno visoki ravni, da bi zagotovili primerno delovanje in izvajanje sporazuma, določili prednostne naloge in pripravili priporočila za spodbujanje ciljev sporazuma; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva k redni izmenjavi med Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD) in Parlamentom, da bo slednji lahko spremljal izvajanje sporazuma o partnerstvu in sodelovanju in doseganje njegovih ciljev; |
| --- | --- |

31.

o

o o

| 32. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski službi za zunanje delovanje, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in parlamentu Singapurja. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  UL L 144, 10.6.1980, str. 2.

(2)  UL C 346, 27.9.2018, str. 44.

(3)  UL C 482, 23.12.2016, str. 75.

(4)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0092.

---

| 23.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/357 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/357

---

P8_TA(2019)0094

Pogodba o ustanovitvi prometne skupnosti ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. februarja 2019 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Pogodbe o ustanovitvi prometne skupnosti (13111/2018 – C8-0473/2018 – 2018/0282(NLE))

(Odobritev)

(2020/C 449/49)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (13111/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (13111/2018),

| — | ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi prometne skupnosti (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi prometne skupnosti (1),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 91 in členom 100(2) v povezavi s členom 218(6)(2)(a) ter členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0473/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 91 in členom 100(2) v povezavi s členom 218(6)(2)(a) ter členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0473/2018),

| — | ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za promet in turizem (A8-0022/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za promet in turizem (A8-0022/2019),

| 1. | odobri sklenitev pogodbe; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj to stališče posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic ter Republike Albanije, Bosne in Hercegovine, Hrvaške, nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Kosova (2), Črne gore in Republike Srbije. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  UL L 278, 27.10.2017, str. 3.

(2)  To poimenovanje ne posega v stališča o statusu ter je v skladu z RVSZN 1244 (1999) in mnenjem Meddržavnega sodišča o razglasitvi neodvisnosti Kosova.

---

| 23.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/358 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/358

---

P8_TA(2019)0096

Skupne določbe o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo in o finančnih pravilih zanje ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 13. februarja 2019, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo in o finančnih pravilih zanje ter za Sklad za azil in migracije, Sklad za notranjo varnost in Instrument za upravljanje meja in vizume (COM(2018)0375 – C8-0230/2018 – 2018/0196(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 449/50)

Sprememba 1

Predlog uredbe

Naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Predlog | Predlog |
| UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA | UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA |
| o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo in o finančnih pravilih zanje ter za Sklad za azil in migracije, Sklad za notranjo varnost in Instrument za upravljanje meja in vizume | o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu
  , Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja
  in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo in o finančnih pravilih zanje ter za Sklad za azil in migracije, Sklad za notranjo varnost in Instrument za upravljanje meja in vizume |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Predlog

Predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo in o finančnih pravilih zanje ter za Sklad za azil in migracije, Sklad za notranjo varnost in Instrument za upravljanje meja in vizume

o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu
  , Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja
  in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo in o finančnih pravilih zanje ter za Sklad za azil in migracije, Sklad za notranjo varnost in Instrument za upravljanje meja in vizume

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | Člen 174 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa, da si mora Unija za krepitev ekonomske, socialne in teritorialne kohezije prizadevati zmanjšati neskladja med stopnjami razvitosti različnih regij in zaostalost regij z najbolj omejenimi možnostmi ali otokov, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti podeželju, območjem, ki jih je prizadela industrijska tranzicija, in regijam, ki so hudo in stalno prizadete zaradi neugodnih naravnih ali demografskih razmer. Unija mora v skladu s členom 175 PDEU podpirati uresničevanje teh ciljev z delovanjem v okviru Usmerjevalnega oddelka Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada, Evropskega socialnega sklada, Evropskega sklada za regionalni razvoj, Evropske investicijske banke in drugih instrumentov. Člen 322 PDEU je osnova za sprejetje finančnih pravil, v katerih se določi postopek v zvezi s pripravo in izvrševanjem proračuna ter predložitvijo in revizijo računov ter za nadzor odgovornosti finančnih akterjev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)

Člen 174 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa, da si mora Unija za krepitev ekonomske, socialne in teritorialne kohezije prizadevati zmanjšati neskladja med stopnjami razvitosti različnih regij in zaostalost regij z najbolj omejenimi možnostmi ali otokov, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti podeželju, območjem, ki jih je prizadela industrijska tranzicija, in regijam, ki so hudo in stalno prizadete zaradi neugodnih naravnih ali demografskih razmer. Unija mora v skladu s členom 175 PDEU podpirati uresničevanje teh ciljev z delovanjem v okviru Usmerjevalnega oddelka Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada, Evropskega socialnega sklada, Evropskega sklada za regionalni razvoj, Evropske investicijske banke in drugih instrumentov. Člen 322 PDEU je osnova za sprejetje finančnih pravil, v katerih se določi postopek v zvezi s pripravo in izvrševanjem proračuna ter predložitvijo in revizijo računov ter za nadzor odgovornosti finančnih akterjev.

| (1) | Člen 174 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa, da si mora Unija za krepitev ekonomske, socialne in teritorialne kohezije prizadevati zmanjšati neskladja med stopnjami razvitosti različnih regij in zaostalost regij z najbolj omejenimi možnostmi ali otokov, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti podeželju, območjem, ki jih je prizadela industrijska tranzicija, in regijam, ki so hudo in stalno prizadete zaradi neugodnih naravnih ali demografskih razmer.
  Kohezijska politika tem regijam še posebej koristi.
  Unija mora v skladu s členom 175 PDEU podpirati uresničevanje teh ciljev z delovanjem v okviru Usmerjevalnega oddelka Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada, Evropskega socialnega sklada, Evropskega sklada za regionalni razvoj, Evropske investicijske banke in drugih instrumentov. Člen 322 PDEU je osnova za sprejetje finančnih pravil, v katerih se določi postopek v zvezi s pripravo in izvrševanjem proračuna ter predložitvijo in revizijo računov ter za nadzor odgovornosti finančnih akterjev. |
| --- | --- |

(1)

Člen 174 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa, da si mora Unija za krepitev ekonomske, socialne in teritorialne kohezije prizadevati zmanjšati neskladja med stopnjami razvitosti različnih regij in zaostalost regij z najbolj omejenimi možnostmi ali otokov, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti podeželju, območjem, ki jih je prizadela industrijska tranzicija, in regijam, ki so hudo in stalno prizadete zaradi neugodnih naravnih ali demografskih razmer.
  Kohezijska politika tem regijam še posebej koristi.
  Unija mora v skladu s členom 175 PDEU podpirati uresničevanje teh ciljev z delovanjem v okviru Usmerjevalnega oddelka Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada, Evropskega socialnega sklada, Evropskega sklada za regionalni razvoj, Evropske investicijske banke in drugih instrumentov. Člen 322 PDEU je osnova za sprejetje finančnih pravil, v katerih se določi postopek v zvezi s pripravo in izvrševanjem proračuna ter predložitvijo in revizijo računov ter za nadzor odgovornosti finančnih akterjev.

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1a) | Za prihodnost Evropske unije in njenih državljanov je pomembno, da kohezijska politika ostane glavna naložbena politika Unije in da v obdobju 2021–2027 njena sredstva ostanejo vsaj na ravni programskega obdobja 2014–2020. Nova sredstva za druga področja dejavnosti ali programe Unije ne bi smela biti v škodo Evropskega sklada za regionalni razvoj, Evropskega socialnega sklada plus ali Kohezijskega sklada. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1a)

Za prihodnost Evropske unije in njenih državljanov je pomembno, da kohezijska politika ostane glavna naložbena politika Unije in da v obdobju 2021–2027 njena sredstva ostanejo vsaj na ravni programskega obdobja 2014–2020. Nova sredstva za druga področja dejavnosti ali programe Unije ne bi smela biti v škodo Evropskega sklada za regionalni razvoj, Evropskega socialnega sklada plus ali Kohezijskega sklada.

Sprememba 430

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | Da bi nadalje razvili usklajeno in harmonizirano izvajanje skladov Unije, ki se izvajajo v okviru deljenega upravljanja, in sicer Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR), Evropskega socialnega sklada plus (ESS+), Kohezijskega sklada, ukrepov, ki se financirajo v okviru deljenega upravljanja znotraj Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo (ESPR), Sklada za azil in migracije (AMIF), Sklada za notranjo varnost (INV) in Sklada za integrirano upravljanje meja in vizume (IUMV), bi bilo treba določiti finančna pravila na podlagi člena 322 PDEU za vse te sklade (v nadaljnjem besedilu: skladi) in jasno opredeliti področje uporabe ustreznih določb. Poleg tega bi bilo treba uvesti skupne določbe na podlagi člena 177 PDEU, da bi zajele posebna pravila politike za ESRR, ESS+, Kohezijski sklad in
  ESPR
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2)

Da bi nadalje razvili usklajeno in harmonizirano izvajanje skladov Unije, ki se izvajajo v okviru deljenega upravljanja, in sicer Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR), Evropskega socialnega sklada plus (ESS+), Kohezijskega sklada, ukrepov, ki se financirajo v okviru deljenega upravljanja znotraj Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo (ESPR), Sklada za azil in migracije (AMIF), Sklada za notranjo varnost (INV) in Sklada za integrirano upravljanje meja in vizume (IUMV), bi bilo treba določiti finančna pravila na podlagi člena 322 PDEU za vse te sklade (v nadaljnjem besedilu: skladi) in jasno opredeliti področje uporabe ustreznih določb. Poleg tega bi bilo treba uvesti skupne določbe na podlagi člena 177 PDEU, da bi zajele posebna pravila politike za ESRR, ESS+, Kohezijski sklad in
  ESPR
  .

| (2) | Da bi nadalje razvili usklajeno in harmonizirano izvajanje skladov Unije, ki se izvajajo v okviru deljenega upravljanja, in sicer Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR), Evropskega socialnega sklada plus (ESS+), Kohezijskega sklada, ukrepov, ki se financirajo v okviru deljenega upravljanja znotraj Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo (ESPR), Sklada za azil in migracije (AMIF), Sklada za notranjo varnost (INV) in Sklada za integrirano upravljanje meja in vizume (IUMV), bi bilo treba določiti finančna pravila na podlagi člena 322 PDEU za vse te sklade (v nadaljnjem besedilu: skladi) in jasno opredeliti področje uporabe ustreznih določb. Poleg tega bi bilo treba uvesti skupne določbe na podlagi člena 177 PDEU, da bi zajele posebna pravila politike za ESRR, ESS+, Kohezijski sklad
  , ESPR
  in
  do določene mere Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP)
  . |
| --- | --- |

(2)

Da bi nadalje razvili usklajeno in harmonizirano izvajanje skladov Unije, ki se izvajajo v okviru deljenega upravljanja, in sicer Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR), Evropskega socialnega sklada plus (ESS+), Kohezijskega sklada, ukrepov, ki se financirajo v okviru deljenega upravljanja znotraj Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo (ESPR), Sklada za azil in migracije (AMIF), Sklada za notranjo varnost (INV) in Sklada za integrirano upravljanje meja in vizume (IUMV), bi bilo treba določiti finančna pravila na podlagi člena 322 PDEU za vse te sklade (v nadaljnjem besedilu: skladi) in jasno opredeliti področje uporabe ustreznih določb. Poleg tega bi bilo treba uvesti skupne določbe na podlagi člena 177 PDEU, da bi zajele posebna pravila politike za ESRR, ESS+, Kohezijski sklad
  , ESPR
  in
  do določene mere Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP)
  .

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | Najbolj oddaljene regije in severna redko poseljena območja bi morali biti upravičeni do posebnih ukrepov in dodatnega financiranja v skladu s členom 349 PDEU in členom 2 Protokola št. 6 k Aktu o pristopu iz leta 1994. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

Najbolj oddaljene regije in severna redko poseljena območja bi morali biti upravičeni do posebnih ukrepov in dodatnega financiranja v skladu s členom 349 PDEU in členom 2 Protokola št. 6 k Aktu o pristopu iz leta 1994.

| (4) | Najbolj oddaljene regije in severna redko poseljena območja bi morali biti upravičeni do posebnih ukrepov in dodatnega financiranja v skladu s členom 349 PDEU in členom 2 Protokola št. 6 k Aktu o pristopu iz leta 1994
  za odpravljanje njihovih posebnih prikrajšanost, ki so povezane z njihovim geografskim položajem
  . |
| --- | --- |

(4)

Najbolj oddaljene regije in severna redko poseljena območja bi morali biti upravičeni do posebnih ukrepov in dodatnega financiranja v skladu s členom 349 PDEU in členom 2 Protokola št. 6 k Aktu o pristopu iz leta 1994
  za odpravljanje njihovih posebnih prikrajšanost, ki so povezane z njihovim geografskim položajem
  .

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | Horizontalna načela, kot so določena v členu 3 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in v členu 10 Pogodbe o delovanju Evropske unije, vključno z načeli subsidiarnosti in sorazmernosti iz člena 5 PEU, bi morali upoštevati pri izvajanju skladov, ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah. Države članice bi morale spoštovati tudi obveznosti, ki izhajajo iz Konvencije
  ZN
  o pravicah invalidov, in zagotoviti dostopnost v skladu s členom 9 te konvencije in v skladu s pravom Unije, ki usklajuje zahteve glede dostopnosti proizvodov in storitev. Države članice in Komisija bi si morale prizadevati za odpravo neenakosti in spodbujanje enakosti moških in žensk ter vključevanje vidika spola in se bojevati tudi proti diskriminaciji na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. Skladi ne bi smeli podpirati ukrepov, ki prispevajo h kakršni koli obliki segregacije. Cilji skladov bi se morali dosegati v okviru trajnostnega razvoja in spodbujanja cilja Unije o ohranjanju, varovanju in izboljšanju kakovosti okolja, kot je določeno v členih 11 in 191(1) PDEU ter ob upoštevanju načela „onesnaževalec plača“. Da bi se zaščitila celovitost notranjega trga, bodo operacije v korist podjetij skladne s pravili Unije o državni pomoči, kakor so določena v členih 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

Horizontalna načela, kot so določena v členu 3 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in v členu 10 Pogodbe o delovanju Evropske unije, vključno z načeli subsidiarnosti in sorazmernosti iz člena 5 PEU, bi morali upoštevati pri izvajanju skladov, ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah. Države članice bi morale spoštovati tudi obveznosti, ki izhajajo iz Konvencije
  ZN
  o pravicah invalidov, in zagotoviti dostopnost v skladu s členom 9 te konvencije in v skladu s pravom Unije, ki usklajuje zahteve glede dostopnosti proizvodov in storitev. Države članice in Komisija bi si morale prizadevati za odpravo neenakosti in spodbujanje enakosti moških in žensk ter vključevanje vidika spola in se bojevati tudi proti diskriminaciji na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. Skladi ne bi smeli podpirati ukrepov, ki prispevajo h kakršni koli obliki segregacije. Cilji skladov bi se morali dosegati v okviru trajnostnega razvoja in spodbujanja cilja Unije o ohranjanju, varovanju in izboljšanju kakovosti okolja, kot je določeno v členih 11 in 191(1) PDEU ter ob upoštevanju načela „onesnaževalec plača“. Da bi se zaščitila celovitost notranjega trga, bodo operacije v korist podjetij skladne s pravili Unije o državni pomoči, kakor so določena v členih 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

| (5) | Horizontalna načela, kot so določena v členu 3 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in v členu 10 Pogodbe o delovanju Evropske unije, vključno z načeli subsidiarnosti in sorazmernosti iz člena 5 PEU, bi morali upoštevati pri izvajanju skladov, ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah. Države članice bi morale spoštovati tudi obveznosti, ki izhajajo iz Konvencije
  OZN o otrokovih pravicah in Konvencije OZN
  o pravicah invalidov, in zagotoviti dostopnost v skladu s členom 9 te konvencije in v skladu s pravom Unije, ki usklajuje zahteve glede dostopnosti proizvodov in storitev.
  V zvezi s tem bi bilo treba sklade izvrševati tako, da bi se spodbujali deinstitucionalizacija in oskrba v skupnosti.
  Države članice in Komisija bi si morale prizadevati za odpravo neenakosti in spodbujanje enakosti moških in žensk ter vključevanje vidika spola in se bojevati tudi proti diskriminaciji na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. Skladi ne bi smeli podpirati ukrepov, ki prispevajo h kakršni koli obliki segregacije
  ali izključenosti ali podpirajo infrastrukturo, ki ni dostopna za invalide
  . Cilji skladov bi se morali dosegati v okviru trajnostnega razvoja in spodbujanja cilja Unije o ohranjanju, varovanju in izboljšanju kakovosti okolja, kot je določeno v členih 11 in 191(1) PDEU ter ob upoštevanju načela „onesnaževalec plača“
  in zavez, sprejetih v okviru Pariškega sporazuma
  . Da bi se zaščitila celovitost notranjega trga, bodo operacije v korist podjetij skladne s pravili Unije o državni pomoči, kakor so določena v členih 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije.
  Revščina je eden od največjih izzivov EU. Skladi bi torej morali prispevati k izkoreninjenju revščine. Prispevati bi morali tudi k izpolnjevanju zaveze Unije in njenih držav članic, da bodo dosegle ciljev Organizacije združenih narodov za trajnostni razvoj. |
| --- | --- |

(5)

Horizontalna načela, kot so določena v členu 3 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in v členu 10 Pogodbe o delovanju Evropske unije, vključno z načeli subsidiarnosti in sorazmernosti iz člena 5 PEU, bi morali upoštevati pri izvajanju skladov, ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah. Države članice bi morale spoštovati tudi obveznosti, ki izhajajo iz Konvencije
  OZN o otrokovih pravicah in Konvencije OZN
  o pravicah invalidov, in zagotoviti dostopnost v skladu s členom 9 te konvencije in v skladu s pravom Unije, ki usklajuje zahteve glede dostopnosti proizvodov in storitev.
  V zvezi s tem bi bilo treba sklade izvrševati tako, da bi se spodbujali deinstitucionalizacija in oskrba v skupnosti.
  Države članice in Komisija bi si morale prizadevati za odpravo neenakosti in spodbujanje enakosti moških in žensk ter vključevanje vidika spola in se bojevati tudi proti diskriminaciji na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. Skladi ne bi smeli podpirati ukrepov, ki prispevajo h kakršni koli obliki segregacije
  ali izključenosti ali podpirajo infrastrukturo, ki ni dostopna za invalide
  . Cilji skladov bi se morali dosegati v okviru trajnostnega razvoja in spodbujanja cilja Unije o ohranjanju, varovanju in izboljšanju kakovosti okolja, kot je določeno v členih 11 in 191(1) PDEU ter ob upoštevanju načela „onesnaževalec plača“
  in zavez, sprejetih v okviru Pariškega sporazuma
  . Da bi se zaščitila celovitost notranjega trga, bodo operacije v korist podjetij skladne s pravili Unije o državni pomoči, kakor so določena v členih 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije.
  Revščina je eden od največjih izzivov EU. Skladi bi torej morali prispevati k izkoreninjenju revščine. Prispevati bi morali tudi k izpolnjevanju zaveze Unije in njenih držav članic, da bodo dosegle ciljev Organizacije združenih narodov za trajnostni razvoj.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (9) | Da bi se upošteval pomen boja proti podnebnim spremembam v skladu z zavezami Unije glede izvajanja Pariškega sporazuma in ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj, bodo skladi prispevali k vključevanju podnebnih ukrepov in uresničitvi splošnega cilja, v skladu s katerim se
  25
   % odhodkov iz proračuna EU nameni podnebnim ciljem. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9)

Da bi se upošteval pomen boja proti podnebnim spremembam v skladu z zavezami Unije glede izvajanja Pariškega sporazuma in ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj, bodo skladi prispevali k vključevanju podnebnih ukrepov in uresničitvi splošnega cilja, v skladu s katerim se
  25
   % odhodkov iz proračuna EU nameni podnebnim ciljem.

| (9) | Da bi se upošteval pomen boja proti podnebnim spremembam v skladu z zavezami Unije glede izvajanja Pariškega sporazuma in ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj, bodo skladi prispevali k vključevanju podnebnih ukrepov in uresničitvi splošnega cilja, v skladu s katerim se
  30
   % odhodkov iz proračuna EU nameni podnebnim ciljem.
  Mehanizmi prilagajanja na podnebne spremembe bi morali biti sestavni del načrtovanja in izvajanja. |
| --- | --- |

(9)

Da bi se upošteval pomen boja proti podnebnim spremembam v skladu z zavezami Unije glede izvajanja Pariškega sporazuma in ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj, bodo skladi prispevali k vključevanju podnebnih ukrepov in uresničitvi splošnega cilja, v skladu s katerim se
  30
   % odhodkov iz proračuna EU nameni podnebnim ciljem.
  Mehanizmi prilagajanja na podnebne spremembe bi morali biti sestavni del načrtovanja in izvajanja.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (9a) | Ob upoštevanju vpliva migracijskih tokov iz tretjih držav bi morala kohezijska politika prispevati k procesom vključevanja, zlasti ob zagotavljanju infrastrukturne podpore najbolj izpostavljenim in obremenjenim krajem in mestom ter lokalnim oblastem z izvajanjem integracijskih politik. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9a)

Ob upoštevanju vpliva migracijskih tokov iz tretjih držav bi morala kohezijska politika prispevati k procesom vključevanja, zlasti ob zagotavljanju infrastrukturne podpore najbolj izpostavljenim in obremenjenim krajem in mestom ter lokalnim oblastem z izvajanjem integracijskih politik.

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (10) | Del proračuna Unije, ki se dodeli skladom, bi morala izvrševati Komisija v okviru deljenega upravljanja z državami članicami v smislu Uredbe (EU, Euratom) [številka nove finančne uredbe] Evropskega parlamenta in Sveta (12) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba). Zato bi morale Komisija in države članice pri izvajanju skladov v okviru deljenega upravljanja upoštevati načela iz finančne uredbe, kot so dobro finančno poslovodenje, preglednost in nediskriminacija. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10)

Del proračuna Unije, ki se dodeli skladom, bi morala izvrševati Komisija v okviru deljenega upravljanja z državami članicami v smislu Uredbe (EU, Euratom) [številka nove finančne uredbe] Evropskega parlamenta in Sveta (12) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba). Zato bi morale Komisija in države članice pri izvajanju skladov v okviru deljenega upravljanja upoštevati načela iz finančne uredbe, kot so dobro finančno poslovodenje, preglednost in nediskriminacija.

| (10) | Del proračuna Unije, ki se dodeli skladom, bi morala izvrševati Komisija v okviru deljenega upravljanja z državami članicami v smislu Uredbe (EU, Euratom) [številka nove finančne uredbe] Evropskega parlamenta in Sveta (12) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba). Zato bi morale Komisija in države članice pri izvajanju skladov v okviru deljenega upravljanja upoštevati načela iz finančne uredbe, kot so dobro finančno poslovodenje, preglednost in nediskriminacija.
  Države članice bi morale biti odgovorne za pripravo in izvajanje programov na ustrezni teritorialni ravni v skladu z njihovim institucionalnim, pravnim in finančnim okvirom, izvajati pa bi jih morali organi, ki so jih države članice pooblastile za ta namen. Države članice bi se morale vzdržati dodajanja pravil, ki bi upravičencem oteževala uporabo skladov. |
| --- | --- |

(10)

Del proračuna Unije, ki se dodeli skladom, bi morala izvrševati Komisija v okviru deljenega upravljanja z državami članicami v smislu Uredbe (EU, Euratom) [številka nove finančne uredbe] Evropskega parlamenta in Sveta (12) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba). Zato bi morale Komisija in države članice pri izvajanju skladov v okviru deljenega upravljanja upoštevati načela iz finančne uredbe, kot so dobro finančno poslovodenje, preglednost in nediskriminacija.
  Države članice bi morale biti odgovorne za pripravo in izvajanje programov na ustrezni teritorialni ravni v skladu z njihovim institucionalnim, pravnim in finančnim okvirom, izvajati pa bi jih morali organi, ki so jih države članice pooblastile za ta namen. Države članice bi se morale vzdržati dodajanja pravil, ki bi upravičencem oteževala uporabo skladov.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (11) | Načelo partnerstva je ključni element pri izvajanju skladov, ki temelji na pristopu upravljanja na več ravneh in zagotavlja udeležbo civilne družbe in socialnih partnerjev. Da bi zagotovili kontinuiteto pri organizaciji partnerstva, bi
  se morala še naprej uporabljati Delegirana uredba
  Komisije (EU) št. 240/2014 (13). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11)

Načelo partnerstva je ključni element pri izvajanju skladov, ki temelji na pristopu upravljanja na več ravneh in zagotavlja udeležbo civilne družbe in socialnih partnerjev. Da bi zagotovili kontinuiteto pri organizaciji partnerstva, bi
  se morala še naprej uporabljati Delegirana uredba
  Komisije (EU) št. 240/2014 (13).

| (11) | Načelo partnerstva je ključni element pri izvajanju skladov, ki temelji na pristopu upravljanja na več ravneh in zagotavlja udeležbo
  regionalnih, lokalnih in drugih javnih organov,
  civilne družbe in socialnih partnerjev. Da bi zagotovili kontinuiteto pri organizaciji partnerstva, bi
  bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da spremeni in prilagodi Delegirano uredbo
  Komisije (EU) št. 240/2014 (13). |
| --- | --- |

(11)

Načelo partnerstva je ključni element pri izvajanju skladov, ki temelji na pristopu upravljanja na več ravneh in zagotavlja udeležbo
  regionalnih, lokalnih in drugih javnih organov,
  civilne družbe in socialnih partnerjev. Da bi zagotovili kontinuiteto pri organizaciji partnerstva, bi
  bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da spremeni in prilagodi Delegirano uredbo
  Komisije (EU) št. 240/2014 (13).

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (12) | Na ravni Unije je evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik okvir za opredelitev nacionalnih reformnih prednostnih nalog in spremljanje njihovega izvajanja. Države članice razvijajo svoje lastne nacionalne večletne naložbene strategije v podporo tem reformnim prednostnim nalogam. Te strategije bi bilo treba predstaviti skupaj z letnimi nacionalnimi programi reform kot način, da se določijo in uskladijo projekti prednostnih naložb, ki jih je treba podpreti z nacionalnim financiranjem in financiranjem Unije. Namen teh strategij je tudi usklajena uporaba financiranja Unije in čim boljši izkoristek dodane vrednosti finančne podpore, ki izhaja zlasti iz skladov, evropske stabilizacijske funkcije za naložbe in sklada InvestEU. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12)

Na ravni Unije je evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik okvir za opredelitev nacionalnih reformnih prednostnih nalog in spremljanje njihovega izvajanja. Države članice razvijajo svoje lastne nacionalne večletne naložbene strategije v podporo tem reformnim prednostnim nalogam. Te strategije bi bilo treba predstaviti skupaj z letnimi nacionalnimi programi reform kot način, da se določijo in uskladijo projekti prednostnih naložb, ki jih je treba podpreti z nacionalnim financiranjem in financiranjem Unije. Namen teh strategij je tudi usklajena uporaba financiranja Unije in čim boljši izkoristek dodane vrednosti finančne podpore, ki izhaja zlasti iz skladov, evropske stabilizacijske funkcije za naložbe in sklada InvestEU.

črtano

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (13) | Države članice bi morale
  določiti, kako se
  ustrezna priporočila za posamezne države, sprejeta v skladu s členom 121(2) PDEU, in ustrezna priporočila Sveta, sprejeta v skladu s členom 148(4) PDEU
  upoštevajo pri pripravi programskih dokumentov
  . V programskem obdobju 2021–2027 (v nadaljnjem besedilu: programsko obdobje) bi morale države članice odboru za spremljanje in Komisiji redno predstavljati napredek pri izvajanju programov v podporo priporočilom za posamezne države. Med vmesnim pregledom bi morale države članice med drugim upoštevati potrebo po spremembah programa, da se upoštevajo ustrezna priporočila za posamezne države, ki so bila sprejeta ali spremenjena po začetku programskega obdobja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13)

Države članice bi morale
  določiti, kako se
  ustrezna priporočila za posamezne države, sprejeta v skladu s členom 121(2) PDEU, in ustrezna priporočila Sveta, sprejeta v skladu s členom 148(4) PDEU
  upoštevajo pri pripravi programskih dokumentov
  . V programskem obdobju 2021–2027 (v nadaljnjem besedilu: programsko obdobje) bi morale države članice odboru za spremljanje in Komisiji redno predstavljati napredek pri izvajanju programov v podporo priporočilom za posamezne države. Med vmesnim pregledom bi morale države članice med drugim upoštevati potrebo po spremembah programa, da se upoštevajo ustrezna priporočila za posamezne države, ki so bila sprejeta ali spremenjena po začetku programskega obdobja.

| (13) | Države članice bi morale
  pri pripravi programskih dokumentov upoštevati
  ustrezna priporočila za posamezne države, sprejeta v skladu s členom 121(2) PDEU, in ustrezna priporočila Sveta, sprejeta v skladu s členom 148(4) PDEU
  , kadar so skladna s cilji programa
  . V programskem obdobju 2021–2027 (v nadaljnjem besedilu: programsko obdobje) bi morale države članice odboru za spremljanje in Komisiji redno predstavljati napredek pri izvajanju programov v podporo priporočilom za posamezne države
  in evropskemu stebru socialnih pravic
  . Med vmesnim pregledom bi morale države članice med drugim upoštevati potrebo po spremembah programa, da se upoštevajo ustrezna priporočila za posamezne države, ki so bila sprejeta ali spremenjena po začetku programskega obdobja. |
| --- | --- |

(13)

Države članice bi morale
  pri pripravi programskih dokumentov upoštevati
  ustrezna priporočila za posamezne države, sprejeta v skladu s členom 121(2) PDEU, in ustrezna priporočila Sveta, sprejeta v skladu s členom 148(4) PDEU
  , kadar so skladna s cilji programa
  . V programskem obdobju 2021–2027 (v nadaljnjem besedilu: programsko obdobje) bi morale države članice odboru za spremljanje in Komisiji redno predstavljati napredek pri izvajanju programov v podporo priporočilom za posamezne države
  in evropskemu stebru socialnih pravic
  . Med vmesnim pregledom bi morale države članice med drugim upoštevati potrebo po spremembah programa, da se upoštevajo ustrezna priporočila za posamezne države, ki so bila sprejeta ali spremenjena po začetku programskega obdobja.

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (14) | Države članice bi morale upoštevati vsebino svojega osnutka nacionalnega energetskega in podnebnega načrta, ki ga je treba vzpostaviti na podlagi uredbe o upravljanju energetske unije, in rezultate procesa, ki je privedel do priprave priporočil Unije (14) v zvezi s temi načrti, pri svojih programih ter pri svojih finančnih potrebah zaradi dodelitev nizkoogljičnim naložbam. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14)

Države članice bi morale upoštevati vsebino svojega osnutka nacionalnega energetskega in podnebnega načrta, ki ga je treba vzpostaviti na podlagi uredbe o upravljanju energetske unije, in rezultate procesa, ki je privedel do priprave priporočil Unije (14) v zvezi s temi načrti, pri svojih programih ter pri svojih finančnih potrebah zaradi dodelitev nizkoogljičnim naložbam.

| (14) | Države članice bi morale upoštevati vsebino svojega osnutka nacionalnega energetskega in podnebnega načrta, ki ga je treba vzpostaviti na podlagi uredbe o upravljanju energetske unije, in rezultate procesa, ki je privedel do priprave priporočil Unije (14) v zvezi s temi načrti, pri svojih programih
  , tudi med vmesno oceno,
  ter pri svojih finančnih potrebah zaradi dodelitev nizkoogljičnim naložbam. |
| --- | --- |

(14)

Države članice bi morale upoštevati vsebino svojega osnutka nacionalnega energetskega in podnebnega načrta, ki ga je treba vzpostaviti na podlagi uredbe o upravljanju energetske unije, in rezultate procesa, ki je privedel do priprave priporočil Unije (14) v zvezi s temi načrti, pri svojih programih
  , tudi med vmesno oceno,
  ter pri svojih finančnih potrebah zaradi dodelitev nizkoogljičnim naložbam.

Sprememba 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (15) | Sporazum o partnerstvu, ki ga pripravi vsaka država članica, bi moral biti strateški dokument, ki služi kot vodilo pri pogajanjih o oblikovanju programov med Komisijo in zadevno državo članico. Da bi se zmanjšalo upravno breme, ne bi smelo biti potrebe po spremembi sporazumov o partnerstvu v programskem obdobju. Da bi se olajšalo načrtovanje in preprečilo prekrivanje vsebin v programskih dokumentih,
  se lahko
  sporazumi o partnerstvu vključijo kot del programa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15)

Sporazum o partnerstvu, ki ga pripravi vsaka država članica, bi moral biti strateški dokument, ki služi kot vodilo pri pogajanjih o oblikovanju programov med Komisijo in zadevno državo članico. Da bi se zmanjšalo upravno breme, ne bi smelo biti potrebe po spremembi sporazumov o partnerstvu v programskem obdobju. Da bi se olajšalo načrtovanje in preprečilo prekrivanje vsebin v programskih dokumentih,
  se lahko
  sporazumi o partnerstvu vključijo kot del programa.

| (15) | Sporazum o partnerstvu, ki ga pripravi vsaka država članica, bi moral biti strateški dokument, ki služi kot vodilo pri pogajanjih o oblikovanju programov med Komisijo in zadevno državo članico. Da bi se zmanjšalo upravno breme, ne bi smelo biti potrebe po spremembi sporazumov o partnerstvu v programskem obdobju. Da bi se olajšalo načrtovanje in preprečilo prekrivanje vsebin v programskih dokumentih,
  bi bilo treba omogočiti, da se
  sporazumi o partnerstvu vključijo kot del programa. |
| --- | --- |

(15)

Sporazum o partnerstvu, ki ga pripravi vsaka država članica, bi moral biti strateški dokument, ki služi kot vodilo pri pogajanjih o oblikovanju programov med Komisijo in zadevno državo članico. Da bi se zmanjšalo upravno breme, ne bi smelo biti potrebe po spremembi sporazumov o partnerstvu v programskem obdobju. Da bi se olajšalo načrtovanje in preprečilo prekrivanje vsebin v programskih dokumentih,
  bi bilo treba omogočiti, da se
  sporazumi o partnerstvu vključijo kot del programa.

Sprememba 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (16) | Vsaka država članica bi
  morala imeti na voljo
  prožnost, da prispeva k skladu InvestEU za zagotovitev proračunskih jamstev za naložbe v tej državi članici. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16)

Vsaka država članica bi
  morala imeti na voljo
  prožnost, da prispeva k skladu InvestEU za zagotovitev proračunskih jamstev za naložbe v tej državi članici.

| (16) | Vsaka država članica bi
  lahko imela
  prožnost, da
  pod določenimi pogoji iz člena 10 te uredbe
  prispeva k skladu InvestEU za zagotovitev proračunskih jamstev za naložbe v tej državi članici. |
| --- | --- |

(16)

Vsaka država članica bi
  lahko imela
  prožnost, da
  pod določenimi pogoji iz člena 10 te uredbe
  prispeva k skladu InvestEU za zagotovitev proračunskih jamstev za naložbe v tej državi članici.

Sprememba 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (17) | Da se zagotovijo potrebni predpogoji za uspešno in učinkovito uporabo podpore Unije, dodeljene iz skladov, bi bilo treba vzpostaviti omejen seznam omogočitvenih pogojev ter strnjen in izčrpen niz nepristranskih meril za njihovo oceno. Vsak omogočitveni pogoj bi moral biti povezan s specifičnim ciljem in bi se moral samodejno uporabljati, kadar se specifični cilj izbere za podporo. Kadar taki pogoji niso izpolnjeni, odhodki v zvezi z operacijami v okviru povezanih specifičnih ciljev ne bi smeli biti vključeni v zahtevke za plačilo. Da se ohrani ugoden naložbeni okvir, bi bilo treba nadaljnje izpolnjevanje omogočitvenih pogojev redno spremljati. Pomembno je tudi zagotoviti, da se operacije, izbrane za podporo, izvajajo dosledno v skladu z veljavnimi strategijami in pripravljenimi dokumenti o načrtovanju, na katerih temeljijo izpolnjeni omogočitveni pogoji, s čimer se zagotovi, da so vse sofinancirane operacije v skladu z okvirom politike Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17)

Da se zagotovijo potrebni predpogoji za uspešno in učinkovito uporabo podpore Unije, dodeljene iz skladov, bi bilo treba vzpostaviti omejen seznam omogočitvenih pogojev ter strnjen in izčrpen niz nepristranskih meril za njihovo oceno. Vsak omogočitveni pogoj bi moral biti povezan s specifičnim ciljem in bi se moral samodejno uporabljati, kadar se specifični cilj izbere za podporo. Kadar taki pogoji niso izpolnjeni, odhodki v zvezi z operacijami v okviru povezanih specifičnih ciljev ne bi smeli biti vključeni v zahtevke za plačilo. Da se ohrani ugoden naložbeni okvir, bi bilo treba nadaljnje izpolnjevanje omogočitvenih pogojev redno spremljati. Pomembno je tudi zagotoviti, da se operacije, izbrane za podporo, izvajajo dosledno v skladu z veljavnimi strategijami in pripravljenimi dokumenti o načrtovanju, na katerih temeljijo izpolnjeni omogočitveni pogoji, s čimer se zagotovi, da so vse sofinancirane operacije v skladu z okvirom politike Unije.

| (17) | Da se zagotovijo potrebni predpogoji za
  vključujočo, nediskriminatorno,
  uspešno in učinkovito uporabo podpore Unije, dodeljene iz skladov, bi bilo treba vzpostaviti omejen seznam omogočitvenih pogojev ter strnjen in izčrpen niz nepristranskih meril za njihovo oceno. Vsak omogočitveni pogoj bi moral biti povezan s specifičnim ciljem in bi se moral samodejno uporabljati, kadar se specifični cilj izbere za podporo. Kadar taki pogoji niso izpolnjeni, odhodki v zvezi z operacijami v okviru povezanih specifičnih ciljev ne bi smeli biti vključeni v zahtevke za plačilo. Da se ohrani ugoden naložbeni okvir, bi bilo treba nadaljnje izpolnjevanje omogočitvenih pogojev redno spremljati. Pomembno je tudi zagotoviti, da se operacije, izbrane za podporo, izvajajo dosledno v skladu z veljavnimi strategijami in pripravljenimi dokumenti o načrtovanju, na katerih temeljijo izpolnjeni omogočitveni pogoji, s čimer se zagotovi, da so vse sofinancirane operacije v skladu z okvirom politike Unije. |
| --- | --- |

(17)

Da se zagotovijo potrebni predpogoji za
  vključujočo, nediskriminatorno,
  uspešno in učinkovito uporabo podpore Unije, dodeljene iz skladov, bi bilo treba vzpostaviti omejen seznam omogočitvenih pogojev ter strnjen in izčrpen niz nepristranskih meril za njihovo oceno. Vsak omogočitveni pogoj bi moral biti povezan s specifičnim ciljem in bi se moral samodejno uporabljati, kadar se specifični cilj izbere za podporo. Kadar taki pogoji niso izpolnjeni, odhodki v zvezi z operacijami v okviru povezanih specifičnih ciljev ne bi smeli biti vključeni v zahtevke za plačilo. Da se ohrani ugoden naložbeni okvir, bi bilo treba nadaljnje izpolnjevanje omogočitvenih pogojev redno spremljati. Pomembno je tudi zagotoviti, da se operacije, izbrane za podporo, izvajajo dosledno v skladu z veljavnimi strategijami in pripravljenimi dokumenti o načrtovanju, na katerih temeljijo izpolnjeni omogočitveni pogoji, s čimer se zagotovi, da so vse sofinancirane operacije v skladu z okvirom politike Unije.

Sprememba 17

Predlog uredbe

Uvodna izjava 18

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (18) | Države članice bi morale za vsak program vzpostaviti okvir uspešnosti, ki zajema vse kazalnike, mejnike in cilje, da bi se spremljala in ocenila uspešnost programa in bi se o njej poročalo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18)

Države članice bi morale za vsak program vzpostaviti okvir uspešnosti, ki zajema vse kazalnike, mejnike in cilje, da bi se spremljala in ocenila uspešnost programa in bi se o njej poročalo.

| (18) | Države članice bi morale za vsak program vzpostaviti okvir uspešnosti, ki zajema vse kazalnike, mejnike in cilje, da bi se spremljala in ocenila uspešnost programa in bi se o njej poročalo.
  S tem bi moralo biti omogočeno, da bosta izbiranje in ocenjevanje projektov usmerjena v rezultate. |
| --- | --- |

(18)

Države članice bi morale za vsak program vzpostaviti okvir uspešnosti, ki zajema vse kazalnike, mejnike in cilje, da bi se spremljala in ocenila uspešnost programa in bi se o njej poročalo.
  S tem bi moralo biti omogočeno, da bosta izbiranje in ocenjevanje projektov usmerjena v rezultate.

Sprememba 18

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (19) | Država članica bi morala izvesti vmesni pregled vsakega programa, ki prejema podporo ESRR, ESS+ in Kohezijskega sklada. Na podlagi tega pregleda bi morala biti pripravljena popolna prilagoditev programov, ki bi temeljila na uspešnosti programov, hkrati pa bi bila to priložnost, da se upoštevajo novi izzivi in ustrezna priporočila za posamezne države, izdana leta 2024. Vzporedno bi morala Komisija leta 2024 skupaj s tehnično prilagoditvijo za leto 2025 pregledati skupna dodeljena sredstva za vse države članice v okviru cilja kohezijske politike „naložbe za delovna mesta in rast“, in sicer za leta 2025, 2026 in 2027, pri čemer bo uporabljena metoda dodelitve iz ustreznega temeljnega akta. Ta pregled skupaj z rezultati vmesnega pregleda bi moral privesti do sprememb programov s prilagoditvijo finančnih dodelitev za leta 2025, 2026 in 2027. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19)

Država članica bi morala izvesti vmesni pregled vsakega programa, ki prejema podporo ESRR, ESS+ in Kohezijskega sklada. Na podlagi tega pregleda bi morala biti pripravljena popolna prilagoditev programov, ki bi temeljila na uspešnosti programov, hkrati pa bi bila to priložnost, da se upoštevajo novi izzivi in ustrezna priporočila za posamezne države, izdana leta 2024. Vzporedno bi morala Komisija leta 2024 skupaj s tehnično prilagoditvijo za leto 2025 pregledati skupna dodeljena sredstva za vse države članice v okviru cilja kohezijske politike „naložbe za delovna mesta in rast“, in sicer za leta 2025, 2026 in 2027, pri čemer bo uporabljena metoda dodelitve iz ustreznega temeljnega akta. Ta pregled skupaj z rezultati vmesnega pregleda bi moral privesti do sprememb programov s prilagoditvijo finančnih dodelitev za leta 2025, 2026 in 2027.

| (19) | Država članica bi morala izvesti vmesni pregled vsakega programa, ki prejema podporo ESRR, ESS+ in Kohezijskega sklada. Na podlagi tega pregleda bi morala biti pripravljena popolna prilagoditev programov, ki bi temeljila na uspešnosti programov, hkrati pa bi bila to priložnost, da se upoštevajo novi izzivi in ustrezna priporočila za posamezne države, izdana leta 2024
  , ter napredek pri nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih in evropskem stebru socialnih pravic. Upoštevati bi bilo treba tudi demografske izzive
  . Vzporedno bi morala Komisija leta 2024 skupaj s tehnično prilagoditvijo za leto 2025 pregledati skupna dodeljena sredstva za vse države članice v okviru cilja kohezijske politike „naložbe za delovna mesta in rast“, in sicer za leta 2025, 2026 in 2027, pri čemer bo uporabljena metoda dodelitve iz ustreznega temeljnega akta. Ta pregled skupaj z rezultati vmesnega pregleda bi moral privesti do sprememb programov s prilagoditvijo finančnih dodelitev za leta 2025, 2026 in 2027. |
| --- | --- |

(19)

Država članica bi morala izvesti vmesni pregled vsakega programa, ki prejema podporo ESRR, ESS+ in Kohezijskega sklada. Na podlagi tega pregleda bi morala biti pripravljena popolna prilagoditev programov, ki bi temeljila na uspešnosti programov, hkrati pa bi bila to priložnost, da se upoštevajo novi izzivi in ustrezna priporočila za posamezne države, izdana leta 2024
  , ter napredek pri nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih in evropskem stebru socialnih pravic. Upoštevati bi bilo treba tudi demografske izzive
  . Vzporedno bi morala Komisija leta 2024 skupaj s tehnično prilagoditvijo za leto 2025 pregledati skupna dodeljena sredstva za vse države članice v okviru cilja kohezijske politike „naložbe za delovna mesta in rast“, in sicer za leta 2025, 2026 in 2027, pri čemer bo uporabljena metoda dodelitve iz ustreznega temeljnega akta. Ta pregled skupaj z rezultati vmesnega pregleda bi moral privesti do sprememb programov s prilagoditvijo finančnih dodelitev za leta 2025, 2026 in 2027.

Spremembe 425rev, 444rev, 448 in 469

Predlog uredbe

Uvodna izjava 20

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (20) | Mehanizmi, ki zagotavljajo povezavo med politikami Unije za financiranje in gospodarskim upravljanjem Unije, bi morali biti dodatno izpopolnjeni, kar bi Komisiji omogočilo, da Svetu predlaga, naj začasno ustavi vse ali nekatere zaveze za enega ali več programov zadevne države članice, kadar se država članica ne odzove z uspešnimi ukrepi v okviru postopka gospodarskega upravljanja. Za zagotovitev enotnega izvajanja ter glede na pomen finančnih učinkov uvedenih ukrepov, bi bilo treba izvedbena pooblastila prenesti na Svet, ki bi moral ukrepati na predlog Komisije. Za lažje sprejetje odločitev, ki so nujne za učinkovito ukrepanje v okviru postopka gospodarskega upravljanja, bi bilo treba uporabiti glasovanje po pravilu obrnjene kvalificirane večine. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(20)

Mehanizmi, ki zagotavljajo povezavo med politikami Unije za financiranje in gospodarskim upravljanjem Unije, bi morali biti dodatno izpopolnjeni, kar bi Komisiji omogočilo, da Svetu predlaga, naj začasno ustavi vse ali nekatere zaveze za enega ali več programov zadevne države članice, kadar se država članica ne odzove z uspešnimi ukrepi v okviru postopka gospodarskega upravljanja. Za zagotovitev enotnega izvajanja ter glede na pomen finančnih učinkov uvedenih ukrepov, bi bilo treba izvedbena pooblastila prenesti na Svet, ki bi moral ukrepati na predlog Komisije. Za lažje sprejetje odločitev, ki so nujne za učinkovito ukrepanje v okviru postopka gospodarskega upravljanja, bi bilo treba uporabiti glasovanje po pravilu obrnjene kvalificirane večine.

črtano

Sprememba 20

Predlog uredbe

Uvodna izjava 20 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (20a) | Države članice bi lahko v ustrezno utemeljenih primerih vložile zahtevo za prožnost v sedanjem okviru Pakta za stabilnost in rast, in sicer za javne ali primerljive strukturne izdatke, ki jih podpira javna uprava s sofinanciranjem naložb, udejanjenih v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladi ESI). Komisija bi morala pri določanju fiskalne prilagoditve v okviru preventivnega ali korektivnega dela Pakta za stabilnost in rast natančno oceniti navedeno zahtevo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(20a)

Države članice bi lahko v ustrezno utemeljenih primerih vložile zahtevo za prožnost v sedanjem okviru Pakta za stabilnost in rast, in sicer za javne ali primerljive strukturne izdatke, ki jih podpira javna uprava s sofinanciranjem naložb, udejanjenih v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladi ESI). Komisija bi morala pri določanju fiskalne prilagoditve v okviru preventivnega ali korektivnega dela Pakta za stabilnost in rast natančno oceniti navedeno zahtevo.

Sprememba 21

Predlog uredbe

Uvodna izjava 22 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (22a) | Veliki projekti predstavljajo bistven delež izdatkov Unije in so pogosto strateškega pomena za doseganje ciljev iz strategije Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast. Zato je upravičeno, da se operacije nad določenim pragom še naprej odobrijo po posebnih postopkih v skladu s to uredbo. Prag bi bilo treba določiti glede na skupne upravičene stroške, pri tem pa upoštevati pričakovane neto prihodke. Za zagotovitev jasnosti je ustrezno opredeliti vsebino prijave za velik projekt za tak namen. Prijava bi morala vsebovati informacije, potrebne za zagotovitev, da finančni prispevek iz skladov ne bi povzročil izgube znatnega števila delovnih mest na že obstoječih lokacijah znotraj Unije. Država članica bi morala predložiti vse zahtevane informacije, Komisija pa veliki projekt oceniti, da bi ugotovila, ali je prošnja za finančni prispevek upravičena. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(22a)

Veliki projekti predstavljajo bistven delež izdatkov Unije in so pogosto strateškega pomena za doseganje ciljev iz strategije Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast. Zato je upravičeno, da se operacije nad določenim pragom še naprej odobrijo po posebnih postopkih v skladu s to uredbo. Prag bi bilo treba določiti glede na skupne upravičene stroške, pri tem pa upoštevati pričakovane neto prihodke. Za zagotovitev jasnosti je ustrezno opredeliti vsebino prijave za velik projekt za tak namen. Prijava bi morala vsebovati informacije, potrebne za zagotovitev, da finančni prispevek iz skladov ne bi povzročil izgube znatnega števila delovnih mest na že obstoječih lokacijah znotraj Unije. Država članica bi morala predložiti vse zahtevane informacije, Komisija pa veliki projekt oceniti, da bi ugotovila, ali je prošnja za finančni prispevek upravičena.

Sprememba 22

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (23) | Da se okrepi celostni pristop k teritorialnemu razvoju, bi morale naložbe v obliki teritorialnih orodij, kot so celostne teritorialne naložbe in lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, ali katerega koli drugega teritorialnega orodja v okviru cilja politike „Evropa, ki je bliže državljanom“, ki bi podpirale pobude za naložbe, ki jih države članice načrtujejo za ESRR, temeljiti na teritorialnih in lokalnih razvojnih strategijah. Za namene celostnih teritorialnih naložb in teritorialnih orodij, ki so jih zasnovale države članice, bi bilo treba določiti minimalne zahteve za vsebino teritorialnih strategij. Te teritorialne strategije bi morali razviti in potrditi organi, ki so zanje odgovorni. Da se zagotovi sodelovanje ustreznih organov pri izvajanju teritorialnih strategij, bi morali biti ti organi odgovorni za izbor operacij, ki jih je treba podpreti, ali sodelovati pri tem izboru. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(23)

Da se okrepi celostni pristop k teritorialnemu razvoju, bi morale naložbe v obliki teritorialnih orodij, kot so celostne teritorialne naložbe in lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, ali katerega koli drugega teritorialnega orodja v okviru cilja politike „Evropa, ki je bliže državljanom“, ki bi podpirale pobude za naložbe, ki jih države članice načrtujejo za ESRR, temeljiti na teritorialnih in lokalnih razvojnih strategijah. Za namene celostnih teritorialnih naložb in teritorialnih orodij, ki so jih zasnovale države članice, bi bilo treba določiti minimalne zahteve za vsebino teritorialnih strategij. Te teritorialne strategije bi morali razviti in potrditi organi, ki so zanje odgovorni. Da se zagotovi sodelovanje ustreznih organov pri izvajanju teritorialnih strategij, bi morali biti ti organi odgovorni za izbor operacij, ki jih je treba podpreti, ali sodelovati pri tem izboru.

| (23) | Da se okrepi celostni pristop k teritorialnemu razvoju, bi morale naložbe v obliki teritorialnih orodij, kot so celostne teritorialne naložbe in lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost
  (ki je v okviru EKSRP poznan kot LEADER)
  , ali katerega koli drugega teritorialnega orodja v okviru cilja politike „Evropa, ki je bliže državljanom“, ki bi podpirale pobude za naložbe, ki jih države članice načrtujejo za ESRR, temeljiti na teritorialnih in lokalnih razvojnih strategijah
  . Enako bi moralo veljati za s tem povezane pobude, kot je pobuda za pametne vasi
  . Za namene celostnih teritorialnih naložb in teritorialnih orodij, ki so jih zasnovale države članice, bi bilo treba določiti minimalne zahteve za vsebino teritorialnih strategij. Te teritorialne strategije bi morali razviti in potrditi organi, ki so zanje odgovorni. Da se zagotovi sodelovanje ustreznih organov pri izvajanju teritorialnih strategij, bi morali biti ti organi odgovorni za izbor operacij, ki jih je treba podpreti, ali sodelovati pri tem izboru. |
| --- | --- |

(23)

Da se okrepi celostni pristop k teritorialnemu razvoju, bi morale naložbe v obliki teritorialnih orodij, kot so celostne teritorialne naložbe in lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost
  (ki je v okviru EKSRP poznan kot LEADER)
  , ali katerega koli drugega teritorialnega orodja v okviru cilja politike „Evropa, ki je bliže državljanom“, ki bi podpirale pobude za naložbe, ki jih države članice načrtujejo za ESRR, temeljiti na teritorialnih in lokalnih razvojnih strategijah
  . Enako bi moralo veljati za s tem povezane pobude, kot je pobuda za pametne vasi
  . Za namene celostnih teritorialnih naložb in teritorialnih orodij, ki so jih zasnovale države članice, bi bilo treba določiti minimalne zahteve za vsebino teritorialnih strategij. Te teritorialne strategije bi morali razviti in potrditi organi, ki so zanje odgovorni. Da se zagotovi sodelovanje ustreznih organov pri izvajanju teritorialnih strategij, bi morali biti ti organi odgovorni za izbor operacij, ki jih je treba podpreti, ali sodelovati pri tem izboru.

Sprememba 23

Predlog uredbe

Uvodna izjava 24

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (24) | Za boljšo mobilizacijo potenciala na lokalni ravni je treba okrepiti in olajšati lokalni razvoj pod vodstvom skupnosti. Ta bi moral upoštevati lokalne potrebe in potenciale, pa tudi ustrezne družbeno-kulturne značilnosti, ter zagotoviti strukturne spremembe, vzpostaviti zmogljivosti skupnosti in spodbujati inovacije. Tesno sodelovanje in integrirano uporabo skladov za uresničitev lokalnih razvojnih strategij bi bilo treba okrepiti. Lokalne akcijske skupine, ki zastopajo interese skupnosti, bi morale biti v smislu osnovnega načela odgovorne za oblikovanje in izvajanje strategij lokalnega razvoja pod vodstvom skupnosti. Da bi se usklajena podpora iz skladov lažje zagotavljala za strategije lokalnega razvoja pod vodstvom skupnosti in olajšalo njihovo izvajanje, bi bilo treba olajšati uporabo pristopa „glavnega sklada“. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(24)

Za boljšo mobilizacijo potenciala na lokalni ravni je treba okrepiti in olajšati lokalni razvoj pod vodstvom skupnosti. Ta bi moral upoštevati lokalne potrebe in potenciale, pa tudi ustrezne družbeno-kulturne značilnosti, ter zagotoviti strukturne spremembe, vzpostaviti zmogljivosti skupnosti in spodbujati inovacije. Tesno sodelovanje in integrirano uporabo skladov za uresničitev lokalnih razvojnih strategij bi bilo treba okrepiti. Lokalne akcijske skupine, ki zastopajo interese skupnosti, bi morale biti v smislu osnovnega načela odgovorne za oblikovanje in izvajanje strategij lokalnega razvoja pod vodstvom skupnosti. Da bi se usklajena podpora iz skladov lažje zagotavljala za strategije lokalnega razvoja pod vodstvom skupnosti in olajšalo njihovo izvajanje, bi bilo treba olajšati uporabo pristopa „glavnega sklada“.

| (24) | Za boljšo mobilizacijo potenciala na lokalni ravni je treba okrepiti in olajšati lokalni razvoj pod vodstvom skupnosti. Ta bi moral upoštevati lokalne potrebe in potenciale, pa tudi ustrezne družbeno-kulturne značilnosti, ter zagotoviti strukturne spremembe, vzpostaviti zmogljivosti skupnosti in
  upravne zmogljivosti ter
  spodbujati inovacije. Tesno sodelovanje in integrirano uporabo skladov za uresničitev lokalnih razvojnih strategij bi bilo treba okrepiti. Lokalne akcijske skupine, ki zastopajo interese skupnosti, bi morale biti v smislu osnovnega načela odgovorne za oblikovanje in izvajanje strategij lokalnega razvoja pod vodstvom skupnosti. Da bi se usklajena podpora iz skladov lažje zagotavljala za strategije lokalnega razvoja pod vodstvom skupnosti in olajšalo njihovo izvajanje, bi bilo treba olajšati uporabo pristopa „glavnega sklada“. |
| --- | --- |

(24)

Za boljšo mobilizacijo potenciala na lokalni ravni je treba okrepiti in olajšati lokalni razvoj pod vodstvom skupnosti. Ta bi moral upoštevati lokalne potrebe in potenciale, pa tudi ustrezne družbeno-kulturne značilnosti, ter zagotoviti strukturne spremembe, vzpostaviti zmogljivosti skupnosti in
  upravne zmogljivosti ter
  spodbujati inovacije. Tesno sodelovanje in integrirano uporabo skladov za uresničitev lokalnih razvojnih strategij bi bilo treba okrepiti. Lokalne akcijske skupine, ki zastopajo interese skupnosti, bi morale biti v smislu osnovnega načela odgovorne za oblikovanje in izvajanje strategij lokalnega razvoja pod vodstvom skupnosti. Da bi se usklajena podpora iz skladov lažje zagotavljala za strategije lokalnega razvoja pod vodstvom skupnosti in olajšalo njihovo izvajanje, bi bilo treba olajšati uporabo pristopa „glavnega sklada“.

Sprememba 24

Predlog uredbe

Uvodna izjava 25

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (25) | Da bi se zmanjšalo upravno breme, bi bilo treba tehnično pomoč na pobudo države članice izvesti s pavšalnim zneskom na podlagi napredka pri izvajanju programa. Ta tehnična pomoč se lahko dopolni s ciljno usmerjenimi ukrepi za krepitev upravnih zmogljivosti, pri čemer se uporabijo metode povračila, ki niso povezane s stroški. O ukrepih in rezultatih ter ustreznih plačilih Unije se je mogoče dogovoriti v časovnem načrtu, to pa lahko privede do plačil za rezultate na terenu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(25)

Da bi se zmanjšalo upravno breme, bi bilo treba tehnično pomoč na pobudo države članice izvesti s pavšalnim zneskom na podlagi napredka pri izvajanju programa. Ta tehnična pomoč se lahko dopolni s ciljno usmerjenimi ukrepi za krepitev upravnih zmogljivosti, pri čemer se uporabijo metode povračila, ki niso povezane s stroški. O ukrepih in rezultatih ter ustreznih plačilih Unije se je mogoče dogovoriti v časovnem načrtu, to pa lahko privede do plačil za rezultate na terenu.

| (25) | Da bi se zmanjšalo upravno breme, bi bilo treba tehnično pomoč na pobudo države članice izvesti s pavšalnim zneskom na podlagi napredka pri izvajanju programa. Ta tehnična pomoč se lahko dopolni s ciljno usmerjenimi ukrepi za krepitev upravnih zmogljivosti,
  kot je ocena znanja in spretnosti človeških virov,
  pri čemer se uporabijo metode povračila, ki niso povezane s stroški. O ukrepih in rezultatih ter ustreznih plačilih Unije se je mogoče dogovoriti v časovnem načrtu, to pa lahko privede do plačil za rezultate na terenu. |
| --- | --- |

(25)

Da bi se zmanjšalo upravno breme, bi bilo treba tehnično pomoč na pobudo države članice izvesti s pavšalnim zneskom na podlagi napredka pri izvajanju programa. Ta tehnična pomoč se lahko dopolni s ciljno usmerjenimi ukrepi za krepitev upravnih zmogljivosti,
  kot je ocena znanja in spretnosti človeških virov,
  pri čemer se uporabijo metode povračila, ki niso povezane s stroški. O ukrepih in rezultatih ter ustreznih plačilih Unije se je mogoče dogovoriti v časovnem načrtu, to pa lahko privede do plačil za rezultate na terenu.

Sprememba 25

Predlog uredbe

Uvodna izjava 27

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (27) | Za pregled uspešnosti programov bi morala država članica ustanoviti odbore za spremljanje. Za ESRR, ESS+ in Kohezijski sklad bi moral letna poročila o izvajanju nadomestiti letni strukturiran dialog o politikah na podlagi najnovejših informacij in podatkov o izvajanju programa, ki jih da na voljo država članica. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(27)

Za pregled uspešnosti programov bi morala država članica ustanoviti odbore za spremljanje. Za ESRR, ESS+ in Kohezijski sklad bi moral letna poročila o izvajanju nadomestiti letni strukturiran dialog o politikah na podlagi najnovejših informacij in podatkov o izvajanju programa, ki jih da na voljo država članica.

| (27) | Za pregled uspešnosti programov bi morala država članica ustanoviti odbore za spremljanje
  , ki jih sestavljajo predstavniki civilne družbe in socialni partnerji
  . Za ESRR, ESS+ in Kohezijski sklad bi moral letna poročila o izvajanju nadomestiti letni strukturiran dialog o politikah na podlagi najnovejših informacij in podatkov o izvajanju programa, ki jih da na voljo država članica. |
| --- | --- |

(27)

Za pregled uspešnosti programov bi morala država članica ustanoviti odbore za spremljanje
  , ki jih sestavljajo predstavniki civilne družbe in socialni partnerji
  . Za ESRR, ESS+ in Kohezijski sklad bi moral letna poročila o izvajanju nadomestiti letni strukturiran dialog o politikah na podlagi najnovejših informacij in podatkov o izvajanju programa, ki jih da na voljo država članica.

Sprememba 26

Predlog uredbe

Uvodna izjava 28

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (28) | V skladu z odstavkoma 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016 (16) obstaja potreba po vrednotenju skladov na podlagi informacij, zbranih prek posebnih zahtev za spremljanje, hkrati pa bi se bilo treba pretiranemu urejanju in nalaganju upravnih bremen, zlasti državam članicam. Te zahteve lahko po potrebi vključujejo merljive kazalnike, ki bodo podlaga za ocenjevanje učinkov skladov na terenu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(28)

V skladu z odstavkoma 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016 (16) obstaja potreba po vrednotenju skladov na podlagi informacij, zbranih prek posebnih zahtev za spremljanje, hkrati pa bi se bilo treba pretiranemu urejanju in nalaganju upravnih bremen, zlasti državam članicam. Te zahteve lahko po potrebi vključujejo merljive kazalnike, ki bodo podlaga za ocenjevanje učinkov skladov na terenu.

| (28) | V skladu z odstavkoma 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016 (16) obstaja potreba po vrednotenju skladov na podlagi informacij, zbranih prek posebnih zahtev za spremljanje, hkrati pa bi se bilo treba pretiranemu urejanju in nalaganju upravnih bremen, zlasti državam članicam. Te zahteve lahko po potrebi vključujejo merljive kazalnike, ki bodo podlaga za ocenjevanje učinkov skladov na terenu.
  Kadar je to mogoče, bi bilo treba kazalnike zasnovati tako, da upoštevajo vidik spolov. |
| --- | --- |

(28)

V skladu z odstavkoma 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016 (16) obstaja potreba po vrednotenju skladov na podlagi informacij, zbranih prek posebnih zahtev za spremljanje, hkrati pa bi se bilo treba pretiranemu urejanju in nalaganju upravnih bremen, zlasti državam članicam. Te zahteve lahko po potrebi vključujejo merljive kazalnike, ki bodo podlaga za ocenjevanje učinkov skladov na terenu.
  Kadar je to mogoče, bi bilo treba kazalnike zasnovati tako, da upoštevajo vidik spolov.

Sprememba 27

Predlog uredbe

Uvodna izjava 29

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (29) | Za zagotovitev celovitih posodobljenih informacij o izvajanju programa bi bilo treba zahtevati
  pogostejše
  elektronsko poročanje o kvantitativnih podatkih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(29)

Za zagotovitev celovitih posodobljenih informacij o izvajanju programa bi bilo treba zahtevati
  pogostejše
  elektronsko poročanje o kvantitativnih podatkih.

| (29) | Za zagotovitev celovitih posodobljenih informacij o izvajanju programa bi bilo treba zahtevati
  učinkovito in pravočasno
  elektronsko poročanje o kvantitativnih podatkih. |
| --- | --- |

(29)

Za zagotovitev celovitih posodobljenih informacij o izvajanju programa bi bilo treba zahtevati
  učinkovito in pravočasno
  elektronsko poročanje o kvantitativnih podatkih.

Sprememba 28

Predlog uredbe

Uvodna izjava 30

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (30) | Da se podpre priprava povezanih programov in dejavnosti za naslednje programsko obdobje, bi morala Komisija izvesti vmesno oceno skladov. Ob koncu programskega obdobja bi morala Komisija izvesti retrospektivno vrednotenje skladov, ki bi se moralo osredotočiti na vpliv skladov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(30)

Da se podpre priprava povezanih programov in dejavnosti za naslednje programsko obdobje, bi morala Komisija izvesti vmesno oceno skladov. Ob koncu programskega obdobja bi morala Komisija izvesti retrospektivno vrednotenje skladov, ki bi se moralo osredotočiti na vpliv skladov.

| (30) | Da se podpre priprava povezanih programov in dejavnosti za naslednje programsko obdobje, bi morala Komisija izvesti vmesno oceno skladov. Ob koncu programskega obdobja bi morala Komisija izvesti retrospektivno vrednotenje skladov, ki bi se moralo osredotočiti na vpliv skladov.
  Rezultati teh ocen se objavijo. |
| --- | --- |

(30)

Da se podpre priprava povezanih programov in dejavnosti za naslednje programsko obdobje, bi morala Komisija izvesti vmesno oceno skladov. Ob koncu programskega obdobja bi morala Komisija izvesti retrospektivno vrednotenje skladov, ki bi se moralo osredotočiti na vpliv skladov.
  Rezultati teh ocen se objavijo.

Sprememba 29

Predlog uredbe

Uvodna izjava 34

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (34) | Kar zadeva nepovratna sredstva, ki se zagotavljajo upravičencem, bi morale države članice pogosteje uporabljati možnosti poenostavljenega obračunavanja stroškov. Prag, povezan z obvezno uporabo možnosti poenostavljenega obračunavanja stroškov, bi moral biti povezan s skupnimi stroški operacije, da bi se zagotovila enaka obravnava vseh operacij pod pragom, ne glede na to, ali je podpora javna ali zasebna. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(34)

Kar zadeva nepovratna sredstva, ki se zagotavljajo upravičencem, bi morale države članice pogosteje uporabljati možnosti poenostavljenega obračunavanja stroškov. Prag, povezan z obvezno uporabo možnosti poenostavljenega obračunavanja stroškov, bi moral biti povezan s skupnimi stroški operacije, da bi se zagotovila enaka obravnava vseh operacij pod pragom, ne glede na to, ali je podpora javna ali zasebna.

| (34) | Kar zadeva nepovratna sredstva, ki se zagotavljajo upravičencem, bi morale države članice pogosteje uporabljati možnosti poenostavljenega obračunavanja stroškov. Prag, povezan z obvezno uporabo možnosti poenostavljenega obračunavanja stroškov, bi moral biti povezan s skupnimi stroški operacije, da bi se zagotovila enaka obravnava vseh operacij pod pragom, ne glede na to, ali je podpora javna ali zasebna.
  Če namerava država članica predlagati možnost uporabe poenostavljenega obračunavanja stroškov, bi se morala posvetovati z odborom za spremljanje. |
| --- | --- |

(34)

Kar zadeva nepovratna sredstva, ki se zagotavljajo upravičencem, bi morale države članice pogosteje uporabljati možnosti poenostavljenega obračunavanja stroškov. Prag, povezan z obvezno uporabo možnosti poenostavljenega obračunavanja stroškov, bi moral biti povezan s skupnimi stroški operacije, da bi se zagotovila enaka obravnava vseh operacij pod pragom, ne glede na to, ali je podpora javna ali zasebna.
  Če namerava država članica predlagati možnost uporabe poenostavljenega obračunavanja stroškov, bi se morala posvetovati z odborom za spremljanje.

Sprememba 30

Predlog uredbe

Uvodna izjava 36

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (36) | Da se čim bolje izkoristi uvedba sofinanciranih okoljskih naložb, bi bilo treba zagotoviti sinergije s programom LIFE za okoljske in podnebne ukrepe, zlasti prek strateških integriranih projektov LIFE in strateških naravovarstvenih projektov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(36)

Da se čim bolje izkoristi uvedba sofinanciranih okoljskih naložb, bi bilo treba zagotoviti sinergije s programom LIFE za okoljske in podnebne ukrepe, zlasti prek strateških integriranih projektov LIFE in strateških naravovarstvenih projektov.

| (36) | Da se čim bolje izkoristi uvedba sofinanciranih okoljskih naložb, bi bilo treba zagotoviti sinergije s programom LIFE za okoljske in podnebne ukrepe, zlasti prek strateških integriranih projektov LIFE in strateških naravovarstvenih projektov
  , ter s projekti, ki se financirajo v okviru programa Obzorje Evropa in drugih programov Unije
  . |
| --- | --- |

(36)

Da se čim bolje izkoristi uvedba sofinanciranih okoljskih naložb, bi bilo treba zagotoviti sinergije s programom LIFE za okoljske in podnebne ukrepe, zlasti prek strateških integriranih projektov LIFE in strateških naravovarstvenih projektov
  , ter s projekti, ki se financirajo v okviru programa Obzorje Evropa in drugih programov Unije
  .

Sprememba 31

Predlog uredbe

Uvodna izjava 38

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (38) | Za zagotovitev uspešnosti, pravičnosti in trajnostnega učinka skladov bi bilo treba vključiti določbe, ki zagotavljajo
  dolgotrajnost naložb
  v infrastrukturo in
  produktivnih naložb
  ter preprečujejo uporabo skladov za zagotavljanje neupravičene prednosti. Organi upravljanja bi morali namenjati posebno pozornost temu, da ne podpirajo premestitev pri izbiri operacij in da obravnavajo neupravičeno plačane zneske za operacije, ki ne izpolnjujejo zahteve za trajnost, kot nepravilnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(38)

Za zagotovitev uspešnosti, pravičnosti in trajnostnega učinka skladov bi bilo treba vključiti določbe, ki zagotavljajo
  dolgotrajnost naložb
  v infrastrukturo in
  produktivnih naložb
  ter preprečujejo uporabo skladov za zagotavljanje neupravičene prednosti. Organi upravljanja bi morali namenjati posebno pozornost temu, da ne podpirajo premestitev pri izbiri operacij in da obravnavajo neupravičeno plačane zneske za operacije, ki ne izpolnjujejo zahteve za trajnost, kot nepravilnosti.

| (38) | Za zagotovitev
  vključevalnosti,
  uspešnosti, pravičnosti in trajnostnega učinka skladov bi bilo treba vključiti določbe, ki zagotavljajo
  , da so naložbe
  v infrastrukturo in
  produktivne naložbe nediskriminatorne in dolgotrajne,
  ter preprečujejo uporabo skladov za zagotavljanje neupravičene prednosti. Organi upravljanja bi morali namenjati posebno pozornost temu, da ne podpirajo premestitev pri izbiri operacij in da obravnavajo neupravičeno plačane zneske za operacije, ki ne izpolnjujejo zahteve za trajnost, kot nepravilnosti. |
| --- | --- |

(38)

Za zagotovitev
  vključevalnosti,
  uspešnosti, pravičnosti in trajnostnega učinka skladov bi bilo treba vključiti določbe, ki zagotavljajo
  , da so naložbe
  v infrastrukturo in
  produktivne naložbe nediskriminatorne in dolgotrajne,
  ter preprečujejo uporabo skladov za zagotavljanje neupravičene prednosti. Organi upravljanja bi morali namenjati posebno pozornost temu, da ne podpirajo premestitev pri izbiri operacij in da obravnavajo neupravičeno plačane zneske za operacije, ki ne izpolnjujejo zahteve za trajnost, kot nepravilnosti.

Sprememba 32

Predlog uredbe

Uvodna izjava 40

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (40) | Za čim boljši izkoristek dodane vrednosti iz naložb, ki se v celoti ali deloma financirajo prek proračuna Unije, bi bilo treba iskati sinergije zlasti med skladi in neposredno upravljanimi instrumenti, vključno z orodjem za izvajanje reform. Te sinergije bi bilo treba doseči s ključnima mehanizmoma, in sicer s priznavanjem pavšalnih stopenj za upravičene stroške iz Obzorja Evropa za podobne operacije ter z možnostjo kombiniranja financiranja iz različnih instrumentov Unije pri isti operaciji pod pogojem, da se prepreči dvojno financiranje. Zato bi morala ta uredba določiti pravila za dopolnilno financiranje iz skladov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(40)

Za čim boljši izkoristek dodane vrednosti iz naložb, ki se v celoti ali deloma financirajo prek proračuna Unije, bi bilo treba iskati sinergije zlasti med skladi in neposredno upravljanimi instrumenti, vključno z orodjem za izvajanje reform. Te sinergije bi bilo treba doseči s ključnima mehanizmoma, in sicer s priznavanjem pavšalnih stopenj za upravičene stroške iz Obzorja Evropa za podobne operacije ter z možnostjo kombiniranja financiranja iz različnih instrumentov Unije pri isti operaciji pod pogojem, da se prepreči dvojno financiranje. Zato bi morala ta uredba določiti pravila za dopolnilno financiranje iz skladov.

| (40) | Za čim boljši izkoristek dodane vrednosti iz naložb, ki se v celoti ali deloma financirajo prek proračuna Unije, bi bilo treba iskati sinergije zlasti med skladi in neposredno upravljanimi instrumenti, vključno z orodjem za izvajanje reform.
  To usklajevanje politik bi moralo spodbujati uporabo mehanizmov, ki niso zahtevni za uporabo, ter upravljanje na več ravneh.
  Te sinergije bi bilo treba doseči s ključnima mehanizmoma, in sicer s priznavanjem pavšalnih stopenj za upravičene stroške iz Obzorja Evropa za podobne operacije ter z možnostjo kombiniranja financiranja iz različnih instrumentov Unije pri isti operaciji pod pogojem, da se prepreči dvojno financiranje. Zato bi morala ta uredba določiti pravila za dopolnilno financiranje iz skladov. |
| --- | --- |

(40)

Za čim boljši izkoristek dodane vrednosti iz naložb, ki se v celoti ali deloma financirajo prek proračuna Unije, bi bilo treba iskati sinergije zlasti med skladi in neposredno upravljanimi instrumenti, vključno z orodjem za izvajanje reform.
  To usklajevanje politik bi moralo spodbujati uporabo mehanizmov, ki niso zahtevni za uporabo, ter upravljanje na več ravneh.
  Te sinergije bi bilo treba doseči s ključnima mehanizmoma, in sicer s priznavanjem pavšalnih stopenj za upravičene stroške iz Obzorja Evropa za podobne operacije ter z možnostjo kombiniranja financiranja iz različnih instrumentov Unije pri isti operaciji pod pogojem, da se prepreči dvojno financiranje. Zato bi morala ta uredba določiti pravila za dopolnilno financiranje iz skladov.

Sprememba 33

Predlog uredbe

Uvodna izjava 42 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (42a) | Organi upravljanja bi morali imeti možnost, da finančne instrumente izvršujejo z neposredno oddajo naročila skupini EIB, nacionalnim spodbujevalnim bankam in mednarodnim finančnim institucijam. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(42a)

Organi upravljanja bi morali imeti možnost, da finančne instrumente izvršujejo z neposredno oddajo naročila skupini EIB, nacionalnim spodbujevalnim bankam in mednarodnim finančnim institucijam.

Sprememba 34

Predlog uredbe

Uvodna izjava 44

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (44) | Ob polnem spoštovanju veljavnih pravil o državni pomoči in javnih naročilih, ki so bila že pojasnjena v programskem obdobju 2014–2020, bi morali organi upravljanja imeti možnost, da se odločijo o najustreznejših možnostih izvajanja finančnih instrumentov, da se obravnavajo posebne potrebe ciljnih regij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(44)

Ob polnem spoštovanju veljavnih pravil o državni pomoči in javnih naročilih, ki so bila že pojasnjena v programskem obdobju 2014–2020, bi morali organi upravljanja imeti možnost, da se odločijo o najustreznejših možnostih izvajanja finančnih instrumentov, da se obravnavajo posebne potrebe ciljnih regij.

| (44) | Ob polnem spoštovanju veljavnih pravil o državni pomoči in javnih naročilih, ki so bila že pojasnjena v programskem obdobju 2014–2020, bi morali organi upravljanja imeti možnost, da se odločijo o najustreznejših možnostih izvajanja finančnih instrumentov, da se obravnavajo posebne potrebe ciljnih regij.
  V okviru tega bi morala Komisija v sodelovanju z Evropskim računskim sodiščem določiti smernice za ocenjevanje skladnosti z državno pomočjo in razvoj shem državne pomoči za revizorje, organe upravljanja in upravičence. |
| --- | --- |

(44)

Ob polnem spoštovanju veljavnih pravil o državni pomoči in javnih naročilih, ki so bila že pojasnjena v programskem obdobju 2014–2020, bi morali organi upravljanja imeti možnost, da se odločijo o najustreznejših možnostih izvajanja finančnih instrumentov, da se obravnavajo posebne potrebe ciljnih regij.
  V okviru tega bi morala Komisija v sodelovanju z Evropskim računskim sodiščem določiti smernice za ocenjevanje skladnosti z državno pomočjo in razvoj shem državne pomoči za revizorje, organe upravljanja in upravičence.

Sprememba 35

Predlog uredbe

Uvodna izjava 45 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (45a) | Komisija bi morala za večjo odgovornost in preglednost vsem državljanom in deležnikom na vseh stopnjah priprave in izvajanja programov, vključno s spremljanjem in ocenjevanjem, zagotoviti sistem za reševanje pritožb. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(45a)

Komisija bi morala za večjo odgovornost in preglednost vsem državljanom in deležnikom na vseh stopnjah priprave in izvajanja programov, vključno s spremljanjem in ocenjevanjem, zagotoviti sistem za reševanje pritožb.

Sprememba 36

Predlog uredbe

Uvodna izjava 46

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (46) | Da bi se pospešil začetek izvajanja programa, bi bilo treba olajšati nadaljnjo uporabo ureditev za izvajanje iz prejšnjega programskega obdobja. Uporabo računalniških sistemov, ki je že bila vzpostavljena v prejšnjem programskem obdobju, bi bilo treba po potrebi prilagoditi in ohraniti, razen če bi bila potrebna nova tehnologija. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(46)

Da bi se pospešil začetek izvajanja programa, bi bilo treba olajšati nadaljnjo uporabo ureditev za izvajanje iz prejšnjega programskega obdobja. Uporabo računalniških sistemov, ki je že bila vzpostavljena v prejšnjem programskem obdobju, bi bilo treba po potrebi prilagoditi in ohraniti, razen če bi bila potrebna nova tehnologija.

| (46) | Da bi se pospešil začetek izvajanja programa, bi bilo treba olajšati nadaljnjo uporabo ureditev za izvajanje iz prejšnjega programskega obdobja
  , tudi upravnih in IT sistemov, kjer je to mogoče
  . Uporabo računalniških sistemov, ki je že bila vzpostavljena v prejšnjem programskem obdobju, bi bilo treba po potrebi prilagoditi in ohraniti, razen če bi bila potrebna nova tehnologija. |
| --- | --- |

(46)

Da bi se pospešil začetek izvajanja programa, bi bilo treba olajšati nadaljnjo uporabo ureditev za izvajanje iz prejšnjega programskega obdobja
  , tudi upravnih in IT sistemov, kjer je to mogoče
  . Uporabo računalniških sistemov, ki je že bila vzpostavljena v prejšnjem programskem obdobju, bi bilo treba po potrebi prilagoditi in ohraniti, razen če bi bila potrebna nova tehnologija.

Sprememba 37

Predlog uredbe

Uvodna izjava 48 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (48a) | Za podpiranje učinkovite rabe skladov bi morala biti vsem državam članicam na njihovo zahtevo zagotovljena podpora EIB. To bi lahko vključevalo vzpostavitev zmogljivosti, podporo za opredelitev, pripravo in izvajanje projektov ter svetovanje o finančnih instrumentih in naložbenih platformah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(48a)

Za podpiranje učinkovite rabe skladov bi morala biti vsem državam članicam na njihovo zahtevo zagotovljena podpora EIB. To bi lahko vključevalo vzpostavitev zmogljivosti, podporo za opredelitev, pripravo in izvajanje projektov ter svetovanje o finančnih instrumentih in naložbenih platformah.

Sprememba 38

Predlog uredbe

Uvodna izjava 50

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (50) | Za zagotovitev ustreznega ravnovesja med uspešnim in učinkovitim izvajanjem skladov in s tem povezanimi upravnimi stroški in bremeni, bi morali pogostost, obseg in pokritost upravljalnih preverjanj temeljiti na oceni tveganja, ki upošteva dejavnike, kot so vrsta izvedenih operacij, upravičenci in stopnja tveganja, ki so jo ugotovili s prejšnjimi upravljalnimi preverjanji in revizijami. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(50)

Za zagotovitev ustreznega ravnovesja med uspešnim in učinkovitim izvajanjem skladov in s tem povezanimi upravnimi stroški in bremeni, bi morali pogostost, obseg in pokritost upravljalnih preverjanj temeljiti na oceni tveganja, ki upošteva dejavnike, kot so vrsta izvedenih operacij, upravičenci in stopnja tveganja, ki so jo ugotovili s prejšnjimi upravljalnimi preverjanji in revizijami.

| (50) | Za zagotovitev ustreznega ravnovesja med uspešnim in učinkovitim izvajanjem skladov in s tem povezanimi upravnimi stroški in bremeni, bi morali pogostost, obseg in pokritost upravljalnih preverjanj temeljiti na oceni tveganja, ki upošteva dejavnike, kot so vrsta izvedenih operacij,
  zapletenost in število operacij,
  upravičenci in stopnja tveganja, ki so jo ugotovili s prejšnjimi upravljalnimi preverjanji in revizijami.
  Ukrepi upravljanja in nadzora skladov bi morali biti sorazmerni s stopnjo tveganja za proračun Unije. |
| --- | --- |

(50)

Za zagotovitev ustreznega ravnovesja med uspešnim in učinkovitim izvajanjem skladov in s tem povezanimi upravnimi stroški in bremeni, bi morali pogostost, obseg in pokritost upravljalnih preverjanj temeljiti na oceni tveganja, ki upošteva dejavnike, kot so vrsta izvedenih operacij,
  zapletenost in število operacij,
  upravičenci in stopnja tveganja, ki so jo ugotovili s prejšnjimi upravljalnimi preverjanji in revizijami.
  Ukrepi upravljanja in nadzora skladov bi morali biti sorazmerni s stopnjo tveganja za proračun Unije.

Sprememba 39

Predlog uredbe

Uvodna izjava 58

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (58) | Prav tako bi morale države članice preprečiti, odkriti in učinkovito obravnavati vsako nepravilnost, vključno z goljufijo, ki jo storijo upravičenci. Zlasti lahko Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 (18) in uredbama (Euratom, ES) št. 2988/95 (19) in št. 2185/96 (20) izvaja upravne preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali drugih nezakonitih ravnanj, ki škodijo finančnim interesom Unije. Evropsko javno tožilstvo lahko v skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 (21) reiskuje in preganja goljufije ter druga nezakonita ravnanja, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 (22) o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava. Države članice bi morale sprejeti potrebne ukrepe, da bi vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovala pri zaščiti finančnih interesov Unije ter Komisiji, Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (v nadaljnjem besedilu: urad OLAF), Evropskemu javnemu tožilstvu (EJT) in Evropskemu računskemu sodišču (ERS) podelila potrebne pravice in dostop ter zagotovila, da vse tretje osebe, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice. Države članice bi morale Komisiji poročati o odkritih nepravilnostih, vključno z goljufijami, ter o nadaljnjem ukrepanju in nadaljnji obravnavi preiskav urada OLAF. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(58)

Prav tako bi morale države članice preprečiti, odkriti in učinkovito obravnavati vsako nepravilnost, vključno z goljufijo, ki jo storijo upravičenci. Zlasti lahko Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 (18) in uredbama (Euratom, ES) št. 2988/95 (19) in št. 2185/96 (20) izvaja upravne preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali drugih nezakonitih ravnanj, ki škodijo finančnim interesom Unije. Evropsko javno tožilstvo lahko v skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 (21) reiskuje in preganja goljufije ter druga nezakonita ravnanja, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 (22) o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava. Države članice bi morale sprejeti potrebne ukrepe, da bi vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovala pri zaščiti finančnih interesov Unije ter Komisiji, Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (v nadaljnjem besedilu: urad OLAF), Evropskemu javnemu tožilstvu (EJT) in Evropskemu računskemu sodišču (ERS) podelila potrebne pravice in dostop ter zagotovila, da vse tretje osebe, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice. Države članice bi morale Komisiji poročati o odkritih nepravilnostih, vključno z goljufijami, ter o nadaljnjem ukrepanju in nadaljnji obravnavi preiskav urada OLAF.

| (58) | Prav tako bi morale države članice preprečiti, odkriti in učinkovito obravnavati vsako nepravilnost, vključno z goljufijo, ki jo storijo upravičenci. Zlasti lahko Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 (18) in uredbama (Euratom, ES) št. 2988/95 (19) in št. 2185/96 (20) izvaja upravne preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali drugih nezakonitih ravnanj, ki škodijo finančnim interesom Unije. Evropsko javno tožilstvo lahko v skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 (21) preiskuje in preganja goljufije ter druga nezakonita ravnanja, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 (22) o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava. Države članice bi morale sprejeti potrebne ukrepe, da bi vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovala pri zaščiti finančnih interesov Unije ter Komisiji, Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (v nadaljnjem besedilu: urad OLAF), Evropskemu javnemu tožilstvu (EJT) in Evropskemu računskemu sodišču (ERS) podelila potrebne pravice in dostop ter zagotovila, da vse tretje osebe, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice. Države članice bi morale Komisiji
  podrobno
  poročati o odkritih nepravilnostih, vključno z goljufijami, ter o nadaljnjem ukrepanju in nadaljnji obravnavi preiskav urada OLAF.
  Države članice, ki ne sodelujejo pri okrepljenem sodelovanju z EJT, bi morale poročati Komisiji o odločitvah, ki jih sprejmejo nacionalni organi pregona v zvezi z nepravilnostmi, ki vplivajo na proračun Unije. |
| --- | --- |

(58)

Prav tako bi morale države članice preprečiti, odkriti in učinkovito obravnavati vsako nepravilnost, vključno z goljufijo, ki jo storijo upravičenci. Zlasti lahko Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 (18) in uredbama (Euratom, ES) št. 2988/95 (19) in št. 2185/96 (20) izvaja upravne preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali drugih nezakonitih ravnanj, ki škodijo finančnim interesom Unije. Evropsko javno tožilstvo lahko v skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 (21) preiskuje in preganja goljufije ter druga nezakonita ravnanja, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 (22) o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava. Države članice bi morale sprejeti potrebne ukrepe, da bi vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovala pri zaščiti finančnih interesov Unije ter Komisiji, Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (v nadaljnjem besedilu: urad OLAF), Evropskemu javnemu tožilstvu (EJT) in Evropskemu računskemu sodišču (ERS) podelila potrebne pravice in dostop ter zagotovila, da vse tretje osebe, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice. Države članice bi morale Komisiji
  podrobno
  poročati o odkritih nepravilnostih, vključno z goljufijami, ter o nadaljnjem ukrepanju in nadaljnji obravnavi preiskav urada OLAF.
  Države članice, ki ne sodelujejo pri okrepljenem sodelovanju z EJT, bi morale poročati Komisiji o odločitvah, ki jih sprejmejo nacionalni organi pregona v zvezi z nepravilnostmi, ki vplivajo na proračun Unije.

Sprememba 40

Predlog uredbe

Uvodna izjava 61

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (61) | Za opredelitev regij in območij, upravičenih do podpore iz skladov, bi bilo potrebno določiti nepristranska merila. Zato bi moralo določanje regij in območij na ravni Unije temeljiti na skupnem sistemu klasifikacije regij iz Uredbe (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (23), kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (EU) št. 
  868
  /
  2014

   (24). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(61)

Za opredelitev regij in območij, upravičenih do podpore iz skladov, bi bilo potrebno določiti nepristranska merila. Zato bi moralo določanje regij in območij na ravni Unije temeljiti na skupnem sistemu klasifikacije regij iz Uredbe (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (23), kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (EU) št. 
  868
  /
  2014

   (24).

| (61) | Za opredelitev regij in območij, upravičenih do podpore iz skladov, bi bilo potrebno določiti nepristranska merila. Zato bi moralo določanje regij in območij na ravni Unije temeljiti na skupnem sistemu klasifikacije regij iz Uredbe (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (23), kakor je bila
  nazadnje
  spremenjena z Uredbo Komisije (EU)
  2016
  /
  2066

   (24). |
| --- | --- |

(61)

Za opredelitev regij in območij, upravičenih do podpore iz skladov, bi bilo potrebno določiti nepristranska merila. Zato bi moralo določanje regij in območij na ravni Unije temeljiti na skupnem sistemu klasifikacije regij iz Uredbe (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (23), kakor je bila
  nazadnje
  spremenjena z Uredbo Komisije (EU)
  2016
  /
  2066

   (24).

Sprememba 41

Predlog uredbe

Uvodna izjava 62

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (62) | Da bi Komisija določila ustrezen finančni okvir za ESRR, ESS + in Kohezijski sklad, bi morala določiti letno razdelitev razpoložljivih dodelitev po državah članicah v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“ skupaj s seznamom upravičenih regij ter dodelitve za cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg). Ob upoštevanju, da bi morale biti nacionalne dodelitve držav članic določene na podlagi statističnih podatkov in napovedi, ki so na voljo v letu 2018, ter ob upoštevanju negotovosti glede napovedi bi morala Komisija v letu 2024 pregledati skupne dodelitve vseh držav članic na podlagi najnovejših razpoložljivih statističnih podatkov v tistem času in če pride do kumulativnih neskladij za več kot ±5 %, prilagoditi te dodelitve za leta 2025 do 2027, da bi se rezultati vmesnega pregleda in tehnične prilagoditve pri spremembah programa upoštevali hkrati. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(62)

Da bi Komisija določila ustrezen finančni okvir za ESRR, ESS + in Kohezijski sklad, bi morala določiti letno razdelitev razpoložljivih dodelitev po državah članicah v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“ skupaj s seznamom upravičenih regij ter dodelitve za cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg). Ob upoštevanju, da bi morale biti nacionalne dodelitve držav članic določene na podlagi statističnih podatkov in napovedi, ki so na voljo v letu 2018, ter ob upoštevanju negotovosti glede napovedi bi morala Komisija v letu 2024 pregledati skupne dodelitve vseh držav članic na podlagi najnovejših razpoložljivih statističnih podatkov v tistem času in če pride do kumulativnih neskladij za več kot ±5 %, prilagoditi te dodelitve za leta 2025 do 2027, da bi se rezultati vmesnega pregleda in tehnične prilagoditve pri spremembah programa upoštevali hkrati.

| (62) | Da bi Komisija določila ustrezen finančni okvir za ESRR, ESS +
  , ESPR
  in Kohezijski sklad, bi morala določiti letno razdelitev razpoložljivih dodelitev po državah članicah v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“ skupaj s seznamom upravičenih regij ter dodelitve za cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg). Ob upoštevanju, da bi morale biti nacionalne dodelitve držav članic določene na podlagi statističnih podatkov in napovedi, ki so na voljo v letu 2018, ter ob upoštevanju negotovosti glede napovedi bi morala Komisija v letu 2024 pregledati skupne dodelitve vseh držav članic na podlagi najnovejših razpoložljivih statističnih podatkov v tistem času in če pride do kumulativnih neskladij za več kot ±5 %, prilagoditi te dodelitve za leta 2025 do 2027, da bi se rezultati vmesnega pregleda in tehnične prilagoditve pri spremembah programa upoštevali hkrati. |
| --- | --- |

(62)

Da bi Komisija določila ustrezen finančni okvir za ESRR, ESS +
  , ESPR
  in Kohezijski sklad, bi morala določiti letno razdelitev razpoložljivih dodelitev po državah članicah v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“ skupaj s seznamom upravičenih regij ter dodelitve za cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg). Ob upoštevanju, da bi morale biti nacionalne dodelitve držav članic določene na podlagi statističnih podatkov in napovedi, ki so na voljo v letu 2018, ter ob upoštevanju negotovosti glede napovedi bi morala Komisija v letu 2024 pregledati skupne dodelitve vseh držav članic na podlagi najnovejših razpoložljivih statističnih podatkov v tistem času in če pride do kumulativnih neskladij za več kot ±5 %, prilagoditi te dodelitve za leta 2025 do 2027, da bi se rezultati vmesnega pregleda in tehnične prilagoditve pri spremembah programa upoštevali hkrati.

Sprememba 42

Predlog uredbe

Uvodna izjava 63

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (63) | Projekti vseevropskih prometnih omrežij se bodo v skladu z Uredbo (EU) št. [nova uredba o IPE] (25) še naprej financirali iz Kohezijskega sklada, tako prek deljenega upravljanja kot prek neposrednega izvajanja v okviru Instrumenta za povezovanje Evrope (v nadaljnjem besedilu: IPE). Na podlagi uspešnega pristopa iz programskega obdobja 2014–2020 bi bilo treba v ta namen v IPE prerazporediti
  10 000 000 000
   EUR iz Kohezijskega sklada. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(63)

Projekti vseevropskih prometnih omrežij se bodo v skladu z Uredbo (EU) št. [nova uredba o IPE] (25) še naprej financirali iz Kohezijskega sklada, tako prek deljenega upravljanja kot prek neposrednega izvajanja v okviru Instrumenta za povezovanje Evrope (v nadaljnjem besedilu: IPE). Na podlagi uspešnega pristopa iz programskega obdobja 2014–2020 bi bilo treba v ta namen v IPE prerazporediti
  10 000 000 000
   EUR iz Kohezijskega sklada.

| (63) | Projekti vseevropskih prometnih omrežij se bodo v skladu z Uredbo (EU) št. [nova uredba o IPE] (25) še naprej financirali iz Kohezijskega sklada, tako prek deljenega upravljanja kot prek neposrednega izvajanja v okviru Instrumenta za povezovanje Evrope (v nadaljnjem besedilu: IPE). Na podlagi uspešnega pristopa iz programskega obdobja 2014–2020 bi bilo treba v ta namen v IPE prerazporediti
  4 000 000 000
   EUR iz Kohezijskega sklada. |
| --- | --- |

(63)

Projekti vseevropskih prometnih omrežij se bodo v skladu z Uredbo (EU) št. [nova uredba o IPE] (25) še naprej financirali iz Kohezijskega sklada, tako prek deljenega upravljanja kot prek neposrednega izvajanja v okviru Instrumenta za povezovanje Evrope (v nadaljnjem besedilu: IPE). Na podlagi uspešnega pristopa iz programskega obdobja 2014–2020 bi bilo treba v ta namen v IPE prerazporediti
  4 000 000 000
   EUR iz Kohezijskega sklada.

Sprememba 43

Predlog uredbe

Uvodna izjava 64

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (64) | Določen znesek sredstev iz ESRR, ESS+ in Kohezijskega sklada bi bilo treba dodeliti evropski pobudi URBAN, ki bi jo morala Komisija neposredno ali posredno upravljati. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(64)

Določen znesek sredstev iz ESRR, ESS+ in Kohezijskega sklada bi bilo treba dodeliti evropski pobudi URBAN, ki bi jo morala Komisija neposredno ali posredno upravljati.

| (64) | Določen znesek sredstev iz ESRR, ESS+ in Kohezijskega sklada bi bilo treba dodeliti evropski pobudi URBAN, ki bi jo morala Komisija neposredno ali posredno upravljati.
  Potreben bo tudi dodaten razmislek o posebni podpori za regije in skupnosti z omejenimi možnostmi. |
| --- | --- |

(64)

Določen znesek sredstev iz ESRR, ESS+ in Kohezijskega sklada bi bilo treba dodeliti evropski pobudi URBAN, ki bi jo morala Komisija neposredno ali posredno upravljati.
  Potreben bo tudi dodaten razmislek o posebni podpori za regije in skupnosti z omejenimi možnostmi.

Sprememba 44

Predlog uredbe

Uvodna izjava 65 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (65a) | Da bi se obravnavali izzivi, s katerimi se spopadajo regije s srednjim dohodkom, kot je navedeno v sedmem kohezijskem poročilu

   (1 a)

  (nizka rast v primerjavi z razvitejšimi regijami, a tudi v primerjavi z manj razvitimi regijami, s čimer se zlasti soočajo regije, katerih BDP na prebivalca znaša od 90 do 100 % povprečja BDP EU-27), bi „regije v prehodu“ morale prejeti ustrezno podporo in biti opredeljene kot regije, katerih BDP na prebivalca znaša od 75 do 100 % povprečja BDP EU-27. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(65a)

Da bi se obravnavali izzivi, s katerimi se spopadajo regije s srednjim dohodkom, kot je navedeno v sedmem kohezijskem poročilu

   (1 a)

  (nizka rast v primerjavi z razvitejšimi regijami, a tudi v primerjavi z manj razvitimi regijami, s čimer se zlasti soočajo regije, katerih BDP na prebivalca znaša od 90 do 100 % povprečja BDP EU-27), bi „regije v prehodu“ morale prejeti ustrezno podporo in biti opredeljene kot regije, katerih BDP na prebivalca znaša od 75 do 100 % povprečja BDP EU-27.

Sprememba 45

Predlog uredbe

Uvodna izjava 66 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (66a) | Po izstopu Združenega kraljestva iz Unije bo več regij in držav članic zaradi svojih geografskih in naravnih danosti ter/ali obsega trgovinskih povezav bolj izpostavljenih posledicam tega umika kot druge. Zato je treba najti praktične rešitve za podporo tudi v okviru kohezijske politike, da bi obravnavali izzive, s katerimi se bodo soočale te regije in države članice po izstopu Združenega kraljestva iz EU. Poleg tega bo treba vzpostaviti stalno sodelovanje, ki bo zajemalo izmenjavo informacij in dobrih praks na ravni najbolj prizadetih lokalnih in regionalnih organov ter držav članic. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(66a)

Po izstopu Združenega kraljestva iz Unije bo več regij in držav članic zaradi svojih geografskih in naravnih danosti ter/ali obsega trgovinskih povezav bolj izpostavljenih posledicam tega umika kot druge. Zato je treba najti praktične rešitve za podporo tudi v okviru kohezijske politike, da bi obravnavali izzive, s katerimi se bodo soočale te regije in države članice po izstopu Združenega kraljestva iz EU. Poleg tega bo treba vzpostaviti stalno sodelovanje, ki bo zajemalo izmenjavo informacij in dobrih praks na ravni najbolj prizadetih lokalnih in regionalnih organov ter držav članic.

Sprememba 46

Predlog uredbe

Uvodna izjava 67

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (67) | Za zagotovitev spoštovanja načela sofinanciranja z ustreznim deležem javne ali zasebne nacionalne podpore je treba določiti največje možne stopnje sofinanciranja na področju kohezijske politike po kategorijah regij. Te stopnje bi morale odražati raven gospodarskega razvoja regij glede na BDP na prebivalca v primerjavi s povprečjem EU-27. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(67)

Za zagotovitev spoštovanja načela sofinanciranja z ustreznim deležem javne ali zasebne nacionalne podpore je treba določiti največje možne stopnje sofinanciranja na področju kohezijske politike po kategorijah regij. Te stopnje bi morale odražati raven gospodarskega razvoja regij glede na BDP na prebivalca v primerjavi s povprečjem EU-27.

| (67) | Za zagotovitev spoštovanja načela sofinanciranja z ustreznim deležem javne ali zasebne nacionalne podpore je treba določiti največje možne stopnje sofinanciranja na področju kohezijske politike po kategorijah regij. Te stopnje bi morale odražati raven gospodarskega razvoja regij glede na BDP na prebivalca v primerjavi s povprečjem EU-27
  , hkrati pa ohranjati enako ugodno obravnavo kljub spremembi njihove kategorizacije
  . |
| --- | --- |

(67)

Za zagotovitev spoštovanja načela sofinanciranja z ustreznim deležem javne ali zasebne nacionalne podpore je treba določiti največje možne stopnje sofinanciranja na področju kohezijske politike po kategorijah regij. Te stopnje bi morale odražati raven gospodarskega razvoja regij glede na BDP na prebivalca v primerjavi s povprečjem EU-27
  , hkrati pa ohranjati enako ugodno obravnavo kljub spremembi njihove kategorizacije
  .

Sprememba 47

Predlog uredbe

Uvodna izjava 69

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (69) | Poleg tega bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi
  z
  določitvijo meril za določanje primerov nepravilnosti, o katerih je treba poročati, opredelitvijo stroškov na enoto, pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj in financiranja, ki niso povezani s stroški, ki se uporabljajo za vse države članice, ter uvedbo standardiziranih standardnih metodologij vzorčenja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(69)

Poleg tega bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi
  z
  določitvijo meril za določanje primerov nepravilnosti, o katerih je treba poročati, opredelitvijo stroškov na enoto, pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj in financiranja, ki niso povezani s stroški, ki se uporabljajo za vse države članice, ter uvedbo standardiziranih standardnih metodologij vzorčenja.

| (69) | Poleg tega bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi
  s spremembo evropskega kodeksa dobre prakse za partnerstvo, da bi ga prilagodili tej uredbi,
  določitvijo meril za določanje primerov nepravilnosti, o katerih je treba poročati, opredelitvijo stroškov na enoto, pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj in financiranja, ki niso povezani s stroški, ki se uporabljajo za vse države članice, ter uvedbo standardiziranih standardnih metodologij vzorčenja. |
| --- | --- |

(69)

Poleg tega bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi
  s spremembo evropskega kodeksa dobre prakse za partnerstvo, da bi ga prilagodili tej uredbi,
  določitvijo meril za določanje primerov nepravilnosti, o katerih je treba poročati, opredelitvijo stroškov na enoto, pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj in financiranja, ki niso povezani s stroški, ki se uporabljajo za vse države članice, ter uvedbo standardiziranih standardnih metodologij vzorčenja.

Sprememba 48

Predlog uredbe

Uvodna izjava 70

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (70) | Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(70)

Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

| (70) | Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno
  in na pregleden način
  posvetuje
  z vsemi deležniki
  , vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(70)

Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno
  in na pregleden način
  posvetuje
  z vsemi deležniki
  , vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

Sprememba 49

Predlog uredbe

Uvodna izjava 73

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (73) | Ciljev te uredbe, in sicer okrepitve ekonomske, socialne in teritorialne kohezije ter določitve skupnih finančnih pravil za del proračuna Unije, ki se izvršuje v okviru deljenega upravljanja, po eni strani zaradi obsega razlik v stopnjah razvoja različnih regij in
  zaostalosti regij
  z najbolj omejenimi možnostmi ter omejenih finančnih sredstev držav članic in regij, po drugi strani pa zaradi potrebe po usklajenem izvedbenem okviru, ki bi zajemal več skladov Unije v okviru deljenega upravljanja, države članice ne morejo zadovoljivo doseči. Ker se ti cilji lahko bolje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 PEU. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(73)

Ciljev te uredbe, in sicer okrepitve ekonomske, socialne in teritorialne kohezije ter določitve skupnih finančnih pravil za del proračuna Unije, ki se izvršuje v okviru deljenega upravljanja, po eni strani zaradi obsega razlik v stopnjah razvoja različnih regij in
  zaostalosti regij
  z najbolj omejenimi možnostmi ter omejenih finančnih sredstev držav članic in regij, po drugi strani pa zaradi potrebe po usklajenem izvedbenem okviru, ki bi zajemal več skladov Unije v okviru deljenega upravljanja, države članice ne morejo zadovoljivo doseči. Ker se ti cilji lahko bolje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 PEU. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

| (73) | Ciljev te uredbe, in sicer okrepitve ekonomske, socialne in teritorialne kohezije ter določitve skupnih finančnih pravil za del proračuna Unije, ki se izvršuje v okviru deljenega upravljanja, po eni strani zaradi obsega razlik v stopnjah razvoja različnih regij in
  posebnih izzivov, s katerimi se soočajo regije
  z najbolj omejenimi možnostmi ter omejenih finančnih sredstev držav članic in regij, po drugi strani pa zaradi potrebe po usklajenem izvedbenem okviru, ki bi zajemal več skladov Unije v okviru deljenega upravljanja, države članice ne morejo zadovoljivo doseči. Ker se ti cilji lahko bolje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 PEU. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(73)

Ciljev te uredbe, in sicer okrepitve ekonomske, socialne in teritorialne kohezije ter določitve skupnih finančnih pravil za del proračuna Unije, ki se izvršuje v okviru deljenega upravljanja, po eni strani zaradi obsega razlik v stopnjah razvoja različnih regij in
  posebnih izzivov, s katerimi se soočajo regije
  z najbolj omejenimi možnostmi ter omejenih finančnih sredstev držav članic in regij, po drugi strani pa zaradi potrebe po usklajenem izvedbenem okviru, ki bi zajemal več skladov Unije v okviru deljenega upravljanja, države članice ne morejo zadovoljivo doseči. Ker se ti cilji lahko bolje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 PEU. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

Sprememba 50

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | finančna pravila za Evropski sklad za regionalni razvoj (v nadaljnjem besedilu: ESRR), Evropski socialni sklad plus (v nadaljnjem besedilu: ESS+), Kohezijski sklad, Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (v nadaljnjem besedilu: ESPR), Sklad za azil in migracije (v nadaljnjem besedilu: AMIF), Sklad za notranjo varnost (v nadaljnjem besedilu: SNV) in instrument za upravljanje meja in vizume (v nadaljnjem besedilu: IUMV) (v nadaljnjem besedilu: skladi); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(a)

finančna pravila za Evropski sklad za regionalni razvoj (v nadaljnjem besedilu: ESRR), Evropski socialni sklad plus (v nadaljnjem besedilu: ESS+), Kohezijski sklad, Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (v nadaljnjem besedilu: ESPR), Sklad za azil in migracije (v nadaljnjem besedilu: AMIF), Sklad za notranjo varnost (v nadaljnjem besedilu: SNV) in instrument za upravljanje meja in vizume (v nadaljnjem besedilu: IUMV) (v nadaljnjem besedilu: skladi);

| (a) | finančna pravila za Evropski sklad za regionalni razvoj (v nadaljnjem besedilu: ESRR), Evropski socialni sklad plus (v nadaljnjem besedilu: ESS+), Kohezijski sklad, Evropski
  kmetijski sklad za razvoj podeželja (v nadaljnjem besedilu: EKSRP), Evropski
  sklad za pomorstvo in ribištvo (v nadaljnjem besedilu: ESPR), Sklad za azil in migracije (v nadaljnjem besedilu: AMIF), Sklad za notranjo varnost (v nadaljnjem besedilu: SNV) in instrument za upravljanje meja in vizume (v nadaljnjem besedilu: IUMV) (v nadaljnjem besedilu: skladi); |
| --- | --- |

(a)

finančna pravila za Evropski sklad za regionalni razvoj (v nadaljnjem besedilu: ESRR), Evropski socialni sklad plus (v nadaljnjem besedilu: ESS+), Kohezijski sklad, Evropski
  kmetijski sklad za razvoj podeželja (v nadaljnjem besedilu: EKSRP), Evropski
  sklad za pomorstvo in ribištvo (v nadaljnjem besedilu: ESPR), Sklad za azil in migracije (v nadaljnjem besedilu: AMIF), Sklad za notranjo varnost (v nadaljnjem besedilu: SNV) in instrument za upravljanje meja in vizume (v nadaljnjem besedilu: IUMV) (v nadaljnjem besedilu: skladi);

Sprememba 431

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | skupne določbe, ki se uporabljajo za ESRR, ESS+, Kohezijski sklad in ESPR. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(b)

skupne določbe, ki se uporabljajo za ESRR, ESS+, Kohezijski sklad in ESPR.

| (b) | skupne določbe, ki se uporabljajo za ESRR, ESS+, Kohezijski sklad in ESPR
  ter EKSRP, kot je določeno v odstavku 1a tega člena
  . |
| --- | --- |

(b)

skupne določbe, ki se uporabljajo za ESRR, ESS+, Kohezijski sklad in ESPR
  ter EKSRP, kot je določeno v odstavku 1a tega člena
  .

Sprememba 432

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Naslov I, poglavje I – člen 2 – odstavek 4 a, poglavje II – člen 5, naslov III, poglavje II – členi 22 do 28 in naslov IV – poglavje III – oddelek I – členi 41 do 43 veljajo za ukrepe pomoči, ki se financirajo iz EKSRP, naslov I – poglavje 1 – člen 2 – odstavki 15 do 25 ter naslov V – poglavje II – oddelek II – členi 52 do 56 veljajo za finančne instrumente iz člena 74 Uredbe (EU) .../... [Uredba o strateških načrtih SKP], ki so podprti v okviru EKSRP. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1a.
     
  Naslov I, poglavje I – člen 2 – odstavek 4 a, poglavje II – člen 5, naslov III, poglavje II – členi 22 do 28 in naslov IV – poglavje III – oddelek I – členi 41 do 43 veljajo za ukrepe pomoči, ki se financirajo iz EKSRP, naslov I – poglavje 1 – člen 2 – odstavki 15 do 25 ter naslov V – poglavje II – oddelek II – členi 52 do 56 veljajo za finančne instrumente iz člena 74 Uredbe (EU) .../... [Uredba o strateških načrtih SKP], ki so podprti v okviru EKSRP.

Sprememba 54

Sprememba 54

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 1

Člen 2 – odstavek 1 – točka 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | „ustrezna priporočila za posamezne države“ pomeni priporočila Sveta, sprejeta v skladu s 
  členom
  121(2) in
  členom
  148(4) PDEU v zvezi s strukturnimi izzivi, ki jih je ustrezno obravnavati v okviru večletnih naložb, ki sodijo na področje uporabe skladov, kakor je določeno v uredbah za posamezne sklade, in ustrezna priporočila, sprejeta v skladu s členom [XX] Uredbe (EU) [številka nove uredbe o upravljanju energetske unije] Evropskega parlamenta in Sveta; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(1)

„ustrezna priporočila za posamezne države“ pomeni priporočila Sveta, sprejeta v skladu s 
  členom
  121(2) in
  členom
  148(4) PDEU v zvezi s strukturnimi izzivi, ki jih je ustrezno obravnavati v okviru večletnih naložb, ki sodijo na področje uporabe skladov, kakor je določeno v uredbah za posamezne sklade, in ustrezna priporočila, sprejeta v skladu s členom [XX] Uredbe (EU) [številka nove uredbe o upravljanju energetske unije] Evropskega parlamenta in Sveta;

členom

členom

| (1) | „ustrezna priporočila za posamezne države“ pomeni priporočila Sveta, sprejeta v skladu s 
  členoma
  121(2) in 148(4) PDEU v zvezi s strukturnimi izzivi, ki jih je ustrezno obravnavati v okviru večletnih naložb, ki sodijo na področje uporabe skladov, kakor je določeno v uredbah za posamezne sklade, in ustrezna priporočila, sprejeta v skladu s členom [XX] Uredbe (EU) [številka nove uredbe o upravljanju energetske unije] Evropskega parlamenta in Sveta; |
| --- | --- |

(1)

„ustrezna priporočila za posamezne države“ pomeni priporočila Sveta, sprejeta v skladu s 
  členoma
  121(2) in 148(4) PDEU v zvezi s strukturnimi izzivi, ki jih je ustrezno obravnavati v okviru večletnih naložb, ki sodijo na področje uporabe skladov, kakor je določeno v uredbah za posamezne sklade, in ustrezna priporočila, sprejeta v skladu s členom [XX] Uredbe (EU) [številka nove uredbe o upravljanju energetske unije] Evropskega parlamenta in Sveta;

členoma

Sprememba 55

Sprememba 55

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 1 a (novo)

Člen 2 – odstavek 1 – točka 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1 a) | „omogočitveni pogoj“ pomeni konkreten in natančno opredeljen pogoj, ki je dejansko povezan z neposrednim vplivom na učinkovito in uspešno doseganje specifičnega cilja programa; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(1 a)

(1 a)

„omogočitveni pogoj“ pomeni konkreten in natančno opredeljen pogoj, ki je dejansko povezan z neposrednim vplivom na učinkovito in uspešno doseganje specifičnega cilja programa;

Sprememba 56

Sprememba 56

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 4 a (novo)

Člen 2 – odstavek 1 – točka 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4 a)„ | program“ v okviru EKSRP pomeni strateški načrti SKP, kot je določen v Uredbi (EU) [...] (v nadaljnjem besedilu: uredba o strateških načrtih SKP); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(4 a)„

(4 a)„

program“ v okviru EKSRP pomeni strateški načrti SKP, kot je določen v Uredbi (EU) [...] (v nadaljnjem besedilu: uredba o strateških načrtih SKP);

Sprememba 57

Sprememba 57

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 8 – točka c

Člen 2 – odstavek 1 – točka 8 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | v okviru shem državne pomoči podjetje, ki prejme pomoč; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

v okviru shem državne pomoči podjetje, ki prejme pomoč;

| (c) | v okviru shem državne pomoči
  organ ali
  podjetje,
  kot je ustrezno,
  ki prejme pomoč
  , razen kadar je ta za posamezno podjetje nižja od 200 000  EUR, ko lahko zadevna država članica odloči, da je upravičenec organ, ki pomoč dodeli, in sicer brez poseganja v uredbe Komisije (EU) št. 1407/2013

   (1 a)

  , (EU) št. 1408/2013

   (1 b)

  in (EU) št. 717/2014

   (1 c); |
| --- | --- |

(c)

v okviru shem državne pomoči
  organ ali
  podjetje,
  kot je ustrezno,
  ki prejme pomoč
  , razen kadar je ta za posamezno podjetje nižja od 200 000  EUR, ko lahko zadevna država članica odloči, da je upravičenec organ, ki pomoč dodeli, in sicer brez poseganja v uredbe Komisije (EU) št. 1407/2013

   (1 a)

  , (EU) št. 1408/2013

   (1 b)

  in (EU) št. 717/2014

   (1 c);

organ ali

kot je ustrezno,

, razen kadar je ta za posamezno podjetje nižja od 200 000  EUR, ko lahko zadevna država članica odloči, da je upravičenec organ, ki pomoč dodeli, in sicer brez poseganja v uredbe Komisije (EU) št. 1407/2013

1 a

, (EU) št. 1408/2013

1 b

in (EU) št. 717/2014

1 c

Sprememba 58

Sprememba 58

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 9

Člen 2 – odstavek 1 – točka 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (9) | „sklad za manjše projekte“ pomeni operacijo v okviru programa Interreg, katerega cilj je izbor in izvajanje projektov z omejenim finančnim obsegom; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(9)

„sklad za manjše projekte“ pomeni operacijo v okviru programa Interreg, katerega cilj je izbor in izvajanje projektov z omejenim finančnim obsegom;

| (9) | „sklad za manjše projekte“ pomeni operacijo v okviru programa Interreg, katerega cilj je izbor in izvajanje projektov
  , tudi projektov na ravni medosebnih stikov
  z omejenim finančnim obsegom; |
| --- | --- |

(9)

„sklad za manjše projekte“ pomeni operacijo v okviru programa Interreg, katerega cilj je izbor in izvajanje projektov
  , tudi projektov na ravni medosebnih stikov
  z omejenim finančnim obsegom;

, tudi projektov na ravni medosebnih stikov

Sprememba 59

Sprememba 59

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 21

Člen 2 – odstavek 1 – točka 21

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (21) | „posebni sklad“ pomeni sklad, ki ga je ustanovil organ upravljanja ali holdinški sklad
  z namenom zagotavljanja finančnih produktov
  končnim prejemnikom; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(21)

„posebni sklad“ pomeni sklad, ki ga je ustanovil organ upravljanja ali holdinški sklad
  z namenom zagotavljanja finančnih produktov
  končnim prejemnikom;

z namenom zagotavljanja finančnih produktov

| (21) | „posebni sklad“ pomeni sklad, ki ga je ustanovil organ upravljanja ali holdinški sklad
  , preko katerega zagotavljajo finančne produkte
  končnim prejemnikom; |
| --- | --- |

(21)

„posebni sklad“ pomeni sklad, ki ga je ustanovil organ upravljanja ali holdinški sklad
  , preko katerega zagotavljajo finančne produkte
  končnim prejemnikom;

, preko katerega zagotavljajo finančne produkte

Sprememba 60

Sprememba 60

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 36 a (novo)

Člen 2 – odstavek 1 – točka 36 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (36a) | načelo „energetska učinkovitost na prvem mestu“ pomeni, da se pri odločitvah glede načrtovanja, politik in naložb na področju energije prednost daje ukrepom za učinkovitejše povpraševanje po energiji in oskrbo z njo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(36a)

(36a)

načelo „energetska učinkovitost na prvem mestu“ pomeni, da se pri odločitvah glede načrtovanja, politik in naložb na področju energije prednost daje ukrepom za učinkovitejše povpraševanje po energiji in oskrbo z njo;

Sprememba 61

Sprememba 61

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 37

Člen 2 – odstavek 1 – točka 37

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (37) | „prilagajanje na podnebne spremembe“ pomeni postopek za zagotovitev, da je infrastruktura odporna na škodljive vplive podnebja v skladu z nacionalnimi predpisi in smernicami, če so na voljo,
  ali mednarodno priznanimi standardi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(37)

„prilagajanje na podnebne spremembe“ pomeni postopek za zagotovitev, da je infrastruktura odporna na škodljive vplive podnebja v skladu z nacionalnimi predpisi in smernicami, če so na voljo,
  ali mednarodno priznanimi standardi.

ali mednarodno priznanimi standardi.

| (37) | „prilagajanje na podnebne spremembe“ pomeni postopek za zagotovitev, da je infrastruktura odporna na škodljive vplive podnebja v skladu z 
  mednarodno priznanimi standardi ali
  nacionalnimi predpisi in smernicami, če so na voljo,
  ter da se pri naložbah v infrastrukturo upošteva načelo „energetske učinkovitosti na prvem mestu“ in se izberejo pristopi za zmanjšanje emisij in razogljičenje; |
| --- | --- |

(37)

„prilagajanje na podnebne spremembe“ pomeni postopek za zagotovitev, da je infrastruktura odporna na škodljive vplive podnebja v skladu z 
  mednarodno priznanimi standardi ali
  nacionalnimi predpisi in smernicami, če so na voljo,
  ter da se pri naložbah v infrastrukturo upošteva načelo „energetske učinkovitosti na prvem mestu“ in se izberejo pristopi za zmanjšanje emisij in razogljičenje;

mednarodno priznanimi standardi ali

ter da se pri naložbah v infrastrukturo upošteva načelo „energetske učinkovitosti na prvem mestu“ in se izberejo pristopi za zmanjšanje emisij in razogljičenje;

Sprememba 62

Sprememba 62

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 37 a (novo)

Člen 2 – odstavek 1 – točka 37 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (37a) | „EIB“ pomeni Evropsko investicijsko banko, Evropski investicijski sklad ali katero koli podružnico Evropske investicijske banke; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(37a)

(37a)

„EIB“ pomeni Evropsko investicijsko banko, Evropski investicijski sklad ali katero koli podružnico Evropske investicijske banke;

Sprememba 63

Sprememba 63

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka a

Člen 4 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | pametnejša Evropa s spodbujanjem inovativne in pametne gospodarske preobrazbe; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

pametnejša Evropa s spodbujanjem inovativne in pametne gospodarske preobrazbe;

| (a) | bolj konkurenčna in
  pametnejša Evropa s spodbujanjem inovativne in pametne gospodarske preobrazbe
  ter krepitvijo malih in srednjih podjetij
  ; |
| --- | --- |

(a)

bolj konkurenčna in
  pametnejša Evropa s spodbujanjem inovativne in pametne gospodarske preobrazbe
  ter krepitvijo malih in srednjih podjetij
  ;

bolj konkurenčna in

ter krepitvijo malih in srednjih podjetij

Sprememba 64

Sprememba 64

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka b

Člen 4 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | bolj zelena, nizkoogljična Evropa
  s spodbujanjem prehoda
  na
  čisto
  in
  pravično energijo
  ,
  zelene
  in
  modre naložbe
  ,
  krožno gospodarstvo
  ,
  prilagajanje
  podnebnim spremembam ter
  preprečevanje
  in
  upravljanje
  tveganj; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

bolj zelena, nizkoogljična Evropa
  s spodbujanjem prehoda
  na
  čisto
  in
  pravično energijo
  ,
  zelene
  in
  modre naložbe
  ,
  krožno gospodarstvo
  ,
  prilagajanje
  podnebnim spremembam ter
  preprečevanje
  in
  upravljanje
  tveganj;

s spodbujanjem prehoda

čisto

pravično energijo

zelene

modre naložbe

krožno gospodarstvo

prilagajanje

preprečevanje

upravljanje

| (b) | bolj zelena, nizkoogljična Evropa
  , ki je odporna in prehaja
  na
  gospodarstvo z ničelnim ogljičnim odtisom s spodbujanjem čistega
  in
  pravičnega energetskega prehoda
  ,
  zelenih
  in
  modrih naložb
  ,
  krožnega gospodarstva
  ,
  prilagajanja
  podnebnim spremembam ter
  preprečevanja
  in
  upravljanja
  tveganj; |
| --- | --- |

(b)

bolj zelena, nizkoogljična Evropa
  , ki je odporna in prehaja
  na
  gospodarstvo z ničelnim ogljičnim odtisom s spodbujanjem čistega
  in
  pravičnega energetskega prehoda
  ,
  zelenih
  in
  modrih naložb
  ,
  krožnega gospodarstva
  ,
  prilagajanja
  podnebnim spremembam ter
  preprečevanja
  in
  upravljanja
  tveganj;

, ki je odporna in prehaja

gospodarstvo z ničelnim ogljičnim odtisom s spodbujanjem čistega

pravičnega energetskega prehoda

zelenih

modrih naložb

krožnega gospodarstva

prilagajanja

preprečevanja

upravljanja

Sprememba 65

Sprememba 65

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka c

Člen 4 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | bolj povezana Evropa z izboljšanjem mobilnosti in regionalne povezljivosti IKT; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

bolj povezana Evropa z izboljšanjem mobilnosti in regionalne povezljivosti IKT;

| (c) | bolj povezana Evropa z izboljšanjem mobilnosti
  , vključno s pametno
  in
  trajnostno mobilnostjo, ter
  regionalne povezljivosti IKT; |
| --- | --- |

(c)

bolj povezana Evropa z izboljšanjem mobilnosti
  , vključno s pametno
  in
  trajnostno mobilnostjo, ter
  regionalne povezljivosti IKT;

, vključno s pametno

trajnostno mobilnostjo, ter

Sprememba 66

Sprememba 66

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka d

Člen 4 – odstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | bolj socialna Evropa za izvajanje evropskega stebra socialnih pravic; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

bolj socialna Evropa za izvajanje evropskega stebra socialnih pravic;

| (d) | bolj socialna
  in vključujoča
  Evropa za izvajanje evropskega stebra socialnih pravic; |
| --- | --- |

(d)

bolj socialna
  in vključujoča
  Evropa za izvajanje evropskega stebra socialnih pravic;

in vključujoča

Sprememba 67

Sprememba 67

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka e

Člen 4 – odstavek 1 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | Evropa, ki je bliže državljanom, in sicer s spodbujanjem trajnostnega in celostnega razvoja
  mest, podeželja in obalnih
  območij ter lokalnih pobud. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

Evropa, ki je bliže državljanom, in sicer s spodbujanjem trajnostnega in celostnega razvoja
  mest, podeželja in obalnih
  območij ter lokalnih pobud.

mest, podeželja in obalnih

| (e) | Evropa, ki je bliže državljanom, in sicer s spodbujanjem trajnostnega in celostnega razvoja
  vseh regij,
  območij ter lokalnih pobud. |
| --- | --- |

(e)

Evropa, ki je bliže državljanom, in sicer s spodbujanjem trajnostnega in celostnega razvoja
  vseh regij,
  območij ter lokalnih pobud.

vseh regij,

Sprememba 68

Sprememba 68

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 3

Člen 4 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Države članice zagotovijo informacije o podpori ciljem na področju okolja in podnebnih sprememb z uporabo metodologije, ki temelji na vrstah intervencij, za vsak sklad. Ta metodologija obsega določitev posebnega korekcijskega koeficienta za podporo na ravni, ki odraža obseg, v katerem taka podpora prispeva k okoljskim in podnebnim ciljem. V primeru ESRR, ESS+ in Kohezijskega sklada se korekcijski koeficienti pripišejo razsežnostim in kodam za vrste intervencij iz Priloge I. | 3.   Države članice zagotovijo
  prilagajanje ustreznih operacij na podnebne spremembe v celotnem postopku načrtovanja in izvajanja ter
  informacije o podpori ciljem na področju okolja in podnebnih sprememb z uporabo metodologije, ki temelji na vrstah intervencij, za vsak sklad. Ta metodologija obsega določitev posebnega korekcijskega koeficienta za podporo na ravni, ki odraža obseg, v katerem taka podpora prispeva k okoljskim in podnebnim ciljem. V primeru ESRR, ESS+ in Kohezijskega sklada se korekcijski koeficienti pripišejo razsežnostim in kodam za vrste intervencij iz Priloge I. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Države članice zagotovijo informacije o podpori ciljem na področju okolja in podnebnih sprememb z uporabo metodologije, ki temelji na vrstah intervencij, za vsak sklad. Ta metodologija obsega določitev posebnega korekcijskega koeficienta za podporo na ravni, ki odraža obseg, v katerem taka podpora prispeva k okoljskim in podnebnim ciljem. V primeru ESRR, ESS+ in Kohezijskega sklada se korekcijski koeficienti pripišejo razsežnostim in kodam za vrste intervencij iz Priloge I.

3.   Države članice zagotovijo
  prilagajanje ustreznih operacij na podnebne spremembe v celotnem postopku načrtovanja in izvajanja ter
  informacije o podpori ciljem na področju okolja in podnebnih sprememb z uporabo metodologije, ki temelji na vrstah intervencij, za vsak sklad. Ta metodologija obsega določitev posebnega korekcijskega koeficienta za podporo na ravni, ki odraža obseg, v katerem taka podpora prispeva k okoljskim in podnebnim ciljem. V primeru ESRR, ESS+ in Kohezijskega sklada se korekcijski koeficienti pripišejo razsežnostim in kodam za vrste intervencij iz Priloge I.

Sprememba 69

Sprememba 69

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 4

Člen 4 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Države članice in Komisija zagotovijo usklajevanje, dopolnjevanje in skladnost skladov in drugih instrumentov Unije, kot je program za podporo reformam, vključno z orodjem za izvajanje reform in instrumentom za tehnično podporo. Pri tem čim bolje izkoristijo zadevne mehanizme za usklajevanje,
  katerih namen je preprečevanje podvajanja
  med načrtovanjem in izvajanjem. | 4.   Države članice in Komisija
  v skladu s svojimi pristojnostmi ter načeli subsidiarnosti in upravljanja na več ravneh
  zagotovijo usklajevanje, dopolnjevanje in skladnost skladov in drugih instrumentov Unije, kot je program za podporo reformam, vključno z orodjem za izvajanje reform in instrumentom za tehnično podporo. Pri tem čim bolje izkoristijo zadevne mehanizme za usklajevanje,
  da bi preprečili podvajanje
  med načrtovanjem in izvajanjem. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Države članice in Komisija zagotovijo usklajevanje, dopolnjevanje in skladnost skladov in drugih instrumentov Unije, kot je program za podporo reformam, vključno z orodjem za izvajanje reform in instrumentom za tehnično podporo. Pri tem čim bolje izkoristijo zadevne mehanizme za usklajevanje,
  katerih namen je preprečevanje podvajanja
  med načrtovanjem in izvajanjem.

4.   Države članice in Komisija
  v skladu s svojimi pristojnostmi ter načeli subsidiarnosti in upravljanja na več ravneh
  zagotovijo usklajevanje, dopolnjevanje in skladnost skladov in drugih instrumentov Unije, kot je program za podporo reformam, vključno z orodjem za izvajanje reform in instrumentom za tehnično podporo. Pri tem čim bolje izkoristijo zadevne mehanizme za usklajevanje,
  da bi preprečili podvajanje
  med načrtovanjem in izvajanjem.

Sprememba 70

Sprememba 70

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 4 a (novo)

Člen 4 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Države članice in Komisija zagotovijo skladnost z ustreznimi pravili o državni pomoči. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4a.
     
  Države članice in Komisija zagotovijo skladnost z ustreznimi pravili o državni pomoči.

Sprememba 71

Sprememba 71

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1

Člen 5 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice in Komisija izvršujejo proračun Unije, dodeljen skladom v okviru deljenega upravljanja v skladu s členom [63] Uredbe (EU, Euratom) [številka nove finančne uredbe] (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba). | 1.   Države članice
  , v skladu s svojim institucionalnim
  in
  pravnim okvirom, ter
  Komisija izvršujejo proračun Unije, dodeljen skladom v okviru deljenega upravljanja v skladu s členom [63] Uredbe (EU, Euratom) [številka nove finančne uredbe] (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Države članice in Komisija izvršujejo proračun Unije, dodeljen skladom v okviru deljenega upravljanja v skladu s členom [63] Uredbe (EU, Euratom) [številka nove finančne uredbe] (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba).

1.   Države članice
  , v skladu s svojim institucionalnim
  in
  pravnim okvirom, ter
  Komisija izvršujejo proračun Unije, dodeljen skladom v okviru deljenega upravljanja v skladu s členom [63] Uredbe (EU, Euratom) [številka nove finančne uredbe] (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba).

Sprememba 72

Sprememba 72

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2

Člen 5 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   
  Vendar pa
  Komisija izvršuje znesek podpore iz Kohezijskega sklada, ki je bil prerazporejen na instrument za povezovanje Evrope (CEF), evropsko pobudo URBAN in medregionalne inovativne naložbe, znesek podpore iz ESS+, ki je bil prerazporejen na transnacionalno sodelovanje, zneske, prispevane v sklad InvestEU (37), in tehnično pomoč na pobudo Komisije v okviru neposrednega ali posrednega upravljanja v skladu s [točkama (a) in (c) člena 62(1)] finančne uredbe. | 2.   Komisija
  brez poseganja v člen 1(2)
  izvršuje znesek podpore iz Kohezijskega sklada, ki je bil prerazporejen na instrument za povezovanje Evrope (CEF), evropsko pobudo URBAN in medregionalne inovativne naložbe, znesek podpore iz ESS+, ki je bil prerazporejen na transnacionalno sodelovanje, zneske, prispevane v sklad InvestEU (37), in tehnično pomoč na pobudo Komisije v okviru neposrednega ali posrednega upravljanja v skladu s [točkama (a) in (c) člena 62(1)] finančne uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   
  Vendar pa
  Komisija izvršuje znesek podpore iz Kohezijskega sklada, ki je bil prerazporejen na instrument za povezovanje Evrope (CEF), evropsko pobudo URBAN in medregionalne inovativne naložbe, znesek podpore iz ESS+, ki je bil prerazporejen na transnacionalno sodelovanje, zneske, prispevane v sklad InvestEU (37), in tehnično pomoč na pobudo Komisije v okviru neposrednega ali posrednega upravljanja v skladu s [točkama (a) in (c) člena 62(1)] finančne uredbe.

2.   Komisija
  brez poseganja v člen 1(2)
  izvršuje znesek podpore iz Kohezijskega sklada, ki je bil prerazporejen na instrument za povezovanje Evrope (CEF), evropsko pobudo URBAN in medregionalne inovativne naložbe, znesek podpore iz ESS+, ki je bil prerazporejen na transnacionalno sodelovanje, zneske, prispevane v sklad InvestEU (37), in tehnično pomoč na pobudo Komisije v okviru neposrednega ali posrednega upravljanja v skladu s [točkama (a) in (c) člena 62(1)] finančne uredbe.

Sprememba 73

Sprememba 73

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 3

Člen 5 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Komisija lahko izvaja sodelovanje najbolj oddaljenih regij znotraj cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg) v okviru posrednega upravljanja. | 3.   Komisija lahko
  s soglasjem države članice in regij, ki jih to zadeva,
  izvaja sodelovanje najbolj oddaljenih regij znotraj cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg) v okviru posrednega upravljanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Komisija lahko izvaja sodelovanje najbolj oddaljenih regij znotraj cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg) v okviru posrednega upravljanja.

3.   Komisija lahko
  s soglasjem države članice in regij, ki jih to zadeva,
  izvaja sodelovanje najbolj oddaljenih regij znotraj cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg) v okviru posrednega upravljanja.

Sprememba 74

Sprememba 74

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 1 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Vsaka država članica
  organizira partnerstvo
  s 
  pristojnimi regionalnimi
  in
  lokalnimi organi
  . To partnerstvo vključuje vsaj naslednje partnerje: | 1.   Vsaka država članica
  za partnerski sporazum in vsak program v skladu
  s 
  svojim institucionalnim
  in
  pravnim okvirom organizira v celoti razvito in učinkovito partnerstvo
  . To partnerstvo vključuje vsaj naslednje partnerje: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Vsaka država članica
  organizira partnerstvo
  s 
  pristojnimi regionalnimi
  in
  lokalnimi organi
  . To partnerstvo vključuje vsaj naslednje partnerje:

1.   Vsaka država članica
  za partnerski sporazum in vsak program v skladu
  s 
  svojim institucionalnim
  in
  pravnim okvirom organizira v celoti razvito in učinkovito partnerstvo
  . To partnerstvo vključuje vsaj naslednje partnerje:

Sprememba 75

Sprememba 75

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka a

Člen 6 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | urbane in druge javne organe; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

urbane in druge javne organe;

| (a) | regionalne, lokalne,
  urbane in druge javne organe; |
| --- | --- |

(a)

regionalne, lokalne,
  urbane in druge javne organe;

regionalne, lokalne,

Sprememba 76

Sprememba 76

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka c

Člen 6 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | ustrezne organe, ki predstavljajo civilno družbo,
  okoljske partnerje
  ter
  organe
  ,
  odgovorne
  za spodbujanje socialne vključenosti, temeljnih pravic, pravic invalidov, enakosti spolov in nediskriminacije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

ustrezne organe, ki predstavljajo civilno družbo,
  okoljske partnerje
  ter
  organe
  ,
  odgovorne
  za spodbujanje socialne vključenosti, temeljnih pravic, pravic invalidov, enakosti spolov in nediskriminacije.

okoljske partnerje

organe

odgovorne

| (c) | ustrezne organe, ki predstavljajo civilno družbo,
  kot so okoljski partnerji, nevladne organizacije
  ter
  organi
  ,
  odgovorni
  za spodbujanje socialne vključenosti, temeljnih pravic, pravic invalidov, enakosti spolov in nediskriminacije. |
| --- | --- |

(c)

ustrezne organe, ki predstavljajo civilno družbo,
  kot so okoljski partnerji, nevladne organizacije
  ter
  organi
  ,
  odgovorni
  za spodbujanje socialne vključenosti, temeljnih pravic, pravic invalidov, enakosti spolov in nediskriminacije.

kot so okoljski partnerji, nevladne organizacije

organi

odgovorni

Sprememba 77

Sprememba 77

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka c a (novo)

Člen 6 – odstavek 1 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | raziskovalne ustanove in univerze, kjer je primerno. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ca)

(ca)

raziskovalne ustanove in univerze, kjer je primerno.

raziskovalne ustanove in univerze, kjer je primerno.

Spremembi 78 in 459

Spremembi 78 in 459

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 2

Člen 6 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Država članica v skladu z načelom upravljanja na več ravneh vključi te partnerje v pripravo sporazumov o partnerstvu ter v pripravo in
  izvajanje
  programov, vključno s sodelovanjem v odborih za spremljanje v skladu s členom 34. | 2.   Država članica v skladu z načelom upravljanja na več ravneh
  in po pristopu od spodaj navzgor
  vključi te partnerje v pripravo sporazumov o partnerstvu ter v pripravo
  , izvajanje
  in
  oceno
  programov, vključno s sodelovanjem v odborih za spremljanje v skladu s členom 34.
  Države članice v tem okviru dodelijo ustrezen delež sredstev skladov za razvoj upravnih zmogljivosti socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe. Ustrezne države članice v čezmejne programe vključijo partnerje iz vseh sodelujočih držav članic. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Država članica v skladu z načelom upravljanja na več ravneh vključi te partnerje v pripravo sporazumov o partnerstvu ter v pripravo in
  izvajanje
  programov, vključno s sodelovanjem v odborih za spremljanje v skladu s členom 34.

2.   Država članica v skladu z načelom upravljanja na več ravneh
  in po pristopu od spodaj navzgor
  vključi te partnerje v pripravo sporazumov o partnerstvu ter v pripravo
  , izvajanje
  in
  oceno
  programov, vključno s sodelovanjem v odborih za spremljanje v skladu s členom 34.
  Države članice v tem okviru dodelijo ustrezen delež sredstev skladov za razvoj upravnih zmogljivosti socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe. Ustrezne države članice v čezmejne programe vključijo partnerje iz vseh sodelujočih držav članic.

Sprememba 79

Sprememba 79

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 3

Člen 6 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Organizacija in izvajanje partnerstva se izvajata v skladu z Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 240/2014 (38). | 3.   Organizacija in izvajanje partnerstva se izvajata v skladu z Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 240/2014 (38).
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 107 za spremembe Delegirane uredbe (EU) št. 240/2014 za njeno prilagoditev tej uredbi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Organizacija in izvajanje partnerstva se izvajata v skladu z Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 240/2014 (38).

3.   Organizacija in izvajanje partnerstva se izvajata v skladu z Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 240/2014 (38).
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 107 za spremembe Delegirane uredbe (EU) št. 240/2014 za njeno prilagoditev tej uredbi.

Sprememba 80

Sprememba 80

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 4

Člen 6 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Komisija se vsaj enkrat na leto posvetuje o izvajanju programov z organizacijami, ki predstavljajo partnerje na ravni Unije. | 4.   Komisija se vsaj enkrat na leto posvetuje o izvajanju programov z organizacijami, ki predstavljajo partnerje na ravni Unije
  , ter Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o izidu
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Komisija se vsaj enkrat na leto posvetuje o izvajanju programov z organizacijami, ki predstavljajo partnerje na ravni Unije.

4.   Komisija se vsaj enkrat na leto posvetuje o izvajanju programov z organizacijami, ki predstavljajo partnerje na ravni Unije
  , ter Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o izidu
  .

Sprememba 81

Sprememba 81

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 a (novo)

Člen 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 6a |
| | Horizontalna načela |
| | 1.
     
  Države članice in Komisija pri izvajanju skladov zagotovijo spoštovanje temeljnih pravic in skladnost z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah. |
| | 2.
     
  Države članice in Komisija zagotovijo, da se med celotno pripravo in izvajanjem programov, vključno v zvezi s spremljanjem, poročanjem in vrednotenjem, upoštevata in spodbujata enakost moških in žensk, vključevanje načela enakosti spolov ter vključevanje vidika enakosti spolov. |
| | 3.
     
  Države članice in Komisija sprejmejo ustrezne ukrepe za preprečitev diskriminacije na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti med pripravo, izvajanjem, spremljanjem, poročanjem in ocenjevanjem programov. Med celotno pripravo in izvajanjem programov se zlasti upošteva dostopnost za invalide. |
| | 4.
     
  Cilji skladov se uresničujejo v skladu z načelom trajnostnega razvoja, ob upoštevanju ciljev OZN za trajnostni razvoj in spodbujanju cilja Unije o ohranjanju, varovanju in izboljšanju kakovosti okolja ter boju proti podnebnim spremembam, ob upoštevanju načela iz člena 19(1) in (2) PDEU, da onesnaževalec plača. |
| | Države članice in Komisija zagotovijo, da se med pripravo in izvajanjem partnerskih sporazumov in programov spodbujajo zahteve za varstvo okolja, učinkovito rabo virov, energijsko učinkovitost na prvem mestu, socialno pravičen energetski prehod, blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje tem spremembam, biotsko raznovrstnost, prožnost ob naravnih nesrečah ter preprečevanje in obvladovanje tveganj. Njihov cilj je izogibati se naložbam, povezanim s proizvodnjo, predelavo, distribucijo, skladiščenjem ali zgorevanjem fosilnih goriv. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 6a

Člen 6a

Horizontalna načela

Horizontalna načela

1.
     
  Države članice in Komisija pri izvajanju skladov zagotovijo spoštovanje temeljnih pravic in skladnost z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah.

2.
     
  Države članice in Komisija zagotovijo, da se med celotno pripravo in izvajanjem programov, vključno v zvezi s spremljanjem, poročanjem in vrednotenjem, upoštevata in spodbujata enakost moških in žensk, vključevanje načela enakosti spolov ter vključevanje vidika enakosti spolov.

3.
     
  Države članice in Komisija sprejmejo ustrezne ukrepe za preprečitev diskriminacije na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti med pripravo, izvajanjem, spremljanjem, poročanjem in ocenjevanjem programov. Med celotno pripravo in izvajanjem programov se zlasti upošteva dostopnost za invalide.

4.
     
  Cilji skladov se uresničujejo v skladu z načelom trajnostnega razvoja, ob upoštevanju ciljev OZN za trajnostni razvoj in spodbujanju cilja Unije o ohranjanju, varovanju in izboljšanju kakovosti okolja ter boju proti podnebnim spremembam, ob upoštevanju načela iz člena 19(1) in (2) PDEU, da onesnaževalec plača.

Države članice in Komisija zagotovijo, da se med pripravo in izvajanjem partnerskih sporazumov in programov spodbujajo zahteve za varstvo okolja, učinkovito rabo virov, energijsko učinkovitost na prvem mestu, socialno pravičen energetski prehod, blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje tem spremembam, biotsko raznovrstnost, prožnost ob naravnih nesrečah ter preprečevanje in obvladovanje tveganj. Njihov cilj je izogibati se naložbam, povezanim s proizvodnjo, predelavo, distribucijo, skladiščenjem ali zgorevanjem fosilnih goriv.

Države članice in Komisija zagotovijo, da se med pripravo in izvajanjem partnerskih sporazumov in programov spodbujajo zahteve za varstvo okolja, učinkovito rabo virov, energijsko učinkovitost na prvem mestu, socialno pravičen energetski prehod, blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje tem spremembam, biotsko raznovrstnost, prožnost ob naravnih nesrečah ter preprečevanje in obvladovanje tveganj. Njihov cilj je izogibati se naložbam, povezanim s proizvodnjo, predelavo, distribucijo, skladiščenjem ali zgorevanjem fosilnih goriv.

Sprememba 82

Sprememba 82

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1

Člen 7 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Vsaka država članica pripravi sporazum o partnerstvu, ki določa ureditve za učinkovito in uspešno uporabo skladov v obdobju od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2027. | 1.   Vsaka država članica pripravi sporazum o partnerstvu, ki določa ureditve za učinkovito in uspešno uporabo skladov v obdobju od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2027.
  Takšen sporazum o partnerstvu se pripravi v skladu s pravili ravnanja iz Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 240/2014. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Vsaka država članica pripravi sporazum o partnerstvu, ki določa ureditve za učinkovito in uspešno uporabo skladov v obdobju od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2027.

1.   Vsaka država članica pripravi sporazum o partnerstvu, ki določa ureditve za učinkovito in uspešno uporabo skladov v obdobju od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2027.
  Takšen sporazum o partnerstvu se pripravi v skladu s pravili ravnanja iz Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 240/2014.

Sprememba 83

Sprememba 83

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 2

Člen 7 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Država članica sporazum o partnerstvu predloži Komisiji pred predložitvijo prvega programa ali hkrati z njo. | 2.   Država članica sporazum o partnerstvu predloži Komisiji pred predložitvijo prvega programa ali hkrati z njo
  , vendar najpozneje 30. aprila 2021
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Država članica sporazum o partnerstvu predloži Komisiji pred predložitvijo prvega programa ali hkrati z njo.

2.   Država članica sporazum o partnerstvu predloži Komisiji pred predložitvijo prvega programa ali hkrati z njo
  , vendar najpozneje 30. aprila 2021
  .

Sprememba 84

Sprememba 84

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 3

Člen 7 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Sporazum o partnerstvu se lahko predloži skupaj z ustreznim letnim nacionalnim programom reform. | 3.   Sporazum o partnerstvu se lahko predloži skupaj z ustreznim letnim nacionalnim programom reform
  ter nacionalnim energetskim in podnebnim načrtom
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Sporazum o partnerstvu se lahko predloži skupaj z ustreznim letnim nacionalnim programom reform.

3.   Sporazum o partnerstvu se lahko predloži skupaj z ustreznim letnim nacionalnim programom reform
  ter nacionalnim energetskim in podnebnim načrtom
  .

Sprememba 85

Sprememba 85

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1 – točka a

Člen 8 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | izbrane cilje politike z navedbo v okviru katerih skladov in programov se bodo ti cilji izvajali in zadevno utemeljitvijo
  ter, če je to primerno, utemeljitev za uporabo načina izvajanja sklada InvestEU
  , pri čemer se upoštevajo ustrezna priporočila za posamezne države; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

izbrane cilje politike z navedbo v okviru katerih skladov in programov se bodo ti cilji izvajali in zadevno utemeljitvijo
  ter, če je to primerno, utemeljitev za uporabo načina izvajanja sklada InvestEU
  , pri čemer se upoštevajo ustrezna priporočila za posamezne države;

ter, če je to primerno, utemeljitev za uporabo načina izvajanja sklada InvestEU

| (a) | izbrane cilje politike z navedbo, v okviru katerih skladov in programov se bodo ti cilji izvajali, in zadevno utemeljitvijo, pri čemer se upoštevajo
  in naštejejo
  ustrezna priporočila za posamezne države
  ter regionalni izzivi
  ; |
| --- | --- |

(a)

izbrane cilje politike z navedbo, v okviru katerih skladov in programov se bodo ti cilji izvajali, in zadevno utemeljitvijo, pri čemer se upoštevajo
  in naštejejo
  ustrezna priporočila za posamezne države
  ter regionalni izzivi
  ;

in naštejejo

ter regionalni izzivi

Sprememba 86

Sprememba 86

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1 – točka b – točka i

Člen 8 – odstavek 1 – točka b – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (i) | povzetek izbir politike in glavnih rezultatov, ki se pričakujejo za vsak sklad
  , tudi prek uporabe sklada InvestEU, če je primerno
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(i)

povzetek izbir politike in glavnih rezultatov, ki se pričakujejo za vsak sklad
  , tudi prek uporabe sklada InvestEU, če je primerno
  ;

, tudi prek uporabe sklada InvestEU, če je primerno

| (i) | povzetek izbir politike in glavnih rezultatov, ki se pričakujejo za vsak sklad; |
| --- | --- |

(i)

povzetek izbir politike in glavnih rezultatov, ki se pričakujejo za vsak sklad;

Sprememba 87

Sprememba 87

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1 – točka b – točka ii

Člen 8 – odstavek 1 – točka b – točka ii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (ii) | usklajevanje, razmejevanje in dopolnjevanje med skladi in, če je ustrezno, usklajevanje med nacionalnimi in regionalnimi programi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ii)

usklajevanje, razmejevanje in dopolnjevanje med skladi in, če je ustrezno, usklajevanje med nacionalnimi in regionalnimi programi;

| (ii) | usklajevanje, razmejevanje in dopolnjevanje med skladi in, če je ustrezno, usklajevanje med nacionalnimi in regionalnimi programi
  , zlasti v zvezi s strateškimi načrti SKP iz Uredbe (EU) [...] (uredba o strateških načrtih SKP)
  ; |
| --- | --- |

(ii)

usklajevanje, razmejevanje in dopolnjevanje med skladi in, če je ustrezno, usklajevanje med nacionalnimi in regionalnimi programi
  , zlasti v zvezi s strateškimi načrti SKP iz Uredbe (EU) [...] (uredba o strateških načrtih SKP)
  ;

, zlasti v zvezi s strateškimi načrti SKP iz Uredbe (EU) [...] (uredba o strateških načrtih SKP)

Sprememba 88

Sprememba 88

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1 – točka b – točka iii

Člen 8 – odstavek 1 – točka b – točka iii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (iii) | dopolnjevanje med skladi in drugimi instrumenti Unije, vključno s strateškimi integriranimi projekti LIFE in strateškimi naravovarstvenimi projekti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iii)

dopolnjevanje med skladi in drugimi instrumenti Unije, vključno s strateškimi integriranimi projekti LIFE in strateškimi naravovarstvenimi projekti;

| (iii) | dopolnjevanje
  in sinergije
  med skladi in drugimi instrumenti Unije, vključno s strateškimi integriranimi projekti LIFE in strateškimi naravovarstvenimi projekti
  ter, kadar je to ustrezno, tudi projekti, financiranimi v okviru programa Obzorje Evropa
  ; |
| --- | --- |

(iii)

dopolnjevanje
  in sinergije
  med skladi in drugimi instrumenti Unije, vključno s strateškimi integriranimi projekti LIFE in strateškimi naravovarstvenimi projekti
  ter, kadar je to ustrezno, tudi projekti, financiranimi v okviru programa Obzorje Evropa
  ;

in sinergije

ter, kadar je to ustrezno, tudi projekti, financiranimi v okviru programa Obzorje Evropa

Sprememba 89

Sprememba 89

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1 – točka b – točka iii a (novo)

Člen 8 – odstavek 1 – točka b – točka iii a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (iiia) | izpolnjevanje ciljev, politik in ukrepov v okviru nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iiia)

(iiia)

izpolnjevanje ciljev, politik in ukrepov v okviru nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov;

izpolnjevanje ciljev, politik in ukrepov v okviru nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov;

Sprememba 90

Sprememba 90

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1 – točka c

Člen 8 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | predhodne finančne dodelitve iz vsakega sklada glede na cilj politike na nacionalni ravni, ki spoštujejo pravila za posamezne sklade v zvezi s tematsko osredotočenostjo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

predhodne finančne dodelitve iz vsakega sklada glede na cilj politike na nacionalni ravni, ki spoštujejo pravila za posamezne sklade v zvezi s tematsko osredotočenostjo;

| (c) | predhodne finančne dodelitve iz vsakega sklada glede na cilj politike na nacionalni
  in po potrebi regionalni
  ravni, ki spoštujejo pravila za posamezne sklade v zvezi s tematsko osredotočenostjo; |
| --- | --- |

(c)

predhodne finančne dodelitve iz vsakega sklada glede na cilj politike na nacionalni
  in po potrebi regionalni
  ravni, ki spoštujejo pravila za posamezne sklade v zvezi s tematsko osredotočenostjo;

in po potrebi regionalni

Sprememba 91

Sprememba 91

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1 – točka d

Člen 8 – odstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | če je ustrezno, razčlenitev
  finančnih sredstev glede na kategorijo regij, pripravljeno v skladu s členom 102(2), in zneske dodelitev, za katere se predlaga prerazporeditev med kategorijami regij v skladu s členom 105; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

če je ustrezno, razčlenitev
  finančnih sredstev glede na kategorijo regij, pripravljeno v skladu s členom 102(2), in zneske dodelitev, za katere se predlaga prerazporeditev med kategorijami regij v skladu s členom 105;

če je ustrezno, razčlenitev

| (d) | razčlenitev
  finančnih sredstev glede na kategorijo regij, pripravljeno v skladu s členom 102(2), in zneske dodelitev, za katere se predlaga prerazporeditev med kategorijami regij v skladu s členom 105; |
| --- | --- |

(d)

razčlenitev
  finančnih sredstev glede na kategorijo regij, pripravljeno v skladu s členom 102(2), in zneske dodelitev, za katere se predlaga prerazporeditev med kategorijami regij v skladu s členom 105;

razčlenitev

Sprememba 92

Sprememba 92

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1 – točka e

Člen 8 – odstavek 1 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | zneske, ki jih je treba prispevati v sklad InvestEU glede na sklad in kategorijo regij; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

(e)

zneske, ki jih je treba prispevati v sklad InvestEU glede na sklad in kategorijo regij;

zneske, ki jih je treba prispevati v sklad InvestEU glede na sklad in kategorijo regij;

črtano

črtano

Sprememba 93

Sprememba 93

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1 – točka g

Člen 8 – odstavek 1 – točka g

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (g) | povzetek ukrepov, ki jih zadevna država članica sprejme za okrepitev upravne zmogljivosti za izvajanje skladov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(g)

povzetek ukrepov, ki jih zadevna država članica sprejme za okrepitev upravne zmogljivosti za izvajanje skladov.

| (g) | povzetek ukrepov, ki jih zadevna država članica sprejme za okrepitev upravne zmogljivosti za izvajanje skladov
  ter sistema upravljanja in nadzora
  . |
| --- | --- |

(g)

povzetek ukrepov, ki jih zadevna država članica sprejme za okrepitev upravne zmogljivosti za izvajanje skladov
  ter sistema upravljanja in nadzora
  .

ter sistema upravljanja in nadzora

Sprememba 94

Sprememba 94

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1 – točka g a (novo)

Člen 8 – odstavek 1 – točka g a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ga) | po potrebi tudi celostni pristop za obravnavanje demografskih izzivov in/ali posebnih potreb regij in območij; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ga)

(ga)

po potrebi tudi celostni pristop za obravnavanje demografskih izzivov in/ali posebnih potreb regij in območij;

po potrebi tudi celostni pristop za obravnavanje demografskih izzivov in/ali posebnih potreb regij in območij;

Sprememba 95

Sprememba 95

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1 – točka g b (novo)

Člen 8 – odstavek 1 – točka g b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (gb) | komunikacijsko strategijo in strategijo za povečanje prepoznavnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(gb)

(gb)

komunikacijsko strategijo in strategijo za povečanje prepoznavnosti.

komunikacijsko strategijo in strategijo za povečanje prepoznavnosti.

Sprememba 96

Sprememba 96

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1 a (novo)

Člen 8 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | EIB lahko na zahtevo držav članic sodeluje pri pripravi partnerskega sporazuma ter pri dejavnostih priprave operacij, finančnih instrumentov in javno-zasebnih partnerstev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

EIB lahko na zahtevo držav članic sodeluje pri pripravi partnerskega sporazuma ter pri dejavnostih priprave operacij, finančnih instrumentov in javno-zasebnih partnerstev.

EIB lahko na zahtevo držav članic sodeluje pri pripravi partnerskega sporazuma ter pri dejavnostih priprave operacij, finančnih instrumentov in javno-zasebnih partnerstev.

Sprememba 97

Sprememba 97

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 2

Člen 8 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Kar zadeva cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg) sporazum o partnerstvu vsebuje le seznam načrtovanih programov. | Kar zadeva cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg) sporazum o partnerstvu vsebuje le seznam načrtovanih programov
  in potrebe po čezmejnih naložbah v ustrezni državi članici
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Kar zadeva cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg) sporazum o partnerstvu vsebuje le seznam načrtovanih programov.

Kar zadeva cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg) sporazum o partnerstvu vsebuje le seznam načrtovanih programov
  in potrebe po čezmejnih naložbah v ustrezni državi članici
  .

in potrebe po čezmejnih naložbah v ustrezni državi članici

Sprememba 98

Sprememba 98

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 1

Člen 9 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Komisija oceni sporazum o partnerstvu in njegovo skladnost s to uredbo ter pravili za posamezne sklade. Komisija v svoji oceni
  zlasti upošteva
  ustrezna priporočila za posamezne države. | 1.   Komisija oceni sporazum o partnerstvu in njegovo skladnost s to uredbo ter pravili za posamezne sklade. Komisija v svoji oceni
  upošteva določbe členov 4 in 6,
  ustrezna priporočila za posamezne države
  ter ukrepe, povezane s celovitimi nacionalnimi energetskimi in podnebnimi načrti, in način njihove obravnave
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Komisija oceni sporazum o partnerstvu in njegovo skladnost s to uredbo ter pravili za posamezne sklade. Komisija v svoji oceni
  zlasti upošteva
  ustrezna priporočila za posamezne države.

1.   Komisija oceni sporazum o partnerstvu in njegovo skladnost s to uredbo ter pravili za posamezne sklade. Komisija v svoji oceni
  upošteva določbe členov 4 in 6,
  ustrezna priporočila za posamezne države
  ter ukrepe, povezane s celovitimi nacionalnimi energetskimi in podnebnimi načrti, in način njihove obravnave
  .

Sprememba 99

Sprememba 99

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 2

Člen 9 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Komisija lahko poda pripombe na sporazum o partnerstvu, ki ga predloži država članica, v 
  treh
  mesecih po datumu njegove predložitve. | 2.   Komisija lahko poda pripombe na sporazum o partnerstvu, ki ga predloži država članica, v 
  dveh
  mesecih po datumu njegove predložitve. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Komisija lahko poda pripombe na sporazum o partnerstvu, ki ga predloži država članica, v 
  treh
  mesecih po datumu njegove predložitve.

2.   Komisija lahko poda pripombe na sporazum o partnerstvu, ki ga predloži država članica, v 
  dveh
  mesecih po datumu njegove predložitve.

Sprememba 100

Sprememba 100

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 3

Člen 9 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Država članica ob upoštevanju pripomb Komisije pregleda sporazum o partnerstvu. | 3.   Država članica ob upoštevanju pripomb Komisije pregleda sporazum o partnerstvu
  v enem mesecu od predložitve teh pripomb
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Država članica ob upoštevanju pripomb Komisije pregleda sporazum o partnerstvu.

3.   Država članica ob upoštevanju pripomb Komisije pregleda sporazum o partnerstvu
  v enem mesecu od predložitve teh pripomb
  .

Sprememba 101

Sprememba 101

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 4

Člen 9 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Komisija sprejme odločitev z izvedbenim aktom, s katerim se sporazum o partnerstvu sprejme najpozneje v štirih mesecih od datuma predložitve tega sporazuma o partnerstvu s strani zadevne države članice. Sporazum o partnerstvu se ne spremeni. | 4.   Komisija sprejme odločitev z izvedbenim aktom, s katerim se sporazum o partnerstvu sprejme najpozneje v štirih mesecih od datuma
  prve
  predložitve tega sporazuma o partnerstvu s strani zadevne države članice. Sporazum o partnerstvu se ne spremeni. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Komisija sprejme odločitev z izvedbenim aktom, s katerim se sporazum o partnerstvu sprejme najpozneje v štirih mesecih od datuma predložitve tega sporazuma o partnerstvu s strani zadevne države članice. Sporazum o partnerstvu se ne spremeni.

4.   Komisija sprejme odločitev z izvedbenim aktom, s katerim se sporazum o partnerstvu sprejme najpozneje v štirih mesecih od datuma
  prve
  predložitve tega sporazuma o partnerstvu s strani zadevne države članice. Sporazum o partnerstvu se ne spremeni.

Sprememba 428

Sprememba 428

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 1

Člen 10 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice lahko
  v okviru partnerskega sporazuma ali
  zahteve za spremembo programa dodelijo
  znesek
  ESRR, ESS+, Kohezijskega sklada in ESPR, ki ga je treba prispevati v sklad InvestEU ter zagotoviti prek proračunskih jamstev.
  Znesek, ki ga je treba prispevati
  v sklad InvestEU,
  ne sme preseči 5 % skupne dodelitve vsakega sklada
  ,
  razen v ustrezno utemeljenih primerih
  .
  Taki prispevki ne predstavljajo prerazporeditev sredstev
  v 
  okviru
  člena
  21
  . | 1.   Države članice lahko
  od 1. januarja 2023 s soglasjem ustreznih organov upravljanja v okviru
  zahteve za spremembo programa dodelijo
  do 2 %
  ESRR, ESS+, Kohezijskega sklada in ESPR, ki ga je treba prispevati v sklad InvestEU ter zagotoviti prek proračunskih jamstev.
  Do 3 % skupne dodelitve vsakega sklada lahko
  v 
  okviru vmesnega pregleda dodelijo za
  sklad InvestEU
  . Ti prispevki so na voljo za naložbe
  ,
  ki so v skladu s cilji kohezijske politike in v isti kategoriji regij
  ,
  ki so jim bila namenjena prvotna sredstva iz skladov
  .
  Kadar koli ESRR, ESS+ in Kohezijski sklad prispevajo znesek v sklad InvestEU, se uporabijo omogočitveni pogoji iz člena 11 ter prilog III in IV te uredbe. Dodelijo se lahko samo sredstva za prihodnja koledarska leta
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Države članice lahko
  v okviru partnerskega sporazuma ali
  zahteve za spremembo programa dodelijo
  znesek
  ESRR, ESS+, Kohezijskega sklada in ESPR, ki ga je treba prispevati v sklad InvestEU ter zagotoviti prek proračunskih jamstev.
  Znesek, ki ga je treba prispevati
  v sklad InvestEU,
  ne sme preseči 5 % skupne dodelitve vsakega sklada
  ,
  razen v ustrezno utemeljenih primerih
  .
  Taki prispevki ne predstavljajo prerazporeditev sredstev
  v 
  okviru
  člena
  21
  .

1.   Države članice lahko
  od 1. januarja 2023 s soglasjem ustreznih organov upravljanja v okviru
  zahteve za spremembo programa dodelijo
  do 2 %
  ESRR, ESS+, Kohezijskega sklada in ESPR, ki ga je treba prispevati v sklad InvestEU ter zagotoviti prek proračunskih jamstev.
  Do 3 % skupne dodelitve vsakega sklada lahko
  v 
  okviru vmesnega pregleda dodelijo za
  sklad InvestEU
  . Ti prispevki so na voljo za naložbe
  ,
  ki so v skladu s cilji kohezijske politike in v isti kategoriji regij
  ,
  ki so jim bila namenjena prvotna sredstva iz skladov
  .
  Kadar koli ESRR, ESS+ in Kohezijski sklad prispevajo znesek v sklad InvestEU, se uporabijo omogočitveni pogoji iz člena 11 ter prilog III in IV te uredbe. Dodelijo se lahko samo sredstva za prihodnja koledarska leta
  .

Sprememba 103

Sprememba 103

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 2

Člen 10 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.
     
  Za sporazum o partnerstvu se lahko dodelijo sredstva za tekoče in prihodnja koledarska leta. Za zahtevo za spremembo programa se lahko dodelijo le sredstva za prihodnja koledarska leta. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.
     
  Za sporazum o partnerstvu se lahko dodelijo sredstva za tekoče in prihodnja koledarska leta. Za zahtevo za spremembo programa se lahko dodelijo le sredstva za prihodnja koledarska leta.

črtano

črtano

Sprememba 104

Sprememba 104

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 3

Člen 10 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Znesek iz odstavka 1 se uporabi za rezervacije dela jamstva EU v okviru razdelka države članice. | 3.   Znesek iz odstavka 1 se uporabi za rezervacije dela jamstva EU v okviru
  ustreznega
  razdelka države članice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Znesek iz odstavka 1 se uporabi za rezervacije dela jamstva EU v okviru razdelka države članice.

3.   Znesek iz odstavka 1 se uporabi za rezervacije dela jamstva EU v okviru
  ustreznega
  razdelka države članice.

Sprememba 105

Sprememba 105

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 4 – pododstavek 1

Člen 1 – odstavek 4 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Če se sporazum o prispevku, kakor je določen v členu [9] [uredbe o skladu InvestEU], ne sklene do 31. decembra
  2021
  za znesek iz odstavka 1
  , dodeljen v skladu s sporazumom o partnerstvu
  , država članica predloži zahtevo za spremembo programa ali programov, da se ustrezni znesek uporabi. | Če se sporazum o prispevku, kakor je določen v členu [9] [uredbe o skladu InvestEU], ne sklene do 31. decembra
  2023
  za znesek iz odstavka 1, država članica predloži zahtevo za spremembo programa ali programov, da se ustrezni znesek uporabi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Če se sporazum o prispevku, kakor je določen v členu [9] [uredbe o skladu InvestEU], ne sklene do 31. decembra
  2021
  za znesek iz odstavka 1
  , dodeljen v skladu s sporazumom o partnerstvu
  , država članica predloži zahtevo za spremembo programa ali programov, da se ustrezni znesek uporabi.

2021

, dodeljen v skladu s sporazumom o partnerstvu

Če se sporazum o prispevku, kakor je določen v členu [9] [uredbe o skladu InvestEU], ne sklene do 31. decembra
  2023
  za znesek iz odstavka 1, država članica predloži zahtevo za spremembo programa ali programov, da se ustrezni znesek uporabi.

2023

Sprememba 106

Sprememba 106

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 4 – pododstavek 2

Člen 10 – odstavek 4 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Sporazum o prispevku za znesek iz odstavka 1, dodeljen v zahtevi za spremembo programa, se sklene hkrati s sprejetjem sklepa o spremembi programa. | Sporazum o prispevku za znesek iz odstavka 1, dodeljen v zahtevi za spremembo programa, se sklene
  ali spremeni, odvisno od primera,
  hkrati s sprejetjem sklepa o spremembi programa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Sporazum o prispevku za znesek iz odstavka 1, dodeljen v zahtevi za spremembo programa, se sklene hkrati s sprejetjem sklepa o spremembi programa.

Sporazum o prispevku za znesek iz odstavka 1, dodeljen v zahtevi za spremembo programa, se sklene
  ali spremeni, odvisno od primera,
  hkrati s sprejetjem sklepa o spremembi programa.

ali spremeni, odvisno od primera,

Sprememba 107

Sprememba 107

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 5

Člen 10 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Če se sporazum o jamstvu, kakor je določen v členu [9] [uredbe o skladu InvestEU], ne sklene v devetih mesecih od odobritve sporazuma o prispevku, se ustrezni zneski, vplačani v skupni sklad za rezervacije kot rezervacije, prerazporedijo nazaj na program ali programe in država članica predloži ustrezno zahtevo za spremembo programa. | 5.   Če se sporazum o jamstvu, kakor je določen v členu [9] [uredbe o skladu InvestEU], ne sklene v devetih mesecih od odobritve sporazuma o prispevku, se ustrezni zneski, vplačani v skupni sklad za rezervacije kot rezervacije, prerazporedijo nazaj na prvotni program ali programe in država članica predloži ustrezno zahtevo za spremembo programa.
  V tem primeru se lahko sredstva iz preteklih koledarskih let spremenijo, če se obveznosti še ne izvajajo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Če se sporazum o jamstvu, kakor je določen v členu [9] [uredbe o skladu InvestEU], ne sklene v devetih mesecih od odobritve sporazuma o prispevku, se ustrezni zneski, vplačani v skupni sklad za rezervacije kot rezervacije, prerazporedijo nazaj na program ali programe in država članica predloži ustrezno zahtevo za spremembo programa.

5.   Če se sporazum o jamstvu, kakor je določen v členu [9] [uredbe o skladu InvestEU], ne sklene v devetih mesecih od odobritve sporazuma o prispevku, se ustrezni zneski, vplačani v skupni sklad za rezervacije kot rezervacije, prerazporedijo nazaj na prvotni program ali programe in država članica predloži ustrezno zahtevo za spremembo programa.
  V tem primeru se lahko sredstva iz preteklih koledarskih let spremenijo, če se obveznosti še ne izvajajo.

Sprememba 108

Sprememba 108

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 7

Člen 10 – odstavek 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 7.   Sredstva, ki se ustvarijo iz zneskov, prispevanih v sklad InvestEU, ali ki jih je mogoče pripisati tem zneskom, pri čemer se zagotovijo prek proračunskih jamstev, se dajo na voljo državi članici in se uporabijo za podporo v okviru istega cilja ali ciljev v obliki finančnih instrumentov. | 7.   Sredstva, ki se ustvarijo iz zneskov, prispevanih v sklad InvestEU, ali ki jih je mogoče pripisati tem zneskom, pri čemer se zagotovijo prek proračunskih jamstev, se dajo na voljo državi članici in
  lokalnemu ali regionalnemu organu, ki ga prispevek zadeva, ter
  se uporabijo za podporo v okviru istega cilja ali ciljev v obliki finančnih instrumentov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

7.   Sredstva, ki se ustvarijo iz zneskov, prispevanih v sklad InvestEU, ali ki jih je mogoče pripisati tem zneskom, pri čemer se zagotovijo prek proračunskih jamstev, se dajo na voljo državi članici in se uporabijo za podporo v okviru istega cilja ali ciljev v obliki finančnih instrumentov.

7.   Sredstva, ki se ustvarijo iz zneskov, prispevanih v sklad InvestEU, ali ki jih je mogoče pripisati tem zneskom, pri čemer se zagotovijo prek proračunskih jamstev, se dajo na voljo državi članici in
  lokalnemu ali regionalnemu organu, ki ga prispevek zadeva, ter
  se uporabijo za podporo v okviru istega cilja ali ciljev v obliki finančnih instrumentov.

Sprememba 109

Sprememba 109

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 1 – pododstavek 1

Člen 11 – odstavek 1 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Za vsak specifični cilj so v tej uredbi določeni predpogoji za učinkovito in uspešno izvajanje (v nadaljnjem besedilu: omogočitveni pogoji). | Za vsak specifični cilj so v tej uredbi določeni predpogoji za učinkovito in uspešno izvajanje (v nadaljnjem besedilu: omogočitveni pogoji).
  Omogočitveni pogoji se uporabljajo, kolikor prispevajo k doseganju specifičnih ciljev programa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Za vsak specifični cilj so v tej uredbi določeni predpogoji za učinkovito in uspešno izvajanje (v nadaljnjem besedilu: omogočitveni pogoji).

Za vsak specifični cilj so v tej uredbi določeni predpogoji za učinkovito in uspešno izvajanje (v nadaljnjem besedilu: omogočitveni pogoji).
  Omogočitveni pogoji se uporabljajo, kolikor prispevajo k doseganju specifičnih ciljev programa.

Omogočitveni pogoji se uporabljajo, kolikor prispevajo k doseganju specifičnih ciljev programa.

Sprememba 110

Sprememba 110

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 2

Člen 11 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Država članica pri pripravi programa ali uvedbi novega specifičnega cilja kot dela spremembe programa oceni, ali so omogočitveni pogoji, ki so povezani z izbranim specifičnim ciljem, izpolnjeni. Omogočitveni pogoj je izpolnjen, če so izpolnjena vsa povezana merila. Država članica v vsakem programu ali spremembi programa opredeli izpolnjene in neizpolnjene omogočitvene pogoje in, če meni, da je omogočitveni pogoj izpolnjen, to utemelji. | 2.   Država članica pri pripravi programa ali uvedbi novega specifičnega cilja kot dela spremembe programa oceni, ali so omogočitveni pogoji, ki so povezani z izbranim specifičnim ciljem, izpolnjeni. Omogočitveni pogoj je izpolnjen, če so izpolnjena vsa povezana merila. Država članica v vsakem programu ali spremembi programa opredeli izpolnjene in neizpolnjene omogočitvene pogoje in, če meni, da je omogočitveni pogoj izpolnjen, to utemelji.
  EIB lahko na zahtevo države členice prispeva k oceni ukrepov, ki so potrebni za izpolnitev ustreznih omogočitvenih pogojev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Država članica pri pripravi programa ali uvedbi novega specifičnega cilja kot dela spremembe programa oceni, ali so omogočitveni pogoji, ki so povezani z izbranim specifičnim ciljem, izpolnjeni. Omogočitveni pogoj je izpolnjen, če so izpolnjena vsa povezana merila. Država članica v vsakem programu ali spremembi programa opredeli izpolnjene in neizpolnjene omogočitvene pogoje in, če meni, da je omogočitveni pogoj izpolnjen, to utemelji.

2.   Država članica pri pripravi programa ali uvedbi novega specifičnega cilja kot dela spremembe programa oceni, ali so omogočitveni pogoji, ki so povezani z izbranim specifičnim ciljem, izpolnjeni. Omogočitveni pogoj je izpolnjen, če so izpolnjena vsa povezana merila. Država članica v vsakem programu ali spremembi programa opredeli izpolnjene in neizpolnjene omogočitvene pogoje in, če meni, da je omogočitveni pogoj izpolnjen, to utemelji.
  EIB lahko na zahtevo države členice prispeva k oceni ukrepov, ki so potrebni za izpolnitev ustreznih omogočitvenih pogojev.

Sprememba 111

Sprememba 111

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 4 – pododstavek 1

Člen 11 – odstavek 4 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija v 
  treh
  mesecih po prejetju informacij iz odstavka 3 izvede oceno in obvesti državo članico, če se strinja z izpolnitvijo. | Komisija v 
  dveh
  mesecih po prejetju informacij iz odstavka 3 izvede oceno in obvesti državo članico, če se strinja z izpolnitvijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija v 
  treh
  mesecih po prejetju informacij iz odstavka 3 izvede oceno in obvesti državo članico, če se strinja z izpolnitvijo.

treh

Komisija v 
  dveh
  mesecih po prejetju informacij iz odstavka 3 izvede oceno in obvesti državo članico, če se strinja z izpolnitvijo.

dveh

Sprememba 112

Sprememba 112

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 4 – pododstavek 2

Člen 11 – odstavek 4 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Če se Komisija ne strinja z oceno države članice, o tem obvesti državo članico in ji omogoči, da v 
  enem mesecu
  predloži svoje pripombe. | Če se Komisija ne strinja z oceno države članice, o tem obvesti državo članico in ji omogoči, da v 
  največ dveh mesecih
  predloži svoje pripombe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Če se Komisija ne strinja z oceno države članice, o tem obvesti državo članico in ji omogoči, da v 
  enem mesecu
  predloži svoje pripombe.

enem mesecu

Če se Komisija ne strinja z oceno države članice, o tem obvesti državo članico in ji omogoči, da v 
  največ dveh mesecih
  predloži svoje pripombe.

največ dveh mesecih

Sprememba 113

Sprememba 113

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 5 – pododstavek 1

Člen 11 – odstavek 5 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Odhodkov
  v zvezi z operacijami, povezanimi s specifičnim ciljem,
  ni mogoče vključiti
  v zahtevke za plačila,
  dokler
  Komisija
  ne
  obvesti
  države članice
  o izpolnitvi omogočitvenega pogoja v skladu z odstavkom 4. | Odhodki
  v zvezi z operacijami, povezanimi s specifičnim ciljem,
  se lahko brez poseganja v začasno ustavitev povračila do izpolnitve pogoja vključijo tudi
  v zahtevke za plačila,
  preden
  Komisija obvesti
  državo članico
  o izpolnitvi omogočitvenega pogoja v skladu z odstavkom 4. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Odhodkov
  v zvezi z operacijami, povezanimi s specifičnim ciljem,
  ni mogoče vključiti
  v zahtevke za plačila,
  dokler
  Komisija
  ne
  obvesti
  države članice
  o izpolnitvi omogočitvenega pogoja v skladu z odstavkom 4.

Odhodkov

ni mogoče vključiti

dokler

ne

države članice

Odhodki
  v zvezi z operacijami, povezanimi s specifičnim ciljem,
  se lahko brez poseganja v začasno ustavitev povračila do izpolnitve pogoja vključijo tudi
  v zahtevke za plačila,
  preden
  Komisija obvesti
  državo članico
  o izpolnitvi omogočitvenega pogoja v skladu z odstavkom 4.

Odhodki

se lahko brez poseganja v začasno ustavitev povračila do izpolnitve pogoja vključijo tudi

preden

državo članico

Sprememba 115

Sprememba 115

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 1 – pododstavek 1

Člen 12 – odstavek 1 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Država članica vzpostavi okvir uspešnosti, ki omogoča spremljanje in ocenjevanje uspešnosti programa ter poročanje o njej in prispeva k merjenju splošne uspešnosti skladov. | Država članica
  po potrebi v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi organi
  vzpostavi okvir uspešnosti, ki omogoča spremljanje in ocenjevanje uspešnosti programa ter poročanje o njej in prispeva k merjenju splošne uspešnosti skladov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Država članica vzpostavi okvir uspešnosti, ki omogoča spremljanje in ocenjevanje uspešnosti programa ter poročanje o njej in prispeva k merjenju splošne uspešnosti skladov.

Država članica
  po potrebi v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi organi
  vzpostavi okvir uspešnosti, ki omogoča spremljanje in ocenjevanje uspešnosti programa ter poročanje o njej in prispeva k merjenju splošne uspešnosti skladov.

po potrebi v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi organi

Sprememba 116

Sprememba 116

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 2

Člen 12 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Mejniki in cilji se določijo za vsak specifični cilj znotraj programa, z izjemo tehnične pomoči in specifičnega cilja, ki obravnava materialno prikrajšanost iz člena [4(
  c
  )(
  vii
  )] uredbe o ESS+. | 2.   Mejniki in cilji se določijo za vsak specifični cilj znotraj programa, z izjemo tehnične pomoči in specifičnega cilja, ki obravnava materialno prikrajšanost iz člena [4(
  1
  )(
  xi
  )] uredbe o ESS+. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Mejniki in cilji se določijo za vsak specifični cilj znotraj programa, z izjemo tehnične pomoči in specifičnega cilja, ki obravnava materialno prikrajšanost iz člena [4(
  c
  )(
  vii
  )] uredbe o ESS+.

2.   Mejniki in cilji se določijo za vsak specifični cilj znotraj programa, z izjemo tehnične pomoči in specifičnega cilja, ki obravnava materialno prikrajšanost iz člena [4(
  1
  )(
  xi
  )] uredbe o ESS+.

Sprememba 117

Sprememba 117

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 14 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Pri programih, ki jih podpirajo ESRR, ESS+ in Kohezijski sklad, država članica
  pregleda
  vsak program, pri čemer
  upošteva
  naslednje elemente: | 1.   Pri programih, ki jih podpirajo ESRR, ESS+ in Kohezijski sklad, država članica
  in ustrezni organi upravljanja pregledajo
  vsak program, pri čemer
  upoštevajo
  naslednje elemente: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Pri programih, ki jih podpirajo ESRR, ESS+ in Kohezijski sklad, država članica
  pregleda
  vsak program, pri čemer
  upošteva
  naslednje elemente:

1.   Pri programih, ki jih podpirajo ESRR, ESS+ in Kohezijski sklad, država članica
  in ustrezni organi upravljanja pregledajo
  vsak program, pri čemer
  upoštevajo
  naslednje elemente:

Sprememba 118

Sprememba 118

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 1 – točka a

Člen 14 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | izzive
  , opredeljene v ustreznih priporočilih za posamezne države, sprejetih v letu 2024; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

izzive
  , opredeljene v ustreznih priporočilih za posamezne države, sprejetih v letu 2024;

izzive

| (a) | nove izzive
  , opredeljene v ustreznih priporočilih za posamezne države, sprejetih v letu 2024
  , in po potrebi cilje, ki so bili opredeljeni pri izvajanju celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov
  ; |
| --- | --- |

(a)

nove izzive
  , opredeljene v ustreznih priporočilih za posamezne države, sprejetih v letu 2024
  , in po potrebi cilje, ki so bili opredeljeni pri izvajanju celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov
  ;

nove izzive

, in po potrebi cilje, ki so bili opredeljeni pri izvajanju celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov

Sprememba 119

Sprememba 119

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 1 – točka b

Člen 14 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | socialno-ekonomske razmere v zadevni državi članici ali regiji; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

socialno-ekonomske razmere v zadevni državi članici ali regiji;

| (b) | socialno-ekonomske razmere v zadevni državi članici ali regiji
  , vključno s stanjem na področju izvajanja evropskega stebra socialnih pravic in ozemeljskih potreb s ciljem zmanjšati neskladja ter ekonomske in socialne neenakosti
  ; |
| --- | --- |

(b)

socialno-ekonomske razmere v zadevni državi članici ali regiji
  , vključno s stanjem na področju izvajanja evropskega stebra socialnih pravic in ozemeljskih potreb s ciljem zmanjšati neskladja ter ekonomske in socialne neenakosti
  ;

, vključno s stanjem na področju izvajanja evropskega stebra socialnih pravic in ozemeljskih potreb s ciljem zmanjšati neskladja ter ekonomske in socialne neenakosti

Sprememba 120

Sprememba 120

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 1 – točka d a (novo)

Člen 14 – odstavek 1 – točka d a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (da) | vse večje negativne finančne, gospodarske ali socialne spremembe, zaradi katerih je potrebna prilagoditev programov, vključno s posledicami simetričnih ali asimetričnih šokov v državah članicah in njenih regijah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(da)

(da)

vse večje negativne finančne, gospodarske ali socialne spremembe, zaradi katerih je potrebna prilagoditev programov, vključno s posledicami simetričnih ali asimetričnih šokov v državah članicah in njenih regijah.

vse večje negativne finančne, gospodarske ali socialne spremembe, zaradi katerih je potrebna prilagoditev programov, vključno s posledicami simetričnih ali asimetričnih šokov v državah članicah in njenih regijah.

Sprememba 121

Sprememba 121

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 2 – pododstavek 1

Člen 14 – odstavek 2 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Država članica Komisiji do 31. marca 2025 predloži zahtevo za spremembo vsakega programa v skladu s členom 19(1). Država članica spremembo utemelji na podlagi elementov iz odstavka 1. | V skladu z rezultatom pregleda
  država članica Komisiji do 31. marca 2025 predloži zahtevo za spremembo vsakega programa v skladu s členom 19(1)
  oziroma navede, da ne bo zahtevala sprememb
  . Država članica spremembo utemelji na podlagi elementov iz odstavka 1
  ali, kadar je to ustrezno, navede razloge, zakaj ne bo zahtevala spremembe programa
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Država članica Komisiji do 31. marca 2025 predloži zahtevo za spremembo vsakega programa v skladu s členom 19(1). Država članica spremembo utemelji na podlagi elementov iz odstavka 1.

V skladu z rezultatom pregleda
  država članica Komisiji do 31. marca 2025 predloži zahtevo za spremembo vsakega programa v skladu s členom 19(1)
  oziroma navede, da ne bo zahtevala sprememb
  . Država članica spremembo utemelji na podlagi elementov iz odstavka 1
  ali, kadar je to ustrezno, navede razloge, zakaj ne bo zahtevala spremembe programa
  .

V skladu z rezultatom pregleda

oziroma navede, da ne bo zahtevala sprememb

ali, kadar je to ustrezno, navede razloge, zakaj ne bo zahtevala spremembe programa

Sprememba 122

Sprememba 122

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 2 – pododstavek 2 – točka a

Člen 14 – odstavek 2 – pododstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | dodelitve
  finančnih sredstev glede na prednostne naloge, vključno z zneski za leti 2026 in 2027; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

dodelitve
  finančnih sredstev glede na prednostne naloge, vključno z zneski za leti 2026 in 2027;

dodelitve

| (a) | pregledane začetne dodelitve
  finančnih sredstev glede na prednostne naloge, vključno z zneski za leti 2026 in 2027; |
| --- | --- |

(a)

pregledane začetne dodelitve
  finančnih sredstev glede na prednostne naloge, vključno z zneski za leti 2026 in 2027;

pregledane začetne dodelitve

Sprememba 123

Sprememba 123

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka b a (novo)

Člen 14 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | zneske, ki se prispevajo v sklad InvestEU, po skladu in kategoriji regije, kadar je primerno; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

zneske, ki se prispevajo v sklad InvestEU, po skladu in kategoriji regije, kadar je primerno;

zneske, ki se prispevajo v sklad InvestEU, po skladu in kategoriji regije, kadar je primerno;

Sprememba 124

Sprememba 124

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 3 a (novo)

Člen 14 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Komisija do 31. marca 2026 sprejme poročilo, ki povzema rezultate pregleda iz odstavkov 1 in 2. Poročilo predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Komisija do 31. marca 2026 sprejme poročilo, ki povzema rezultate pregleda iz odstavkov 1 in 2. Poročilo predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij.

Spremembe 425rev, 444rev, 448 in 469

Spremembe 425rev, 444rev, 448 in 469

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15

Člen 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| [...] | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

[...]

črtano

črtano

Sprememba 140

Sprememba 140

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 1

Člen 16 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice pripravijo programe za izvajanje skladov za obdobje od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2027. | 1.   Države članice
  v sodelovanju s partnerji iz člena 6
  pripravijo programe za izvajanje skladov za obdobje od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2027. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Države članice pripravijo programe za izvajanje skladov za obdobje od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2027.

1.   Države članice
  v sodelovanju s partnerji iz člena 6
  pripravijo programe za izvajanje skladov za obdobje od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2027.

Sprememba 141

Sprememba 141

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 2 – pododstavek 1

Člen 17 – odstavek 2 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Program je sestavljen iz prednostnih nalog. Vsaka prednostna naloga ustreza enemu
  cilju
  politike ali tehnični pomoči. Prednostna naloga, ki ustreza cilju politike, je sestavljena iz enega ali več specifičnih ciljev. Več kot ena prednostna naloga lahko ustreza istemu cilju politike. | Program je sestavljen iz prednostnih nalog. Vsaka prednostna naloga ustreza enemu
  ali več ciljem
  politike ali tehnični pomoči. Prednostna naloga, ki ustreza cilju politike, je sestavljena iz enega ali več specifičnih ciljev. Več kot ena prednostna naloga lahko ustreza istemu cilju politike. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Program je sestavljen iz prednostnih nalog. Vsaka prednostna naloga ustreza enemu
  cilju
  politike ali tehnični pomoči. Prednostna naloga, ki ustreza cilju politike, je sestavljena iz enega ali več specifičnih ciljev. Več kot ena prednostna naloga lahko ustreza istemu cilju politike.

cilju

Program je sestavljen iz prednostnih nalog. Vsaka prednostna naloga ustreza enemu
  ali več ciljem
  politike ali tehnični pomoči. Prednostna naloga, ki ustreza cilju politike, je sestavljena iz enega ali več specifičnih ciljev. Več kot ena prednostna naloga lahko ustreza istemu cilju politike.

ali več ciljem

Sprememba 142

Sprememba 142

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka a – točka i

Člen 17 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka a – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (i) | gospodarska, socialna in ozemeljska neskladja, razen pri programih, ki jih podpira ESPR; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(i)

gospodarska, socialna in ozemeljska neskladja, razen pri programih, ki jih podpira ESPR;

| (i) | gospodarska, socialna in ozemeljska neskladja
  ter neenakosti
  , razen pri programih, ki jih podpira ESPR; |
| --- | --- |

(i)

gospodarska, socialna in ozemeljska neskladja
  ter neenakosti
  , razen pri programih, ki jih podpira ESPR;

ter neenakosti

Sprememba 143

Sprememba 143

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka a – točka ii

Člen 17 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka a – točka ii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (ii) | nedelovanje trga, naložbene potrebe
  in
  dopolnjevanje z drugimi oblikami podpore; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ii)

nedelovanje trga, naložbene potrebe
  in
  dopolnjevanje z drugimi oblikami podpore;

in

| (ii) | nedelovanje trga, naložbene potrebe
  ter
  dopolnjevanje
  in sinergije
  z drugimi oblikami podpore; |
| --- | --- |

(ii)

nedelovanje trga, naložbene potrebe
  ter
  dopolnjevanje
  in sinergije
  z drugimi oblikami podpore;

ter

in sinergije

Sprememba 144

Sprememba 144

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka a – točka iii

Člen 17 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka a – točka iii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (iii) | izzive, opredeljene v ustreznih priporočilih za posamezne države
  , in druga ustrezna priporočila Unije, naslovljena na državo članico
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iii)

izzive, opredeljene v ustreznih priporočilih za posamezne države
  , in druga ustrezna priporočila Unije, naslovljena na državo članico
  ;

, in druga ustrezna priporočila Unije, naslovljena na državo članico

| (iii) | izzive, opredeljene v ustreznih priporočilih za posamezne države; |
| --- | --- |

(iii)

izzive, opredeljene v ustreznih priporočilih za posamezne države;

Sprememba 145

Sprememba 145

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka a – točka iv

Člen 17 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka a – točka iv

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (iv) | izzive v zvezi z upravno zmogljivostjo in upravljanjem; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iv)

izzive v zvezi z upravno zmogljivostjo in upravljanjem;

| (iv) | izzive v zvezi z upravno zmogljivostjo in upravljanjem
  ter ukrepe za poenostavitev
  ; |
| --- | --- |

(iv)

izzive v zvezi z upravno zmogljivostjo in upravljanjem
  ter ukrepe za poenostavitev
  ;

ter ukrepe za poenostavitev

Sprememba 146

Sprememba 146

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka a – točka iv a (novo)

Člen 17 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka a – točka iv a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (iva) | po potrebi tudi celostni pristop za obravnavanje demografskih trendov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iva)

(iva)

po potrebi tudi celostni pristop za obravnavanje demografskih trendov;

po potrebi tudi celostni pristop za obravnavanje demografskih trendov;

Sprememba 147

Sprememba 147

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka a – točka vi a (novo)

Člen 17 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka a – točka vi a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (via) | izzive in povezane cilje, opredeljene v okviru nacionalnega energetskega in podnebnega načrta in evropskega stebra socialnih pravic; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(via)

(via)

izzive in povezane cilje, opredeljene v okviru nacionalnega energetskega in podnebnega načrta in evropskega stebra socialnih pravic;

izzive in povezane cilje, opredeljene v okviru nacionalnega energetskega in podnebnega načrta in evropskega stebra socialnih pravic;

Sprememba 148

Sprememba 148

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka a – točka vii

Člen 17 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka a – točka vii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (vii) | pri programih, ki jih podpirajo AMIF, SNV in IUMV, napredek pri izvajanju ustreznega pravnega reda Unije in akcijskih načrtov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(vii)

pri programih, ki jih podpirajo AMIF, SNV in IUMV, napredek pri izvajanju ustreznega pravnega reda Unije in akcijskih načrtov;

| (vii) | pri programih, ki jih podpirajo AMIF, SNV in IUMV, napredek pri izvajanju ustreznega pravnega reda Unije in akcijskih načrtov
  ter ugotovljenih pomanjkljivosti
  ; |
| --- | --- |

(vii)

pri programih, ki jih podpirajo AMIF, SNV in IUMV, napredek pri izvajanju ustreznega pravnega reda Unije in akcijskih načrtov
  ter ugotovljenih pomanjkljivosti
  ;

ter ugotovljenih pomanjkljivosti

Sprememba 149

Sprememba 149

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka d – točka i

Člen 17 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka d – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (i) | povezane vrste ukrepov, vključno
  s
  seznamom načrtovanih operacij strateškega pomena, in njihov pričakovani prispevek k tem specifičnim ciljem in, kadar je to primerno, makroregionalnim strategijam in strategijam za morske bazene; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(i)

povezane vrste ukrepov, vključno
  s
  seznamom načrtovanih operacij strateškega pomena, in njihov pričakovani prispevek k tem specifičnim ciljem in, kadar je to primerno, makroregionalnim strategijam in strategijam za morske bazene;

s

| (i) | povezane vrste ukrepov, vključno
  z okvirnim
  seznamom
  in časovnim razporedom
  načrtovanih operacij strateškega pomena, in njihov pričakovani prispevek k tem specifičnim ciljem in, kadar je to primerno, makroregionalnim strategijam in strategijam za morske bazene; |
| --- | --- |

(i)

povezane vrste ukrepov, vključno
  z okvirnim
  seznamom
  in časovnim razporedom
  načrtovanih operacij strateškega pomena, in njihov pričakovani prispevek k tem specifičnim ciljem in, kadar je to primerno, makroregionalnim strategijam in strategijam za morske bazene;

z okvirnim

in časovnim razporedom

Sprememba 150

Sprememba 150

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka d – točka iii a (novo)

Člen 17 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka d – točka iii a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (iii a) | ukrepe za zagotavljanje enakosti, vključenosti in nediskriminacije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iii a)

(iii a)

ukrepe za zagotavljanje enakosti, vključenosti in nediskriminacije;

ukrepe za zagotavljanje enakosti, vključenosti in nediskriminacije;

Sprememba 151

Sprememba 151

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka d – točka v

Člen 17 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka d – točka v

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (v) | medregionalne in transnacionalne ukrepe z upravičenci, ki se nahajajo vsaj v eni od drugih držav članic; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(v)

medregionalne in transnacionalne ukrepe z upravičenci, ki se nahajajo vsaj v eni od drugih držav članic;

| (v) | medregionalne
  , čezmejne
  in transnacionalne ukrepe z upravičenci, ki se nahajajo vsaj v eni od drugih držav članic; |
| --- | --- |

(v)

medregionalne
  , čezmejne
  in transnacionalne ukrepe z upravičenci, ki se nahajajo vsaj v eni od drugih držav članic;

, čezmejne

Sprememba 152

Sprememba 152

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka d – točka v a (novo)

Člen 17 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka d – točka v a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (va) | trajnost naložb; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(va)

(va)

trajnost naložb;

trajnost naložb;

Sprememba 153

Sprememba 153

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka d – točka vii a (novo)

Člen 17 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka d – točka vii a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (viia) | opis, kako se bodo zagotavljali dopolnjevanje in sinergije z drugimi skladi in instrumenti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(viia)

(viia)

opis, kako se bodo zagotavljali dopolnjevanje in sinergije z drugimi skladi in instrumenti;

opis, kako se bodo zagotavljali dopolnjevanje in sinergije z drugimi skladi in instrumenti;

Sprememba 154

Sprememba 154

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka i

Člen 17 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (i) | pristop h komuniciranju in prepoznavnosti, predviden za program prek opredelitve ciljev, ciljnega občinstva, komunikacijskih poti, pojavljanja v družbenih medijih, načrtovanega proračuna in ustreznih kazalnikov za spremljanje in vrednotenje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(i)

pristop h komuniciranju in prepoznavnosti, predviden za program prek opredelitve ciljev, ciljnega občinstva, komunikacijskih poti, pojavljanja v družbenih medijih, načrtovanega proračuna in ustreznih kazalnikov za spremljanje in vrednotenje;

| (i) | pristop h komuniciranju in prepoznavnosti, predviden za program prek opredelitve ciljev, ciljnega občinstva, komunikacijskih poti, pojavljanja v družbenih medijih,
  kjer je to primerno, ter
  načrtovanega proračuna in ustreznih kazalnikov za spremljanje in vrednotenje; |
| --- | --- |

(i)

pristop h komuniciranju in prepoznavnosti, predviden za program prek opredelitve ciljev, ciljnega občinstva, komunikacijskih poti, pojavljanja v družbenih medijih,
  kjer je to primerno, ter
  načrtovanega proračuna in ustreznih kazalnikov za spremljanje in vrednotenje;

kjer je to primerno, ter

Sprememba 155

Sprememba 155

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka j

Člen 17 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka j

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (j) | organ upravljanja, revizijsko oblast in organ, ki prejema plačila s strani Komisije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(j)

organ upravljanja, revizijsko oblast in organ, ki prejema plačila s strani Komisije.

| (j) | organ upravljanja, revizijsko oblast
  , organ, odgovoren za računovodsko funkcijo v skladu s členom 70,
  in organ, ki prejema plačila s strani Komisije. |
| --- | --- |

(j)

organ upravljanja, revizijsko oblast
  , organ, odgovoren za računovodsko funkcijo v skladu s členom 70,
  in organ, ki prejema plačila s strani Komisije.

, organ, odgovoren za računovodsko funkcijo v skladu s členom 70,

Sprememba 156

Sprememba 156

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 3 – pododstavek 2

Člen 17 – odstavek 3 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Točki (c) in (d) tega odstavka se ne uporabljata za specifični cilj iz člena [4(
  c
  )(
  vii
  )] uredbe o ESS+. | Točki (c) in (d) tega odstavka se ne uporabljata za specifični cilj iz člena [4(
  1
  )(
  xi
  )] uredbe o ESS+. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Točki (c) in (d) tega odstavka se ne uporabljata za specifični cilj iz člena [4(
  c
  )(
  vii
  )] uredbe o ESS+.

c

vii

Točki (c) in (d) tega odstavka se ne uporabljata za specifični cilj iz člena [4(
  1
  )(
  xi
  )] uredbe o ESS+.

1

xi

Sprememba 157

Sprememba 157

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 3 – pododstavek 2 a (novo)

Člen 17 – odstavek 3 – pododstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Programu se priloži okoljsko poročilo, ki vsebuje ustrezne informacije o vplivih na okolje v skladu z Direktivo 2001/42/ES, pri čemer se upoštevajo potrebe po blažitvi podnebnih sprememb. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Programu se priloži okoljsko poročilo, ki vsebuje ustrezne informacije o vplivih na okolje v skladu z Direktivo 2001/42/ES, pri čemer se upoštevajo potrebe po blažitvi podnebnih sprememb.

Programu se priloži okoljsko poročilo, ki vsebuje ustrezne informacije o vplivih na okolje v skladu z Direktivo 2001/42/ES, pri čemer se upoštevajo potrebe po blažitvi podnebnih sprememb.

Sprememba 158

Sprememba 158

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 6

Člen 17 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Za programe ESRR, ESS+ in Kohezijskega sklada, predložene v skladu s členom 16, tabela iz odstavka (3)(f)(ii) vključuje
  samo
  zneske za leta 2021 do
  2025
  . | 6.   Za programe ESRR, ESS+ in Kohezijskega sklada, predložene v skladu s členom 16, tabela iz odstavka (3)(f)(ii) vključuje zneske za leta 2021 do
  2027
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.   Za programe ESRR, ESS+ in Kohezijskega sklada, predložene v skladu s členom 16, tabela iz odstavka (3)(f)(ii) vključuje
  samo
  zneske za leta 2021 do
  2025
  .

6.   Za programe ESRR, ESS+ in Kohezijskega sklada, predložene v skladu s členom 16, tabela iz odstavka (3)(f)(ii) vključuje zneske za leta 2021 do
  2027
  .

Sprememba 160

Sprememba 160

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 1

Člen 18 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Komisija oceni program in njegovo skladnost s to uredbo in uredbami za posamezne sklade ter skladnost programa s partnerskim sporazumom.
  Komisija
  v svoji oceni zlasti
  upošteva
  ustrezna priporočila za posamezne države. | 1.   Komisija oceni program in njegovo skladnost s to uredbo in uredbami za posamezne sklade ter skladnost programa s partnerskim sporazumom. V svoji oceni
  upošteva
  zlasti ustrezna priporočila za posamezne države
  ter ustrezne izzive, opredeljene pri izvajanju integriranega nacionalnega energetskega in podnebnega načrta in v evropskem stebru socialnih pravic, in način njihove obravnave
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Komisija oceni program in njegovo skladnost s to uredbo in uredbami za posamezne sklade ter skladnost programa s partnerskim sporazumom.
  Komisija
  v svoji oceni zlasti
  upošteva
  ustrezna priporočila za posamezne države.

1.   Komisija oceni program in njegovo skladnost s to uredbo in uredbami za posamezne sklade ter skladnost programa s partnerskim sporazumom. V svoji oceni
  upošteva
  zlasti ustrezna priporočila za posamezne države
  ter ustrezne izzive, opredeljene pri izvajanju integriranega nacionalnega energetskega in podnebnega načrta in v evropskem stebru socialnih pravic, in način njihove obravnave
  .

Sprememba 161

Sprememba 161

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 2

Člen 18 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Komisija lahko da pripombe v 
  treh
  mesecih po predložitvi programa s strani države članice. | 2.   Komisija lahko da pripombe v 
  dveh
  mesecih po predložitvi programa s strani države članice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Komisija lahko da pripombe v 
  treh
  mesecih po predložitvi programa s strani države članice.

2.   Komisija lahko da pripombe v 
  dveh
  mesecih po predložitvi programa s strani države članice.

Sprememba 162

Sprememba 162

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 3

Člen 18 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Država članica ob upoštevanju pripomb Komisije pregleda program. | 3.   Država članica ob upoštevanju pripomb Komisije pregleda program
  v enem mesecu od predložitve teh pripomb
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Država članica ob upoštevanju pripomb Komisije pregleda program.

3.   Država članica ob upoštevanju pripomb Komisije pregleda program
  v enem mesecu od predložitve teh pripomb
  .

Sprememba 163

Sprememba 163

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 4

Člen 18 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Komisija sprejme odločitev z izvedbenim aktom, s katerim se program odobri najpozneje v 
  šestih
  mesecih od datuma predložitve programa s strani države članice. | 4.   Komisija sprejme odločitev z izvedbenim aktom, s katerim se program odobri najpozneje v 
  petih
  mesecih od datuma
  prve
  predložitve programa s strani države članice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Komisija sprejme odločitev z izvedbenim aktom, s katerim se program odobri najpozneje v 
  šestih
  mesecih od datuma predložitve programa s strani države članice.

4.   Komisija sprejme odločitev z izvedbenim aktom, s katerim se program odobri najpozneje v 
  petih
  mesecih od datuma
  prve
  predložitve programa s strani države članice.

Sprememba 164

Sprememba 164

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 2

Člen 19 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Komisija oceni spremembo in njeno skladnost s to uredbo in uredbami za posamezne sklade, vključno z zahtevami na nacionalni ravni, ter lahko v 
  treh
  mesecih po predložitvi spremenjenega programa poda svoje pripombe. | 2.   Komisija oceni spremembo in njeno skladnost s to uredbo in uredbami za posamezne sklade, vključno z zahtevami na nacionalni ravni, ter lahko v 
  dveh
  mesecih po predložitvi spremenjenega programa poda svoje pripombe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Komisija oceni spremembo in njeno skladnost s to uredbo in uredbami za posamezne sklade, vključno z zahtevami na nacionalni ravni, ter lahko v 
  treh
  mesecih po predložitvi spremenjenega programa poda svoje pripombe.

2.   Komisija oceni spremembo in njeno skladnost s to uredbo in uredbami za posamezne sklade, vključno z zahtevami na nacionalni ravni, ter lahko v 
  dveh
  mesecih po predložitvi spremenjenega programa poda svoje pripombe.

Sprememba 165

Sprememba 165

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 3

Člen 19 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Država članica ob upoštevanju pripomb Komisije pregleda spremenjeni program. | 3.   Država članica ob upoštevanju pripomb Komisije pregleda spremenjeni program
  v dveh mesecih od predložitve teh pripomb
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Država članica ob upoštevanju pripomb Komisije pregleda spremenjeni program.

3.   Država članica ob upoštevanju pripomb Komisije pregleda spremenjeni program
  v dveh mesecih od predložitve teh pripomb
  .

Sprememba 166

Sprememba 166

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 4

Člen 19 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Komisija odobri spremembo programa najpozneje
  šest mesecev
  po predložitvi s strani države članice. | 4.   Komisija odobri spremembo programa najpozneje
  tri mesece
  po predložitvi s strani države članice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Komisija odobri spremembo programa najpozneje
  šest mesecev
  po predložitvi s strani države članice.

4.   Komisija odobri spremembo programa najpozneje
  tri mesece
  po predložitvi s strani države članice.

Sprememba 167

Sprememba 167

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 5 – pododstavek 1

Člen 19 – odstavek 5 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Država članica lahko v programskem obdobju prerazporedi do 5 % prvotne dodelitve za prednostno nalogo in največ 3 % proračuna programa na drugo prednostno nalogo istega sklada istega programa. Pri programih, ki jih podpirata ESRR in ESS+, se prerazporeditev nanaša samo na dodelitve za isto kategorijo regij. | Država članica lahko v programskem obdobju prerazporedi do 7 % prvotne dodelitve za prednostno nalogo in največ 5 % proračuna programa na drugo prednostno nalogo istega sklada istega programa.
  Pri tem upošteva pravila ravnanja iz Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 240/2014.
  Pri programih, ki jih podpirata ESRR in ESS+, se prerazporeditev nanaša samo na dodelitve za isto kategorijo regij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Država članica lahko v programskem obdobju prerazporedi do 5 % prvotne dodelitve za prednostno nalogo in največ 3 % proračuna programa na drugo prednostno nalogo istega sklada istega programa. Pri programih, ki jih podpirata ESRR in ESS+, se prerazporeditev nanaša samo na dodelitve za isto kategorijo regij.

Država članica lahko v programskem obdobju prerazporedi do 7 % prvotne dodelitve za prednostno nalogo in največ 5 % proračuna programa na drugo prednostno nalogo istega sklada istega programa.
  Pri tem upošteva pravila ravnanja iz Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 240/2014.
  Pri programih, ki jih podpirata ESRR in ESS+, se prerazporeditev nanaša samo na dodelitve za isto kategorijo regij.

Pri tem upošteva pravila ravnanja iz Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 240/2014.

Sprememba 168

Sprememba 168

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 6

Člen 19 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Odobritev Komisije ni potrebna za
  redakcijsko-tehnične
  popravke, ki ne vplivajo na izvajanje programa. Države članice o 
  takih
  popravkih obvestijo Komisijo. | 6.   Odobritev Komisije ni potrebna za
  redakcijske, tehnične ali jezikovne
  popravke, ki ne vplivajo na izvajanje programa. Države članice o 
  teh
  popravkih obvestijo Komisijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.   Odobritev Komisije ni potrebna za
  redakcijsko-tehnične
  popravke, ki ne vplivajo na izvajanje programa. Države članice o 
  takih
  popravkih obvestijo Komisijo.

6.   Odobritev Komisije ni potrebna za
  redakcijske, tehnične ali jezikovne
  popravke, ki ne vplivajo na izvajanje programa. Države članice o 
  teh
  popravkih obvestijo Komisijo.

Sprememba 169

Sprememba 169

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 20 – odstavek 2

Člen 20 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   ESRR in ESS+ lahko, v duhu dopolnjevanja in ob upoštevanju
  10
  -odstotne omejitve podpore iz teh skladov za vsako prednostno nalogo programa, financirata celotno operacijo ali del operacije, katere stroški so upravičeni do podpore iz drugega sklada na podlagi pravil o upravičenosti, ki se uporabljajo za ta sklad, pod pogojem, da so taki stroški potrebni za izvajanje. | 2.   ESRR in ESS+ lahko, v duhu dopolnjevanja in ob upoštevanju
  15
  -odstotne omejitve podpore iz teh skladov za vsako prednostno nalogo programa, financirata celotno operacijo ali del operacije, katere stroški so upravičeni do podpore iz drugega sklada na podlagi pravil o upravičenosti, ki se uporabljajo za ta sklad, pod pogojem, da so taki stroški potrebni za izvajanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   ESRR in ESS+ lahko, v duhu dopolnjevanja in ob upoštevanju
  10
  -odstotne omejitve podpore iz teh skladov za vsako prednostno nalogo programa, financirata celotno operacijo ali del operacije, katere stroški so upravičeni do podpore iz drugega sklada na podlagi pravil o upravičenosti, ki se uporabljajo za ta sklad, pod pogojem, da so taki stroški potrebni za izvajanje.

2.   ESRR in ESS+ lahko, v duhu dopolnjevanja in ob upoštevanju
  15
  -odstotne omejitve podpore iz teh skladov za vsako prednostno nalogo programa, financirata celotno operacijo ali del operacije, katere stroški so upravičeni do podpore iz drugega sklada na podlagi pravil o upravičenosti, ki se uporabljajo za ta sklad, pod pogojem, da so taki stroški potrebni za izvajanje.

Sprememba 170

Sprememba 170

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 21 – odstavek 1

Člen 21 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   
  Države članice
  lahko zahtevajo prerazporeditev do največ 5 % finančnih dodelitev programa iz katerega koli sklada v 
  kateri koli drug
  sklad
  v okviru deljenega upravljanja ali v kateri koli instrument v okviru neposrednega ali posrednega upravljanja
  . | 1.   
  Če se s tem strinja odbor za spremljanje programov,
  lahko
  države članice zaradi prožnosti
  zahtevajo prerazporeditev do največ 5 % finančnih dodelitev programa iz katerega koli sklada v 
  Evropski
  sklad
  za regionalni razvoj, Evropski socialni sklad plus, Kohezijski sklad ali Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   
  Države članice
  lahko zahtevajo prerazporeditev do največ 5 % finančnih dodelitev programa iz katerega koli sklada v 
  kateri koli drug
  sklad
  v okviru deljenega upravljanja ali v kateri koli instrument v okviru neposrednega ali posrednega upravljanja
  .

1.   
  Če se s tem strinja odbor za spremljanje programov,
  lahko
  države članice zaradi prožnosti
  zahtevajo prerazporeditev do največ 5 % finančnih dodelitev programa iz katerega koli sklada v 
  Evropski
  sklad
  za regionalni razvoj, Evropski socialni sklad plus, Kohezijski sklad ali Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo
  .

Spremembi 171 in 434

Spremembi 171 in 434

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 21 – odstavek 2

Člen 21 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Prerazporejena sredstva se izvajajo v skladu s pravili sklada ali instrumenta, na katerega se sredstva
  prenesejo, in v primeru prerazporeditev na instrumente v okviru neposrednega in posrednega upravljanja, v korist zadevne države članice
  . | 2.   Prerazporejena sredstva se izvajajo v skladu s pravili sklada ali instrumenta, na katerega se sredstva
  prerazporedijo
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Prerazporejena sredstva se izvajajo v skladu s pravili sklada ali instrumenta, na katerega se sredstva
  prenesejo, in v primeru prerazporeditev na instrumente v okviru neposrednega in posrednega upravljanja, v korist zadevne države članice
  .

2.   Prerazporejena sredstva se izvajajo v skladu s pravili sklada ali instrumenta, na katerega se sredstva
  prerazporedijo
  .

Spremembe 172, 433 in 434

Spremembe 172, 433 in 434

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 21 – odstavek 3

Člen 21 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Zahteve iz odstavka 1, v katerih se določi skupni znesek, ki se za vsako leto prerazporedi glede na sklad in kategorijo regij, če je primerno, se ustrezno utemeljijo, priložijo pa se jim pregledani program ali programi, iz katerih je treba sredstva prerazporediti v skladu s členom 19, pri čemer se navede, v kateri drug sklad ali instrument se zneski prerazporedijo. | 3.   Zahteve iz odstavka 1, v katerih se določi skupni znesek, ki se za vsako leto prerazporedi glede na sklad in kategorijo regij, če je primerno, se ustrezno utemeljijo
  z namenom, da se dosežeta dopolnjevanje in učinek
  , priložijo pa se jim pregledani program ali programi, iz katerih je treba sredstva prerazporediti v skladu s členom 19, pri čemer se navede, v kateri drug sklad ali instrument se zneski prerazporedijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Zahteve iz odstavka 1, v katerih se določi skupni znesek, ki se za vsako leto prerazporedi glede na sklad in kategorijo regij, če je primerno, se ustrezno utemeljijo, priložijo pa se jim pregledani program ali programi, iz katerih je treba sredstva prerazporediti v skladu s členom 19, pri čemer se navede, v kateri drug sklad ali instrument se zneski prerazporedijo.

3.   Zahteve iz odstavka 1, v katerih se določi skupni znesek, ki se za vsako leto prerazporedi glede na sklad in kategorijo regij, če je primerno, se ustrezno utemeljijo
  z namenom, da se dosežeta dopolnjevanje in učinek
  , priložijo pa se jim pregledani program ali programi, iz katerih je treba sredstva prerazporediti v skladu s členom 19, pri čemer se navede, v kateri drug sklad ali instrument se zneski prerazporedijo.

Sprememba 173

Sprememba 173

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Naslov 3 – poglavje 1 a (novo)

Naslov 3 – poglavje 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | POGLAVJE I a – Veliki projekti |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

POGLAVJE I a – Veliki projekti

POGLAVJE I a – Veliki projekti

Sprememba 174

Sprememba 174

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 21 a (novo)

Člen 21 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 21 a




  Vsebina




  ESRR in Kohezijski sklad lahko v okviru programa ali programov podpirata dejavnost, ki obsega vrsto del, dejavnosti ali storitev, katerih namen je samostojna izvedba nedeljive naloge natančno določene gospodarske ali tehnične narave, ki ima jasno opredeljene cilje in katere skupni upravičeni stroški presegajo 100 000 000  EUR („veliki projekt“). Finančni instrumenti se ne štejejo za velike projekte. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 21 a

Vsebina

ESRR in Kohezijski sklad lahko v okviru programa ali programov podpirata dejavnost, ki obsega vrsto del, dejavnosti ali storitev, katerih namen je samostojna izvedba nedeljive naloge natančno določene gospodarske ali tehnične narave, ki ima jasno opredeljene cilje in katere skupni upravičeni stroški presegajo 100 000 000  EUR („veliki projekt“). Finančni instrumenti se ne štejejo za velike projekte.

Sprememba 175

Sprememba 175

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 21 b (novo)

Člen 21 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 21 b |
| | Informacije, potrebne za odobritev velikega projekta |
| | Preden se veliki projekt odobri, organ upravljanja Komisiji predloži naslednje informacije: |
| | (a) | podrobnosti o organu, pristojnem za izvajanje velikega projekta, in njegovih zmogljivostih; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 21 b

Člen 21 b

Informacije, potrebne za odobritev velikega projekta

Informacije, potrebne za odobritev velikega projekta

Preden se veliki projekt odobri, organ upravljanja Komisiji predloži naslednje informacije:

Preden se veliki projekt odobri, organ upravljanja Komisiji predloži naslednje informacije:

(a)

(a)

podrobnosti o organu, pristojnem za izvajanje velikega projekta, in njegovih zmogljivostih;

podrobnosti o organu, pristojnem za izvajanje velikega projekta, in njegovih zmogljivostih;

| (b) | opis naložbe in njeno lokacijo; |
| --- | --- |

(b)

(b)

opis naložbe in njeno lokacijo;

opis naložbe in njeno lokacijo;

| (c) | skupni stroški in skupni upravičeni stroški; |
| --- | --- |

(c)

(c)

skupni stroški in skupni upravičeni stroški;

skupni stroški in skupni upravičeni stroški;

| (d) | opravljene študije izvedljivosti, vključno z analizo možnosti, in rezultati; |
| --- | --- |

(d)

(d)

opravljene študije izvedljivosti, vključno z analizo možnosti, in rezultati;

opravljene študije izvedljivosti, vključno z analizo možnosti, in rezultati;

| (e) | analiza stroškov in koristi, vključno z ekonomsko in finančno analizo ter oceno tveganja; |
| --- | --- |

(e)

(e)

analiza stroškov in koristi, vključno z ekonomsko in finančno analizo ter oceno tveganja;

analiza stroškov in koristi, vključno z ekonomsko in finančno analizo ter oceno tveganja;

| (f) | analiza vpliva na okolje ob upoštevanju potreb po prilagajanju podnebnim spremembam in zmanjšanju vpliva na okolje ter pripravljenosti na nesreče; |
| --- | --- |

(f)

(f)

analiza vpliva na okolje ob upoštevanju potreb po prilagajanju podnebnim spremembam in zmanjšanju vpliva na okolje ter pripravljenosti na nesreče;

analiza vpliva na okolje ob upoštevanju potreb po prilagajanju podnebnim spremembam in zmanjšanju vpliva na okolje ter pripravljenosti na nesreče;

| (g) | razlaga, kako je veliki projekt usklajen z ustreznimi prednostnimi nalogami zadevnega programa ali programov in predvideni prispevek k doseganju posebnih ciljev navedenih prednostnih nalog ter pričakovani prispevek k družbeno-gospodarskemu razvoju; |
| --- | --- |

(g)

(g)

razlaga, kako je veliki projekt usklajen z ustreznimi prednostnimi nalogami zadevnega programa ali programov in predvideni prispevek k doseganju posebnih ciljev navedenih prednostnih nalog ter pričakovani prispevek k družbeno-gospodarskemu razvoju;

razlaga, kako je veliki projekt usklajen z ustreznimi prednostnimi nalogami zadevnega programa ali programov in predvideni prispevek k doseganju posebnih ciljev navedenih prednostnih nalog ter pričakovani prispevek k družbeno-gospodarskemu razvoju;

| (h) | finančni načrt z vsemi načrtovanimi finančnimi viri in načrtovano podporo iz skladov, EIB ter vsemi drugimi viri financiranja, skupaj s fizičnimi in finančnimi kazalniki za spremljanje napredka, ob upoštevanju ugotovljenih tveganj; |
| --- | --- |

(h)

(h)

finančni načrt z vsemi načrtovanimi finančnimi viri in načrtovano podporo iz skladov, EIB ter vsemi drugimi viri financiranja, skupaj s fizičnimi in finančnimi kazalniki za spremljanje napredka, ob upoštevanju ugotovljenih tveganj;

finančni načrt z vsemi načrtovanimi finančnimi viri in načrtovano podporo iz skladov, EIB ter vsemi drugimi viri financiranja, skupaj s fizičnimi in finančnimi kazalniki za spremljanje napredka, ob upoštevanju ugotovljenih tveganj;

| (i) | časovni razpored za izvedbo velikega projekta in, če se pričakuje, da bo obdobje izvajanja daljše od programskega obdobja, faze, za katere se zaprosi za podporo iz skladov med programskim obdobjem. |
| --- | --- |

(i)

(i)

časovni razpored za izvedbo velikega projekta in, če se pričakuje, da bo obdobje izvajanja daljše od programskega obdobja, faze, za katere se zaprosi za podporo iz skladov med programskim obdobjem.

časovni razpored za izvedbo velikega projekta in, če se pričakuje, da bo obdobje izvajanja daljše od programskega obdobja, faze, za katere se zaprosi za podporo iz skladov med programskim obdobjem.

Sprememba 176

Sprememba 176

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 21 c (novo)

Člen 21 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 21 c |
| | Odločitev o velikem projektu |
| | 1.
     
  Komisija veliki projekt oceni na podlagi informacij iz člena 21b, da ugotovi, ali je zahtevek za finančni prispevek za veliki projekt, ki ga izbere organ upravljanja, upravičen. Komisija najpozneje tri mesece po datumu predložitve informacij iz člena 21b z izvedbenim aktom sprejme odločitev o odobritvi finančnega prispevka velikemu projektu. |
| | 2.
     
  Odobritev Komisije v skladu z odstavkom 1 je pogojena s prvo pogodbo o izvajanju del, v primeru dejavnosti, ki se izvajajo v okviru struktur javno-zasebnega partnerstva, pa s podpisom sporazuma o javno-zasebnem partnerstvu med javnim organom in subjektom zasebnega sektorja, in sicer v roku treh let od datuma odobritve. |
| | 3.
     
  Kadar Komisija ne odobri finančnega prispevka izbranemu velikemu projektu, v svojem sklepu navede razloge za zavrnitev. |
| | 4.
     
  Veliki projekti, ki se ji predložijo v odobritev v skladu z odstavkom 1, so navedeni na seznamu velikih projektov programa. |
| | 5.
     
  Izdatki, povezani z velikim projektom, se lahko vključijo v zahtevek za plačilo po predložitvi v odobritev iz odstavka 1. Kadar Komisija velikega projekta, ki ga izbere organ upravljanja, ne odobri, se izjava o izdatkih po umiku zahtevka s strani države članice ali sprejetju sklepa Komisije ustrezno popravi. |
| | (Zaradi tega predloga spremembe bo treba prilagoditi Prilogo V.) |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 21 c

Člen 21 c

Odločitev o velikem projektu

Odločitev o velikem projektu

1.
     
  Komisija veliki projekt oceni na podlagi informacij iz člena 21b, da ugotovi, ali je zahtevek za finančni prispevek za veliki projekt, ki ga izbere organ upravljanja, upravičen. Komisija najpozneje tri mesece po datumu predložitve informacij iz člena 21b z izvedbenim aktom sprejme odločitev o odobritvi finančnega prispevka velikemu projektu.

2.
     
  Odobritev Komisije v skladu z odstavkom 1 je pogojena s prvo pogodbo o izvajanju del, v primeru dejavnosti, ki se izvajajo v okviru struktur javno-zasebnega partnerstva, pa s podpisom sporazuma o javno-zasebnem partnerstvu med javnim organom in subjektom zasebnega sektorja, in sicer v roku treh let od datuma odobritve.

3.
     
  Kadar Komisija ne odobri finančnega prispevka izbranemu velikemu projektu, v svojem sklepu navede razloge za zavrnitev.

4.
     
  Veliki projekti, ki se ji predložijo v odobritev v skladu z odstavkom 1, so navedeni na seznamu velikih projektov programa.

5.
     
  Izdatki, povezani z velikim projektom, se lahko vključijo v zahtevek za plačilo po predložitvi v odobritev iz odstavka 1. Kadar Komisija velikega projekta, ki ga izbere organ upravljanja, ne odobri, se izjava o izdatkih po umiku zahtevka s strani države članice ali sprejetju sklepa Komisije ustrezno popravi.

(Zaradi tega predloga spremembe bo treba prilagoditi Prilogo V.)

(Zaradi tega predloga spremembe bo treba prilagoditi Prilogo V.)

Sprememba 177

Sprememba 177

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 22 – odstavek 1 – točka c

Člen 22 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | drugo teritorialno orodje, ki podpira pobude, ki jih je država članica oblikovala za naložbe, načrtovane
  za ESRR
  v okviru cilja politike iz člena 4(1)(e). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

drugo teritorialno orodje, ki podpira pobude, ki jih je država članica oblikovala za naložbe, načrtovane
  za ESRR
  v okviru cilja politike iz člena 4(1)(e).

za ESRR

| (c) | drugo teritorialno orodje, ki podpira pobude, ki jih je država članica oblikovala za naložbe, načrtovane v okviru cilja politike iz člena 4(1)(e). |
| --- | --- |

(c)

drugo teritorialno orodje, ki podpira pobude, ki jih je država članica oblikovala za naložbe, načrtovane v okviru cilja politike iz člena 4(1)(e).

Sprememba 178

Sprememba 178

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 22 – odstavek 1 a (novo)

Člen 22 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Če se strategije lokalnega razvoja financirajo iz več kot enega sklada, država članica zagotovi skladnost in usklajevanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Če se strategije lokalnega razvoja financirajo iz več kot enega sklada, država članica zagotovi skladnost in usklajevanje.

Če se strategije lokalnega razvoja financirajo iz več kot enega sklada, država članica zagotovi skladnost in usklajevanje.

Sprememba 179

Sprememba 179

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka a

Člen 23 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | geografsko območje, ki ga strategija zajema; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

geografsko območje, ki ga strategija zajema;

| (a) | geografsko območje, ki ga strategija zajema
  , vključno z ekonomskimi, socialnimi in okoljskimi medsebojnimi povezavami
  ; |
| --- | --- |

(a)

geografsko območje, ki ga strategija zajema
  , vključno z ekonomskimi, socialnimi in okoljskimi medsebojnimi povezavami
  ;

, vključno z ekonomskimi, socialnimi in okoljskimi medsebojnimi povezavami

Sprememba 180

Sprememba 180

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka d

Člen 23 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | opis sodelovanja partnerjev
  v skladu s členom
  6 pri pripravi in izvajanju strategije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

opis sodelovanja partnerjev
  v skladu s členom
  6 pri pripravi in izvajanju strategije.

v skladu s členom

| (d) | opis sodelovanja partnerjev
  iz člena
  6 pri pripravi in izvajanju strategije. |
| --- | --- |

(d)

opis sodelovanja partnerjev
  iz člena
  6 pri pripravi in izvajanju strategije.

iz člena

Sprememba 181

Sprememba 181

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 2

Člen 23 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Za pripravo teritorialnih strategij so odgovorni ustrezni
  urbani
  , lokalni
  ali
  drugi
  teritorialni
  organi. | 2.   Za pripravo
  in odobritev
  teritorialnih strategij so odgovorni ustrezni
  regionalni
  , lokalni
  in
  drugi
  javni
  organi.
  Že obstoječi strateški dokumenti, ki se nanašajo na krita območja, se lahko posodobijo in uporabijo za teritorialne strategije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Za pripravo teritorialnih strategij so odgovorni ustrezni
  urbani
  , lokalni
  ali
  drugi
  teritorialni
  organi.

2.   Za pripravo
  in odobritev
  teritorialnih strategij so odgovorni ustrezni
  regionalni
  , lokalni
  in
  drugi
  javni
  organi.
  Že obstoječi strateški dokumenti, ki se nanašajo na krita območja, se lahko posodobijo in uporabijo za teritorialne strategije.

Sprememba 182

Sprememba 182

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 3 – pododstavek 1

Člen 23 – odstavek 3 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Če seznam operacij, ki jih je treba podpreti, ni vključen v teritorialno strategijo, ustrezni
  urbani
  , lokalni ali drugi teritorialni organi izberejo operacije ali sodelujejo pri njihovem izboru. | Če seznam operacij, ki jih je treba podpreti, ni vključen v teritorialno strategijo, ustrezni
  regionalni
  , lokalni ali drugi teritorialni organi izberejo operacije ali sodelujejo pri njihovem izboru. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Če seznam operacij, ki jih je treba podpreti, ni vključen v teritorialno strategijo, ustrezni
  urbani
  , lokalni ali drugi teritorialni organi izberejo operacije ali sodelujejo pri njihovem izboru.

urbani

Če seznam operacij, ki jih je treba podpreti, ni vključen v teritorialno strategijo, ustrezni
  regionalni
  , lokalni ali drugi teritorialni organi izberejo operacije ali sodelujejo pri njihovem izboru.

regionalni

Sprememba 183

Sprememba 183

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 3 a (novo)

Člen 23 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Pri pripravi teritorialnih strategij organi iz odstavka 2 sodelujejo z ustreznimi organi upravljanja, da določijo, ali operacije, ki jih je treba podpreti, spadajo na področje ustreznega programa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Pri pripravi teritorialnih strategij organi iz odstavka 2 sodelujejo z ustreznimi organi upravljanja, da določijo, ali operacije, ki jih je treba podpreti, spadajo na področje ustreznega programa.

Sprememba 184

Sprememba 184

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 4

Člen 23 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Kadar
  urbani
  , lokalni ali drugi
  teritorialni
  organ opravlja naloge, za katere je odgovoren organ upravljanja, razen izbora operacij, organ upravljanja ta organ opredeli kot posredniški organ. | 4.   Kadar
  regionalni
  , lokalni ali drugi
  javni
  organ
  ali drugo telo
  opravlja naloge, za katere je odgovoren organ upravljanja, razen izbora operacij, organ upravljanja ta organ opredeli kot posredniški organ. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Kadar
  urbani
  , lokalni ali drugi
  teritorialni
  organ opravlja naloge, za katere je odgovoren organ upravljanja, razen izbora operacij, organ upravljanja ta organ opredeli kot posredniški organ.

4.   Kadar
  regionalni
  , lokalni ali drugi
  javni
  organ
  ali drugo telo
  opravlja naloge, za katere je odgovoren organ upravljanja, razen izbora operacij, organ upravljanja ta organ opredeli kot posredniški organ.

Sprememba 185

Sprememba 185

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 4 – pododstavek 1 a (novo)

Člen 23 – odstavek 4 – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Izbrane operacije se lahko podpirajo v okviru več prednostnih nalog istega programa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Izbrane operacije se lahko podpirajo v okviru več prednostnih nalog istega programa.

Izbrane operacije se lahko podpirajo v okviru več prednostnih nalog istega programa.

Sprememba 186

Sprememba 186

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 24 – odstavek 1

Člen 24 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Če strategija, ki se izvaja v skladu s členom 23, vključuje naložbe, ki prejemajo podporo iz enega ali več
  skladov
  , iz več kot enega programa ali iz več kot ene prednostne naloge istega programa, se lahko ukrepi izvajajo kot celostne teritorialne naložbe. | 1.   Če strategija, ki se izvaja v skladu s členom 23, vključuje naložbe, ki prejemajo podporo iz enega ali več
  kot enega sklada
  , iz več kot enega programa ali iz več kot ene prednostne naloge istega programa, se lahko ukrepi izvajajo kot celostne teritorialne naložbe.
  Po potrebi se lahko vsaka celostna teritorialna naložba dopolni s finančno podporo iz EKSRP. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Če strategija, ki se izvaja v skladu s členom 23, vključuje naložbe, ki prejemajo podporo iz enega ali več
  skladov
  , iz več kot enega programa ali iz več kot ene prednostne naloge istega programa, se lahko ukrepi izvajajo kot celostne teritorialne naložbe.

1.   Če strategija, ki se izvaja v skladu s členom 23, vključuje naložbe, ki prejemajo podporo iz enega ali več
  kot enega sklada
  , iz več kot enega programa ali iz več kot ene prednostne naloge istega programa, se lahko ukrepi izvajajo kot celostne teritorialne naložbe.
  Po potrebi se lahko vsaka celostna teritorialna naložba dopolni s finančno podporo iz EKSRP.

Sprememba 187

Sprememba 187

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 24 – odstavek 2 a (novo)

Člen 24 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Če seznam operacij, ki jih je treba podpreti, ni vključen v teritorialno strategijo, ustrezni regionalni, lokalni ali drugi javni organi ali telesa sodelujejo pri izboru operacij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Če seznam operacij, ki jih je treba podpreti, ni vključen v teritorialno strategijo, ustrezni regionalni, lokalni ali drugi javni organi ali telesa sodelujejo pri izboru operacij.

Sprememba 188

Sprememba 188

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 25 – odstavek 1

Člen 25 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   ESRR, ESS+ in
  ESPR lahko
  podpirajo lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost. | 1.   ESRR, ESS+
  , ESPR
  in
  EKSRP
  podpirajo lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost.
  V okviru EKSRP se ta oblika imenuje lokalni razvoj LEADER. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   ESRR, ESS+ in
  ESPR lahko
  podpirajo lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost.

1.   ESRR, ESS+
  , ESPR
  in
  EKSRP
  podpirajo lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost.
  V okviru EKSRP se ta oblika imenuje lokalni razvoj LEADER.

Sprememba 189

Sprememba 189

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 25 – odstavek 2 – točka b

Člen 25 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | pod vodstvom lokalnih akcijskih skupin, ki jih sestavljajo predstavniki javnih in zasebnih lokalnih socialno-ekonomskih interesov, v katerih nobena posamezna interesna skupina ne nadzoruje odločanja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

pod vodstvom lokalnih akcijskih skupin, ki jih sestavljajo predstavniki javnih in zasebnih lokalnih socialno-ekonomskih interesov, v katerih nobena posamezna interesna skupina ne nadzoruje odločanja;

| (b) | pod vodstvom lokalnih akcijskih skupin, ki jih sestavljajo predstavniki javnih in zasebnih lokalnih socialno-ekonomskih interesov, v katerih nobena posamezna interesna skupina
  , vključno z javnim sektorjem,
  ne nadzoruje odločanja; |
| --- | --- |

(b)

pod vodstvom lokalnih akcijskih skupin, ki jih sestavljajo predstavniki javnih in zasebnih lokalnih socialno-ekonomskih interesov, v katerih nobena posamezna interesna skupina
  , vključno z javnim sektorjem,
  ne nadzoruje odločanja;

, vključno z javnim sektorjem,

Sprememba 190

Sprememba 190

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 25 – odstavek 2 – točka d

Člen 25 – odstavek 2 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | v podporo mreženju, inovativnim značilnostim v lokalnem okolju in, po potrebi, sodelovanju z drugimi teritorialnimi akterji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

v podporo mreženju, inovativnim značilnostim v lokalnem okolju in, po potrebi, sodelovanju z drugimi teritorialnimi akterji.

| (d) | v podporo mreženju,
  pristopom od spodaj navzgor, dostopnosti,
  inovativnim značilnostim v lokalnem okolju in, po potrebi, sodelovanju z drugimi teritorialnimi akterji. |
| --- | --- |

(d)

v podporo mreženju,
  pristopom od spodaj navzgor, dostopnosti,
  inovativnim značilnostim v lokalnem okolju in, po potrebi, sodelovanju z drugimi teritorialnimi akterji.

pristopom od spodaj navzgor, dostopnosti,

Sprememba 191

Sprememba 191

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 25 – odstavek 4

Člen 25 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Če izvajanje take strategije vključuje podporo iz več kot enega sklada, lahko zadevni organi upravljanja izberejo enega od zadevnih skladov kot glavni sklad. | 4.   Če izvajanje take strategije vključuje podporo iz več kot enega sklada, lahko zadevni organi upravljanja izberejo enega od zadevnih skladov kot glavni sklad.
  Določijo se tudi vrsta ukrepov in operacij, ki se financirajo iz vsakega sklada. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Če izvajanje take strategije vključuje podporo iz več kot enega sklada, lahko zadevni organi upravljanja izberejo enega od zadevnih skladov kot glavni sklad.

4.   Če izvajanje take strategije vključuje podporo iz več kot enega sklada, lahko zadevni organi upravljanja izberejo enega od zadevnih skladov kot glavni sklad.
  Določijo se tudi vrsta ukrepov in operacij, ki se financirajo iz vsakega sklada.

Sprememba 192

Sprememba 192

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 26 – odstavek 1 – točka d

Člen 26 – odstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | cilji strategije, vključno z merljivimi cilji za rezultate, in povezani načrtovani ukrepi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

cilji strategije, vključno z merljivimi cilji za rezultate, in povezani načrtovani ukrepi;

| (d) | cilji strategije, vključno z merljivimi cilji za rezultate, in povezani načrtovani ukrepi
  v odgovor na lokalne potrebe, kot jih opredeli lokalna skupnost
  ; |
| --- | --- |

(d)

cilji strategije, vključno z merljivimi cilji za rezultate, in povezani načrtovani ukrepi
  v odgovor na lokalne potrebe, kot jih opredeli lokalna skupnost
  ;

v odgovor na lokalne potrebe, kot jih opredeli lokalna skupnost

Sprememba 193

Sprememba 193

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 26 – odstavek 1 – točka f

Člen 26 – odstavek 1 – točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (f) | finančni načrt, vključno z načrtovano dodelitvijo iz vsakega sklada in zadevnega programa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(f)

finančni načrt, vključno z načrtovano dodelitvijo iz vsakega sklada in zadevnega programa.

| (f) | finančni načrt, vključno z načrtovano dodelitvijo iz vsakega sklada
  , po potrebi vključno z EKSRP,
  in
  vsakega
  zadevnega programa. |
| --- | --- |

(f)

finančni načrt, vključno z načrtovano dodelitvijo iz vsakega sklada
  , po potrebi vključno z EKSRP,
  in
  vsakega
  zadevnega programa.

, po potrebi vključno z EKSRP,

vsakega

Sprememba 194

Sprememba 194

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 26 – odstavek 4

Člen 26 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Sklep o odobritvi strategije določa dodelitev vsakega zadevnega sklada in programa ter opredeljuje odgovornosti za naloge upravljanja in kontrole v okviru programa ali programov. | 4.   Sklep o odobritvi strategije določa dodelitev vsakega zadevnega sklada in programa ter opredeljuje odgovornosti za naloge upravljanja in kontrole v okviru programa ali programov.
  Ustrezni nacionalni javni prispevki se odobrijo vnaprej, za celotno obdobje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Sklep o odobritvi strategije določa dodelitev vsakega zadevnega sklada in programa ter opredeljuje odgovornosti za naloge upravljanja in kontrole v okviru programa ali programov.

4.   Sklep o odobritvi strategije določa dodelitev vsakega zadevnega sklada in programa ter opredeljuje odgovornosti za naloge upravljanja in kontrole v okviru programa ali programov.
  Ustrezni nacionalni javni prispevki se odobrijo vnaprej, za celotno obdobje.

Sprememba 195

Sprememba 195

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek 2

Člen 27 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Organi upravljanja zagotovijo, da lokalne akcijske skupine izberejo enega partnerja iz skupine za glavnega partnerja v upravnih in finančnih zadevah ali se združijo v strukturo s splošnim pravnim statusom. | 2.   Organi upravljanja zagotovijo, da
  so
  lokalne akcijske skupine
  vključujoče in da
  izberejo enega partnerja iz skupine za glavnega partnerja v upravnih in finančnih zadevah ali se združijo v strukturo s splošnim pravnim statusom
  , da bi izvajale naloge, povezane z lokalno razvojno strategijo, ki jo vodi skupnost
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Organi upravljanja zagotovijo, da lokalne akcijske skupine izberejo enega partnerja iz skupine za glavnega partnerja v upravnih in finančnih zadevah ali se združijo v strukturo s splošnim pravnim statusom.

2.   Organi upravljanja zagotovijo, da
  so
  lokalne akcijske skupine
  vključujoče in da
  izberejo enega partnerja iz skupine za glavnega partnerja v upravnih in finančnih zadevah ali se združijo v strukturo s splošnim pravnim statusom
  , da bi izvajale naloge, povezane z lokalno razvojno strategijo, ki jo vodi skupnost
  .

Sprememba 196

Sprememba 196

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek 3 – točka a

Člen 27 – odstavek 3 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | krepitev zmogljivosti lokalnih akterjev za razvoj in izvajanje operacij; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

krepitev zmogljivosti lokalnih akterjev za razvoj in izvajanje operacij;

| (a) | krepitev
  upravnih
  zmogljivosti lokalnih akterjev za razvoj in izvajanje operacij; |
| --- | --- |

(a)

krepitev
  upravnih
  zmogljivosti lokalnih akterjev za razvoj in izvajanje operacij;

upravnih

Sprememba 197

Sprememba 197

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek 5

Člen 27 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Lokalna akcijska skupina je lahko upravičenec in lahko izvaja operacije v skladu s strategijo. | 5.   Lokalna akcijska skupina je lahko upravičenec in lahko izvaja operacije v skladu s strategijo
  , tako da spodbuja ločevanje funkcij znotraj lokalne akcijske skupine
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Lokalna akcijska skupina je lahko upravičenec in lahko izvaja operacije v skladu s strategijo.

5.   Lokalna akcijska skupina je lahko upravičenec in lahko izvaja operacije v skladu s strategijo
  , tako da spodbuja ločevanje funkcij znotraj lokalne akcijske skupine
  .

Sprememba 198

Sprememba 198

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 28 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 28 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   
  Država
  članica zagotovi, da podpora iz skladov za lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, zajema: | 1.   
  Da se omogočijo dopolnjevanje in sinergije, država
  članica zagotovi, da podpora iz skladov za lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, zajema: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   
  Država
  članica zagotovi, da podpora iz skladov za lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, zajema:

1.   
  Da se omogočijo dopolnjevanje in sinergije, država
  članica zagotovi, da podpora iz skladov za lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, zajema:

Sprememba 199

Sprememba 199

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 28 – odstavek 1 – točka a

Člen 28 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | krepitev zmogljivosti in pripravljalne ukrepe v podporo oblikovanju in prihodnjemu izvajanju strategij; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

krepitev zmogljivosti in pripravljalne ukrepe v podporo oblikovanju in prihodnjemu izvajanju strategij;

| (a) | krepitev upravnih zmogljivosti in pripravljalne ukrepe v podporo oblikovanju in prihodnjemu izvajanju strategij; |
| --- | --- |

(a)

krepitev upravnih zmogljivosti in pripravljalne ukrepe v podporo oblikovanju in prihodnjemu izvajanju strategij;

Sprememba 200

Sprememba 200

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 28 – odstavek 1 – točka b a (novo)

Člen 28 – odstavek 1 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | animacijo strategije lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, za lažjo izmenjavo med deležniki, da se jim zagotovijo informacije in da se morebitnim upravičencem pomaga pri pripravi vlog; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

animacijo strategije lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, za lažjo izmenjavo med deležniki, da se jim zagotovijo informacije in da se morebitnim upravičencem pomaga pri pripravi vlog;

animacijo strategije lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, za lažjo izmenjavo med deležniki, da se jim zagotovijo informacije in da se morebitnim upravičencem pomaga pri pripravi vlog;

Sprememba 201

Sprememba 201

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 29 – odstavek 1 a

Člen 29 – odstavek 1 a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Ukrepi iz prvega pododstavka lahko vključujejo zlasti: |
| | (a) | pomoč pri pripravi in oceni projektov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Ukrepi iz prvega pododstavka lahko vključujejo zlasti:

(a)

(a)

pomoč pri pripravi in oceni projektov;

pomoč pri pripravi in oceni projektov;

| (b) | podporo za institucionalno krepitev in izgradnjo upravnih zmogljivosti za uspešno upravljanje skladov; |
| --- | --- |

(b)

(b)

podporo za institucionalno krepitev in izgradnjo upravnih zmogljivosti za uspešno upravljanje skladov;

podporo za institucionalno krepitev in izgradnjo upravnih zmogljivosti za uspešno upravljanje skladov;

| (c) | študije, povezane s poročanjem Komisije o skladih in poročilom o koheziji; |
| --- | --- |

(c)

(c)

študije, povezane s poročanjem Komisije o skladih in poročilom o koheziji;

študije, povezane s poročanjem Komisije o skladih in poročilom o koheziji;

| (d) | ukrepe v zvezi z analizo, upravljanjem, spremljanjem, izmenjavo informacij in izvajanjem skladov, pa tudi ukrepe za izvajanje sistemov nadzora ter tehnične in upravne podpore; |
| --- | --- |

(d)

(d)

ukrepe v zvezi z analizo, upravljanjem, spremljanjem, izmenjavo informacij in izvajanjem skladov, pa tudi ukrepe za izvajanje sistemov nadzora ter tehnične in upravne podpore;

ukrepe v zvezi z analizo, upravljanjem, spremljanjem, izmenjavo informacij in izvajanjem skladov, pa tudi ukrepe za izvajanje sistemov nadzora ter tehnične in upravne podpore;

| (e) | vrednotenja, strokovna poročila, statistike in študije, vključno s splošnimi študijami o sedanjem in prihodnjem delovanju skladov; |
| --- | --- |

(e)

(e)

vrednotenja, strokovna poročila, statistike in študije, vključno s splošnimi študijami o sedanjem in prihodnjem delovanju skladov;

vrednotenja, strokovna poročila, statistike in študije, vključno s splošnimi študijami o sedanjem in prihodnjem delovanju skladov;

| (f) | ukrepe za razširjanje informacij, po potrebi podporo mreženja, izvajanje komunikacijskih dejavnosti s posebnim poudarkom na rezultatih in dodani vrednosti podpore iz skladov, ozaveščanje ter spodbujanje sodelovanja in izmenjave izkušenj, vključno s tretjimi državami; |
| --- | --- |

(f)

(f)

ukrepe za razširjanje informacij, po potrebi podporo mreženja, izvajanje komunikacijskih dejavnosti s posebnim poudarkom na rezultatih in dodani vrednosti podpore iz skladov, ozaveščanje ter spodbujanje sodelovanja in izmenjave izkušenj, vključno s tretjimi državami;

ukrepe za razširjanje informacij, po potrebi podporo mreženja, izvajanje komunikacijskih dejavnosti s posebnim poudarkom na rezultatih in dodani vrednosti podpore iz skladov, ozaveščanje ter spodbujanje sodelovanja in izmenjave izkušenj, vključno s tretjimi državami;

| (g) | vzpostavitev, delovanje in medsebojno povezovanje računalniških sistemov za upravljanje, spremljanje, revizijo, nadzor in vrednotenje; |
| --- | --- |

(g)

(g)

vzpostavitev, delovanje in medsebojno povezovanje računalniških sistemov za upravljanje, spremljanje, revizijo, nadzor in vrednotenje;

vzpostavitev, delovanje in medsebojno povezovanje računalniških sistemov za upravljanje, spremljanje, revizijo, nadzor in vrednotenje;

| (h) | ukrepe za izboljšanje metod vrednotenja in izmenjave informacij o praksah vrednotenja; |
| --- | --- |

(h)

(h)

ukrepe za izboljšanje metod vrednotenja in izmenjave informacij o praksah vrednotenja;

ukrepe za izboljšanje metod vrednotenja in izmenjave informacij o praksah vrednotenja;

| (i) | ukrepe v zvezi z revizijo; |
| --- | --- |

(i)

(i)

ukrepe v zvezi z revizijo;

ukrepe v zvezi z revizijo;

| (j) | krepitev nacionalnih in regionalnih zmogljivosti glede načrtovanja naložb, potreb po financiranju, priprave, oblikovanja in izvajanja finančnih instrumentov, skupnih akcijskih načrtov in velikih projektov; |
| --- | --- |

(j)

(j)

krepitev nacionalnih in regionalnih zmogljivosti glede načrtovanja naložb, potreb po financiranju, priprave, oblikovanja in izvajanja finančnih instrumentov, skupnih akcijskih načrtov in velikih projektov;

krepitev nacionalnih in regionalnih zmogljivosti glede načrtovanja naložb, potreb po financiranju, priprave, oblikovanja in izvajanja finančnih instrumentov, skupnih akcijskih načrtov in velikih projektov;

| (k) | razširjanje primerov dobre prakse, ki pomaga državam članicam krepiti zmogljivosti ustreznih partnerjev iz člena 6(1) in njihovih krovnih organizacij. |
| --- | --- |

(k)

(k)

razširjanje primerov dobre prakse, ki pomaga državam članicam krepiti zmogljivosti ustreznih partnerjev iz člena 6(1) in njihovih krovnih organizacij.

razširjanje primerov dobre prakse, ki pomaga državam članicam krepiti zmogljivosti ustreznih partnerjev iz člena 6(1) in njihovih krovnih organizacij.

Sprememba 202

Sprememba 202

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 29 – odstavek 1 b (novo)

Člen 29 – odstavek 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Komisija vsaj 15 % sredstev za tehnično pomoč nameni doseganju večje učinkovitosti pri komuniciranju z javnostjo in večjih sinergij med komunikacijskimi dejavnostmi, izvedenimi na njeno pobudo, in sicer z razširitvijo temeljnih znanj o rezultatih, zlasti prek učinkovitejšega zbiranja in razširjanja podatkov ter prek vrednotenj in poročanja, predvsem pa z izpostavljanjem prispevka skladov k izboljšanju življenja državljanov ter s povečanjem prepoznavnosti podpore iz skladov in ozaveščanjem o rezultatih in dodani vrednosti takšne podpore. Ukrepi na področju informiranja, komuniciranja in prepoznavnosti v zvezi z rezultati in dodano vrednostjo podpore iz skladov, s posebnim poudarkom na operacijah, se po zaključku programov nadaljujejo, kadar je to ustrezno. Taki ukrepi med drugim prispevajo k institucionalnemu komuniciranju o političnih prednostnih nalogah Unije, v kolikor so povezane s splošnimi cilji te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1b.
     
  Komisija vsaj 15 % sredstev za tehnično pomoč nameni doseganju večje učinkovitosti pri komuniciranju z javnostjo in večjih sinergij med komunikacijskimi dejavnostmi, izvedenimi na njeno pobudo, in sicer z razširitvijo temeljnih znanj o rezultatih, zlasti prek učinkovitejšega zbiranja in razširjanja podatkov ter prek vrednotenj in poročanja, predvsem pa z izpostavljanjem prispevka skladov k izboljšanju življenja državljanov ter s povečanjem prepoznavnosti podpore iz skladov in ozaveščanjem o rezultatih in dodani vrednosti takšne podpore. Ukrepi na področju informiranja, komuniciranja in prepoznavnosti v zvezi z rezultati in dodano vrednostjo podpore iz skladov, s posebnim poudarkom na operacijah, se po zaključku programov nadaljujejo, kadar je to ustrezno. Taki ukrepi med drugim prispevajo k institucionalnemu komuniciranju o političnih prednostnih nalogah Unije, v kolikor so povezane s splošnimi cilji te uredbe.

Sprememba 203

Sprememba 203

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 29 – odstavek 2

Člen 29 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Taki ukrepi lahko zajemajo
  prihodnja
  in
  prejšnja
  programska obdobja. | 2.   Taki ukrepi lahko zajemajo
  prejšnja
  in
  prihodnja
  programska obdobja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Taki ukrepi lahko zajemajo
  prihodnja
  in
  prejšnja
  programska obdobja.

2.   Taki ukrepi lahko zajemajo
  prejšnja
  in
  prihodnja
  programska obdobja.

Sprememba 204

Sprememba 204

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 29 – odstavek 2 a (novo)

Člen 29 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Da bi preprečili primere začasne ustavitve plačil, Komisija zagotovi, da so države članice in regije, ki imajo zaradi pomanjkanja upravnih zmogljivosti težave s skladnostjo, deležne ustrezne tehnične pomoči za izboljšanje teh zmogljivosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Da bi preprečili primere začasne ustavitve plačil, Komisija zagotovi, da so države članice in regije, ki imajo zaradi pomanjkanja upravnih zmogljivosti težave s skladnostjo, deležne ustrezne tehnične pomoči za izboljšanje teh zmogljivosti.

Sprememba 205

Sprememba 205

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 30 – odstavek 1

Člen 30 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Skladi lahko na pobudo države članice podprejo ukrepe, ki se lahko nanašajo na prejšnja in naslednja programska obdobja in ki so potrebni za učinkovito upravljanje in uporabo teh skladov. | 1.   Skladi lahko na pobudo države članice podprejo ukrepe, ki se lahko nanašajo na prejšnja in naslednja programska obdobja in ki so potrebni za učinkovito upravljanje in uporabo teh skladov
  , za krepitev zmogljivosti partnerjev iz člena 6 ter za zagotavljanje nalog, kot so priprava, usposabljanje, upravljanje, spremljanje, ocenjevanje, prepoznavnost in komunikacija
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Skladi lahko na pobudo države članice podprejo ukrepe, ki se lahko nanašajo na prejšnja in naslednja programska obdobja in ki so potrebni za učinkovito upravljanje in uporabo teh skladov.

1.   Skladi lahko na pobudo države članice podprejo ukrepe, ki se lahko nanašajo na prejšnja in naslednja programska obdobja in ki so potrebni za učinkovito upravljanje in uporabo teh skladov
  , za krepitev zmogljivosti partnerjev iz člena 6 ter za zagotavljanje nalog, kot so priprava, usposabljanje, upravljanje, spremljanje, ocenjevanje, prepoznavnost in komunikacija
  .

Sprememba 206

Sprememba 206

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 30 – odstavek 3

Člen 30 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Tehnična pomoč ima znotraj vsakega programa obliko prednostne naloge, ki se nanaša na en sam sklad. | 3.   Tehnična pomoč ima znotraj vsakega programa obliko prednostne naloge, ki se nanaša na en sam sklad
  ali na več skladov
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Tehnična pomoč ima znotraj vsakega programa obliko prednostne naloge, ki se nanaša na en sam sklad.

3.   Tehnična pomoč ima znotraj vsakega programa obliko prednostne naloge, ki se nanaša na en sam sklad
  ali na več skladov
  .

Sprememba 207

Sprememba 207

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 31 – odstavek 2 – uvodni del

Člen 31 – odstavek 2 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Delež iz skladov, povrnjen za tehnično pomoč, je
  naslednji
  : | 2.   Delež iz skladov, povrnjen za tehnično pomoč, je
  lahko na podlagi sporazuma med Komisijo in državami članicami in ob upoštevanju finančnega načrta programa največ
  : |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Delež iz skladov, povrnjen za tehnično pomoč, je
  naslednji
  :

2.   Delež iz skladov, povrnjen za tehnično pomoč, je
  lahko na podlagi sporazuma med Komisijo in državami članicami in ob upoštevanju finančnega načrta programa največ
  :

Sprememba 208

Sprememba 208

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 31 – odstavek 2 – točka a

Člen 31 – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | za podporo ESRR v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“ ter za podporo Kohezijskega sklada:
  2,5
   %; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

za podporo ESRR v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“ ter za podporo Kohezijskega sklada:
  2,5
   %;

2,5

| (a) | za podporo ESRR v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“ ter za podporo Kohezijskega sklada:
  3
   %; |
| --- | --- |

(a)

za podporo ESRR v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“ ter za podporo Kohezijskega sklada:
  3
   %;

3

Sprememba 209

Sprememba 209

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 31 – odstavek 2 – točka b

Člen 31 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | za podporo ESS+:
  4
  % in za programe iz člena 4(1)(
  c)(vii
  ) uredbe o ESS+:
  5
   %; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

za podporo ESS+:
  4
  % in za programe iz člena 4(1)(
  c)(vii
  ) uredbe o ESS+:
  5
   %;

4

c)(vii

5

| (b) | za podporo ESS+:
  5
   % in za programe iz člena 4(1)(
  xi
  ) uredbe o ESS+:
  6
   %; |
| --- | --- |

(b)

za podporo ESS+:
  5
   % in za programe iz člena 4(1)(
  xi
  ) uredbe o ESS+:
  6
   %;

5

xi

6

Sprememba 210

Sprememba 210

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 31 – odstavek 2 – točka d

Člen 31 – odstavek 2 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | za AMIF, SNV in podporo IUMV:
  6
   %; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

za AMIF, SNV in podporo IUMV:
  6
   %;

6

| (d) | za AMIF, SNV in podporo IUMV:
  7
   %; |
| --- | --- |

(d)

za AMIF, SNV in podporo IUMV:
  7
   %;

7

Sprememba 211

Sprememba 211

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 31 – odstavek 2 – pododstavek 1 a (novo)

Člen 31 – odstavek 2 – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Za najbolj oddaljene regije je odstotek v točkah (a), (b) in (c) do 1 % višji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Za najbolj oddaljene regije je odstotek v točkah (a), (b) in (c) do 1 % višji.

Za najbolj oddaljene regije je odstotek v točkah (a), (b) in (c) do 1 % višji.

Sprememba 212

Sprememba 212

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 32 – odstavek 1

Člen 32 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Ne glede na člen 31 lahko država članica predlaga sprejetje dodatnih ukrepov tehnične pomoči za krepitev zmogljivosti organov
  države članice
  , upravičencev in ustreznih partnerjev, ki so potrebne za učinkovito upravljanje in uporabo skladov. | Ne glede na člen 31 lahko država članica predlaga sprejetje dodatnih ukrepov tehnične pomoči za krepitev
  institucionalne
  zmogljivosti
  in učinkovitosti javnih
  organov
  in storitev
  , upravičencev in ustreznih partnerjev, ki so potrebne za učinkovito upravljanje in uporabo skladov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Ne glede na člen 31 lahko država članica predlaga sprejetje dodatnih ukrepov tehnične pomoči za krepitev zmogljivosti organov
  države članice
  , upravičencev in ustreznih partnerjev, ki so potrebne za učinkovito upravljanje in uporabo skladov.

države članice

Ne glede na člen 31 lahko država članica predlaga sprejetje dodatnih ukrepov tehnične pomoči za krepitev
  institucionalne
  zmogljivosti
  in učinkovitosti javnih
  organov
  in storitev
  , upravičencev in ustreznih partnerjev, ki so potrebne za učinkovito upravljanje in uporabo skladov.

institucionalne

in učinkovitosti javnih

in storitev

Sprememba 213

Sprememba 213

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 32 – odstavek 2

Člen 32 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Podpora za take ukrepe se izvaja s financiranjem, ki ni povezano s stroški v skladu s členom 89. | Podpora za take ukrepe se izvaja s financiranjem, ki ni povezano s stroški v skladu s členom 89.
  Tehnična pomoč v obliki neobveznega posebnega programa se lahko izvaja s financiranjem, ki ni povezano s stroški za tehnično pomoč, ali s povračilom neposrednih stroškov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Podpora za take ukrepe se izvaja s financiranjem, ki ni povezano s stroški v skladu s členom 89.

Podpora za take ukrepe se izvaja s financiranjem, ki ni povezano s stroški v skladu s členom 89.
  Tehnična pomoč v obliki neobveznega posebnega programa se lahko izvaja s financiranjem, ki ni povezano s stroški za tehnično pomoč, ali s povračilom neposrednih stroškov.

Tehnična pomoč v obliki neobveznega posebnega programa se lahko izvaja s financiranjem, ki ni povezano s stroški za tehnično pomoč, ali s povračilom neposrednih stroškov.

Sprememba 214

Sprememba 214

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 33 – odstavek 1 – pododstavek 1

Člen 33 – odstavek 1 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Država članica ustanovi odbor za spremljanje izvajanja programa (v nadaljnjem besedilu: odbor za spremljanje) v treh mesecih od datuma uradnega obvestila zadevni državi članici o odločitvi o odobritvi programa. | Država članica
  po posvetovanju z organom upravljanja
  ustanovi odbor za spremljanje izvajanja programa (v nadaljnjem besedilu: odbor za spremljanje) v treh mesecih od datuma uradnega obvestila zadevni državi članici o odločitvi o odobritvi programa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Država članica ustanovi odbor za spremljanje izvajanja programa (v nadaljnjem besedilu: odbor za spremljanje) v treh mesecih od datuma uradnega obvestila zadevni državi članici o odločitvi o odobritvi programa.

Država članica
  po posvetovanju z organom upravljanja
  ustanovi odbor za spremljanje izvajanja programa (v nadaljnjem besedilu: odbor za spremljanje) v treh mesecih od datuma uradnega obvestila zadevni državi članici o odločitvi o odobritvi programa.

po posvetovanju z organom upravljanja

Sprememba 215

Sprememba 215

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 33 – odstavek 2

Člen 33 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Vsak odbor za spremljanje sprejme svoj poslovnik. | 2.   Vsak odbor za spremljanje sprejme svoj poslovnik
  , pri čemer upošteva potrebo po popolni preglednosti
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Vsak odbor za spremljanje sprejme svoj poslovnik.

2.   Vsak odbor za spremljanje sprejme svoj poslovnik
  , pri čemer upošteva potrebo po popolni preglednosti
  .

Sprememba 216

Sprememba 216

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 33 – odstavek 5

Člen 33 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Odstavki 1 do 4 se ne uporabljajo za programe iz člena [4(
  c
  )(
  vi
  )] uredbe o ESS+ in povezano tehnično pomoč. | 5.   Odstavki 1 do 4 se ne uporabljajo za programe iz člena [4(
  1
  )(
  xi
  )] uredbe o ESS+ in povezano tehnično pomoč. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Odstavki 1 do 4 se ne uporabljajo za programe iz člena [4(
  c
  )(
  vi
  )] uredbe o ESS+ in povezano tehnično pomoč.

5.   Odstavki 1 do 4 se ne uporabljajo za programe iz člena [4(
  1
  )(
  xi
  )] uredbe o ESS+ in povezano tehnično pomoč.

Sprememba 217

Sprememba 217

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 34 – odstavek 1 – pododstavek 1

Člen 34 – odstavek 1 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Sestavo odbora za spremljanje določi država članica in zagotovi, da so v njem uravnoteženo zastopani ustrezni organi države članice in posredniški organi ter predstavniki partnerjev iz člena 6. | Sestavo odbora za spremljanje določi država članica in
  s preglednim postopkom
  zagotovi, da so v njem uravnoteženo zastopani ustrezni organi države članice in posredniški organi ter predstavniki partnerjev iz člena 6. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Sestavo odbora za spremljanje določi država članica in zagotovi, da so v njem uravnoteženo zastopani ustrezni organi države članice in posredniški organi ter predstavniki partnerjev iz člena 6.

Sestavo odbora za spremljanje določi država članica in
  s preglednim postopkom
  zagotovi, da so v njem uravnoteženo zastopani ustrezni organi države članice in posredniški organi ter predstavniki partnerjev iz člena 6.

s preglednim postopkom

Sprememba 218

Sprememba 218

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 34 – odstavek 2

Člen 34 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Predstavniki Komisije s svetovanjem sodelujejo pri delu odbora za spremljanje. | 2.   Predstavniki Komisije s svetovanjem
  in spremljanjem
  sodelujejo pri delu odbora za spremljanje.
  Predstavniki Evropske investicijske banke so lahko povabljeni k sodelovanju pri delu odbora za spremljanje v obliki svetovanja, če je to potrebno. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Predstavniki Komisije s svetovanjem sodelujejo pri delu odbora za spremljanje.

2.   Predstavniki Komisije s svetovanjem
  in spremljanjem
  sodelujejo pri delu odbora za spremljanje.
  Predstavniki Evropske investicijske banke so lahko povabljeni k sodelovanju pri delu odbora za spremljanje v obliki svetovanja, če je to potrebno.

Sprememba 219

Sprememba 219

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 34 – odstavek 2 a (novo)

Člen 34 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  V zvezi s skladi AMIF, SNV in IUMV ustrezne decentralizirane agencije s svetovanjem sodelujejo pri delu odbora za spremljanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  V zvezi s skladi AMIF, SNV in IUMV ustrezne decentralizirane agencije s svetovanjem sodelujejo pri delu odbora za spremljanje.

Sprememba 220

Sprememba 220

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 35 – odstavek 1 – točka a a (novo)

Člen 35 – odstavek 1 – točka a a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | predloge za možne ukrepe poenostavitve za upravičence; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(aa)

(aa)

predloge za možne ukrepe poenostavitve za upravičence;

predloge za možne ukrepe poenostavitve za upravičence;

Sprememba 221

Sprememba 221

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 35 – odstavek 1 – točka b

Člen 35 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | morebitna vprašanja, ki vplivajo na uspešnost programa, ter ukrepe, sprejete za obravnavo teh vprašanj; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

morebitna vprašanja, ki vplivajo na uspešnost programa, ter ukrepe, sprejete za obravnavo teh vprašanj;

| (b) | morebitna vprašanja, ki vplivajo na uspešnost programa, ter ukrepe, sprejete za obravnavo teh vprašanj
  , vključno z vsemi nepravilnostmi, če je potrebno
  ; |
| --- | --- |

(b)

morebitna vprašanja, ki vplivajo na uspešnost programa, ter ukrepe, sprejete za obravnavo teh vprašanj
  , vključno z vsemi nepravilnostmi, če je potrebno
  ;

, vključno z vsemi nepravilnostmi, če je potrebno

Sprememba 222

Sprememba 222

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 35 – odstavek 1 – točka i

Člen 35 – odstavek 1 – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (i) | napredek pri krepitvi upravnih zmogljivosti za javne institucije in upravičence, kadar je ustrezno. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(i)

napredek pri krepitvi upravnih zmogljivosti za javne institucije in upravičence, kadar je ustrezno.

| (i) | napredek pri krepitvi upravnih zmogljivosti za javne institucije
  , partnerje
  in upravičence, kadar je ustrezno. |
| --- | --- |

(i)

napredek pri krepitvi upravnih zmogljivosti za javne institucije
  , partnerje
  in upravičence, kadar je ustrezno.

, partnerje

Sprememba 224

Sprememba 224

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 35 – odstavek 2 – točka b

Člen 35 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | letna poročila o uspešnosti za programe, ki se podpirajo iz ESPR, AMF, SMV in IUMV, ter končno poročilo o uspešnosti za programe, ki se podpirajo iz ESRR, ESS+ in Kohezijskega sklada; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

letna poročila o uspešnosti za programe, ki se podpirajo iz ESPR, AMF, SMV in IUMV, ter končno poročilo o uspešnosti za programe, ki se podpirajo iz ESRR, ESS+ in Kohezijskega sklada;

| (b) | letna poročila o uspešnosti za programe, ki se podpirajo iz ESPR, AMF, SMV in IUMV, ter končno poročilo o uspešnosti za programe, ki se podpirajo iz ESRR, ESS+ in Kohezijskega sklada; |
| --- | --- |

(b)

letna poročila o uspešnosti za programe, ki se podpirajo iz ESPR, AMF, SMV in IUMV, ter končno poročilo o uspešnosti za programe, ki se podpirajo iz ESRR, ESS+ in Kohezijskega sklada;

Sprememba 225

Sprememba 225

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 35 – odstavek 2 – točka d a (novo)

Člen 35 – odstavek 2 – točka d a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (da) | spremembe seznama načrtovanih operacij strateškega pomena iz člena 17(3)(d); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(da)

(da)

spremembe seznama načrtovanih operacij strateškega pomena iz člena 17(3)(d);

spremembe seznama načrtovanih operacij strateškega pomena iz člena 17(3)(d);

Sprememba 226

Sprememba 226

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 35 – odstavek 2 a (novo)

Člen 35 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Odbor za spremljanje lahko organu upravljanja predlaga nadaljnje naloge posredovanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Odbor za spremljanje lahko organu upravljanja predlaga nadaljnje naloge posredovanja.

Sprememba 227

Sprememba 227

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 36 – odstavek 1 – pododstavek 1

Člen 36 – odstavek 1 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija in vsaka država članica organizirajo letna pregledovalne seje za proučitev uspešnosti posameznih programov. | Komisija in vsaka država članica organizirajo letna pregledovalne seje za proučitev uspešnosti posameznih programov.
  V tem postopku ustrezno sodelujejo organi upravljanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija in vsaka država članica organizirajo letna pregledovalne seje za proučitev uspešnosti posameznih programov.

Komisija in vsaka država članica organizirajo letna pregledovalne seje za proučitev uspešnosti posameznih programov.
  V tem postopku ustrezno sodelujejo organi upravljanja.

V tem postopku ustrezno sodelujejo organi upravljanja.

Sprememba 228

Sprememba 228

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 36 – odstavek 6

Člen 36 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Za programe, ki se podpirajo iz ESPR, AMF, SMV in IUMV, država članica predloži letno poročilo o uspešnosti v skladu z uredbami za posamezne sklade. | 6.   Za programe, ki se podpirajo iz ESPR, AMF, SMV in IUMV, država članica predloži letno poročilo o uspešnosti v skladu z uredbami za posamezne sklade. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.   Za programe, ki se podpirajo iz ESPR, AMF, SMV in IUMV, država članica predloži letno poročilo o uspešnosti v skladu z uredbami za posamezne sklade.

6.   Za programe, ki se podpirajo iz ESPR, AMF, SMV in IUMV, država članica predloži letno poročilo o uspešnosti v skladu z uredbami za posamezne sklade.

Sprememba 229

Sprememba 229

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 37 – odstavek 1 – pododstavek 2

Člen 37 – odstavek 1 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Podatki se prvič pošljejo do
  31
  . 
  januarja
  2022, zadnjič pa do
  31
  . 
  januarja
  2030. | Podatki se prvič pošljejo do
  28
  . 
  februarja
  2022, zadnjič pa do
  28
  . 
  februarja
  2030. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Podatki se prvič pošljejo do
  31
  . 
  januarja
  2022, zadnjič pa do
  31
  . 
  januarja
  2030.

31

januarja

31

januarja

Podatki se prvič pošljejo do
  28
  . 
  februarja
  2022, zadnjič pa do
  28
  . 
  februarja
  2030.

28

februarja

28

februarja

Sprememba 230

Sprememba 230

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 37 – odstavek 1 – pododstavek 3

Člen 37 – odstavek 1 – pododstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Za programe v okviru člena 4(1)(
  c)(vii
  ) uredbe o ESS+ se podatki pošljejo vsako leto do 30. novembra. | Za programe v okviru člena 4(1)(
  xi
  ) uredbe o ESS+ se podatki pošljejo vsako leto do 30. novembra. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Za programe v okviru člena 4(1)(
  c)(vii
  ) uredbe o ESS+ se podatki pošljejo vsako leto do 30. novembra.

c)(vii

Za programe v okviru člena 4(1)(
  xi
  ) uredbe o ESS+ se podatki pošljejo vsako leto do 30. novembra.

xi

Sprememba 231

Sprememba 231

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 37 – odstavek 2 – točka a

Člen 37 – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | število
  izbranih operacij, njihove skupne upravičene stroške, prispevek iz skladov in skupne
  upravičenih
  odhodke, ki so jih upravičenci prijavili organu upravljanja, razčlenjene po vrstah intervencij; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

število
  izbranih operacij, njihove skupne upravičene stroške, prispevek iz skladov in skupne
  upravičenih
  odhodke, ki so jih upravičenci prijavili organu upravljanja, razčlenjene po vrstah intervencij;

število

upravičenih

| (a) | v podatkih, ki jih je treba vsako leto poslati do 31. januarja, 31. marca, 31. maja, 31. julija, 30. septembra in 30. novembra, število
  izbranih operacij, njihove skupne upravičene stroške, prispevek iz skladov in skupne
  upravičene
  odhodke, ki so jih upravičenci prijavili organu upravljanja, razčlenjene po vrstah intervencij; |
| --- | --- |

(a)

v podatkih, ki jih je treba vsako leto poslati do 31. januarja, 31. marca, 31. maja, 31. julija, 30. septembra in 30. novembra, število
  izbranih operacij, njihove skupne upravičene stroške, prispevek iz skladov in skupne
  upravičene
  odhodke, ki so jih upravičenci prijavili organu upravljanja, razčlenjene po vrstah intervencij;

v podatkih, ki jih je treba vsako leto poslati do 31. januarja, 31. marca, 31. maja, 31. julija, 30. septembra in 30. novembra, število

upravičene

Sprememba 232

Sprememba 232

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 37 – odstavek 2 – točka b

Člen 37 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | vrednosti
  kazalnikov učinka in rezultatov za izbrane operacije ter vrednosti, dosežene z operacijami. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

vrednosti
  kazalnikov učinka in rezultatov za izbrane operacije ter vrednosti, dosežene z operacijami.

vrednosti

| (b) | le v podatkih, ki jih je treba vsako leto poslati do 31. maja in 30. novembra, vrednosti
  kazalnikov učinka in rezultatov za izbrane operacije ter vrednosti, dosežene z operacijami. |
| --- | --- |

(b)

le v podatkih, ki jih je treba vsako leto poslati do 31. maja in 30. novembra, vrednosti
  kazalnikov učinka in rezultatov za izbrane operacije ter vrednosti, dosežene z operacijami.

le v podatkih, ki jih je treba vsako leto poslati do 31. maja in 30. novembra, vrednosti

Sprememba 233

Sprememba 233

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 39 – odstavek 1

Člen 39 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Vrednotenja programa izvaja organ upravljanja. V vsakem vrednotenju se za program oceni uspešnost, učinkovitost, ustreznost, skladnost in dodana vrednost EU, namen tega pa je izboljšati kakovost zasnove in izvajanja programov. | 1.   Vrednotenja programa izvaja organ upravljanja. V vsakem vrednotenju se za program oceni
  vključevalnost, nediskriminatornost,
  uspešnost, učinkovitost, ustreznost, skladnost
  , prepoznavnost
  in dodana vrednost EU, namen tega pa je izboljšati kakovost zasnove in izvajanja programov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Vrednotenja programa izvaja organ upravljanja. V vsakem vrednotenju se za program oceni uspešnost, učinkovitost, ustreznost, skladnost in dodana vrednost EU, namen tega pa je izboljšati kakovost zasnove in izvajanja programov.

1.   Vrednotenja programa izvaja organ upravljanja. V vsakem vrednotenju se za program oceni
  vključevalnost, nediskriminatornost,
  uspešnost, učinkovitost, ustreznost, skladnost
  , prepoznavnost
  in dodana vrednost EU, namen tega pa je izboljšati kakovost zasnove in izvajanja programov.

Sprememba 234

Sprememba 234

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 40 – odstavek 2 a (novo)

Člen 40 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Vrednotenje iz odstavka 2 vključuje oceno družbenoekonomskega učinka in potrebe po financiranju v okviru ciljev politike iz člena 4(1), v programih in med njimi, s posebnim poudarkom na konkurenčnejši in pametnejši Evropi, s spodbujanjem inovativne in pametne gospodarske preobrazbe ter bolj povezane Evrope z izboljšanjem mobilnosti, vključno s pametno in trajnostno mobilnostjo, in regionalne povezljivosti IKT. Komisija rezultate teh ocen objavi na spletnem mestu in jih posreduje Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Vrednotenje iz odstavka 2 vključuje oceno družbenoekonomskega učinka in potrebe po financiranju v okviru ciljev politike iz člena 4(1), v programih in med njimi, s posebnim poudarkom na konkurenčnejši in pametnejši Evropi, s spodbujanjem inovativne in pametne gospodarske preobrazbe ter bolj povezane Evrope z izboljšanjem mobilnosti, vključno s pametno in trajnostno mobilnostjo, in regionalne povezljivosti IKT. Komisija rezultate teh ocen objavi na spletnem mestu in jih posreduje Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij.

Sprememba 235

Sprememba 235

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 43 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka b

Člen 43 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | druge ustrezne partnerje in organe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

druge ustrezne partnerje in organe.

| (b) | druge ustrezne partnerje in organe
  , vključno z regionalnimi, lokalnimi in drugimi javnimi organi ter gospodarskimi in socialnimi partnerji
  . |
| --- | --- |

(b)

druge ustrezne partnerje in organe
  , vključno z regionalnimi, lokalnimi in drugimi javnimi organi ter gospodarskimi in socialnimi partnerji
  .

, vključno z regionalnimi, lokalnimi in drugimi javnimi organi ter gospodarskimi in socialnimi partnerji

Sprememba 236

Sprememba 236

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 44 – odstavek 1

Člen 44 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Organ upravljanja zagotovi, da se najpozneje šest mesecev po odobritvi programa vzpostavi spletna stran, na kateri so na razpolago informacije o programih, za katere je organ upravljanja odgovoren, vključno s cilji, dejavnostmi, razpoložljivimi možnostmi financiranja in dosežki programa. | 1.   Organ upravljanja zagotovi, da se najpozneje šest mesecev po odobritvi programa vzpostavi spletna stran, na kateri so na razpolago informacije o programih, za katere je organ upravljanja odgovoren, vključno s cilji, dejavnostmi,
  okvirnim časovnim razporedom za razpise za zbiranje predlogov,
  razpoložljivimi možnostmi financiranja in dosežki programa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Organ upravljanja zagotovi, da se najpozneje šest mesecev po odobritvi programa vzpostavi spletna stran, na kateri so na razpolago informacije o programih, za katere je organ upravljanja odgovoren, vključno s cilji, dejavnostmi, razpoložljivimi možnostmi financiranja in dosežki programa.

1.   Organ upravljanja zagotovi, da se najpozneje šest mesecev po odobritvi programa vzpostavi spletna stran, na kateri so na razpolago informacije o programih, za katere je organ upravljanja odgovoren, vključno s cilji, dejavnostmi,
  okvirnim časovnim razporedom za razpise za zbiranje predlogov,
  razpoložljivimi možnostmi financiranja in dosežki programa.

Sprememba 237

Sprememba 237

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 44 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka a

Člen 44 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | če je upravičenec pravna oseba: ime upravičenca; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

če je upravičenec pravna oseba: ime upravičenca;

| (a) | če je upravičenec pravna oseba: ime upravičenca
  in pogodbenika
  ; |
| --- | --- |

(a)

če je upravičenec pravna oseba: ime upravičenca
  in pogodbenika
  ;

in pogodbenika

Sprememba 240

Sprememba 240

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 45 – odstavek 1 – točka a

Člen 45 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | na poklicnem spletišču upravičenca
  ali
  na njegovem spletišču družbenih medijev, če ima katero od teh spletišč, zagotovijo kratek opis operacije, ki je sorazmeren s ravnjo podpore, vključno z njenimi cilji in rezultati, pri čemer se poudari finančna podpora Unije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

na poklicnem spletišču upravičenca
  ali
  na njegovem spletišču družbenih medijev, če ima katero od teh spletišč, zagotovijo kratek opis operacije, ki je sorazmeren s ravnjo podpore, vključno z njenimi cilji in rezultati, pri čemer se poudari finančna podpora Unije;

ali

| (a) | na poklicnem spletišču upravičenca
  in
  na njegovem spletišču družbenih medijev, če ima katero od teh spletišč, zagotovijo kratek opis operacije, ki je sorazmeren s ravnjo podpore, vključno z njenimi cilji in rezultati, pri čemer se poudari finančna podpora Unije; |
| --- | --- |

(a)

na poklicnem spletišču upravičenca
  in
  na njegovem spletišču družbenih medijev, če ima katero od teh spletišč, zagotovijo kratek opis operacije, ki je sorazmeren s ravnjo podpore, vključno z njenimi cilji in rezultati, pri čemer se poudari finančna podpora Unije;

in

Sprememba 241

Sprememba 241

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 45 – odstavek 1 – točka c – uvodni del

Člen 45 – odstavek 1 – točka c – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | v javnosti
  namestijo plošče ali panoje, čim se začne fizično izvajanje operacij, ki vključuje fizično naložbo ali nakup opreme, v zvezi z naslednjim: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

v javnosti
  namestijo plošče ali panoje, čim se začne fizično izvajanje operacij, ki vključuje fizično naložbo ali nakup opreme, v zvezi z naslednjim:

v javnosti

| (c) | na dobro vidnem javnem mestu
  namestijo
  stalne
  plošče ali panoje, čim se začne fizično izvajanje operacij, ki vključuje fizično naložbo ali nakup opreme, v zvezi z naslednjim: |
| --- | --- |

(c)

na dobro vidnem javnem mestu
  namestijo
  stalne
  plošče ali panoje, čim se začne fizično izvajanje operacij, ki vključuje fizično naložbo ali nakup opreme, v zvezi z naslednjim:

na dobro vidnem javnem mestu

stalne

Sprememba 243

Sprememba 243

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 45 – odstavek 1 – točka d

Člen 45 – odstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | za operacije, ki ne sodijo pod točko (c),
  v javnosti
  namestijo vsaj en tiskani plakat ali elektronski prikazovalnik v velikosti vsaj A3 z informacijami o operaciji, pri čemer se poudari podpora iz skladov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

za operacije, ki ne sodijo pod točko (c),
  v javnosti
  namestijo vsaj en tiskani plakat ali elektronski prikazovalnik v velikosti vsaj A3 z informacijami o operaciji, pri čemer se poudari podpora iz skladov;

v javnosti

| (d) | za operacije, ki ne sodijo pod točko (c),
  na dobro vidnem javnem mestu
  namestijo vsaj en tiskani plakat ali elektronski prikazovalnik v velikosti vsaj A3 z informacijami o operaciji, pri čemer se poudari podpora iz skladov; |
| --- | --- |

(d)

za operacije, ki ne sodijo pod točko (c),
  na dobro vidnem javnem mestu
  namestijo vsaj en tiskani plakat ali elektronski prikazovalnik v velikosti vsaj A3 z informacijami o operaciji, pri čemer se poudari podpora iz skladov;

na dobro vidnem javnem mestu

Sprememba 244

Sprememba 244

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 45 – odstavek 1 – točka e a (novo)

Člen 45 – odstavek 1 – točka e a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ea) | od trenutka njegove fizične izvedbe javno in stalno prikazovanje emblema Unije na način, ki je jasno viden javnosti in v skladu s tehničnimi značilnostmi, določenimi v Prilogi VIII; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ea)

(ea)

od trenutka njegove fizične izvedbe javno in stalno prikazovanje emblema Unije na način, ki je jasno viden javnosti in v skladu s tehničnimi značilnostmi, določenimi v Prilogi VIII;

od trenutka njegove fizične izvedbe javno in stalno prikazovanje emblema Unije na način, ki je jasno viden javnosti in v skladu s tehničnimi značilnostmi, določenimi v Prilogi VIII;

Sprememba 245

Sprememba 245

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 45 – odstavek 1 – pododstavek 2

Člen 45 – odstavek 1 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Za operacije, ki se podpirajo v okviru posebnega cilja iz člena 4(1)(
  c)(vii
  ) uredbe o ESS+, se ta zahteva ne uporablja. | Za operacije, ki se podpirajo v okviru posebnega cilja iz člena 4(1)(
  xi
  ) uredbe o ESS+, se ta zahteva ne uporablja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Za operacije, ki se podpirajo v okviru posebnega cilja iz člena 4(1)(
  c)(vii
  ) uredbe o ESS+, se ta zahteva ne uporablja.

c)(vii

Za operacije, ki se podpirajo v okviru posebnega cilja iz člena 4(1)(
  xi
  ) uredbe o ESS+, se ta zahteva ne uporablja.

xi

Sprememba 246

Sprememba 246

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 47 – odstavek 1

Člen 47 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice uporabijo prispevek iz skladov za zagotovitev podpore upravičencem v obliki nepovratnih sredstev, finančnih instrumentov ali nagrad ali kombinacije teh oblik. | Države članice uporabijo prispevek iz skladov za zagotovitev podpore upravičencem v obliki nepovratnih sredstev,
  omejene uporabe
  finančnih instrumentov ali nagrad ali kombinacije teh oblik. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice uporabijo prispevek iz skladov za zagotovitev podpore upravičencem v obliki nepovratnih sredstev, finančnih instrumentov ali nagrad ali kombinacije teh oblik.

Države članice uporabijo prispevek iz skladov za zagotovitev podpore upravičencem v obliki nepovratnih sredstev,
  omejene uporabe
  finančnih instrumentov ali nagrad ali kombinacije teh oblik.

omejene uporabe

Sprememba 247

Sprememba 247

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 49 – odstavek 1 – točka c

Člen 49 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | s pavšalno stopnjo do 25 % upravičenih neposrednih stroškov, če se stopnja izračuna v skladu s členom 48(2)(a). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

s pavšalno stopnjo do 25 % upravičenih neposrednih stroškov, če se stopnja izračuna v skladu s členom 48(2)(a).

| (c) | s pavšalno stopnjo do 25 % upravičenih neposrednih stroškov, če se stopnja izračuna v skladu s členom 48(2)(a) 
  ali 48(2)(c)
  . |
| --- | --- |

(c)

s pavšalno stopnjo do 25 % upravičenih neposrednih stroškov, če se stopnja izračuna v skladu s členom 48(2)(a) 
  ali 48(2)(c)
  .

ali 48(2)(c)

Sprememba 248

Sprememba 248

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 50 – odstavek 2 – točka a

Člen 50 – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | tako, da se zadnji evidentirani letni bruto stroški za zaposlene delijo s 
  1 720
  urami za osebe s polnim delovnim časom oziroma z ustreznim sorazmernim številom ur od
  1 720
  za osebe, ki delajo s krajšim delovnim časom; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

tako, da se zadnji evidentirani letni bruto stroški za zaposlene delijo s 
  1 720
  urami za osebe s polnim delovnim časom oziroma z ustreznim sorazmernim številom ur od
  1 720
  za osebe, ki delajo s krajšim delovnim časom;

1 720

1 720

| (a) | tako, da se zadnji evidentirani letni bruto stroški za zaposlene
  , s pričakovanimi dodatnimi stroški, da se upoštevajo dejavniki, kot je zvišanje prispevkov ali napredovanje zaposlenih,
  delijo s 
  1 720
  urami za osebe s polnim delovnim časom oziroma z ustreznim sorazmernim številom ur od
  1 720
  za osebe, ki delajo s krajšim delovnim časom; |
| --- | --- |

(a)

tako, da se zadnji evidentirani letni bruto stroški za zaposlene
  , s pričakovanimi dodatnimi stroški, da se upoštevajo dejavniki, kot je zvišanje prispevkov ali napredovanje zaposlenih,
  delijo s 
  1 720
  urami za osebe s polnim delovnim časom oziroma z ustreznim sorazmernim številom ur od
  1 720
  za osebe, ki delajo s krajšim delovnim časom;

, s pričakovanimi dodatnimi stroški, da se upoštevajo dejavniki, kot je zvišanje prispevkov ali napredovanje zaposlenih,

1 720

1 720

Sprememba 249

Sprememba 249

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 50 – odstavek 2 – točka b

Člen 50 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | tako, da se zadnji evidentirani mesečni bruto stroški za zaposlene delijo z mesečnim delovnim časom zadevne osebe v skladu z veljavno nacionalno zakonodajo, navedeno v pogodbi o zaposlitvi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

tako, da se zadnji evidentirani mesečni bruto stroški za zaposlene delijo z mesečnim delovnim časom zadevne osebe v skladu z veljavno nacionalno zakonodajo, navedeno v pogodbi o zaposlitvi.

| (b) | tako, da se zadnji evidentirani mesečni bruto stroški za zaposlene
  , s pričakovanimi dodatnimi stroški, da se upoštevajo dejavniki, kot je zvišanje prispevkov ali napredovanje zaposlenih,
  delijo z mesečnim delovnim časom zadevne osebe v skladu z veljavno nacionalno zakonodajo, navedeno v pogodbi o zaposlitvi. |
| --- | --- |

(b)

tako, da se zadnji evidentirani mesečni bruto stroški za zaposlene
  , s pričakovanimi dodatnimi stroški, da se upoštevajo dejavniki, kot je zvišanje prispevkov ali napredovanje zaposlenih,
  delijo z mesečnim delovnim časom zadevne osebe v skladu z veljavno nacionalno zakonodajo, navedeno v pogodbi o zaposlitvi.

, s pričakovanimi dodatnimi stroški, da se upoštevajo dejavniki, kot je zvišanje prispevkov ali napredovanje zaposlenih,

Sprememba 250

Sprememba 250

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 52 – odstavek 2

Člen 52 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Finančni instrumenti zagotavljajo podporo končnim prejemnikom le za nove naložbe, za katere se pričakuje, da so finančno izvedljive, ker na primer ustvarjajo prihodke ali prihranke, a iz tržnih virov ne morejo zbrati zadostnih sredstev. | 2.   Finančni instrumenti zagotavljajo podporo končnim prejemnikom le za nove naložbe, za katere se pričakuje, da so finančno izvedljive, ker na primer ustvarjajo prihodke ali prihranke, a iz tržnih virov ne morejo zbrati zadostnih sredstev.
  Takšna podpora je lahko v skladu z veljavnimi pravili Unije o državni pomoči namenjena naložbam v opredmetena in neopredmetena sredstva ter v obratni kapital. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Finančni instrumenti zagotavljajo podporo končnim prejemnikom le za nove naložbe, za katere se pričakuje, da so finančno izvedljive, ker na primer ustvarjajo prihodke ali prihranke, a iz tržnih virov ne morejo zbrati zadostnih sredstev.

2.   Finančni instrumenti zagotavljajo podporo končnim prejemnikom le za nove naložbe, za katere se pričakuje, da so finančno izvedljive, ker na primer ustvarjajo prihodke ali prihranke, a iz tržnih virov ne morejo zbrati zadostnih sredstev.
  Takšna podpora je lahko v skladu z veljavnimi pravili Unije o državni pomoči namenjena naložbam v opredmetena in neopredmetena sredstva ter v obratni kapital.

Sprememba 251

Sprememba 251

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 52 – odstavek 3 – pododstavek 2 – točka a

Člen 52 – odstavek 3 – pododstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | predlagani znesek prispevka iz programa v finančni instrument in pričakovani učinek finančnega vzvoda; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

predlagani znesek prispevka iz programa v finančni instrument in pričakovani učinek finančnega vzvoda;

| (a) | predlagani znesek prispevka iz programa v finančni instrument in pričakovani učinek finančnega vzvoda
  , skupaj z ustreznimi ocenami
  ; |
| --- | --- |

(a)

predlagani znesek prispevka iz programa v finančni instrument in pričakovani učinek finančnega vzvoda
  , skupaj z ustreznimi ocenami
  ;

, skupaj z ustreznimi ocenami

Sprememba 252

Sprememba 252

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 52 – odstavek 5

Člen 52 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Finančni instrumenti se lahko kombinirajo z dodatno podporo za program v obliki nepovratnih sredstev kot enkratna operacija, izvedena prek finančnega instrumenta, v okviru enega samega sporazuma o financiranju, če sta obe ločeni obliki podpore zagotovljeni s strani organa, ki izvaja finančni instrument. V 
  takem primeru se pravila, ki veljajo
  za
  finančne instrumente, uporabljajo za to enkratno operacijo
  ,
  izvedeno prek finančnega instrumenta
  . | 5.   Finančni instrumenti se lahko kombinirajo z dodatno podporo za program v obliki nepovratnih sredstev kot enkratna operacija, izvedena prek finančnega instrumenta, v okviru enega samega sporazuma o financiranju, če sta obe ločeni obliki podpore zagotovljeni s strani organa, ki izvaja finančni instrument.
  Če je znesek podpore za program
  v 
  obliki nepovratnih sredstev nižji od zneska podpore
  za
  program v obliki finančnega instrumenta, se uporabljajo pravila
  ,
  ki veljajo za finančne instrumente
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Finančni instrumenti se lahko kombinirajo z dodatno podporo za program v obliki nepovratnih sredstev kot enkratna operacija, izvedena prek finančnega instrumenta, v okviru enega samega sporazuma o financiranju, če sta obe ločeni obliki podpore zagotovljeni s strani organa, ki izvaja finančni instrument. V 
  takem primeru se pravila, ki veljajo
  za
  finančne instrumente, uporabljajo za to enkratno operacijo
  ,
  izvedeno prek finančnega instrumenta
  .

5.   Finančni instrumenti se lahko kombinirajo z dodatno podporo za program v obliki nepovratnih sredstev kot enkratna operacija, izvedena prek finančnega instrumenta, v okviru enega samega sporazuma o financiranju, če sta obe ločeni obliki podpore zagotovljeni s strani organa, ki izvaja finančni instrument.
  Če je znesek podpore za program
  v 
  obliki nepovratnih sredstev nižji od zneska podpore
  za
  program v obliki finančnega instrumenta, se uporabljajo pravila
  ,
  ki veljajo za finančne instrumente
  .

Sprememba 253

Sprememba 253

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 53 – odstavek 2 – pododstavek 2

Člen 53 – odstavek 2 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Organ upravljanja izbere organ, ki naj izvaja finančni instrument. | Organ upravljanja izbere organ, ki naj izvaja finančni instrument
  , z neposredno ali posredno oddajo naročila
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Organ upravljanja izbere organ, ki naj izvaja finančni instrument.

Organ upravljanja izbere organ, ki naj izvaja finančni instrument
  , z neposredno ali posredno oddajo naročila
  .

, z neposredno ali posredno oddajo naročila

Sprememba 254

Sprememba 254

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 53 – odstavek 2 – pododstavek 2 a (novo)

Člen 53 – odstavek 2 – pododstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Organ upravljanja lahko naloge izvajanja z neposredno oddajo naročila zaupa: |
| | (a) | EIB; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Organ upravljanja lahko naloge izvajanja z neposredno oddajo naročila zaupa:

Organ upravljanja lahko naloge izvajanja z neposredno oddajo naročila zaupa:

(a)

(a)

EIB;

EIB;

| (b) | mednarodni finančni instituciji, v kateri je država članica delničar; |
| --- | --- |

(b)

(b)

mednarodni finančni instituciji, v kateri je država članica delničar;

mednarodni finančni instituciji, v kateri je država članica delničar;

| (c) | banki ali instituciji v javni lasti, ustanovljeni kot pravni subjekt, ki poklicno opravlja finančne dejavnosti. |
| --- | --- |

(c)

(c)

banki ali instituciji v javni lasti, ustanovljeni kot pravni subjekt, ki poklicno opravlja finančne dejavnosti.

banki ali instituciji v javni lasti, ustanovljeni kot pravni subjekt, ki poklicno opravlja finančne dejavnosti.

Sprememba 255

Sprememba 255

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 53 – odstavek 7

Člen 53 – odstavek 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 7.   Organ upravljanja pri upravljanju finančnega instrumenta v skladu z odstavkom 2 ali organ, ki izvaja finančni instrument, pri upravljanju finančnega instrumenta v skladu z odstavkom 3, vodi ločene račune ali uporablja računovodske kode po prednostnih oseh in za vsako kategorijo regije za vsak prispevek programa ter ločeno po sredstvih iz člena 54 oziroma člena 56. | 7.   Organ upravljanja pri upravljanju finančnega instrumenta v skladu z odstavkom 2 ali organ, ki izvaja finančni instrument, pri upravljanju finančnega instrumenta v skladu z odstavkom 3 vodi ločene račune ali uporablja računovodske kode po prednostnih oseh in za vsako kategorijo regije ali pri EKSRP za vrsto intervencije za vsak prispevek programa ter ločeno po sredstvih iz člena 54 oziroma člena 56. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

7.   Organ upravljanja pri upravljanju finančnega instrumenta v skladu z odstavkom 2 ali organ, ki izvaja finančni instrument, pri upravljanju finančnega instrumenta v skladu z odstavkom 3, vodi ločene račune ali uporablja računovodske kode po prednostnih oseh in za vsako kategorijo regije za vsak prispevek programa ter ločeno po sredstvih iz člena 54 oziroma člena 56.

7.   Organ upravljanja pri upravljanju finančnega instrumenta v skladu z odstavkom 2 ali organ, ki izvaja finančni instrument, pri upravljanju finančnega instrumenta v skladu z odstavkom 3 vodi ločene račune ali uporablja računovodske kode po prednostnih oseh in za vsako kategorijo regije ali pri EKSRP za vrsto intervencije za vsak prispevek programa ter ločeno po sredstvih iz člena 54 oziroma člena 56.

Sprememba 256

Sprememba 256

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 53 – odstavek 7 a (novo)

Člen 53 – odstavek 7 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  Zahteve glede poročanja o uporabi finančnega instrumenta za predvidene namene so omejene na organe upravljanja in finančne posrednike. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

7a.
     
  Zahteve glede poročanja o uporabi finančnega instrumenta za predvidene namene so omejene na organe upravljanja in finančne posrednike.

Sprememba 257

Sprememba 257

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 54 – odstavek 2

Člen 54 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Obresti in drugi dobički, ki se lahko pripišejo podpori iz skladov, izplačani finančnim instrumentom, se uporabijo za enak cilj ali cilje kot prvotna podpora iz skladov, bodisi v istem finančnem instrumentu, bodisi – po likvidaciji finančnega instrumenta – v drugih finančnih instrumentih ali drugih oblikah podpore do konca obdobja upravičenosti. | 2.   Obresti in drugi dobički, ki se lahko pripišejo podpori iz skladov, izplačani finančnim instrumentom, se uporabijo za enak cilj ali cilje kot prvotna podpora iz skladov, bodisi v istem finančnem instrumentu, bodisi – po likvidaciji finančnega instrumenta – v drugih finančnih instrumentih ali drugih oblikah podpore
  za nadaljnje naložbe v končne prejemnike; oziroma, kadar je ustrezno, za pokritje izgub v nominalnem znesku prispevka iz skladov k finančnemu instrumentu, ki izhajajo iz negativnih obresti, če pride do izgub kljub dejavnemu vodenju zakladništva s strani organov, ki izvajajo finančne instrumente,
  do konca obdobja upravičenosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Obresti in drugi dobički, ki se lahko pripišejo podpori iz skladov, izplačani finančnim instrumentom, se uporabijo za enak cilj ali cilje kot prvotna podpora iz skladov, bodisi v istem finančnem instrumentu, bodisi – po likvidaciji finančnega instrumenta – v drugih finančnih instrumentih ali drugih oblikah podpore do konca obdobja upravičenosti.

2.   Obresti in drugi dobički, ki se lahko pripišejo podpori iz skladov, izplačani finančnim instrumentom, se uporabijo za enak cilj ali cilje kot prvotna podpora iz skladov, bodisi v istem finančnem instrumentu, bodisi – po likvidaciji finančnega instrumenta – v drugih finančnih instrumentih ali drugih oblikah podpore
  za nadaljnje naložbe v končne prejemnike; oziroma, kadar je ustrezno, za pokritje izgub v nominalnem znesku prispevka iz skladov k finančnemu instrumentu, ki izhajajo iz negativnih obresti, če pride do izgub kljub dejavnemu vodenju zakladništva s strani organov, ki izvajajo finančne instrumente,
  do konca obdobja upravičenosti.

Sprememba 258

Sprememba 258

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 55 – odstavek 1

Člen 55 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Podpora iz skladov za finančne instrumente, vložena v končne prejemnike, kot tudi katera koli vrsta prejemkov iz teh naložb, ki se lahko pripiše podpori iz skladov, se lahko uporabi za različno obravnavo vlagateljev, ki delujejo po načelu tržne ekonomije z ustrezno delitvijo tveganja in dobička. | 1.   Podpora iz skladov za finančne instrumente, vložena v končne prejemnike, kot tudi katera koli vrsta prejemkov iz teh naložb, ki se lahko pripiše podpori iz skladov, se lahko uporabi za različno obravnavo vlagateljev, ki delujejo po načelu tržne ekonomije
  , ali za drugačne oblike podpore Unije
  z ustrezno delitvijo tveganja in dobička
  , pri čemer se upošteva načelo dobrega finančnega poslovodenja
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Podpora iz skladov za finančne instrumente, vložena v končne prejemnike, kot tudi katera koli vrsta prejemkov iz teh naložb, ki se lahko pripiše podpori iz skladov, se lahko uporabi za različno obravnavo vlagateljev, ki delujejo po načelu tržne ekonomije z ustrezno delitvijo tveganja in dobička.

1.   Podpora iz skladov za finančne instrumente, vložena v končne prejemnike, kot tudi katera koli vrsta prejemkov iz teh naložb, ki se lahko pripiše podpori iz skladov, se lahko uporabi za različno obravnavo vlagateljev, ki delujejo po načelu tržne ekonomije
  , ali za drugačne oblike podpore Unije
  z ustrezno delitvijo tveganja in dobička
  , pri čemer se upošteva načelo dobrega finančnega poslovodenja
  .

Sprememba 259

Sprememba 259

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 55 – odstavek 2

Člen 55 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Raven takšne različne obravnave ne presega ravni, ki je potrebna za ustvarjanje spodbud za pritegnitev zasebnih sredstev, in je vzpostavljena v konkurenčnem procesu ali
  z neodvisno
  oceno. | 2.   Raven takšne različne obravnave ne presega ravni, ki je potrebna za ustvarjanje spodbud za pritegnitev zasebnih sredstev, in je vzpostavljena v konkurenčnem procesu ali
  s predhodno
  oceno
  , opravljeno v skladu s členom 52 te uredbe
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Raven takšne različne obravnave ne presega ravni, ki je potrebna za ustvarjanje spodbud za pritegnitev zasebnih sredstev, in je vzpostavljena v konkurenčnem procesu ali
  z neodvisno
  oceno.

2.   Raven takšne različne obravnave ne presega ravni, ki je potrebna za ustvarjanje spodbud za pritegnitev zasebnih sredstev, in je vzpostavljena v konkurenčnem procesu ali
  s predhodno
  oceno
  , opravljeno v skladu s členom 52 te uredbe
  .

Sprememba 260

Sprememba 260

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 56 – odstavek 1

Člen 56 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Sredstva, ki se pred koncem obdobja upravičenosti vrnejo finančnim instrumentom iz naložb v končne prejemnike ali sproščenih sredstev, rezerviranih v skladu s pogodbami o jamstvu, vključno s poplačili kapitala in ustvarjenimi prihodki, ki se lahko pripišejo podpori iz skladov ESI, se ponovno uporabijo v istih ali drugih finančnih instrumentih za nadaljnje naložbe v končne prejemnike v okviru istega posebnega cilja ali ciljev in za katere koli stroške upravljanja in provizije za upravljanje v zvezi z nadaljnjimi naložbami. | 1.   Sredstva, ki se pred koncem obdobja upravičenosti vrnejo finančnim instrumentom iz naložb v končne prejemnike ali sproščenih sredstev, rezerviranih v skladu s pogodbami o jamstvu, vključno s poplačili kapitala in ustvarjenimi prihodki, ki se lahko pripišejo podpori iz skladov ESI, se ponovno uporabijo v istih ali drugih finančnih instrumentih za nadaljnje naložbe v končne prejemnike v okviru istega posebnega cilja ali ciljev in za katere koli stroške upravljanja in provizije za upravljanje v zvezi z nadaljnjimi naložbami
  , ob upoštevanju načela dobrega finančnega poslovodenja
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Sredstva, ki se pred koncem obdobja upravičenosti vrnejo finančnim instrumentom iz naložb v končne prejemnike ali sproščenih sredstev, rezerviranih v skladu s pogodbami o jamstvu, vključno s poplačili kapitala in ustvarjenimi prihodki, ki se lahko pripišejo podpori iz skladov ESI, se ponovno uporabijo v istih ali drugih finančnih instrumentih za nadaljnje naložbe v končne prejemnike v okviru istega posebnega cilja ali ciljev in za katere koli stroške upravljanja in provizije za upravljanje v zvezi z nadaljnjimi naložbami.

1.   Sredstva, ki se pred koncem obdobja upravičenosti vrnejo finančnim instrumentom iz naložb v končne prejemnike ali sproščenih sredstev, rezerviranih v skladu s pogodbami o jamstvu, vključno s poplačili kapitala in ustvarjenimi prihodki, ki se lahko pripišejo podpori iz skladov ESI, se ponovno uporabijo v istih ali drugih finančnih instrumentih za nadaljnje naložbe v končne prejemnike v okviru istega posebnega cilja ali ciljev in za katere koli stroške upravljanja in provizije za upravljanje v zvezi z nadaljnjimi naložbami
  , ob upoštevanju načela dobrega finančnega poslovodenja
  .

Sprememba 261

Sprememba 261

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 56 – odstavek 1 – pododstavek 1 a (novo)

Člen 56 – odstavek 1 – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Prihranki iz učinkovitejših operacij ne štejejo za ustvarjene prihodke za namene prvega pododstavka. Zlasti velja, da v primeru prihrankov pri stroških zaradi ukrepov za energetsko učinkovitost se ne ustrezno zmanjšajo subvencije za poslovanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Prihranki iz učinkovitejših operacij ne štejejo za ustvarjene prihodke za namene prvega pododstavka. Zlasti velja, da v primeru prihrankov pri stroških zaradi ukrepov za energetsko učinkovitost se ne ustrezno zmanjšajo subvencije za poslovanje.

Prihranki iz učinkovitejših operacij ne štejejo za ustvarjene prihodke za namene prvega pododstavka. Zlasti velja, da v primeru prihrankov pri stroških zaradi ukrepov za energetsko učinkovitost se ne ustrezno zmanjšajo subvencije za poslovanje.

Sprememba 262

Sprememba 262

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 57 – odstavek 2 – pododstavek 1

Člen 57 – odstavek 2 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Odhodki so upravičeni do prispevka iz skladov, če so nastali upravičencu ali zasebnemu partnerju v operaciji javno-zasebnega partnerstva in so plačani pri izvajanju operacij med datumom predložitve programa Komisiji ali 1. januarjem 2021, kar nastopi prej, in 31. decembrom
  2029
  . | Odhodki so upravičeni do prispevka iz skladov, če so nastali upravičencu ali zasebnemu partnerju v operaciji javno-zasebnega partnerstva in so plačani pri izvajanju operacij med datumom predložitve programa Komisiji ali 1. januarjem 2021, kar nastopi prej, in 31. decembrom
  2030
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Odhodki so upravičeni do prispevka iz skladov, če so nastali upravičencu ali zasebnemu partnerju v operaciji javno-zasebnega partnerstva in so plačani pri izvajanju operacij med datumom predložitve programa Komisiji ali 1. januarjem 2021, kar nastopi prej, in 31. decembrom
  2029
  .

2029

Odhodki so upravičeni do prispevka iz skladov, če so nastali upravičencu ali zasebnemu partnerju v operaciji javno-zasebnega partnerstva in so plačani pri izvajanju operacij med datumom predložitve programa Komisiji ali 1. januarjem 2021, kar nastopi prej, in 31. decembrom
  2030
  .

2030

Sprememba 263

Sprememba 263

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 57 – odstavek 4

Člen 57 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Vsa operacija ali del operacije se lahko izvede zunaj države članice, tudi zunaj Unije, če operacija prispeva k doseganju ciljev programa. | 4.   Vsa operacija ali del operacije
  v okviru ESRR, ESS+ ali Kohezijskega sklada
  se lahko izvede zunaj države članice, tudi zunaj Unije, če operacija
  spada pod eno od petih komponent cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg) v skladu s členom 3 Uredbe (EU) [...] (v nadaljnjem besedilu: uredba o evropskem teritorialnem sodelovanju) in
  prispeva k doseganju ciljev programa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Vsa operacija ali del operacije se lahko izvede zunaj države članice, tudi zunaj Unije, če operacija prispeva k doseganju ciljev programa.

4.   Vsa operacija ali del operacije
  v okviru ESRR, ESS+ ali Kohezijskega sklada
  se lahko izvede zunaj države članice, tudi zunaj Unije, če operacija
  spada pod eno od petih komponent cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg) v skladu s členom 3 Uredbe (EU) [...] (v nadaljnjem besedilu: uredba o evropskem teritorialnem sodelovanju) in
  prispeva k doseganju ciljev programa.

Sprememba 264

Sprememba 264

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 57 – odstavek 6

Člen 57 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Operacije se ne izberejo za podporo iz skladov, če so bile fizično dokončane ali v celoti izvedene, preden je bil pri organu upravljanja vložen zahtevek za financiranje v okviru programa, ne glede na to, ali so bila opravljena vsa povezana plačila. | 6.   Operacije se ne izberejo za podporo iz skladov, če so bile fizično dokončane ali v celoti izvedene, preden je bil pri organu upravljanja vložen zahtevek za financiranje v okviru programa, ne glede na to, ali so bila opravljena vsa povezana plačila.
  Ta odstavek se ne uporablja za odhodke v zvezi z nadomestilom za dodatne stroške v najbolj oddaljenih regijah v okviru ESPR in za odhodke, financirane z dodatnimi posebnimi dodelitvami za najbolj oddaljene regije v okviru ESRR in ESS+. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.   Operacije se ne izberejo za podporo iz skladov, če so bile fizično dokončane ali v celoti izvedene, preden je bil pri organu upravljanja vložen zahtevek za financiranje v okviru programa, ne glede na to, ali so bila opravljena vsa povezana plačila.

6.   Operacije se ne izberejo za podporo iz skladov, če so bile fizično dokončane ali v celoti izvedene, preden je bil pri organu upravljanja vložen zahtevek za financiranje v okviru programa, ne glede na to, ali so bila opravljena vsa povezana plačila.
  Ta odstavek se ne uporablja za odhodke v zvezi z nadomestilom za dodatne stroške v najbolj oddaljenih regijah v okviru ESPR in za odhodke, financirane z dodatnimi posebnimi dodelitvami za najbolj oddaljene regije v okviru ESRR in ESS+.

Sprememba 265

Sprememba 265

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 58 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka a

Člen 58 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | obresti na dolgove, razen v zvezi z nepovratnimi sredstvi, ki se dajo v obliki subvencioniranih obrestnih mer ali subvencioniranih provizij za jamstvo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

obresti na dolgove, razen v zvezi z nepovratnimi sredstvi, ki se dajo v obliki subvencioniranih obrestnih mer ali subvencioniranih provizij za jamstvo;

| (a) | obresti na dolgove, razen v zvezi z nepovratnimi sredstvi, ki se dajo v obliki subvencioniranih obrestnih mer ali subvencioniranih provizij za jamstvo
  , ali v zvezi s prispevkom k finančnim instrumentom, ki izhaja iz negativnih obresti
  ; |
| --- | --- |

(a)

obresti na dolgove, razen v zvezi z nepovratnimi sredstvi, ki se dajo v obliki subvencioniranih obrestnih mer ali subvencioniranih provizij za jamstvo
  , ali v zvezi s prispevkom k finančnim instrumentom, ki izhaja iz negativnih obresti
  ;

, ali v zvezi s prispevkom k finančnim instrumentom, ki izhaja iz negativnih obresti

Sprememba 266

Sprememba 266

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 58 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka c

Člen 58 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | davek na dodano vrednost (DDV), razen za operacije, katerih skupni strošek znaša manj kot 5 000 000  EUR. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

(c)

davek na dodano vrednost (DDV), razen za operacije, katerih skupni strošek znaša manj kot 5 000 000  EUR.

davek na dodano vrednost (DDV), razen za operacije, katerih skupni strošek znaša manj kot 5 000 000  EUR.

črtano

črtano

Sprememba 267

Sprememba 267

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 58 – odstavek 1 – pododstavek 2 a (novo)

Člen 58 – odstavek 1 – pododstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Upravičenost za davek na dodano vrednost (DDV) se določi od primera do primera, razen za operacije, katerih skupni strošek znaša manj kot 5 000 000  EUR, ter za naložbe in odhodke končnih prejemnikov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Upravičenost za davek na dodano vrednost (DDV) se določi od primera do primera, razen za operacije, katerih skupni strošek znaša manj kot 5 000 000  EUR, ter za naložbe in odhodke končnih prejemnikov.

Upravičenost za davek na dodano vrednost (DDV) se določi od primera do primera, razen za operacije, katerih skupni strošek znaša manj kot 5 000 000  EUR, ter za naložbe in odhodke končnih prejemnikov.

Sprememba 268

Sprememba 268

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 59 – odstavek 1 – pododstavek 2

Člen 59 – odstavek 1 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Država članica lahko skrajša rok iz prvega pododstavka na tri leta v primerih, ko gre za vzdrževanje
  naložb ali
  delovnih mest, ki so jih ustvarila MSP. | Država članica lahko skrajša rok iz prvega pododstavka na tri leta v 
  ustrezno utemeljenih
  primerih
  iz točk (a), (b) in (c)
  , ko gre za vzdrževanje delovnih mest, ki so jih ustvarila MSP. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Država članica lahko skrajša rok iz prvega pododstavka na tri leta v primerih, ko gre za vzdrževanje
  naložb ali
  delovnih mest, ki so jih ustvarila MSP.

naložb ali

Država članica lahko skrajša rok iz prvega pododstavka na tri leta v 
  ustrezno utemeljenih
  primerih
  iz točk (a), (b) in (c)
  , ko gre za vzdrževanje delovnih mest, ki so jih ustvarila MSP.

ustrezno utemeljenih

iz točk (a), (b) in (c)

Sprememba 269

Sprememba 269

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 59 – odstavek 3

Člen 59 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Odstavka 1, in 2 se ne uporabljata za kakršno koli operacijo, pri kateri preneha proizvodna dejavnost zaradi stečaja, ki ni posledica goljufij. | 3.   Odstavka 1 in 2 se ne uporabljata
  za prispevke iz programa finančnim instrumentom ali iz finančnih instrumentov in
  za kakršno koli operacijo, pri kateri preneha proizvodna dejavnost zaradi stečaja, ki ni posledica goljufij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Odstavka 1, in 2 se ne uporabljata za kakršno koli operacijo, pri kateri preneha proizvodna dejavnost zaradi stečaja, ki ni posledica goljufij.

3.   Odstavka 1 in 2 se ne uporabljata
  za prispevke iz programa finančnim instrumentom ali iz finančnih instrumentov in
  za kakršno koli operacijo, pri kateri preneha proizvodna dejavnost zaradi stečaja, ki ni posledica goljufij.

Sprememba 270

Sprememba 270

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 62 – odstavek 3 – pododstavek 1

Člen 62 – odstavek 3 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Pri točki (d) odstavka 1 provizije za upravljanje temeljijo na uspešnosti. Kadar so organi, ki izvajajo holdinški sklad in/ali posebne sklade v skladu s členom 53(
  3
  ), izbrani prek neposredne oddaje naročila, za znesek stroškov upravljanja in provizij za upravljanje, plačanih navedenim organom, ki se lahko prijavijo kot upravičeni odhodek, velja zgornja meja do 5 % skupnega zneska prispevkov iz programa, plačanih končnim prejemnikom v obliki posojil, naložb v lastniški kapital ali navidezni lastniški kapital, ali rezerviranih v skladu s pogodbami o jamstvu. | Pri točki (d) odstavka 1 provizije za upravljanje temeljijo na uspešnosti.
  Za prvih 12 mesecev izvajanja finančnega instrumenta je upravičeno osnovno nadomestilo za stroške upravljanja in provizije za upravljanje.
  Kadar so organi, ki izvajajo holdinški sklad in/ali posebne sklade v skladu s členom 53(
  2
  ), izbrani prek neposredne oddaje naročila, za znesek stroškov upravljanja in provizij za upravljanje, plačanih navedenim organom, ki se lahko prijavijo kot upravičeni odhodek, velja zgornja meja do 5 % skupnega zneska prispevkov iz programa, plačanih končnim prejemnikom v obliki posojil, naložb v lastniški kapital ali navidezni lastniški kapital, ali rezerviranih v skladu s pogodbami o jamstvu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Pri točki (d) odstavka 1 provizije za upravljanje temeljijo na uspešnosti. Kadar so organi, ki izvajajo holdinški sklad in/ali posebne sklade v skladu s členom 53(
  3
  ), izbrani prek neposredne oddaje naročila, za znesek stroškov upravljanja in provizij za upravljanje, plačanih navedenim organom, ki se lahko prijavijo kot upravičeni odhodek, velja zgornja meja do 5 % skupnega zneska prispevkov iz programa, plačanih končnim prejemnikom v obliki posojil, naložb v lastniški kapital ali navidezni lastniški kapital, ali rezerviranih v skladu s pogodbami o jamstvu.

3

Pri točki (d) odstavka 1 provizije za upravljanje temeljijo na uspešnosti.
  Za prvih 12 mesecev izvajanja finančnega instrumenta je upravičeno osnovno nadomestilo za stroške upravljanja in provizije za upravljanje.
  Kadar so organi, ki izvajajo holdinški sklad in/ali posebne sklade v skladu s členom 53(
  2
  ), izbrani prek neposredne oddaje naročila, za znesek stroškov upravljanja in provizij za upravljanje, plačanih navedenim organom, ki se lahko prijavijo kot upravičeni odhodek, velja zgornja meja do 5 % skupnega zneska prispevkov iz programa, plačanih končnim prejemnikom v obliki posojil, naložb v lastniški kapital ali navidezni lastniški kapital, ali rezerviranih v skladu s pogodbami o jamstvu.

Za prvih 12 mesecev izvajanja finančnega instrumenta je upravičeno osnovno nadomestilo za stroške upravljanja in provizije za upravljanje.

2

Sprememba 271

Sprememba 271

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 62 – odstavek 3 – pododstavek 2

Člen 62 – odstavek 3 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Ta zgornja meja se ne uporabi,
  kadar je izbor organov, ki izvajajo finančne instrumente, izveden s konkurenčnim razpisnim postopkom v skladu z veljavno zakonodajo, in kadar konkurenčni razpisni postopek določa, da so potrebni višji stroški upravljanja in provizije za upravljanje. | Kadar je izbor organov, ki izvajajo finančne instrumente, izveden s konkurenčnim razpisnim postopkom v skladu z veljavno zakonodajo, in kadar konkurenčni razpisni postopek določa, da so potrebni višji stroški upravljanja in provizije za upravljanje
  , ki temeljijo na uspešnosti
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Ta zgornja meja se ne uporabi,
  kadar je izbor organov, ki izvajajo finančne instrumente, izveden s konkurenčnim razpisnim postopkom v skladu z veljavno zakonodajo, in kadar konkurenčni razpisni postopek določa, da so potrebni višji stroški upravljanja in provizije za upravljanje.

Ta zgornja meja se ne uporabi,

Kadar je izbor organov, ki izvajajo finančne instrumente, izveden s konkurenčnim razpisnim postopkom v skladu z veljavno zakonodajo, in kadar konkurenčni razpisni postopek določa, da so potrebni višji stroški upravljanja in provizije za upravljanje
  , ki temeljijo na uspešnosti
  .

, ki temeljijo na uspešnosti

Sprememba 272

Sprememba 272

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 63 – odstavek 2

Člen 63 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Države članice zagotovijo zakonitost in pravilnost odhodkov, vključenih v obračune, predložene Komisiji, in sprejmejo vse potrebne ukrepe za preprečevanje, odkrivanje in odpravo nepravilnosti, vključno z goljufijami, ter poročanje o njih. | 2.   Države članice zagotovijo zakonitost in pravilnost odhodkov, vključenih v obračune, predložene Komisiji, in sprejmejo vse potrebne ukrepe za preprečevanje, odkrivanje in odpravo nepravilnosti, vključno z goljufijami, ter poročanje o njih.
  Države članice v celoti sodelujejo z uradom OLAF. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Države članice zagotovijo zakonitost in pravilnost odhodkov, vključenih v obračune, predložene Komisiji, in sprejmejo vse potrebne ukrepe za preprečevanje, odkrivanje in odpravo nepravilnosti, vključno z goljufijami, ter poročanje o njih.

2.   Države članice zagotovijo zakonitost in pravilnost odhodkov, vključenih v obračune, predložene Komisiji, in sprejmejo vse potrebne ukrepe za preprečevanje, odkrivanje in odpravo nepravilnosti, vključno z goljufijami, ter poročanje o njih.
  Države članice v celoti sodelujejo z uradom OLAF.

Sprememba 273

Sprememba 273

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 63 – odstavek 4

Člen 63 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Države članice zagotovijo kakovost in zanesljivost sistema spremljanja in podatkov o kazalnikih. | 4.   Države članice zagotovijo kakovost
  , neodvisnost
  in zanesljivost sistema spremljanja in podatkov o kazalnikih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Države članice zagotovijo kakovost in zanesljivost sistema spremljanja in podatkov o kazalnikih.

4.   Države članice zagotovijo kakovost
  , neodvisnost
  in zanesljivost sistema spremljanja in podatkov o kazalnikih.

Sprememba 274

Sprememba 274

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 63 – odstavek 6 – pododstavek 1

Člen 63 – odstavek 6 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice poskrbijo za zagotovitev učinkovite obravnave pritožb v zvezi s skladi. Na zahtevo Komisije obravnavajo pritožbe, ki so bile predložene Komisiji in spadajo v področje njihovih programov, ter obvestijo Komisijo o rezultatu take obravnave. | Države članice poskrbijo za zagotovitev učinkovite obravnave pritožb v zvezi s skladi.
  V skladu s svojim institucionalnim in pravnim okvirom so odgovorne za področje uporabe, pravila in postopke, ki se nanašajo na te ureditve.
  Na zahtevo Komisije
  v skladu s členom 64(4a)
  obravnavajo pritožbe, ki so bile predložene Komisiji in spadajo v področje njihovih programov, ter obvestijo Komisijo o rezultatu take obravnave. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice poskrbijo za zagotovitev učinkovite obravnave pritožb v zvezi s skladi. Na zahtevo Komisije obravnavajo pritožbe, ki so bile predložene Komisiji in spadajo v področje njihovih programov, ter obvestijo Komisijo o rezultatu take obravnave.

Države članice poskrbijo za zagotovitev učinkovite obravnave pritožb v zvezi s skladi.
  V skladu s svojim institucionalnim in pravnim okvirom so odgovorne za področje uporabe, pravila in postopke, ki se nanašajo na te ureditve.
  Na zahtevo Komisije
  v skladu s členom 64(4a)
  obravnavajo pritožbe, ki so bile predložene Komisiji in spadajo v področje njihovih programov, ter obvestijo Komisijo o rezultatu take obravnave.

V skladu s svojim institucionalnim in pravnim okvirom so odgovorne za področje uporabe, pravila in postopke, ki se nanašajo na te ureditve.

v skladu s členom 64(4a)

Sprememba 275

Sprememba 275

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 63 – odstavek 7 – pododstavek 1

Člen 63 – odstavek 7 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice zagotovijo, da se vse izmenjave informacij med upravičenci in organi, odgovornimi za program, izvajajo
  s
  sistemi elektronske izmenjave podatkov v skladu s Prilogo XII. | Države članice zagotovijo, da se vse izmenjave informacij med upravičenci in organi, odgovornimi za program, izvajajo
  z uporabnikom prijaznimi
  sistemi elektronske izmenjave podatkov v skladu s Prilogo XII. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice zagotovijo, da se vse izmenjave informacij med upravičenci in organi, odgovornimi za program, izvajajo
  s
  sistemi elektronske izmenjave podatkov v skladu s Prilogo XII.

s

Države članice zagotovijo, da se vse izmenjave informacij med upravičenci in organi, odgovornimi za program, izvajajo
  z uporabnikom prijaznimi
  sistemi elektronske izmenjave podatkov v skladu s Prilogo XII.

z uporabnikom prijaznimi

Sprememba 276

Sprememba 276

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 63 – odstavek 7 – pododstavek 2

Člen 63 – odstavek 7 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Pri programih, ki se podpirajo iz ESPR, AMIF, SMV in IUMV, se prvi pododstavek uporablja od 1. januarja
  2023
  . | Pri programih, ki se podpirajo iz ESPR, AMIF, SMV in IUMV, se prvi pododstavek uporablja od 1. januarja
  2022
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Pri programih, ki se podpirajo iz ESPR, AMIF, SMV in IUMV, se prvi pododstavek uporablja od 1. januarja
  2023
  .

2023

Pri programih, ki se podpirajo iz ESPR, AMIF, SMV in IUMV, se prvi pododstavek uporablja od 1. januarja
  2022
  .

2022

Sprememba 277

Sprememba 277

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 63 – odstavek 7 – pododstavek 3

Člen 63 – odstavek 7 – pododstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Prvi pododstavek se ne uporablja za programe iz člena [4(1)(
  c)(vii
  )] uredbe o ESS+. | Prvi pododstavek se ne uporablja za programe iz člena [4(1)(
  xi
  )] uredbe o ESS+. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Prvi pododstavek se ne uporablja za programe iz člena [4(1)(
  c)(vii
  )] uredbe o ESS+.

c)(vii

Prvi pododstavek se ne uporablja za programe iz člena [4(1)(
  xi
  )] uredbe o ESS+.

xi

Sprememba 278

Sprememba 278

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 63 – odstavek 11

Člen 63 – odstavek 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 11.   Komisija sprejme izvedbeni akt, ki določa obliko, ki se uporablja za poročanje o nepravilnostih v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 109(2), da se zagotovijo enotni pogoji za izvajanje tega člena. | 11.   Komisija sprejme izvedbeni akt, ki določa obliko, ki se uporablja za poročanje o nepravilnostih v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 109(2), da se zagotovijo enotni pogoji
  in pravila
  za izvajanje tega člena. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

11.   Komisija sprejme izvedbeni akt, ki določa obliko, ki se uporablja za poročanje o nepravilnostih v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 109(2), da se zagotovijo enotni pogoji za izvajanje tega člena.

11.   Komisija sprejme izvedbeni akt, ki določa obliko, ki se uporablja za poročanje o nepravilnostih v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 109(2), da se zagotovijo enotni pogoji
  in pravila
  za izvajanje tega člena.

Sprememba 279

Sprememba 279

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 64 – odstavek 1 – pododstavek 1

Člen 64 – odstavek 1 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija se prepriča, da imajo države članice upravljavske in kontrolne sisteme, ki so skladni s to uredbo, ter da ti sistemi uspešno delujejo med izvajanjem programov. Komisija pripravi revizijsko strategijo in revizijski načrt, ki temelji na oceni tveganja. | Komisija se prepriča, da imajo države članice upravljavske in kontrolne sisteme, ki so skladni s to uredbo, ter da ti sistemi uspešno
  in učinkovito
  delujejo med izvajanjem programov. Komisija
  za države članice
  pripravi revizijsko strategijo in revizijski načrt, ki temelji na oceni tveganja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija se prepriča, da imajo države članice upravljavske in kontrolne sisteme, ki so skladni s to uredbo, ter da ti sistemi uspešno delujejo med izvajanjem programov. Komisija pripravi revizijsko strategijo in revizijski načrt, ki temelji na oceni tveganja.

Komisija se prepriča, da imajo države članice upravljavske in kontrolne sisteme, ki so skladni s to uredbo, ter da ti sistemi uspešno
  in učinkovito
  delujejo med izvajanjem programov. Komisija
  za države članice
  pripravi revizijsko strategijo in revizijski načrt, ki temelji na oceni tveganja.

in učinkovito

za države članice

Sprememba 280

Sprememba 280

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 64 – odstavek 2

Člen 64 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Revizije Komisije se opravijo največ
  tri koledarska leta
  po sprejetju obračuna, v katerem je vključen zadevni odhodek. To obdobje se ne uporablja za operacije, pri katerih obstaja sum goljufije. | 2.   Revizije Komisije se opravijo največ
  dve koledarski leti
  po sprejetju obračuna, v katerem je vključen zadevni odhodek. To obdobje se ne uporablja za operacije, pri katerih obstaja sum goljufije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Revizije Komisije se opravijo največ
  tri koledarska leta
  po sprejetju obračuna, v katerem je vključen zadevni odhodek. To obdobje se ne uporablja za operacije, pri katerih obstaja sum goljufije.

2.   Revizije Komisije se opravijo največ
  dve koledarski leti
  po sprejetju obračuna, v katerem je vključen zadevni odhodek. To obdobje se ne uporablja za operacije, pri katerih obstaja sum goljufije.

Sprememba 281

Sprememba 281

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 64 – odstavek 4 – pododstavek 1 – točka a

Člen 64 – odstavek 4 – pododstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | Komisija obvesti organ, pristojen za program, o reviziji vsaj
  12
  delovnih dni vnaprej, razen v nujnih primerih. Pri takšnih revizijah lahko sodelujejo uradniki ali pooblaščeni predstavniki države članice; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

Komisija obvesti organ, pristojen za program, o reviziji vsaj
  12
  delovnih dni vnaprej, razen v nujnih primerih. Pri takšnih revizijah lahko sodelujejo uradniki ali pooblaščeni predstavniki države članice;

12

| (a) | Komisija obvesti organ, pristojen za program, o reviziji vsaj
  15
   delovnih dni vnaprej, razen v nujnih primerih. Pri takšnih revizijah lahko sodelujejo uradniki ali pooblaščeni predstavniki države članice; |
| --- | --- |

(a)

Komisija obvesti organ, pristojen za program, o reviziji vsaj
  15
   delovnih dni vnaprej, razen v nujnih primerih. Pri takšnih revizijah lahko sodelujejo uradniki ali pooblaščeni predstavniki države članice;

15

Sprememba 282

Sprememba 282

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 64 – odstavek 4 – pododstavek 1 – točka c

Člen 64 – odstavek 4 – pododstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | Komisija posreduje predhodne ugotovitve revizije pristojnemu organu države članice v vsaj enem od uradnih jezikov Unije največ
  3 mesece
  po zadnjem dnevu revizije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

Komisija posreduje predhodne ugotovitve revizije pristojnemu organu države članice v vsaj enem od uradnih jezikov Unije največ
  3 mesece
  po zadnjem dnevu revizije;

3 mesece

| (c) | Komisija posreduje predhodne ugotovitve revizije pristojnemu organu države članice v vsaj enem od uradnih jezikov Unije največ
  2 meseca
  po zadnjem dnevu revizije; |
| --- | --- |

(c)

Komisija posreduje predhodne ugotovitve revizije pristojnemu organu države članice v vsaj enem od uradnih jezikov Unije največ
  2 meseca
  po zadnjem dnevu revizije;

2 meseca

Sprememba 283

Sprememba 283

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 64 – odstavek 4 – pododstavek 1 – točka d

Člen 64 – odstavek 4 – pododstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | Komisija posreduje revizijsko poročilo v vsaj enem od uradnih jezikov Unije največ
  3 mesece
  po datumu prejetja popolnega odgovora pristojnega organa države članice na predhodne ugotovitve revizije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

Komisija posreduje revizijsko poročilo v vsaj enem od uradnih jezikov Unije največ
  3 mesece
  po datumu prejetja popolnega odgovora pristojnega organa države članice na predhodne ugotovitve revizije.

3 mesece

| (d) | Komisija posreduje revizijsko poročilo v vsaj enem od uradnih jezikov Unije največ
  2 meseca
  po datumu prejetja popolnega odgovora pristojnega organa države članice na predhodne ugotovitve revizije.
  Odgovor države članice se šteje za popoln, če Komisija v 2 mesecih ne poroča o manjkajoči dokumentaciji. |
| --- | --- |

(d)

Komisija posreduje revizijsko poročilo v vsaj enem od uradnih jezikov Unije največ
  2 meseca
  po datumu prejetja popolnega odgovora pristojnega organa države članice na predhodne ugotovitve revizije.
  Odgovor države članice se šteje za popoln, če Komisija v 2 mesecih ne poroča o manjkajoči dokumentaciji.

2 meseca

Odgovor države članice se šteje za popoln, če Komisija v 2 mesecih ne poroča o manjkajoči dokumentaciji.

Sprememba 284

Sprememba 284

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 64 – odstavek 4 – pododstavek 2

Člen 64 – odstavek 4 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija lahko podaljša roka iz točk (c) in (d) za
  dodatne tri mesece
  . | Komisija lahko
  v ustrezno utemeljenih primerih
  podaljša roka iz točk (c) in (d) za
  dodatna dva meseca
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija lahko podaljša roka iz točk (c) in (d) za
  dodatne tri mesece
  .

dodatne tri mesece

Komisija lahko
  v ustrezno utemeljenih primerih
  podaljša roka iz točk (c) in (d) za
  dodatna dva meseca
  .

v ustrezno utemeljenih primerih

dodatna dva meseca

Sprememba 285

Sprememba 285

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 64 – odstavek 4 a (novo)

Člen 64 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Brez poseganja v člen 63(6) Komisija zagotovi sistem za obravnavo pritožb, ki je dostopen vsem državljanom in deležnikom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4a.
     
  Brez poseganja v člen 63(6) Komisija zagotovi sistem za obravnavo pritožb, ki je dostopen vsem državljanom in deležnikom.

Sprememba 286

Sprememba 286

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 65 – odstavek 2

Člen 65 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Revizijska oblast je javna oblast, funkcionalno neodvisna od
  revidirancev
  . | 2.   Revizijska oblast je javna
  ali zasebna
  oblast, funkcionalno neodvisna od
  organa upravljanja in organov ali subjektov, ki so jim zaupane naloge ali so zanje pooblaščeni
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Revizijska oblast je javna oblast, funkcionalno neodvisna od
  revidirancev
  .

2.   Revizijska oblast je javna
  ali zasebna
  oblast, funkcionalno neodvisna od
  organa upravljanja in organov ali subjektov, ki so jim zaupane naloge ali so zanje pooblaščeni
  .

Sprememba 287

Sprememba 287

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 66 – odstavek 1 – točka e

Člen 66 – odstavek 1 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | v 
  elektronskem sistemu
  za vsako operacijo beleži in shranjuje podatke, potrebne za spremljanje, vrednotenje, finančno upravljanje, preverjanja in revizije, ter zagotavlja varnost, celovitost in zaupnost podatkov ter avtentikacijo uporabnikov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

v 
  elektronskem sistemu
  za vsako operacijo beleži in shranjuje podatke, potrebne za spremljanje, vrednotenje, finančno upravljanje, preverjanja in revizije, ter zagotavlja varnost, celovitost in zaupnost podatkov ter avtentikacijo uporabnikov.

elektronskem sistemu

| (e) | v 
  elektronskih sistemih
  za vsako operacijo beleži in shranjuje podatke, potrebne za spremljanje, vrednotenje, finančno upravljanje, preverjanja in revizije, ter zagotavlja varnost, celovitost in zaupnost podatkov ter avtentikacijo uporabnikov. |
| --- | --- |

(e)

v 
  elektronskih sistemih
  za vsako operacijo beleži in shranjuje podatke, potrebne za spremljanje, vrednotenje, finančno upravljanje, preverjanja in revizije, ter zagotavlja varnost, celovitost in zaupnost podatkov ter avtentikacijo uporabnikov.

elektronskih sistemih

Sprememba 288

Sprememba 288

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 67 – odstavek 1 – pododstavek 1

Člen 67 – odstavek 1 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Organ upravljanja za izbiro operacij določi in uporabi postopke in merila, ki so nediskriminatorni
  in
  pregledni, zagotavljajo enakost spolov ter upoštevajo Listino Evropske unije o temeljnih pravicah in načela trajnostnega razvoja o okoljski politiki Unije v skladu s členom 11 in členom 191(1) PDEU. | Organ upravljanja za izbiro operacij določi in uporabi postopke in merila, ki so nediskriminatorni, pregledni, zagotavljajo
  dostop invalidom,
  enakost spolov ter upoštevajo Listino Evropske unije o temeljnih pravicah in načela trajnostnega razvoja o okoljski politiki Unije v skladu s členom 11 in členom 191(1) PDEU. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Organ upravljanja za izbiro operacij določi in uporabi postopke in merila, ki so nediskriminatorni
  in
  pregledni, zagotavljajo enakost spolov ter upoštevajo Listino Evropske unije o temeljnih pravicah in načela trajnostnega razvoja o okoljski politiki Unije v skladu s členom 11 in členom 191(1) PDEU.

in

Organ upravljanja za izbiro operacij določi in uporabi postopke in merila, ki so nediskriminatorni, pregledni, zagotavljajo
  dostop invalidom,
  enakost spolov ter upoštevajo Listino Evropske unije o temeljnih pravicah in načela trajnostnega razvoja o okoljski politiki Unije v skladu s členom 11 in členom 191(1) PDEU.

dostop invalidom,

Sprememba 289

Sprememba 289

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 67 – odstavek 3 – točka a

Člen 67 – odstavek 3 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | zagotovi, da so izbrane operacije v skladu s programom in učinkovito prispevajo k doseganju njegovih specifičnih ciljev; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

zagotovi, da so izbrane operacije v skladu s programom in učinkovito prispevajo k doseganju njegovih specifičnih ciljev;

| (a) | zagotovi, da so izbrane operacije
  trajnostne,
  v skladu s programom in
  teritorialnimi strategijami ter
  učinkovito prispevajo k doseganju njegovih specifičnih ciljev; |
| --- | --- |

(a)

zagotovi, da so izbrane operacije
  trajnostne,
  v skladu s programom in
  teritorialnimi strategijami ter
  učinkovito prispevajo k doseganju njegovih specifičnih ciljev;

trajnostne,

teritorialnimi strategijami ter

Sprememba 290

Sprememba 290

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 67 – odstavek 3 – točka c

Člen 67 – odstavek 3 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | zagotovi, da izbrane operacije predstavljajo
  najboljše
  razmerje med količino podpore, izvajanimi dejavnostmi in doseganjem ciljev; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

zagotovi, da izbrane operacije predstavljajo
  najboljše
  razmerje med količino podpore, izvajanimi dejavnostmi in doseganjem ciljev;

najboljše

| (c) | zagotovi, da izbrane operacije predstavljajo
  ustrezno
  razmerje med količino podpore, izvajanimi dejavnostmi in doseganjem ciljev; |
| --- | --- |

(c)

zagotovi, da izbrane operacije predstavljajo
  ustrezno
  razmerje med količino podpore, izvajanimi dejavnostmi in doseganjem ciljev;

ustrezno

Sprememba 291

Sprememba 291

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 67 – odstavek 3 – točka e

Člen 67 – odstavek 3 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | zagotovi, da so izbrane operacije, ki spadajo na področje uporabe Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2011/92/EU (48), predmet ocene učinka na okolje ali postopka preverjanja, na podlagi zahtev iz navedene direktive, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2014/52/EU Evropskega parlamenta in Sveta (49); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

zagotovi, da so izbrane operacije, ki spadajo na področje uporabe Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2011/92/EU (48), predmet ocene učinka na okolje ali postopka preverjanja, na podlagi zahtev iz navedene direktive, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2014/52/EU Evropskega parlamenta in Sveta (49);

48

49

| (e) | zagotovi, da so izbrane operacije, ki spadajo na področje uporabe Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2011/92/EU (48), predmet ocene učinka na okolje ali postopka preverjanja,
  in da se ustrezno upošteva ocena alternativnih rešitev in celostna javna posvetovanja,
  na podlagi zahtev iz navedene direktive, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2014/52/EU Evropskega parlamenta in Sveta (49); |
| --- | --- |

(e)

zagotovi, da so izbrane operacije, ki spadajo na področje uporabe Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2011/92/EU (48), predmet ocene učinka na okolje ali postopka preverjanja,
  in da se ustrezno upošteva ocena alternativnih rešitev in celostna javna posvetovanja,
  na podlagi zahtev iz navedene direktive, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2014/52/EU Evropskega parlamenta in Sveta (49);

48

in da se ustrezno upošteva ocena alternativnih rešitev in celostna javna posvetovanja,

49

Sprememba 292

Sprememba 292

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 67 – odstavek 3 – točka f

Člen 67 – odstavek 3 – točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (f) | preveri
  ,
  ali
  se, kadar so se operacije začele izvajati pred predložitvijo vloge za financiranje organu upravljanja, uporablja veljavna zakonodaja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(f)

preveri
  ,
  ali
  se, kadar so se operacije začele izvajati pred predložitvijo vloge za financiranje organu upravljanja, uporablja veljavna zakonodaja;

preveri

ali

| (f) | zagotovi
  ,
  da
  se, kadar so se operacije začele izvajati pred predložitvijo vloge za financiranje organu upravljanja, uporablja veljavna zakonodaja; |
| --- | --- |

(f)

zagotovi
  ,
  da
  se, kadar so se operacije začele izvajati pred predložitvijo vloge za financiranje organu upravljanja, uporablja veljavna zakonodaja;

zagotovi

da

Sprememba 293

Sprememba 293

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 67 – odstavek 3 – točka j

Člen 67 – odstavek 3 – točka j

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (j) | zagotovi
  odpornost infrastrukturnih naložb na podnebne spremembe s pričakovano življenjsko dobo najmanj pet let. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(j)

zagotovi
  odpornost infrastrukturnih naložb na podnebne spremembe s pričakovano življenjsko dobo najmanj pet let.

zagotovi

| (j) | pred sprejetjem naložbenih odločitev zagotovi
  odpornost infrastrukturnih naložb na podnebne spremembe s pričakovano življenjsko dobo najmanj pet let
  , pa tudi uporabo načela „energetska učinkovitost na prvem mestu“
  . |
| --- | --- |

(j)

pred sprejetjem naložbenih odločitev zagotovi
  odpornost infrastrukturnih naložb na podnebne spremembe s pričakovano življenjsko dobo najmanj pet let
  , pa tudi uporabo načela „energetska učinkovitost na prvem mestu“
  .

pred sprejetjem naložbenih odločitev zagotovi

, pa tudi uporabo načela „energetska učinkovitost na prvem mestu“

Sprememba 294

Sprememba 294

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 67 – odstavek 5 a (novo)

Člen 67 – odstavek 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Organ upravljanja se lahko v ustrezno utemeljenih primerih tudi odloči, da bo do 5 % dodeljenih finančnih sredstev programa iz ESRR in ESS+ prispeval za specifične projekte v državi članici, upravičene v okviru programa Obzorje Evropa, tudi za tiste, izbrane v drugi fazi, če ti projekti prispevajo k ciljem programa v tej državi članici. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5a.
     
  Organ upravljanja se lahko v ustrezno utemeljenih primerih tudi odloči, da bo do 5 % dodeljenih finančnih sredstev programa iz ESRR in ESS+ prispeval za specifične projekte v državi članici, upravičene v okviru programa Obzorje Evropa, tudi za tiste, izbrane v drugi fazi, če ti projekti prispevajo k ciljem programa v tej državi članici.

Sprememba 295

Sprememba 295

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 67 – odstavek 6

Člen 67 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Kadar organ upravljanja izbere operacije strateškega pomena,
  takoj
  obvesti Komisijo in ji predloži vse ustrezne informacije o navedeni operaciji. | 6.   Kadar organ upravljanja izbere operacije strateškega pomena,
  v roku enega meseca
  obvesti Komisijo in ji predloži vse ustrezne informacije o navedeni operaciji
  , vključno z analizo stroškov in koristi
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.   Kadar organ upravljanja izbere operacije strateškega pomena,
  takoj
  obvesti Komisijo in ji predloži vse ustrezne informacije o navedeni operaciji.

6.   Kadar organ upravljanja izbere operacije strateškega pomena,
  v roku enega meseca
  obvesti Komisijo in ji predloži vse ustrezne informacije o navedeni operaciji
  , vključno z analizo stroškov in koristi
  .

Sprememba 296

Sprememba 296

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 68 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka b

Člen 68 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | pod pogojem
  , da
  so sredstva na razpolago, zagotovi, da upravičenec
  prejme celotni znesek najpozneje
  90 dni
  od dneva, ko je vložil zahtevek za plačilo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

pod pogojem
  , da
  so sredstva na razpolago, zagotovi, da upravičenec
  prejme celotni znesek najpozneje
  90 dni
  od dneva, ko je vložil zahtevek za plačilo;

pod pogojem

so sredstva na razpolago, zagotovi, da upravičenec

90 dni

| (b) | zagotovi
  , da
  upravičenec pri predplačilih in vmesnih plačilih za preverjene odhodke
  prejme celotni znesek najpozneje
  v 60 dneh
  od dneva, ko je vložil zahtevek za plačilo; |
| --- | --- |

(b)

zagotovi
  , da
  upravičenec pri predplačilih in vmesnih plačilih za preverjene odhodke
  prejme celotni znesek najpozneje
  v 60 dneh
  od dneva, ko je vložil zahtevek za plačilo;

zagotovi

upravičenec pri predplačilih in vmesnih plačilih za preverjene odhodke

v 60 dneh

Sprememba 297

Sprememba 297

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 70 – odstavek 1 – točka a

Člen 70 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | priprava in predložitev zahtevkov za plačilo Komisiji v skladu s členoma 85 in 86; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

priprava in predložitev zahtevkov za plačilo Komisiji v skladu s členoma 85 in 86;

| (a) | priprava in predložitev zahtevkov za plačilo Komisiji v skladu s členoma 85 in 86
  ter ob upoštevanju revizij, ki jih je izvedel revizijski organ ali so bile opravljene v okviru njegove pristojnosti
  ; |
| --- | --- |

(a)

priprava in predložitev zahtevkov za plačilo Komisiji v skladu s členoma 85 in 86
  ter ob upoštevanju revizij, ki jih je izvedel revizijski organ ali so bile opravljene v okviru njegove pristojnosti
  ;

ter ob upoštevanju revizij, ki jih je izvedel revizijski organ ali so bile opravljene v okviru njegove pristojnosti

Sprememba 298

Sprememba 298

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 70 – odstavek 1 – točka b

Člen 70 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | priprava obračunov v skladu s členom 92 in vodenje evidenc za vse elemente obračuna v elektronskem sistemu; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

priprava obračunov v skladu s členom 92 in vodenje evidenc za vse elemente obračuna v elektronskem sistemu;

| (b) | priprava
  in predstavitev
  obračunov
  za potrditev popolnosti, točnosti in pravilnosti
  v skladu s členom 92 in vodenje evidenc za vse elemente obračuna v elektronskem sistemu; |
| --- | --- |

(b)

priprava
  in predstavitev
  obračunov
  za potrditev popolnosti, točnosti in pravilnosti
  v skladu s členom 92 in vodenje evidenc za vse elemente obračuna v elektronskem sistemu;

in predstavitev

za potrditev popolnosti, točnosti in pravilnosti

Sprememba 299

Sprememba 299

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 71 – odstavek 6 a (novo)

Člen 71 – odstavek 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Revizija se opravi glede na standard, ki se je uporabljal ob sklenitvi dogovora za revidirano operacijo, razen ko so novi standardi ugodnejši za upravičenca. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6a.
     
  Revizija se opravi glede na standard, ki se je uporabljal ob sklenitvi dogovora za revidirano operacijo, razen ko so novi standardi ugodnejši za upravičenca.

Sprememba 300

Sprememba 300

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 71 – odstavek 6 b (novo)

Člen 71 – odstavek 6 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 6b.
     
  Ugotovitev nepravilnosti pri reviziji operacije, ki privede do denarne kazni, ne more omogočiti razširitve obsega kontrole ali finančnih popravkov, ki presegajo odhodke, ki so zajeti z obračunskim letom revidiranih odhodkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6b.
     
  Ugotovitev nepravilnosti pri reviziji operacije, ki privede do denarne kazni, ne more omogočiti razširitve obsega kontrole ali finančnih popravkov, ki presegajo odhodke, ki so zajeti z obračunskim letom revidiranih odhodkov.

Sprememba 301

Sprememba 301

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 72 – odstavek 1

Člen 72 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Revizijska oblast pripravi revizijsko strategijo, ki temelji na oceni tveganja in upošteva opis upravljavskega in kontrolnega sistema iz člena 63(9) ter zajema revizije sistema in revizije operacij. Revizijska strategija vključuje revizije sistema na novo opredeljenih organov upravljanja in organov, odgovornih za računovodsko funkcijo, v devetih mesecih po njihovem prvem letu delovanja. revizijska strategija se pripravi v skladu s predlogo iz Priloge XVIII in se posodablja letno po prvem letnem poročilu o kontroli in reviziji, predloženem Komisiji. Obsega lahko enega ali več programov. | 1.   Revizijska oblast
  po posvetovanju z organom upravljanja
  pripravi revizijsko strategijo, ki temelji na oceni tveganja in upošteva opis upravljavskega in kontrolnega sistema iz člena 63(9) ter zajema revizije sistema in revizije operacij. Revizijska strategija vključuje revizije sistema na novo opredeljenih organov upravljanja in organov, odgovornih za računovodsko funkcijo
  . Revizija se opravi
  v devetih mesecih po njihovem prvem letu delovanja. Revizijska strategija se pripravi v skladu s predlogo iz Priloge XVIII in se posodablja letno po prvem letnem poročilu o kontroli in reviziji, predloženem Komisiji. Obsega lahko enega ali več programov.
  Revizijska oblast lahko v revizijski strategiji določi omejitev za revizije enotnega obračuna. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Revizijska oblast pripravi revizijsko strategijo, ki temelji na oceni tveganja in upošteva opis upravljavskega in kontrolnega sistema iz člena 63(9) ter zajema revizije sistema in revizije operacij. Revizijska strategija vključuje revizije sistema na novo opredeljenih organov upravljanja in organov, odgovornih za računovodsko funkcijo, v devetih mesecih po njihovem prvem letu delovanja. revizijska strategija se pripravi v skladu s predlogo iz Priloge XVIII in se posodablja letno po prvem letnem poročilu o kontroli in reviziji, predloženem Komisiji. Obsega lahko enega ali več programov.

1.   Revizijska oblast
  po posvetovanju z organom upravljanja
  pripravi revizijsko strategijo, ki temelji na oceni tveganja in upošteva opis upravljavskega in kontrolnega sistema iz člena 63(9) ter zajema revizije sistema in revizije operacij. Revizijska strategija vključuje revizije sistema na novo opredeljenih organov upravljanja in organov, odgovornih za računovodsko funkcijo
  . Revizija se opravi
  v devetih mesecih po njihovem prvem letu delovanja. Revizijska strategija se pripravi v skladu s predlogo iz Priloge XVIII in se posodablja letno po prvem letnem poročilu o kontroli in reviziji, predloženem Komisiji. Obsega lahko enega ali več programov.
  Revizijska oblast lahko v revizijski strategiji določi omejitev za revizije enotnega obračuna.

Sprememba 302

Sprememba 302

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 73 – odstavek 3 – pododstavek 1 a (novo)

Člen 73 – odstavek 3 – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Če se Komisija in država članica ne strinjata glede ugotovitev revizije, se uvede postopek poravnave. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Če se Komisija in država članica ne strinjata glede ugotovitev revizije, se uvede postopek poravnave.

Če se Komisija in država članica ne strinjata glede ugotovitev revizije, se uvede postopek poravnave.

Sprememba 303

Sprememba 303

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 74 – odstavek 1 – pododstavek 2

Člen 74 – odstavek 1 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija in revizijske oblasti najprej uporabijo vse informacije in evidence, ki so na voljo v 
  elektronskem sistemu
  iz člena 66(1)(e), vključno z rezultati upravljalnih preverjanj, ter dodatne dokumente in revizijske dokaze od zadevnih upravičencev zahtevajo in pridobijo samo, ko je to glede na njihovo strokovno presojo potrebno za podkrepitev trdnih revizijskih zaključkov. | Komisija in revizijske oblasti najprej uporabijo vse informacije in evidence, ki so na voljo v 
  elektronskih sistemih
  iz člena 66(1)(e), vključno z rezultati upravljalnih preverjanj, ter dodatne dokumente in revizijske dokaze od zadevnih upravičencev zahtevajo in pridobijo samo, ko je to glede na njihovo strokovno presojo potrebno za podkrepitev trdnih revizijskih zaključkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija in revizijske oblasti najprej uporabijo vse informacije in evidence, ki so na voljo v 
  elektronskem sistemu
  iz člena 66(1)(e), vključno z rezultati upravljalnih preverjanj, ter dodatne dokumente in revizijske dokaze od zadevnih upravičencev zahtevajo in pridobijo samo, ko je to glede na njihovo strokovno presojo potrebno za podkrepitev trdnih revizijskih zaključkov.

elektronskem sistemu

Komisija in revizijske oblasti najprej uporabijo vse informacije in evidence, ki so na voljo v 
  elektronskih sistemih
  iz člena 66(1)(e), vključno z rezultati upravljalnih preverjanj, ter dodatne dokumente in revizijske dokaze od zadevnih upravičencev zahtevajo in pridobijo samo, ko je to glede na njihovo strokovno presojo potrebno za podkrepitev trdnih revizijskih zaključkov.

elektronskih sistemih

Sprememba 304

Sprememba 304

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 75 – odstavek 1

Člen 75 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Organ upravljanja izvaja upravljalna preverjanja na kraju samem v skladu s členom 68(1) le na ravni organov, ki izvajajo finančni instrument, in – v okviru jamstvenih skladov – na ravni organov, ki zagotavljajo osnovna nova posojila. | 1.   Organ upravljanja izvaja upravljalna preverjanja na kraju samem v skladu s členom 68(1) le na ravni organov, ki izvajajo finančni instrument, in – v okviru jamstvenih skladov – na ravni organov, ki zagotavljajo osnovna nova posojila.
  Organ upravljanja se ne glede na določbe člena 127 finančne uredbe lahko odloči, da ne bo opravil upravljalnih preverjanj na kraju samem, če finančni instrument zagotavlja poročila o kontroli, ki podpirajo zahtevek za plačilo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Organ upravljanja izvaja upravljalna preverjanja na kraju samem v skladu s členom 68(1) le na ravni organov, ki izvajajo finančni instrument, in – v okviru jamstvenih skladov – na ravni organov, ki zagotavljajo osnovna nova posojila.

1.   Organ upravljanja izvaja upravljalna preverjanja na kraju samem v skladu s členom 68(1) le na ravni organov, ki izvajajo finančni instrument, in – v okviru jamstvenih skladov – na ravni organov, ki zagotavljajo osnovna nova posojila.
  Organ upravljanja se ne glede na določbe člena 127 finančne uredbe lahko odloči, da ne bo opravil upravljalnih preverjanj na kraju samem, če finančni instrument zagotavlja poročila o kontroli, ki podpirajo zahtevek za plačilo.

Sprememba 305

Sprememba 305

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 75 – odstavek 2 – pododstavek 2

Člen 75 – odstavek 2 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Vendar EIB ali druge mednarodne finančne institucije, v katerih je država članica delničar, organu upravljanja predložijo poročila o kontrolah, ki podpirajo zahtevke za plačilo. | (Ne zadeva slovenske različice.) |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Vendar EIB ali druge mednarodne finančne institucije, v katerih je država članica delničar, organu upravljanja predložijo poročila o kontrolah, ki podpirajo zahtevke za plačilo.

(Ne zadeva slovenske različice.)

(Ne zadeva slovenske različice.)

Sprememba 306

Sprememba 306

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 75 – odstavek 3

Člen 75 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Revizijska oblast izvaja revizije sistema in revizije operacij v skladu s členi 71, 73 ali 77 na ravni organov, ki izvajajo finančni instrument in – v okviru jamstvenih skladov – na ravni organov, ki zagotavljajo osnovna nova posojila. | 3.   Revizijska oblast izvaja revizije sistema in revizije operacij v skladu s členi 71, 73 ali 77 na ravni organov, ki izvajajo finančni instrument in – v okviru jamstvenih skladov – na ravni organov, ki zagotavljajo osnovna nova posojila.
  Revizijska oblast se ne glede na določbe člena 127 finančne uredbe lahko odloči, da ne bo opravila nadaljnjih revizij, če ji finančni instrument zagotovi letno revizijsko poročilo, ki ga ob koncu vsakega koledarskega leta pripravijo njegovi zunanji revizorji ter zajema elemente iz Priloge XVII. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Revizijska oblast izvaja revizije sistema in revizije operacij v skladu s členi 71, 73 ali 77 na ravni organov, ki izvajajo finančni instrument in – v okviru jamstvenih skladov – na ravni organov, ki zagotavljajo osnovna nova posojila.

3.   Revizijska oblast izvaja revizije sistema in revizije operacij v skladu s členi 71, 73 ali 77 na ravni organov, ki izvajajo finančni instrument in – v okviru jamstvenih skladov – na ravni organov, ki zagotavljajo osnovna nova posojila.
  Revizijska oblast se ne glede na določbe člena 127 finančne uredbe lahko odloči, da ne bo opravila nadaljnjih revizij, če ji finančni instrument zagotovi letno revizijsko poročilo, ki ga ob koncu vsakega koledarskega leta pripravijo njegovi zunanji revizorji ter zajema elemente iz Priloge XVII.

Sprememba 307

Sprememba 307

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 75 – odstavek 3 a (novo)

Člen 75 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Organi, prisojni za revizijo programov, lahko v okviru jamstvenih skladov izvajajo preverjanja ali revizije organov, ki zagotavljajo nova osnovna posojila, le v enem ali več naslednjih primerov: |
| | (a) | podporni dokumenti, ki dokazujejo, da so končni prejemniki prejeli podporo finančnih instrumentov, niso na voljo na ravni organa upravljanja ali na ravni organov, ki izvajajo finančne instrumente; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Organi, prisojni za revizijo programov, lahko v okviru jamstvenih skladov izvajajo preverjanja ali revizije organov, ki zagotavljajo nova osnovna posojila, le v enem ali več naslednjih primerov:

(a)

(a)

podporni dokumenti, ki dokazujejo, da so končni prejemniki prejeli podporo finančnih instrumentov, niso na voljo na ravni organa upravljanja ali na ravni organov, ki izvajajo finančne instrumente;

podporni dokumenti, ki dokazujejo, da so končni prejemniki prejeli podporo finančnih instrumentov, niso na voljo na ravni organa upravljanja ali na ravni organov, ki izvajajo finančne instrumente;

| (b) | obstaja dokaz, da razpoložljivi dokumenti na ravni organa upravljanja ali na ravni organov, ki izvajajo finančne instrumente, ne odražajo verodostojne in natančne evidence zagotovljene podpore. |
| --- | --- |

(b)

(b)

obstaja dokaz, da razpoložljivi dokumenti na ravni organa upravljanja ali na ravni organov, ki izvajajo finančne instrumente, ne odražajo verodostojne in natančne evidence zagotovljene podpore.

obstaja dokaz, da razpoložljivi dokumenti na ravni organa upravljanja ali na ravni organov, ki izvajajo finančne instrumente, ne odražajo verodostojne in natančne evidence zagotovljene podpore.

Sprememba 308

Sprememba 308

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 76 – odstavek 1

Člen 76 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Brez poseganja v pravila, ki urejajo državno pomoč, organ upravljanja zagotovi, da se vsa dokazila, povezana z operacijo, ki se podpira iz skladov, na ustrezni ravni hranijo za obdobje
  petih
  let od 31. decembra leta, v katerem je bilo izvedeno zadnje plačilo organa upravljanja upravičencu. | 1.   Brez poseganja v pravila, ki urejajo državno pomoč, organ upravljanja zagotovi, da se vsa dokazila, povezana z operacijo, ki se podpira iz skladov, na ustrezni ravni hranijo za obdobje
  treh
  let od 31. decembra leta, v katerem je bilo izvedeno zadnje plačilo organa upravljanja upravičencu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Brez poseganja v pravila, ki urejajo državno pomoč, organ upravljanja zagotovi, da se vsa dokazila, povezana z operacijo, ki se podpira iz skladov, na ustrezni ravni hranijo za obdobje
  petih
  let od 31. decembra leta, v katerem je bilo izvedeno zadnje plačilo organa upravljanja upravičencu.

1.   Brez poseganja v pravila, ki urejajo državno pomoč, organ upravljanja zagotovi, da se vsa dokazila, povezana z operacijo, ki se podpira iz skladov, na ustrezni ravni hranijo za obdobje
  treh
  let od 31. decembra leta, v katerem je bilo izvedeno zadnje plačilo organa upravljanja upravičencu.

Sprememba 309

Sprememba 309

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 76 – odstavek 2 a (novo)

Člen 76 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Organ upravljanja se lahko odloči, da skrajša obdobje hrambe dokumentov, sorazmerno glede na profil tveganja in velikost upravičencev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Organ upravljanja se lahko odloči, da skrajša obdobje hrambe dokumentov, sorazmerno glede na profil tveganja in velikost upravičencev.

Sprememba 310

Sprememba 310

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 84 – odstavek 2 – pododstavek 1 – uvodni del

Člen 84 – odstavek 2 – pododstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Plačilo predfinanciranja za vsak sklad se izvrši v letnih obrokih pred 1. julijem vsako leto,
  odvisno od razpoložljivosti sredstev,
  in sicer kot sledi: | Plačilo predfinanciranja za vsak sklad se izvrši v letnih obrokih pred 1. julijem vsako leto, in sicer kot sledi: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Plačilo predfinanciranja za vsak sklad se izvrši v letnih obrokih pred 1. julijem vsako leto,
  odvisno od razpoložljivosti sredstev,
  in sicer kot sledi:

odvisno od razpoložljivosti sredstev,

Plačilo predfinanciranja za vsak sklad se izvrši v letnih obrokih pred 1. julijem vsako leto, in sicer kot sledi:

Sprememba 311

Sprememba 311

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 84 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka b

Člen 84 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | 2022:
  0,5
  %; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

2022:
  0,5
  %;

0,5

| (b) | 2022:
  0,7
   %; |
| --- | --- |

(b)

2022:
  0,7
   %;

0,7

Sprememba 312

Sprememba 312

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 84 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka c

Člen 84 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | 2023:
  0,5
  %; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

2023:
  0,5
  %;

0,5

| (c) | 2023:
  1
   %; |
| --- | --- |

(c)

2023:
  1
   %;

1

Sprememba 313

Sprememba 313

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 84 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka d

Člen 84 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | 2024:
  0,5
  %; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

2024:
  0,5
  %;

0,5

| (d) | 2024:
  1,5
   %; |
| --- | --- |

(d)

(d)

2024:
  1,5
   %;

1,5

Sprememba 314

Sprememba 314

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 84 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka e

Člen 84 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | 2025:
  0,5
  %; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

2025:
  0,5
  %;

0,5

| (e) | 2025:
  2
   %; |
| --- | --- |

(e)

2025:
  2
   %;

2

Sprememba 315

Sprememba 315

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 84 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka f

Člen 84 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (f) | 2026:
  0,5 |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(f)

2026:
  0,5

0,5

| (f) | 2026:
  2 % |
| --- | --- |

(f)

2026:
  2 %

2 %

Sprememba 316

Sprememba 316

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 85 – odstavek 3 – točka b

Člen 85 – odstavek 3 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | znesek za tehnično pomoč, izračunan v skladu s členom 31
  (2)
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

znesek za tehnično pomoč, izračunan v skladu s členom 31
  (2)
  ;

(2)

| (b) | znesek za tehnično pomoč, izračunan v skladu s členom 31; |
| --- | --- |

(b)

znesek za tehnično pomoč, izračunan v skladu s členom 31;

Sprememba 317

Sprememba 317

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 85 – odstavek 4 – točka c a (novo)

Člen 85 – odstavek 4 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | V primeru državne pomoči lahko zahtevek za izplačilo vključuje vnaprejšnja izplačila, ki jih je upravičencu plačal organ, ki dodeljuje pomoč, pod naslednjimi kumulativnimi pogoji: zanje velja bančno ali enakovredno jamstvo, ne presegajo 40 % skupnega zneska pomoči, ki se dodeli upravičencu za dano dejavnost, krijejo pa ga izdatki, ki jih plačajo upravičenci, in so podprti s prejetimi računi v 3 letih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ca)

(ca)

V primeru državne pomoči lahko zahtevek za izplačilo vključuje vnaprejšnja izplačila, ki jih je upravičencu plačal organ, ki dodeljuje pomoč, pod naslednjimi kumulativnimi pogoji: zanje velja bančno ali enakovredno jamstvo, ne presegajo 40 % skupnega zneska pomoči, ki se dodeli upravičencu za dano dejavnost, krijejo pa ga izdatki, ki jih plačajo upravičenci, in so podprti s prejetimi računi v 3 letih.

V primeru državne pomoči lahko zahtevek za izplačilo vključuje vnaprejšnja izplačila, ki jih je upravičencu plačal organ, ki dodeljuje pomoč, pod naslednjimi kumulativnimi pogoji: zanje velja bančno ali enakovredno jamstvo, ne presegajo 40 % skupnega zneska pomoči, ki se dodeli upravičencu za dano dejavnost, krijejo pa ga izdatki, ki jih plačajo upravičenci, in so podprti s prejetimi računi v 3 letih.

Sprememba 318

Sprememba 318

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 86 – odstavek 1

Člen 86 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Če se finančni instrumenti izvajajo v skladu s členom 53(
  2
  ), zahtevki za plačilo, predloženi v skladu s Prilogo XIX, vključujejo skupne zneske, ki jih je organ upravljanja izplačal končnim prejemnikom, kot so določeni v točkah (a), (b) in (c) člena 62(1), oziroma v primeru jamstev zneske, rezervirane v skladu s pogodbami o jamstvu. | 1.   Če se finančni instrumenti izvajajo v skladu s členom 53(
  1
  ), zahtevki za plačilo, predloženi v skladu s Prilogo XIX, vključujejo skupne zneske, ki jih je organ upravljanja izplačal končnim prejemnikom, kot so določeni v točkah (a), (b) in (c) člena 62(1), oziroma v primeru jamstev zneske, rezervirane v skladu s pogodbami o jamstvu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Če se finančni instrumenti izvajajo v skladu s členom 53(
  2
  ), zahtevki za plačilo, predloženi v skladu s Prilogo XIX, vključujejo skupne zneske, ki jih je organ upravljanja izplačal končnim prejemnikom, kot so določeni v točkah (a), (b) in (c) člena 62(1), oziroma v primeru jamstev zneske, rezervirane v skladu s pogodbami o jamstvu.

1.   Če se finančni instrumenti izvajajo v skladu s členom 53(
  1
  ), zahtevki za plačilo, predloženi v skladu s Prilogo XIX, vključujejo skupne zneske, ki jih je organ upravljanja izplačal končnim prejemnikom, kot so določeni v točkah (a), (b) in (c) člena 62(1), oziroma v primeru jamstev zneske, rezervirane v skladu s pogodbami o jamstvu.

Sprememba 319

Sprememba 319

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 86 – odstavek 2 – uvodni del

Člen 86 – odstavek 2 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Če se finančni instrumenti izvajajo v skladu s členom 53(
  3
  ), se zahtevki za plačilo, ki vključujejo odhodke za finančne instrumente, predložijo v skladu z naslednjimi pogoji: | 2.   Če se finančni instrumenti izvajajo v skladu s členom 53(
  2
  ), se zahtevki za plačilo, ki vključujejo odhodke za finančne instrumente, predložijo v skladu z naslednjimi pogoji: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Če se finančni instrumenti izvajajo v skladu s členom 53(
  3
  ), se zahtevki za plačilo, ki vključujejo odhodke za finančne instrumente, predložijo v skladu z naslednjimi pogoji:

2.   Če se finančni instrumenti izvajajo v skladu s členom 53(
  2
  ), se zahtevki za plačilo, ki vključujejo odhodke za finančne instrumente, predložijo v skladu z naslednjimi pogoji:

Sprememba 320

Sprememba 320

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 87 – odstavek 1

Člen 87 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Komisija
  glede na razpoložljiva sredstva
  izplača vmesna plačila najpozneje v 60 dneh od datuma, ko prejme zahtevek za plačilo. | 1.   Komisija izplača vmesna plačila najpozneje v 60 dneh od datuma, ko prejme zahtevek za plačilo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Komisija
  glede na razpoložljiva sredstva
  izplača vmesna plačila najpozneje v 60 dneh od datuma, ko prejme zahtevek za plačilo.

1.   Komisija izplača vmesna plačila najpozneje v 60 dneh od datuma, ko prejme zahtevek za plačilo.

Sprememba 321

Sprememba 321

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 90 – odstavek 1 – točka a

Člen 90 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | obstajajo dokazi
  , ki nakazujejo, da obstaja resna pomanjkljivost
  , za katero pa niso bili sprejeti korektivni ukrepi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

obstajajo dokazi
  , ki nakazujejo, da obstaja resna pomanjkljivost
  , za katero pa niso bili sprejeti korektivni ukrepi;

, ki nakazujejo, da obstaja resna pomanjkljivost

| (a) | obstajajo dokazi
  o resni pomanjkljivosti
  , za katero pa niso bili sprejeti korektivni ukrepi; |
| --- | --- |

(a)

obstajajo dokazi
  o resni pomanjkljivosti
  , za katero pa niso bili sprejeti korektivni ukrepi;

o resni pomanjkljivosti

Sprememba 322

Sprememba 322

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 91 – odstavek 1 – točka e

Člen 91 – odstavek 1 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | država članica ni sprejela potrebnih ukrepov v skladu s členom 15(6). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

(e)

država članica ni sprejela potrebnih ukrepov v skladu s členom 15(6).

država članica ni sprejela potrebnih ukrepov v skladu s členom 15(6).

črtano

črtano

Sprememba 323

Sprememba 323

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 99 – odstavek 1

Člen 99 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Komisija razveljavi kateri koli znesek iz programa, ki ni bil porabljen za predfinanciranje v skladu s členom 84 ali za katerega zahtevek za plačilo ni bil predložen v skladu s členoma 85 in 86, do
  26
  . decembra
  drugega
  koledarskega leta, ki sledi letu proračunskih obveznosti za leta 2021 do 2026. | 1.   Komisija razveljavi kateri koli znesek iz programa, ki ni bil porabljen za predfinanciranje v skladu s členom 84 ali za katerega zahtevek za plačilo ni bil predložen v skladu s členoma 85 in 86 do
  31
  . decembra
  tretjega
  koledarskega leta, ki sledi letu proračunskih obveznosti za leta 2021 do 2026. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Komisija razveljavi kateri koli znesek iz programa, ki ni bil porabljen za predfinanciranje v skladu s členom 84 ali za katerega zahtevek za plačilo ni bil predložen v skladu s členoma 85 in 86, do
  26
  . decembra
  drugega
  koledarskega leta, ki sledi letu proračunskih obveznosti za leta 2021 do 2026.

1.   Komisija razveljavi kateri koli znesek iz programa, ki ni bil porabljen za predfinanciranje v skladu s členom 84 ali za katerega zahtevek za plačilo ni bil predložen v skladu s členoma 85 in 86 do
  31
  . decembra
  tretjega
  koledarskega leta, ki sledi letu proračunskih obveznosti za leta 2021 do 2026.

Sprememba 324

Sprememba 324

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 99 – odstavek 2

Člen 99 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.
     
  Znesek, ki ga mora pokrivati predfinanciranje ali zahtevek za plačilo v roku, določenem v odstavku 1, v zvezi s proračunsko obveznostjo za leto 2021 znaša 60 % te obveznosti. 10 % proračunske obveznosti za leto 2021 se prišteje k vsaki proračunski obveznosti za leta 2022 do 2025 za namene izračuna zneskov, ki jih je treba pokriti. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.
     
  Znesek, ki ga mora pokrivati predfinanciranje ali zahtevek za plačilo v roku, določenem v odstavku 1, v zvezi s proračunsko obveznostjo za leto 2021 znaša 60 % te obveznosti. 10 % proračunske obveznosti za leto 2021 se prišteje k vsaki proračunski obveznosti za leta 2022 do 2025 za namene izračuna zneskov, ki jih je treba pokriti.

črtano

črtano

Sprememba 325

Sprememba 325

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 99 – odstavek 3

Člen 99 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Del obveznosti, ki je še vedno odprt 31. decembra
  2029
  , se sprosti, če sveženj zagotovil in končno poročilo o uspešnosti za programe, ki se podpirajo iz ESS+, ESRR in Kohezijskega sklada, nista bila predložena Komisiji do roka, določenega v členu 38(1). | 3.   Del obveznosti, ki je še vedno odprt 31. decembra
  2030
  , se sprosti, če sveženj zagotovil in končno poročilo o uspešnosti za programe, ki se podpirajo iz ESS+, ESRR in Kohezijskega sklada, nista bila predložena Komisiji do roka, določenega v členu 38(1). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Del obveznosti, ki je še vedno odprt 31. decembra
  2029
  , se sprosti, če sveženj zagotovil in končno poročilo o uspešnosti za programe, ki se podpirajo iz ESS+, ESRR in Kohezijskega sklada, nista bila predložena Komisiji do roka, določenega v členu 38(1).

3.   Del obveznosti, ki je še vedno odprt 31. decembra
  2030
  , se sprosti, če sveženj zagotovil in končno poročilo o uspešnosti za programe, ki se podpirajo iz ESS+, ESRR in Kohezijskega sklada, nista bila predložena Komisiji do roka, določenega v členu 38(1).

Sprememba 326

Sprememba 326

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 100 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka b a (novo)

Člen 100 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | zaradi zamud na ravni Unije pri vzpostavljanju pravnega in upravnega okvira za sredstva za obdobje 2021–2027 ni bilo mogoče pravočasno podati zahtevka za plačilo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

zaradi zamud na ravni Unije pri vzpostavljanju pravnega in upravnega okvira za sredstva za obdobje 2021–2027 ni bilo mogoče pravočasno podati zahtevka za plačilo.

zaradi zamud na ravni Unije pri vzpostavljanju pravnega in upravnega okvira za sredstva za obdobje 2021–2027 ni bilo mogoče pravočasno podati zahtevka za plačilo.

Sprememba 327

Sprememba 327

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 101 – odstavek 2

Člen 101 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Država članica ima na voljo
  en mesec
  , da pristane na znesek, za katerega se bo uporabilo prenehanje obveznosti, ali da predloži svoje pripombe. | 2.   Država članica ima na voljo
  dva meseca
  , da pristane na znesek, za katerega se bo uporabilo prenehanje obveznosti, ali da predloži svoje pripombe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Država članica ima na voljo
  en mesec
  , da pristane na znesek, za katerega se bo uporabilo prenehanje obveznosti, ali da predloži svoje pripombe.

2.   Država članica ima na voljo
  dva meseca
  , da pristane na znesek, za katerega se bo uporabilo prenehanje obveznosti, ali da predloži svoje pripombe.

Sprememba 328

Sprememba 328

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 102 – odstavek 1

Člen 102 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   ESRR, ESS+ in Kohezijski sklad podpirajo cilj „naložbe za delovna mesta in rast“ v vseh regijah, ki ustrezajo ravni 2 po skupni klasifikaciji statističnih teritorialnih enot (v nadaljnjem besedilu: regije na ravni NUTS 2) iz Uredbe (ES) št. 1059/2003, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št.
  868/2014
  . | 1.   ESRR, ESS+ in Kohezijski sklad podpirajo cilj „naložbe za delovna mesta in rast“ v vseh regijah, ki ustrezajo ravni 2 po skupni klasifikaciji statističnih teritorialnih enot (v nadaljnjem besedilu: regije na ravni NUTS 2) iz Uredbe (ES) št. 1059/2003, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije
  (EU) 2016/2066
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   ESRR, ESS+ in Kohezijski sklad podpirajo cilj „naložbe za delovna mesta in rast“ v vseh regijah, ki ustrezajo ravni 2 po skupni klasifikaciji statističnih teritorialnih enot (v nadaljnjem besedilu: regije na ravni NUTS 2) iz Uredbe (ES) št. 1059/2003, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št.
  868/2014
  .

1.   ESRR, ESS+ in Kohezijski sklad podpirajo cilj „naložbe za delovna mesta in rast“ v vseh regijah, ki ustrezajo ravni 2 po skupni klasifikaciji statističnih teritorialnih enot (v nadaljnjem besedilu: regije na ravni NUTS 2) iz Uredbe (ES) št. 1059/2003, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije
  (EU) 2016/2066
  .

Sprememba 329

Sprememba 329

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 103 – odstavek 1 – pododstavek 1

Člen 103 – odstavek 1 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Sredstva za ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo, ki so na voljo za proračunsko obveznost za obdobje 2021–2027, so
  330 624 388 630
   EUR po cenah iz leta 2018. | Sredstva za ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo, ki so na voljo za proračunsko obveznost za obdobje 2021–2027, so
  378 097 000 000
   EUR po cenah iz leta 2018. |
| | (Ta Sprememba je namenjen ponovni uvedbi zneska, enakovrednega znesku za obdobje 2014–2020, vključno s potrebnimi povečanji, v skladu s stališčem EP o predlogu večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027. Zaradi te spremembe bo treba prilagoditi izračune v Prilogi XXII.) |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Sredstva za ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo, ki so na voljo za proračunsko obveznost za obdobje 2021–2027, so
  330 624 388 630
   EUR po cenah iz leta 2018.

330 624 388 630

Sredstva za ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo, ki so na voljo za proračunsko obveznost za obdobje 2021–2027, so
  378 097 000 000
   EUR po cenah iz leta 2018.

378 097 000 000

(Ta Sprememba je namenjen ponovni uvedbi zneska, enakovrednega znesku za obdobje 2014–2020, vključno s potrebnimi povečanji, v skladu s stališčem EP o predlogu večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027. Zaradi te spremembe bo treba prilagoditi izračune v Prilogi XXII.)

(Ta Sprememba je namenjen ponovni uvedbi zneska, enakovrednega znesku za obdobje 2014–2020, vključno s potrebnimi povečanji, v skladu s stališčem EP o predlogu večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027. Zaradi te spremembe bo treba prilagoditi izračune v Prilogi XXII.)

Sprememba 330

Sprememba 330

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 103 – odstavek 2 – pododstavek 1

Člen 103 – odstavek 2 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija z izvedbenim aktom sprejme odločitev, v kateri se določi letna razdelitev skupnih sredstev po državah članicah za cilj „naložbe za delovna mesta in rast“ po kategorijah regij, skupaj s seznamom upravičenih regij v skladu z metodologijo iz Priloge XXII. | Komisija z izvedbenim aktom sprejme odločitev, v kateri se določi letna razdelitev skupnih sredstev po državah članicah za cilj „naložbe za delovna mesta in rast“ po kategorijah regij, skupaj s seznamom upravičenih regij v skladu z metodologijo iz Priloge XXII.
  Najnižja skupna dodelitev iz skladov na nacionalni ravni bi morala znašati 76 % proračuna, ki se v obdobju 2014–2020 dodeli posamezni državi članici ali regiji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija z izvedbenim aktom sprejme odločitev, v kateri se določi letna razdelitev skupnih sredstev po državah članicah za cilj „naložbe za delovna mesta in rast“ po kategorijah regij, skupaj s seznamom upravičenih regij v skladu z metodologijo iz Priloge XXII.

Komisija z izvedbenim aktom sprejme odločitev, v kateri se določi letna razdelitev skupnih sredstev po državah članicah za cilj „naložbe za delovna mesta in rast“ po kategorijah regij, skupaj s seznamom upravičenih regij v skladu z metodologijo iz Priloge XXII.
  Najnižja skupna dodelitev iz skladov na nacionalni ravni bi morala znašati 76 % proračuna, ki se v obdobju 2014–2020 dodeli posamezni državi članici ali regiji.

Najnižja skupna dodelitev iz skladov na nacionalni ravni bi morala znašati 76 % proračuna, ki se v obdobju 2014–2020 dodeli posamezni državi članici ali regiji.

Sprememba 429

Sprememba 429

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 103 – odstavek 2 – pododstavek 2 a (novo)

Člen 103 – odstavek 2 – pododstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Brez poseganja v nacionalne dodelitve sredstev za države članice se sredstva za regije, ki so bile za obdobje 2021–2027 razvrščene v nižjo kategorijo, ohranijo na ravni dodelitev za obdobje 2014–2020. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Brez poseganja v nacionalne dodelitve sredstev za države članice se sredstva za regije, ki so bile za obdobje 2021–2027 razvrščene v nižjo kategorijo, ohranijo na ravni dodelitev za obdobje 2014–2020.

Brez poseganja v nacionalne dodelitve sredstev za države članice se sredstva za regije, ki so bile za obdobje 2021–2027 razvrščene v nižjo kategorijo, ohranijo na ravni dodelitev za obdobje 2014–2020.

Sprememba 331

Sprememba 331

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 103 – odstavek 2 – pododstavek 2 b (novo)

Člen 103 – odstavek 2 – pododstavek 2 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Glede na poseben pomen kohezijskih sredstev za čezmejno in transnacionalno sodelovanje ter za najbolj oddaljene regije merila upravičenosti za takšno financiranje ne bi smela biti manj ugodna kot v obdobju 2014–2020 in bi morala zagotavljati čim večjo kontinuiteto z obstoječimi programi.



  (Zaradi te spremembe bo treba prilagoditi izračune v Prilogi XXII.) |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Glede na poseben pomen kohezijskih sredstev za čezmejno in transnacionalno sodelovanje ter za najbolj oddaljene regije merila upravičenosti za takšno financiranje ne bi smela biti manj ugodna kot v obdobju 2014–2020 in bi morala zagotavljati čim večjo kontinuiteto z obstoječimi programi.

Glede na poseben pomen kohezijskih sredstev za čezmejno in transnacionalno sodelovanje ter za najbolj oddaljene regije merila upravičenosti za takšno financiranje ne bi smela biti manj ugodna kot v obdobju 2014–2020 in bi morala zagotavljati čim večjo kontinuiteto z obstoječimi programi.

(Zaradi te spremembe bo treba prilagoditi izračune v Prilogi XXII.)

(Zaradi te spremembe bo treba prilagoditi izračune v Prilogi XXII.)

Sprememba 332

Sprememba 332

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 104 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 104 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Sredstva za cilj „naložbe za delovna mesta in rast“ znašajo
  97,5
   % skupnih sredstev (tj.
  Skupno 322 194 388 630
   EUR)
  in
  se dodelijo, kot sledi: | 1.   Sredstva za cilj „naložbe za delovna mesta in rast“ znašajo
  97
   % skupnih sredstev (tj.
  skupno 366 754 000 000
   EUR
  po cenah iz leta 2018
  )
  . Od tega zneska se 5 900 000 000  EUR za jamstvo za otroke dodeli iz sredstev ESS+. Preostala sredstva v višini 360 854 000 000  EUR (v cenah iz leta 2018)
  se dodelijo, kot sledi: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Sredstva za cilj „naložbe za delovna mesta in rast“ znašajo
  97,5
   % skupnih sredstev (tj.
  Skupno 322 194 388 630
   EUR)
  in
  se dodelijo, kot sledi:

1.   Sredstva za cilj „naložbe za delovna mesta in rast“ znašajo
  97
   % skupnih sredstev (tj.
  skupno 366 754 000 000
   EUR
  po cenah iz leta 2018
  )
  . Od tega zneska se 5 900 000 000  EUR za jamstvo za otroke dodeli iz sredstev ESS+. Preostala sredstva v višini 360 854 000 000  EUR (v cenah iz leta 2018)
  se dodelijo, kot sledi:

Sprememba 333

Sprememba 333

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 104 – odstavek 1 – točka a

Člen 104 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | 61,6  % (tj. skupno
  198 621 593 157
   EUR) za manj razvite regije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

61,6  % (tj. skupno
  198 621 593 157
   EUR) za manj razvite regije;

198 621 593 157

| (a) | 61,6  % (tj. skupno
  222 453 894 000
   EUR) za manj razvite regije; |
| --- | --- |

(a)

61,6  % (tj. skupno
  222 453 894 000
   EUR) za manj razvite regije;

222 453 894 000

Sprememba 334

Sprememba 334

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 104 – odstavek 1 – točka b

Člen 104 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | 14,3  % (tj. skupno
  45 934 516 595
   EUR) za regije v prehodu; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

14,3  % (tj. skupno
  45 934 516 595
   EUR) za regije v prehodu;

45 934 516 595

| (b) | 14,3  % (tj. skupno
  51 446 129 000
   EUR). za regije v prehodu; |
| --- | --- |

(b)

14,3  % (tj. skupno
  51 446 129 000
   EUR). za regije v prehodu;

51 446 129 000

Sprememba 335

Sprememba 335

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 104 – odstavek 1 – točka c

Člen 104 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | 10,8  % (tj. skupno
  34 842 689 000
   EUR) za bolj razvite regije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

10,8  % (tj. skupno
  34 842 689 000
   EUR) za bolj razvite regije;

34 842 689 000

| (c) | 10,8  % (tj. skupno
  39 023 410 000
   EUR) za bolj razvite regije; |
| --- | --- |

(c)

10,8  % (tj. skupno
  39 023 410 000
   EUR) za bolj razvite regije;

39 023 410 000

Sprememba 336

Sprememba 336

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 104 – odstavek 1 – točka d

Člen 104 – odstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | 12,8  % (tj. skupno
  41 348 556 877
   EUR) za države članice, ki prejmejo podporo iz Kohezijskega sklada; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

12,8  % (tj. skupno
  41 348 556 877
   EUR) za države članice, ki prejmejo podporo iz Kohezijskega sklada;

41 348 556 877

| (d) | 12,8  % (tj. skupno
  46 309 907 000
   EUR) za države članice, ki prejmejo podporo iz Kohezijskega sklada; |
| --- | --- |

(d)

12,8  % (tj. skupno
  46 309 907 000
   EUR) za države članice, ki prejmejo podporo iz Kohezijskega sklada;

46 309 907 000

Sprememba 337

Sprememba 337

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 104 – odstavek 1 – točka e

Člen 104 – odstavek 1 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | 0,4  % (tj. skupno
  1 447 034 001
   EUR) kot dodatno financiranje za najbolj oddaljene regije iz člena 349 PDEU in regije na ravni NUTS 2, ki izpolnjujejo merila iz člena 2 Protokola št. 6 k Aktu o pristopu iz leta 1994. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

0,4  % (tj. skupno
  1 447 034 001
   EUR) kot dodatno financiranje za najbolj oddaljene regije iz člena 349 PDEU in regije na ravni NUTS 2, ki izpolnjujejo merila iz člena 2 Protokola št. 6 k Aktu o pristopu iz leta 1994.

1 447 034 001

| (e) | 0,4  % (tj. skupno
  1 620 660 000
   EUR) kot dodatno financiranje za najbolj oddaljene regije iz člena 349 PDEU in regije na ravni NUTS 2, ki izpolnjujejo merila iz člena 2 Protokola št. 6 k Aktu o pristopu iz leta 1994. |
| --- | --- |

(e)

0,4  % (tj. skupno
  1 620 660 000
   EUR) kot dodatno financiranje za najbolj oddaljene regije iz člena 349 PDEU in regije na ravni NUTS 2, ki izpolnjujejo merila iz člena 2 Protokola št. 6 k Aktu o pristopu iz leta 1994.

1 620 660 000

Sprememba 338

Sprememba 338

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 104 – odstavek 3 – pododstavek 1

Člen 104 – odstavek 3 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Znesek razpoložljivih sredstev
  za ESS+ v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“
  znaša 88 646 194 590
   EUR. | Razpoložljiva sredstva
  za ESS+
  znašajo 28,8  % sredstev
  v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“
  (tj. 105 686 000 000
   EUR
  po cenah iz leta 2018). To ne vključuje finančnih sredstev za programski sklop za zaposlovanje in socialne inovacije ali programski sklop za zdravje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Znesek razpoložljivih sredstev
  za ESS+ v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“
  znaša 88 646 194 590
   EUR.

Znesek razpoložljivih sredstev

znaša 88 646 194 590

Razpoložljiva sredstva
  za ESS+
  znašajo 28,8  % sredstev
  v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“
  (tj. 105 686 000 000
   EUR
  po cenah iz leta 2018). To ne vključuje finančnih sredstev za programski sklop za zaposlovanje in socialne inovacije ali programski sklop za zdravje.

Razpoložljiva sredstva

znašajo 28,8  % sredstev

(tj. 105 686 000 000

po cenah iz leta 2018). To ne vključuje finančnih sredstev za programski sklop za zaposlovanje in socialne inovacije ali programski sklop za zdravje.

Sprememba 339

Sprememba 339

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 104 – odstavek 3 – pododstavek 2

Člen 104 – odstavek 3 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Znesek dodatnega financiranja za najbolj oddaljene regije iz točke (e) odstavka 1, ki je dodeljen za ESS+, znaša
  376 928 934
   EUR. | Znesek dodatnega financiranja za najbolj oddaljene regije iz točke (e) odstavka 1, ki je dodeljen za ESS+, znaša
  0,4  % sredstev iz pododstavka 1 (tj. 424 296 054
   EUR
  po cenah iz leta 2018)
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Znesek dodatnega financiranja za najbolj oddaljene regije iz točke (e) odstavka 1, ki je dodeljen za ESS+, znaša
  376 928 934
   EUR.

376 928 934

Znesek dodatnega financiranja za najbolj oddaljene regije iz točke (e) odstavka 1, ki je dodeljen za ESS+, znaša
  0,4  % sredstev iz pododstavka 1 (tj. 424 296 054
   EUR
  po cenah iz leta 2018)
  .

0,4  % sredstev iz pododstavka 1 (tj. 424 296 054

po cenah iz leta 2018)

Sprememba 340

Sprememba 340

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 104 – odstavek 4 – pododstavek 1

Člen 104 – odstavek 4 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Znesek podpore iz Kohezijskega sklada, ki jo je potrebno prerazporediti v Instrument za povezovanje Evrope znaša
  10 000 000 000
  EUR. Porabi se za projekte prometne infrastrukture z objavo posebnih razpisov v skladu z Uredbo (EU) [številka nove uredbe o IPE] izključno v državah članicah, ki so upravičene do sredstev iz Kohezijskega sklada. | Znesek podpore iz Kohezijskega sklada, ki jo je potrebno prerazporediti v Instrument za povezovanje Evrope znaša
  4 000 000 000
  EUR
  po cenah iz leta 2018
  . Porabi se za projekte prometne infrastrukture
  , pri čemer se upoštevajo potrebe držav članic in regij po vlaganju v infrastrukturo,
  z objavo posebnih razpisov v skladu z Uredbo (EU) [številka nove uredbe o IPE] izključno v državah članicah, ki so upravičene do sredstev iz Kohezijskega sklada. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Znesek podpore iz Kohezijskega sklada, ki jo je potrebno prerazporediti v Instrument za povezovanje Evrope znaša
  10 000 000 000
  EUR. Porabi se za projekte prometne infrastrukture z objavo posebnih razpisov v skladu z Uredbo (EU) [številka nove uredbe o IPE] izključno v državah članicah, ki so upravičene do sredstev iz Kohezijskega sklada.

10 000 000 000

Znesek podpore iz Kohezijskega sklada, ki jo je potrebno prerazporediti v Instrument za povezovanje Evrope znaša
  4 000 000 000
  EUR
  po cenah iz leta 2018
  . Porabi se za projekte prometne infrastrukture
  , pri čemer se upoštevajo potrebe držav članic in regij po vlaganju v infrastrukturo,
  z objavo posebnih razpisov v skladu z Uredbo (EU) [številka nove uredbe o IPE] izključno v državah članicah, ki so upravičene do sredstev iz Kohezijskega sklada.

4 000 000 000

po cenah iz leta 2018

, pri čemer se upoštevajo potrebe držav članic in regij po vlaganju v infrastrukturo,

Sprememba 341

Sprememba 341

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 104 – odstavek 4 – pododstavek 5

Člen 104 – odstavek 4 – pododstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 30 % sredstev, prerazporejenih v IPE, je na voljo takoj po prerazporeditvi v vse države članice, upravičene do financiranja iz Kohezijskega sklada za financiranje projektov prometne infrastrukture v skladu z Uredbo (EU) [nova uredba o IPE]. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

30 % sredstev, prerazporejenih v IPE, je na voljo takoj po prerazporeditvi v vse države članice, upravičene do financiranja iz Kohezijskega sklada za financiranje projektov prometne infrastrukture v skladu z Uredbo (EU) [nova uredba o IPE].

30 % sredstev, prerazporejenih v IPE, je na voljo takoj po prerazporeditvi v vse države članice, upravičene do financiranja iz Kohezijskega sklada za financiranje projektov prometne infrastrukture v skladu z Uredbo (EU) [nova uredba o IPE].

črtano

črtano

Sprememba 342

Sprememba 342

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 104 – odstavek 4 – pododstavek 6

Člen 104 – odstavek 4 – pododstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Pravila, ki se v skladu z Uredbo (EU) [nova uredba o IPE] uporabljajo za prometni sektor, se uporabljajo tudi za posebne razpise iz prvega pododstavka. Izbira projektov, upravičenih do financiranja, do 31. decembra 2023 upošteva nacionalne dodelitve iz Kohezijskega sklada
  glede 70 % sredstev prerazporejenih v IPE
  . | Pravila, ki se v skladu z Uredbo (EU) [nova uredba o IPE] uporabljajo za prometni sektor, se uporabljajo tudi za posebne razpise iz prvega pododstavka. Izbira projektov, upravičenih do financiranja, do 31. decembra 2023 upošteva nacionalne dodelitve iz Kohezijskega sklada. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Pravila, ki se v skladu z Uredbo (EU) [nova uredba o IPE] uporabljajo za prometni sektor, se uporabljajo tudi za posebne razpise iz prvega pododstavka. Izbira projektov, upravičenih do financiranja, do 31. decembra 2023 upošteva nacionalne dodelitve iz Kohezijskega sklada
  glede 70 % sredstev prerazporejenih v IPE
  .

glede 70 % sredstev prerazporejenih v IPE

Pravila, ki se v skladu z Uredbo (EU) [nova uredba o IPE] uporabljajo za prometni sektor, se uporabljajo tudi za posebne razpise iz prvega pododstavka. Izbira projektov, upravičenih do financiranja, do 31. decembra 2023 upošteva nacionalne dodelitve iz Kohezijskega sklada.

Sprememba 343

Sprememba 343

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 104 – odstavek 5

Člen 104 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   
  500 000 000
   EUR sredstev za cilj „naložbe za delovna mesta in rast“ se dodeli evropski urbani pobudi, ki jo posredno ali neposredno upravlja Komisija. | 5.   
  560 000 000
   EUR sredstev
  po cenah iz leta 2018
  za cilj „naložbe za delovna mesta in rast“ se dodeli evropski urbani pobudi, ki jo posredno ali neposredno upravlja Komisija. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   
  500 000 000
   EUR sredstev za cilj „naložbe za delovna mesta in rast“ se dodeli evropski urbani pobudi, ki jo posredno ali neposredno upravlja Komisija.

5.   
  560 000 000
   EUR sredstev
  po cenah iz leta 2018
  za cilj „naložbe za delovna mesta in rast“ se dodeli evropski urbani pobudi, ki jo posredno ali neposredno upravlja Komisija.

Sprememba 344

Sprememba 344

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 104 – odstavek 6

Člen 104 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   
  175 000 000
   EUR sredstev iz ESS+ za cilj „naložbe za delovna mesta in rast“ se dodeli transnacionalnemu sodelovanju, ki podpira inovativne rešitve v okviru posrednega ali neposrednega upravljanja. | 6.   
  196 000 000
   EUR sredstev
  po cenah iz leta 2018
  iz ESS+ za cilj „naložbe za delovna mesta in rast“ se dodeli transnacionalnemu sodelovanju, ki podpira inovativne rešitve v okviru posrednega ali neposrednega upravljanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.   
  175 000 000
   EUR sredstev iz ESS+ za cilj „naložbe za delovna mesta in rast“ se dodeli transnacionalnemu sodelovanju, ki podpira inovativne rešitve v okviru posrednega ali neposrednega upravljanja.

6.   
  196 000 000
   EUR sredstev
  po cenah iz leta 2018
  iz ESS+ za cilj „naložbe za delovna mesta in rast“ se dodeli transnacionalnemu sodelovanju, ki podpira inovativne rešitve v okviru posrednega ali neposrednega upravljanja.

Sprememba 345

Sprememba 345

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 104 – odstavek 7

Člen 104 – odstavek 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 7.   Sredstva za cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg) znašajo
  2,5
   % skupnih sredstev, ki so na voljo za proračunsko obveznost iz skladov za obdobje 2021–2027 (tj. skupno
  8 430 000 000
   EUR). | 7.   Sredstva za cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg) znašajo
  3
   % skupnih sredstev, ki so na voljo za proračunsko obveznost iz skladov za obdobje 2021–2027 (tj. skupno
  11 343 000 000
   EUR
  po cenah iz leta 2018
  ). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

7.   Sredstva za cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg) znašajo
  2,5
   % skupnih sredstev, ki so na voljo za proračunsko obveznost iz skladov za obdobje 2021–2027 (tj. skupno
  8 430 000 000
   EUR).

7.   Sredstva za cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg) znašajo
  3
   % skupnih sredstev, ki so na voljo za proračunsko obveznost iz skladov za obdobje 2021–2027 (tj. skupno
  11 343 000 000
   EUR
  po cenah iz leta 2018
  ).

Sprememba 346

Sprememba 346

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 105 – odstavek 1 – točka a

Člen 105 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | največ
  15
   % vseh dodelitev za manj razvite regije regijam v prehodu ali bolj razvitim regijam in dodelitev za regije v prehodu bolj razvitim regijam; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

največ
  15
   % vseh dodelitev za manj razvite regije regijam v prehodu ali bolj razvitim regijam in dodelitev za regije v prehodu bolj razvitim regijam;

15

| (a) | največ
  5
   % vseh dodelitev za manj razvite regije regijam v prehodu ali bolj razvitim regijam in dodelitev za regije v prehodu bolj razvitim regijam; |
| --- | --- |

(a)

največ
  5
   % vseh dodelitev za manj razvite regije regijam v prehodu ali bolj razvitim regijam in dodelitev za regije v prehodu bolj razvitim regijam;

5

Sprememba 347

Sprememba 347

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 106 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka a

Člen 106 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | 70
   % za manj razvite regije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

70
   % za manj razvite regije;

70

| (a) | 85
   % za manj razvite regije; |
| --- | --- |

(a)

85
   % za manj razvite regije;

85

Sprememba 348

Sprememba 348

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 106 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka b

Člen 106 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | 55
   % za regije v prehodu; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

55
   % za regije v prehodu;

55

| (b) | 65
   % za regije v prehodu; |
| --- | --- |

(b)

65
   % za regije v prehodu;

65

Spremembi 349 in 447

Spremembi 349 in 447

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 106 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka c

Člen 106 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | 40
   % za bolj razvite regije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

40
   % za bolj razvite regije.

40

| (c) | 50
   % za bolj razvite regije. |
| --- | --- |

(c)

50
   % za bolj razvite regije.

50

Sprememba 350

Sprememba 350

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 106 – odstavek 3 – pododstavek 2

Člen 106 – odstavek 3 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Stopnje sofinanciranja iz točke (a) se uporabljajo tudi za najbolj oddaljene regije. | Stopnje sofinanciranja iz točke (a) se uporabljajo tudi za najbolj oddaljene regije
  in za dodatna sredstva za najbolj oddaljene regije
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Stopnje sofinanciranja iz točke (a) se uporabljajo tudi za najbolj oddaljene regije.

Stopnje sofinanciranja iz točke (a) se uporabljajo tudi za najbolj oddaljene regije
  in za dodatna sredstva za najbolj oddaljene regije
  .

in za dodatna sredstva za najbolj oddaljene regije

Sprememba 351

Sprememba 351

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 106 – odstavek 3 – pododstavek 3

Člen 106 – odstavek 3 – pododstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Stopnja sofinanciranja za Kohezijski sklad na ravni vsake prednostne naloge ni višja od
  70
   %: | Stopnja sofinanciranja za Kohezijski sklad na ravni vsake prednostne naloge ni višja od
  85
   %: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Stopnja sofinanciranja za Kohezijski sklad na ravni vsake prednostne naloge ni višja od
  70
   %:

70

Stopnja sofinanciranja za Kohezijski sklad na ravni vsake prednostne naloge ni višja od
  85
   %:

85

Sprememba 352

Sprememba 352

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 106 – odstavek 3 – pododstavek 4

Člen 106 – odstavek 3 – pododstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Uredba o ESS+ lahko določi višje stopnje sofinanciranja za prednostne naloge, ki podpirajo inovativne ukrepe v skladu s členom [
  14
  ] navedene uredbe. | Uredba o ESS+ lahko
  v ustrezno utemeljenih primerih
  določi višje stopnje sofinanciranja
  do 90 %
  za prednostne naloge, ki podpirajo inovativne ukrepe v skladu s členom [
  13] in členom [4(1)(x)] in [(xi)
  ] navedene uredbe
  , in za programe, ki obravnavajo materialno prikrajšanost v skladu s členom [9], brezposelnost mladih v skladu s členom [10], podpirajo evropsko jamstvo za otroke v skladu s členom [10a] in transnacionalno sodelovanje v skladu s členom [11b]
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Uredba o ESS+ lahko določi višje stopnje sofinanciranja za prednostne naloge, ki podpirajo inovativne ukrepe v skladu s členom [
  14
  ] navedene uredbe.

14

Uredba o ESS+ lahko
  v ustrezno utemeljenih primerih
  določi višje stopnje sofinanciranja
  do 90 %
  za prednostne naloge, ki podpirajo inovativne ukrepe v skladu s členom [
  13] in členom [4(1)(x)] in [(xi)
  ] navedene uredbe
  , in za programe, ki obravnavajo materialno prikrajšanost v skladu s členom [9], brezposelnost mladih v skladu s členom [10], podpirajo evropsko jamstvo za otroke v skladu s členom [10a] in transnacionalno sodelovanje v skladu s členom [11b]
  .

v ustrezno utemeljenih primerih

do 90 %

13] in členom [4(1)(x)] in [(xi)

, in za programe, ki obravnavajo materialno prikrajšanost v skladu s členom [9], brezposelnost mladih v skladu s členom [10], podpirajo evropsko jamstvo za otroke v skladu s členom [10a] in transnacionalno sodelovanje v skladu s členom [11b]

Sprememba 353

Sprememba 353

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 106 – odstavek 4 – pododstavek 1

Člen 106 – odstavek 4 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Stopnja sofinanciranja za programe Interreg ni višja od
  70
   %. | Stopnja sofinanciranja za programe Interreg ni višja od
  85
   %. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Stopnja sofinanciranja za programe Interreg ni višja od
  70
   %.

70

Stopnja sofinanciranja za programe Interreg ni višja od
  85
   %.

85

Sprememba 453

Sprememba 453

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 106 – odstavek 4 a (novo)

Člen 106 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Države članice lahko v ustrezno utemeljenih primerih vložijo zahtevo za večjo prožnost v sedanjem okviru Pakta za stabilnost in rast, in sicer za javne ali primerljive strukturne izdatke, ki jih podpira javna uprava s sofinanciranjem naložb v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Komisija pri določanju fiskalne prilagoditve v okviru preventivnega ali korektivnega dela Pakta za stabilnost in rast natančno oceni navedeno zahtevo v luči strateške pomembnosti naložb. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4a.
     
  Države članice lahko v ustrezno utemeljenih primerih vložijo zahtevo za večjo prožnost v sedanjem okviru Pakta za stabilnost in rast, in sicer za javne ali primerljive strukturne izdatke, ki jih podpira javna uprava s sofinanciranjem naložb v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Komisija pri določanju fiskalne prilagoditve v okviru preventivnega ali korektivnega dela Pakta za stabilnost in rast natančno oceni navedeno zahtevo v luči strateške pomembnosti naložb.

Sprememba 354

Sprememba 354

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 107 – odstavek 1

Člen 107 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 108 o spremembi prilog k tej uredbi z namenom prilagoditve spremembam, ki nastopijo med programskim obdobjem, in sicer za nebistvene elemente te uredbe, vendar ne za priloge III, IV, X in XXII. | Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 108 o spremembi prilog k tej uredbi z namenom prilagoditve spremembam, ki nastopijo med programskim obdobjem, in sicer za nebistvene elemente te uredbe, vendar ne za priloge III, IV, X in XXII.
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 108 za spremembe in prilagoditve Delegirane uredbe (EU) št. 240/2014 iz člena 6(3) te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 108 o spremembi prilog k tej uredbi z namenom prilagoditve spremembam, ki nastopijo med programskim obdobjem, in sicer za nebistvene elemente te uredbe, vendar ne za priloge III, IV, X in XXII.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 108 o spremembi prilog k tej uredbi z namenom prilagoditve spremembam, ki nastopijo med programskim obdobjem, in sicer za nebistvene elemente te uredbe, vendar ne za priloge III, IV, X in XXII.
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 108 za spremembe in prilagoditve Delegirane uredbe (EU) št. 240/2014 iz člena 6(3) te uredbe.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 108 za spremembe in prilagoditve Delegirane uredbe (EU) št. 240/2014 iz člena 6(3) te uredbe.

Sprememba 355

Sprememba 355

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 108 – odstavek 2

Člen 108 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 63(10), člena 73(4), člena 88(4), člena 89(4) in člena 107 se prenese na Komisijo
  za nedoločen čas
  od datuma začetka veljavnosti te uredbe. | 2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 
  6(3), člena
   63(10), člena 73(4), člena 88(4), člena 89(4) in člena 107 se prenese na Komisijo od datuma začetka veljavnosti te uredbe
  do 31. decembra 2027
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 63(10), člena 73(4), člena 88(4), člena 89(4) in člena 107 se prenese na Komisijo
  za nedoločen čas
  od datuma začetka veljavnosti te uredbe.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 
  6(3), člena
   63(10), člena 73(4), člena 88(4), člena 89(4) in člena 107 se prenese na Komisijo od datuma začetka veljavnosti te uredbe
  do 31. decembra 2027
  .

Sprememba 356

Sprememba 356

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 108 – odstavek 3

Člen 108 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Pooblastilo iz člena 63(10), člena 73(4), člena 88(4)
  in
  člena
  89(1)
  lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. | 3.   Pooblastilo iz
  člena 6(3),
  člena 63(10), člena 73(4), člena 88(4), člena
  89(4) in člena 107
  lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Pooblastilo iz člena 63(10), člena 73(4), člena 88(4)
  in
  člena
  89(1)
  lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

3.   Pooblastilo iz
  člena 6(3),
  člena 63(10), člena 73(4), člena 88(4), člena
  89(4) in člena 107
  lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

Sprememba 357

Sprememba 357

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 108 – odstavek 6

Člen 108 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 63(10), členom 73(4), členom 88(4) in členom 89(4) in členom 107, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca. | 6.   Delegirani akt, sprejet v skladu s 
  členom 6(3),
  členom 63(10), členom 73(4), členom 88(4) in členom 89(4) in členom 107, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 63(10), členom 73(4), členom 88(4) in členom 89(4) in členom 107, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

6.   Delegirani akt, sprejet v skladu s 
  členom 6(3),
  členom 63(10), členom 73(4), členom 88(4) in členom 89(4) in členom 107, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Sprememba 359

Sprememba 359

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – tabela 1 – cilj politike št. 1 – vrstica 001 – stolpec 1

Priloga I – tabela 1 – cilj politike št. 1 – vrstica 001 – stolpec 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 001 | Naložbe v osnovna sredstva v mikropodjetjih, ki so neposredno povezane z raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

001

Naložbe v osnovna sredstva v mikropodjetjih, ki so neposredno povezane z raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi

| 001 | Naložbe v osnovna sredstva v mikropodjetjih, ki so neposredno povezane z raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi
  ali s konkurenčnostjo |
| --- | --- |

001

Naložbe v osnovna sredstva v mikropodjetjih, ki so neposredno povezane z raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi
  ali s konkurenčnostjo

ali s konkurenčnostjo

Sprememba 360

Sprememba 360

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – tabela 1 – cilj politike št. 1 – vrstica 002 – stolpec 1

Priloga I – tabela 1 – cilj politike št. 1 – vrstica 002 – stolpec 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 002 | Naložbe v osnovna sredstva v malih in srednje velikih podjetjih (vključno z zasebnimi raziskovalnimi središči), ki so neposredno povezane z raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

002

Naložbe v osnovna sredstva v malih in srednje velikih podjetjih (vključno z zasebnimi raziskovalnimi središči), ki so neposredno povezane z raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi

| 002 | Naložbe v osnovna sredstva v malih in srednje velikih podjetjih (vključno z zasebnimi raziskovalnimi središči), ki so neposredno povezane z raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi
  ali s konkurenčnostjo |
| --- | --- |

002

Naložbe v osnovna sredstva v malih in srednje velikih podjetjih (vključno z zasebnimi raziskovalnimi središči), ki so neposredno povezane z raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi
  ali s konkurenčnostjo

ali s konkurenčnostjo

Sprememba 361

Sprememba 361

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – tabela 1 – cilj politike št. 1 – vrstica 004 – stolpec 1

Priloga I – tabela 1 – cilj politike št. 1 – vrstica 004 – stolpec 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 004 | Naložbe v osnovna sredstva v mikropodjetjih, ki so neposredno povezane z raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

004

Naložbe v osnovna sredstva v mikropodjetjih, ki so neposredno povezane z raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi

| 004 | Naložbe v osnovna sredstva v mikropodjetjih, ki so neposredno povezane z raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi
  ali s konkurenčnostjo |
| --- | --- |

004

Naložbe v osnovna sredstva v mikropodjetjih, ki so neposredno povezane z raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi
  ali s konkurenčnostjo

ali s konkurenčnostjo

Sprememba 362

Sprememba 362

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – tabela 1 – cilj politike št. 1 – vrstica 005 – stolpec 1

Priloga I – tabela 1 – cilj politike št. 1 – vrstica 005 – stolpec 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 005 | Naložbe v neopredmetena sredstva v malih in srednje velikih podjetjih (vključno z zasebnimi raziskovalnimi središči), ki so neposredno povezane z raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

005

Naložbe v neopredmetena sredstva v malih in srednje velikih podjetjih (vključno z zasebnimi raziskovalnimi središči), ki so neposredno povezane z raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi

| 005 | Naložbe v neopredmetena sredstva v malih in srednje velikih podjetjih (vključno z zasebnimi raziskovalnimi središči), ki so neposredno povezane z raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi
  ali s konkurenčnostjo |
| --- | --- |

005

Naložbe v neopredmetena sredstva v malih in srednje velikih podjetjih (vključno z zasebnimi raziskovalnimi središči), ki so neposredno povezane z raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi
  ali s konkurenčnostjo

ali s konkurenčnostjo

Sprememba 363

Sprememba 363

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – tabela 1 – cilj politike št. 2 – vrstica 035 – stolpec 1

Priloga I – tabela 1 – cilj politike št. 2 – vrstica 035 – stolpec 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 035 | Ukrepi za prilagoditev podnebnim spremembam ter preprečevanje in upravljanje podnebnih tveganj: poplave (vključno s povečevanjem osveščenosti, civilno zaščito ter sistemi in infrastrukturo za obvladovanje nesreč) |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

035

Ukrepi za prilagoditev podnebnim spremembam ter preprečevanje in upravljanje podnebnih tveganj: poplave (vključno s povečevanjem osveščenosti, civilno zaščito ter sistemi in infrastrukturo za obvladovanje nesreč)

| 035 | Ukrepi za prilagoditev podnebnim spremembam ter preprečevanje in upravljanje podnebnih tveganj: poplave
  in zemeljski plazovi
  (vključno s povečevanjem osveščenosti, civilno zaščito ter sistemi in infrastrukturo za obvladovanje nesreč) |
| --- | --- |

035

Ukrepi za prilagoditev podnebnim spremembam ter preprečevanje in upravljanje podnebnih tveganj: poplave
  in zemeljski plazovi
  (vključno s povečevanjem osveščenosti, civilno zaščito ter sistemi in infrastrukturo za obvladovanje nesreč)

in zemeljski plazovi

Sprememba 364

Sprememba 364

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – tabela 1 – cilj politike št. 1 – vrstica 043

Priloga I – tabela 1 – cilj politike št. 1 – vrstica 043

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

| 043 | Ravnanje z gospodinjskimi odpadki: mehansko-biološka obdelava, toplotna obdelava | 0 % | 100 % |
| --- | --- | --- | --- |

043

043

Ravnanje z gospodinjskimi odpadki: mehansko-biološka obdelava, toplotna obdelava

Ravnanje z gospodinjskimi odpadki: mehansko-biološka obdelava, toplotna obdelava

0 %

0 %

100 %

100 %

Sprememba

Sprememba

črtano

črtano

Sprememba 365

Sprememba 365

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – tabela 1 – cilj politike št. 3 – vrstica 056 – stolpec 1

Priloga I – tabela 1 – cilj politike št. 3 – vrstica 056 – stolpec 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 056 | Novo zgrajene avtoceste in ceste – osrednje omrežje TEN-T |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

056

Novo zgrajene avtoceste in ceste – osrednje omrežje TEN-T

| 056 | Novo zgrajene avtoceste
  , mostovi
  in ceste – osrednje omrežje TEN-T |
| --- | --- |

056

Novo zgrajene avtoceste
  , mostovi
  in ceste – osrednje omrežje TEN-T

, mostovi

Sprememba 366

Sprememba 366

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – tabela 1 – cilj politike št. 3 – vrstica 057 – stolpec 1

Priloga I – tabela 1 – cilj politike št. 3 – vrstica 057 – stolpec 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 057 | Novo zgrajene avtoceste in ceste – celostno omrežje TEN-T |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

057

Novo zgrajene avtoceste in ceste – celostno omrežje TEN-T

| 057 | Novo zgrajene avtoceste
  , mostovi
  in ceste – celostno omrežje TEN-T |
| --- | --- |

057

Novo zgrajene avtoceste
  , mostovi
  in ceste – celostno omrežje TEN-T

, mostovi

Sprememba 367

Sprememba 367

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – tabela 1 – cilj politike št. 3 – vrstica 060 – stolpec 1

Priloga I – tabela 1 – cilj politike št. 3 – vrstica 060 – stolpec 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 060 | Obnovljene ali posodobljene avtoceste in ceste – osrednje omrežje TEN-T |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

060

Obnovljene ali posodobljene avtoceste in ceste – osrednje omrežje TEN-T

| 060 | Obnovljene ali posodobljene avtoceste
  , mostovi
  in ceste – osrednje omrežje TEN-T |
| --- | --- |

060

Obnovljene ali posodobljene avtoceste
  , mostovi
  in ceste – osrednje omrežje TEN-T

, mostovi

Sprememba 368

Sprememba 368

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – tabela 1 – cilj politike št. 3 – vrstica 061 – stolpec 1

Priloga I – tabela 1 – cilj politike št. 3 – vrstica 061 – stolpec 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 061 | Obnovljene ali posodobljene avtoceste in ceste – celostno omrežje TEN-T |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

061

Obnovljene ali posodobljene avtoceste in ceste – celostno omrežje TEN-T

| 061 | Obnovljene ali posodobljene avtoceste
  , mostovi
  in ceste – celostno omrežje TEN-T |
| --- | --- |

061

Obnovljene ali posodobljene avtoceste
  , mostovi
  in ceste – celostno omrežje TEN-T

, mostovi

Sprememba 369

Sprememba 369

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – tabela 1 – cilj politike št. 5 – vrstica 128 – stolpec 1

Priloga I – tabela 1 – cilj politike št. 5 – vrstica 128 – stolpec 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 128 | Varstvo, razvoj in spodbujanje javnih sredstev na področju turizma
  ter z njimi povezanih
  turističnih storitev |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

128

Varstvo, razvoj in spodbujanje javnih sredstev na področju turizma
  ter z njimi povezanih
  turističnih storitev

ter z njimi povezanih

| 128 | Varstvo, razvoj in spodbujanje javnih sredstev na področju turizma
  in
  turističnih storitev |
| --- | --- |

128

Varstvo, razvoj in spodbujanje javnih sredstev na področju turizma
  in
  turističnih storitev

in

Sprememba 370

Sprememba 370

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – tabela 1 – cilj politike št. 5 – vrstica 130 – stolpec 1

Priloga I – tabela 1 – cilj politike št. 5 – vrstica 130 – stolpec 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 130 | Varstvo, razvoj in spodbujanje naravne dediščine in ekoturizma |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

130

Varstvo, razvoj in spodbujanje naravne dediščine in ekoturizma

| 130 | Varstvo, razvoj in spodbujanje naravne dediščine in ekoturizma
  , razen območij Natura 2000 |
| --- | --- |

130

Varstvo, razvoj in spodbujanje naravne dediščine in ekoturizma
  , razen območij Natura 2000

, razen območij Natura 2000

Sprememba 371

Sprememba 371

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – tabela 3 – vrstica 12 – Celostne teritorialne naložbe

Priloga I – tabela 3 – vrstica 12 – Celostne teritorialne naložbe

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Mesta, kraji
  in
  predmestja | Mesta, kraji, predmestja
  in povezana podeželska območja |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Mesta, kraji
  in
  predmestja

in

Mesta, kraji, predmestja
  in povezana podeželska območja

in povezana podeželska območja

Sprememba 372

Sprememba 372

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – tabela 3 – vrstica 16 – Celostne teritorialne naložbe

Priloga I – tabela 3 – vrstica 16 – Celostne teritorialne naložbe

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Redko poseljena območja | Podeželska in
  redko poseljena območja |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Redko poseljena območja

Podeželska in
  redko poseljena območja

Podeželska in

Sprememba 373

Sprememba 373

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – tabela 3 – vrstica 22 – Lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost

Priloga I – tabela 3 – vrstica 22 – Lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Mesta, kraji in
  predmestja | Mesta, kraji
  , predmestja
  in
  povezana podeželska območja |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Mesta, kraji in
  predmestja

predmestja

Mesta, kraji
  , predmestja
  in
  povezana podeželska območja

, predmestja

povezana podeželska območja

Sprememba 374

Sprememba 374

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – tabela 3 – vrstica 26 – Lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost

Priloga I – tabela 3 – vrstica 26 – Lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Redko poseljena območja | Podeželska in
  redko poseljena območja |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Redko poseljena območja

Podeželska in
  redko poseljena območja

Podeželska in

Sprememba 375

Sprememba 375

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – tabela 3 – vrstica 32 – Druge vrste teritorialnega orodja v okviru cilja politike št. 5

Priloga I – tabela 3 – vrstica 32 – Druge vrste teritorialnega orodja v okviru cilja politike št. 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Mesta, kraji in
  predmestja | Mesta, kraji
  , predmestja
  in
  povezana podeželska območja |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Mesta, kraji in
  predmestja

predmestja

Mesta, kraji
  , predmestja
  in
  povezana podeželska območja

, predmestja

povezana podeželska območja

Sprememba 376

Sprememba 376

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – tabela 3 – vrstica 36 – Druge vrste teritorialnega orodja v okviru cilja politike št. 5

Priloga I – tabela 3 – vrstica 36 – Druge vrste teritorialnega orodja v okviru cilja politike št. 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Redko poseljena območja | Podeželska in
  redko poseljena območja |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Redko poseljena območja

Podeželska in
  redko poseljena območja

Podeželska in

Sprememba 377

Sprememba 377

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – oddelek 4 – vrstica 17

Priloga I – oddelek 4 – vrstica 17

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 17 | Nastanitvene
  in gostinske dejavnosti |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

17

Nastanitvene
  in gostinske dejavnosti

Nastanitvene

| 17 | Turizem ter nastanitvene
  in gostinske dejavnosti |
| --- | --- |

17

Turizem ter nastanitvene
  in gostinske dejavnosti

Turizem ter nastanitvene

Sprememba 378

Sprememba 378

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga III – Horizontalni omogočitveni pogoji – vrstica 6 – stolpec 2

Priloga III – Horizontalni omogočitveni pogoji – vrstica 6 – stolpec 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Vzpostavljen je nacionalni okvir za izvajanje Konvencije o pravicah invalidov, ki vključuje: | Vzpostavljen je nacionalni okvir za izvajanje Konvencije o pravicah invalidov, ki vključuje: |
| 1. | cilje z merljivimi vrednostmi, zbiranje podatkov in mehanizem spremljanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Vzpostavljen je nacionalni okvir za izvajanje Konvencije o pravicah invalidov, ki vključuje:

Vzpostavljen je nacionalni okvir za izvajanje Konvencije o pravicah invalidov, ki vključuje:

1.

cilje z merljivimi vrednostmi, zbiranje podatkov in mehanizem spremljanja.

| 1. | cilje z merljivimi vrednostmi, zbiranje podatkov in mehanizem spremljanja
  , ki se uporabljajo v okviru vseh ciljev politike
  . |
| --- | --- |

1.

cilje z merljivimi vrednostmi, zbiranje podatkov in mehanizem spremljanja
  , ki se uporabljajo v okviru vseh ciljev politike
  .

, ki se uporabljajo v okviru vseh ciljev politike

| 2. | Ureditev za zagotovitev, da se politika, zakonodaja in standardi dostopnosti ustrezno upoštevajo pri pripravi in izvajanju programov. |
| --- | --- |

2.

Ureditev za zagotovitev, da se politika, zakonodaja in standardi dostopnosti ustrezno upoštevajo pri pripravi in izvajanju programov.

| 2. | Ureditev za zagotovitev, da se politika, zakonodaja in standardi dostopnosti ustrezno upoštevajo pri pripravi in izvajanju programov
  v skladu z določbami Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov ter se vključijo v merila in obveznosti za izbiro projektov
  . |
| --- | --- |

2.

Ureditev za zagotovitev, da se politika, zakonodaja in standardi dostopnosti ustrezno upoštevajo pri pripravi in izvajanju programov
  v skladu z določbami Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov ter se vključijo v merila in obveznosti za izbiro projektov
  .

v skladu z določbami Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov ter se vključijo v merila in obveznosti za izbiro projektov

| 2a. | Ureditve poročanja odboru za spremljanje glede skladnosti operacij, ki se podpirajo. |
| --- | --- |

2a.

2a.

Ureditve poročanja odboru za spremljanje glede skladnosti operacij, ki se podpirajo.

Sprememba 379

Sprememba 379

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga III – Horizontalni omogočitveni pogoji – vrstica 6 a (novo)

Priloga III – Horizontalni omogočitveni pogoji – vrstica 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Izvajanje načel in pravic evropskega stebra socialnih pravic, ki prispevajo k resnični konvergenci in koheziji v Evropski uniji. | Ureditve na nacionalni ravni za zagotovitev ustreznega izvajanja načel evropskega stebra socialnih pravic, ki prispevajo k povečevanju socialne konvergence in kohezije v Evropski uniji, in sicer zlasti načel, ki preprečujejo nepošteno konkurenco na notranjem trgu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Izvajanje načel in pravic evropskega stebra socialnih pravic, ki prispevajo k resnični konvergenci in koheziji v Evropski uniji.

Izvajanje načel in pravic evropskega stebra socialnih pravic, ki prispevajo k resnični konvergenci in koheziji v Evropski uniji.

Ureditve na nacionalni ravni za zagotovitev ustreznega izvajanja načel evropskega stebra socialnih pravic, ki prispevajo k povečevanju socialne konvergence in kohezije v Evropski uniji, in sicer zlasti načel, ki preprečujejo nepošteno konkurenco na notranjem trgu.

Ureditve na nacionalni ravni za zagotovitev ustreznega izvajanja načel evropskega stebra socialnih pravic, ki prispevajo k povečevanju socialne konvergence in kohezije v Evropski uniji, in sicer zlasti načel, ki preprečujejo nepošteno konkurenco na notranjem trgu.

Sprememba 380

Sprememba 380

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga III – Horizontalni omogočitveni pogoji – vrstica 6 b (novo)

Priloga III – Horizontalni omogočitveni pogoji – vrstica 6 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Učinkovita uporaba načela partnerstva | Vzpostavljen je okvir, s katerim imajo vsi partnerji polnopravno vlogo pri pripravi, izvajanju, spremljanju in oceni programov in ki vključuje: |
| | 1. | ureditve, ki zagotavljajo pregledne postopke za vključitev partnerjev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Učinkovita uporaba načela partnerstva

Učinkovita uporaba načela partnerstva

Vzpostavljen je okvir, s katerim imajo vsi partnerji polnopravno vlogo pri pripravi, izvajanju, spremljanju in oceni programov in ki vključuje:

Vzpostavljen je okvir, s katerim imajo vsi partnerji polnopravno vlogo pri pripravi, izvajanju, spremljanju in oceni programov in ki vključuje:

1.

ureditve, ki zagotavljajo pregledne postopke za vključitev partnerjev.

| 2. | Ureditve za razširjanje in razkritje informacij, pomembnih za partnerje, za pripravo in spremljanje sestankov. |
| --- | --- |

2.

Ureditve za razširjanje in razkritje informacij, pomembnih za partnerje, za pripravo in spremljanje sestankov.

| 3. | Podporo za krepitev položaja partnerjev in krepitev zmogljivosti. |
| --- | --- |

3.

Podporo za krepitev položaja partnerjev in krepitev zmogljivosti.

Sprememba 381

Sprememba 381

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga IV – tabela 1 – cilj politike št. 2 – vrstica 2 – stolpec 4

Priloga IV – tabela 1 – cilj politike št. 2 – vrstica 2 – stolpec 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Sprejeta sta nacionalni energetski in podnebni načrt, ki vključujeta: | Sprejeta sta nacionalni energetski in podnebni načrt, ki
  sta v skladu s ciljem Pariškega sporazuma, da se globalno segrevanje omeji na 1,5  oC, in
  vključujeta: |
| 1. | vse elemente, ki se zahtevajo v predlogi v Prilogi I k uredbi o upravljanju energetske unije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Sprejeta sta nacionalni energetski in podnebni načrt, ki vključujeta:

Sprejeta sta nacionalni energetski in podnebni načrt, ki
  sta v skladu s ciljem Pariškega sporazuma, da se globalno segrevanje omeji na 1,5  oC, in
  vključujeta:

sta v skladu s ciljem Pariškega sporazuma, da se globalno segrevanje omeji na 1,5  o

1.

vse elemente, ki se zahtevajo v predlogi v Prilogi I k uredbi o upravljanju energetske unije;

| 1. | vse elemente, ki se zahtevajo v predlogi v Prilogi I k uredbi o upravljanju energetske unije; |
| --- | --- |

1.

vse elemente, ki se zahtevajo v predlogi v Prilogi I k uredbi o upravljanju energetske unije;

| 2. | okvirni opis
  predvidenih finančnih sredstev in mehanizmov za ukrepe za spodbujanje nizkoogljične energije. |
| --- | --- |

2.

okvirni opis
  predvidenih finančnih sredstev in mehanizmov za ukrepe za spodbujanje nizkoogljične energije.

okvirni opis

| 2. | opis
  predvidenih finančnih sredstev in mehanizmov za ukrepe za spodbujanje nizkoogljične energije. |
| --- | --- |

2.

opis
  predvidenih finančnih sredstev in mehanizmov za ukrepe za spodbujanje nizkoogljične energije.

opis

Sprememba 382

Sprememba 382

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga IV – cilj politike št. 2 – vrstica 4 – stolpec 2

Priloga IV – cilj politike št. 2 – vrstica 4 – stolpec 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| ESRR in Kohezijski sklad: | ESRR in Kohezijski sklad: |
| 2.4 | Spodbujanje prilagajanja podnebnim spremembam ter preprečevanje tveganj in krepitev odpornosti na nesreče |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

ESRR in Kohezijski sklad:

ESRR in Kohezijski sklad:

2.4

Spodbujanje prilagajanja podnebnim spremembam ter preprečevanje tveganj in krepitev odpornosti na nesreče

| 2.4 | Spodbujanje prilagajanja podnebnim
  in strukturnim
  spremembam ter preprečevanje tveganj in krepitev odpornosti na nesreče |
| --- | --- |

2.4

Spodbujanje prilagajanja podnebnim
  in strukturnim
  spremembam ter preprečevanje tveganj in krepitev odpornosti na nesreče

in strukturnim

Sprememba 383

Sprememba 383

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga IV – cilj politike št. 2 – vrstica 7 – stolpec 2

Priloga IV – cilj politike št. 2 – vrstica 7 – stolpec 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Vzpostavljen je prednostni okvir ukrepanja v skladu s členom 8 Direktive 92/43/EGS in vključuje: | Vzpostavljen je prednostni okvir ukrepanja v skladu s členom 8 Direktive 92/43/EGS in vključuje: |
| 1. | vse elemente, ki se zahtevajo v predlogi za prednostni okvir ukrepanja za obdobje 2021–2027, o katerem so se dogovorile Komisija in države članice; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Vzpostavljen je prednostni okvir ukrepanja v skladu s členom 8 Direktive 92/43/EGS in vključuje:

Vzpostavljen je prednostni okvir ukrepanja v skladu s členom 8 Direktive 92/43/EGS in vključuje:

1.

vse elemente, ki se zahtevajo v predlogi za prednostni okvir ukrepanja za obdobje 2021–2027, o katerem so se dogovorile Komisija in države članice;

| 1. | vse elemente, ki se zahtevajo v predlogi za prednostni okvir ukrepanja za obdobje 2021–2027, o katerem so se dogovorile Komisija in države članice
  , vključno s prednostnimi ukrepi
  in oceno potreb po financiranju. |
| --- | --- |

1.

vse elemente, ki se zahtevajo v predlogi za prednostni okvir ukrepanja za obdobje 2021–2027, o katerem so se dogovorile Komisija in države članice
  , vključno s prednostnimi ukrepi
  in oceno potreb po financiranju.

, vključno s prednostnimi ukrepi

| 2. | opredelitev prednostnih ukrepov
  in oceno potreb po financiranju. |
| --- | --- |

2.

2.

opredelitev prednostnih ukrepov
  in oceno potreb po financiranju.

opredelitev prednostnih ukrepov

Sprememba 384

Sprememba 384

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga IV – cilj politike št. 3 – točka 3.2 – stolpec 2

Priloga IV – cilj politike št. 3 – točka 3.2 – stolpec 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.2 | Razvoj trajnostnega, pametnega, varnega in intermodalnega omrežja TEN-T, ki je odporno na podnebne spremembe |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.2

Razvoj trajnostnega, pametnega, varnega in intermodalnega omrežja TEN-T, ki je odporno na podnebne spremembe

(Ne zadeva slovenske različice.)

(Ne zadeva slovenske različice.)

Sprememba 385

Sprememba 385

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga IV – cilj politike št. 3 – točka 3.2 – stolpec 4 – točka - 1 a (novo)

Priloga IV – cilj politike št. 3 – točka 3.2 – stolpec 4 – točka - 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | -1a. | zahteva, da se zagotovi socialna, ekonomska in teritorialna kohezija ter na splošno dokončanje manjkajočih povezav in odprava ozkih grl na omrežju TEN-T, kar pomeni naložbe tudi v materialno infrastrukturo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

-1a.

-1a.

zahteva, da se zagotovi socialna, ekonomska in teritorialna kohezija ter na splošno dokončanje manjkajočih povezav in odprava ozkih grl na omrežju TEN-T, kar pomeni naložbe tudi v materialno infrastrukturo;

Sprememba 386

Sprememba 386

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga IV – cilj politike št. 3 – točka 3.2 – stolpec 4 – točka 1

Priloga IV – cilj politike št. 3 – točka 3.2 – stolpec 4 – točka 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1. | vključuje ekonomsko utemeljitev načrtovanih naložb, temelječo na zanesljivi analizi povpraševanja in modeliranju prometa, pri čemer bi bilo treba upoštevati pričakovan vpliv
  liberalizacije železnic
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.

vključuje ekonomsko utemeljitev načrtovanih naložb, temelječo na zanesljivi analizi povpraševanja in modeliranju prometa, pri čemer bi bilo treba upoštevati pričakovan vpliv
  liberalizacije železnic
  ;

liberalizacije železnic

| 1. | vključuje ekonomsko utemeljitev načrtovanih naložb, temelječo na zanesljivi analizi povpraševanja in modeliranju prometa, pri čemer bi bilo treba upoštevati pričakovan vpliv
  odprtja trgov storitev železniškega prevoza
  ; |
| --- | --- |

1.

vključuje ekonomsko utemeljitev načrtovanih naložb, temelječo na zanesljivi analizi povpraševanja in modeliranju prometa, pri čemer bi bilo treba upoštevati pričakovan vpliv
  odprtja trgov storitev železniškega prevoza
  ;

odprtja trgov storitev železniškega prevoza

Sprememba 387

Sprememba 387

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga IV – cilj politike št. 3 – vrstica 2 – stolpec 4 – točka 2

Priloga IV – cilj politike št. 3 – vrstica 2 – stolpec 4 – točka 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2. | odraža načrte za kakovost zraka, pri čemer se upoštevajo zlasti
  nacionalni načrti
  za
  razogljičenje
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.

odraža načrte za kakovost zraka, pri čemer se upoštevajo zlasti
  nacionalni načrti
  za
  razogljičenje
  ;

nacionalni načrti

razogljičenje

| 2. | odraža načrte za kakovost zraka, pri čemer se upoštevajo zlasti
  nacionalne strategije
  za
  zmanjšanje emisij v prometnem sektorju
  ; |
| --- | --- |

2.

odraža načrte za kakovost zraka, pri čemer se upoštevajo zlasti
  nacionalne strategije
  za
  zmanjšanje emisij v prometnem sektorju
  ;

nacionalne strategije

zmanjšanje emisij v prometnem sektorju

Sprememba 388

Sprememba 388

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga IV – cilj politike št. 3 – vrstica 2 – stolpec 4 – točka 3

Priloga IV – cilj politike št. 3 – vrstica 2 – stolpec 4 – točka 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3. | vključuje naložbe v koridorje osrednjega omrežja TEN-T, kot so opredeljeni v Uredbi (EU) št. 1316/2013, v skladu z zadevnimi načrti dela TEN-T; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.

vključuje naložbe v koridorje osrednjega omrežja TEN-T, kot so opredeljeni v Uredbi (EU) št. 1316/2013, v skladu z zadevnimi načrti dela TEN-T;

| 3. | vključuje naložbe v koridorje osrednjega omrežja TEN-T, kot so opredeljeni v Uredbi (EU) št. 1316/2013, v skladu z zadevnimi načrti dela TEN-T
  , ter v predhodno določene odseke celostnega omrežja
  ; |
| --- | --- |

3.

vključuje naložbe v koridorje osrednjega omrežja TEN-T, kot so opredeljeni v Uredbi (EU) št. 1316/2013, v skladu z zadevnimi načrti dela TEN-T
  , ter v predhodno določene odseke celostnega omrežja
  ;

, ter v predhodno določene odseke celostnega omrežja

Sprememba 389

Sprememba 389

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga IV – cilj politike št. 3 – vrstica 2 – stolpec 4 – točka 4

Priloga IV – cilj politike št. 3 – vrstica 2 – stolpec 4 – točka 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4. | za naložbe izven osrednjega omrežja TEN-T zagotavlja dopolnjevanje z zagotavljanjem zadostne povezljivosti regij in lokalnih skupnosti z osrednjim omrežjem TEN-T ter njegovimi vozlišči; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.

za naložbe izven osrednjega omrežja TEN-T zagotavlja dopolnjevanje z zagotavljanjem zadostne povezljivosti regij in lokalnih skupnosti z osrednjim omrežjem TEN-T ter njegovimi vozlišči;

| 4. | za naložbe izven osrednjega omrežja TEN-T zagotavlja dopolnjevanje z zagotavljanjem zadostne povezljivosti
  mestnih omrežij,
  regij in lokalnih skupnosti z osrednjim omrežjem TEN-T ter njegovimi vozlišči; |
| --- | --- |

4.

za naložbe izven osrednjega omrežja TEN-T zagotavlja dopolnjevanje z zagotavljanjem zadostne povezljivosti
  mestnih omrežij,
  regij in lokalnih skupnosti z osrednjim omrežjem TEN-T ter njegovimi vozlišči;

mestnih omrežij,

Sprememba 390

Sprememba 390

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga IV – cilj politike št. 3 – vrstica 2 – stolpec 4 – točka 9 a (novo)

Priloga IV – cilj politike št. 3 – vrstica 2 – stolpec 4 – točka 9 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 9a. | spodbuja trajnostne regionalne in čezmejne pobude glede turizma, ki prinašajo koristi tako za turiste kot za prebivalce, kot je povezovanje omrežja EuroVelo z vseevropskim železniškim omrežjem. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

9a.

9a.

spodbuja trajnostne regionalne in čezmejne pobude glede turizma, ki prinašajo koristi tako za turiste kot za prebivalce, kot je povezovanje omrežja EuroVelo z vseevropskim železniškim omrežjem.

Sprememba 391

Sprememba 391

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga IV – cilj politike št. 4 – vrstica 1 – stolpec 2 – točka ESS

Priloga IV – cilj politike št. 4 – vrstica 1 – stolpec 2 – točka ESS

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| ESS: | ESS: |
| 4.1.1 | Izboljšanje dostopa do zaposlitve za vse iskalce zaposlitve,
  tudi za
  mlade in neaktivne
  ljudi
  ,
  ter
  spodbujanje samozaposlovanja in socialnega gospodarstva |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

ESS:

ESS:

4.1.1

Izboljšanje dostopa do zaposlitve za vse iskalce zaposlitve,
  tudi za
  mlade in neaktivne
  ljudi
  ,
  ter
  spodbujanje samozaposlovanja in socialnega gospodarstva

tudi za

ljudi

ter

| 4.1.1 | Izboljšanje dostopa do zaposlitve za vse iskalce zaposlitve,
  zlasti
  mlade in
  dolgotrajno brezposelne, ter
  neaktivne
  osebe
  ,
  in
  spodbujanje samozaposlovanja in socialnega gospodarstva |
| --- | --- |

4.1.1

Izboljšanje dostopa do zaposlitve za vse iskalce zaposlitve,
  zlasti
  mlade in
  dolgotrajno brezposelne, ter
  neaktivne
  osebe
  ,
  in
  spodbujanje samozaposlovanja in socialnega gospodarstva

zlasti

dolgotrajno brezposelne, ter

osebe

in

| 4.1.2 | Posodabljanje institucij in storitev trga dela, da se
  zagotovi
  pravočasna in prilagojena pomoč ter podpora za usklajevanje ponudbe in povpraševanja
  na trgu dela, prehod in mobilnost |
| --- | --- |

4.1.2

Posodabljanje institucij in storitev trga dela, da se
  zagotovi
  pravočasna in prilagojena pomoč ter podpora za usklajevanje ponudbe in povpraševanja
  na trgu dela, prehod in mobilnost

zagotovi

na trgu dela, prehod in mobilnost

| 4.1.2 | Posodabljanje institucij in storitev trga dela, da se
  ocenijo in predvidijo potrebe po spretnostih ter zagotovi
  pravočasna in prilagojena pomoč ter podpora za usklajevanje ponudbe in povpraševanja
  , prehodov in mobilnosti na trgu dela |
| --- | --- |

4.1.2

Posodabljanje institucij in storitev trga dela, da se
  ocenijo in predvidijo potrebe po spretnostih ter zagotovi
  pravočasna in prilagojena pomoč ter podpora za usklajevanje ponudbe in povpraševanja
  , prehodov in mobilnosti na trgu dela

ocenijo in predvidijo potrebe po spretnostih ter zagotovi

, prehodov in mobilnosti na trgu dela

Sprememba 392

Sprememba 392

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga IV – cilj politike št. 4 – vrstica 2 – stolpec 2 – točka ESS

Priloga IV – cilj politike št. 4 – vrstica 2 – stolpec 2 – točka ESS

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| ESS: | ESS: |
| 4.1.3 | Spodbujanje boljšega usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja, vključno z dostopom do otroškega varstva ter zdravega in prilagojenega delovnega okolja za obravnavanje zdravstvenih tveganj, prilagajanje delavcev na spremembe ter zdravo in aktivno staranje |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

ESS:

ESS:

4.1.3

Spodbujanje boljšega usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja, vključno z dostopom do otroškega varstva ter zdravega in prilagojenega delovnega okolja za obravnavanje zdravstvenih tveganj, prilagajanje delavcev na spremembe ter zdravo in aktivno staranje

| 4.1.3 | Spodbujanje
  udeležbe žensk na trgu dela,
  boljšega usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja, vključno z dostopom do otroškega varstva ter zdravega in prilagojenega delovnega okolja za obravnavanje zdravstvenih tveganj, prilagajanje delavcev
  , podjetij in podjetnikov
  na spremembe ter zdravo in aktivno staranje |
| --- | --- |

4.1.3

Spodbujanje
  udeležbe žensk na trgu dela,
  boljšega usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja, vključno z dostopom do otroškega varstva ter zdravega in prilagojenega delovnega okolja za obravnavanje zdravstvenih tveganj, prilagajanje delavcev
  , podjetij in podjetnikov
  na spremembe ter zdravo in aktivno staranje

udeležbe žensk na trgu dela,

, podjetij in podjetnikov

Sprememba 393

Sprememba 393

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga IV – cilj politike št. 4 – vrstica 2 – stolpec 4 – točka 2

Priloga IV – cilj politike št. 4 – vrstica 2 – stolpec 4 – točka 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2. | ukrepe za odpravo razlik med spoloma pri zaposlovanju, plačah in pokojninah, ter za spodbujanje usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja, med drugim z izboljšanjem dostopa do predšolske vzgoje in varstva, s cilji; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.

ukrepe za odpravo razlik med spoloma pri zaposlovanju, plačah in pokojninah, ter za spodbujanje usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja, med drugim z izboljšanjem dostopa do predšolske vzgoje in varstva, s cilji;

| 2. | ukrepe za odpravo razlik med spoloma pri zaposlovanju, plačah
  , socialni varnosti
  in pokojninah, ter za spodbujanje usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja, med drugim z izboljšanjem dostopa do predšolske vzgoje in varstva, s cilji; |
| --- | --- |

2.

ukrepe za odpravo razlik med spoloma pri zaposlovanju, plačah
  , socialni varnosti
  in pokojninah, ter za spodbujanje usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja, med drugim z izboljšanjem dostopa do predšolske vzgoje in varstva, s cilji;

, socialni varnosti

Sprememba 394

Sprememba 394

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga IV – cilj politike št. 4 – vrstica 3 – stolpec 2 – točka ESS

Priloga IV – cilj politike št. 4 – vrstica 3 – stolpec 2 – točka ESS

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| ESS: | ESS: |
| 4.2.1 | Izboljšanje kakovosti, učinkovitosti in ustreznosti sistemov izobraževanja in usposabljanja glede na potrebe trga dela |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

ESS:

ESS:

4.2.1

Izboljšanje kakovosti, učinkovitosti in ustreznosti sistemov izobraževanja in usposabljanja glede na potrebe trga dela

| 4.2.1 | Izboljšanje kakovosti,
  vključevalnosti,
  učinkovitosti in ustreznosti sistemov izobraževanja in usposabljanja glede na potrebe trga dela
  , da se podpre pridobivanje ključnih kompetenc, vključno z digitalnimi spretnostmi in znanjem, ter se olajša prehod od izobraževanja k delu |
| --- | --- |

4.2.1

Izboljšanje kakovosti,
  vključevalnosti,
  učinkovitosti in ustreznosti sistemov izobraževanja in usposabljanja glede na potrebe trga dela
  , da se podpre pridobivanje ključnih kompetenc, vključno z digitalnimi spretnostmi in znanjem, ter se olajša prehod od izobraževanja k delu

vključevalnosti,

, da se podpre pridobivanje ključnih kompetenc, vključno z digitalnimi spretnostmi in znanjem, ter se olajša prehod od izobraževanja k delu

| 4.2.2 | Spodbujanje prožnih priložnosti za izpopolnjevanje in preusposabljanje za vse, tudi prek olajševanja poklicnih prehodov in spodbujanja poklicne mobilnosti |
| --- | --- |

4.2.2

Spodbujanje prožnih priložnosti za izpopolnjevanje in preusposabljanje za vse, tudi prek olajševanja poklicnih prehodov in spodbujanja poklicne mobilnosti

| 4.2.2 | Spodbujanje
  vseživljenjskega učenja, zlasti
  prožnih priložnosti za izpopolnjevanje in preusposabljanje za vse
  , ter priložnostnega in neformalnega učenja
  , tudi prek olajševanja poklicnih prehodov in spodbujanja poklicne mobilnosti |
| --- | --- |

4.2.2

Spodbujanje
  vseživljenjskega učenja, zlasti
  prožnih priložnosti za izpopolnjevanje in preusposabljanje za vse
  , ter priložnostnega in neformalnega učenja
  , tudi prek olajševanja poklicnih prehodov in spodbujanja poklicne mobilnosti

vseživljenjskega učenja, zlasti

, ter priložnostnega in neformalnega učenja

| 4.2.3 | Spodbujanje enakega dostopa
  , zlasti za prikrajšane skupine, do kakovostnega in vključujočega
  izobraževanja in usposabljanja od predšolske vzgoje in varstva v okviru splošnega in poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter do terciarne ravni |
| --- | --- |

4.2.3

Spodbujanje enakega dostopa
  , zlasti za prikrajšane skupine, do kakovostnega in vključujočega
  izobraževanja in usposabljanja od predšolske vzgoje in varstva v okviru splošnega in poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter do terciarne ravni

, zlasti za prikrajšane skupine, do kakovostnega in vključujočega

| 4.2.3 | Spodbujanje enakega dostopa
  do kakovostnega in vključujočega izobraževanja in usposabljanja ter dokončanja takega
  izobraževanja in usposabljanja
  , zlasti za prikrajšane skupine, in sicer
  od predšolske vzgoje in varstva v okviru splošnega in poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter do terciarne ravni
  ter izobraževanja odraslih, vključno z olajševanjem učne mobilnosti za vse |
| --- | --- |

4.2.3

Spodbujanje enakega dostopa
  do kakovostnega in vključujočega izobraževanja in usposabljanja ter dokončanja takega
  izobraževanja in usposabljanja
  , zlasti za prikrajšane skupine, in sicer
  od predšolske vzgoje in varstva v okviru splošnega in poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter do terciarne ravni
  ter izobraževanja odraslih, vključno z olajševanjem učne mobilnosti za vse

do kakovostnega in vključujočega izobraževanja in usposabljanja ter dokončanja takega

, zlasti za prikrajšane skupine, in sicer

ter izobraževanja odraslih, vključno z olajševanjem učne mobilnosti za vse

Sprememba 395

Sprememba 395

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga IV – vrstica 4.2 – stolpec 4: Merila za izpolnjevanje za omogočitveni pogoj – točka 1

Priloga IV – vrstica 4.2 – stolpec 4: Merila za izpolnjevanje za omogočitveni pogoj – točka 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1. | z dokazi podprte sisteme za napovedovanje in predvidevanje potreb po spretnostih ter mehanizme
  in storitve
  za spremljanje
  diplomantov
  za kakovostno in učinkovito usmerjanje učencev vseh starosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.

z dokazi podprte sisteme za napovedovanje in predvidevanje potreb po spretnostih ter mehanizme
  in storitve
  za spremljanje
  diplomantov
  za kakovostno in učinkovito usmerjanje učencev vseh starosti;

in storitve

diplomantov

| 1. | z dokazi podprte sisteme za napovedovanje in predvidevanje potreb po spretnostih ter mehanizme za
  nadaljnje
  spremljanje
  in storitve
  za kakovostno in učinkovito usmerjanje učencev vseh starosti
  , vključno s pristopi, osredotočenimi na učence
  ; |
| --- | --- |

1.

z dokazi podprte sisteme za napovedovanje in predvidevanje potreb po spretnostih ter mehanizme za
  nadaljnje
  spremljanje
  in storitve
  za kakovostno in učinkovito usmerjanje učencev vseh starosti
  , vključno s pristopi, osredotočenimi na učence
  ;

nadaljnje

in storitve

, vključno s pristopi, osredotočenimi na učence

Sprememba 396

Sprememba 396

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga IV – vrstica 4.2 – stolpec 4: Merila za izpolnjevanje za omogočitveni pogoj – točka 2

Priloga IV – vrstica 4.2 – stolpec 4: Merila za izpolnjevanje za omogočitveni pogoj – točka 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2. | ukrepe za zagotavljanje enakega dostopa do kakovostnega, ustreznega in vključujočega izobraževanja in usposabljanja ter udeležbe v njem in njegove zaključitve, hkrati pa pridobivanje ključnih kompetenc na vseh ravneh, vključno
  z visokošolskim
  izobraževanjem; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.

ukrepe za zagotavljanje enakega dostopa do kakovostnega, ustreznega in vključujočega izobraževanja in usposabljanja ter udeležbe v njem in njegove zaključitve, hkrati pa pridobivanje ključnih kompetenc na vseh ravneh, vključno
  z visokošolskim
  izobraževanjem;

z visokošolskim

| 2. | ukrepe za zagotavljanje enakega dostopa do kakovostnega,
  cenovno dostopnega,
  ustreznega
  , nesegregiranega
  in vključujočega izobraževanja in usposabljanja ter udeležbe v njem in njegove zaključitve, hkrati pa pridobivanje ključnih kompetenc na vseh ravneh, vključno
  s terciarnim
  izobraževanjem; |
| --- | --- |

2.

ukrepe za zagotavljanje enakega dostopa do kakovostnega,
  cenovno dostopnega,
  ustreznega
  , nesegregiranega
  in vključujočega izobraževanja in usposabljanja ter udeležbe v njem in njegove zaključitve, hkrati pa pridobivanje ključnih kompetenc na vseh ravneh, vključno
  s terciarnim
  izobraževanjem;

cenovno dostopnega,

, nesegregiranega

s terciarnim

Sprememba 397

Sprememba 397

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga IV – vrstica 4.2 – stolpec 4: Merila za izpolnjevanje za omogočitveni pogoj – točka 3

Priloga IV – vrstica 4.2 – stolpec 4: Merila za izpolnjevanje za omogočitveni pogoj – točka 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3. | mehanizem usklajevanja na vseh ravneh izobraževanja in usposabljanja, vključno s terciarnim izobraževanjem, in jasno razdelitev pristojnosti med zadevnimi nacionalnimi in/ali regionalnimi organi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.

mehanizem usklajevanja na vseh ravneh izobraževanja in usposabljanja, vključno s terciarnim izobraževanjem, in jasno razdelitev pristojnosti med zadevnimi nacionalnimi in/ali regionalnimi organi;

| 3. | mehanizem usklajevanja na vseh ravneh izobraževanja in usposabljanja, vključno s terciarnim izobraževanjem
  ter izvajalci neformalnega in priložnostnega učenja
  , in jasno razdelitev pristojnosti med zadevnimi nacionalnimi in/ali regionalnimi organi; |
| --- | --- |

3.

mehanizem usklajevanja na vseh ravneh izobraževanja in usposabljanja, vključno s terciarnim izobraževanjem
  ter izvajalci neformalnega in priložnostnega učenja
  , in jasno razdelitev pristojnosti med zadevnimi nacionalnimi in/ali regionalnimi organi;

ter izvajalci neformalnega in priložnostnega učenja

Sprememba 398

Sprememba 398

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga IV – cilj politike št. 4 – vrstica 4 – stolpec 2 – točka 4.3

Priloga IV – cilj politike št. 4 – vrstica 4 – stolpec 2 – točka 4.3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| ESRR: | ESRR: |
| 4.3 | Izboljšanje socialno-ekonomske vključenosti marginaliziranih skupnosti, migrantov in zapostavljenih skupin prek celostnih ukrepov, vključno s stanovanjskimi in socialnimi storitvami |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

ESRR:

ESRR:

4.3

Izboljšanje socialno-ekonomske vključenosti marginaliziranih skupnosti, migrantov in zapostavljenih skupin prek celostnih ukrepov, vključno s stanovanjskimi in socialnimi storitvami

| 4.3 | Izboljšanje socialno-ekonomske vključenosti marginaliziranih skupnosti,
  beguncev in
  migrantov
  pod mednarodno zaščito
  in zapostavljenih skupin prek celostnih ukrepov, vključno s stanovanjskimi in socialnimi storitvami |
| --- | --- |

4.3

Izboljšanje socialno-ekonomske vključenosti marginaliziranih skupnosti,
  beguncev in
  migrantov
  pod mednarodno zaščito
  in zapostavljenih skupin prek celostnih ukrepov, vključno s stanovanjskimi in socialnimi storitvami

beguncev in

pod mednarodno zaščito

Sprememba 399

Sprememba 399

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga IV – cilj politike št. 4 – vrstica 4 – stolpec 2 – točka 4.3.1

Priloga IV – cilj politike št. 4 – vrstica 4 – stolpec 2 – točka 4.3.1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| ESS: | (Ne zadeva slovenske različice.) |
| 4.3.1 | Spodbujanje aktivne vključenosti, tudi za spodbujanje enakih možnosti in aktivne udeležbe, ter povečanje zaposljivosti |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

ESS:

(Ne zadeva slovenske različice.)

(Ne zadeva slovenske različice.)

4.3.1

Spodbujanje aktivne vključenosti, tudi za spodbujanje enakih možnosti in aktivne udeležbe, ter povečanje zaposljivosti

Sprememba 400

Sprememba 400

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga IV – cilj politike št. 4 – vrstica 4 – stolpec 2 – točka 4.3.1 a (novo)

Priloga IV – cilj politike št. 4 – vrstica 4 – stolpec 2 – točka 4.3.1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4.3.1a. | Spodbujanje socialne vključenosti ljudi, ki jim grozi revščina ali socialna izključenost, vključno z najbolj ogroženimi in otroki |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.3.1a.

4.3.1a.

Spodbujanje socialne vključenosti ljudi, ki jim grozi revščina ali socialna izključenost, vključno z najbolj ogroženimi in otroki

Sprememba 401

Sprememba 401

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga IV – cilj politike št. 4 – vrstica 4 – stolpec 4

Priloga IV – cilj politike št. 4 – vrstica 4 – stolpec 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Oblikovan je nacionalni strateški okvir politike za socialno vključenost in zmanjševanje revščine, ki vključuje: | Oblikovan je nacionalni strateški okvir politike
  in akcijski načrt
  za socialno vključenost in zmanjševanje revščine, ki vključuje: |
| 1. | z dokazi podprto prepoznavanje revščine in socialne izključenosti, vključno z revščino otrok, brezdomstvom, prostorsko in izobraževalno segregacijo, omejenim dostopom do osnovnih storitev in infrastrukture ter posebnimi potrebami ranljivih ljudi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Oblikovan je nacionalni strateški okvir politike za socialno vključenost in zmanjševanje revščine, ki vključuje:

Oblikovan je nacionalni strateški okvir politike
  in akcijski načrt
  za socialno vključenost in zmanjševanje revščine, ki vključuje:

in akcijski načrt

1.

z dokazi podprto prepoznavanje revščine in socialne izključenosti, vključno z revščino otrok, brezdomstvom, prostorsko in izobraževalno segregacijo, omejenim dostopom do osnovnih storitev in infrastrukture ter posebnimi potrebami ranljivih ljudi;

| 1. | z dokazi podprto prepoznavanje revščine in socialne izključenosti, vključno z revščino otrok, brezdomstvom, prostorsko in izobraževalno segregacijo, omejenim dostopom do osnovnih storitev in infrastrukture ter posebnimi potrebami ranljivih ljudi; |
| --- | --- |

1.

z dokazi podprto prepoznavanje revščine in socialne izključenosti, vključno z revščino otrok, brezdomstvom, prostorsko in izobraževalno segregacijo, omejenim dostopom do osnovnih storitev in infrastrukture ter posebnimi potrebami ranljivih ljudi;

| 2. | ukrepe za preprečevanje segregacije in boj proti njej na vseh področjih, tudi z zagotavljanjem ustrezne dohodkovne podpore, vključujočih trgov dela in dostopa do kakovostnih storitev za ranljive osebe, vključno z migranti; |
| --- | --- |

2.

ukrepe za preprečevanje segregacije in boj proti njej na vseh področjih, tudi z zagotavljanjem ustrezne dohodkovne podpore, vključujočih trgov dela in dostopa do kakovostnih storitev za ranljive osebe, vključno z migranti;

| 2. | ukrepe za preprečevanje segregacije in boj proti njej na vseh področjih, tudi z zagotavljanjem ustrezne dohodkovne podpore,
  socialne zaščite,
  vključujočih trgov dela in dostopa do kakovostnih storitev za ranljive osebe, vključno z migranti
  in begunci
  ; |
| --- | --- |

2.

ukrepe za preprečevanje segregacije in boj proti njej na vseh področjih, tudi z zagotavljanjem ustrezne dohodkovne podpore,
  socialne zaščite,
  vključujočih trgov dela in dostopa do kakovostnih storitev za ranljive osebe, vključno z migranti
  in begunci
  ;

socialne zaščite,

in begunci

| 3. | ukrepe za prehod z institucionalne oskrbe na oskrbo v skupnosti; |
| --- | --- |

3.

ukrepe za prehod z institucionalne oskrbe na oskrbo v skupnosti;

| 3. | ukrepe za prehod z institucionalne oskrbe na
  družinsko oskrbo in
  oskrbo v skupnosti
  na podlagi nacionalne strategije in akcijskega načrta za deinstitucionalizacijo
  ; |
| --- | --- |

3.

ukrepe za prehod z institucionalne oskrbe na
  družinsko oskrbo in
  oskrbo v skupnosti
  na podlagi nacionalne strategije in akcijskega načrta za deinstitucionalizacijo
  ;

družinsko oskrbo in

na podlagi nacionalne strategije in akcijskega načrta za deinstitucionalizacijo

| 4. | ureditev za zagotovitev, da njegova zasnova, izvajanje, spremljanje in pregled potekajo v tesnem sodelovanju s socialnimi partnerji in ustreznimi organizacijami civilne družbe. |
| --- | --- |

4.

ureditev za zagotovitev, da njegova zasnova, izvajanje, spremljanje in pregled potekajo v tesnem sodelovanju s socialnimi partnerji in ustreznimi organizacijami civilne družbe.

| 4. | ureditev za zagotovitev, da njegova zasnova, izvajanje, spremljanje in pregled potekajo v tesnem sodelovanju s socialnimi partnerji in ustreznimi organizacijami civilne družbe. |
| --- | --- |

4.

ureditev za zagotovitev, da njegova zasnova, izvajanje, spremljanje in pregled potekajo v tesnem sodelovanju s socialnimi partnerji in ustreznimi organizacijami civilne družbe.

Sprememba 402

Sprememba 402

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga IV – cilj politike št. 4 – vrstica 5 – stolpec 2

Priloga IV – cilj politike št. 4 – vrstica 5 – stolpec 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| ESS: | ESS: |
| 4.3.2 | Spodbujanje socialno-ekonomske vključenosti marginaliziranih skupnosti, na primer Romov |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

ESS:

ESS:

4.3.2

Spodbujanje socialno-ekonomske vključenosti marginaliziranih skupnosti, na primer Romov

| 4.3.2 | Spodbujanje socialno-ekonomske vključenosti
  državljanov tretjih držav in
  marginaliziranih skupnosti, na primer Romov |
| --- | --- |

4.3.2

Spodbujanje socialno-ekonomske vključenosti
  državljanov tretjih držav in
  marginaliziranih skupnosti, na primer Romov

državljanov tretjih držav in

Sprememba 403

Sprememba 403

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga IV – cilj politike št. 4 – vrstica 6 – stolpec 2

Priloga IV – cilj politike št. 4 – vrstica 6 – stolpec 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| ESS: | ESS: |
| 4.3.4 | Izboljšanje enakega in pravočasnega dostopa do kakovostnih, trajnostnih in cenovno dostopnih storitev; izboljšanje dostopnosti, učinkovitosti in vzdržljivosti zdravstvenih sistemov; izboljšanje dostopa do storitev dolgotrajne oskrbe |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

ESS:

ESS:

4.3.4

Izboljšanje enakega in pravočasnega dostopa do kakovostnih, trajnostnih in cenovno dostopnih storitev; izboljšanje dostopnosti, učinkovitosti in vzdržljivosti zdravstvenih sistemov; izboljšanje dostopa do storitev dolgotrajne oskrbe

| 4.3.4 | Izboljšanje enakega in pravočasnega dostopa do kakovostnih, trajnostnih in cenovno dostopnih storitev;
  posodabljanje sistemov socialne zaščite, vključno s spodbujanjem dostopa do socialne zaščite;
  izboljšanje dostopnosti, učinkovitosti in vzdržljivosti zdravstvenih sistemov; izboljšanje dostopa do storitev dolgotrajne oskrbe |
| --- | --- |

4.3.4

Izboljšanje enakega in pravočasnega dostopa do kakovostnih, trajnostnih in cenovno dostopnih storitev;
  posodabljanje sistemov socialne zaščite, vključno s spodbujanjem dostopa do socialne zaščite;
  izboljšanje dostopnosti, učinkovitosti in vzdržljivosti zdravstvenih sistemov; izboljšanje dostopa do storitev dolgotrajne oskrbe

posodabljanje sistemov socialne zaščite, vključno s spodbujanjem dostopa do socialne zaščite;

Sprememba 404

Sprememba 404

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga IV – cilj politike št. 4 – vrstica 6 – stolpec 4 – točki 2.3 in 3 a (novo)

Priloga IV – cilj politike št. 4 – vrstica 6 – stolpec 4 – točki 2.3 in 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Oblikovan je nacionalni ali regionalni strateški politični okvir za zdravje, ki vključuje: | Oblikovan je nacionalni ali regionalni strateški politični okvir za zdravje, ki vključuje: |
| 1. | kartiranje potreb na področju zdravja in dolgoročne oskrbe, tudi v smislu zdravstvenega osebja, za zagotovitev trajnostnih in usklajenih ukrepov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Oblikovan je nacionalni ali regionalni strateški politični okvir za zdravje, ki vključuje:

Oblikovan je nacionalni ali regionalni strateški politični okvir za zdravje, ki vključuje:

1.

kartiranje potreb na področju zdravja in dolgoročne oskrbe, tudi v smislu zdravstvenega osebja, za zagotovitev trajnostnih in usklajenih ukrepov;

| 1. | kartiranje potreb na področju zdravja in dolgoročne oskrbe, tudi v smislu zdravstvenega osebja, za zagotovitev trajnostnih in usklajenih ukrepov; |
| --- | --- |

1.

kartiranje potreb na področju zdravja in dolgoročne oskrbe, tudi v smislu zdravstvenega osebja, za zagotovitev trajnostnih in usklajenih ukrepov;

| 2. | ukrepe za zagotovitev učinkovitosti, trajnosti, dostopnosti in dosegljivosti zdravstvenih storitev in storitev dolgotrajne oskrbe, vključno s posebnim poudarkom na osebah, izključenih iz sistemov zdravstvenega varstva in dolgotrajne oskrbe; |
| --- | --- |

2.

ukrepe za zagotovitev učinkovitosti, trajnosti, dostopnosti in dosegljivosti zdravstvenih storitev in storitev dolgotrajne oskrbe, vključno s posebnim poudarkom na osebah, izključenih iz sistemov zdravstvenega varstva in dolgotrajne oskrbe;

| 2. | ukrepe za zagotovitev učinkovitosti, trajnosti, dostopnosti in dosegljivosti zdravstvenih storitev in storitev dolgotrajne oskrbe, vključno s posebnim poudarkom na osebah, izključenih iz sistemov zdravstvenega varstva in dolgotrajne oskrbe
  , ter tistih, ki jih je najtežje doseči
  ; |
| --- | --- |

2.

ukrepe za zagotovitev učinkovitosti, trajnosti, dostopnosti in dosegljivosti zdravstvenih storitev in storitev dolgotrajne oskrbe, vključno s posebnim poudarkom na osebah, izključenih iz sistemov zdravstvenega varstva in dolgotrajne oskrbe
  , ter tistih, ki jih je najtežje doseči
  ;

, ter tistih, ki jih je najtežje doseči

| 3. | ukrepe za spodbujanje storitev v okviru skupnosti, vključno s preprečevanjem in osnovnim zdravstvenim varstvom, oskrbo na domu in storitvami v okviru skupnosti. |
| --- | --- |

3.

ukrepe za spodbujanje storitev v okviru skupnosti, vključno s preprečevanjem in osnovnim zdravstvenim varstvom, oskrbo na domu in storitvami v okviru skupnosti.

| 3. | ukrepe za spodbujanje storitev v okviru skupnosti, vključno s preprečevanjem in osnovnim zdravstvenim varstvom, oskrbo na domu in storitvami v okviru skupnosti
  , ter prehod z institucionalne oskrbe na družinsko oskrbo in oskrbo v skupnosti; |
| --- | --- |

3.

ukrepe za spodbujanje storitev v okviru skupnosti, vključno s preprečevanjem in osnovnim zdravstvenim varstvom, oskrbo na domu in storitvami v okviru skupnosti
  , ter prehod z institucionalne oskrbe na družinsko oskrbo in oskrbo v skupnosti;

, ter prehod z institucionalne oskrbe na družinsko oskrbo in oskrbo v skupnosti;

| 3a. | ukrepe za zagotavljanje učinkovitosti, trajnosti, dostopnosti in cenovne dostopnosti sistemov socialne zaščite. |
| --- | --- |

3a.

3a.

ukrepe za zagotavljanje učinkovitosti, trajnosti, dostopnosti in cenovne dostopnosti sistemov socialne zaščite.

Sprememba 405

Sprememba 405

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga V – točka 2 – Tabela 1 T – Struktura programa

Priloga V – točka 2 – Tabela 1 T – Struktura programa

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

| ID | Naziv [300] | TP | Osnova za izračun | Sklad | Kategorija regije, ki prejema podporo | Izbrani specifični cilj |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Prednostna naloga 1 | Ne | | ESRR | Bolj razvite regije | Specifični cilj 1 |
| Regije v prehodu |
| Manj razvite regije | Specifični cilj 2 |
| Najbolj oddaljene in redko poseljene regije |
| Bolj razvite regije | Specifični cilj 3 |
| 2 | Prednostna naloga 2 | Ne | | ESS+ | Bolj razvite regije | Specifični cilj 4 |
| Regije v prehodu |
| Manj razvite regije | Specifični cilj 5 |
| Najbolj oddaljene regije |
| 3 | Prednostna naloga 3 | Ne | | KS | Ni relevantno | |
| 3 | Prednostna tehnična pomoč | Da | | | | Ni relevantno |
| .. | Namenska prednostna naloga – zaposlovanje mladih | Ne | | ESS+ | | |
| .. | Namenska prednostna naloga – priporočila za posamezne države | Ne | | ESS+ | | |
| .. | Namenska prednostna naloga – inovativni ukrepi | Ne | | ESS+ | | Specifični cilj 8 |
| | Namenska prednostna naloga – materialno prikrajšanje | Ne | | ESS+ | | Specifični cilj 9 |

ID

Naziv [300]

TP

Osnova za izračun

Sklad

Kategorija regije, ki prejema podporo

Izbrani specifični cilj

1

Prednostna naloga 1

Ne

ESRR

Bolj razvite regije

Specifični cilj 1

Regije v prehodu

Manj razvite regije

Specifični cilj 2

Najbolj oddaljene in redko poseljene regije

Bolj razvite regije

Specifični cilj 3

2

Prednostna naloga 2

Ne

ESS+

Bolj razvite regije

Specifični cilj 4

Regije v prehodu

Manj razvite regije

Specifični cilj 5

Najbolj oddaljene regije

3

Prednostna naloga 3

Ne

KS

Ni relevantno

3

Prednostna tehnična pomoč

Da

Ni relevantno

..

Namenska prednostna naloga – zaposlovanje mladih

Ne

ESS+

..

Namenska prednostna naloga – priporočila za posamezne države

Ne

ESS+

..

Namenska prednostna naloga – inovativni ukrepi

Ne

ESS+

Specifični cilj 8

Namenska prednostna naloga – materialno prikrajšanje

Ne

ESS+

Specifični cilj 9

Sprememba

Sprememba

| ID | Naziv [300] | TP | Osnova za izračun | Sklad | Kategorija regije, ki prejema podporo | Izbrani specifični cilj |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Prednostna naloga 1 | Ne | | ESRR | Bolj razvite regije | Specifični cilj 1 |
| Regije v prehodu |
| Manj razvite regije | Specifični cilj 2 |
| Najbolj oddaljene in redko poseljene regije |
| Bolj razvite regije | Specifični cilj 3 |
| 2 | Prednostna naloga 2 | Ne | | ESS+ | Bolj razvite regije | Specifični cilj 4 |
| Regije v prehodu |
| Manj razvite regije | Specifični cilj 5 |
| Najbolj oddaljene regije |
| 3 | Prednostna naloga 3 | Ne | | KS | Ni relevantno | |
| 3 | Prednostna tehnična pomoč | Da | | | | Ni relevantno |
| .. | Namenska prednostna naloga – zaposlovanje mladih | Ne | | ESS+ | | |
| | Namenska prednostna naloga – jamstvo za otroke | Ne | | ESS+ | | |
| .. | Namenska prednostna naloga – priporočila za posamezne države | Ne | | ESS+ | | |
| .. | Namenska prednostna naloga – inovativni ukrepi | Ne | | ESS+ | | Specifični cilj 8 |
| | Namenska prednostna naloga – materialno prikrajšanje | Ne | | ESS+ | | Specifični cilj 9 |

ID

Naziv [300]

TP

Osnova za izračun

Sklad

Kategorija regije, ki prejema podporo

Izbrani specifični cilj

1

Prednostna naloga 1

Ne

ESRR

Bolj razvite regije

Specifični cilj 1

Regije v prehodu

Manj razvite regije

Specifični cilj 2

Najbolj oddaljene in redko poseljene regije

Bolj razvite regije

Specifični cilj 3

2

Prednostna naloga 2

Ne

ESS+

Bolj razvite regije

Specifični cilj 4

Regije v prehodu

Manj razvite regije

Specifični cilj 5

Najbolj oddaljene regije

3

Prednostna naloga 3

Ne

KS

Ni relevantno

3

Prednostna tehnična pomoč

Da

Ni relevantno

..

Namenska prednostna naloga – zaposlovanje mladih

Ne

ESS+

Namenska prednostna naloga – jamstvo za otroke

Namenska prednostna naloga – jamstvo za otroke

Ne

Ne

ESS+

ESS+

..

Namenska prednostna naloga – priporočila za posamezne države

Ne

ESS+

..

Namenska prednostna naloga – inovativni ukrepi

Ne

ESS+

Specifični cilj 8

Namenska prednostna naloga – materialno prikrajšanje

Ne

ESS+

Specifični cilj 9

Sprememba 406

Sprememba 406

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga V – točka 2.1 – tabela

Priloga V – točka 2.1 – tabela

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

| □ | To je prednostna naloga, namenjena zadevnemu priporočilu za posamezno državo |
| --- | --- |

□

To je prednostna naloga, namenjena zadevnemu priporočilu za posamezno državo

| □ | To je prednostna naloga, namenjena zaposlovanju mladih |
| --- | --- |

□

To je prednostna naloga, namenjena zaposlovanju mladih

| □ | To je prednostna naloga, namenjena inovativnim ukrepom |
| --- | --- |

□

To je prednostna naloga, namenjena inovativnim ukrepom

| □ | To je prednostna naloga, namenjena obravnavi materialnega prikrajšanja |
| --- | --- |

□

To je prednostna naloga, namenjena obravnavi materialnega prikrajšanja

Sprememba

Sprememba

| □ | To je prednostna naloga, namenjena zadevnemu priporočilu za posamezno državo |
| --- | --- |

□

To je prednostna naloga, namenjena zadevnemu priporočilu za posamezno državo

| □ | To je prednostna naloga, namenjena zaposlovanju mladih |
| --- | --- |

□

To je prednostna naloga, namenjena zaposlovanju mladih

| □ | To je prednostna naloga, namenjena jamstvu za otroke |
| --- | --- |

□

□

To je prednostna naloga, namenjena jamstvu za otroke

To je prednostna naloga, namenjena jamstvu za otroke

| □ | To je prednostna naloga, namenjena inovativnim ukrepom |
| --- | --- |

□

To je prednostna naloga, namenjena inovativnim ukrepom

| □ | To je prednostna naloga, namenjena obravnavi materialnega prikrajšanja |
| --- | --- |

□

To je prednostna naloga, namenjena obravnavi materialnega prikrajšanja

Sprememba 407

Sprememba 407

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga V – točka 2 – odstavek 3 – točka 2.1 – točka 2.1.1 – uvodni del

Priloga V – točka 2 – odstavek 3 – točka 2.1 – točka 2.1.1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.1.1. | Specifični cilj (54)(cilj „delovna mesta in rast“) ali področje podpore (ESPR) – ponovi se za vsak izbran specifični cilj ali področje podpore, za prednostne naloge razen za tehnično pomoč |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.1.1.

Specifični cilj (54)(cilj „delovna mesta in rast“) ali področje podpore (ESPR) – ponovi se za vsak izbran specifični cilj ali področje podpore, za prednostne naloge razen za tehnično pomoč

54

| 2.1.1. | Specifični cilj (54) (cilj „delovna mesta in rast“) ali področje podpore (ESPR) – ponovi se za vsak izbran specifični cilj ali področje podpore, za prednostne naloge razen za tehnično pomoč |
| --- | --- |

2.1.1.

Specifični cilj (54) (cilj „delovna mesta in rast“) ali področje podpore (ESPR) – ponovi se za vsak izbran specifični cilj ali področje podpore, za prednostne naloge razen za tehnično pomoč

54

Sprememba 408

Sprememba 408

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga V – točka 2 – odstavek 3 – točka 2.1 – točka 2.1.1 – točka 2.1.1.2 – uvodni del

Priloga V – točka 2 – odstavek 3 – točka 2.1 – točka 2.1.1 – točka 2.1.1.2 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.1.1.2 | Kazalniki (55) |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.1.1.2

Kazalniki (55)

55

| 2.1.1.2 | Kazalniki |
| --- | --- |

2.1.1.2

Kazalniki

Sprememba 409

Sprememba 409

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga V – točka 2 – odstavek 3 – točka 2.1 – točka 2.1.1 – točka 2.1.1.3 – uvodni del

Priloga V – točka 2 – odstavek 3 – točka 2.1 – točka 2.1.1 – točka 2.1.1.3 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.1.1.3 | Okvirna razčlenitev programskih sredstev (EU) po vrsti intervencije (56) (se ne uporablja za ESPR) |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.1.1.3

Okvirna razčlenitev programskih sredstev (EU) po vrsti intervencije (56) (se ne uporablja za ESPR)

56

| 2.1.1.3 | Okvirna razčlenitev programskih sredstev (EU) po vrsti intervencije (se ne uporablja za ESPR) |
| --- | --- |

2.1.1.3

Okvirna razčlenitev programskih sredstev (EU) po vrsti intervencije (se ne uporablja za ESPR)

Sprememba 410

Sprememba 410

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga V – točka 2 – odstavek 3 – točka 2.1 – točka 2.1.2 – odstavek 8

Priloga V – točka 2 – odstavek 3 – točka 2.1 – točka 2.1.2 – odstavek 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Merila za izbor operacij (57) | Merila za izbor operacij (57) |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Merila za izbor operacij (57)

57

Merila za izbor operacij (57)

57

Sprememba 411

Sprememba 411

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga V – točka 3 – preglednica 16

Priloga V – točka 3 – preglednica 16

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| [...] | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

[...]

črtano

črtano

Sprememba 412

Sprememba 412

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga V – točka 3 – točka 3.2 – uvodni del

Priloga V – točka 3 – točka 3.2 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.2 | Skupna finančna sredstva po skladih in nacionalno sofinanciranje (59) |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.2

Skupna finančna sredstva po skladih in nacionalno sofinanciranje (59)

59

| 3.2 | Skupna finančna sredstva po skladih in nacionalno sofinanciranje |
| --- | --- |

3.2

Skupna finančna sredstva po skladih in nacionalno sofinanciranje

---

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja (A8-0043/2019).

1

(12)  UL L [...], [...], str. [...].

12

(12)  UL L [...], [...], str. [...].

12

(13)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 240/2014 z dne 7. januarja 2014 o Evropskem kodeksu dobre prakse za partnerstvo v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov (UL L 74, 14.3.2014, str. 1).

13

(13)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 240/2014 z dne 7. januarja 2014 o Evropskem kodeksu dobre prakse za partnerstvo v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov (UL L 74, 14.3.2014, str. 1).

13

(14)  [Uredba o upravljanju energetske unije, spremembi Direktive 94/22/ES, Direktive 98/70/ES, Direktive 2009/31/ES, Uredbe (ES) št. 663/2009, Uredbe (ES) št. 715/2009, Direktive 2009/73/ES, Direktive Sveta 2009/119/ES, Direktive 2010/31/EU, Direktive 2012/27/EU, Direktive 2013/30/EU in Direktive Sveta (EU) 2015/652 ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 525/2013 (COM(2016)0759 final/2 – 2016/0375(COD)].

14

(14)  [Uredba o upravljanju energetske unije, spremembi Direktive 94/22/ES, Direktive 98/70/ES, Direktive 2009/31/ES, Uredbe (ES) št. 663/2009, Uredbe (ES) št. 715/2009, Direktive 2009/73/ES, Direktive Sveta 2009/119/ES, Direktive 2010/31/EU, Direktive 2012/27/EU, Direktive 2013/30/EU in Direktive Sveta (EU) 2015/652 ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 525/2013 (COM(2016)0759 final/2 – 2016/0375(COD)].

14

(16)  UL L 123, 12.5.2016, str. 13.

16

(16)  UL L 123, 12.5.2016, str. 13.

16

(18)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

18

(19)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (UL L 312, 23.12.1995, str. 1).

19

(20)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

20

(21)  Uredba Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (UL L 283, 31.10.2017, str. 1).

21

(22)  Direktiva (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2017 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (UL L 198, 28.7.2017, str. 29).

22

(18)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

18

(19)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (UL L 312, 23.12.1995, str. 1).

19

(20)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

20

(21)  Uredba Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (UL L 283, 31.10.2017, str. 1).

21

(22)  Direktiva (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2017 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (UL L 198, 28.7.2017, str. 29).

22

(23)  Uredba (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS) (UL L 154, 21.6.2003, str. 1).

23

(24)  Uredba Komisije (EU) št.
  868
  /
  2014
  z dne
  8
  .
  avgusta 2014
  o spremembi prilog k Uredbi (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS) (UL L 
  241
  ,
  13
  .
  8
  .
  2014
  , str. 1).

24

868

2014

8

avgusta 2014

241

13

8

2014

(23)  Uredba (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS) (UL L 154, 21.6.2003, str. 1).

23

(24)  Uredba Komisije (EU)
  2016
  /
  2066
  z dne
  21
  .
  novembra 2016
  o spremembi prilog k Uredbi (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS) (UL L 
  322
  ,
  29
  .
  11
  .
  2016
  , str. 1).

24

2016

2066

21

novembra 2016

322

29

11

2016

(25)  Uredba (EU) [...] Evropskega parlamenta in Sveta z dne [...] o [CEF] (UL L [...], [...], str. [...]).

25

(25)  Uredba (EU) [...] Evropskega parlamenta in Sveta z dne [...] o [CEF] (UL L [...], [...], str. [...]).

25

(1 a)  
  Sedmo poročilo Komisije o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji z naslovom Moja regija, moja Evropa, naša prihodnost: sedmo poročilo o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji (COM(2017)0583 z dne 9. oktobra 2017).

1 a

Sedmo poročilo Komisije o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji z naslovom Moja regija, moja Evropa, naša prihodnost: sedmo poročilo o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji (COM(2017)0583 z dne 9. oktobra 2017).

(1 a)  

  UL L 352, 24.12.2013, str. 1.

1 a

UL L 352, 24.12.2013, str. 1.

(1 b)  

  UL L 352, 24.12.2013, str. 9.

1 b

UL L 352, 24.12.2013, str. 9.

(1 c)  

  UL L 190, 28.6.2014, str. 45.

1 c

UL L 190, 28.6.2014, str. 45.

(37)  [Uredba (EU) št. [...] o [...] (UL L [...], [...], str. [...])].

37

(37)  [Uredba (EU) št. [...] o [...] (UL L [...], [...], str. [...])].

37

(38)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 240/2014 z dne 7. januarja 2014 o Evropskem kodeksu dobre prakse za partnerstvo v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov (UL L 74, 14.3.2014, str. 1).

38

(38)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 240/2014 z dne 7. januarja 2014 o Evropskem kodeksu dobre prakse za partnerstvo v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov (UL L 74, 14.3.2014, str. 1).

38

(48)  Direktiva 2011/92/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje (UL L 26, 28.1.2012, str. 1).

48

(49)  Direktiva 2014/52/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o spremembi Direktive 2011/92/EU o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje (UL L 124, 25.4.2014, str. 1).

49

(48)  Direktiva 2011/92/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje (UL L 26, 28.1.2012, str. 1).

48

(49)  Direktiva 2014/52/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o spremembi Direktive 2011/92/EU o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje (UL L 124, 25.4.2014, str. 1).

49

(54)  Razen za specifični cilj iz člena 
  4(1)(c)(vii)
  uredbe o ESS+.

54

4(1)(c)(vii)

(54)  Razen za specifični cilj iz člena 
  4(1)(xi)
  uredbe o ESS+.

54

4(1)(xi)

(55)  
  Pred vmesnim pregledom leta 2025 za ESRR, ESS+ in KS, razčlenitev samo za leta od 2021 do 2025.

55

Pred vmesnim pregledom leta 2025 za ESRR, ESS+ in KS, razčlenitev samo za leta od 2021 do 2025.

(56)  
  Pred vmesnim pregledom leta 2025 za ESRR, ESS+ in KS, razčlenitev samo za leta od 2021 do 2025.

56

Pred vmesnim pregledom leta 2025 za ESRR, ESS+ in KS, razčlenitev samo za leta od 2021 do 2025.

(57)  Samo za programe, omejene na specifični cilj iz člena 
  4(1)(c)(vii)
  uredbe o ESS+.

57

4(1)(c)(vii)

(57)  Samo za programe, omejene na specifični cilj iz člena 
  4(1)(xi)
  uredbe o ESS+.

57

4(1)(xi)

(59)  
  Pred vmesnim pregledom leta 2025 za ESRR, ESS+ in KS, finančna sredstva samo za leta od 2021 do 2025.

59

Pred vmesnim pregledom leta 2025 za ESRR, ESS+ in KS, finančna sredstva samo za leta od 2021 do 2025.

---

| 23.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/491 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/491

---

P8_TA(2019)0097

Program za pravosodje ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 13. februarja 2019, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za pravosodje (COM(2018)0384 – C8-0235/2018 – 2018/0208(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 449/51)

1Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | V skladu s členom 2 Pogodbe o Evropski uniji „Unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin. Te vrednote so skupne vsem državam članicam v družbi, ki jo označujejo pluralizem, nediskriminacija, strpnost, pravičnost, solidarnost ter enakost žensk in moških.“ Člen 3 nadalje določa, da je cilj Unije „krepitev miru, njenih vrednot in blaginje njenih narodov“ ter da Unija med drugim „spoštuje svojo bogato kulturno in jezikovno raznolikost ter skrbi za varovanje in razvoj evropske kulturne dediščine“. Te vrednote so bile ponovno potrjene in
  oblikovane
  v pravicah, svoboščinah in načelih, zapisanih v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)

V skladu s členom 2 Pogodbe o Evropski uniji „Unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin. Te vrednote so skupne vsem državam članicam v družbi, ki jo označujejo pluralizem, nediskriminacija, strpnost, pravičnost, solidarnost ter enakost žensk in moških.“ Člen 3 nadalje določa, da je cilj Unije „krepitev miru, njenih vrednot in blaginje njenih narodov“ ter da Unija med drugim „spoštuje svojo bogato kulturno in jezikovno raznolikost ter skrbi za varovanje in razvoj evropske kulturne dediščine“. Te vrednote so bile ponovno potrjene in
  oblikovane
  v pravicah, svoboščinah in načelih, zapisanih v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina).

| (1) | V skladu s členom 2 Pogodbe o Evropski uniji „Unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin. Te vrednote so skupne vsem državam članicam v družbi, ki jo označujejo pluralizem, nediskriminacija, strpnost, pravičnost, solidarnost ter enakost žensk in moških.“ Člen 3 nadalje določa, da je cilj Unije „krepitev miru, njenih vrednot in blaginje njenih narodov“ ter da Unija med drugim „spoštuje svojo bogato kulturno in jezikovno raznolikost ter skrbi za varovanje in razvoj evropske kulturne dediščine“.
  Člen 8 PDEU poleg tega določa, da si Evropska unija z vsemi svojimi dejavnostmi prizadeva odpraviti neenakosti, spodbujati enakost spolov in se boriti proti diskriminaciji pri opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti.
  Te vrednote so bile ponovno potrjene in
  izražene
  v pravicah, svoboščinah in načelih, zapisanih v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina)
  in Konvenciji OZN o pravicah invalidov
  . |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 2 Pogodbe o Evropski uniji „Unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin. Te vrednote so skupne vsem državam članicam v družbi, ki jo označujejo pluralizem, nediskriminacija, strpnost, pravičnost, solidarnost ter enakost žensk in moških.“ Člen 3 nadalje določa, da je cilj Unije „krepitev miru, njenih vrednot in blaginje njenih narodov“ ter da Unija med drugim „spoštuje svojo bogato kulturno in jezikovno raznolikost ter skrbi za varovanje in razvoj evropske kulturne dediščine“.
  Člen 8 PDEU poleg tega določa, da si Evropska unija z vsemi svojimi dejavnostmi prizadeva odpraviti neenakosti, spodbujati enakost spolov in se boriti proti diskriminaciji pri opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti.
  Te vrednote so bile ponovno potrjene in
  izražene
  v pravicah, svoboščinah in načelih, zapisanih v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina)
  in Konvenciji OZN o pravicah invalidov
  .

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1a) | V skladu s členoma 8 in 10 Pogodbe o delovanju Evropske unije bi morali pri vseh dejavnostih programa za pravosodje podpirati vključevanje vidika spola, tudi vključevanje načela enakosti spolov v proračun, in vključevanje ciljev nediskriminacije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1a)

V skladu s členoma 8 in 10 Pogodbe o delovanju Evropske unije bi morali pri vseh dejavnostih programa za pravosodje podpirati vključevanje vidika spola, tudi vključevanje načela enakosti spolov v proračun, in vključevanje ciljev nediskriminacije.

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | Te pravice in vrednote je treba še naprej spodbujati in uveljavljati, biti morajo skupne državljanom in narodom v Uniji ter biti v središču evropskih družb.
  Zato je treba v proračunu Unije vzpostaviti nov sklad za pravosodje, pravice in vrednote, ki zajema program za pravice in vrednote ter program za pravosodje. V času, ko se evropske družbe soočajo z ekstremizmom, radikalizmom in delitvijo, je bolj kot kdaj koli prej pomembno spodbujati, krepiti in braniti pravosodje, pravice in vrednote EU: človekove pravice, spoštovanje človekovega dostojanstva, svobodo, demokracijo, enakost in pravno državo. To bo imelo globoke in neposredne posledice za politično, družbeno, kulturno in gospodarsko življenje v EU. Program za pravice in vrednote bo kot del novega sklada združil program za pravice, enakost in državljanstvo za obdobje 2014–2020, vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 1381/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (10), ter program Evropa za državljane, ki je bil vzpostavljen z Uredbo Sveta (EU) št. 390/2014 (11). Program za pravosodje (v nadaljnjem besedilu: program) bo ob nadaljevanju programa za pravosodje za obdobje 2014–2020, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 1381/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (12) (v nadaljnjem besedilu: predhodni program), še naprej podpiral razvoj povezanega evropskega območja pravosodja in čezmejno sodelovanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2)

Te pravice in vrednote je treba še naprej spodbujati in uveljavljati, biti morajo skupne državljanom in narodom v Uniji ter biti v središču evropskih družb.
  Zato je treba v proračunu Unije vzpostaviti nov sklad za pravosodje, pravice in vrednote, ki zajema program za pravice in vrednote ter program za pravosodje. V času, ko se evropske družbe soočajo z ekstremizmom, radikalizmom in delitvijo, je bolj kot kdaj koli prej pomembno spodbujati, krepiti in braniti pravosodje, pravice in vrednote EU: človekove pravice, spoštovanje človekovega dostojanstva, svobodo, demokracijo, enakost in pravno državo. To bo imelo globoke in neposredne posledice za politično, družbeno, kulturno in gospodarsko življenje v EU. Program za pravice in vrednote bo kot del novega sklada združil program za pravice, enakost in državljanstvo za obdobje 2014–2020, vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 1381/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (10), ter program Evropa za državljane, ki je bil vzpostavljen z Uredbo Sveta (EU) št. 390/2014 (11). Program za pravosodje (v nadaljnjem besedilu: program) bo ob nadaljevanju programa za pravosodje za obdobje 2014–2020, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 1381/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (12) (v nadaljnjem besedilu: predhodni program), še naprej podpiral razvoj povezanega evropskega območja pravosodja in čezmejno sodelovanje.

| (2) | Te pravice in vrednote
  morajo Unija in vse države članice v vseh svojih politikah še naprej dejavno in dosledno negovati, ščititi,
  spodbujati in uveljavljati, biti morajo skupne državljanom in narodom v Uniji ter biti v središču evropskih družb.
  Hkrati so za uspešen notranji trg in ohranjanje skupnih vrednot Unije potrebni dobro delujoče evropsko območje pravosodja, učinkoviti, neodvisni in kakovostni nacionalni pravni sistemi ter večje medsebojno zaupanje.
  Zato je treba v proračunu Unije vzpostaviti nov sklad za pravosodje, pravice in vrednote, ki zajema program za pravice in vrednote ter program za pravosodje. V času, ko se evropske družbe soočajo z ekstremizmom, radikalizmom
  , polarizacijo
  in delitvijo
  ter ko potekajo postopki iz člena 7 Pogodbe o Evropski uniji v zvezi s sistematičnimi kršitvami pravne države, pa tudi postopki za ugotavljanje kršitev glede vprašanj pravne države v državah članicah
  , je bolj kot kdaj koli prej pomembno spodbujati, krepiti in braniti pravosodje, pravice in vrednote EU: človekove
  in temeljne
  pravice, spoštovanje človekovega dostojanstva, svobodo, demokracijo, enakost
  , vključno z enakostjo spolov, nediskriminacijo
  in pravno državo
  , saj lahko oslabitev teh pravic in vrednot v kateri koli državi članici škodljivo vpliva na Unijo kot celoto
  . To bo imelo globoke in neposredne posledice za politično, družbeno, kulturno in gospodarsko življenje v EU. Program za pravice in vrednote bo kot del novega sklada združil program za pravice, enakost in državljanstvo za obdobje 2014–2020, vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 1381/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (10), ter program Evropa za državljane, ki je bil vzpostavljen z Uredbo Sveta (EU) št. 390/2014 (11). Program za pravosodje (v nadaljnjem besedilu: program) bo ob nadaljevanju programa za pravosodje za obdobje 2014–2020, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 1381/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (12) (v nadaljnjem besedilu: predhodni program), še naprej podpiral razvoj povezanega evropskega območja pravosodja in čezmejno sodelovanje. |
| --- | --- |

(2)

Te pravice in vrednote
  morajo Unija in vse države članice v vseh svojih politikah še naprej dejavno in dosledno negovati, ščititi,
  spodbujati in uveljavljati, biti morajo skupne državljanom in narodom v Uniji ter biti v središču evropskih družb.
  Hkrati so za uspešen notranji trg in ohranjanje skupnih vrednot Unije potrebni dobro delujoče evropsko območje pravosodja, učinkoviti, neodvisni in kakovostni nacionalni pravni sistemi ter večje medsebojno zaupanje.
  Zato je treba v proračunu Unije vzpostaviti nov sklad za pravosodje, pravice in vrednote, ki zajema program za pravice in vrednote ter program za pravosodje. V času, ko se evropske družbe soočajo z ekstremizmom, radikalizmom
  , polarizacijo
  in delitvijo
  ter ko potekajo postopki iz člena 7 Pogodbe o Evropski uniji v zvezi s sistematičnimi kršitvami pravne države, pa tudi postopki za ugotavljanje kršitev glede vprašanj pravne države v državah članicah
  , je bolj kot kdaj koli prej pomembno spodbujati, krepiti in braniti pravosodje, pravice in vrednote EU: človekove
  in temeljne
  pravice, spoštovanje človekovega dostojanstva, svobodo, demokracijo, enakost
  , vključno z enakostjo spolov, nediskriminacijo
  in pravno državo
  , saj lahko oslabitev teh pravic in vrednot v kateri koli državi članici škodljivo vpliva na Unijo kot celoto
  . To bo imelo globoke in neposredne posledice za politično, družbeno, kulturno in gospodarsko življenje v EU. Program za pravice in vrednote bo kot del novega sklada združil program za pravice, enakost in državljanstvo za obdobje 2014–2020, vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 1381/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (10), ter program Evropa za državljane, ki je bil vzpostavljen z Uredbo Sveta (EU) št. 390/2014 (11). Program za pravosodje (v nadaljnjem besedilu: program) bo ob nadaljevanju programa za pravosodje za obdobje 2014–2020, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 1381/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (12) (v nadaljnjem besedilu: predhodni program), še naprej podpiral razvoj povezanega evropskega območja pravosodja in čezmejno sodelovanje.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | Sklad za pravosodje, pravice in vrednote ter njegova temeljna programa financiranja bodo osredotočeni
  predvsem
  na ljudi in subjekte, ki prispevajo k uresničevanju in oživljanju naših skupnih vrednot, pravic in bogate raznolikosti. Končni cilj je spodbujanje in ohranjanje naše enakopravne, vključujoče in demokratične družbe, ki temelji na pravicah
  . To vključuje
  živahno civilno družbo,
  spodbujanje
  demokratične, državljanske in družbene udeležbe ljudi ter
  spodbujanje
  bogate raznolikosti evropske družbe, ki temelji tudi na naši skupni zgodovini in spominu. Člen 11 Pogodbe
  EU nadalje določa
  , da institucije državljanom in predstavniškim združenjem na ustrezen način dajejo možnost izražanja in javne izmenjave mnenj glede vseh področij delovanja Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

Sklad za pravosodje, pravice in vrednote ter njegova temeljna programa financiranja bodo osredotočeni
  predvsem
  na ljudi in subjekte, ki prispevajo k uresničevanju in oživljanju naših skupnih vrednot, pravic in bogate raznolikosti. Končni cilj je spodbujanje in ohranjanje naše enakopravne, vključujoče in demokratične družbe, ki temelji na pravicah
  . To vključuje
  živahno civilno družbo,
  spodbujanje
  demokratične, državljanske in družbene udeležbe ljudi ter
  spodbujanje
  bogate raznolikosti evropske družbe, ki temelji tudi na naši skupni zgodovini in spominu. Člen 11 Pogodbe
  EU nadalje določa
  , da institucije državljanom in predstavniškim združenjem na ustrezen način dajejo možnost izražanja in javne izmenjave mnenj glede vseh področij delovanja Unije.

| (3) | Sklad za pravosodje, pravice in vrednote ter njegova
  dva
  temeljna programa financiranja bodo osredotočeni na ljudi in subjekte, ki prispevajo k uresničevanju in oživljanju naših skupnih vrednot, pravic in bogate raznolikosti. Končni cilj je spodbujanje in ohranjanje naše enakopravne,
  odprte,
  vključujoče in demokratične družbe, ki temelji na pravicah
  , zlasti s financiranjem dejavnosti, ki spodbujajo
  živahno
  , razvito, odporno in močno
  civilno družbo,
  omogočanjem
  demokratične, državljanske in družbene udeležbe ljudi
  , pravilno uporabo in izvajanjem človekovih in temeljnih pravic
  ter
  spodbujanjem
  bogate raznolikosti evropske družbe, ki temelji tudi na naši skupni zgodovini in spominu. Člen 11 Pogodbe
  o Evropski uniji zahteva
  , da institucije
  vzdržujejo odprt, pregleden in reden dialog s civilno družbo ter
  državljanom in predstavniškim združenjem na ustrezen način dajejo možnost izražanja in javne izmenjave mnenj glede vseh področij delovanja Unije.
  To je še posebej pomembno zaradi vedno manjšega prostora za neodvisno civilno družbo v številnih državah članicah. |
| --- | --- |

(3)

Sklad za pravosodje, pravice in vrednote ter njegova
  dva
  temeljna programa financiranja bodo osredotočeni na ljudi in subjekte, ki prispevajo k uresničevanju in oživljanju naših skupnih vrednot, pravic in bogate raznolikosti. Končni cilj je spodbujanje in ohranjanje naše enakopravne,
  odprte,
  vključujoče in demokratične družbe, ki temelji na pravicah
  , zlasti s financiranjem dejavnosti, ki spodbujajo
  živahno
  , razvito, odporno in močno
  civilno družbo,
  omogočanjem
  demokratične, državljanske in družbene udeležbe ljudi
  , pravilno uporabo in izvajanjem človekovih in temeljnih pravic
  ter
  spodbujanjem
  bogate raznolikosti evropske družbe, ki temelji tudi na naši skupni zgodovini in spominu. Člen 11 Pogodbe
  o Evropski uniji zahteva
  , da institucije
  vzdržujejo odprt, pregleden in reden dialog s civilno družbo ter
  državljanom in predstavniškim združenjem na ustrezen način dajejo možnost izražanja in javne izmenjave mnenj glede vseh področij delovanja Unije.
  To je še posebej pomembno zaradi vedno manjšega prostora za neodvisno civilno družbo v številnih državah članicah.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | Pogodba o delovanju Evropske unije (PDEU) določa vzpostavitev območja svobode, varnosti in pravice ob spoštovanju temeljnih pravic ter različnih pravnih sistemov in izročil držav članic. V ta namen lahko Unija sprejme ukrepe za razvoj pravosodnega sodelovanja v civilnih in kazenskih zadevah ter spodbuja in podpira ukrepe držav članic na področju preprečevanja kriminalitete. Pri nadaljnjem razvoju evropskega območja pravosodja
  je
  treba zagotoviti spoštovanje temeljnih pravic ter skupnih načel in vrednot, kot so nediskriminacija,
  enakost spolov
  , učinkovit dostop do pravnega varstva za vse, pravna država in dobro delujoč neodvisen sodni sistem. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

Pogodba o delovanju Evropske unije (PDEU) določa vzpostavitev območja svobode, varnosti in pravice ob spoštovanju temeljnih pravic ter različnih pravnih sistemov in izročil držav članic. V ta namen lahko Unija sprejme ukrepe za razvoj pravosodnega sodelovanja v civilnih in kazenskih zadevah ter spodbuja in podpira ukrepe držav članic na področju preprečevanja kriminalitete. Pri nadaljnjem razvoju evropskega območja pravosodja
  je
  treba zagotoviti spoštovanje temeljnih pravic ter skupnih načel in vrednot, kot so nediskriminacija,
  enakost spolov
  , učinkovit dostop do pravnega varstva za vse, pravna država in dobro delujoč neodvisen sodni sistem.

| (4) | Pogodba o delovanju Evropske unije (PDEU) določa vzpostavitev območja svobode, varnosti in pravice ob spoštovanju temeljnih pravic ter različnih pravnih sistemov in izročil držav članic.
  Spoštovanje in spodbujanje pravne države, temeljnih pravic in demokracije v Uniji sta predpogoja za spoštovanje vseh pravic in obveznosti iz Pogodb ter za krepitev zaupanja ljudi v Unijo. Način izvajanja načela pravne države v državah članicah igra ključno vlogo pri zagotavljanju vzajemnega zaupanja med državami članicami in njihovimi pravnimi sistemi.
   V ta namen lahko Unija sprejme ukrepe za razvoj pravosodnega sodelovanja v civilnih in kazenskih zadevah
  , po potrebi pa tudi v upravnih zadevah,
  ter spodbuja in podpira ukrepe držav članic na področju preprečevanja kriminalitete
  , s poudarkom zlasti na hudih čezmejnih kaznivih dejanjih, davčnih kaznivih dejanjih, okoljskih kaznivih dejanjih, terorizmu in kršitvah temeljnih pravic, kot je trgovina z ljudmi, ter na področju varstva pravic žrtev
  . Pri nadaljnjem razvoju evropskega območja pravosodja
  bi bilo
  treba
  na lokalni, regionalni in nacionalni ravni
  zagotoviti
  in spodbujati
  spoštovanje
  človekovih in
  temeljnih pravic ter skupnih načel in vrednot, kot so nediskriminacija,
  solidarnost, enako obravnavanje na podlagi vseh razlogov iz člena 21 Listine
  , učinkovit dostop do pravnega varstva za vse, pravna država
  , demokracija
  in dobro delujoč neodvisen sodni sistem. |
| --- | --- |

(4)

Pogodba o delovanju Evropske unije (PDEU) določa vzpostavitev območja svobode, varnosti in pravice ob spoštovanju temeljnih pravic ter različnih pravnih sistemov in izročil držav članic.
  Spoštovanje in spodbujanje pravne države, temeljnih pravic in demokracije v Uniji sta predpogoja za spoštovanje vseh pravic in obveznosti iz Pogodb ter za krepitev zaupanja ljudi v Unijo. Način izvajanja načela pravne države v državah članicah igra ključno vlogo pri zagotavljanju vzajemnega zaupanja med državami članicami in njihovimi pravnimi sistemi.
   V ta namen lahko Unija sprejme ukrepe za razvoj pravosodnega sodelovanja v civilnih in kazenskih zadevah
  , po potrebi pa tudi v upravnih zadevah,
  ter spodbuja in podpira ukrepe držav članic na področju preprečevanja kriminalitete
  , s poudarkom zlasti na hudih čezmejnih kaznivih dejanjih, davčnih kaznivih dejanjih, okoljskih kaznivih dejanjih, terorizmu in kršitvah temeljnih pravic, kot je trgovina z ljudmi, ter na področju varstva pravic žrtev
  . Pri nadaljnjem razvoju evropskega območja pravosodja
  bi bilo
  treba
  na lokalni, regionalni in nacionalni ravni
  zagotoviti
  in spodbujati
  spoštovanje
  človekovih in
  temeljnih pravic ter skupnih načel in vrednot, kot so nediskriminacija,
  solidarnost, enako obravnavanje na podlagi vseh razlogov iz člena 21 Listine
  , učinkovit dostop do pravnega varstva za vse, pravna država
  , demokracija
  in dobro delujoč neodvisen sodni sistem.

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4a) | Člen 81 PDEU izrecno določa, da lahko Unija sprejme pravne akte za približevanje zakonodaj držav članic. V skladu s Pogodbo se lahko ti akti med drugim sprejmejo za vzajemno priznavanje in izvrševanje sodnih in zunajsodnih odločb med državami članicami; čezmejno vročanje sodnih in zunajsodnih listin; skladnost pravil mednarodnega zasebnega prava, ki se uporabljajo v državah članicah glede kolizije zakonov in sporov o pristojnosti; sodelovanje pri pridobivanju dokazov; učinkovit dostop do pravnega varstva; odpravo ovir za pravilno delovanje civilnih, kazenskih in upravnih postopkov, kar lahko vključuje povečanje skladnosti nacionalnih sodnih postopkov; razvoj alternativnega reševanja sporov (ARS); ter podporo za usposabljanje sodnikov in sodnega osebja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4a)

Člen 81 PDEU izrecno določa, da lahko Unija sprejme pravne akte za približevanje zakonodaj držav članic. V skladu s Pogodbo se lahko ti akti med drugim sprejmejo za vzajemno priznavanje in izvrševanje sodnih in zunajsodnih odločb med državami članicami; čezmejno vročanje sodnih in zunajsodnih listin; skladnost pravil mednarodnega zasebnega prava, ki se uporabljajo v državah članicah glede kolizije zakonov in sporov o pristojnosti; sodelovanje pri pridobivanju dokazov; učinkovit dostop do pravnega varstva; odpravo ovir za pravilno delovanje civilnih, kazenskih in upravnih postopkov, kar lahko vključuje povečanje skladnosti nacionalnih sodnih postopkov; razvoj alternativnega reševanja sporov (ARS); ter podporo za usposabljanje sodnikov in sodnega osebja;

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | Financiranje
  bi moralo ostati
  eno od
  pomembnih
  orodij za uspešno izvajanje ambicioznih ciljev, določenih v Pogodbah. Navedene cilje bi bilo treba med drugim doseči z vzpostavitvijo prožnega in učinkovitega programa za pravosodje, ki bi moral olajšati njihovo načrtovanje in izvajanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

Financiranje
  bi moralo ostati
  eno od
  pomembnih
  orodij za uspešno izvajanje ambicioznih ciljev, določenih v Pogodbah. Navedene cilje bi bilo treba med drugim doseči z vzpostavitvijo prožnega in učinkovitega programa za pravosodje, ki bi moral olajšati njihovo načrtovanje in izvajanje.

| (5) | Financiranje
  je
  eno od
  najpomembnejših
  orodij za uspešno izvajanje ambicioznih ciljev, določenih v Pogodbah. Navedene cilje bi bilo treba med drugim doseči z vzpostavitvijo prožnega in učinkovitega programa za pravosodje, ki bi moral olajšati njihovo načrtovanje in izvajanje
  ob upoštevanju, katere dejavnosti prinašajo največjo dodano vrednost Unije, z uporabo ključnih kazalnikov uspešnosti, če je to mogoče
  . |
| --- | --- |

(5)

Financiranje
  je
  eno od
  najpomembnejših
  orodij za uspešno izvajanje ambicioznih ciljev, določenih v Pogodbah. Navedene cilje bi bilo treba med drugim doseči z vzpostavitvijo prožnega in učinkovitega programa za pravosodje, ki bi moral olajšati njihovo načrtovanje in izvajanje
  ob upoštevanju, katere dejavnosti prinašajo največjo dodano vrednost Unije, z uporabo ključnih kazalnikov uspešnosti, če je to mogoče
  .

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5a) | Cilj tega programa bi moral biti povečanje prožnosti in dostopnosti sredstev ter zagotavljanje enakih možnosti financiranja in pogojev za organizacije civilne družbe v EU in zunaj nje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5a)

Cilj tega programa bi moral biti povečanje prožnosti in dostopnosti sredstev ter zagotavljanje enakih možnosti financiranja in pogojev za organizacije civilne družbe v EU in zunaj nje.

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Za postopno vzpostavitev območja svobode, varnosti in pravice mora Unija sprejeti ukrepe v zvezi s pravosodnim sodelovanjem v civilnih in kazenskih zadevah, ki temeljijo na načelu vzajemnega priznavanja sodb in sodnih odločb, kar je od zasedanja Evropskega sveta v Tampereju 15. in 16. oktobra 1999 temelj pravosodnega sodelovanja v Uniji. Vzajemno priznavanje zahteva visoko raven medsebojnega zaupanja med državami članicami. Da se olajša vzajemno priznavanje in spodbudi medsebojno zaupanje, so bili sprejeti ukrepi za približevanje zakonodaje držav članic na več področjih. Dobro delujoče območje pravosodja, s katerega so odstranjene ovire v čezmejnih sodnih postopkih in pri dostopu do pravnega varstva v čezmejnih primerih, je ključno tudi za zagotovitev gospodarske rasti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Za postopno vzpostavitev območja svobode, varnosti in pravice mora Unija sprejeti ukrepe v zvezi s pravosodnim sodelovanjem v civilnih in kazenskih zadevah, ki temeljijo na načelu vzajemnega priznavanja sodb in sodnih odločb, kar je od zasedanja Evropskega sveta v Tampereju 15. in 16. oktobra 1999 temelj pravosodnega sodelovanja v Uniji. Vzajemno priznavanje zahteva visoko raven medsebojnega zaupanja med državami članicami. Da se olajša vzajemno priznavanje in spodbudi medsebojno zaupanje, so bili sprejeti ukrepi za približevanje zakonodaje držav članic na več področjih. Dobro delujoče območje pravosodja, s katerega so odstranjene ovire v čezmejnih sodnih postopkih in pri dostopu do pravnega varstva v čezmejnih primerih, je ključno tudi za zagotovitev gospodarske rasti.

| (6) | Za postopno vzpostavitev območja svobode, varnosti in pravice
  za vse
  mora Unija sprejeti ukrepe v zvezi s pravosodnim sodelovanjem v civilnih in kazenskih zadevah, ki temeljijo na načelu vzajemnega priznavanja sodb in sodnih odločb, kar je od zasedanja Evropskega sveta v Tampereju 15. in 16. oktobra 1999 temelj pravosodnega sodelovanja v Uniji. Vzajemno priznavanje zahteva visoko raven medsebojnega zaupanja med državami članicami. Da se olajša vzajemno priznavanje in spodbudi medsebojno zaupanje, so bili sprejeti ukrepi za približevanje zakonodaje držav članic na več področjih. Dobro delujoče območje pravosodja, s katerega so odstranjene ovire v čezmejnih sodnih postopkih in pri dostopu do pravnega varstva v čezmejnih primerih, je ključno tudi za zagotovitev gospodarske rasti
  in nadaljnjega povezovanja
  . |
| --- | --- |

(6)

Za postopno vzpostavitev območja svobode, varnosti in pravice
  za vse
  mora Unija sprejeti ukrepe v zvezi s pravosodnim sodelovanjem v civilnih in kazenskih zadevah, ki temeljijo na načelu vzajemnega priznavanja sodb in sodnih odločb, kar je od zasedanja Evropskega sveta v Tampereju 15. in 16. oktobra 1999 temelj pravosodnega sodelovanja v Uniji. Vzajemno priznavanje zahteva visoko raven medsebojnega zaupanja med državami članicami. Da se olajša vzajemno priznavanje in spodbudi medsebojno zaupanje, so bili sprejeti ukrepi za približevanje zakonodaje držav članic na več področjih. Dobro delujoče območje pravosodja, s katerega so odstranjene ovire v čezmejnih sodnih postopkih in pri dostopu do pravnega varstva v čezmejnih primerih, je ključno tudi za zagotovitev gospodarske rasti
  in nadaljnjega povezovanja
  .

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (6a) | Kot je razvidno iz sodne prakse Sodišča Evropske unije

   (1a)

  , je neodvisnost sodne veje oblasti neločljivo povezana s temeljno pravico do poštenega sojenja in je podlaga za medsebojna zaupanje in priznavanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6a)

Kot je razvidno iz sodne prakse Sodišča Evropske unije

   (1a)

  , je neodvisnost sodne veje oblasti neločljivo povezana s temeljno pravico do poštenega sojenja in je podlaga za medsebojna zaupanje in priznavanje.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (6b) | Dostop do pravnega varstva bi moral zlasti vključevati dostop do sodišč, alternativnih načinov reševanja sporov ter nosilcev javne funkcije, ki morajo po zakonu strankam zagotoviti neodvisno in nepristransko pravno svetovanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6b)

Dostop do pravnega varstva bi moral zlasti vključevati dostop do sodišč, alternativnih načinov reševanja sporov ter nosilcev javne funkcije, ki morajo po zakonu strankam zagotoviti neodvisno in nepristransko pravno svetovanje.

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (6c) | Vključitev vidika enakosti spolov v pravosodne sisteme bi moral biti pomemben cilj nadaljnjega razvoja evropskega območja pravice. Presečna diskriminacija je v pravosodnem sistemu še vedno ena od glavnih ovir za enak dostop žensk do pravnega varstva. Program bi moral zato dejavno prispevati k odpravi vsakršne diskriminacije in ovir za manjšine, invalide, migrante, prosilce za azil, starejše osebe, osebe, ki živijo na oddaljenih območjih, ali vse ranljive skupine, ki bi jim lahko bil omejen dostop do pravnega varstva, in k podpori postopkom in odločbam, ki so prijazni do žrtev in pri katerih se upošteva vidik enakosti spolov, v pravosodnih sistemih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6c)

Vključitev vidika enakosti spolov v pravosodne sisteme bi moral biti pomemben cilj nadaljnjega razvoja evropskega območja pravice. Presečna diskriminacija je v pravosodnem sistemu še vedno ena od glavnih ovir za enak dostop žensk do pravnega varstva. Program bi moral zato dejavno prispevati k odpravi vsakršne diskriminacije in ovir za manjšine, invalide, migrante, prosilce za azil, starejše osebe, osebe, ki živijo na oddaljenih območjih, ali vse ranljive skupine, ki bi jim lahko bil omejen dostop do pravnega varstva, in k podpori postopkom in odločbam, ki so prijazni do žrtev in pri katerih se upošteva vidik enakosti spolov, v pravosodnih sistemih.

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7) | Spoštovanje
  načela pravne države je bistvenega pomena za visoko raven medsebojnega zaupanja na
  področju pravosodja
  in notranjih zadev, zlasti za učinkovito pravosodno sodelovanje v civilnih in kazenskih zadevah, ki temelji na vzajemnem priznavanju. Pravna država je ena od skupnih vrednot, zapisanih v členu 2 PEU, načelo učinkovitega pravnega varstva iz člena 19(1) PEU in člena 47 Listine pa je konkreten izraz pravne države. Spodbujanje pravne države s podpiranjem prizadevanj za izboljšanje neodvisnosti, kakovosti in učinkovitosti nacionalnih pravosodnih sistemov krepi medsebojno zaupanje, ki je nepogrešljivo za pravosodno sodelovanje v civilnih in kazenskih zadevah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7)

Spoštovanje
  načela pravne države je bistvenega pomena za visoko raven medsebojnega zaupanja na
  področju pravosodja
  in notranjih zadev, zlasti za učinkovito pravosodno sodelovanje v civilnih in kazenskih zadevah, ki temelji na vzajemnem priznavanju. Pravna država je ena od skupnih vrednot, zapisanih v členu 2 PEU, načelo učinkovitega pravnega varstva iz člena 19(1) PEU in člena 47 Listine pa je konkreten izraz pravne države. Spodbujanje pravne države s podpiranjem prizadevanj za izboljšanje neodvisnosti, kakovosti in učinkovitosti nacionalnih pravosodnih sistemov krepi medsebojno zaupanje, ki je nepogrešljivo za pravosodno sodelovanje v civilnih in kazenskih zadevah.

| (7) | Popolno spoštovanje in spodbujanje
  načela pravne države je bistvenega pomena za visoko raven medsebojnega zaupanja na
  območju svobode, varnosti
  in
  pravice ter
  notranjih zadev, zlasti za učinkovito pravosodno sodelovanje v civilnih in kazenskih zadevah, ki temelji na vzajemnem priznavanju. Pravna država je ena od skupnih vrednot, zapisanih v členu 2 PEU, načelo učinkovitega pravnega varstva iz člena 19(1) PEU in člena 47 Listine pa je konkreten izraz pravne države. Spodbujanje pravne države s podpiranjem prizadevanj za izboljšanje neodvisnosti,
  preglednosti, odgovornosti,
  kakovosti in učinkovitosti nacionalnih pravosodnih sistemov krepi medsebojno zaupanje, ki je nepogrešljivo za pravosodno sodelovanje v civilnih in kazenskih zadevah. |
| --- | --- |

(7)

Popolno spoštovanje in spodbujanje
  načela pravne države je bistvenega pomena za visoko raven medsebojnega zaupanja na
  območju svobode, varnosti
  in
  pravice ter
  notranjih zadev, zlasti za učinkovito pravosodno sodelovanje v civilnih in kazenskih zadevah, ki temelji na vzajemnem priznavanju. Pravna država je ena od skupnih vrednot, zapisanih v členu 2 PEU, načelo učinkovitega pravnega varstva iz člena 19(1) PEU in člena 47 Listine pa je konkreten izraz pravne države. Spodbujanje pravne države s podpiranjem prizadevanj za izboljšanje neodvisnosti,
  preglednosti, odgovornosti,
  kakovosti in učinkovitosti nacionalnih pravosodnih sistemov krepi medsebojno zaupanje, ki je nepogrešljivo za pravosodno sodelovanje v civilnih in kazenskih zadevah.

Sprememba 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (7a) | Opozoriti je treba, da pravosodje pomeni utrjevanje pravne države v družbi in zagotavljanje, da ima vsakdo pravico do poštenega sojenja pred neodvisnim in nepristranskim sodiščem, da bi se zaščitile evropske vrednote. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7a)

Opozoriti je treba, da pravosodje pomeni utrjevanje pravne države v družbi in zagotavljanje, da ima vsakdo pravico do poštenega sojenja pred neodvisnim in nepristranskim sodiščem, da bi se zaščitile evropske vrednote.

Sprememba 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (8) | Unija v skladu s členoma 81(2)(h) in 82(1)(c) Pogodbe o delovanju Evropske unije podpira usposabljanje sodnikov in sodnega osebja kot orodje za izboljšanje pravosodnega sodelovanja v civilnih in
  kazenskih
  zadevah, ki temelji na načelu vzajemnega priznavanja sodb in sodnih odločb. Usposabljanje pravosodnih delavcev je pomembno orodje za oblikovanje skupnega razumevanja o tem, kako najbolje ohraniti pravno državo. K izgradnji evropskega območja pravosodja prispeva z vzpostavitvijo skupne pravosodne kulture med pravosodnimi delavci iz držav članic. Bistveno je zagotoviti pravilno in skladno uporabo prava v Uniji ter medsebojno zaupanje med pravosodnimi delavci v čezmejnih postopkih. Dejavnosti usposabljanja, ki jih program podpira, bi morale temeljiti na zanesljivih ocenah potreb po usposabljanju, uporabljati najsodobnejšo metodologijo usposabljanja, vključevati čezmejne dogodke, ki združujejo pravosodne delavce iz različnih držav članic, zajemati aktivno učenje in elemente mreženja ter biti trajnostne. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8)

Unija v skladu s členoma 81(2)(h) in 82(1)(c) Pogodbe o delovanju Evropske unije podpira usposabljanje sodnikov in sodnega osebja kot orodje za izboljšanje pravosodnega sodelovanja v civilnih in
  kazenskih
  zadevah, ki temelji na načelu vzajemnega priznavanja sodb in sodnih odločb. Usposabljanje pravosodnih delavcev je pomembno orodje za oblikovanje skupnega razumevanja o tem, kako najbolje ohraniti pravno državo. K izgradnji evropskega območja pravosodja prispeva z vzpostavitvijo skupne pravosodne kulture med pravosodnimi delavci iz držav članic. Bistveno je zagotoviti pravilno in skladno uporabo prava v Uniji ter medsebojno zaupanje med pravosodnimi delavci v čezmejnih postopkih. Dejavnosti usposabljanja, ki jih program podpira, bi morale temeljiti na zanesljivih ocenah potreb po usposabljanju, uporabljati najsodobnejšo metodologijo usposabljanja, vključevati čezmejne dogodke, ki združujejo pravosodne delavce iz različnih držav članic, zajemati aktivno učenje in elemente mreženja ter biti trajnostne.

| (8) | Unija v skladu s členoma 81(2)(h) in 82(1)(c) Pogodbe o delovanju Evropske unije podpira usposabljanje sodnikov in sodnega osebja kot orodje za izboljšanje pravosodnega sodelovanja v civilnih
  , kazenskih
  in
  po potrebi upravnih
  zadevah, ki temelji na načelu vzajemnega priznavanja sodb in sodnih odločb. Usposabljanje pravosodnih delavcev je pomembno orodje za oblikovanje skupnega razumevanja o tem, kako najbolje
  izvajati in
  ohraniti pravno državo
  in temeljne pravice
  . K izgradnji evropskega območja pravosodja prispeva z vzpostavitvijo skupne pravosodne kulture med pravosodnimi delavci iz držav članic. Bistveno je zagotoviti
  nediskriminatorno,
  pravilno in skladno uporabo prava v Uniji ter medsebojno zaupanje
  in razumevanje
  med pravosodnimi delavci v čezmejnih postopkih. Dejavnosti usposabljanja, ki jih program podpira, bi morale temeljiti na zanesljivih ocenah potreb po usposabljanju, uporabljati najsodobnejšo metodologijo usposabljanja, vključevati čezmejne dogodke, ki združujejo pravosodne delavce iz različnih držav članic,
  vključno s tistimi, ki delajo za organizacije civilne družbe,
  zajemati aktivno učenje in elemente mreženja ter biti trajnostne.
  Vključevati bi morale tečaje usposabljanja za sodnike, odvetnike, tožilce in policiste o izzivih in ovirah, s katerimi se soočajo ljudje v ranljivem položaju, vključno z otroki, etničnimi manjšinami, osebami LGBTI, invalidi, žrtvami nasilja na podlagi spola in drugih oblik medosebnega nasilja ter žrtvami trgovine z ljudmi, in o tem, kako zagotoviti ustrezno zaščito žrtev kaznivih dejanj. Ti tečaji usposabljanja bi morali biti organizirani z neposrednim sodelovanjem teh oseb in organizacij, ki jih zastopajo ali jim pomagajo. |
| --- | --- |

(8)

Unija v skladu s členoma 81(2)(h) in 82(1)(c) Pogodbe o delovanju Evropske unije podpira usposabljanje sodnikov in sodnega osebja kot orodje za izboljšanje pravosodnega sodelovanja v civilnih
  , kazenskih
  in
  po potrebi upravnih
  zadevah, ki temelji na načelu vzajemnega priznavanja sodb in sodnih odločb. Usposabljanje pravosodnih delavcev je pomembno orodje za oblikovanje skupnega razumevanja o tem, kako najbolje
  izvajati in
  ohraniti pravno državo
  in temeljne pravice
  . K izgradnji evropskega območja pravosodja prispeva z vzpostavitvijo skupne pravosodne kulture med pravosodnimi delavci iz držav članic. Bistveno je zagotoviti
  nediskriminatorno,
  pravilno in skladno uporabo prava v Uniji ter medsebojno zaupanje
  in razumevanje
  med pravosodnimi delavci v čezmejnih postopkih. Dejavnosti usposabljanja, ki jih program podpira, bi morale temeljiti na zanesljivih ocenah potreb po usposabljanju, uporabljati najsodobnejšo metodologijo usposabljanja, vključevati čezmejne dogodke, ki združujejo pravosodne delavce iz različnih držav članic,
  vključno s tistimi, ki delajo za organizacije civilne družbe,
  zajemati aktivno učenje in elemente mreženja ter biti trajnostne.
  Vključevati bi morale tečaje usposabljanja za sodnike, odvetnike, tožilce in policiste o izzivih in ovirah, s katerimi se soočajo ljudje v ranljivem položaju, vključno z otroki, etničnimi manjšinami, osebami LGBTI, invalidi, žrtvami nasilja na podlagi spola in drugih oblik medosebnega nasilja ter žrtvami trgovine z ljudmi, in o tem, kako zagotoviti ustrezno zaščito žrtev kaznivih dejanj. Ti tečaji usposabljanja bi morali biti organizirani z neposrednim sodelovanjem teh oseb in organizacij, ki jih zastopajo ali jim pomagajo.

Sprememba 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (8a) | Postopki v razumnem roku so v interesu pravne varnosti, ki je ključna zahteva za pravno državo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8a)

Postopki v razumnem roku so v interesu pravne varnosti, ki je ključna zahteva za pravno državo.

Sprememba 17

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (8b) | V skladu s Sklepom Sveta (EU) 2017/865 z dne 11. maja 2017 o podpisu, v imenu Evropske unije, Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima glede zadev na področju pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah in ustreznimi odločbami v zvezi z azilom in nevračanjem, bi bilo treba v okviru programa podpirati usposabljanje sodnikov in sodnega osebja z namenom ozaveščanja in spodbujanja praktične uporabe Konvencije na tem področju za boljšo zaščito žrtev nasilja nad ženskami in dekleti po vsej Uniji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8b)

V skladu s Sklepom Sveta (EU) 2017/865 z dne 11. maja 2017 o podpisu, v imenu Evropske unije, Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima glede zadev na področju pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah in ustreznimi odločbami v zvezi z azilom in nevračanjem, bi bilo treba v okviru programa podpirati usposabljanje sodnikov in sodnega osebja z namenom ozaveščanja in spodbujanja praktične uporabe Konvencije na tem področju za boljšo zaščito žrtev nasilja nad ženskami in dekleti po vsej Uniji.

Sprememba 18

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (9) | Usposabljanje v pravosodju lahko vključuje različne akterje, kot so pravni, pravosodni in upravni organi držav članic, akademske institucije, nacionalni organi, pristojni za usposabljanje v pravosodju, organizacije ali mreže za usposabljanje na evropski ravni ter mreže sodnih koordinatorjev za pravo Unije. Organi in subjekti, ki se zavzemajo za splošni evropski interes na področju usposabljanja v pravosodju, kot so Evropska mreža institucij za izobraževanje v pravosodju (EJTN), Akademija za evropsko pravo (ERA), Evropska mreža sodnih svetov (ENCJ), Združenje državnih svetov in vrhovnega upravnega sodstva Evropske unije (ACA-Europe), Mreža predsednikov vrhovnih sodišč Evropske unije (EUSJC) in Evropski inštitut za javno upravo (EIPA), bi morali še naprej spodbujati programe usposabljanja s pristno evropsko razsežnostjo za sodnike in sodno osebje, zato bi se jim lahko namenila ustrezna finančna podpora v skladu s postopki in merili iz letnih delovnih programov, ki jih Komisija sprejme v skladu s to uredbo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9)

Usposabljanje v pravosodju lahko vključuje različne akterje, kot so pravni, pravosodni in upravni organi držav članic, akademske institucije, nacionalni organi, pristojni za usposabljanje v pravosodju, organizacije ali mreže za usposabljanje na evropski ravni ter mreže sodnih koordinatorjev za pravo Unije. Organi in subjekti, ki se zavzemajo za splošni evropski interes na področju usposabljanja v pravosodju, kot so Evropska mreža institucij za izobraževanje v pravosodju (EJTN), Akademija za evropsko pravo (ERA), Evropska mreža sodnih svetov (ENCJ), Združenje državnih svetov in vrhovnega upravnega sodstva Evropske unije (ACA-Europe), Mreža predsednikov vrhovnih sodišč Evropske unije (EUSJC) in Evropski inštitut za javno upravo (EIPA), bi morali še naprej spodbujati programe usposabljanja s pristno evropsko razsežnostjo za sodnike in sodno osebje, zato bi se jim lahko namenila ustrezna finančna podpora v skladu s postopki in merili iz letnih delovnih programov, ki jih Komisija sprejme v skladu s to uredbo.

| (9) | Usposabljanje v pravosodju lahko vključuje različne akterje, kot so pravni, pravosodni in upravni organi držav članic, akademske institucije, nacionalni organi, pristojni za usposabljanje v pravosodju, organizacije ali mreže za usposabljanje na evropski ravni ter mreže sodnih koordinatorjev za pravo Unije
  , pa tudi ustrezne organizacije civilne družbe, vključno s tistimi, ki vlagajo zastopniške tožbe
  . Organi in subjekti, ki se zavzemajo za splošni evropski interes na področju usposabljanja v pravosodju, kot so Evropska mreža institucij za izobraževanje v pravosodju (EJTN), Akademija za evropsko pravo (ERA), Evropska mreža sodnih svetov (ENCJ), Združenje državnih svetov in vrhovnega upravnega sodstva Evropske unije (ACA-Europe), Mreža predsednikov vrhovnih sodišč Evropske unije (EUSJC) in Evropski inštitut za javno upravo (EIPA), bi morali še naprej spodbujati programe usposabljanja s pristno evropsko razsežnostjo za sodnike in sodno osebje, zato bi se jim lahko namenila ustrezna finančna podpora v skladu s postopki in merili iz letnih delovnih programov, ki jih Komisija sprejme v skladu s to uredbo.
  K tem programom usposabljanja bi morale prispevati tudi organizacije z področja temeljnih pravic in strokovnjaki, ki delajo z žrtvami nasilja, ter specializirane akademske ustanove, in bi jih bilo zato treba vključiti, kadar je to ustrezno. Ker so sodnice premalo zastopane na vodilnih položajih, bi bilo treba sodnice, tožilke in druge pravne strokovnjakinje spodbujati k sodelovanju v dejavnostih usposabljanja. |
| --- | --- |

(9)

Usposabljanje v pravosodju lahko vključuje različne akterje, kot so pravni, pravosodni in upravni organi držav članic, akademske institucije, nacionalni organi, pristojni za usposabljanje v pravosodju, organizacije ali mreže za usposabljanje na evropski ravni ter mreže sodnih koordinatorjev za pravo Unije
  , pa tudi ustrezne organizacije civilne družbe, vključno s tistimi, ki vlagajo zastopniške tožbe
  . Organi in subjekti, ki se zavzemajo za splošni evropski interes na področju usposabljanja v pravosodju, kot so Evropska mreža institucij za izobraževanje v pravosodju (EJTN), Akademija za evropsko pravo (ERA), Evropska mreža sodnih svetov (ENCJ), Združenje državnih svetov in vrhovnega upravnega sodstva Evropske unije (ACA-Europe), Mreža predsednikov vrhovnih sodišč Evropske unije (EUSJC) in Evropski inštitut za javno upravo (EIPA), bi morali še naprej spodbujati programe usposabljanja s pristno evropsko razsežnostjo za sodnike in sodno osebje, zato bi se jim lahko namenila ustrezna finančna podpora v skladu s postopki in merili iz letnih delovnih programov, ki jih Komisija sprejme v skladu s to uredbo.
  K tem programom usposabljanja bi morale prispevati tudi organizacije z področja temeljnih pravic in strokovnjaki, ki delajo z žrtvami nasilja, ter specializirane akademske ustanove, in bi jih bilo zato treba vključiti, kadar je to ustrezno. Ker so sodnice premalo zastopane na vodilnih položajih, bi bilo treba sodnice, tožilke in druge pravne strokovnjakinje spodbujati k sodelovanju v dejavnostih usposabljanja.

Sprememba 19

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (9a) | Države članice bi morale več vlagati v razvoj tečajev usposabljanja v pravosodju in stalnega izobraževanja za sodnike, saj so te dejavnosti podlaga za učinkovit, neodvisen in nepristranski sodni sistem. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9a)

Države članice bi morale več vlagati v razvoj tečajev usposabljanja v pravosodju in stalnega izobraževanja za sodnike, saj so te dejavnosti podlaga za učinkovit, neodvisen in nepristranski sodni sistem.

Sprememba 20

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (10a) | Program bi moral podpirati tudi spodbujanje dobre prakse na sodiščih, ki obravnavajo nasilje na podlagi spola, in izmenjavo skupnih sredstev in gradiva za usposabljanje o nasilju na podlagi spola za sodnike, državne tožilce, odvetnike, policiste in druge strokovnjake, ki pridejo v stik z žrtvami nasilja na podlagi spola. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10a)

Program bi moral podpirati tudi spodbujanje dobre prakse na sodiščih, ki obravnavajo nasilje na podlagi spola, in izmenjavo skupnih sredstev in gradiva za usposabljanje o nasilju na podlagi spola za sodnike, državne tožilce, odvetnike, policiste in druge strokovnjake, ki pridejo v stik z žrtvami nasilja na podlagi spola.

Sprememba 21

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (11) | Ukrepi v okviru programa bi morali podpirati okrepljeno vzajemno priznavanje sodnih odločb in sodb ter potrebno približevanje zakonodaje, ki bo olajšalo sodelovanje med vsemi zadevnimi organi, vključno s finančnoobveščevalnimi enotami, ter sodno varstvo pravic posameznikov v civilnih in gospodarskih zadevah. Program bi moral prav tako spodbujati procesno zakonodajo za čezmejne primere in večjo konvergenco na področju civilnega prava, kar bo v korist vseh strank v civilnem sporu pripomoglo k odpravi ovir za dobro in učinkovito delovanje sodnih in izvensodnih postopkov. Za podporo učinkovitemu izvrševanju in praktični uporabi prava Unije o pravosodnem sodelovanju v civilnih zadevah bi moral program podpirati tudi delovanje Evropske pravosodne mreže v civilnih in gospodarskih zadevah, ki je bila ustanovljena z Odločbo Sveta 2001/470/ES. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11)

Ukrepi v okviru programa bi morali podpirati okrepljeno vzajemno priznavanje sodnih odločb in sodb ter potrebno približevanje zakonodaje, ki bo olajšalo sodelovanje med vsemi zadevnimi organi, vključno s finančnoobveščevalnimi enotami, ter sodno varstvo pravic posameznikov v civilnih in gospodarskih zadevah. Program bi moral prav tako spodbujati procesno zakonodajo za čezmejne primere in večjo konvergenco na področju civilnega prava, kar bo v korist vseh strank v civilnem sporu pripomoglo k odpravi ovir za dobro in učinkovito delovanje sodnih in izvensodnih postopkov. Za podporo učinkovitemu izvrševanju in praktični uporabi prava Unije o pravosodnem sodelovanju v civilnih zadevah bi moral program podpirati tudi delovanje Evropske pravosodne mreže v civilnih in gospodarskih zadevah, ki je bila ustanovljena z Odločbo Sveta 2001/470/ES.

| (11) | Ukrepi v okviru programa bi morali podpirati okrepljeno vzajemno priznavanje sodnih odločb in sodb
  , medsebojno zaupanje med državami članicami
  ter potrebno približevanje zakonodaje, ki bo olajšalo sodelovanje med vsemi zadevnimi organi, vključno s finančnoobveščevalnimi enotami, ter sodno varstvo pravic posameznikov v civilnih in gospodarskih zadevah. Program bi moral prav tako spodbujati procesno zakonodajo za čezmejne primere
  , vključno s postopki mediacije, zlasti z osredotočanjem na olajšanje dostopa do pravnega varstva brez razlikovanja za vse,
  in večjo konvergenco
  zlasti
  na področju civilnega prava, kar bo v korist vseh strank v civilnem sporu pripomoglo k odpravi ovir za dobro in učinkovito delovanje sodnih in izvensodnih postopkov. Za podporo učinkovitemu izvrševanju in praktični uporabi prava Unije o pravosodnem sodelovanju v civilnih zadevah bi moral program podpirati tudi delovanje Evropske pravosodne mreže v civilnih in gospodarskih zadevah, ki je bila ustanovljena z Odločbo Sveta 2001/470/ES. |
| --- | --- |

(11)

Ukrepi v okviru programa bi morali podpirati okrepljeno vzajemno priznavanje sodnih odločb in sodb
  , medsebojno zaupanje med državami članicami
  ter potrebno približevanje zakonodaje, ki bo olajšalo sodelovanje med vsemi zadevnimi organi, vključno s finančnoobveščevalnimi enotami, ter sodno varstvo pravic posameznikov v civilnih in gospodarskih zadevah. Program bi moral prav tako spodbujati procesno zakonodajo za čezmejne primere
  , vključno s postopki mediacije, zlasti z osredotočanjem na olajšanje dostopa do pravnega varstva brez razlikovanja za vse,
  in večjo konvergenco
  zlasti
  na področju civilnega prava, kar bo v korist vseh strank v civilnem sporu pripomoglo k odpravi ovir za dobro in učinkovito delovanje sodnih in izvensodnih postopkov. Za podporo učinkovitemu izvrševanju in praktični uporabi prava Unije o pravosodnem sodelovanju v civilnih zadevah bi moral program podpirati tudi delovanje Evropske pravosodne mreže v civilnih in gospodarskih zadevah, ki je bila ustanovljena z Odločbo Sveta 2001/470/ES.

Sprememba 22

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (12) | V skladu s členom 3(3) PEU, členom 24 Listine in Konvencijo Združenih narodov o otrokovih pravicah iz leta 1989 bi moral program podpirati varstvo otrokovih pravic, spodbujanje teh pravic pa bi bilo treba vključiti v izvajanje vseh ukrepov v okviru programa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12)

V skladu s členom 3(3) PEU, členom 24 Listine in Konvencijo Združenih narodov o otrokovih pravicah iz leta 1989 bi moral program podpirati varstvo otrokovih pravic, spodbujanje teh pravic pa bi bilo treba vključiti v izvajanje vseh ukrepov v okviru programa.

| (12) | V skladu s členom 3(3) PEU, členom 24 Listine in Konvencijo Združenih narodov o otrokovih pravicah iz leta 1989 bi moral program podpirati varstvo otrokovih pravic, spodbujanje teh pravic pa bi bilo treba vključiti v izvajanje vseh ukrepov v okviru programa.
  Zato bi bilo treba posebno pozornost nameniti ukrepom za varstvo pravic otrok v okviru kazenskega in civilnega pravosodja, vključno z zaščito otrok, ki spremljajo starše, ki so pridržani, in otrok staršev, ki so v zaporu. Razmisliti bi bilo treba tudi o ustrezni podpori za dejavnosti usposabljanja za pravilno izvajanje Direktive (EU) 2016/800 o procesnih jamstvih za otroke, ki so osumljene ali obdolžene osebe v kazenskem postopku. |
| --- | --- |

(12)

V skladu s členom 3(3) PEU, členom 24 Listine in Konvencijo Združenih narodov o otrokovih pravicah iz leta 1989 bi moral program podpirati varstvo otrokovih pravic, spodbujanje teh pravic pa bi bilo treba vključiti v izvajanje vseh ukrepov v okviru programa.
  Zato bi bilo treba posebno pozornost nameniti ukrepom za varstvo pravic otrok v okviru kazenskega in civilnega pravosodja, vključno z zaščito otrok, ki spremljajo starše, ki so pridržani, in otrok staršev, ki so v zaporu. Razmisliti bi bilo treba tudi o ustrezni podpori za dejavnosti usposabljanja za pravilno izvajanje Direktive (EU) 2016/800 o procesnih jamstvih za otroke, ki so osumljene ali obdolžene osebe v kazenskem postopku.

Sprememba 23

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (12a) | Pro gram bi moral v skladu s členom 3(3) PEU, členom 23 Listine in Konvencijo o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (Istanbulska konvencija) podpirati varstvo pravic žensk in vključevati vprašanja v zvezi z enakostjo spolov v izvajanje vseh svojih ukrepov. Države članice bi morale za zagotavljanje in izboljšanje dostopa žensk in deklet do pravnega varstva v primerih nasilja na podlagi spola ratificirati Istanbulsko konvencijo in sprejeti celovito zakonodajo za preprečevanje nasilja na podlagi spola v Uniji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12a)

Pro gram bi moral v skladu s členom 3(3) PEU, členom 23 Listine in Konvencijo o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (Istanbulska konvencija) podpirati varstvo pravic žensk in vključevati vprašanja v zvezi z enakostjo spolov v izvajanje vseh svojih ukrepov. Države članice bi morale za zagotavljanje in izboljšanje dostopa žensk in deklet do pravnega varstva v primerih nasilja na podlagi spola ratificirati Istanbulsko konvencijo in sprejeti celovito zakonodajo za preprečevanje nasilja na podlagi spola v Uniji.

Sprememba 24

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (12b) | Program bi moral v skladu z Direktivo Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost podpirati zaščito ljudi, ki pripadajo rasni ali etnični manjšini, kot so Romi, in vključevati spodbujanje njihovih pravic v izvajanje vseh svojih ukrepov, zlasti s krepitvijo protidiskriminacijskih ukrepov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12b)

Program bi moral v skladu z Direktivo Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost podpirati zaščito ljudi, ki pripadajo rasni ali etnični manjšini, kot so Romi, in vključevati spodbujanje njihovih pravic v izvajanje vseh svojih ukrepov, zlasti s krepitvijo protidiskriminacijskih ukrepov.

Sprememba 25

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (13) | Program za obdobje 2014–2020 je omogočil dejavnosti usposabljanja o pravu Unije, zlasti o področju uporabe in uporabi Listine, ki so namenjene članom sodstva in drugim delavcem v pravni stroki. Svet je v svojih sklepih z dne 12. oktobra 2017 o uporabi Listine v letu 2016 opozoril na pomen ozaveščanja o uporabi Listine, tudi med oblikovalci politik, delavci v pravni stroki in samimi imetniki pravic, in sicer tako na nacionalni ravni kot na ravni Unije. Za dosledno vključevanje temeljnih pravic je zato treba finančno podporo dejavnostim ozaveščanja razširiti na druge javne organe, ki niso pravosodni organi, in na delavce v pravni stroki. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13)

Program za obdobje 2014–2020 je omogočil dejavnosti usposabljanja o pravu Unije, zlasti o področju uporabe in uporabi Listine, ki so namenjene članom sodstva in drugim delavcem v pravni stroki. Svet je v svojih sklepih z dne 12. oktobra 2017 o uporabi Listine v letu 2016 opozoril na pomen ozaveščanja o uporabi Listine, tudi med oblikovalci politik, delavci v pravni stroki in samimi imetniki pravic, in sicer tako na nacionalni ravni kot na ravni Unije. Za dosledno vključevanje temeljnih pravic je zato treba finančno podporo dejavnostim ozaveščanja razširiti na druge javne organe, ki niso pravosodni organi, in na delavce v pravni stroki.

| (13) | Program za obdobje 2014–2020 je omogočil dejavnosti usposabljanja o pravu Unije, zlasti o področju uporabe in uporabi Listine, ki so namenjene članom sodstva in drugim delavcem v pravni stroki. Svet je v svojih sklepih z dne 12. oktobra 2017 o uporabi Listine v letu 2016 opozoril na pomen ozaveščanja o uporabi Listine, tudi med oblikovalci politik, delavci v pravni stroki in samimi imetniki pravic, in sicer tako na nacionalni ravni kot na ravni Unije. Za dosledno vključevanje temeljnih pravic je zato treba finančno podporo dejavnostim ozaveščanja razširiti na druge javne organe, ki niso pravosodni organi, in na delavce v pravni stroki
  ter na nevladne organizacije, ki opravljajo to nalogo
  . |
| --- | --- |

(13)

Program za obdobje 2014–2020 je omogočil dejavnosti usposabljanja o pravu Unije, zlasti o področju uporabe in uporabi Listine, ki so namenjene članom sodstva in drugim delavcem v pravni stroki. Svet je v svojih sklepih z dne 12. oktobra 2017 o uporabi Listine v letu 2016 opozoril na pomen ozaveščanja o uporabi Listine, tudi med oblikovalci politik, delavci v pravni stroki in samimi imetniki pravic, in sicer tako na nacionalni ravni kot na ravni Unije. Za dosledno vključevanje temeljnih pravic je zato treba finančno podporo dejavnostim ozaveščanja razširiti na druge javne organe, ki niso pravosodni organi, in na delavce v pravni stroki
  ter na nevladne organizacije, ki opravljajo to nalogo
  .

Sprememba 26

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (14) | Unija bi morala v skladu s členom 67 PDEU ob spoštovanju temeljnih pravic vzpostaviti območje svobode, varnosti in pravice, za katero je bistvenega pomena dostop do pravnega varstva. Za olajšanje učinkovitega dostopa do pravnega varstva in za spodbujanje medsebojnega zaupanja, ki je nepogrešljivo za dobro delovanje območja svobode, varnosti in pravice, je treba finančno podporo razširiti na dejavnosti drugih organov, ki niso pravosodni organi, in delavce v pravni stroki, pa tudi na dejavnosti organizacij civilne družbe, ki prispevajo k tem ciljem. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14)

Unija bi morala v skladu s členom 67 PDEU ob spoštovanju temeljnih pravic vzpostaviti območje svobode, varnosti in pravice, za katero je bistvenega pomena dostop do pravnega varstva. Za olajšanje učinkovitega dostopa do pravnega varstva in za spodbujanje medsebojnega zaupanja, ki je nepogrešljivo za dobro delovanje območja svobode, varnosti in pravice, je treba finančno podporo razširiti na dejavnosti drugih organov, ki niso pravosodni organi, in delavce v pravni stroki, pa tudi na dejavnosti organizacij civilne družbe, ki prispevajo k tem ciljem.

| (14) | Unija bi morala v skladu s členom 67 PDEU ob spoštovanju temeljnih pravic vzpostaviti območje svobode, varnosti in pravice, za katero je bistvenega pomena
  nediskriminatoren
  dostop
  za vse
  do pravnega varstva. Za olajšanje učinkovitega dostopa do pravnega varstva in za spodbujanje medsebojnega zaupanja, ki je nepogrešljivo za dobro delovanje območja svobode, varnosti in pravice, je treba finančno podporo razširiti na dejavnosti drugih organov, ki niso pravosodni organi
  , na nacionalni, regionalni in lokalni ravni
  , in delavce v pravni stroki, pa tudi na dejavnosti organizacij civilne družbe, ki prispevajo k tem ciljem
  , vključno s tistimi, ki zastopajo pravice žrtev kaznivih dejanj
  .
  Za zagotovitev dostopa do pravnega varstva za vse bi bilo treba podpirati zlasti dejavnosti, ki omogočajo učinkovit in enak dostop do pravnega varstva osebam v ranljivem položaju, kot so otroci, etnične manjšine, osebe LGBTI, invalidi, žrtve nasilja na podlagi spola in drugih oblik medosebnega nasilja ter žrtve trgovine z ljudmi in migranti, ne glede na njihov status v zvezi s prebivanjem. |
| --- | --- |

(14)

Unija bi morala v skladu s členom 67 PDEU ob spoštovanju temeljnih pravic vzpostaviti območje svobode, varnosti in pravice, za katero je bistvenega pomena
  nediskriminatoren
  dostop
  za vse
  do pravnega varstva. Za olajšanje učinkovitega dostopa do pravnega varstva in za spodbujanje medsebojnega zaupanja, ki je nepogrešljivo za dobro delovanje območja svobode, varnosti in pravice, je treba finančno podporo razširiti na dejavnosti drugih organov, ki niso pravosodni organi
  , na nacionalni, regionalni in lokalni ravni
  , in delavce v pravni stroki, pa tudi na dejavnosti organizacij civilne družbe, ki prispevajo k tem ciljem
  , vključno s tistimi, ki zastopajo pravice žrtev kaznivih dejanj
  .
  Za zagotovitev dostopa do pravnega varstva za vse bi bilo treba podpirati zlasti dejavnosti, ki omogočajo učinkovit in enak dostop do pravnega varstva osebam v ranljivem položaju, kot so otroci, etnične manjšine, osebe LGBTI, invalidi, žrtve nasilja na podlagi spola in drugih oblik medosebnega nasilja ter žrtve trgovine z ljudmi in migranti, ne glede na njihov status v zvezi s prebivanjem.

Sprememba 27

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (15) | V skladu s členoma 8 in 10 PDEU bi moral program pri vseh svojih dejavnostih
  podpirati tudi vključevanje ciljev načela
  enakosti spolov in nediskriminacije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15)

V skladu s členoma 8 in 10 PDEU bi moral program pri vseh svojih dejavnostih
  podpirati tudi vključevanje ciljev načela
  enakosti spolov in nediskriminacije.

| (15) | V skladu s členoma 8 in 10 PDEU bi moral program pri vseh svojih dejavnostih
  uporabiti medsektorski pristop k spodbujanju enakosti spolov in podpirati cilje vključevanja načel
  enakosti spolov in nediskriminacije.
  Za oceno, kako se prek dejavnosti programa uresničujejo ti cilji, bi bilo treba izvajati redno spremljanje in ocenjevanje. |
| --- | --- |

(15)

V skladu s členoma 8 in 10 PDEU bi moral program pri vseh svojih dejavnostih
  uporabiti medsektorski pristop k spodbujanju enakosti spolov in podpirati cilje vključevanja načel
  enakosti spolov in nediskriminacije.
  Za oceno, kako se prek dejavnosti programa uresničujejo ti cilji, bi bilo treba izvajati redno spremljanje in ocenjevanje.

Sprememba 28

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (16) | Ukrepi, ki jih zajema ta uredba, bi morali prispevati k vzpostavitvi evropskega območja pravosodja s povečanjem čezmejnega sodelovanja in mreženja ter doseganjem pravilne, skladne in dosledne uporabe prava Unije. Financiranje dejavnosti bi moralo prispevati tudi k skupnemu razumevanju vrednot Unije, pravni državi, boljšemu poznavanju prava in politik Unije, izmenjavi znanja in izkušenj ter dobrih praks pri uporabi instrumentov pravosodnega sodelovanja s strani vseh zadevnih zainteresiranih strani, pa tudi k širjenju interoperabilnih digitalnih rešitev, ki podpirajo nemoteno in učinkovito čezmejno sodelovanje, ter zagotoviti trdno analitično podlago za podporo razvoju, izvrševanju in pravilnemu izvajanju prava in politik Unije. Posredovanje Unije omogoča dosledno izvajanje teh ukrepov po vsej Uniji in zagotavlja ekonomijo obsega. Poleg tega Unija enostavneje kot države članice obravnava čezmejne primere in zagotavlja evropsko platformo za vzajemno učenje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16)

Ukrepi, ki jih zajema ta uredba, bi morali prispevati k vzpostavitvi evropskega območja pravosodja s povečanjem čezmejnega sodelovanja in mreženja ter doseganjem pravilne, skladne in dosledne uporabe prava Unije. Financiranje dejavnosti bi moralo prispevati tudi k skupnemu razumevanju vrednot Unije, pravni državi, boljšemu poznavanju prava in politik Unije, izmenjavi znanja in izkušenj ter dobrih praks pri uporabi instrumentov pravosodnega sodelovanja s strani vseh zadevnih zainteresiranih strani, pa tudi k širjenju interoperabilnih digitalnih rešitev, ki podpirajo nemoteno in učinkovito čezmejno sodelovanje, ter zagotoviti trdno analitično podlago za podporo razvoju, izvrševanju in pravilnemu izvajanju prava in politik Unije. Posredovanje Unije omogoča dosledno izvajanje teh ukrepov po vsej Uniji in zagotavlja ekonomijo obsega. Poleg tega Unija enostavneje kot države članice obravnava čezmejne primere in zagotavlja evropsko platformo za vzajemno učenje.

| (16) | Ukrepi, ki jih zajema ta uredba, bi morali prispevati k vzpostavitvi evropskega območja pravosodja s 
  spodbujanjem neodvisnosti in učinkovitosti pravnega sistema,
  povečanjem čezmejnega sodelovanja in mreženja
  , krepitvijo medsebojnega zaupanja med sodstvi držav članic
  ter doseganjem pravilne, skladne in dosledne uporabe prava Unije.
  Posebno pozornost bi bilo treba nameniti uporabi zakonodaje Unije na področju enakosti in boljšemu izvajanju in usklajevanju različnih instrumentov Unije za zaščito žrtev .
  Financiranje dejavnosti bi moralo prispevati tudi k skupnemu razumevanju vrednot Unije, pravni državi, boljšemu poznavanju prava in politik Unije, izmenjavi znanja in izkušenj ter dobrih praks pri uporabi instrumentov pravosodnega sodelovanja s strani vseh zadevnih zainteresiranih strani, pa tudi k širjenju
  in spodbujanju
  interoperabilnih digitalnih rešitev, ki podpirajo nemoteno in učinkovito čezmejno sodelovanje, ter zagotoviti trdno analitično podlago za podporo razvoju, izvrševanju in pravilnemu
  razumevanju in
  izvajanju prava in politik Unije. Posredovanje Unije omogoča dosledno izvajanje teh ukrepov po vsej Uniji in zagotavlja ekonomijo obsega. Poleg tega Unija enostavneje kot države članice obravnava čezmejne primere in zagotavlja evropsko platformo za vzajemno učenje
  in izmenjavo dobre prakse
  . |
| --- | --- |

(16)

Ukrepi, ki jih zajema ta uredba, bi morali prispevati k vzpostavitvi evropskega območja pravosodja s 
  spodbujanjem neodvisnosti in učinkovitosti pravnega sistema,
  povečanjem čezmejnega sodelovanja in mreženja
  , krepitvijo medsebojnega zaupanja med sodstvi držav članic
  ter doseganjem pravilne, skladne in dosledne uporabe prava Unije.
  Posebno pozornost bi bilo treba nameniti uporabi zakonodaje Unije na področju enakosti in boljšemu izvajanju in usklajevanju različnih instrumentov Unije za zaščito žrtev .
  Financiranje dejavnosti bi moralo prispevati tudi k skupnemu razumevanju vrednot Unije, pravni državi, boljšemu poznavanju prava in politik Unije, izmenjavi znanja in izkušenj ter dobrih praks pri uporabi instrumentov pravosodnega sodelovanja s strani vseh zadevnih zainteresiranih strani, pa tudi k širjenju
  in spodbujanju
  interoperabilnih digitalnih rešitev, ki podpirajo nemoteno in učinkovito čezmejno sodelovanje, ter zagotoviti trdno analitično podlago za podporo razvoju, izvrševanju in pravilnemu
  razumevanju in
  izvajanju prava in politik Unije. Posredovanje Unije omogoča dosledno izvajanje teh ukrepov po vsej Uniji in zagotavlja ekonomijo obsega. Poleg tega Unija enostavneje kot države članice obravnava čezmejne primere in zagotavlja evropsko platformo za vzajemno učenje
  in izmenjavo dobre prakse
  .

Sprememba 29

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (16a) | Program bi moral prispevati tudi h krepitvi sodelovanja s tretjimi državami v primerih ekstrateritorialne uporabe prava Unije, da bi se izboljšal dostop do pravnega varstva in olajšalo reševanje sodnih in postopkovnih izzivov, zlasti v primerih trgovine z ljudmi ter v zvezi s podnebnimi spremembami in družbeno odgovornostjo podjetij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16a)

Program bi moral prispevati tudi h krepitvi sodelovanja s tretjimi državami v primerih ekstrateritorialne uporabe prava Unije, da bi se izboljšal dostop do pravnega varstva in olajšalo reševanje sodnih in postopkovnih izzivov, zlasti v primerih trgovine z ljudmi ter v zvezi s podnebnimi spremembami in družbeno odgovornostjo podjetij.

Sprememba 30

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (16b) | Kot je Evropski parlament poudaril v poročilu o pregledu stanja na področju pravosodja za leto 2017, ki ga je pripravila Evropska komisija, so med sodniki in sodnimi uslužbenci držav članic še vedno velike razlike med spoloma, zlasti v zvezi z naslednjimi vidiki: delež sodnic na višjih ravneh sodstva, preglednost pri imenovanjih, usklajevanje poklicnih in zasebnih obveznosti ter obstoj mentorske prakse. Program bi zato moral podpirati dejavnosti usposabljanja za zmanjšanje teh razlik. Te dejavnosti bi se lahko na primer prilagodile strokovnjakinjam v sodstvih držav članic ali, če je to ustrezno, strokovnjakinjam in strokovnjakom, da bi se povečala ozaveščenost vsega ustreznega osebja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16b)

Kot je Evropski parlament poudaril v poročilu o pregledu stanja na področju pravosodja za leto 2017, ki ga je pripravila Evropska komisija, so med sodniki in sodnimi uslužbenci držav članic še vedno velike razlike med spoloma, zlasti v zvezi z naslednjimi vidiki: delež sodnic na višjih ravneh sodstva, preglednost pri imenovanjih, usklajevanje poklicnih in zasebnih obveznosti ter obstoj mentorske prakse. Program bi zato moral podpirati dejavnosti usposabljanja za zmanjšanje teh razlik. Te dejavnosti bi se lahko na primer prilagodile strokovnjakinjam v sodstvih držav članic ali, če je to ustrezno, strokovnjakinjam in strokovnjakom, da bi se povečala ozaveščenost vsega ustreznega osebja.

Sprememba 31

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (16c) | Pravosodni sistem Unije ne zagotavlja ustreznega pravnega varstva in zaščite ženskam in dekletom, zato žrtve nasilja na podlagi spola ne prejmejo potrebne podpore. To vključuje tudi pomanjkanje zaščite in podpore za žrtve trgovine z ljudmi za spolne namene, begunke in migrantke, osebe LGBTIQ in invalide. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16c)

Pravosodni sistem Unije ne zagotavlja ustreznega pravnega varstva in zaščite ženskam in dekletom, zato žrtve nasilja na podlagi spola ne prejmejo potrebne podpore. To vključuje tudi pomanjkanje zaščite in podpore za žrtve trgovine z ljudmi za spolne namene, begunke in migrantke, osebe LGBTIQ in invalide.

Sprememba 32

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (17) | Komisija bi morala zagotoviti splošno skladnost, dopolnjevanje in sinergije z delom organov, uradov in agencij Unije, kot so Eurojust, eu-LISA in Evropsko javno tožilstvo,
  ter
  bi se
  morala seznaniti
  z delom drugih nacionalnih in mednarodnih akterjev na področjih, ki jih program zajema. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17)

Komisija bi morala zagotoviti splošno skladnost, dopolnjevanje in sinergije z delom organov, uradov in agencij Unije, kot so Eurojust, eu-LISA in Evropsko javno tožilstvo,
  ter
  bi se
  morala seznaniti
  z delom drugih nacionalnih in mednarodnih akterjev na področjih, ki jih program zajema.

| (17) | Komisija bi morala zagotoviti splošno skladnost, dopolnjevanje in sinergije z delom organov, uradov in agencij Unije, kot so Eurojust,
  FRA, OLAF,
  eu-LISA in Evropsko javno tožilstvo,
  da
  bi se
  seznanila
  z delom drugih nacionalnih in mednarodnih akterjev na področjih, ki jih program zajema
  , ter po potrebi predlagala izboljšave
  . |
| --- | --- |

(17)

Komisija bi morala zagotoviti splošno skladnost, dopolnjevanje in sinergije z delom organov, uradov in agencij Unije, kot so Eurojust,
  FRA, OLAF,
  eu-LISA in Evropsko javno tožilstvo,
  da
  bi se
  seznanila
  z delom drugih nacionalnih in mednarodnih akterjev na področjih, ki jih program zajema
  , ter po potrebi predlagala izboljšave
  .

Sprememba 33

Predlog uredbe

Uvodna izjava 18

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (18) | Zagotoviti je treba
  evropsko dodano vrednost
  vseh ukrepov in dejavnosti, ki se izvajajo v okviru programa, njihovo dopolnjevanje z dejavnostmi držav članic in njihovo skladnost z drugimi dejavnostmi Unije. Za zagotovitev učinkovite dodelitve sredstev iz splošnega proračuna Unije bi si bilo treba prizadevati za skladnost, dopolnjevanje in sinergije s programi financiranja, ki podpirajo področja politike s tesnimi medsebojnimi vezmi, zlasti v okviru sklada za pravosodje, pravice in vrednote, torej s programom za pravice in vrednote, ter med tem programom in programom za enotni trg, upravljanjem meja in varnostjo, zlasti Skladom za azil, migracije in vključevanje (AMIF) in Skladom za notranjo varnost, strateško infrastrukturo, zlasti programom za digitalno Evropo, programom Erasmus+, okvirnim programom za raziskave in inovacije, instrumentom za predpristopno pomoč ter uredbo LIFE (13). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18)

Zagotoviti je treba
  evropsko dodano vrednost
  vseh ukrepov in dejavnosti, ki se izvajajo v okviru programa, njihovo dopolnjevanje z dejavnostmi držav članic in njihovo skladnost z drugimi dejavnostmi Unije. Za zagotovitev učinkovite dodelitve sredstev iz splošnega proračuna Unije bi si bilo treba prizadevati za skladnost, dopolnjevanje in sinergije s programi financiranja, ki podpirajo področja politike s tesnimi medsebojnimi vezmi, zlasti v okviru sklada za pravosodje, pravice in vrednote, torej s programom za pravice in vrednote, ter med tem programom in programom za enotni trg, upravljanjem meja in varnostjo, zlasti Skladom za azil, migracije in vključevanje (AMIF) in Skladom za notranjo varnost, strateško infrastrukturo, zlasti programom za digitalno Evropo, programom Erasmus+, okvirnim programom za raziskave in inovacije, instrumentom za predpristopno pomoč ter uredbo LIFE (13).

| (18) | Zagotoviti je treba
  vzdržnost, prepoznavnost, osrednje načelo evropske dodane vrednosti in dobro finančno poslovodenje pri izvajanju
  vseh ukrepov in dejavnosti, ki se izvajajo v okviru programa
  za pravosodje
  , njihovo dopolnjevanje z dejavnostmi držav članic in njihovo skladnost z drugimi dejavnostmi Unije. Za zagotovitev učinkovite dodelitve sredstev iz splošnega proračuna Unije
  na podlagi uspešnosti
  bi si bilo treba prizadevati za skladnost, dopolnjevanje in sinergije s programi financiranja, ki podpirajo področja politike s tesnimi medsebojnimi vezmi, zlasti v okviru sklada za pravosodje, pravice in vrednote, torej s programom za pravice in vrednote, ter med tem programom in programom za enotni trg, upravljanjem meja in varnostjo, zlasti Skladom za azil, migracije in vključevanje (AMIF) in Skladom za notranjo varnost, strateško infrastrukturo, zlasti programom za digitalno Evropo,
  Evropskim socialnim skladom plus,
  programom Erasmus+, okvirnim programom za raziskave in inovacije, instrumentom za predpristopno pomoč ter uredbo LIFE (13).
  Izvajanje programa za pravosodje ne bi smelo posegati v zakonodajo in politike Unije v zvezi z zaščito proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti glede pravne države v državah članicah, ter bi moralo biti z njimi dopolnjeno. |
| --- | --- |

(18)

Zagotoviti je treba
  vzdržnost, prepoznavnost, osrednje načelo evropske dodane vrednosti in dobro finančno poslovodenje pri izvajanju
  vseh ukrepov in dejavnosti, ki se izvajajo v okviru programa
  za pravosodje
  , njihovo dopolnjevanje z dejavnostmi držav članic in njihovo skladnost z drugimi dejavnostmi Unije. Za zagotovitev učinkovite dodelitve sredstev iz splošnega proračuna Unije
  na podlagi uspešnosti
  bi si bilo treba prizadevati za skladnost, dopolnjevanje in sinergije s programi financiranja, ki podpirajo področja politike s tesnimi medsebojnimi vezmi, zlasti v okviru sklada za pravosodje, pravice in vrednote, torej s programom za pravice in vrednote, ter med tem programom in programom za enotni trg, upravljanjem meja in varnostjo, zlasti Skladom za azil, migracije in vključevanje (AMIF) in Skladom za notranjo varnost, strateško infrastrukturo, zlasti programom za digitalno Evropo,
  Evropskim socialnim skladom plus,
  programom Erasmus+, okvirnim programom za raziskave in inovacije, instrumentom za predpristopno pomoč ter uredbo LIFE (13).
  Izvajanje programa za pravosodje ne bi smelo posegati v zakonodajo in politike Unije v zvezi z zaščito proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti glede pravne države v državah članicah, ter bi moralo biti z njimi dopolnjeno.

Sprememba 34

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (19a) | Dalje bi bilo treba izpopolniti mehanizme, ki zagotavljajo povezavo med politikami Unije za financiranje in vrednotami Unije, tako da bi Komisija Svetu lahko predlagala prerazporeditev sredstev, dodeljenih državi članici v okviru deljenega upravljanja, na program za pravosodje, če zoper to državo članico potekajo postopki v zvezi z vrednotami Unije. Celovit mehanizem Unije za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice bi moral zagotoviti redno in enako pregledovanje vseh držav članic, s katerim bi pridobili potrebne informacije za sprožitev ukrepov, povezanih s splošnimi pomanjkljivostmi glede vrednot Unije v državah članicah. Za zagotovitev enotnega izvajanja ter glede na pomen finančnih učinkov uvedenih ukrepov bi bilo treba izvedbena pooblastila prenesti na Svet, ki bi moral ukrepati na podlagi predloga Komisije. Za lažje sprejetje odločitev, ki so nujne za učinkovito ukrepanje, bi bilo treba uporabiti glasovanje po pravilu obrnjene kvalificirane večine. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19a)

Dalje bi bilo treba izpopolniti mehanizme, ki zagotavljajo povezavo med politikami Unije za financiranje in vrednotami Unije, tako da bi Komisija Svetu lahko predlagala prerazporeditev sredstev, dodeljenih državi članici v okviru deljenega upravljanja, na program za pravosodje, če zoper to državo članico potekajo postopki v zvezi z vrednotami Unije. Celovit mehanizem Unije za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice bi moral zagotoviti redno in enako pregledovanje vseh držav članic, s katerim bi pridobili potrebne informacije za sprožitev ukrepov, povezanih s splošnimi pomanjkljivostmi glede vrednot Unije v državah članicah. Za zagotovitev enotnega izvajanja ter glede na pomen finančnih učinkov uvedenih ukrepov bi bilo treba izvedbena pooblastila prenesti na Svet, ki bi moral ukrepati na podlagi predloga Komisije. Za lažje sprejetje odločitev, ki so nujne za učinkovito ukrepanje, bi bilo treba uporabiti glasovanje po pravilu obrnjene kvalificirane večine.

Sprememba 35

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (19b) | Poskrbeti je treba za dobro finančno poslovodenje programa ter njegovo čim bolj učinkovito in uporabnikom prijazno izvajanje, obenem pa zagotoviti pravno varnost in dostopnost programa za vse udeležence. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19b)

Poskrbeti je treba za dobro finančno poslovodenje programa ter njegovo čim bolj učinkovito in uporabnikom prijazno izvajanje, obenem pa zagotoviti pravno varnost in dostopnost programa za vse udeležence.

Sprememba 36

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (19c) | Boljše izvajanje in večja kakovost porabe bi morali biti vodilni načeli za doseganje ciljev programa, pri tem pa mora biti uporaba finančnih virov optimalna. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19c)

Boljše izvajanje in večja kakovost porabe bi morali biti vodilni načeli za doseganje ciljev programa, pri tem pa mora biti uporaba finančnih virov optimalna.

Sprememba 37

Predlog uredbe

Uvodna izjava 20

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (20) | Za ta program se uporablja Uredba (EU, Euratom) [nova finančna uredba] (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba). Ta določa pravila za izvrševanje proračuna Unije, kar vključuje pravila o nepovratnih sredstvih, nagradah, javnih naročilih, posrednem izvrševanju, finančnih instrumentih in proračunskih jamstvih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(20)

Za ta program se uporablja Uredba (EU, Euratom) [nova finančna uredba] (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba). Ta določa pravila za izvrševanje proračuna Unije, kar vključuje pravila o nepovratnih sredstvih, nagradah, javnih naročilih, posrednem izvrševanju, finančnih instrumentih in proračunskih jamstvih.

| (20) | Za ta program se uporablja Uredba (EU, Euratom) [nova finančna uredba] (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba). Ta določa pravila za izvrševanje proračuna Unije, kar vključuje pravila o nepovratnih sredstvih, nagradah, javnih naročilih, posrednem izvrševanju, finančnih instrumentih in proračunskih jamstvih
  , in zahteva popolno preglednost glede uporabe sredstev, dobro finančno poslovodenje in preudarno rabo sredstev. Zlasti bi morala biti kot del izvajanja tega programa v praksi udejanjena in nadalje okrepljena pravila v zvezi z možnostjo, da se lokalne, regionalne, nacionalne in mednarodne organizacije civilne družbe financirajo prek večletnih nepovratnih sredstev za poslovanje, posredovanih nepovratnih sredstev, določb, ki zagotavljajo hitre in prilagodljive postopke za dodeljevanje sredstev, kot je postopek za prijavo v dveh korakih, ter uporabniku prijaznih prijav in postopkov poročanja. Pri merilih za sofinanciranje bi bilo treba upoštevati prostovoljno delo. |
| --- | --- |

(20)

Za ta program se uporablja Uredba (EU, Euratom) [nova finančna uredba] (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba). Ta določa pravila za izvrševanje proračuna Unije, kar vključuje pravila o nepovratnih sredstvih, nagradah, javnih naročilih, posrednem izvrševanju, finančnih instrumentih in proračunskih jamstvih
  , in zahteva popolno preglednost glede uporabe sredstev, dobro finančno poslovodenje in preudarno rabo sredstev. Zlasti bi morala biti kot del izvajanja tega programa v praksi udejanjena in nadalje okrepljena pravila v zvezi z možnostjo, da se lokalne, regionalne, nacionalne in mednarodne organizacije civilne družbe financirajo prek večletnih nepovratnih sredstev za poslovanje, posredovanih nepovratnih sredstev, določb, ki zagotavljajo hitre in prilagodljive postopke za dodeljevanje sredstev, kot je postopek za prijavo v dveh korakih, ter uporabniku prijaznih prijav in postopkov poročanja. Pri merilih za sofinanciranje bi bilo treba upoštevati prostovoljno delo.

Sprememba 38

Predlog uredbe

Uvodna izjava 21

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (21) | Vrste financiranja in načine izvajanja na podlagi te uredbe bi bilo treba izbrati na podlagi tega, v kolikšnem obsegu se lahko z njimi dosežejo specifični cilji ukrepov in rezultati ob upoštevanju zlasti stroškov kontrol, upravnega bremena in pričakovanega tveganja neizpolnjevanja obveznosti. To bi moralo vključevati razmislek o uporabi pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj
  in
  stroškov na enoto ter financiranja, ki ni povezano s stroški, kot je določeno v členu 125(1) finančne uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(21)

Vrste financiranja in načine izvajanja na podlagi te uredbe bi bilo treba izbrati na podlagi tega, v kolikšnem obsegu se lahko z njimi dosežejo specifični cilji ukrepov in rezultati ob upoštevanju zlasti stroškov kontrol, upravnega bremena in pričakovanega tveganja neizpolnjevanja obveznosti. To bi moralo vključevati razmislek o uporabi pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj
  in
  stroškov na enoto ter financiranja, ki ni povezano s stroški, kot je določeno v členu 125(1) finančne uredbe.

| (21) | Vrste financiranja in načine izvajanja na podlagi te uredbe bi bilo treba izbrati na podlagi tega, v kolikšnem obsegu se lahko z njimi dosežejo specifični cilji ukrepov in
  želeni
  rezultati ob upoštevanju zlasti stroškov kontrol, upravnega bremena
  , velikosti
  in
  zmogljivosti ustreznih deležnikov in ciljnih upravičencev ter
  pričakovanega tveganja neizpolnjevanja obveznosti. To bi moralo vključevati razmislek o uporabi pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj, stroškov na enoto
  in posredovanih nepovratnih sredstev
  ter financiranja, ki ni povezano s stroški, kot je določeno v členu 125(1) finančne uredbe. |
| --- | --- |

(21)

Vrste financiranja in načine izvajanja na podlagi te uredbe bi bilo treba izbrati na podlagi tega, v kolikšnem obsegu se lahko z njimi dosežejo specifični cilji ukrepov in
  želeni
  rezultati ob upoštevanju zlasti stroškov kontrol, upravnega bremena
  , velikosti
  in
  zmogljivosti ustreznih deležnikov in ciljnih upravičencev ter
  pričakovanega tveganja neizpolnjevanja obveznosti. To bi moralo vključevati razmislek o uporabi pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj, stroškov na enoto
  in posredovanih nepovratnih sredstev
  ter financiranja, ki ni povezano s stroški, kot je določeno v členu 125(1) finančne uredbe.

Sprememba 39

Predlog uredbe

Uvodna izjava 22

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (22) | V skladu s finančno uredbo, Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (15), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2988/95 (16), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (17) in Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 (18) je treba finančne interese Unije zaščititi s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo preprečevanje, odkrivanje, odpravljanje in preiskovanje nepravilnosti in goljufij, povračilo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi naložitev upravnih sankcij. Zlasti
  lahko
  v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 in Uredbo (Euratom, ES) št. 2185/96 Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF)
  izvaja
  upravne preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali drugih nezakonitih ravnanj, ki škodijo finančnim interesom Unije. Evropsko javno tožilstvo (EJT)
  lahko
  v skladu z Uredbo (EU) 2017/1939
  preiskuje
  in
  preganja
  goljufije in druga kazniva dejanja, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (19). V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije ter Komisiji, uradu OLAF, EJT in Evropskemu računskemu sodišču podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje osebe, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(22)

V skladu s finančno uredbo, Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (15), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2988/95 (16), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (17) in Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 (18) je treba finančne interese Unije zaščititi s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo preprečevanje, odkrivanje, odpravljanje in preiskovanje nepravilnosti in goljufij, povračilo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi naložitev upravnih sankcij. Zlasti
  lahko
  v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 in Uredbo (Euratom, ES) št. 2185/96 Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF)
  izvaja
  upravne preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali drugih nezakonitih ravnanj, ki škodijo finančnim interesom Unije. Evropsko javno tožilstvo (EJT)
  lahko
  v skladu z Uredbo (EU) 2017/1939
  preiskuje
  in
  preganja
  goljufije in druga kazniva dejanja, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (19). V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije ter Komisiji, uradu OLAF, EJT in Evropskemu računskemu sodišču podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje osebe, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice.

| (22) | V skladu s finančno uredbo, Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (15), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2988/95 (16), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (17) in Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 (18) je treba finančne interese Unije zaščititi s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo
  popolno preglednost financiranja programa in izbirnih postopkov,
  preprečevanje, odkrivanje, odpravljanje in preiskovanje nepravilnosti in goljufij, povračilo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi naložitev upravnih sankcij. Zlasti
  bi moral
  v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 in Uredbo (Euratom, ES) št. 2185/96 Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF)
  izvajati
  upravne preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali drugih nezakonitih ravnanj, ki škodijo finančnim interesom Unije. Evropsko javno tožilstvo (EJT)
  bi moralo
  v skladu z Uredbo (EU) 2017/1939
  preiskovati
  in
  preganjati
  goljufije in druga kazniva dejanja, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (19). V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije ter Komisiji, uradu OLAF, EJT in Evropskemu računskemu sodišču podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje osebe, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice. |
| --- | --- |

(22)

V skladu s finančno uredbo, Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (15), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2988/95 (16), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (17) in Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 (18) je treba finančne interese Unije zaščititi s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo
  popolno preglednost financiranja programa in izbirnih postopkov,
  preprečevanje, odkrivanje, odpravljanje in preiskovanje nepravilnosti in goljufij, povračilo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi naložitev upravnih sankcij. Zlasti
  bi moral
  v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 in Uredbo (Euratom, ES) št. 2185/96 Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF)
  izvajati
  upravne preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali drugih nezakonitih ravnanj, ki škodijo finančnim interesom Unije. Evropsko javno tožilstvo (EJT)
  bi moralo
  v skladu z Uredbo (EU) 2017/1939
  preiskovati
  in
  preganjati
  goljufije in druga kazniva dejanja, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (19). V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije ter Komisiji, uradu OLAF, EJT in Evropskemu računskemu sodišču podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje osebe, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice.

Sprememba 40

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (23) | Tretje države, ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP), lahko v programih Unije sodelujejo v okviru sodelovanja, vzpostavljenega na podlagi Sporazuma EGP, ki določa izvajanje programov s sklepom na podlagi navedenega sporazuma. Tretje države lahko sodelujejo tudi na podlagi drugih pravnih instrumentov. V to uredbo bi bilo treba uvesti posebno določbo, ki bi podelila potrebne pravice in dostop odgovornemu odredbodajalcu, Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF) in Evropskemu računskemu sodišču, da bi lahko celovito izvrševali svoje pristojnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(23)

Tretje države, ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP), lahko v programih Unije sodelujejo v okviru sodelovanja, vzpostavljenega na podlagi Sporazuma EGP, ki določa izvajanje programov s sklepom na podlagi navedenega sporazuma. Tretje države lahko sodelujejo tudi na podlagi drugih pravnih instrumentov. V to uredbo bi bilo treba uvesti posebno določbo, ki bi podelila potrebne pravice in dostop odgovornemu odredbodajalcu, Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF) in Evropskemu računskemu sodišču, da bi lahko celovito izvrševali svoje pristojnosti.

| (23) | Tretje države, ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP), lahko v programih Unije sodelujejo v okviru sodelovanja, vzpostavljenega na podlagi Sporazuma EGP, ki določa izvajanje programov s sklepom na podlagi navedenega sporazuma. Tretje države lahko sodelujejo tudi na podlagi drugih pravnih instrumentov. V to uredbo bi bilo treba uvesti posebno določbo, ki bi podelila potrebne pravice in dostop odgovornemu odredbodajalcu,
  organom in mrežam za človekove pravice, vključno z nacionalnimi institucijami, ki so odgovorne za varstvo človekovih pravic v posameznih državah članicah, organom in mrežam, ki so odgovorni za politike nediskriminacije in enakosti, varuhom človekovih pravic, Agenciji Evropske unije za temeljne pravice (FRA),
  Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF) in Evropskemu računskemu sodišču, da bi lahko celovito izvrševali svoje pristojnosti
  ter okrepili sinergije in sodelovanje
  .
  Obstajati bi morala možnost, da se vključijo tretje države, zlasti kadar se z njihovo udeležbo spodbujajo cilji programa, in sicer v skladu s splošnimi načeli in pogoji za udeležbo teh držav v programih Unije, določenimi v zadevnih okvirnih sporazumih in sklepih pridružitvenih svetov ali podobnih sporazumih; |
| --- | --- |

(23)

Tretje države, ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP), lahko v programih Unije sodelujejo v okviru sodelovanja, vzpostavljenega na podlagi Sporazuma EGP, ki določa izvajanje programov s sklepom na podlagi navedenega sporazuma. Tretje države lahko sodelujejo tudi na podlagi drugih pravnih instrumentov. V to uredbo bi bilo treba uvesti posebno določbo, ki bi podelila potrebne pravice in dostop odgovornemu odredbodajalcu,
  organom in mrežam za človekove pravice, vključno z nacionalnimi institucijami, ki so odgovorne za varstvo človekovih pravic v posameznih državah članicah, organom in mrežam, ki so odgovorni za politike nediskriminacije in enakosti, varuhom človekovih pravic, Agenciji Evropske unije za temeljne pravice (FRA),
  Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF) in Evropskemu računskemu sodišču, da bi lahko celovito izvrševali svoje pristojnosti
  ter okrepili sinergije in sodelovanje
  .
  Obstajati bi morala možnost, da se vključijo tretje države, zlasti kadar se z njihovo udeležbo spodbujajo cilji programa, in sicer v skladu s splošnimi načeli in pogoji za udeležbo teh držav v programih Unije, določenimi v zadevnih okvirnih sporazumih in sklepih pridružitvenih svetov ali podobnih sporazumih;

Sprememba 41

Predlog uredbe

Uvodna izjava 24 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (24a) | Namen predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zaščiti proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah je Uniji omogočiti, da bolje zaščiti svoj proračun, kadar pomanjkljivosti na področju pravne države škodujejo ali utegnejo škodovati dobremu finančnemu poslovodenju glede finančnih interesov Unije. Predlog bi moral dopolnjevati program za pravosodje, ki ima drugačno vlogo, in sicer naj bi podpiral nadaljnje oblikovanje evropskega območja pravosodja, ki temelji na pravni državi in medsebojnem zaupanju, ter zagotavljal, da lahko ljudje uživajo svoje pravice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(24a)

Namen predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zaščiti proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah je Uniji omogočiti, da bolje zaščiti svoj proračun, kadar pomanjkljivosti na področju pravne države škodujejo ali utegnejo škodovati dobremu finančnemu poslovodenju glede finančnih interesov Unije. Predlog bi moral dopolnjevati program za pravosodje, ki ima drugačno vlogo, in sicer naj bi podpiral nadaljnje oblikovanje evropskega območja pravosodja, ki temelji na pravni državi in medsebojnem zaupanju, ter zagotavljal, da lahko ljudje uživajo svoje pravice.

Sprememba 42

Predlog uredbe

Uvodna izjava 25

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (25) | V skladu s 
  [členom
   94 Sklepa Sveta 2013/755/EU] (1) so osebe in subjekti s sedežem v čezmorskih državah in ozemljih upravičeni do financiranja v skladu s pravili in cilji programa ter ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero je zadevni ČDO povezan. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(25)

V skladu s 
  [členom
   94 Sklepa Sveta 2013/755/EU] (1) so osebe in subjekti s sedežem v čezmorskih državah in ozemljih upravičeni do financiranja v skladu s pravili in cilji programa ter ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero je zadevni ČDO povezan.

| (25) | V skladu s 
  [sklicevanje se ustrezno posodobi v skladu z novim sklepom o ČDO: členom
   94 Sklepa Sveta 2013/755/EU] (1) o osebe in subjekti s sedežem v čezmorskih državah in ozemljih upravičeni do financiranja v skladu s pravili in cilji programa ter ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero je zadevni ČDO povezan.
  S programom je treba zagotoviti, da so te osebe in subjekti dovolj obveščeni o svoji upravičenosti do financiranja. |
| --- | --- |

(25)

V skladu s 
  [sklicevanje se ustrezno posodobi v skladu z novim sklepom o ČDO: členom
   94 Sklepa Sveta 2013/755/EU] (1) o osebe in subjekti s sedežem v čezmorskih državah in ozemljih upravičeni do financiranja v skladu s pravili in cilji programa ter ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero je zadevni ČDO povezan.
  S programom je treba zagotoviti, da so te osebe in subjekti dovolj obveščeni o svoji upravičenosti do financiranja.

Sprememba 43

Predlog uredbe

Uvodna izjava 25 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (25a) | Glede na njihov pomen in upoštevnost bi moral ta program prispevati k izpolnjevanju zaveze Unije in njenih držav članic, da bodo uresničile cilje trajnostnega razvoja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(25a)

Glede na njihov pomen in upoštevnost bi moral ta program prispevati k izpolnjevanju zaveze Unije in njenih držav članic, da bodo uresničile cilje trajnostnega razvoja.

Sprememba 44

Predlog uredbe

Uvodna izjava 27

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (27) | V skladu z odstavkoma 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje je treba ta program oceniti na podlagi informacij, zbranih v skladu s posebnimi zahtevami glede spremljanja, pri tem pa se izogibati pretiranemu urejanju in nalaganju upravnih bremen, zlasti
  državam članicam
  . Te zahteve
  lahko po potrebi vključujejo
  merljive kazalnike, ki
  so
  podlaga za ocenjevanje učinkov programa na terenu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(27)

V skladu z odstavkoma 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje je treba ta program oceniti na podlagi informacij, zbranih v skladu s posebnimi zahtevami glede spremljanja, pri tem pa se izogibati pretiranemu urejanju in nalaganju upravnih bremen, zlasti
  državam članicam
  . Te zahteve
  lahko po potrebi vključujejo
  merljive kazalnike, ki
  so
  podlaga za ocenjevanje učinkov programa na terenu.

| (27) | V skladu z odstavkoma 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje je treba ta program oceniti na podlagi informacij, zbranih v skladu s posebnimi zahtevami glede spremljanja, pri tem pa se izogibati pretiranemu urejanju in nalaganju upravnih bremen, zlasti
  upravičencem programa
  . Te zahteve
  bi morale, če je to mogoče, vključevati
  merljive kazalnike, ki
  bodo
  podlaga za ocenjevanje učinkov programa na terenu. |
| --- | --- |

(27)

V skladu z odstavkoma 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje je treba ta program oceniti na podlagi informacij, zbranih v skladu s posebnimi zahtevami glede spremljanja, pri tem pa se izogibati pretiranemu urejanju in nalaganju upravnih bremen, zlasti
  upravičencem programa
  . Te zahteve
  bi morale, če je to mogoče, vključevati
  merljive kazalnike, ki
  bodo
  podlaga za ocenjevanje učinkov programa na terenu.

Sprememba 45

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| V uredbi so določeni cilji programa, proračun za obdobje 2021–2027, oblike financiranja Unije in pravila za zagotavljanje takega financiranja. | V uredbi so določeni cilji programa, proračun za obdobje
  od
   
  1. januarja
  2021
  do


  31. decembra
   2027, oblike financiranja Unije in pravila za zagotavljanje takega financiranja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

V uredbi so določeni cilji programa, proračun za obdobje 2021–2027, oblike financiranja Unije in pravila za zagotavljanje takega financiranja.

V uredbi so določeni cilji programa, proračun za obdobje
  od
   
  1. januarja
  2021
  do


  31. decembra
   2027, oblike financiranja Unije in pravila za zagotavljanje takega financiranja.

Sprememba 46

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1. | „sodniki in sodno osebje“ pomeni sodnike, tožilce in sodno osebje ter druge pravosodne delavce, povezane s sodstvom, kot so odvetniki, notarji, sodni izvršitelji ali uradniki za izvrševanje, stečajni upravitelji, mediatorji, sodni tolmači in prevajalci, sodni izvedenci, zaporniško osebje in svetovalci za pogojni odpust. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.

„sodniki in sodno osebje“ pomeni sodnike, tožilce in sodno osebje ter druge pravosodne delavce, povezane s sodstvom, kot so odvetniki, notarji, sodni izvršitelji ali uradniki za izvrševanje, stečajni upravitelji, mediatorji, sodni tolmači in prevajalci, sodni izvedenci, zaporniško osebje in svetovalci za pogojni odpust.

| 1. | „sodniki in sodno osebje“ pomeni sodnike, tožilce in sodno osebje ter druge pravosodne delavce, povezane s sodstvom, kot so odvetniki
  in tožilci
  , notarji, sodni izvršitelji ali uradniki za izvrševanje, stečajni upravitelji, mediatorji, sodni tolmači in prevajalci, sodni izvedenci, zaporniško osebje in svetovalci za pogojni odpust. |
| --- | --- |

1.

„sodniki in sodno osebje“ pomeni sodnike, tožilce in sodno osebje ter druge pravosodne delavce, povezane s sodstvom, kot so odvetniki
  in tožilci
  , notarji, sodni izvršitelji ali uradniki za izvrševanje, stečajni upravitelji, mediatorji, sodni tolmači in prevajalci, sodni izvedenci, zaporniško osebje in svetovalci za pogojni odpust.

Sprememba 47

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Splošni cilj programa je prispevanje k nadaljnjemu razvoju evropskega območja
  pravosodja
  , ki temelji na pravni državi, vzajemnem priznavanju in
  medsebojnem zaupanju
  . | 1.   Splošni cilj programa je prispevanje k nadaljnjemu razvoju evropskega območja
  svobode, varnosti in pravice
  , ki temelji na pravni državi,
  vključno z neodvisnostjo sodnikov in nepristranskostjo pravosodja,
  vzajemnem priznavanju
  , medsebojnem zaupanju
  in
  čezmejnem sodelovanju, s čimer prispeva tudi k razvoju demokracije, pravne države in temeljnih pravic
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Splošni cilj programa je prispevanje k nadaljnjemu razvoju evropskega območja
  pravosodja
  , ki temelji na pravni državi, vzajemnem priznavanju in
  medsebojnem zaupanju
  .

1.   Splošni cilj programa je prispevanje k nadaljnjemu razvoju evropskega območja
  svobode, varnosti in pravice
  , ki temelji na pravni državi,
  vključno z neodvisnostjo sodnikov in nepristranskostjo pravosodja,
  vzajemnem priznavanju
  , medsebojnem zaupanju
  in
  čezmejnem sodelovanju, s čimer prispeva tudi k razvoju demokracije, pravne države in temeljnih pravic
  .

Sprememba 48

Sprememba 48

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – uvodni del

Člen 3 – odstavek 2 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Program ima naslednje specifične cilje
  , kakor je podrobneje opredeljeno v Prilogi I
  : | 2.   Program ima naslednje specifične cilje: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Program ima naslednje specifične cilje
  , kakor je podrobneje opredeljeno v Prilogi I
  :

2.   Program ima naslednje specifične cilje:

Sprememba 49

Sprememba 49

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – točka a

Člen 3 – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | olajševanje
  in podpiranje pravosodnega sodelovanja v civilnih in kazenskih zadevah ter spodbujanje pravne države, tudi s podpiranjem prizadevanj za izboljšanje
  uspešnosti
  nacionalnih pravosodnih sistemov
  in
  izvrševanja odločb; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

olajševanje
  in podpiranje pravosodnega sodelovanja v civilnih in kazenskih zadevah ter spodbujanje pravne države, tudi s podpiranjem prizadevanj za izboljšanje
  uspešnosti
  nacionalnih pravosodnih sistemov
  in
  izvrševanja odločb;

olajševanje

uspešnosti

in

| (a) | v okviru demokracije in spoštovanja temeljnih pravic, olajševanje
  in podpiranje pravosodnega sodelovanja v civilnih in kazenskih zadevah
  , vključno s sodelovanjem onkraj meja Unije v primerih ekstrateritorialne uporabe prava Unije, krepitev dostopa do pravnega varstva za fizične in pravne osebe
  ter spodbujanje pravne države
  in neodvisnosti sodstva
  , tudi s podpiranjem prizadevanj za izboljšanje
  učinkovitosti
  nacionalnih pravosodnih sistemov
  , ustreznega
  izvrševanja
  sodnih
  odločb
  in zaščite žrtev
  ; |
| --- | --- |

(a)

v okviru demokracije in spoštovanja temeljnih pravic, olajševanje
  in podpiranje pravosodnega sodelovanja v civilnih in kazenskih zadevah
  , vključno s sodelovanjem onkraj meja Unije v primerih ekstrateritorialne uporabe prava Unije, krepitev dostopa do pravnega varstva za fizične in pravne osebe
  ter spodbujanje pravne države
  in neodvisnosti sodstva
  , tudi s podpiranjem prizadevanj za izboljšanje
  učinkovitosti
  nacionalnih pravosodnih sistemov
  , ustreznega
  izvrševanja
  sodnih
  odločb
  in zaščite žrtev
  ;

v okviru demokracije in spoštovanja temeljnih pravic, olajševanje

, vključno s sodelovanjem onkraj meja Unije v primerih ekstrateritorialne uporabe prava Unije, krepitev dostopa do pravnega varstva za fizične in pravne osebe

in neodvisnosti sodstva

učinkovitosti

, ustreznega

sodnih

in zaščite žrtev

Sprememba 50

Sprememba 50

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – točka b

Člen 3 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | podpiranje in spodbujanje usposabljanja v pravosodju z namenom gojenja skupne pravne in pravosodne kulture ter kulture pravne države; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

podpiranje in spodbujanje usposabljanja v pravosodju z namenom gojenja skupne pravne in pravosodne kulture ter kulture pravne države;

| (b) | podpiranje in spodbujanje
  nacionalnega in transnacionalnega
  usposabljanja v pravosodju
  , vključno s pravo terminologijo,
  z namenom gojenja skupne pravne in pravosodne kulture ter kulture pravne države
  , pa tudi dosledno in učinkovito izvajanje pravnih instrumentov Unije o vzajemnem priznavanju in procesnih jamstvih. Pri tem usposabljanju se upoštevajo vidik enakosti spolov in posebne potrebe otrok in invalidov, po potrebi je usmerjeno na žrtve ter zajema zlasti civilno, kazensko in po potrebi upravno pravo, temeljne pravice, pa tudi boj proti terorizmu in radikalizaciji
  ; |
| --- | --- |

(b)

podpiranje in spodbujanje
  nacionalnega in transnacionalnega
  usposabljanja v pravosodju
  , vključno s pravo terminologijo,
  z namenom gojenja skupne pravne in pravosodne kulture ter kulture pravne države
  , pa tudi dosledno in učinkovito izvajanje pravnih instrumentov Unije o vzajemnem priznavanju in procesnih jamstvih. Pri tem usposabljanju se upoštevajo vidik enakosti spolov in posebne potrebe otrok in invalidov, po potrebi je usmerjeno na žrtve ter zajema zlasti civilno, kazensko in po potrebi upravno pravo, temeljne pravice, pa tudi boj proti terorizmu in radikalizaciji
  ;

nacionalnega in transnacionalnega

, vključno s pravo terminologijo,

, pa tudi dosledno in učinkovito izvajanje pravnih instrumentov Unije o vzajemnem priznavanju in procesnih jamstvih. Pri tem usposabljanju se upoštevajo vidik enakosti spolov in posebne potrebe otrok in invalidov, po potrebi je usmerjeno na žrtve ter zajema zlasti civilno, kazensko in po potrebi upravno pravo, temeljne pravice, pa tudi boj proti terorizmu in radikalizaciji

Sprememba 51

Sprememba 51

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – točka c

Člen 3 – odstavek 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | olajševanje učinkovitega dostopa do pravnega varstva za vse in učinkovitih pravnih sredstev, vključno z elektronskimi sredstvi, s spodbujanjem učinkovitih civilnih in
  kazenskih
  postopkov ter s spodbujanjem in podpiranjem pravic žrtev kaznivih dejanj ter procesnih pravic osumljencev in obtožencev v kazenskih postopkih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

olajševanje učinkovitega dostopa do pravnega varstva za vse in učinkovitih pravnih sredstev, vključno z elektronskimi sredstvi, s spodbujanjem učinkovitih civilnih in
  kazenskih
  postopkov ter s spodbujanjem in podpiranjem pravic žrtev kaznivih dejanj ter procesnih pravic osumljencev in obtožencev v kazenskih postopkih.

kazenskih

| (c) | olajševanje učinkovitega
  in nediskriminatornega
  dostopa do pravnega varstva za vse
  s poudarkom na neenakostih in diskriminaciji na vseh podlagah, kakršne so navedene v členu 21 Listine,
  in učinkovitih pravnih sredstev, vključno z elektronskimi sredstvi
  (e-pravosodje)
  , s spodbujanjem učinkovitih civilnih
  , kazenskih
  in
  po potrebi upravnih
  postopkov ter s spodbujanjem in podpiranjem pravic
  vseh
  žrtev kaznivih dejanj ter procesnih pravic osumljencev in obtožencev v kazenskih postopkih
  , pri čemer se posebna pozornost nameni otrokom in ženskam
  . |
| --- | --- |

(c)

olajševanje učinkovitega
  in nediskriminatornega
  dostopa do pravnega varstva za vse
  s poudarkom na neenakostih in diskriminaciji na vseh podlagah, kakršne so navedene v členu 21 Listine,
  in učinkovitih pravnih sredstev, vključno z elektronskimi sredstvi
  (e-pravosodje)
  , s spodbujanjem učinkovitih civilnih
  , kazenskih
  in
  po potrebi upravnih
  postopkov ter s spodbujanjem in podpiranjem pravic
  vseh
  žrtev kaznivih dejanj ter procesnih pravic osumljencev in obtožencev v kazenskih postopkih
  , pri čemer se posebna pozornost nameni otrokom in ženskam
  .

in nediskriminatornega

s poudarkom na neenakostih in diskriminaciji na vseh podlagah, kakršne so navedene v členu 21 Listine,

(e-pravosodje)

, kazenskih

po potrebi upravnih

vseh

, pri čemer se posebna pozornost nameni otrokom in ženskam

Sprememba 52

Sprememba 52

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – točka c a (novo)

Člen 3 – odstavek 2 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | spodbujanje praktične uporabe raziskav v zvezi z drogami, podpiranje organizacij civilne družbe, širjenje baze znanja na tem področju ter razvoj inovativnih metod spopadanja s pojavi novih psihoaktivnih snovi, trgovine z ljudmi in nedovoljene trgovine z blagom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ca)

(ca)

spodbujanje praktične uporabe raziskav v zvezi z drogami, podpiranje organizacij civilne družbe, širjenje baze znanja na tem področju ter razvoj inovativnih metod spopadanja s pojavi novih psihoaktivnih snovi, trgovine z ljudmi in nedovoljene trgovine z blagom.

spodbujanje praktične uporabe raziskav v zvezi z drogami, podpiranje organizacij civilne družbe, širjenje baze znanja na tem področju ter razvoj inovativnih metod spopadanja s pojavi novih psihoaktivnih snovi, trgovine z ljudmi in nedovoljene trgovine z blagom.

Sprememba 53

Sprememba 53

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 a (novo)

Člen 3 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Pri izvajanju vseh ukrepov programa si je treba, kot horizontalni cilj, prizadevati za podporo in spodbujanje varstva enakih pravic in načela nediskriminacije iz člena 21 Listine. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Pri izvajanju vseh ukrepov programa si je treba, kot horizontalni cilj, prizadevati za podporo in spodbujanje varstva enakih pravic in načela nediskriminacije iz člena 21 Listine.

Sprememba 54

Sprememba 54

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1

Člen 4 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   
  Finančna
  sredstva za izvajanje programa za obdobje 2021–2027 znašajo
  [305
   000 000 ] EUR v tekočih cenah. | 1.   
  V smislu [sklicevanje se po potrebi posodobi v skladu z novim medinstitucionalnim sporazumom] točke 17 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju finančna
  sredstva za izvajanje programa za obdobje 2021–2027
  , ki je prednostni referenčni okvir za proračunski organ v letnem proračunskem postopku,
  znašajo 
  316 000 000  EUR v cenah iz leta 2018 (
  356 000 000  EUR v tekočih cenah). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   
  Finančna
  sredstva za izvajanje programa za obdobje 2021–2027 znašajo
  [305
   000 000 ] EUR v tekočih cenah.

1.   
  V smislu [sklicevanje se po potrebi posodobi v skladu z novim medinstitucionalnim sporazumom] točke 17 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju finančna
  sredstva za izvajanje programa za obdobje 2021–2027
  , ki je prednostni referenčni okvir za proračunski organ v letnem proračunskem postopku,
  znašajo 
  316 000 000  EUR v cenah iz leta 2018 (
  356 000 000  EUR v tekočih cenah).

Sprememba 55

Sprememba 55

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2 a (novo)

Člen 4 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Proračunska sredstva, dodeljena za ukrepe, povezane s spodbujanjem enakosti spolov, se vsako leto navedejo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Proračunska sredstva, dodeljena za ukrepe, povezane s spodbujanjem enakosti spolov, se vsako leto navedejo;

Sprememba 56

Sprememba 56

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 4

Člen 4 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Viri, dodeljeni državam članicam v okviru deljenega upravljanja, se lahko na njihovo zahtevo prerazporedijo na program. Komisija te vire izvršuje neposredno v skladu s členom 62(1)(a) finančne uredbe
  ali posredno v skladu s členom 62(1)(c)
  . Če je to mogoče, se ti viri uporabijo v korist zadevne države članice. | 4.   Viri, dodeljeni državam članicam v okviru deljenega upravljanja, se lahko na njihovo zahtevo
  ali na zahtevo Komisije
  prerazporedijo na program. Komisija te vire izvršuje neposredno v skladu s členom 62(1)(a) finančne uredbe. Če je to mogoče, se ti viri uporabijo v korist zadevne države članice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Viri, dodeljeni državam članicam v okviru deljenega upravljanja, se lahko na njihovo zahtevo prerazporedijo na program. Komisija te vire izvršuje neposredno v skladu s členom 62(1)(a) finančne uredbe
  ali posredno v skladu s členom 62(1)(c)
  . Če je to mogoče, se ti viri uporabijo v korist zadevne države članice.

4.   Viri, dodeljeni državam članicam v okviru deljenega upravljanja, se lahko na njihovo zahtevo
  ali na zahtevo Komisije
  prerazporedijo na program. Komisija te vire izvršuje neposredno v skladu s členom 62(1)(a) finančne uredbe. Če je to mogoče, se ti viri uporabijo v korist zadevne države članice.

Sprememba 58

Sprememba 58

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 2

Člen 6 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   S programom se lahko zagotovi financiranje v kateri koli obliki iz finančne uredbe. | 2.   S programom se lahko zagotovi financiranje v kateri koli obliki iz finančne uredbe
  , predvsem z nepovratnimi sredstvi za ukrepe ter z letnimi in večletnimi nepovratnimi sredstvi za poslovanje. Financiranje zagotavlja dobro finančno poslovodenje, preudarno uporabo javnih sredstev, majhno upravno breme za upravljavca programa in upravičence ter dostopnost sredstev programa za morebitne upravičence. Uporabijo se lahko pavšalni zneski, stroški na enoto, pavšalne stopnje, posredovana nepovratna sredstva in finančna podpora tretjim strankam. Sofinanciranje se sprejme v naravi in se lahko opusti v primerih omejenega dodatnega financiranja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   S programom se lahko zagotovi financiranje v kateri koli obliki iz finančne uredbe.

2.   S programom se lahko zagotovi financiranje v kateri koli obliki iz finančne uredbe
  , predvsem z nepovratnimi sredstvi za ukrepe ter z letnimi in večletnimi nepovratnimi sredstvi za poslovanje. Financiranje zagotavlja dobro finančno poslovodenje, preudarno uporabo javnih sredstev, majhno upravno breme za upravljavca programa in upravičence ter dostopnost sredstev programa za morebitne upravičence. Uporabijo se lahko pavšalni zneski, stroški na enoto, pavšalne stopnje, posredovana nepovratna sredstva in finančna podpora tretjim strankam. Sofinanciranje se sprejme v naravi in se lahko opusti v primerih omejenega dodatnega financiranja.

Sprememba 59

Sprememba 59

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7

Člen 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 7 | Člen 7 |
| Vrsta ukrepov | Vrsta ukrepov |
| Financiranje v skladu s to uredbo lahko prejmejo ukrepi, ki prispevajo k doseganju specifičnega cilja iz člena 3. Do financiranja so upravičene zlasti dejavnosti
  , navedene v Prilogi I. | Financiranje v skladu s to uredbo lahko prejmejo ukrepi, ki prispevajo k doseganju specifičnega cilja iz člena 3. Do financiranja so upravičene zlasti
  naslednje
  dejavnosti: |
| | (1) | ozaveščanje in razširjanje informacij z namenom izboljšanja poznavanja politik in prava Unije, vključno z materialnim in procesnim pravom, instrumentov pravosodnega sodelovanja, upoštevne sodne prakse Sodišča Evropske unije, primerjalnega prava ter evropskih in mednarodnih standardov, s posebnim poudarkom na povečanju razumevanja večdisciplinarnih in interdisciplinarnih področij prava, kot je področje trgovine in človekovih pravic, ter na načinih olajševanja ekstrateritorialnih sodnih postopkov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 7

Člen 7

Vrsta ukrepov

Vrsta ukrepov

Financiranje v skladu s to uredbo lahko prejmejo ukrepi, ki prispevajo k doseganju specifičnega cilja iz člena 3. Do financiranja so upravičene zlasti dejavnosti
  , navedene v Prilogi I.

, navedene v Prilogi I.

Financiranje v skladu s to uredbo lahko prejmejo ukrepi, ki prispevajo k doseganju specifičnega cilja iz člena 3. Do financiranja so upravičene zlasti
  naslednje
  dejavnosti:

naslednje

(1)

(1)

ozaveščanje in razširjanje informacij z namenom izboljšanja poznavanja politik in prava Unije, vključno z materialnim in procesnim pravom, instrumentov pravosodnega sodelovanja, upoštevne sodne prakse Sodišča Evropske unije, primerjalnega prava ter evropskih in mednarodnih standardov, s posebnim poudarkom na povečanju razumevanja večdisciplinarnih in interdisciplinarnih področij prava, kot je področje trgovine in človekovih pravic, ter na načinih olajševanja ekstrateritorialnih sodnih postopkov;

| (2) | vzajemno učenje z izmenjavo dobrih praks med deležniki, vključno z organizacijami civilne družbe, z namenom izboljšanja poznavanja in vzajemnega razumevanja civilnega in kazenskega prava ter pravnih in pravosodnih sistemov držav članic, tudi glede pravne države in dostopa do pravnega varstva, ter krepitvijo medsebojnega zaupanja in izmenjavo dobrih praks v zvezi z otrokom prijaznim pravosodjem ter spodbujanjem in vključevanjem vidika enakosti spolov v celotni pravosodni sistem; |
| --- | --- |

(2)

(2)

vzajemno učenje z izmenjavo dobrih praks med deležniki, vključno z organizacijami civilne družbe, z namenom izboljšanja poznavanja in vzajemnega razumevanja civilnega in kazenskega prava ter pravnih in pravosodnih sistemov držav članic, tudi glede pravne države in dostopa do pravnega varstva, ter krepitvijo medsebojnega zaupanja in izmenjavo dobrih praks v zvezi z otrokom prijaznim pravosodjem ter spodbujanjem in vključevanjem vidika enakosti spolov v celotni pravosodni sistem;

| (3) | tečaji usposabljanja za sodnike, odvetnike, tožilce in policiste ter druge zaposlene v pravosodnem sistemu o izzivih in ovirah, s katerimi se soočajo ljudje v ranljivem položaju, vključno z otroki, etničnimi manjšinami, osebami LGBTI, invalidi, žrtvami nasilja na podlagi spola in drugih oblik medosebnega nasilja ter žrtvami trgovine z ljudmi, in o tem, kako zagotoviti ustrezno zaščito žrtev kaznivih dejanj. |
| --- | --- |

(3)

(3)

tečaji usposabljanja za sodnike, odvetnike, tožilce in policiste ter druge zaposlene v pravosodnem sistemu o izzivih in ovirah, s katerimi se soočajo ljudje v ranljivem položaju, vključno z otroki, etničnimi manjšinami, osebami LGBTI, invalidi, žrtvami nasilja na podlagi spola in drugih oblik medosebnega nasilja ter žrtvami trgovine z ljudmi, in o tem, kako zagotoviti ustrezno zaščito žrtev kaznivih dejanj.

| (4) | analitične dejavnosti in dejavnosti spremljanja z namenom izboljšanja poznavanja in razumevanja morebitnih ovir za nemoteno delovanje evropskega območja pravosodja ter izboljšanja izvajanja prava in politik Unije v državah članicah, tudi ob upoštevanju učinkov prava Unije na tretje države; |
| --- | --- |

(4)

(4)

analitične dejavnosti in dejavnosti spremljanja z namenom izboljšanja poznavanja in razumevanja morebitnih ovir za nemoteno delovanje evropskega območja pravosodja ter izboljšanja izvajanja prava in politik Unije v državah članicah, tudi ob upoštevanju učinkov prava Unije na tretje države;

| (5) | dejavnosti za izboljšanje nemotenega delovanja evropskega območja pravosodja, med drugim s spremljanjem demokracije, pravne države in temeljnih pravic v državah članicah, in raziskave o tem, kako odpraviti ovire za splošen, nediskriminatoren in učinkovit dostop do pravnega varstva za vse; |
| --- | --- |

(5)

(5)

dejavnosti za izboljšanje nemotenega delovanja evropskega območja pravosodja, med drugim s spremljanjem demokracije, pravne države in temeljnih pravic v državah članicah, in raziskave o tem, kako odpraviti ovire za splošen, nediskriminatoren in učinkovit dostop do pravnega varstva za vse;

| (6) | pobude, s katerimi se obravnavajo razlike v uravnoteženi zastopanosti spolov v pravosodju in sodnem osebju med državami članicami z usposabljanjem, prilagojenim strokovnjakinjam, ali namenjenim strokovnjakinjam in strokovnjakom, in krepi ozaveščenost o vprašanjih, kot je nizek delež sodnic na višjih ravneh pravosodja ali potreba po preglednosti in objektivnih merilih v postopkih imenovanja; |
| --- | --- |

(6)

(6)

pobude, s katerimi se obravnavajo razlike v uravnoteženi zastopanosti spolov v pravosodju in sodnem osebju med državami članicami z usposabljanjem, prilagojenim strokovnjakinjam, ali namenjenim strokovnjakinjam in strokovnjakom, in krepi ozaveščenost o vprašanjih, kot je nizek delež sodnic na višjih ravneh pravosodja ali potreba po preglednosti in objektivnih merilih v postopkih imenovanja;

| (7) | usposabljanje ustreznih deležnikov, vključno z organizacijami civilne družbe, ki se ukvarjajo z zaščito žrtev kaznivih dejanj in vlaganjem pravnih sredstev, z namenom izboljšanja poznavanja politik in prava Unije, med drugim vključno z materialnim in procesnim pravom, temeljnimi pravicami, podporo in zaščito žrtev kaznivih dejanj, uporabo kolektivnih pravnih sredstev in univerzalne pristojnosti, uporabo instrumentov Unije za pravosodno sodelovanje, upoštevno sodno prakso Sodišča Evropske unije, pravnim jezikom in primerjalnim pravom; |
| --- | --- |

(7)

(7)

usposabljanje ustreznih deležnikov, vključno z organizacijami civilne družbe, ki se ukvarjajo z zaščito žrtev kaznivih dejanj in vlaganjem pravnih sredstev, z namenom izboljšanja poznavanja politik in prava Unije, med drugim vključno z materialnim in procesnim pravom, temeljnimi pravicami, podporo in zaščito žrtev kaznivih dejanj, uporabo kolektivnih pravnih sredstev in univerzalne pristojnosti, uporabo instrumentov Unije za pravosodno sodelovanje, upoštevno sodno prakso Sodišča Evropske unije, pravnim jezikom in primerjalnim pravom;

| (8) | večdisciplinarno usposabljanje sodnega osebja in drugih ustreznih deležnikov na področju kazenskega izvršilnega prava, pridržanja in upravljanja zaporov, da bi se pospešilo širjenje dobre prakse; |
| --- | --- |

(8)

(8)

večdisciplinarno usposabljanje sodnega osebja in drugih ustreznih deležnikov na področju kazenskega izvršilnega prava, pridržanja in upravljanja zaporov, da bi se pospešilo širjenje dobre prakse;

| (9) | večdisciplinarno usposabljanje sodnega osebja in drugih ustreznih deležnikov na področju sodstva za mladoletnike, da bi se pripravilo in spodbujalo pravilno izvajanje Direktive (EU) 2016/800 o procesnih jamstvih za otroke, ki so osumljene ali obdolžene osebe v kazenskem postopku; |
| --- | --- |

(9)

(9)

večdisciplinarno usposabljanje sodnega osebja in drugih ustreznih deležnikov na področju sodstva za mladoletnike, da bi se pripravilo in spodbujalo pravilno izvajanje Direktive (EU) 2016/800 o procesnih jamstvih za otroke, ki so osumljene ali obdolžene osebe v kazenskem postopku;

| (10) | razvijanje in vzdrževanje orodij informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) ter e-pravosodja za večjo učinkovitost pravosodnih sistemov in njihovo boljše sodelovanje s pomočjo informacijske in komunikacijske tehnologije, vključno s čezmejno interoperabilnostjo sistemov in aplikacij, zasebnostjo in varstvom podatkov; |
| --- | --- |

(10)

(10)

razvijanje in vzdrževanje orodij informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) ter e-pravosodja za večjo učinkovitost pravosodnih sistemov in njihovo boljše sodelovanje s pomočjo informacijske in komunikacijske tehnologije, vključno s čezmejno interoperabilnostjo sistemov in aplikacij, zasebnostjo in varstvom podatkov;

| (11) | razvijanje zmogljivosti ključnih mrež na evropski ravni in evropskih pravosodnih mrež, vključno z mrežami, vzpostavljenimi s pravom Unije, da se zagotovita učinkovita uporaba in izvrševanje prava Unije ter spodbujajo in nadalje razvijajo pravo Unije, politični cilji in strategije na področjih programa; |
| --- | --- |

(11)

(11)

razvijanje zmogljivosti ključnih mrež na evropski ravni in evropskih pravosodnih mrež, vključno z mrežami, vzpostavljenimi s pravom Unije, da se zagotovita učinkovita uporaba in izvrševanje prava Unije ter spodbujajo in nadalje razvijajo pravo Unije, politični cilji in strategije na področjih programa;

| (12) | strukturna podpora za organizacije civilne družbe in druge ustrezne deležnike, dejavne na področjih, ki jih zajema program, ter krepitev zmogljivosti in usposabljanje pravnih strokovnjakov, ki delajo za te organizacije, pa tudi za posebne dejavnosti teh organizacij, vključno z zagovorništvom, mreženjem, pravnimi spori v zvezi s kršitvami demokracije, pravne države in temeljnih pravic, javno mobilizacijo, izobraževanjem in opravljanjem ustreznih storitev; |
| --- | --- |

(12)

(12)

strukturna podpora za organizacije civilne družbe in druge ustrezne deležnike, dejavne na področjih, ki jih zajema program, ter krepitev zmogljivosti in usposabljanje pravnih strokovnjakov, ki delajo za te organizacije, pa tudi za posebne dejavnosti teh organizacij, vključno z zagovorništvom, mreženjem, pravnimi spori v zvezi s kršitvami demokracije, pravne države in temeljnih pravic, javno mobilizacijo, izobraževanjem in opravljanjem ustreznih storitev;

| (13) | izboljšanje poznavanja programa ter širjenje, prenosljivost in preglednost njegovih rezultatov ter spodbujanje vzpostavljanja stikov z državljani, tudi z vzpostavitvijo in podpiranjem mreže neodvisnih centrov/nacionalnih kontaktnih točk programa; |
| --- | --- |

(13)

(13)

izboljšanje poznavanja programa ter širjenje, prenosljivost in preglednost njegovih rezultatov ter spodbujanje vzpostavljanja stikov z državljani, tudi z vzpostavitvijo in podpiranjem mreže neodvisnih centrov/nacionalnih kontaktnih točk programa;

| (14) | primerjalne študije, raziskave, analize in ankete, ocenjevanja in ocene učinka ter priprava in objava navodil, poročil in učnega gradiva. |
| --- | --- |

(14)

(14)

primerjalne študije, raziskave, analize in ankete, ocenjevanja in ocene učinka ter priprava in objava navodil, poročil in učnega gradiva.

Sprememba 60

Sprememba 60

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 1

Člen 9 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Ukrep, ki je prejel prispevek v okviru programa, lahko prejme tudi prispevek v okviru katerega koli drugega programa Unije, vključno s skladi z deljenim upravljanjem, če prispevki ne krijejo istih stroškov. [Kumulativno financiranje ne presega skupnih upravičenih stroškov ukrepa, podpora v okviru različnih programov Unije pa se lahko izračuna sorazmerno.] | 1.   Ukrep, ki je prejel prispevek v okviru programa, lahko prejme tudi prispevek v okviru katerega koli drugega programa Unije, vključno s skladi z deljenim upravljanjem, če prispevki ne krijejo istih stroškov
  in če se prepreči dvojno financiranje iz skladov z jasno navedbo virov financiranja za posamezno kategorijo odhodkov v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja
  . [Kumulativno financiranje ne presega skupnih upravičenih stroškov ukrepa, podpora v okviru različnih programov Unije pa se lahko izračuna sorazmerno.] |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Ukrep, ki je prejel prispevek v okviru programa, lahko prejme tudi prispevek v okviru katerega koli drugega programa Unije, vključno s skladi z deljenim upravljanjem, če prispevki ne krijejo istih stroškov. [Kumulativno financiranje ne presega skupnih upravičenih stroškov ukrepa, podpora v okviru različnih programov Unije pa se lahko izračuna sorazmerno.]

1.   Ukrep, ki je prejel prispevek v okviru programa, lahko prejme tudi prispevek v okviru katerega koli drugega programa Unije, vključno s skladi z deljenim upravljanjem, če prispevki ne krijejo istih stroškov
  in če se prepreči dvojno financiranje iz skladov z jasno navedbo virov financiranja za posamezno kategorijo odhodkov v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja
  . [Kumulativno financiranje ne presega skupnih upravičenih stroškov ukrepa, podpora v okviru različnih programov Unije pa se lahko izračuna sorazmerno.]

Sprememba 61

Sprememba 61

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 3 – pododstavek 2 – točka a

Člen 9 – odstavek 3 – pododstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | bili so ocenjeni v okviru razpisa za zbiranje predlogov v okviru programa; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

bili so ocenjeni v okviru razpisa za zbiranje predlogov v okviru programa;

| (a) | bili so ustrezno ocenjeni v okviru razpisa za zbiranje predlogov v okviru programa; |
| --- | --- |

(a)

bili so ustrezno ocenjeni v okviru razpisa za zbiranje predlogov v okviru programa;

Sprememba 62

Sprememba 62

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 3

Člen 10 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Evropski mreži institucij za izobraževanje v pravosodju se
  lahko
  brez razpisa za zbiranje predlogov dodelijo nepovratna sredstva za poslovanje za kritje odhodkov, povezanih z njenim stalnim delovnim programom. | 3.   Evropski mreži institucij za izobraževanje v pravosodju se brez razpisa za zbiranje predlogov dodelijo nepovratna sredstva za poslovanje za kritje odhodkov, povezanih z njenim stalnim delovnim programom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Evropski mreži institucij za izobraževanje v pravosodju se
  lahko
  brez razpisa za zbiranje predlogov dodelijo nepovratna sredstva za poslovanje za kritje odhodkov, povezanih z njenim stalnim delovnim programom.

3.   Evropski mreži institucij za izobraževanje v pravosodju se brez razpisa za zbiranje predlogov dodelijo nepovratna sredstva za poslovanje za kritje odhodkov, povezanih z njenim stalnim delovnim programom.

Sprememba 63

Sprememba 63

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 2

Člen 11 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Komisija sprejme program dela z 
  izvedbenim
  aktom. Ta
  izvedbeni
  akt se sprejme v skladu s 
  svetovalnim postopkom iz člena 17
  . | 2.   Komisija sprejme program dela z 
  delegiranim
  aktom. Ta
  delegirani
  akt se sprejme v skladu s 
  členom 14
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Komisija sprejme program dela z 
  izvedbenim
  aktom. Ta
  izvedbeni
  akt se sprejme v skladu s 
  svetovalnim postopkom iz člena 17
  .

2.   Komisija sprejme program dela z 
  delegiranim
  aktom. Ta
  delegirani
  akt se sprejme v skladu s 
  členom 14
  .

Sprememba 65

Sprememba 65

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 1

Člen 12 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Kazalniki za poročanje o napredku programa pri doseganju specifičnih ciljev iz člena 3 so določeni v 
  Prilogi II
  . | 1.   Kazalniki za poročanje o napredku programa pri doseganju specifičnih ciljev iz člena 3 so določeni v 
  Prilogi
  .
  Podatki, zbrani za spremljanje in poročanje, so po potrebi razčlenjeni glede na spol, starost in kategorijo osebja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Kazalniki za poročanje o napredku programa pri doseganju specifičnih ciljev iz člena 3 so določeni v 
  Prilogi II
  .

1.   Kazalniki za poročanje o napredku programa pri doseganju specifičnih ciljev iz člena 3 so določeni v 
  Prilogi
  .
  Podatki, zbrani za spremljanje in poročanje, so po potrebi razčlenjeni glede na spol, starost in kategorijo osebja.

Sprememba 66

Sprememba 66

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 2 a (novo)

Člen 12 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  S spremljanjem se zagotovi tudi ocena, kako so bila z ukrepi programa obravnavana vprašanja enakosti spolov in nediskriminacije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  S spremljanjem se zagotovi tudi ocena, kako so bila z ukrepi programa obravnavana vprašanja enakosti spolov in nediskriminacije.

Sprememba 67

Sprememba 67

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 3

Člen 12 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Sistem za poročanje o smotrnosti zagotavlja, da se podatki za spremljanje izvajanja in rezultatov programa zbirajo uspešno, učinkovito in pravočasno. V ta namen se prejemnikom finančnih sredstev Unije in državam članicam naložijo sorazmerne zahteve glede poročanja. | 3.   Sistem za poročanje o smotrnosti zagotavlja, da se
  pravilni
  podatki za spremljanje izvajanja in rezultatov programa zbirajo uspešno, učinkovito
  , natančno
  in pravočasno. V ta namen se prejemnikom finančnih sredstev Unije in državam članicam naložijo sorazmerne zahteve glede poročanja.
  Komisija da na voljo uporabnikom prijazne oblike ter zagotovi usmeritve in podporo, zlasti za prosilce in upravičence, ki morda nimajo ustreznih sredstev in osebja za izpolnjevanje zahtev glede poročanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Sistem za poročanje o smotrnosti zagotavlja, da se podatki za spremljanje izvajanja in rezultatov programa zbirajo uspešno, učinkovito in pravočasno. V ta namen se prejemnikom finančnih sredstev Unije in državam članicam naložijo sorazmerne zahteve glede poročanja.

3.   Sistem za poročanje o smotrnosti zagotavlja, da se
  pravilni
  podatki za spremljanje izvajanja in rezultatov programa zbirajo uspešno, učinkovito
  , natančno
  in pravočasno. V ta namen se prejemnikom finančnih sredstev Unije in državam članicam naložijo sorazmerne zahteve glede poročanja.
  Komisija da na voljo uporabnikom prijazne oblike ter zagotovi usmeritve in podporo, zlasti za prosilce in upravičence, ki morda nimajo ustreznih sredstev in osebja za izpolnjevanje zahtev glede poročanja.

Sprememba 68

Sprememba 68

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 1

Člen 13 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Ocene se opravijo pravočasno, da prispevajo k postopku odločanja. | 1.   Ocene se opravijo pravočasno
  in so ustrezno dokumentirane
  , da prispevajo k postopku odločanja
  in spremljajo izvajanje ukrepov, ki potekajo v okviru programa, ter doseganje ciljev iz člena 3. Pri vseh ocenah se upošteva vidik enakosti spolov, vključujejo pa natančno analizo sredstev programa, namenjenih dejavnostim, povezanim z enakostjo spolov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Ocene se opravijo pravočasno, da prispevajo k postopku odločanja.

1.   Ocene se opravijo pravočasno
  in so ustrezno dokumentirane
  , da prispevajo k postopku odločanja
  in spremljajo izvajanje ukrepov, ki potekajo v okviru programa, ter doseganje ciljev iz člena 3. Pri vseh ocenah se upošteva vidik enakosti spolov, vključujejo pa natančno analizo sredstev programa, namenjenih dejavnostim, povezanim z enakostjo spolov.

Sprememba 69

Sprememba 69

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 2

Člen 13 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Vmesna ocena programa se opravi, ko je na voljo dovolj informacij o izvajanju programa, vendar najpozneje v 
  štirih
  letih od začetka izvajanja programa. | 2.   Vmesna ocena programa se opravi, ko je na voljo dovolj informacij o izvajanju programa, vendar najpozneje v 
  treh
  letih od začetka izvajanja programa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Vmesna ocena programa se opravi, ko je na voljo dovolj informacij o izvajanju programa, vendar najpozneje v 
  štirih
  letih od začetka izvajanja programa.

2.   Vmesna ocena programa se opravi, ko je na voljo dovolj informacij o izvajanju programa, vendar najpozneje v 
  treh
  letih od začetka izvajanja programa.

Sprememba 70

Sprememba 70

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 3

Člen 13 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Na koncu izvajanja programa, vendar ne pozneje kot v 
  štirih
  letih po zaključku obdobja iz člena 1, Komisija opravi končno oceno programa. | 3.   Na koncu izvajanja programa, vendar ne pozneje kot v 
  treh
  letih po zaključku obdobja iz člena 1, Komisija opravi končno oceno programa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Na koncu izvajanja programa, vendar ne pozneje kot v 
  štirih
  letih po zaključku obdobja iz člena 1, Komisija opravi končno oceno programa.

3.   Na koncu izvajanja programa, vendar ne pozneje kot v 
  treh
  letih po zaključku obdobja iz člena 1, Komisija opravi končno oceno programa.

Sprememba 71

Sprememba 71

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 3 a (novo)

Člen 13 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Pri vmesni in končni oceni programa se med drugim ocenjujejo: |
| | (a) | zaznani vpliv programa na dostop do pravnega varstva na podlagi kvalitativnih in kvantitativnih podatkov, zbranih na evropski ravni; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Pri vmesni in končni oceni programa se med drugim ocenjujejo:

(a)

(a)

zaznani vpliv programa na dostop do pravnega varstva na podlagi kvalitativnih in kvantitativnih podatkov, zbranih na evropski ravni;

zaznani vpliv programa na dostop do pravnega varstva na podlagi kvalitativnih in kvantitativnih podatkov, zbranih na evropski ravni;

| (b) | število in kakovost instrumentov in orodij, razvitih v okviru ukrepov, ki se financirajo iz programa; |
| --- | --- |

(b)

(b)

število in kakovost instrumentov in orodij, razvitih v okviru ukrepov, ki se financirajo iz programa;

število in kakovost instrumentov in orodij, razvitih v okviru ukrepov, ki se financirajo iz programa;

| (c) | evropska dodana vrednost Programa; |
| --- | --- |

(c)

(c)

evropska dodana vrednost Programa;

evropska dodana vrednost Programa;

| (d) | obseg financiranja glede na dosežene rezultate; |
| --- | --- |

(d)

(d)

obseg financiranja glede na dosežene rezultate;

obseg financiranja glede na dosežene rezultate;

| (e) | potencialne upravne, organizacijske in/ali strukturne ovire za nemoteno, uspešnejše in učinkovitejše izvajanje Programa. |
| --- | --- |

(e)

(e)

potencialne upravne, organizacijske in/ali strukturne ovire za nemoteno, uspešnejše in učinkovitejše izvajanje Programa.

potencialne upravne, organizacijske in/ali strukturne ovire za nemoteno, uspešnejše in učinkovitejše izvajanje Programa.

Sprememba 72

Sprememba 72

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 4

Člen 14 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. | 4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.
  Pri sestavi posvetovalne skupine strokovnjakov je upoštevana uravnotežena zastopanost spolov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.
  Pri sestavi posvetovalne skupine strokovnjakov je upoštevana uravnotežena zastopanost spolov.

Sprememba 73

Sprememba 73

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 1

Člen 16 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Prejemniki finančnih sredstev Unije potrdijo izvor in zagotovijo prepoznavnost financiranja Unije (zlasti pri promoviranju ukrepov in njihovih rezultatov) z zagotavljanjem jasnih, učinkovitih in sorazmernih ciljno usmerjenih informacij različnemu občinstvu, vključno z mediji in javnostjo. | 1.   Prejemniki finančnih sredstev Unije potrdijo izvor in zagotovijo prepoznavnost financiranja Unije (zlasti pri promoviranju ukrepov in njihovih rezultatov) z zagotavljanjem jasnih, učinkovitih in sorazmernih ciljno usmerjenih informacij
  o evropski dodani vrednosti programa
  različnemu občinstvu, vključno z mediji in javnostjo
  , s čimer pokažejo dodano vrednost Unije in pripomorejo k prizadevanjem Komisije, da zbira podatke zaradi večje preglednosti proračuna
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Prejemniki finančnih sredstev Unije potrdijo izvor in zagotovijo prepoznavnost financiranja Unije (zlasti pri promoviranju ukrepov in njihovih rezultatov) z zagotavljanjem jasnih, učinkovitih in sorazmernih ciljno usmerjenih informacij različnemu občinstvu, vključno z mediji in javnostjo.

1.   Prejemniki finančnih sredstev Unije potrdijo izvor in zagotovijo prepoznavnost financiranja Unije (zlasti pri promoviranju ukrepov in njihovih rezultatov) z zagotavljanjem jasnih, učinkovitih in sorazmernih ciljno usmerjenih informacij
  o evropski dodani vrednosti programa
  različnemu občinstvu, vključno z mediji in javnostjo
  , s čimer pokažejo dodano vrednost Unije in pripomorejo k prizadevanjem Komisije, da zbira podatke zaradi večje preglednosti proračuna
  .

Sprememba 74

Sprememba 74

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 1

Člen 17 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011. | 1.   Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011
  in mu pomagajo ustrezne organizacije civilne družbe in organizacije za človekove pravice. V odboru se zagotovi uravnotežena zastopanost spolov, manjšin in drugih izključenih skupin. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

1.   Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011
  in mu pomagajo ustrezne organizacije civilne družbe in organizacije za človekove pravice. V odboru se zagotovi uravnotežena zastopanost spolov, manjšin in drugih izključenih skupin.

Sprememba 75

Sprememba 75

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I

Priloga I

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Priloga I | črtano |
| Dejavnosti v okviru programa | |
| Specifični cilji programa, navedeni v členu 3(2), se bodo uresničevali zlasti s podporo naslednjim dejavnostim: | |
| 1. | ozaveščanju in razširjanju informacij z namenom izboljšanja poznavanja politik in prava Unije, vključno z materialnim in procesnim pravom, instrumentov pravosodnega sodelovanja, upoštevne sodne prakse Sodišča Evropske unije, primerjalnega prava ter evropskih in mednarodnih standardov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Priloga I

Priloga I

črtano

črtano

Dejavnosti v okviru programa

Dejavnosti v okviru programa

Specifični cilji programa, navedeni v členu 3(2), se bodo uresničevali zlasti s podporo naslednjim dejavnostim:

Specifični cilji programa, navedeni v členu 3(2), se bodo uresničevali zlasti s podporo naslednjim dejavnostim:

1.

1.

ozaveščanju in razširjanju informacij z namenom izboljšanja poznavanja politik in prava Unije, vključno z materialnim in procesnim pravom, instrumentov pravosodnega sodelovanja, upoštevne sodne prakse Sodišča Evropske unije, primerjalnega prava ter evropskih in mednarodnih standardov;

| 2. | vzajemnemu učenju z izmenjavo dobrih praks med zainteresiranimi stranmi z namenom izboljšanja poznavanja in vzajemnega razumevanja civilnega in kazenskega prava ter pravnih in pravosodnih sistemov držav članic, tudi glede pravne države, ter krepitvi medsebojnega zaupanja; |
| --- | --- |

2.

2.

vzajemnemu učenju z izmenjavo dobrih praks med zainteresiranimi stranmi z namenom izboljšanja poznavanja in vzajemnega razumevanja civilnega in kazenskega prava ter pravnih in pravosodnih sistemov držav članic, tudi glede pravne države, ter krepitvi medsebojnega zaupanja;

| 3. | analitičnim dejavnostim in dejavnostim spremljanja

   (25)

  z namenom izboljšanja poznavanja in razumevanja morebitnih ovir za nemoteno delovanje evropskega območja pravosodja ter izboljšanja izvajanja prava in politik Unije v državah članicah; |
| --- | --- |

3.

3.

analitičnim dejavnostim in dejavnostim spremljanja

25

z namenom izboljšanja poznavanja in razumevanja morebitnih ovir za nemoteno delovanje evropskega območja pravosodja ter izboljšanja izvajanja prava in politik Unije v državah članicah;

| 4. | usposabljanju zadevnih zainteresiranih strani z namenom izboljšanja poznavanja politik in prava Unije, med drugim na področjih materialnega in procesnega prava, uporabe instrumentov pravosodnega sodelovanja EU, upoštevne sodne prakse Sodišča Evropske unije, pravnega jezika in primerjalnega prava; |
| --- | --- |

4.

4.

usposabljanju zadevnih zainteresiranih strani z namenom izboljšanja poznavanja politik in prava Unije, med drugim na področjih materialnega in procesnega prava, uporabe instrumentov pravosodnega sodelovanja EU, upoštevne sodne prakse Sodišča Evropske unije, pravnega jezika in primerjalnega prava;

| 5. | razvijanju in vzdrževanju orodij informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) z namenom izboljšanja učinkovitosti pravosodnih sistemov in njihovega sodelovanja s pomočjo informacijske in komunikacijske tehnologije, vključno s čezmejno interoperabilnostjo sistemov in aplikacij; |
| --- | --- |

5.

5.

razvijanju in vzdrževanju orodij informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) z namenom izboljšanja učinkovitosti pravosodnih sistemov in njihovega sodelovanja s pomočjo informacijske in komunikacijske tehnologije, vključno s čezmejno interoperabilnostjo sistemov in aplikacij;

| 6. | razvijanju zmogljivosti ključnih mrež na evropski ravni in evropskih pravosodnih mrež, vključno z mrežami, vzpostavljenimi s pravom Unije, z namenom zagotavljanja učinkovite uporabe in izvrševanja prava Unije ter spodbujanja in nadaljnjega razvoja prava Unije, političnih ciljev in strategij na področjih programa ter podpiranju organizacij civilne družbe, ki se udejstvujejo na področjih, zajetih s programom; |
| --- | --- |

6.

6.

razvijanju zmogljivosti ključnih mrež na evropski ravni in evropskih pravosodnih mrež, vključno z mrežami, vzpostavljenimi s pravom Unije, z namenom zagotavljanja učinkovite uporabe in izvrševanja prava Unije ter spodbujanja in nadaljnjega razvoja prava Unije, političnih ciljev in strategij na področjih programa ter podpiranju organizacij civilne družbe, ki se udejstvujejo na področjih, zajetih s programom;

| 7. | izboljšanju znanja o programu ter širjenja in prenosljivosti njegovih rezultatov ter spodbujanju vzpostavljanja stikov z državljani, vključno z vzpostavitvijo in podpiranjem mreže centrov/nacionalnih kontaktnih točk programa. |
| --- | --- |

7.

7.

izboljšanju znanja o programu ter širjenja in prenosljivosti njegovih rezultatov ter spodbujanju vzpostavljanja stikov z državljani, vključno z vzpostavitvijo in podpiranjem mreže centrov/nacionalnih kontaktnih točk programa.

Sprememba 76

Sprememba 76

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – odstavek 1 – uvodni del

Priloga II – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Priloga II | Priloga |
| Kazalniki | Kazalniki |
| Program se bo spremljal na podlagi sklopa kazalnikov, namenjenih merjenju obsega, v katerem so bili doseženi splošni in specifični cilji programa, z namenom zmanjšanja upravnih bremen in stroškov. V ta namen se bodo zbirali podatki v zvezi z naslednjim sklopom ključnih kazalnikov: | Program se bo spremljal na podlagi sklopa
  kvalitativnih in kvantitativnih
  kazalnikov, namenjenih merjenju obsega, v katerem so bili doseženi splošni in specifični cilji programa, z namenom zmanjšanja upravnih bremen in stroškov
  ter povečanja učinkovitosti pravosodnih sistemov
  . V ta namen se bodo
  ob spoštovanju pravic v zvezi z zasebnostjo in varstvom podatkov
  zbirali podatki
  , po potrebi razčlenjeni po spolu, starosti in kategoriji osebja,
  v zvezi z naslednjim sklopom ključnih kazalnikov: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Priloga II

Priloga II

Priloga

Priloga

Kazalniki

Kazalniki

Program se bo spremljal na podlagi sklopa kazalnikov, namenjenih merjenju obsega, v katerem so bili doseženi splošni in specifični cilji programa, z namenom zmanjšanja upravnih bremen in stroškov. V ta namen se bodo zbirali podatki v zvezi z naslednjim sklopom ključnih kazalnikov:

Program se bo spremljal na podlagi sklopa
  kvalitativnih in kvantitativnih
  kazalnikov, namenjenih merjenju obsega, v katerem so bili doseženi splošni in specifični cilji programa, z namenom zmanjšanja upravnih bremen in stroškov
  ter povečanja učinkovitosti pravosodnih sistemov
  . V ta namen se bodo
  ob spoštovanju pravic v zvezi z zasebnostjo in varstvom podatkov
  zbirali podatki
  , po potrebi razčlenjeni po spolu, starosti in kategoriji osebja,
  v zvezi z naslednjim sklopom ključnih kazalnikov:

kvalitativnih in kvantitativnih

ter povečanja učinkovitosti pravosodnih sistemov

ob spoštovanju pravic v zvezi z zasebnostjo in varstvom podatkov

, po potrebi razčlenjeni po spolu, starosti in kategoriji osebja,

Sprememba 77

Sprememba 77

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – odstavek 1 – razpredelnica

Priloga II – odstavek 1 – razpredelnica

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Število članov sodstva in sodnega osebja, ki so sodelovali v dejavnostih usposabljanja (vključno z izmenjavami osebja, študijskimi obiski, delavnicami in seminarji), financiranih iz programa, vključno z nepovratnimi sredstvi za poslovanje EJTN | Število članov sodstva in sodnega osebja, ki so sodelovali v dejavnostih usposabljanja (vključno z izmenjavami osebja, študijskimi obiski, delavnicami in seminarji), financiranih iz programa, vključno z nepovratnimi sredstvi za poslovanje EJTN |
| | Število članov osebja in organizacij civilne družbe, ki so sodelovali v dejavnostih usposabljanja |
| Število izmenjav informacij v evropskem informacijskem sistemu kazenskih evidenc (ECRIS) | Število izmenjav informacij v evropskem informacijskem sistemu kazenskih evidenc (ECRIS) |
| | Število primerov, dejavnosti in rezultatov čezmejnega sodelovanja, vključno s sodelovanjem z uporabo orodij informacijske tehnologije in postopkov na ravni Unije |
| Število zadetkov na portalu/straneh e-pravosodje z informacijami o čezmejnih civilnih zadevah | |
| Število ljudi, ki so jih dosegle: | Število ljudi, ki so jih dosegle: |
| (i) | dejavnosti vzajemnega učenja in izmenjave dobrih praks; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Število članov sodstva in sodnega osebja, ki so sodelovali v dejavnostih usposabljanja (vključno z izmenjavami osebja, študijskimi obiski, delavnicami in seminarji), financiranih iz programa, vključno z nepovratnimi sredstvi za poslovanje EJTN

Število članov sodstva in sodnega osebja, ki so sodelovali v dejavnostih usposabljanja (vključno z izmenjavami osebja, študijskimi obiski, delavnicami in seminarji), financiranih iz programa, vključno z nepovratnimi sredstvi za poslovanje EJTN

Število članov osebja in organizacij civilne družbe, ki so sodelovali v dejavnostih usposabljanja

Število članov osebja in organizacij civilne družbe, ki so sodelovali v dejavnostih usposabljanja

Število izmenjav informacij v evropskem informacijskem sistemu kazenskih evidenc (ECRIS)

Število izmenjav informacij v evropskem informacijskem sistemu kazenskih evidenc (ECRIS)

Število primerov, dejavnosti in rezultatov čezmejnega sodelovanja, vključno s sodelovanjem z uporabo orodij informacijske tehnologije in postopkov na ravni Unije

Število primerov, dejavnosti in rezultatov čezmejnega sodelovanja, vključno s sodelovanjem z uporabo orodij informacijske tehnologije in postopkov na ravni Unije

Število zadetkov na portalu/straneh e-pravosodje z informacijami o čezmejnih civilnih zadevah

Število zadetkov na portalu/straneh e-pravosodje z informacijami o čezmejnih civilnih zadevah

Število ljudi, ki so jih dosegle:

Število ljudi, ki so jih dosegle:

(i)

dejavnosti vzajemnega učenja in izmenjave dobrih praks;

| (i) | dejavnosti vzajemnega učenja in izmenjave dobrih praks; |
| --- | --- |

(i)

dejavnosti vzajemnega učenja in izmenjave dobrih praks;

| (ii) | dejavnosti ozaveščanja, obveščanja in razširjanja informacij |
| --- | --- |

(ii)

dejavnosti ozaveščanja, obveščanja in razširjanja informacij

| (ii) | dejavnosti ozaveščanja, obveščanja in razširjanja informacij |
| --- | --- |

(ii)

dejavnosti ozaveščanja, obveščanja in razširjanja informacij

| (iia) | dejavnosti krepitve zmogljivosti, namenjene organizacijam civilne družbe; |
| --- | --- |

(iia)

(iia)

dejavnosti krepitve zmogljivosti, namenjene organizacijam civilne družbe;

dejavnosti krepitve zmogljivosti, namenjene organizacijam civilne družbe;

| (iib) | dejavnosti, povezane z obveščanjem ljudi o dostopu do pravnega varstva; |
| --- | --- |

(iib)

(iib)

dejavnosti, povezane z obveščanjem ljudi o dostopu do pravnega varstva;

dejavnosti, povezane z obveščanjem ljudi o dostopu do pravnega varstva;

| (iic) | dejavnosti za sodnike o izzivih v zvezi s sodnimi postopki in o načinu uporabe zasebnega mednarodnega prava in prava Unije v čezmejnih/večdisciplinarnih primerih; |
| --- | --- |

(iic)

(iic)

dejavnosti za sodnike o izzivih v zvezi s sodnimi postopki in o načinu uporabe zasebnega mednarodnega prava in prava Unije v čezmejnih/večdisciplinarnih primerih;

dejavnosti za sodnike o izzivih v zvezi s sodnimi postopki in o načinu uporabe zasebnega mednarodnega prava in prava Unije v čezmejnih/večdisciplinarnih primerih;

| (iid) | dejavnosti ozaveščanja, financirane iz programa. |
| --- | --- |

(iid)

(iid)

dejavnosti ozaveščanja, financirane iz programa.

dejavnosti ozaveščanja, financirane iz programa.

Geografska porazdeljenost dejavnosti, financiranih iz programa

Geografska porazdeljenost dejavnosti, financiranih iz programa

Ocena udeležencev glede dejavnosti, pri katerih so sodelovali, in njihove pričakovane trajnosti

Ocena udeležencev glede dejavnosti, pri katerih so sodelovali, in njihove pričakovane trajnosti

---

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnima odboroma v medinstitucionalna pogajanja (A8-0068/2019).

1

(10)  Uredba (EU) št. 1381/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o uvedbi programa za pravice, enakost in državljanstvo za obdobje od 2014 do 2020 (UL L 354, 28.12.2013, str. 62).

10

(11)  Uredba Sveta (EU) št. 390/2014 z dne 14. aprila 2014 o uvedbi programa „Evropa za državljane“ za obdobje 2014–2020 (UL L 115, 17.4.2014, str. 3).

11

(12)  Uredba (EU) št. 1381/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o uvedbi programa za pravice, enakost in državljanstvo za obdobje od 2014 do 2020 (UL L 354, 28.12.2013, str. 62).

12

(10)  Uredba (EU) št. 1381/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o uvedbi programa za pravice, enakost in državljanstvo za obdobje od 2014 do 2020 (UL L 354, 28.12.2013, str. 62).

10

(11)  Uredba Sveta (EU) št. 390/2014 z dne 14. aprila 2014 o uvedbi programa „Evropa za državljane“ za obdobje 2014–2020 (UL L 115, 17.4.2014, str. 3).

11

(12)  Uredba (EU) št. 1381/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o uvedbi programa za pravice, enakost in državljanstvo za obdobje od 2014 do 2020 (UL L 354, 28.12.2013, str. 62).

12

(1a)  
  Sodišče Evropske unije, veliki senat, 27. februar 2018, C-64/16, Asociação Sindical dos Juízes Portugueses, ECLI:EU:C:2018:117; Sodišče, veliki senat, 25. julij 2018, C-216/18 PPU, L.M., ECLI:EU:C:2018:586.

1a

Sodišče Evropske unije, veliki senat, 27. februar 2018, C-64/16, Asociação Sindical dos Juízes Portugueses, ECLI:EU:C:2018:117; Sodišče, veliki senat, 25. julij 2018, C-216/18 PPU, L.M., ECLI:EU:C:2018:586.

(13)  Uredba (EU) št. 1293/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi programa za okolje in podnebne ukrepe (LIFE) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 614/2007
  Besedilo velja za EGP
  .

13

Besedilo velja za EGP

(13)  Uredba (EU) št. 1293/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi programa za okolje in podnebne ukrepe (LIFE) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 614/2007
  (UL L 347, 20.12.2013, str. 185)
  .

13

(UL L 347, 20.12.2013, str. 185)

(15)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

15

(16)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (UL L 312, 23.12.1995, str. 1).

16

(17)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

17

(18)  Uredba Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (UL L 283, 31.10.2017, str. 1).

18

(19)  Direktiva (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2017 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (UL L 198, 28.7.2017, str. 29).

19

(15)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

15

(16)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (UL L 312, 23.12.1995, str. 1).

16

(17)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

17

(18)  Uredba Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (UL L 283, 31.10.2017, str. 1).

18

(19)  Direktiva (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2017 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (UL L 198, 28.7.2017, str. 29).

19

(1)  Sklep Sveta 2013/755/EU z dne 25. novembra 2013 o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski uniji (Sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj) (UL L 344, 19.12.2013, str. 1).

1

(1)  Sklep Sveta 2013/755/EU z dne 25. novembra 2013 o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski uniji (Sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj) (UL L 344, 19.12.2013, str. 1).

1

(25)  
  Te dejavnosti vključujejo na primer zbiranje podatkov in statistik; razvijanje skupnih metodologij in po potrebi kazalnikov ali referenčnih meril; študije, raziskave, analize in ankete; ocenjevanja; ocene učinka ter pripravo in objavo navodil, poročil in izobraževalnega gradiva.

25

Te dejavnosti vključujejo na primer zbiranje podatkov in statistik; razvijanje skupnih metodologij in po potrebi kazalnikov ali referenčnih meril; študije, raziskave, analize in ankete; ocenjevanja; ocene učinka ter pripravo in objavo navodil, poročil in izobraževalnega gradiva.

---

| 23.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/530 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/530

---

P8_TA(2019)0099

Nenasprotovanje delegiranemu aktu: geografske razčlenitve

Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 19. decembra 2018 o spremembi Priloge I k Uredbi (ES) št. 184/2005 Evropskega parlamenta in Sveta glede ravni geografske razčlenitve (C(2018)08872 – 2018/3002(DEA))

(2020/C 449/52)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju delegirane uredbe Komisije (C(2018)08872), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delegirane uredbe Komisije (C(2018)08872),

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za mednarodno trgovino predsedniku konference predsednikov odborov z dne 28. januarja 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za mednarodno trgovino predsedniku konference predsednikov odborov z dne 28. januarja 2019,

| — | ob upoštevanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 184/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. januarja 2005 o statistiki Skupnosti glede plačilne bilance, mednarodne trgovine s storitvami in neposrednih tujih naložb (1) ter zlasti členov 2(3) in 10(6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 184/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. januarja 2005 o statistiki Skupnosti glede plačilne bilance, mednarodne trgovine s storitvami in neposrednih tujih naložb (1) ter zlasti členov 2(3) in 10(6),

| — | ob upoštevanju priporočila za sklep Odbora za mednarodno trgovino, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za sklep Odbora za mednarodno trgovino,

| — | ob upoštevanju člena 105(6) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(6) Poslovnika,

| A. | ker je Združeno kraljestvo 29. marca 2017 v skladu s členom 50 Pogodbe o Evropski uniji predložilo uradno obvestilo o svoji nameri o izstopu iz Unije; ker se Pogodbi za Združeno kraljestvo prenehata uporabljati z dnem začetka veljavnosti sporazuma o izstopu, sicer pa dve leti po navedenem uradnem obvestilu, to je 30. marca 2019, razen če Evropski svet po dogovoru z Združenim kraljestvom soglasno ne sklene, da se to obdobje podaljša; |
| --- | --- |

A.

ker je Združeno kraljestvo 29. marca 2017 v skladu s členom 50 Pogodbe o Evropski uniji predložilo uradno obvestilo o svoji nameri o izstopu iz Unije; ker se Pogodbi za Združeno kraljestvo prenehata uporabljati z dnem začetka veljavnosti sporazuma o izstopu, sicer pa dve leti po navedenem uradnem obvestilu, to je 30. marca 2019, razen če Evropski svet po dogovoru z Združenim kraljestvom soglasno ne sklene, da se to obdobje podaljša;

| B. | ker Uredba (ES) št. 184/2005 vzpostavlja skupni okvir za sistematično pripravo statistike Skupnosti o plačilni bilanci, mednarodni trgovini s storitvami in neposrednih tujih naložbah; |
| --- | --- |

B.

ker Uredba (ES) št. 184/2005 vzpostavlja skupni okvir za sistematično pripravo statistike Skupnosti o plačilni bilanci, mednarodni trgovini s storitvami in neposrednih tujih naložbah;

| C. | ker bi Združeno kraljestvo z izstopom iz Unije postalo tretja država in bi v statistiki glede plačilne bilance, mednarodne trgovine s storitvami in neposrednih tujih naložb zato moralo biti navedeno kot tretja država in ne kot država članica; |
| --- | --- |

C.

ker bi Združeno kraljestvo z izstopom iz Unije postalo tretja država in bi v statistiki glede plačilne bilance, mednarodne trgovine s storitvami in neposrednih tujih naložb zato moralo biti navedeno kot tretja država in ne kot država članica;

| D. | ker je edina sprememba, predvidena z delegirano uredbo C(2018)08872, da se Združeno kraljestvo za namene uporabe Uredbe (ES) št. 184/2005 uvrsti v kategorijo tretjih držav; |
| --- | --- |

D.

ker je edina sprememba, predvidena z delegirano uredbo C(2018)08872, da se Združeno kraljestvo za namene uporabe Uredbe (ES) št. 184/2005 uvrsti v kategorijo tretjih držav;

| E. | ker bi hitra objava delegirane uredbe v Uradnem listu EU omogočila večjo pravno varnost in dovolj časa za njeno izvedbo pred 30. marcem 2019; |
| --- | --- |

E.

ker bi hitra objava delegirane uredbe v Uradnem listu EU omogočila večjo pravno varnost in dovolj časa za njeno izvedbo pred 30. marcem 2019;

| 1. | izjavlja, da ne nasprotuje delegirani uredbi C(2018)08872; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  UL L 35, 8.2.2005, str. 23.

---

| 23.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/531 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/531

---

P8_TA(2019)0100

Nenasprotovanje delegiranemu aktu: regulativni tehnični standardi za obveznost kliringa, da se preložijo datumi odložene uporabe obveznosti kliringa za nekatere pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC

Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 19. decembra 2018 o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2015/2205, Delegirane uredbe (EU) 2016/592 in Delegirane uredbe (EU) 2016/1178 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za obveznost kliringa, da se preložijo datumi odložene uporabe obveznosti kliringa za nekatere pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC (C(2018)09047 – 2018/2998(DEA))

(2020/C 449/53)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju delegirane uredbe Komisije (C(2018)09047), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delegirane uredbe Komisije (C(2018)09047),

| — | ob upoštevanju pisma Komisije z dne 19. decembra 2018, v katerem ta poziva Parlament, naj izjavi, da ne bi nasprotoval delegirani uredbi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Komisije z dne 19. decembra 2018, v katerem ta poziva Parlament, naj izjavi, da ne bi nasprotoval delegirani uredbi,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za ekonomske in monetarne zadeve predsedniku konference predsednikov odborov z dne 4. februarja 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za ekonomske in monetarne zadeve predsedniku konference predsednikov odborov z dne 4. februarja 2019,

| — | ob upoštevanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (1) ter zlasti členov 5(2) in 82(6) Uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (1) ter zlasti členov 5(2) in 82(6) Uredbe,

| — | ob upoštevanju člena 13 Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 13 Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (2),

| — | ob upoštevanju osnutkov regulativnih tehničnih standardov z naslovom Obveznost kliringa iz uredbe EMIR (št. 6), ki so jih 27. septembra 2018 v skladu s členom 5(2) Uredbe (EU) št. 648/2012 predložili evropski nadzorni organi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutkov regulativnih tehničnih standardov z naslovom Obveznost kliringa iz uredbe EMIR (št. 6), ki so jih 27. septembra 2018 v skladu s členom 5(2) Uredbe (EU) št. 648/2012 predložili evropski nadzorni organi,

| — | ob upoštevanju priporočila za sklep Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za sklep Odbora za ekonomske in monetarne zadeve,

| — | ob upoštevanju člena 105(6) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(6) Poslovnika,

| A. | ker delegirani akt vsebuje pomembne podrobnosti, povezane z izvzetjem iz obveznosti kliringa za transakcije znotraj skupine s subjekti iz tretjih držav v skupini, če ni bila sprejeta odločitev o enakovrednosti v skladu s členom 13(2) Uredbe (EU) št. 648/2012 za tretjo državo, v kateri ima ta subjekt iz skupine sedež; |
| --- | --- |

A.

ker delegirani akt vsebuje pomembne podrobnosti, povezane z izvzetjem iz obveznosti kliringa za transakcije znotraj skupine s subjekti iz tretjih držav v skupini, če ni bila sprejeta odločitev o enakovrednosti v skladu s členom 13(2) Uredbe (EU) št. 648/2012 za tretjo državo, v kateri ima ta subjekt iz skupine sedež;

| B. | ker Parlament priznava pomen hitrega sprejetja tega akta, saj Komisija še ni sprejela takih odločitev o enakovrednosti in je bil prvi poznejši datum začetka uporabe obveznosti kliringa 21. december 2018, vendar tudi meni, da je Komisija po nepotrebnem odložila sprejetje tega akta do 19. decembra 2018, saj je Evropski organ za vrednostne papirje in trge osnutek regulativnih tehničnih standardov objavil že 27. septembra 2018; |
| --- | --- |

B.

ker Parlament priznava pomen hitrega sprejetja tega akta, saj Komisija še ni sprejela takih odločitev o enakovrednosti in je bil prvi poznejši datum začetka uporabe obveznosti kliringa 21. december 2018, vendar tudi meni, da je Komisija po nepotrebnem odložila sprejetje tega akta do 19. decembra 2018, saj je Evropski organ za vrednostne papirje in trge osnutek regulativnih tehničnih standardov objavil že 27. septembra 2018;

| C. | ker Parlament meni, da sprejeti regulativni tehnični standardi niso „enaki“ kot osnutki regulativnih tehničnih standardov, ki so jih evropski nadzorni organi predložili zaradi sprememb, ki jih je Komisija vnesla v ta osnutek, in meni, da ima tri mesece časa („obdobje pregledov“) za nasprotovanje regulativnim tehničnim standardom; ker Parlament poziva Komisijo, naj določi enomesečno obdobje pregledov samo v primerih, ko je Komisija sprejela osnutke evropskih nadzornih organov brez sprememb, torej ko so osnutek in sprejeti regulativni tehnični standardi „enaki“; |
| --- | --- |

C.

ker Parlament meni, da sprejeti regulativni tehnični standardi niso „enaki“ kot osnutki regulativnih tehničnih standardov, ki so jih evropski nadzorni organi predložili zaradi sprememb, ki jih je Komisija vnesla v ta osnutek, in meni, da ima tri mesece časa („obdobje pregledov“) za nasprotovanje regulativnim tehničnim standardom; ker Parlament poziva Komisijo, naj določi enomesečno obdobje pregledov samo v primerih, ko je Komisija sprejela osnutke evropskih nadzornih organov brez sprememb, torej ko so osnutek in sprejeti regulativni tehnični standardi „enaki“;

| 1. | izjavlja, da ne nasprotuje delegirani uredbi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  UL L 201, 27.7.2012, str. 1.

(2)  UL L 331, 15.12.2010, str. 84.

---

| 23.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/533 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/533

---

P8_TA(2019)0101

Nenasprotovanje delegiranemu aktu: datumi, na katere za določene vrste pogodb začne veljati obveznost kliringa

Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 19. decembra 2018 o spremembi Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/2205, Delegirane uredbe Komisije (EU) 2016/592 in Delegirane uredbe Komisije (EU) 2016/1178 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z datumi, na katere za določene vrste pogodb začne veljati obveznost kliringa (C(2018)09122 – 2018/3004(DEA))

(2020/C 449/54)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju delegirane uredbe Komisije (C(2018)09122), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delegirane uredbe Komisije (C(2018)09122),

| — | ob upoštevanju pisma Komisije z dne 19. decembra 2018, v katerem ta poziva Parlament, naj izjavi, da ne bi nasprotoval delegirani uredbi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Komisije z dne 19. decembra 2018, v katerem ta poziva Parlament, naj izjavi, da ne bi nasprotoval delegirani uredbi,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za ekonomske in monetarne zadeve predsedniku konference predsednikov odborov z dne 4. februarja 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za ekonomske in monetarne zadeve predsedniku konference predsednikov odborov z dne 4. februarja 2019,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. decembra 2018 z naslovom Priprave na izstop Združenega kraljestva iz Evropske unije dne 30. marca 2019: izvajanje načrta Komisije za nepredvidljive razmere (COM(2018)0890), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. decembra 2018 z naslovom Priprave na izstop Združenega kraljestva iz Evropske unije dne 30. marca 2019: izvajanje načrta Komisije za nepredvidljive razmere (COM(2018)0890),

| — | ob upoštevanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (1) ter zlasti členov 5(2) in 82(6) Uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (1) ter zlasti členov 5(2) in 82(6) Uredbe,

| — | ob upoštevanju člena 13 Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 13 Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (2),

| — | ob upoštevanju osnutkov regulativnih tehničnih standardov o novaciji pogodb, za katere še ni začela veljati obveznost kliringa, ki jih je 8. novembra 2018 v skladu s členom 5(2) Uredbe (EU) št. 648/2012 predložil Evropski organ za vrednostne papirje in trge, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutkov regulativnih tehničnih standardov o novaciji pogodb, za katere še ni začela veljati obveznost kliringa, ki jih je 8. novembra 2018 v skladu s členom 5(2) Uredbe (EU) št. 648/2012 predložil Evropski organ za vrednostne papirje in trge,

| — | ob upoštevanju priporočila za sklep Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za sklep Odbora za ekonomske in monetarne zadeve,

| — | ob upoštevanju člena 105(6) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(6) Poslovnika,

| A. | ker delegirani akt vsebuje pomembna pravila v zvezi s transakcijami, sklenjenimi med nasprotno stranko s sedežem v Združenem kraljestvu in nasprotno stranko, ki je ustanovljena v EU-27, in je del svežnja ukrepov ob nepredvidljivih dogodkih v primeru izstopa Združenega kraljestva iz EU brez dogovora; |
| --- | --- |

A.

ker delegirani akt vsebuje pomembna pravila v zvezi s transakcijami, sklenjenimi med nasprotno stranko s sedežem v Združenem kraljestvu in nasprotno stranko, ki je ustanovljena v EU-27, in je del svežnja ukrepov ob nepredvidljivih dogodkih v primeru izstopa Združenega kraljestva iz EU brez dogovora;

| B. | ker se Parlament strinja, da je pomembno, da pristojni organi in finančni trgi izvzamejo nekatere transakcije, ki izhajajo iz novacije, za omejeno obdobje 12 mesecev, če se nasprotna stranka s sedežem v Združenem kraljestvu spremeni v nasprotno stranko v EU-27; |
| --- | --- |

B.

ker se Parlament strinja, da je pomembno, da pristojni organi in finančni trgi izvzamejo nekatere transakcije, ki izhajajo iz novacije, za omejeno obdobje 12 mesecev, če se nasprotna stranka s sedežem v Združenem kraljestvu spremeni v nasprotno stranko v EU-27;

| C. | ker Parlament meni, da sprejeti regulativni tehnični standardi niso „enaki“ kot osnutki regulativnih tehničnih standardov, ki so jih evropski nadzorni organi predložili zaradi sprememb, ki jih je Komisija vnesla v ta osnutek, in meni, da ima tri mesece časa („obdobje pregledov“) za nasprotovanje regulativnim tehničnim standardom; ker Parlament poziva Komisijo, naj določi enomesečno obdobje pregledov samo v primerih, ko je Komisija sprejela osnutke evropskih nadzornih organov brez sprememb, torej ko so osnutek in sprejeti regulativni tehnični standardi „enaki“; |
| --- | --- |

C.

ker Parlament meni, da sprejeti regulativni tehnični standardi niso „enaki“ kot osnutki regulativnih tehničnih standardov, ki so jih evropski nadzorni organi predložili zaradi sprememb, ki jih je Komisija vnesla v ta osnutek, in meni, da ima tri mesece časa („obdobje pregledov“) za nasprotovanje regulativnim tehničnim standardom; ker Parlament poziva Komisijo, naj določi enomesečno obdobje pregledov samo v primerih, ko je Komisija sprejela osnutke evropskih nadzornih organov brez sprememb, torej ko so osnutek in sprejeti regulativni tehnični standardi „enaki“;

| 1. | izjavlja, da ne nasprotuje delegirani uredbi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  UL L 201, 27.7.2012, str. 1.

(2)  UL L 331, 15.12.2010, str. 84.

---

| 23.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/535 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/535

---

P8_TA(2019)0102

Nenasprotovanje delegiranemu aktu: datum, do katerega lahko nasprotne stranke še naprej uporabljajo svoje postopke obvladovanja tveganja za nekatere pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega kliringa prek CNS

Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 19. decembra 2018 o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2016/2251 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z datumom, do katerega lahko nasprotne stranke še naprej uporabljajo svoje postopke obvladovanja tveganja za nekatere pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez opravljenega kliringa prek CNS (C(2018)09118 – 2018/3003(DEA))

(2020/C 449/55)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju delegirane uredbe Komisije (C(2018)09118), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delegirane uredbe Komisije (C(2018)09118),

| — | ob upoštevanju pisma Komisije z dne 19. decembra 2018, v katerem poziva Parlament, naj izjavi, da ne bo nasprotoval delegirani uredbi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Komisije z dne 19. decembra 2018, v katerem poziva Parlament, naj izjavi, da ne bo nasprotoval delegirani uredbi,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za ekonomske in monetarne zadeve predsedniku konference predsednikov odborov z dne 4. februarja 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za ekonomske in monetarne zadeve predsedniku konference predsednikov odborov z dne 4. februarja 2019,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. decembra 2018 z naslovom Priprave na izstop Združenega kraljestva iz Evropske unije dne 30. marca 2019: izvajanje načrta Komisije za nepredvidljive razmere (COM(2018)0890), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. decembra 2018 z naslovom Priprave na izstop Združenega kraljestva iz Evropske unije dne 30. marca 2019: izvajanje načrta Komisije za nepredvidljive razmere (COM(2018)0890),

| — | ob upoštevanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (1) ter zlasti členov 11(5) in 82(6) Uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (1) ter zlasti členov 11(5) in 82(6) Uredbe,

| — | ob upoštevanju člena 13 Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 13 Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES (2),

| — | ob upoštevanju člena 13 Uredbe (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/79/ES (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 13 Uredbe (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/79/ES (3),

| — | ob upoštevanju člena 13 Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 13 Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (4),

| — | ob upoštevanju osnutkov regulativnih tehničnih standardov o novaciji dvostranskih pogodb, za katere ne veljajo zahteve glede dvostranskega kritja, ki so jih 27. novembra 2018 v skladu s členom 11(15) Uredbe (EU) št. 648/2012 predložili evropski nadzorni organi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutkov regulativnih tehničnih standardov o novaciji dvostranskih pogodb, za katere ne veljajo zahteve glede dvostranskega kritja, ki so jih 27. novembra 2018 v skladu s členom 11(15) Uredbe (EU) št. 648/2012 predložili evropski nadzorni organi,

| — | ob upoštevanju priporočila za sklep Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za sklep Odbora za ekonomske in monetarne zadeve,

| — | ob upoštevanju člena 105(6) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(6) Poslovnika,

| A. | ker delegirani akt vsebuje pomembna pravila v zvezi s transakcijami, sklenjenimi med nasprotno stranko s sedežem v Združenem kraljestvu in nasprotno stranko, ki je ustanovljena v EU-27, in je del svežnja ukrepov ob nepredvidljivih dogodkih v primeru izstopa Združenega kraljestva iz EU brez dogovora; |
| --- | --- |

A.

ker delegirani akt vsebuje pomembna pravila v zvezi s transakcijami, sklenjenimi med nasprotno stranko s sedežem v Združenem kraljestvu in nasprotno stranko, ki je ustanovljena v EU-27, in je del svežnja ukrepov ob nepredvidljivih dogodkih v primeru izstopa Združenega kraljestva iz EU brez dogovora;

| B. | ker se Parlament strinja, da je pomembno, da pristojni organi in finančni trgi izvzamejo nekatere transakcije, ki izhajajo iz novacije, za omejeno obdobje 12 mesecev, če se nasprotna stranka s sedežem v Združenem kraljestvu spremeni v nasprotno stranko v EU-27; |
| --- | --- |

B.

ker se Parlament strinja, da je pomembno, da pristojni organi in finančni trgi izvzamejo nekatere transakcije, ki izhajajo iz novacije, za omejeno obdobje 12 mesecev, če se nasprotna stranka s sedežem v Združenem kraljestvu spremeni v nasprotno stranko v EU-27;

| C. | ker Parlament meni, da sprejeti regulativni tehnični standardi niso „enaki“ kot osnutki regulativnih tehničnih standardov, ki so jih evropski nadzorni organi predložili zaradi sprememb, ki jih je Komisija vnesla v ta osnutek, in meni, da ima tri mesece časa („obdobje pregledov“) za nasprotovanje regulativnim tehničnim standardom; ker Parlament poziva Komisijo, naj določi enomesečno obdobje pregledov samo v primerih, ko je Komisija sprejela osnutke evropskih nadzornih organov brez sprememb, torej ko so osnutek in sprejeti regulativni tehnični standardi „enaki“; |
| --- | --- |

C.

ker Parlament meni, da sprejeti regulativni tehnični standardi niso „enaki“ kot osnutki regulativnih tehničnih standardov, ki so jih evropski nadzorni organi predložili zaradi sprememb, ki jih je Komisija vnesla v ta osnutek, in meni, da ima tri mesece časa („obdobje pregledov“) za nasprotovanje regulativnim tehničnim standardom; ker Parlament poziva Komisijo, naj določi enomesečno obdobje pregledov samo v primerih, ko je Komisija sprejela osnutke evropskih nadzornih organov brez sprememb, torej ko so osnutek in sprejeti regulativni tehnični standardi „enaki“;

| 1. | izjavlja, da ne nasprotuje delegirani uredbi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  UL L 201, 27.7.2012, str. 1.

(2)  UL L 331, 15.12.2010, str. 12.

(3)  UL L 331, 15.12.2010, str. 48.

(4)  UL L 331, 15.12.2010, str. 84.

---

| 23.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/537 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/537

---

P8_TA(2019)0103

Sodelovanje med sodišči držav članic pri pridobivanju dokazov v civilnih ali gospodarskih zadevah ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. februarja 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1206/2001 z dne 28. maja 2001 o sodelovanju med sodišči držav članic pri pridobivanju dokazov v civilnih ali gospodarskih zadevah (COM(2018)0378 – C8-0242/2018 – 2018/0203(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 449/56)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0378), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0378),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 81 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0242/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 81 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0242/2018),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. oktobra 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. oktobra 2018 (1),

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0477/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0477/2018),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 62, 15.2.2019, str. 56.

---

P8_TC1-COD(2018)0203

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. februarja 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1206/2001 z dne 28. maja 2001 o sodelovanju med sodišči držav članic pri pridobivanju dokazov v civilnih ali gospodarskih zadevah

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 81 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V interesu pravilnega delovanja notranjega trga
  in razvoja evropskega območja civilnega pravosodja, ki ga bo urejalo načelo vzajemnega zaupanja in vzajemnega priznavanja sodnih odločb,
  je treba nadalje izboljšati in pospešiti sodelovanje med sodišči na področju pridobivanja

  v državah članicah v zvezi s pridobivanjem
  dokazov. [Sprememba 1] |
| --- | --- |

(1)

V interesu pravilnega delovanja notranjega trga
  in razvoja evropskega območja civilnega pravosodja, ki ga bo urejalo načelo vzajemnega zaupanja in vzajemnega priznavanja sodnih odločb,
  je treba nadalje izboljšati in pospešiti sodelovanje med sodišči na področju pridobivanja

  v državah članicah v zvezi s pridobivanjem
  dokazov. [Sprememba 1]

| (2) | Uredba Sveta (ES) št. 1206/2001 (3) določa pravila o sodelovanju med sodišči držav članic pri pridobivanju dokazov v civilnih ali gospodarskih zadevah. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Sveta (ES) št. 1206/2001 (3) določa pravila o sodelovanju med sodišči držav članic pri pridobivanju dokazov v civilnih ali gospodarskih zadevah.

| (2a) | Za namen te uredbe bi moral biti pomen izraza „sodišče“ širok, da bi zajemal ne le sodišča v ožjem pomenu besede, ki izvajajo sodno funkcijo, temveč tudi druge subjekte ali organe, ki so v skladu z nacionalno zakonodajo pristojni za pridobivanje dokazov v skladu s to uredbo, kot so organi izvrševanja zakonodaje ali notarji v nekaterih državah članicah in v posebnih okoliščinah. [Sprememba 2] |
| --- | --- |

(2a)

Za namen te uredbe bi moral biti pomen izraza „sodišče“ širok, da bi zajemal ne le sodišča v ožjem pomenu besede, ki izvajajo sodno funkcijo, temveč tudi druge subjekte ali organe, ki so v skladu z nacionalno zakonodajo pristojni za pridobivanje dokazov v skladu s to uredbo, kot so organi izvrševanja zakonodaje ali notarji v nekaterih državah članicah in v posebnih okoliščinah. [Sprememba 2]

| (2b) | Bistveno je, da so na voljo učinkovita sredstva za pridobivanje, hrambo in predložitev dokazov ter da se upoštevajo pravice obrambe in potreba po varstvu zaupnih podatkov. V zvezi s tem je pomembno spodbujati uporabo sodobne tehnologije. [Sprememba 3] |
| --- | --- |

(2b)

Bistveno je, da so na voljo učinkovita sredstva za pridobivanje, hrambo in predložitev dokazov ter da se upoštevajo pravice obrambe in potreba po varstvu zaupnih podatkov. V zvezi s tem je pomembno spodbujati uporabo sodobne tehnologije. [Sprememba 3]

| (3) | Da bi
  učinkovito
  zagotovili
  neposredno in
  hitro posredovanje zaprosil in sporočil, bi bilo treba uporabiti vsa ustrezna sredstva moderne komunikacijske
  tehnologije, v zvezi s tem pa bi bilo treba upoštevati nenehen razvoj te
  tehnologije. Zato bi bilo praviloma treba vse sporočanje in izmenjavo dokumentov izvajati prek decentraliziranega informacijskega sistema, ki ga sestavljajo nacionalni sistemi IT. [Sprememba 4] |
| --- | --- |

(3)

Da bi
  učinkovito
  zagotovili
  neposredno in
  hitro posredovanje zaprosil in sporočil, bi bilo treba uporabiti vsa ustrezna sredstva moderne komunikacijske
  tehnologije, v zvezi s tem pa bi bilo treba upoštevati nenehen razvoj te
  tehnologije. Zato bi bilo praviloma treba vse sporočanje in izmenjavo dokumentov izvajati prek decentraliziranega informacijskega sistema, ki ga sestavljajo nacionalni sistemi IT. [Sprememba 4]

| (3a) | Decentralizirani sistem informacijske tehnologije bi moral temeljiti na sistemu e-CODEX, upravljati pa bi ga morala eu-LISA. eu-LISA bi bilo treba dati na voljo ustrezna sredstva, da bi se tak sistem lahko uvedel in izvajal, ter zagotoviti tehnično podporo v primeru težav pri delovanju sistema. Komisija bi morala čim prej, v vsakem primeru pa pred koncem leta 2019 predložiti predlog uredbe o čezmejni komunikaciji v sodnih postopkih (e-CODEX). [Sprememba 5] |
| --- | --- |

(3a)

Decentralizirani sistem informacijske tehnologije bi moral temeljiti na sistemu e-CODEX, upravljati pa bi ga morala eu-LISA. eu-LISA bi bilo treba dati na voljo ustrezna sredstva, da bi se tak sistem lahko uvedel in izvajal, ter zagotoviti tehnično podporo v primeru težav pri delovanju sistema. Komisija bi morala čim prej, v vsakem primeru pa pred koncem leta 2019 predložiti predlog uredbe o čezmejni komunikaciji v sodnih postopkih (e-CODEX). [Sprememba 5]

| (4) | Da se zagotovi vzajemno priznavanje digitalnih dokazov, ne bi smeli zavrniti priznanja takšnih dokazov, pridobljenih v eni državi članici v skladu z njeno zakonodajo, kot dokazov v drugih državah članicah le zaradi njihove digitalne narave.
  To načelo ne bi smelo posegati v določitev, v skladu z nacionalno zakonodajo, ravni kakovosti in vrednosti dokazov, ne glede na njihovo digitalno ali nedigitalno naravo. [Sprememba 6] |
| --- | --- |

(4)

Da se zagotovi vzajemno priznavanje digitalnih dokazov, ne bi smeli zavrniti priznanja takšnih dokazov, pridobljenih v eni državi članici v skladu z njeno zakonodajo, kot dokazov v drugih državah članicah le zaradi njihove digitalne narave.
  To načelo ne bi smelo posegati v določitev, v skladu z nacionalno zakonodajo, ravni kakovosti in vrednosti dokazov, ne glede na njihovo digitalno ali nedigitalno naravo. [Sprememba 6]

| (5) | Uredba (ES) št. 1206/2001 ne bi smela posegati v možnost za organe, da si izmenjujejo informacije v okviru sistemov, vzpostavljenih z drugimi instrumenti Unije, na primer Uredbo Sveta (ES) št. 2201/2003 (4) ali Uredbo Sveta (ES) št. 4/2009 (5), tudi kadar imajo te informacije dokazno vrednost, s čimer je izbira najprimernejše metode prepuščena organu prosilcu. |
| --- | --- |

(5)

Uredba (ES) št. 1206/2001 ne bi smela posegati v možnost za organe, da si izmenjujejo informacije v okviru sistemov, vzpostavljenih z drugimi instrumenti Unije, na primer Uredbo Sveta (ES) št. 2201/2003 (4) ali Uredbo Sveta (ES) št. 4/2009 (5), tudi kadar imajo te informacije dokazno vrednost, s čimer je izbira najprimernejše metode prepuščena organu prosilcu.

| (5a) | Postopki za sprejemanje, hrambo in predložitev dokazov bi morali zagotoviti, da so postopkovne pravice strank ter varstvo, celovitost in zaupnost osebnih podatkov in zasebnosti zaščiteni v skladu s pravom Unije. [Sprememba 7] |
| --- | --- |

(5a)

Postopki za sprejemanje, hrambo in predložitev dokazov bi morali zagotoviti, da so postopkovne pravice strank ter varstvo, celovitost in zaupnost osebnih podatkov in zasebnosti zaščiteni v skladu s pravom Unije. [Sprememba 7]

| (6) | Sodobne komunikacijske tehnologije, zlasti videokonference, ki so pomembno
  in neposredno
  sredstvo za poenostavitev in pospešitev pridobivanja dokazov, se trenutno ne izkoriščajo v celoti. Kadar je treba pridobiti dokaze z zaslišanjem priče, stranke ali izvedenca s stalnim prebivališčem v drugi državi članici, bi moralo sodišče dokaze pridobiti neposredno prek videokonference
  ali katere koli druge ustrezne tehnologije za komunikacijo na daljavo
  , če

  ki
  je zadevnim sodiščem na voljo in

  , razen
  če menijo

  se oceni
  , da je uporaba takšne tehnologije ustrezna glede na posebne okoliščine zadeve
  ni ustrezna za pošteno izvajanje postopka. Pravila o uporabi takšne komunikacijske tehnologije bi morala biti tehnološko nevtralna in bi morala omogočiti prihodnje komunikacijske rešitve. Kadar to zahteva nacionalna zakonodaja zadevne države članice, bi morala biti za uporabo te tehnologije potrebna privolitev osebe, ki bo zaslišana
  . [Sprememba 8] |
| --- | --- |

(6)

Sodobne komunikacijske tehnologije, zlasti videokonference, ki so pomembno
  in neposredno
  sredstvo za poenostavitev in pospešitev pridobivanja dokazov, se trenutno ne izkoriščajo v celoti. Kadar je treba pridobiti dokaze z zaslišanjem priče, stranke ali izvedenca s stalnim prebivališčem v drugi državi članici, bi moralo sodišče dokaze pridobiti neposredno prek videokonference
  ali katere koli druge ustrezne tehnologije za komunikacijo na daljavo
  , če

  ki
  je zadevnim sodiščem na voljo in

  , razen
  če menijo

  se oceni
  , da je uporaba takšne tehnologije ustrezna glede na posebne okoliščine zadeve
  ni ustrezna za pošteno izvajanje postopka. Pravila o uporabi takšne komunikacijske tehnologije bi morala biti tehnološko nevtralna in bi morala omogočiti prihodnje komunikacijske rešitve. Kadar to zahteva nacionalna zakonodaja zadevne države članice, bi morala biti za uporabo te tehnologije potrebna privolitev osebe, ki bo zaslišana
  . [Sprememba 8]

| (7) | Da bi olajšali pridobivanje dokazov prek diplomatskih

  diplomatskega osebja
  ali konzularnih predstavnikov, lahko ti uradniki na ozemlju druge države članice in na območju, kjer opravljajo svoje naloge

  so akreditirani
  , v okviru postopkov, ki tečejo pred sodišči države članice, ki jo zastopajo,
  na sedežu svoje diplomatske misije ali konzulata
  pridobijo dokaze z zaslišanjem državljanov države članice, ki jo zastopajo, brez prisilnih ukrepov in ne da bi za to potrebovali vnaprejšnje zaprosilo
  , če oseba, ki se zasliši, sodeluje prostovoljno
  . [Sprememba 9] |
| --- | --- |

(7)

Da bi olajšali pridobivanje dokazov prek diplomatskih

  diplomatskega osebja
  ali konzularnih predstavnikov, lahko ti uradniki na ozemlju druge države članice in na območju, kjer opravljajo svoje naloge

  so akreditirani
  , v okviru postopkov, ki tečejo pred sodišči države članice, ki jo zastopajo,
  na sedežu svoje diplomatske misije ali konzulata
  pridobijo dokaze z zaslišanjem državljanov države članice, ki jo zastopajo, brez prisilnih ukrepov in ne da bi za to potrebovali vnaprejšnje zaprosilo
  , če oseba, ki se zasliši, sodeluje prostovoljno
  . [Sprememba 9]

| (7a) | Pomembno je zagotoviti, da se ta uredba uporablja v skladu s pravom Unije o varstvu podatkov in da spoštuje varstvo zasebnosti, kot je določeno v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah. Pomembno je tudi zagotoviti, da se vsaka obdelava osebnih podatkov posameznikov na podlagi te uredbe izvaja v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta
   (6)

  ter Direktivo 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta
   (7)

  . Osebne podatke iz te uredbe bi bilo treba obdelovati le za posebne namene iz te uredbe. [Sprememba 10] |
| --- | --- |

(7a)

Pomembno je zagotoviti, da se ta uredba uporablja v skladu s pravom Unije o varstvu podatkov in da spoštuje varstvo zasebnosti, kot je določeno v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah. Pomembno je tudi zagotoviti, da se vsaka obdelava osebnih podatkov posameznikov na podlagi te uredbe izvaja v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta
   (6)

  ter Direktivo 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta
   (7)

  . Osebne podatke iz te uredbe bi bilo treba obdelovati le za posebne namene iz te uredbe. [Sprememba 10]

| (8) | Ker ciljev te uredbe države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se ti cilji zaradi vzpostavitve
  poenostavljenega
  pravnega okvira, ki zagotavlja
  neposredno, učinkovito in
  hitro posredovanje zaprosil in sporočil v zvezi s pridobivanjem dokazov, lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. [Sprememba 11] |
| --- | --- |

(8)

Ker ciljev te uredbe države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se ti cilji zaradi vzpostavitve
  poenostavljenega
  pravnega okvira, ki zagotavlja
  neposredno, učinkovito in
  hitro posredovanje zaprosil in sporočil v zvezi s pridobivanjem dokazov, lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. [Sprememba 11]

| (8a) | Namen te uredbe je povečati učinkovitost in hitrost sodnih postopkov s poenostavitvijo in racionalizacijo mehanizmov sodelovanja pri pridobivanju dokazov v čezmejnih postopkih, hkrati pa zmanjšati zamude in stroške za posameznike in podjetja. Poleg tega lahko večja pravna varnost skupaj s preprostejšimi, racionaliziranimi in digitaliziranimi postopki posameznike in podjetja spodbudi k sodelovanju v čezmejnih transakcijah, kar bi spodbudilo trgovino v Uniji in s tem delovanje notranjega trga. [Sprememba 12] |
| --- | --- |

(8a)

Namen te uredbe je povečati učinkovitost in hitrost sodnih postopkov s poenostavitvijo in racionalizacijo mehanizmov sodelovanja pri pridobivanju dokazov v čezmejnih postopkih, hkrati pa zmanjšati zamude in stroške za posameznike in podjetja. Poleg tega lahko večja pravna varnost skupaj s preprostejšimi, racionaliziranimi in digitaliziranimi postopki posameznike in podjetja spodbudi k sodelovanju v čezmejnih transakcijah, kar bi spodbudilo trgovino v Uniji in s tem delovanje notranjega trga. [Sprememba 12]

| (9) | V skladu s členom 3 ter členom 4a(1) Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, [je/sta] [Združeno kraljestvo] [in] [Irska] [podalo/a uradno obvestilo, da želi/ta sodelovati pri sprejetju in uporabi te uredbe] [ne sodeluje/ta pri sprejetju te uredbe, ki zanj/o/u ni zavezujoča in se v njem/njej/njiju ne uporablja]. |
| --- | --- |

(9)

V skladu s členom 3 ter členom 4a(1) Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, [je/sta] [Združeno kraljestvo] [in] [Irska] [podalo/a uradno obvestilo, da želi/ta sodelovati pri sprejetju in uporabi te uredbe] [ne sodeluje/ta pri sprejetju te uredbe, ki zanj/o/u ni zavezujoča in se v njem/njej/njiju ne uporablja].

| (10) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. |
| --- | --- |

(10)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja.

| (11) | Za opredelitev podrobnih ureditev za delovanje decentraliziranega sistema IT in za določitev minimalnih tehničnih standardov in zahtev za uporabo videokonferenc bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Takšni delegirani akti bi morali zagotoviti učinkovit, zanesljiv in nemoten prenos ustreznih informacij prek decentraliziranega sistema IT ter zagotoviti, da bo videokonferenčna seja zagotavljala visoko kakovost komunikacije in interakcijo v realnem času. Poleg tega bi bilo treba
  za posodobitev standardnih obrazcev iz prilog ali vnos tehničnih sprememb v navedene obrazce bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s spremembami prilog. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, tudi na ravni strokovnjakov, in da se navedena posvetovanja izvedejo v skladu z načeli iz Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (8). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(11)

Za opredelitev podrobnih ureditev za delovanje decentraliziranega sistema IT in za določitev minimalnih tehničnih standardov in zahtev za uporabo videokonferenc bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Takšni delegirani akti bi morali zagotoviti učinkovit, zanesljiv in nemoten prenos ustreznih informacij prek decentraliziranega sistema IT ter zagotoviti, da bo videokonferenčna seja zagotavljala visoko kakovost komunikacije in interakcijo v realnem času. Poleg tega bi bilo treba
  za posodobitev standardnih obrazcev iz prilog ali vnos tehničnih sprememb v navedene obrazce bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s spremembami prilog. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, tudi na ravni strokovnjakov, in da se navedena posvetovanja izvedejo v skladu z načeli iz Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (8). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

| (12) | V skladu z odstavkoma 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje bi morala Komisija izvesti oceno te uredbe na podlagi informacij, zbranih v okviru posebne ureditve za spremljanje, da bi ocenili dejanske učinke Uredbe in potrebo po nadaljnjem ukrepanju. |
| --- | --- |

(12)

V skladu z odstavkoma 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje bi morala Komisija izvesti oceno te uredbe na podlagi informacij, zbranih v okviru posebne ureditve za spremljanje, da bi ocenili dejanske učinke Uredbe in potrebo po nadaljnjem ukrepanju.

| (13) | Uredbo (ES) št. 1206/2001 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(13)

Uredbo (ES) št. 1206/2001 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 1206/2001 se spremeni:

| (1) | v členu 1 se doda naslednji odstavek 4:

  „4.   V tej uredbi izraz ‚sodišče‘ pomeni vsak sodni organ države članice, ki je
  na podlagi zakonodaje zadevne države članice
  pristojen za izvršitev pridobivanja

  pridobivanje
  dokazov v skladu s to uredbo.“; [Sprememba 14] |
| --- | --- |

(1)

v členu 1 se doda naslednji odstavek 4:

„4.   V tej uredbi izraz ‚sodišče‘ pomeni vsak sodni organ države članice, ki je
  na podlagi zakonodaje zadevne države članice
  pristojen za izvršitev pridobivanja

  pridobivanje
  dokazov v skladu s to uredbo.“; [Sprememba 14]

| (2) | člen 6 se nadomesti:

  „Člen 6
  Posredovanje zaprosil in drugih sporočil

  1.   Zaprosila in sporočila v skladu s to uredbo se posredujejo prek decentraliziranega sistema IT, ki ga sestavljajo nacionalni sistemi IT, ki so medsebojno povezani s komunikacijsko infrastrukturo, ki omogoča varno

  in omogočajo varno, zaščiteno
  in zanesljivo čezmejno izmenjavo informacij
  , tudi v realnem času,
  med nacionalnimi sistemi IT
  , ob ustreznem spoštovanju temeljnih pravic in svoboščin. Tak decentralizirani sistem IT temelji na sistemu e-CODEX
  . [Sprememba 15]



  2.   Za zaprosila in sporočila, ki se posredujejo prek decentraliziranega sistema IT iz odstavka 1, se uporablja splošni pravni okvir za uporabo
  kvalificiranih
  storitev zaupanja iz Uredbe Sveta (EU) št. 910/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (9). [Sprememba 16]



  3.   Kadar zaprosila in sporočila iz odstavka 1 zahtevajo ali vsebujejo žig ali lastnoročni podpis, se namesto tega lahko uporabijo ‚kvalificirani elektronski žigi‘ in ‚kvalificirani elektronski podpisi‘, kot so opredeljeni v Uredbi (EU) št. 910/2014
  , pod pogojem, da se v celoti zagotovi, da so se zadevne osebe pravočasno in na zakonit način seznanile s temi dokumenti
  . [Sprememba 17]





  3a.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 20 za dopolnitev te uredbe z določitvijo podrobne ureditve za delovanje decentraliziranega sistema IT. Komisija pri izvajanju tega pooblastila zagotovi, da sistem omogoča učinkovito, zanesljivo in nemoteno izmenjavo ustreznih informacij in visoko raven varnosti pri pošiljanju ter varstvo zasebnosti in osebnih podatkov v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 in Direktivo 2002/58/ES. [Sprememba 18]



  4.   Kadar posredovanje v skladu z odstavkom 1 ni mogoče zaradi nepredvidene in izjemne motnje decentraliziranega sistema IT ali kadar takšno posredovanje ni mogoče v drugih izjemnih primerih, se posredovanje izvede na najhitrejši možni način, za katerega

  ki ga
  je zaprošena država članica navedla, da ga sprejema

  kot sprejemljivega
  .“; [Sprememba 19]




  (9)  Uredba (EU) št. 910/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o elektronski identifikaciji in storitvah zaupanja za elektronske transakcije na notranjem trgu in o razveljavitvi Direktive 1999/93/ES (UL L 257, 28.8.2014, str. 73)." |
| --- | --- |

(2)

člen 6 se nadomesti:

„Člen 6

Posredovanje zaprosil in drugih sporočil

1.   Zaprosila in sporočila v skladu s to uredbo se posredujejo prek decentraliziranega sistema IT, ki ga sestavljajo nacionalni sistemi IT, ki so medsebojno povezani s komunikacijsko infrastrukturo, ki omogoča varno

  in omogočajo varno, zaščiteno
  in zanesljivo čezmejno izmenjavo informacij
  , tudi v realnem času,
  med nacionalnimi sistemi IT
  , ob ustreznem spoštovanju temeljnih pravic in svoboščin. Tak decentralizirani sistem IT temelji na sistemu e-CODEX
  . [Sprememba 15]

2.   Za zaprosila in sporočila, ki se posredujejo prek decentraliziranega sistema IT iz odstavka 1, se uporablja splošni pravni okvir za uporabo
  kvalificiranih
  storitev zaupanja iz Uredbe Sveta (EU) št. 910/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (9). [Sprememba 16]

3.   Kadar zaprosila in sporočila iz odstavka 1 zahtevajo ali vsebujejo žig ali lastnoročni podpis, se namesto tega lahko uporabijo ‚kvalificirani elektronski žigi‘ in ‚kvalificirani elektronski podpisi‘, kot so opredeljeni v Uredbi (EU) št. 910/2014
  , pod pogojem, da se v celoti zagotovi, da so se zadevne osebe pravočasno in na zakonit način seznanile s temi dokumenti
  . [Sprememba 17]

3a.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 20 za dopolnitev te uredbe z določitvijo podrobne ureditve za delovanje decentraliziranega sistema IT. Komisija pri izvajanju tega pooblastila zagotovi, da sistem omogoča učinkovito, zanesljivo in nemoteno izmenjavo ustreznih informacij in visoko raven varnosti pri pošiljanju ter varstvo zasebnosti in osebnih podatkov v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 in Direktivo 2002/58/ES. [Sprememba 18]

4.   Kadar posredovanje v skladu z odstavkom 1 ni mogoče zaradi nepredvidene in izjemne motnje decentraliziranega sistema IT ali kadar takšno posredovanje ni mogoče v drugih izjemnih primerih, se posredovanje izvede na najhitrejši možni način, za katerega

  ki ga
  je zaprošena država članica navedla, da ga sprejema

  kot sprejemljivega
  .“; [Sprememba 19]

(9)  Uredba (EU) št. 910/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o elektronski identifikaciji in storitvah zaupanja za elektronske transakcije na notranjem trgu in o razveljavitvi Direktive 1999/93/ES (UL L 257, 28.8.2014, str. 73)."

9

| (3) | člen 17 se spremeni:






  (a) | odstavek 2 se črta; |
| --- | --- | --- |

(3)

člen 17 se spremeni:

(a)

odstavek 2 se črta;

| (b) | v odstavku 4 se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Če v 30 dneh od posredovanja zaprosila sodišče, ki je zaprosilo, ni prejelo nobenih informacij o tem, ali je bilo njegovo zaprosilo odobreno, se zaprosilo šteje za odobreno.“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 4 se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Če v 30 dneh od posredovanja zaprosila sodišče, ki je zaprosilo, ni prejelo nobenih informacij o tem, ali je bilo njegovo zaprosilo odobreno, se zaprosilo šteje za odobreno.“;

| (4) | vstavi se naslednji člen 17a:

  „Člen 17a
  Neposredno pridobivanje dokazov prek videokonference

  tehnologije za komunikacijo na daljavo [Sprememba 20]


  1.   Kadar je treba pridobiti dokaze z zaslišanjem priče, stranke ali izvedenca s stalnim prebivališčem v drugi državi članici in sodišče od pristojnega sodišča druge države članice ne zaprosi, naj pridobi dokaze v skladu s členom 1(1)(a), sodišče v skladu s členom 17 dokaze pridobi neposredno prek videokonference
  ali katere koli druge ustrezne tehnologije za komunikacijo na daljavo
  , če je zadevnemu sodišču na voljo in

  , razen
  če meni, da je uporaba takšne tehnologije ustrezna glede na posebne okoliščine zadeve

  ni ustrezna za pošten potek postopka
  . [Sprememba 21]





  Kadar to zahteva nacionalno pravo države članice, ki zaprosi za zaslišanje, je treba za uporabo videokonference ali katere koli druge ustrezne tehnologije za komunikacijo na daljavo pridobiti privolitev osebe, ki bo zaslišana. [Sprememba 22]



  2.   Kadar je podano zaprosilo za neposredno pridobivanje dokazov prek videokonference
  ali druge ustrezne tehnologije za komunikacijo na daljavo
  , zaslišanje poteka v prostorih sodišča. Sodišče, ki je zaprosilo, in osrednji organ ali pristojni organ iz člena 3(3) ali sodišče, v prostorih katerega se opravi zaslišanje, se dogovorita o praktičnih ureditvah videokonference.
  Ta ureditev je v skladu z minimalnimi tehničnimi standardi in zahtevami za uporabo videokonference, ki so opredeljene v skladu z odstavkom 3a. [Sprememba 23]





  2a.
     
  Vsak elektronski sistem za pridobivanje dokazov zagotovi varovanje poklicne molčečnosti in odvetniške zasebnosti. [Sprememba 24]



  3.   Kadar se dokazi pridobijo prek videokonference
  ali s katero koli drugo razpoložljivo komunikacijsko tehnologijo
  : [Sprememba 25]







  (a) | da bi zagotovili spoštovanje temeljnih načel zakonodaje zaprošene države članice, lahko osrednji organ ali pristojni organ iz člena 3(3) v zaprošeni državi članici določi sodišče, ki sodeluje pri izvršitvi pridobivanja dokazov; |
| --- | --- | --- |

(4)

vstavi se naslednji člen 17a:

„Člen 17a

Neposredno pridobivanje dokazov prek videokonference

  tehnologije za komunikacijo na daljavo [Sprememba 20]

1.   Kadar je treba pridobiti dokaze z zaslišanjem priče, stranke ali izvedenca s stalnim prebivališčem v drugi državi članici in sodišče od pristojnega sodišča druge države članice ne zaprosi, naj pridobi dokaze v skladu s členom 1(1)(a), sodišče v skladu s členom 17 dokaze pridobi neposredno prek videokonference
  ali katere koli druge ustrezne tehnologije za komunikacijo na daljavo
  , če je zadevnemu sodišču na voljo in

  , razen
  če meni, da je uporaba takšne tehnologije ustrezna glede na posebne okoliščine zadeve

  ni ustrezna za pošten potek postopka
  . [Sprememba 21]

Kadar to zahteva nacionalno pravo države članice, ki zaprosi za zaslišanje, je treba za uporabo videokonference ali katere koli druge ustrezne tehnologije za komunikacijo na daljavo pridobiti privolitev osebe, ki bo zaslišana. [Sprememba 22]

2.   Kadar je podano zaprosilo za neposredno pridobivanje dokazov prek videokonference
  ali druge ustrezne tehnologije za komunikacijo na daljavo
  , zaslišanje poteka v prostorih sodišča. Sodišče, ki je zaprosilo, in osrednji organ ali pristojni organ iz člena 3(3) ali sodišče, v prostorih katerega se opravi zaslišanje, se dogovorita o praktičnih ureditvah videokonference.
  Ta ureditev je v skladu z minimalnimi tehničnimi standardi in zahtevami za uporabo videokonference, ki so opredeljene v skladu z odstavkom 3a. [Sprememba 23]

2a.
     
  Vsak elektronski sistem za pridobivanje dokazov zagotovi varovanje poklicne molčečnosti in odvetniške zasebnosti. [Sprememba 24]

3.   Kadar se dokazi pridobijo prek videokonference
  ali s katero koli drugo razpoložljivo komunikacijsko tehnologijo
  : [Sprememba 25]

(a)

da bi zagotovili spoštovanje temeljnih načel zakonodaje zaprošene države članice, lahko osrednji organ ali pristojni organ iz člena 3(3) v zaprošeni državi članici določi sodišče, ki sodeluje pri izvršitvi pridobivanja dokazov;

| (b) | po potrebi na zahtevo sodišča, ki je zaprosilo, osebe, ki se zasliši, ali sodnika v zaprošeni državi članici, ki se udeleži zaslišanja, osrednji organ ali pristojni organ iz člena 3(3) zagotovi, da ima oseba, ki bo zaslišana, ali sodnik pomoč
  kvalificiranega
  tolmača. [Sprememba 26] |
| --- | --- |

(b)

po potrebi na zahtevo sodišča, ki je zaprosilo, osebe, ki se zasliši, ali sodnika v zaprošeni državi članici, ki se udeleži zaslišanja, osrednji organ ali pristojni organ iz člena 3(3) zagotovi, da ima oseba, ki bo zaslišana, ali sodnik pomoč
  kvalificiranega
  tolmača. [Sprememba 26]

3a.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 20 za dopolnitev te uredbe z določitvijo z minimalnih standardov in zahtev za uporabo videokonference.

Pri izvajanju te pristojnosti Komisija zagotovi, da videokonferenčne seje zagotavljajo visoko kakovost komunikacije in interakcijo v realnem času. Komisija zagotovi tudi visoko raven varnosti pri pošiljanju informacij ter varstvo zasebnosti in osebnih podatkov v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 in Direktivo 2002/58/ES. [Sprememba 27]

3b.
     
  Sodišče obvesti osebo, ki se zasliši, in stranke, vključno z njihovimi pravnimi zastopniki, o datumu, času in kraju zaslišanja prek videokonference ali druge ustrezne tehnologije za komunikacijo na daljavo ter o pogojih za udeležbo. Ustrezno sodišče zagotovi strankam in njihovim pravnim zastopnikom navodila v zvezi s postopkom predložitve dokumentov ali drugega gradiva med zaslišanjem prek videokonference ali druge ustrezne tehnologije za komunikacijo na daljavo.“; [Sprememba 28]

| (5) | vstavi se naslednji člen 17b:

  „Člen 17b
  Pridobivanje dokazov prek diplomatskih

  diplomatskega osebja
  ali konzularnih predstavnikov [Sprememba 29]


  Diplomatski

  Diplomatsko osebje
  ali konzularni predstavniki države članice lahko na ozemlju druge države članice in na območju, kjer opravljajo svoje naloge, v okviru postopkov

  so akreditirani
  ,
  med postopki
  , ki tečejo pred sodišči države članice, ki jo zastopajo,
  na sedežu diplomatske misije ali konzulata
  pridobijo dokaze z zaslišanjem državljanov države članice, ki jo zastopajo, brez prisilnih ukrepov in ne da bi za to potrebovali vnaprejšnje zaprosilo v skladu s členom 17(1).
  Tako pridobivanje dokazov lahko poteka le s prostovoljnim sodelovanjem osebe, ki se zasliši. Pridobivanje dokazov se izvaja pod nadzorom sodišča, ki je zaprosilo, v skladu z njegovim nacionalnim pravom.
  “; [Sprememba 30] |
| --- | --- |

(5)

vstavi se naslednji člen 17b:

„Člen 17b

Pridobivanje dokazov prek diplomatskih

  diplomatskega osebja
  ali konzularnih predstavnikov [Sprememba 29]

Diplomatski

  Diplomatsko osebje
  ali konzularni predstavniki države članice lahko na ozemlju druge države članice in na območju, kjer opravljajo svoje naloge, v okviru postopkov

  so akreditirani
  ,
  med postopki
  , ki tečejo pred sodišči države članice, ki jo zastopajo,
  na sedežu diplomatske misije ali konzulata
  pridobijo dokaze z zaslišanjem državljanov države članice, ki jo zastopajo, brez prisilnih ukrepov in ne da bi za to potrebovali vnaprejšnje zaprosilo v skladu s členom 17(1).
  Tako pridobivanje dokazov lahko poteka le s prostovoljnim sodelovanjem osebe, ki se zasliši. Pridobivanje dokazov se izvaja pod nadzorom sodišča, ki je zaprosilo, v skladu z njegovim nacionalnim pravom.
  “; [Sprememba 30]

| (6) | za členom 18 se vstavi naslednji oddelek 6:
  „Oddelek 6
  Vzajemno priznavanje

  Člen 18a

  Digitalni dokazi, pridobljeni

  Digitalna narava dokazov
  ,
  pridobljenih
  v državi članici v skladu z njeno zakonodajo, se ne
  uporabi kot razlog, da se
  zavrnejo kot dokazi v drugih državah članicah le zaradi njihove

  . Vprašanje, ali so dokazi
  digitalne narave
  ali ne, ni dejavnik pri določanju stopnje kakovosti in vrednosti takih dokazov
  .“; [Sprememba 31] |
| --- | --- |

(6)

za členom 18 se vstavi naslednji oddelek 6:

„Oddelek 6

Vzajemno priznavanje

Člen 18a

Digitalni dokazi, pridobljeni

  Digitalna narava dokazov
  ,
  pridobljenih
  v državi članici v skladu z njeno zakonodajo, se ne
  uporabi kot razlog, da se
  zavrnejo kot dokazi v drugih državah članicah le zaradi njihove

  . Vprašanje, ali so dokazi
  digitalne narave
  ali ne, ni dejavnik pri določanju stopnje kakovosti in vrednosti takih dokazov
  .“; [Sprememba 31]

| (6a) | za členom 18 se vstavi naslednji oddelek:




  „Oddelek 6a




  Obdelava osebnih podatkov





  Člen 18b




  Vsaka obdelava osebnih podatkov v skladu s to uredbo, vključno z izmenjavo ali prenosom osebnih podatkov s strani pristojnih organov, se izvede v skladu z Uredbo (EU) 2016/679. Vsaka izmenjava ali prenos informacij s strani pristojnih organov na ravni Unije se izvaja v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta

   (*1)

  . Osebni podatki, ki niso pomembni za obravnavo posameznega primera, se takoj izbrišejo.“; [Sprememba 32]



  (*1)  
  Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).“;
  " |
| --- | --- |

(6a)

(6a)

za členom 18 se vstavi naslednji oddelek:

za členom 18 se vstavi naslednji oddelek:

„Oddelek 6a

„Oddelek 6a

Obdelava osebnih podatkov

Obdelava osebnih podatkov

Člen 18b

Vsaka obdelava osebnih podatkov v skladu s to uredbo, vključno z izmenjavo ali prenosom osebnih podatkov s strani pristojnih organov, se izvede v skladu z Uredbo (EU) 2016/679. Vsaka izmenjava ali prenos informacij s strani pristojnih organov na ravni Unije se izvaja v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta

   (*1)

  . Osebni podatki, ki niso pomembni za obravnavo posameznega primera, se takoj izbrišejo.“; [Sprememba 32]

(*1)  
  Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).“;
  "

*1

Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).“;

| (7) | v členu 19 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

  „2.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 20 v zvezi s spremembo prilog, da se posodobijo standardni obrazci ali izvedejo tehnične spremembe teh obrazcev.“; |
| --- | --- |

(7)

v členu 19 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 20 v zvezi s spremembo prilog, da se posodobijo standardni obrazci ali izvedejo tehnične spremembe teh obrazcev.“;

| (8) | člen 20 se nadomesti:

  „Člen 20
  Izvajanje pooblastila

  1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se prenese na Komisijo pod pogoji iz tega člena.


  2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena

  členov 6(3a), 17a(3a) in
  19(2) se prenese na Komisijo za nedoločen čas

  obdobje petih let
  od ... [datum začetka veljavnosti te uredbe].
  Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja. [Sprememba 33]



  3.   Pooblastilo iz člena 
  členov 6(3a), 17a(3a) in
  19(2) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je določen v sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. [Sprememba 34]



  4.   Pred sprejetjem delegiranega akta se Komisija posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenuje vsaka država članica v skladu z načeli iz Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.


  5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.


  6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena

  členov 6(3a), 17a(3a) in
  19(2), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh

  treh
  mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Navedeni rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.“; [Sprememba 35] |
| --- | --- |

(8)

člen 20 se nadomesti:

„Člen 20

Izvajanje pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se prenese na Komisijo pod pogoji iz tega člena.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena

  členov 6(3a), 17a(3a) in
  19(2) se prenese na Komisijo za nedoločen čas

  obdobje petih let
  od ... [datum začetka veljavnosti te uredbe].
  Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja. [Sprememba 33]

3.   Pooblastilo iz člena 
  členov 6(3a), 17a(3a) in
  19(2) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je določen v sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. [Sprememba 34]

4.   Pred sprejetjem delegiranega akta se Komisija posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenuje vsaka država članica v skladu z načeli iz Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena

  členov 6(3a), 17a(3a) in
  19(2), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh

  treh
  mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Navedeni rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.“; [Sprememba 35]

| (9) | vstavi se naslednji člen 22a:

  „Člen 22a
  Spremljanje

  1.   Komisija najpozneje do ... [dve leti

  eno leto
  po začetku uporabe

  veljavnosti te uredbe
  ] vzpostavi podroben program za spremljanje dosežkov, rezultatov in učinkov te uredbe. [Sprememba 36]



  2.   V programu spremljanja se določijo načini in časovni intervali za zbiranje podatkov in drugih potrebnih dokazil. Program določa ukrepe, ki jih sprejmejo Komisija in države članice za zbiranje in analizo podatkov ter drugih dokazil.


  3.   Države članice predložijo Komisiji podatke in druga dokazila, potrebna za spremljanje.“; |
| --- | --- |

(9)

vstavi se naslednji člen 22a:

„Člen 22a

Spremljanje

1.   Komisija najpozneje do ... [dve leti

  eno leto
  po začetku uporabe

  veljavnosti te uredbe
  ] vzpostavi podroben program za spremljanje dosežkov, rezultatov in učinkov te uredbe. [Sprememba 36]

2.   V programu spremljanja se določijo načini in časovni intervali za zbiranje podatkov in drugih potrebnih dokazil. Program določa ukrepe, ki jih sprejmejo Komisija in države članice za zbiranje in analizo podatkov ter drugih dokazil.

3.   Države članice predložijo Komisiji podatke in druga dokazila, potrebna za spremljanje.“;

| (10) | člen 23 se nadomesti:

  „Člen 23
  Ocena

  1.   Komisija ne prej kot

  najpozneje ...
  [pet let

  štiri leta
  po začetku uporabe te uredbe] izvede oceno te uredbe ter Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru predloži poročilo o glavnih ugotovitvah
  ter mu po potrebi priloži zakonodajni predlog
  . [Sprememba 37]



  2.   Države članice Komisiji predložijo potrebne informacije za pripravo navedenega poročila.“. |
| --- | --- |

(10)

člen 23 se nadomesti:

„Člen 23

Ocena

1.   Komisija ne prej kot

  najpozneje ...
  [pet let

  štiri leta
  po začetku uporabe te uredbe] izvede oceno te uredbe ter Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru predloži poročilo o glavnih ugotovitvah
  ter mu po potrebi priloži zakonodajni predlog
  . [Sprememba 37]

2.   Države članice Komisiji predložijo potrebne informacije za pripravo navedenega poročila.“.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od [...].

Vendar se točka 2 člena 1 uporablja od ... [24 mesecev po začetku veljavnosti te uredbe].

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbama.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 62, 15.2.2019, str. 56.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 13. februarja 2019.

2

(3)  Uredba Sveta (ES) št. 1206/2001 z dne 28. maja 2001 o sodelovanju med sodišči držav članic pri pridobivanju dokazov v civilnih ali gospodarskih zadevah (UL L 174, 27.6.2001, str. 1).

3

(4)  Uredba Sveta (ES) št. 2201/2003 z dne 27. novembra 2003 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v zakonskih sporih in sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1347/2000 (UL L 338, 23.12.2003, str. 1).

4

(5)  Uredba Sveta (ES) št. 4/2009 z dne 18. decembra 2008 o pristojnosti, pravu, ki se uporablja, priznavanju in izvrševanju sodnih odločb ter sodelovanju v preživninskih zadevah (UL L 7, 10.1.2009, str. 1).

5

(6)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

6

(7)  Direktiva 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (UL L 201, 31.7.2002, str. 37).

7

(8)  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

8

---

| 23.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/545 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/545

---

P8_TA(2019)0104

Vročanje sodnih in izvensodnih pisanj v civilnih ali gospodarskih zadevah v državah članicah ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. februarja 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1393/2007 Evropskega parlamenta in Sveta o vročanju sodnih in izvensodnih pisanj v civilnih ali gospodarskih zadevah v državah članicah („vročanje pisanj“) (COM(2018)0379 – C8-0243/2018 – 2018/0204(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 449/57)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0379), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0379),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 81 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0243/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 81 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0243/2018),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. oktobra 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. oktobra 2018 (1),

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0001/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0001/2019),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 62, 15.2.2019, str. 56.

---

P8_TC1-COD(2018)0204

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. februarja 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1393/2007 Evropskega parlamenta in Sveta o vročanju sodnih in izvensodnih pisanj v civilnih ali gospodarskih zadevah v državah članicah („vročanje pisanj“)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 81 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V interesu pravilnega delovanja notranjega trga
  in oblikovanja območja civilnega pravosodja v Uniji
  je treba nadalje izboljšati in pospešiti pošiljanje in vročanje sodnih in izvensodnih pisanj v civilnih in gospodarskih zadevah med državami članicami
  ter obenem zagotavljati visoko raven varnosti in zaščite pri pošiljanju teh pisanj, ščititi pravice naslovnika ter varovati zasebnost in osebne podatke
  . [Sprememba 1] |
| --- | --- |

(1)

V interesu pravilnega delovanja notranjega trga
  in oblikovanja območja civilnega pravosodja v Uniji
  je treba nadalje izboljšati in pospešiti pošiljanje in vročanje sodnih in izvensodnih pisanj v civilnih in gospodarskih zadevah med državami članicami
  ter obenem zagotavljati visoko raven varnosti in zaščite pri pošiljanju teh pisanj, ščititi pravice naslovnika ter varovati zasebnost in osebne podatke
  . [Sprememba 1]

| (2) | Uredba (ES) št. 1393/2007 Evropskega parlamenta in Sveta (3) določa pravila o vročanju sodnih in izvensodnih pisanj v civilnih ali gospodarskih zadevah v državah članicah. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (ES) št. 1393/2007 Evropskega parlamenta in Sveta (3) določa pravila o vročanju sodnih in izvensodnih pisanj v civilnih ali gospodarskih zadevah v državah članicah.

| (3) | Vse večje povezovanje držav članic na področju pravosodja, kjer je odprava eksekvature (vmesnega postopka) postala splošno pravilo, je razkrilo omejitve pravil iz Uredbe (ES) št. 1393/2007. |
| --- | --- |

(3)

Vse večje povezovanje držav članic na področju pravosodja, kjer je odprava eksekvature (vmesnega postopka) postala splošno pravilo, je razkrilo omejitve pravil iz Uredbe (ES) št. 1393/2007.

| (4) | Za
  učinkovito
  zagotovitev hitrega pošiljanja pisanj v druge države članice za namene vročanja v teh državah bi bilo treba uporabiti vsa ustrezna sredstva sodobne komunikacijske tehnologije, če so upoštevani določeni pogoji glede celovitosti in zanesljivosti prejetega pisanja
  , se spoštujejo procesne pravice ter sta zagotovljena visoka raven varnosti pri pošiljanju tovrstnih pisanj in varstvo zasebnosti in osebnih podatkov
  . V ta namen bi morala vsa komunikacija in izmenjava pisanj med organi, ki jih imenujejo države članice, potekati prek decentraliziranega sistema IT, ki bi ga sestavljali nacionalni sistemi IT. [Sprememba 2] |
| --- | --- |

(4)

Za
  učinkovito
  zagotovitev hitrega pošiljanja pisanj v druge države članice za namene vročanja v teh državah bi bilo treba uporabiti vsa ustrezna sredstva sodobne komunikacijske tehnologije, če so upoštevani določeni pogoji glede celovitosti in zanesljivosti prejetega pisanja
  , se spoštujejo procesne pravice ter sta zagotovljena visoka raven varnosti pri pošiljanju tovrstnih pisanj in varstvo zasebnosti in osebnih podatkov
  . V ta namen bi morala vsa komunikacija in izmenjava pisanj med organi, ki jih imenujejo države članice, potekati prek decentraliziranega sistema IT, ki bi ga sestavljali nacionalni sistemi IT. [Sprememba 2]

| (4a) | Decentralizirani sistem IT, ki bo vzpostavljen v skladu z Uredbo (ES) št. 1393/2007, bi moral temeljiti na sistemu e-CODEX, upravljati pa bi ga morala eu-LISA. eu-LISA bi morala biti na voljo zadostna sredstva za uvedbo in zagotavljanje delovanja takega sistema ter za zagotavljanje tehnične podpore organom za pošiljanje in organom za sprejem ter osrednjim organom v primeru težav pri delovanju sistema. Komisija bi morala čim prej, v vsakem primeru pa pred koncem leta 2019 predložiti predlog uredbe o čezmejni komunikaciji v sodnih postopkih (e-CODEX). [Sprememba 3] |
| --- | --- |

(4a)

Decentralizirani sistem IT, ki bo vzpostavljen v skladu z Uredbo (ES) št. 1393/2007, bi moral temeljiti na sistemu e-CODEX, upravljati pa bi ga morala eu-LISA. eu-LISA bi morala biti na voljo zadostna sredstva za uvedbo in zagotavljanje delovanja takega sistema ter za zagotavljanje tehnične podpore organom za pošiljanje in organom za sprejem ter osrednjim organom v primeru težav pri delovanju sistema. Komisija bi morala čim prej, v vsakem primeru pa pred koncem leta 2019 predložiti predlog uredbe o čezmejni komunikaciji v sodnih postopkih (e-CODEX). [Sprememba 3]

| (4b) | Če je bilo pisanje o začetku postopka že vročeno tožencu, ki sprejema tega pisanja ni zavrnil, bi moralo pravo države članice sodišča strankam, ki imajo stalno prebivališče v drugi državi članici, ponuditi možnost imenovanja zastopnika za namen vročanja pisanj v državi članici sodišča, pod pogojem, da je bila zadevna stranka o posledicah te izbire ustrezno obveščena in je izrecno sprejela tako možnost. [Sprememba 4] |
| --- | --- |

(4b)

Če je bilo pisanje o začetku postopka že vročeno tožencu, ki sprejema tega pisanja ni zavrnil, bi moralo pravo države članice sodišča strankam, ki imajo stalno prebivališče v drugi državi članici, ponuditi možnost imenovanja zastopnika za namen vročanja pisanj v državi članici sodišča, pod pogojem, da je bila zadevna stranka o posledicah te izbire ustrezno obveščena in je izrecno sprejela tako možnost. [Sprememba 4]

| (5) | Organ za sprejem bi moral v vseh okoliščinah in brez možnosti proste presoje v zvezi s tem
  pravočasno
  pisno obvestiti naslovnika z uporabo standardnega obrazca o tem, da lahko zavrne sprejem pisanja, ki se vroča, če ni sestavljeno v jeziku, ki ga razume, ali v uradnem jeziku ali enem od uradnih jezikov kraja vročitve. To pravilo bi se moralo uporabljati tudi za vse naknadne vročitve, potem ko je naslovnik izkoristil pravico do zavrnitve. Pravica do zavrnitve bi se morala uporabljati tudi za vročanje prek diplomatskih ali konzularnih predstavnikov, vročanje s poštnimi
  ali kurirskimi
  storitvami in neposredno vročanje. Vročitev zavrnjenega pisanja bi moralo biti mogoče opraviti tako, da se naslovniku vroči
  overjeni
  prevod pisanja. [Sprememba 5] |
| --- | --- |

(5)

Organ za sprejem bi moral v vseh okoliščinah in brez možnosti proste presoje v zvezi s tem
  pravočasno
  pisno obvestiti naslovnika z uporabo standardnega obrazca o tem, da lahko zavrne sprejem pisanja, ki se vroča, če ni sestavljeno v jeziku, ki ga razume, ali v uradnem jeziku ali enem od uradnih jezikov kraja vročitve. To pravilo bi se moralo uporabljati tudi za vse naknadne vročitve, potem ko je naslovnik izkoristil pravico do zavrnitve. Pravica do zavrnitve bi se morala uporabljati tudi za vročanje prek diplomatskih ali konzularnih predstavnikov, vročanje s poštnimi
  ali kurirskimi
  storitvami in neposredno vročanje. Vročitev zavrnjenega pisanja bi moralo biti mogoče opraviti tako, da se naslovniku vroči
  overjeni
  prevod pisanja. [Sprememba 5]

| (6) | Če je naslovnik zavrnil sprejem pisanja, bi moralo sodišče ali organ, pred katerim poteka postopek, v okviru katerega je bila potrebna vročitev, preveriti, ali je bila zavrnitev utemeljena. V ta namen bi moralo to sodišče ali organ upoštevati vse relevantne informacije v spisuali ki so mu na razpolago, da ugotovi dejansko jezikovno znanje naslovnika. Pri ocenjevanju jezikovnega znanja naslovnika bi sodišče lahko upoštevalo dejstva, kot so dokumenti, ki jih je naslovnik napisal v zadevnem jeziku, ali poklic naslovnika vključuje takšno jezikovno znanje(na primer, ali je učitelj ali tolmač), ali je naslovnik državljan države članice, v kateri poteka sodni postopek, ali pa je v tej državi članici že nekaj

  dlje
  časa prebival. Takšna ocena se ne bi smela opraviti, če je bilo pisanje sestavljeno v uradnem jeziku ali enem od uradnih jezikov kraja vročitve ali vanj prevedeno.
  [Sprememba 6] |
| --- | --- |

(6)

Če je naslovnik zavrnil sprejem pisanja, bi moralo sodišče ali organ, pred katerim poteka postopek, v okviru katerega je bila potrebna vročitev, preveriti, ali je bila zavrnitev utemeljena. V ta namen bi moralo to sodišče ali organ upoštevati vse relevantne informacije v spisuali ki so mu na razpolago, da ugotovi dejansko jezikovno znanje naslovnika. Pri ocenjevanju jezikovnega znanja naslovnika bi sodišče lahko upoštevalo dejstva, kot so dokumenti, ki jih je naslovnik napisal v zadevnem jeziku, ali poklic naslovnika vključuje takšno jezikovno znanje(na primer, ali je učitelj ali tolmač), ali je naslovnik državljan države članice, v kateri poteka sodni postopek, ali pa je v tej državi članici že nekaj

  dlje
  časa prebival. Takšna ocena se ne bi smela opraviti, če je bilo pisanje sestavljeno v uradnem jeziku ali enem od uradnih jezikov kraja vročitve ali vanj prevedeno.
  [Sprememba 6]

| (7) | Za učinkovitost in hitrost čezmejnih sodnih postopkov so potrebni neposredni, hitri
  in varni
  kanali za vročanje pisanj osebam v drugih državah članicah. Zato

  Moralo
  bi moralo biti mogoče, da oseba, ki ima interes v sodnem postopku, ali sodišče ali organ, pred katerim poteka postopek, opravi vročitev pisanja neposredno po elektronski poti na digitalni uporabniški račun naslovnika

  naslovniku
  , ki ima stalno prebivališče v drugi državi članici. Pogoji za uporabo take vrste

  Taka vrsta
  neposrednega elektronskega vročanja bi morali zagotoviti, da se elektronski uporabniški računi uporabljajo za namen vročanja pisanj

  pa bi morala biti dovoljena
  le, če obstajajo ustrezni zaščitni ukrepi za zaščito interesov naslovnikov, in sicer

  vključno
  z visokimi tehničnimi standardi
  in izrecnim soglasjem naslovnika. Kadar se pisanja vročijo
  ali v obliki izrecnega soglasja naslovnika

  posredujejo elektronsko, bi morala biti na voljo možnost, da se zagotovi potrdilo o prejemu takih pisanj
  . [Sprememba 7] |
| --- | --- |

(7)

Za učinkovitost in hitrost čezmejnih sodnih postopkov so potrebni neposredni, hitri
  in varni
  kanali za vročanje pisanj osebam v drugih državah članicah. Zato

  Moralo
  bi moralo biti mogoče, da oseba, ki ima interes v sodnem postopku, ali sodišče ali organ, pred katerim poteka postopek, opravi vročitev pisanja neposredno po elektronski poti na digitalni uporabniški račun naslovnika

  naslovniku
  , ki ima stalno prebivališče v drugi državi članici. Pogoji za uporabo take vrste

  Taka vrsta
  neposrednega elektronskega vročanja bi morali zagotoviti, da se elektronski uporabniški računi uporabljajo za namen vročanja pisanj

  pa bi morala biti dovoljena
  le, če obstajajo ustrezni zaščitni ukrepi za zaščito interesov naslovnikov, in sicer

  vključno
  z visokimi tehničnimi standardi
  in izrecnim soglasjem naslovnika. Kadar se pisanja vročijo
  ali v obliki izrecnega soglasja naslovnika

  posredujejo elektronsko, bi morala biti na voljo možnost, da se zagotovi potrdilo o prejemu takih pisanj
  . [Sprememba 7]

| (8) | Obstoječe neposredne kanale za pošiljanje

  Glede na to, da je treba izboljšati okvirne določbe o pravosodnem sodelovanju v Uniji in posodobiti javne upravne postopke, da se poveča čezmejna interoperabilnost
  in vročanje pisanj

  olajša interakcija z državljani,
  bi bilo treba izboljšati
  že obstoječe neposredne kanale za pošiljanje in vročanje pisanj
  , tako, da bodo zagotavljali

  hitre,
  zanesljive
  , varnejše
  in splošno dostopne alternative tradicionalnemu pošiljanju prek organov za sprejem. V ta namen bi morali izvajalci poštnih storitev pri vročanju po pošti v skladu s členom 14 Uredbe (ES) št. 1393/2007 uporabljati posebno potrdilo o prejemu. Podobno bi moralo biti mogoče, da katera koli oseba, ki ima interes v sodnem postopku, in sodišča ali organi, pred katerimi poteka postopek, opravljajo vročitev pisanj na ozemlju vseh držav članic neposredno po sodnih uradnikih, uradnikih ali drugih pristojnih osebah zaprošene države članice. [Sprememba 8] |
| --- | --- |

(8)

Obstoječe neposredne kanale za pošiljanje

  Glede na to, da je treba izboljšati okvirne določbe o pravosodnem sodelovanju v Uniji in posodobiti javne upravne postopke, da se poveča čezmejna interoperabilnost
  in vročanje pisanj

  olajša interakcija z državljani,
  bi bilo treba izboljšati
  že obstoječe neposredne kanale za pošiljanje in vročanje pisanj
  , tako, da bodo zagotavljali

  hitre,
  zanesljive
  , varnejše
  in splošno dostopne alternative tradicionalnemu pošiljanju prek organov za sprejem. V ta namen bi morali izvajalci poštnih storitev pri vročanju po pošti v skladu s členom 14 Uredbe (ES) št. 1393/2007 uporabljati posebno potrdilo o prejemu. Podobno bi moralo biti mogoče, da katera koli oseba, ki ima interes v sodnem postopku, in sodišča ali organi, pred katerimi poteka postopek, opravljajo vročitev pisanj na ozemlju vseh držav članic neposredno po sodnih uradnikih, uradnikih ali drugih pristojnih osebah zaprošene države članice. [Sprememba 8]

| (8a) | Kadar se toženec ni spustil v postopek in sodišče ni prejelo potrdila o vročitvi ali dostavi, bi moral imeti sodnik kljub temu možnost, da izreče sodbo, pri čemer veljajo nekatere omejitve in je treba upoštevati različne zahteve za varovanje interesov toženca. V teh primerih je bistveno zagotoviti, da si sodišče razumno prizadeva, da se toženca obvesti o tem, da je bil proti njemu začet sodni postopek. V ta namen bi moralo sodišče pošiljati opozorila prek vseh razpoložljivih komunikacijskih kanalov, do katerih lahko verjetno dostopa izključno toženec, vključno na primer s telefonsko številko, e-poštnim naslovom ali zasebnim računom na družbenih omrežjih te osebe. [Sprememba 9] |
| --- | --- |

(8a)

Kadar se toženec ni spustil v postopek in sodišče ni prejelo potrdila o vročitvi ali dostavi, bi moral imeti sodnik kljub temu možnost, da izreče sodbo, pri čemer veljajo nekatere omejitve in je treba upoštevati različne zahteve za varovanje interesov toženca. V teh primerih je bistveno zagotoviti, da si sodišče razumno prizadeva, da se toženca obvesti o tem, da je bil proti njemu začet sodni postopek. V ta namen bi moralo sodišče pošiljati opozorila prek vseh razpoložljivih komunikacijskih kanalov, do katerih lahko verjetno dostopa izključno toženec, vključno na primer s telefonsko številko, e-poštnim naslovom ali zasebnim računom na družbenih omrežjih te osebe. [Sprememba 9]

| (9) | Ta uredba upošteva temeljne pravice in načela, priznana zlasti na podlagi Listine Evropske unije o temeljnih pravicah. Uredba si zlasti prizadeva zagotoviti popolno spoštovanje pravice naslovnikov do obrambe, ki izhaja iz pravice do nepristranskega sodišča, določene v členu 47 Listine o temeljnih pravicah.
  Podobno se z zagotavljanjem enakega dostopa do pravnega varstva ta uredba uporablja za spodbujanje nediskriminacije (člen 18 PDEU) ter upošteva obstoječe predpise Unije o varstvu osebnih podatkov in zasebnosti. [Sprememba 10] |
| --- | --- |

(9)

Ta uredba upošteva temeljne pravice in načela, priznana zlasti na podlagi Listine Evropske unije o temeljnih pravicah. Uredba si zlasti prizadeva zagotoviti popolno spoštovanje pravice naslovnikov do obrambe, ki izhaja iz pravice do nepristranskega sodišča, določene v členu 47 Listine o temeljnih pravicah.
  Podobno se z zagotavljanjem enakega dostopa do pravnega varstva ta uredba uporablja za spodbujanje nediskriminacije (člen 18 PDEU) ter upošteva obstoječe predpise Unije o varstvu osebnih podatkov in zasebnosti. [Sprememba 10]

| (9a) | Pomembno je zagotoviti, da se ta uredba uporablja v skladu s pravom Unije o varstvu podatkov in da spoštuje varstvo zasebnosti, kot je določeno v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah. Pomembno je zagotoviti tudi, da se vsaka obdelava osebnih podatkov posameznikov na podlagi te uredbe izvaja v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 in Direktivo 2002/58/ES. Osebne podatke iz te uredbe bi bilo treba obdelovati le za posebne namene iz te uredbe. [Sprememba 11] |
| --- | --- |

(9a)

Pomembno je zagotoviti, da se ta uredba uporablja v skladu s pravom Unije o varstvu podatkov in da spoštuje varstvo zasebnosti, kot je določeno v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah. Pomembno je zagotoviti tudi, da se vsaka obdelava osebnih podatkov posameznikov na podlagi te uredbe izvaja v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 in Direktivo 2002/58/ES. Osebne podatke iz te uredbe bi bilo treba obdelovati le za posebne namene iz te uredbe. [Sprememba 11]

| (10) | Da bi se omogočilo hitro prilagajanje prilog k Uredbi (ES) št. 1393/2007, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s spremembami prilog I, II in IV k navedeni uredbi

  določili podrobno ureditev za delovanje decentraliziranega sistema IT za komunikacijo in izmenjavo pisanj med organi, ki jih imenujejo države članice, in da bi določili podrobno ureditev za delovanje kvalificiranih storitev elektronske priporočene dostave, ki se bodo uporabljale za namen elektronskega vročanja pisanj, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da sprejme akte v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Taki delegirani akti bi morali zagotoviti učinkovito, zanesljivo in nemoteno pošiljanje ustreznih podatkov in visoko raven varnosti pri pošiljanju, varstvo zasebnosti in osebnih podatkov ter v zvezi z elektronskim vročanjem pisanj enak dostop za invalide. Poleg tega, da bi se omogočilo hitro prilagajanje prilog k Uredbi (ES) št. 1393/2007, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s spremembami prilog I, II in IV k navedeni uredbi
  . Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, tudi na ravni strokovnjakov, in da se navedena posvetovanja izvedejo v skladu z načeli iz Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (4). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. [Sprememba 12] |
| --- | --- |

(10)

Da bi se omogočilo hitro prilagajanje prilog k Uredbi (ES) št. 1393/2007, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s spremembami prilog I, II in IV k navedeni uredbi

  določili podrobno ureditev za delovanje decentraliziranega sistema IT za komunikacijo in izmenjavo pisanj med organi, ki jih imenujejo države članice, in da bi določili podrobno ureditev za delovanje kvalificiranih storitev elektronske priporočene dostave, ki se bodo uporabljale za namen elektronskega vročanja pisanj, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da sprejme akte v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Taki delegirani akti bi morali zagotoviti učinkovito, zanesljivo in nemoteno pošiljanje ustreznih podatkov in visoko raven varnosti pri pošiljanju, varstvo zasebnosti in osebnih podatkov ter v zvezi z elektronskim vročanjem pisanj enak dostop za invalide. Poleg tega, da bi se omogočilo hitro prilagajanje prilog k Uredbi (ES) št. 1393/2007, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s spremembami prilog I, II in IV k navedeni uredbi
  . Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, tudi na ravni strokovnjakov, in da se navedena posvetovanja izvedejo v skladu z načeli iz Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (4). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. [Sprememba 12]

| (11) | V skladu z odstavkoma 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje bi morala Komisija izvesti oceno te uredbe na podlagi informacij, zbranih v okviru posebne ureditve za spremljanje, da bi ocenili dejanske učinke Uredbe in potrebo po nadaljnjem ukrepanju. |
| --- | --- |

(11)

V skladu z odstavkoma 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje bi morala Komisija izvesti oceno te uredbe na podlagi informacij, zbranih v okviru posebne ureditve za spremljanje, da bi ocenili dejanske učinke Uredbe in potrebo po nadaljnjem ukrepanju.

| (12) | Ker ciljev te uredbe države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se ti cilji zaradi vzpostavitve pravnega okvira, ki zagotavlja hitro in učinkovito pošiljanje in vročanje sodnih in izvensodnih pisanj v državah članicah, lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(12)

Ker ciljev te uredbe države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se ti cilji zaradi vzpostavitve pravnega okvira, ki zagotavlja hitro in učinkovito pošiljanje in vročanje sodnih in izvensodnih pisanj v državah članicah, lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (12a) | Namen te uredbe je povečati učinkovitost in hitrost sodnih postopkov s poenostavitvijo in racionalizacijo postopkov za vročanje ali pošiljanje sodnih in zunajsodnih pisanj na ravni Unije, hkrati pa zmanjšati zamude in stroške za posameznike in podjetja. Poleg tega lahko večja pravna varnost skupaj s preprostejšimi, racionaliziranimi in digitaliziranimi postopki posameznike in podjetja spodbudi k sodelovanju v čezmejnih transakcijah, kar bi spodbudilo trgovino v Uniji in s tem delovanje notranjega trga. [Sprememba 13] |
| --- | --- |

(12a)

Namen te uredbe je povečati učinkovitost in hitrost sodnih postopkov s poenostavitvijo in racionalizacijo postopkov za vročanje ali pošiljanje sodnih in zunajsodnih pisanj na ravni Unije, hkrati pa zmanjšati zamude in stroške za posameznike in podjetja. Poleg tega lahko večja pravna varnost skupaj s preprostejšimi, racionaliziranimi in digitaliziranimi postopki posameznike in podjetja spodbudi k sodelovanju v čezmejnih transakcijah, kar bi spodbudilo trgovino v Uniji in s tem delovanje notranjega trga. [Sprememba 13]

| (13) | V skladu s členom 3 ter členom 4a(1) Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, [je/sta] [Združeno kraljestvo] [in] [Irska] [podalo/a uradno obvestilo, da želi/ta sodelovati pri sprejetju in uporabi te uredbe] [ne sodeluje/ta pri sprejetju te uredbe, ki zanj/o/u ni zavezujoča in se v njem/njej/njiju ne uporablja]. |
| --- | --- |

(13)

V skladu s členom 3 ter členom 4a(1) Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, [je/sta] [Združeno kraljestvo] [in] [Irska] [podalo/a uradno obvestilo, da želi/ta sodelovati pri sprejetju in uporabi te uredbe] [ne sodeluje/ta pri sprejetju te uredbe, ki zanj/o/u ni zavezujoča in se v njem/njej/njiju ne uporablja].

| (14) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. |
| --- | --- |

(14)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja.

| (15) | Uredbo (ES) št. 1393/2007 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(15)

Uredbo (ES) št. 1393/2007 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 1393/2007 se spremeni:

| (1) | člen 1 se nadomesti z naslednjim besedilom:

  „Člen 1
  Področje uporabe in opredelitev pojmov

  1.   Ta uredba se uporablja v civilnih in gospodarskih zadevah za vročanje:






  (a) | sodnih pisanj osebam s stalnim prebivališčem v državi članici, ki ni država članica, v kateri poteka sodni postopek; |
| --- | --- | --- |

(1)

člen 1 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„Člen 1

Področje uporabe in opredelitev pojmov

1.   Ta uredba se uporablja v civilnih in gospodarskih zadevah za vročanje:

(a)

sodnih pisanj osebam s stalnim prebivališčem v državi članici, ki ni država članica, v kateri poteka sodni postopek;

| (b) | izvensodnih pisanj, ki jih je treba poslati iz ene države članice v drugo. |
| --- | --- |

(b)

izvensodnih pisanj, ki jih je treba poslati iz ene države članice v drugo.

Ne uporablja se zlasti za davčne, carinske ali upravne zadeve ali za odgovornost države za dejanja in opustitve dejanj pri izvajanju javne oblasti (acta iure imperii).

2.   Z izjemo člena 3c se ta uredba ne uporablja, kadar naslov osebe, ki ji je treba vročiti pisanje, ni znan.

3.   Ta uredba se ne glede na stalno prebivališče stranke ne uporablja za vročitev pisanja pooblaščenemu predstavniku stranke v državi članici, kjer poteka postopek.
  [Sprememba 14]

4.   V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | ‚država članica‘ pomeni države članice razen Danske; |
| --- | --- |

(a)

‚država članica‘ pomeni države članice razen Danske;

| (b) | ‚država članica sodišča‘ pomeni državo članico, v kateri poteka sodni postopek.“; |
| --- | --- |

(b)

‚država članica sodišča‘ pomeni državo članico, v kateri poteka sodni postopek.“;

| (2) | v členu 2(4) se točka (c) nadomesti z naslednjim besedilom:






  „(c) | razpoložljive načine sprejemanja pisanj, ki so jim na voljo v primerih, določenih v členu 3a(6

  4
  );“; [Sprememba 15] |
| --- | --- | --- |

(2)

v členu 2(4) se točka (c) nadomesti z naslednjim besedilom:

„(c)

razpoložljive načine sprejemanja pisanj, ki so jim na voljo v primerih, določenih v členu 3a(6

  4
  );“; [Sprememba 15]

6

4

[Sprememba 15]

| (3) | vstavijo se naslednji členi 3a, 3b in 3c:

  „Člen 3a
  Sredstva komunikacije, ki jih uporabljajo organi za pošiljanje in sprejem ter osrednji organi

  1.   Izmenjava pisanj, zaprosil,
  vključno z zaprosili, izpolnjenimi na standardnih obrazcih iz Priloge I,
  potrditev, potrdil o prejemu, drugih potrdil in vsa

  druga
  komunikacija, ki se izvaja na podlagi standardnih obrazcev iz Priloge I med organi za pošiljanje in organi za sprejem, med temi organi in osrednjimi organi ali med osrednjimi organi različnih držav članic, poteka prek decentraliziranega sistema IT, ki je sestavljen iz nacionalnih sistemov IT, medsebojno povezanih s komunikacijsko infrastrukturo, ki omogoča varno in zanesljivo čezmejno izmenjavo informacij
  v realnem času
  med nacionalnimi sistemi IT.
  Tak decentralizirani sistem IT temelji na sistemu e-CODEX in je podprt s financiranjem Unije. [Sprememba 16]



  2.   Splošni pravni okvir za uporabo
  kvalificiranih
  storitev zaupanja iz Uredbe (EU) št. 910/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (*1) se uporablja za izmenjavo pisanj, zaprosil, potrditev, potrdil o prejemu, drugih potrdil in vso komunikacijo, ki poteka prek decentraliziranega sistema IT iz odstavka 1. [Sprememba 17]



  3.   Kadar pisanja, zaprosila, potrditve, potrdila o prejemu in druga komunikacija iz odstavka 1 potrebujejo ali vsebujejo žig ali lastnoročni podpis, se namesto tega lahko uporabijo
  ustrezni
  ‚kvalificirani elektronski žigi‘ in, kvalificirani elektronski podpisi“, kot so opredeljeni v Uredbi (EU) št. 910/2014 Evropskega parlamenta in Sveta
  , pod pogojem, da se v celoti zagotovi, da so se zadevne osebe, ki se jim navedena pisanja vročajo, pravočasno in na zakonit način seznanile s temi pisanji
  . [Sprememba 18]



  4.   Če pošiljanje v skladu z odstavkom 1 ni mogoče zaradi nepredvidene

  nepredvidenih okoliščin ali

  in izjemne motnje decentraliziranega sistema IT, se pošiljanje izvede na najhitrejši možni alternativni način
  , ki zagotavlja enako raven učinkovitosti, zanesljivosti, varnosti in varstva zasebnosti in osebnih podatkov
  . [Sprememba 19]





  4a.
     
  Temeljne pravice in svoboščine vseh vpletenih oseb, zlasti pravice do varstva osebnih podatkov in zasebnosti, se v celoti upoštevajo in spoštujejo. [Sprememba 20]





  4b.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 18 za dopolnitev te uredbe z določitvijo podrobne ureditve za delovanje decentraliziranega sistema IT. Komisija pri izvajanju tega pooblastila zagotovi, da sistem omogoča učinkovito, zanesljivo in nemoteno izmenjavo ustreznih informacij in visoko raven varnosti pri pošiljanju ter varstvo zasebnosti in osebnih podatkov v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 in Direktivo 2002/58/ES. [Sprememba 21]




  Člen 3b
  Stroški vzpostavitve decentraliziranega sistema IT

  1.   Vsaka država članica krije stroške namestitve, delovanja in vzdrževanja svojih točk dostopa do komunikacijske infrastrukture, ki medsebojno povezujejo nacionalne sisteme IT v okviru decentraliziranega sistema IT iz člena 3a.


  2.   Vsaka država članica krije stroške vzpostavitve in prilagajanja svojih nacionalnih sistemov IT, da postanejo interoperabilni s komunikacijsko infrastrukturo, ter stroške skrbništva, upravljanja in vzdrževanja teh sistemov.


  3.   Odstavka 1 in 2 ne posegata v možnost, da se v okviru finančnih programov Unije zaprosi za nepovratna sredstva za podporo dejavnostim iz navedenih odstavkov.



  Člen 3c
  Pomoč pri poizvedbah o naslovu

  1.   Kadar naslov osebe, ki ji je treba vročiti sodno ali izvensodno pisanje v drugi državi članici, ni znan, države članice
  čim prej, v vsakem primeru pa v 10 delovnih dneh
  zagotovijo pomoč na enega ali več od naslednjih načinov: [Sprememba 22]







  (a) | pravno pomoč, da se ugotovi naslov osebe, ki ji morajo vročitev opraviti imenovani organi na zahtevo sodišča države članice, pred katerim poteka postopek; |
| --- | --- | --- |

(3)

vstavijo se naslednji členi 3a, 3b in 3c:

„Člen 3a

Sredstva komunikacije, ki jih uporabljajo organi za pošiljanje in sprejem ter osrednji organi

1.   Izmenjava pisanj, zaprosil,
  vključno z zaprosili, izpolnjenimi na standardnih obrazcih iz Priloge I,
  potrditev, potrdil o prejemu, drugih potrdil in vsa

  druga
  komunikacija, ki se izvaja na podlagi standardnih obrazcev iz Priloge I med organi za pošiljanje in organi za sprejem, med temi organi in osrednjimi organi ali med osrednjimi organi različnih držav članic, poteka prek decentraliziranega sistema IT, ki je sestavljen iz nacionalnih sistemov IT, medsebojno povezanih s komunikacijsko infrastrukturo, ki omogoča varno in zanesljivo čezmejno izmenjavo informacij
  v realnem času
  med nacionalnimi sistemi IT.
  Tak decentralizirani sistem IT temelji na sistemu e-CODEX in je podprt s financiranjem Unije. [Sprememba 16]

2.   Splošni pravni okvir za uporabo
  kvalificiranih
  storitev zaupanja iz Uredbe (EU) št. 910/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (*1) se uporablja za izmenjavo pisanj, zaprosil, potrditev, potrdil o prejemu, drugih potrdil in vso komunikacijo, ki poteka prek decentraliziranega sistema IT iz odstavka 1. [Sprememba 17]

3.   Kadar pisanja, zaprosila, potrditve, potrdila o prejemu in druga komunikacija iz odstavka 1 potrebujejo ali vsebujejo žig ali lastnoročni podpis, se namesto tega lahko uporabijo
  ustrezni
  ‚kvalificirani elektronski žigi‘ in, kvalificirani elektronski podpisi“, kot so opredeljeni v Uredbi (EU) št. 910/2014 Evropskega parlamenta in Sveta
  , pod pogojem, da se v celoti zagotovi, da so se zadevne osebe, ki se jim navedena pisanja vročajo, pravočasno in na zakonit način seznanile s temi pisanji
  . [Sprememba 18]

4.   Če pošiljanje v skladu z odstavkom 1 ni mogoče zaradi nepredvidene

  nepredvidenih okoliščin ali

  in izjemne motnje decentraliziranega sistema IT, se pošiljanje izvede na najhitrejši možni alternativni način
  , ki zagotavlja enako raven učinkovitosti, zanesljivosti, varnosti in varstva zasebnosti in osebnih podatkov
  . [Sprememba 19]

4a.
     
  Temeljne pravice in svoboščine vseh vpletenih oseb, zlasti pravice do varstva osebnih podatkov in zasebnosti, se v celoti upoštevajo in spoštujejo. [Sprememba 20]

4b.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 18 za dopolnitev te uredbe z določitvijo podrobne ureditve za delovanje decentraliziranega sistema IT. Komisija pri izvajanju tega pooblastila zagotovi, da sistem omogoča učinkovito, zanesljivo in nemoteno izmenjavo ustreznih informacij in visoko raven varnosti pri pošiljanju ter varstvo zasebnosti in osebnih podatkov v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 in Direktivo 2002/58/ES. [Sprememba 21]

Člen 3b

Stroški vzpostavitve decentraliziranega sistema IT

1.   Vsaka država članica krije stroške namestitve, delovanja in vzdrževanja svojih točk dostopa do komunikacijske infrastrukture, ki medsebojno povezujejo nacionalne sisteme IT v okviru decentraliziranega sistema IT iz člena 3a.

2.   Vsaka država članica krije stroške vzpostavitve in prilagajanja svojih nacionalnih sistemov IT, da postanejo interoperabilni s komunikacijsko infrastrukturo, ter stroške skrbništva, upravljanja in vzdrževanja teh sistemov.

3.   Odstavka 1 in 2 ne posegata v možnost, da se v okviru finančnih programov Unije zaprosi za nepovratna sredstva za podporo dejavnostim iz navedenih odstavkov.

Člen 3c

Pomoč pri poizvedbah o naslovu

1.   Kadar naslov osebe, ki ji je treba vročiti sodno ali izvensodno pisanje v drugi državi članici, ni znan, države članice
  čim prej, v vsakem primeru pa v 10 delovnih dneh
  zagotovijo pomoč na enega ali več od naslednjih načinov: [Sprememba 22]

(a)

pravno pomoč, da se ugotovi naslov osebe, ki ji morajo vročitev opraviti imenovani organi na zahtevo sodišča države članice, pred katerim poteka postopek;

| (b) | možnost, da osebe iz drugih držav članic vložijo zahtevke za informacije o naslovih neposredno v registre stalnega prebivališča ali druge javno dostopne podatkovne zbirke, tudi elektronsko, s standardnim obrazcem na evropskem portalu e-pravosodje; |
| --- | --- |

(b)

možnost, da osebe iz drugih držav članic vložijo zahtevke za informacije o naslovih neposredno v registre stalnega prebivališča ali druge javno dostopne podatkovne zbirke, tudi elektronsko, s standardnim obrazcem na evropskem portalu e-pravosodje;

| (c) | podrobne praktične smernice
  , dostopne na spletu,
  o mehanizmih, ki so na voljo za ugotavljanje naslovov oseb v okviru Evropske pravosodne mreže v civilnih in gospodarskih zadevah, da bi se informacije zagotovile javnosti. [Sprememba 23] |
| --- | --- |

(c)

podrobne praktične smernice
  , dostopne na spletu,
  o mehanizmih, ki so na voljo za ugotavljanje naslovov oseb v okviru Evropske pravosodne mreže v civilnih in gospodarskih zadevah, da bi se informacije zagotovile javnosti. [Sprememba 23]

2.   Vsaka država članica Komisiji zagotovi naslednje informacije:

| (a) | vrsto

  vrste
  pomoči, ki jo

  jih
  bo država članica zagotovila na svojem ozemlju na podlagi odstavka 1; [Sprememba 24] |
| --- | --- |

(a)

vrsto

  vrste
  pomoči, ki jo

  jih
  bo država članica zagotovila na svojem ozemlju na podlagi odstavka 1; [Sprememba 24]

| (b) | kadar je primerno, imena in naslove organov iz odstavka 1(a) in (b). |
| --- | --- |

(b)

kadar je primerno, imena in naslove organov iz odstavka 1(a) in (b).

Države članice Komisijo uradno obvestijo o vseh poznejših spremembah teh informacij.

(*1)  Uredba (EU) št. 910/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o elektronski identifikaciji in storitvah zaupanja za elektronske transakcije na notranjem trgu in o razveljavitvi Direktive 1999/93/ES (UL L 257, 28.8.2014, str. 73).“;"

*1

| (4) | člen 4 se nadomesti z naslednjim besedilom:

  „Člen 4
  Pošiljanje pisanj

  1.   Pošiljanje sodnih pisanj med organi, imenovanimi na podlagi člena 2, poteka neposredno in čim hitreje.


  2.   Pisanju, ki se pošilja, se priloži zaprosilo, izpolnjeno na standardnem obrazcu iz Priloge I. Obrazec se izpolni v uradnem jeziku zaprošene države članice ali, če je v tej državi članici več uradnih jezikov, v uradnem jeziku ali v enem od uradnih jezikov kraja, kjer je treba opraviti vročitev, lahko pa tudi v drugem jeziku, ki ga je država članica navedla kot sprejemljivega. Vsaka država članica navede uradni jezik ali jezike Unije, ki niso njeni uradni jeziki in ki so zanjo sprejemljivi za izpolnitev obrazca.


  3.   
  Ta uredba ne posega v zahteve nacionalne zakonodaje, povezane s točnostjo, pristnostjo in ustrezno pravno obliko dokumentov.
  Dokumentom, ki se pošiljajo prek decentraliziranega sistema IT iz člena 3a, se ne sme odvzeti pravni učinek in dopustnost kot dokaz v sodnem postopku zgolj zato, ker so v elektronski obliki. Če se dokumenti

  dokument
  v papirni obliki za pošiljanje prek decentraliziranega sistema IT pretvorijo

  pretvori
  v elektronsko obliko, imajo elektronske kopije ali njihovi izpisi enak učinek kakor izvirni dokumenti
  , razen če nacionalni predpisi države članice naslovnice zahtevajo, da se tovrstni dokumenti vročijo v originalu in v papirni obliki. V tem primeru organ za sprejem izda papirno različico dokumenta, prejetega v elektronski obliki. Če so izvirni dokumenti opremljeni z žigom ali lastnoročnim podpisom, mora izdani dokument vsebovati žig ali lastnoročni podpis. Dokument, ki ga izda organ za sprejem, ima enak učinek kot izvirni dokument
  .“; [Sprememba 25] |
| --- | --- |

(4)

člen 4 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„Člen 4

Pošiljanje pisanj

1.   Pošiljanje sodnih pisanj med organi, imenovanimi na podlagi člena 2, poteka neposredno in čim hitreje.

2.   Pisanju, ki se pošilja, se priloži zaprosilo, izpolnjeno na standardnem obrazcu iz Priloge I. Obrazec se izpolni v uradnem jeziku zaprošene države članice ali, če je v tej državi članici več uradnih jezikov, v uradnem jeziku ali v enem od uradnih jezikov kraja, kjer je treba opraviti vročitev, lahko pa tudi v drugem jeziku, ki ga je država članica navedla kot sprejemljivega. Vsaka država članica navede uradni jezik ali jezike Unije, ki niso njeni uradni jeziki in ki so zanjo sprejemljivi za izpolnitev obrazca.

3.   
  Ta uredba ne posega v zahteve nacionalne zakonodaje, povezane s točnostjo, pristnostjo in ustrezno pravno obliko dokumentov.
  Dokumentom, ki se pošiljajo prek decentraliziranega sistema IT iz člena 3a, se ne sme odvzeti pravni učinek in dopustnost kot dokaz v sodnem postopku zgolj zato, ker so v elektronski obliki. Če se dokumenti

  dokument
  v papirni obliki za pošiljanje prek decentraliziranega sistema IT pretvorijo

  pretvori
  v elektronsko obliko, imajo elektronske kopije ali njihovi izpisi enak učinek kakor izvirni dokumenti
  , razen če nacionalni predpisi države članice naslovnice zahtevajo, da se tovrstni dokumenti vročijo v originalu in v papirni obliki. V tem primeru organ za sprejem izda papirno različico dokumenta, prejetega v elektronski obliki. Če so izvirni dokumenti opremljeni z žigom ali lastnoročnim podpisom, mora izdani dokument vsebovati žig ali lastnoročni podpis. Dokument, ki ga izda organ za sprejem, ima enak učinek kot izvirni dokument
  .“; [Sprememba 25]

| (5) | člen 6 se nadomesti z naslednjim besedilom:

  „Člen 6
  Prejem pisanj s strani organa za sprejem

  1.   Ob prejemu pisanja se organu za pošiljanje prek decentraliziranega sistema IT iz člena 3a
  takoj
  pošlje samodejno potrdilo o prejemu. [Sprememba 26]



  2.   Če na podlagi poslanih informacij ali pisanj zaprosila za vročitev ni mogoče izpolniti, organ za sprejem
  takoj, v vsakem primeru pa v štirih delovnih dneh
  naveže stik z organom za pošiljanje, da se zagotovijo manjkajoče informacije ali pisanja. [Sprememba 27]



  3.   Če je zaprosilo za vročitev očitno izven področja uporabe te uredbe ali če neizpolnjevanje zahtevanih formalnih pogojev onemogoča vročitev, se poslano zaprosilo in pisanja ob prejemu
  takoj, v vsakem primeru pa v štirih delovnih dneh
  vrnejo organu za pošiljanje skupaj z obvestilom o vračilu z uporabo standardnega obrazca iz Priloge I. [Sprememba 28]



  4.   Organ za sprejem, ki prejme pisanje za vročitev, vendar ni krajevno pristojen za njegovo vročitev, pisanje skupaj z zaprosilom prek decentraliziranega sistema IT iz člena 3a
  takoj, v vsakem primeru pa v štirih delovnih dneh
  pošlje krajevno pristojnemu organu za sprejem v isti državi članici, če zaprosilo izpolnjuje pogoje iz člena 4(2), in
  obenem
  o tem s standardnim obrazcem iz Priloge I obvesti organ za pošiljanje. Ob prejemu pisanja in zaprosila organa za sprejem, ki je krajevno pristojen v isti državi članici, se organu za pošiljanje
  takoj
  pošlje samodejno potrdilo o prejemu prek decentraliziranega sistema IT iz člena 3a. [Sprememba 29]





  4a.
     
  Za primere iz odstavka 4 člena 3a se smiselno uporabljajo odstavki 1 do 4. Vendar se v teh primerih ne uporabljajo roki iz odstavkov 1 do 4 tega člena, ampak se ustrezne dejavnosti izvedejo čim prej.“; [Sprememba 30] |
| --- | --- |

(5)

člen 6 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„Člen 6

Prejem pisanj s strani organa za sprejem

1.   Ob prejemu pisanja se organu za pošiljanje prek decentraliziranega sistema IT iz člena 3a
  takoj
  pošlje samodejno potrdilo o prejemu. [Sprememba 26]

2.   Če na podlagi poslanih informacij ali pisanj zaprosila za vročitev ni mogoče izpolniti, organ za sprejem
  takoj, v vsakem primeru pa v štirih delovnih dneh
  naveže stik z organom za pošiljanje, da se zagotovijo manjkajoče informacije ali pisanja. [Sprememba 27]

3.   Če je zaprosilo za vročitev očitno izven področja uporabe te uredbe ali če neizpolnjevanje zahtevanih formalnih pogojev onemogoča vročitev, se poslano zaprosilo in pisanja ob prejemu
  takoj, v vsakem primeru pa v štirih delovnih dneh
  vrnejo organu za pošiljanje skupaj z obvestilom o vračilu z uporabo standardnega obrazca iz Priloge I. [Sprememba 28]

4.   Organ za sprejem, ki prejme pisanje za vročitev, vendar ni krajevno pristojen za njegovo vročitev, pisanje skupaj z zaprosilom prek decentraliziranega sistema IT iz člena 3a
  takoj, v vsakem primeru pa v štirih delovnih dneh
  pošlje krajevno pristojnemu organu za sprejem v isti državi članici, če zaprosilo izpolnjuje pogoje iz člena 4(2), in
  obenem
  o tem s standardnim obrazcem iz Priloge I obvesti organ za pošiljanje. Ob prejemu pisanja in zaprosila organa za sprejem, ki je krajevno pristojen v isti državi članici, se organu za pošiljanje
  takoj
  pošlje samodejno potrdilo o prejemu prek decentraliziranega sistema IT iz člena 3a. [Sprememba 29]

4a.
     
  Za primere iz odstavka 4 člena 3a se smiselno uporabljajo odstavki 1 do 4. Vendar se v teh primerih ne uporabljajo roki iz odstavkov 1 do 4 tega člena, ampak se ustrezne dejavnosti izvedejo čim prej.“; [Sprememba 30]

| (6) | vstavi se naslednji člen 7a:

  „Člen 7 a

  Obveznost imenovanja

  Imenovanje
  zastopnika za namen vročanja v državi članici sodišča [Sprememba 31]


  1.   Če je bilo pisanje o začetku postopka
  že
  vročeno tožencu, lahko

  ki sprejema tega pisanja ni zavrnil v skladu s členom 8,
  pravo države članice sodišča strankam, ki imajo stalno prebivališče v drugi državi članici, nalaga obveznost

  ponudi možnost
  imenovanja zastopnika za namen vročanja pisanj v državi članici sodišča.
  Če je bila zadevna stranka ustrezno obveščena o posledicah izbire te možnosti in jo je izrecno izbrala, se pisanja vročajo pooblaščenemu zastopniku stranke v državi članici sodišča, in sicer v skladu s pravom in praksami te države članice za postopke. [Sprememba 32]



  2.   Če stranka ne izpolni obveznosti imenovanja zastopnika v skladu z odstavkom 1 in ni dala soglasja za uporabo elektronskega uporabniškega računa

  naslova
  za vročanje v skladu s točko (b) člena 15a, se za vročanje pisanj med postopkom lahko uporabi kateri koli način vročanja, ki je dovoljen po pravu države članice sodišča, pod pogojem, da je bila zadevna stranka
  pred vročitvijo pisanja, s katerim se postopek začne,
  o tej posledici ustrezno obveščena.“; [Sprememba 33] |
| --- | --- |

(6)

vstavi se naslednji člen 7a:

„Člen 7 a

Obveznost imenovanja

  Imenovanje
  zastopnika za namen vročanja v državi članici sodišča [Sprememba 31]

1.   Če je bilo pisanje o začetku postopka
  že
  vročeno tožencu, lahko

  ki sprejema tega pisanja ni zavrnil v skladu s členom 8,
  pravo države članice sodišča strankam, ki imajo stalno prebivališče v drugi državi članici, nalaga obveznost

  ponudi možnost
  imenovanja zastopnika za namen vročanja pisanj v državi članici sodišča.
  Če je bila zadevna stranka ustrezno obveščena o posledicah izbire te možnosti in jo je izrecno izbrala, se pisanja vročajo pooblaščenemu zastopniku stranke v državi članici sodišča, in sicer v skladu s pravom in praksami te države članice za postopke. [Sprememba 32]

2.   Če stranka ne izpolni obveznosti imenovanja zastopnika v skladu z odstavkom 1 in ni dala soglasja za uporabo elektronskega uporabniškega računa

  naslova
  za vročanje v skladu s točko (b) člena 15a, se za vročanje pisanj med postopkom lahko uporabi kateri koli način vročanja, ki je dovoljen po pravu države članice sodišča, pod pogojem, da je bila zadevna stranka
  pred vročitvijo pisanja, s katerim se postopek začne,
  o tej posledici ustrezno obveščena.“; [Sprememba 33]

| (7) | člen 8 se nadomesti z naslednjim besedilom:

  „Člen 8
  Zavrnitev sprejema pisanja

  1.   Organ za sprejem naslovnika z uporabo standardnega obrazca iz Priloge II obvesti, da lahko zavrne sprejem pisanja, ki se vroča, če ni sestavljeno v enem od naslednjih jezikov ali mu ni priložen
  overjen
  prevod v enega od naslednjih jezikov:








  (a) | v jeziku, ki ga naslovnik razume;
  ali |
| --- | --- | --- |

(7)

člen 8 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„Člen 8

Zavrnitev sprejema pisanja

1.   Organ za sprejem naslovnika z uporabo standardnega obrazca iz Priloge II obvesti, da lahko zavrne sprejem pisanja, ki se vroča, če ni sestavljeno v enem od naslednjih jezikov ali mu ni priložen
  overjen
  prevod v enega od naslednjih jezikov:

(a)

v jeziku, ki ga naslovnik razume;

| (b) | v uradnem jeziku zaprošene države članice ali, če je v tej državi več uradnih jezikov, v uradnem jeziku ali v enem od uradnih jezikov kraja, kjer je treba opraviti vročitev.
  [Sprememba 34] |
| --- | --- |

(b)

v uradnem jeziku zaprošene države članice ali, če je v tej državi več uradnih jezikov, v uradnem jeziku ali v enem od uradnih jezikov kraja, kjer je treba opraviti vročitev.
  [Sprememba 34]

2.   Naslovnik lahko
  iz razumnih razlogov
  zavrne sprejem pisanja ob vročitvi ali v roku dveh tednov, tako da organu za sprejem vrne standardni obrazec iz Priloge II. [Sprememba 35]

3.   Če je organ za sprejem obveščen, da naslovnik zavrača sprejem pisanja v skladu z odstavkoma 1 in 2, o tem s potrdilom iz člena 10 nemudoma obvesti organ za pošiljanje ter vrne zaprosilo
  in pisanje, v zvezi s katerim se zahteva prevod
  . [Sprememba 36]

4.   Če je naslovnik zavrnil sprejem pisanja v skladu z odstavkoma 1 in 2, sodišče ali organ, pred katerim poteka postopek, v okviru katerega je bila izvedena vročitev,
  čim prej
  preveri, ali je bila zavrnitev utemeljena. [Sprememba 37]

5.   Vročitev pisanja naslovniku se lahko opravi tako, da se mu v skladu z določbami te uredbe vroči pisanje, ki mu je priložen
  overjen
  prevod v jezik iz odstavka 1. V tem primeru je dan vročitve pisanja datum, na katerega se vroči pisanje, ki mu je priložen
  overjen
  prevod, v skladu s pravom zaprošene države članice. Kadar pa je treba v skladu s pravom države članice pisanje vročiti v določenem roku, se v zvezi s prosilcem upošteva dan vročitve začetnega pisanja, določen v skladu s členom 9(2). [Sprememba 38]

6.   Za druge načine pošiljanja in vročanja sodnih pisanj iz oddelka 2 se uporabljajo odstavki 1 do 5.

7.   Za namene odstavka 1 diplomatski ali konzularni predstavniki, če se pisanje vroča v skladu s členom 13, ali organ ali oseba, če se pisanje vroča v skladu s členom 14 ali 15a, poučijo naslovnika, da lahko zavrne sprejem pisanja in da mora zavrnjeno pisanje
  takoj
  poslati tem predstavnikom, organu oziroma osebi.“; [Sprememba 39]

| (8) | v členu 10 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim besedilom:

  „1.   Po izpolnitvi formalnosti v zvezi z vročitvijo pisanja se sestavi potrdilo o izpolnitvi teh formalnosti na standardnem obrazcu iz Priloge I in pošlje organu za pošiljanje.“; |
| --- | --- |

(8)

v členu 10 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim besedilom:

„1.   Po izpolnitvi formalnosti v zvezi z vročitvijo pisanja se sestavi potrdilo o izpolnitvi teh formalnosti na standardnem obrazcu iz Priloge I in pošlje organu za pošiljanje.“;

| (9) | Člena 14 in 15 se nadomestita z naslednjim besedilom:

  „Člen 14
  Vročanje z uporabo poštnih
  ali kurirskih
  storitev [Sprememba 40]


  1.   Vročanje sodnih pisanj osebam, ki imajo stalno prebivališče v drugi državi članici, se lahko opravi neposredno z uporabo poštnih
  ali kurirskih
  storitev, in sicer s priporočenim pismom
  ali paketom
  s potrdilom o prejemu. [Sprememba 41]



  2.   Za namene tega člena se pri vročanju po pošti
  ali kurirju
  uporabi posebno potrdilo o prejemu iz Priloge IV. [Sprememba 42]



  3.   Ne glede na pravo države članice izvora se šteje, da je bila vročitev po pošti
  ali kurirju
  veljavno opravljena tudi, če je bilo pisanje dostavljeno na naslovnikov domači naslov in vročeno odraslim osebam, ki živijo v istem gospodinjstvu kot naslovnik ali so na tem naslovu pri naslovniku zaposlene in ki so sposobne in pripravljene sprejeti pisanje. [Sprememba 43]




  Člen 15
  Neposredno vročanje

  1.   Vročanje sodnih pisanj se osebam s stalnim prebivališčem v drugi državi članici lahko opravi neposredno po sodnih uradnikih, uradnikih ali drugih pristojnih osebah zaprošene države članice.


  2.   Vsaka država članica Komisiji predloži informacije o vrsti poklicev ali pristojnih osebah, ki smejo na podlagi tega člena vročati pisanja na njenem ozemlju.
  Te informacije so dostopne na spletu.
  “; [Sprememba 44] |
| --- | --- |

(9)

Člena 14 in 15 se nadomestita z naslednjim besedilom:

„Člen 14

Vročanje z uporabo poštnih
  ali kurirskih
  storitev [Sprememba 40]

1.   Vročanje sodnih pisanj osebam, ki imajo stalno prebivališče v drugi državi članici, se lahko opravi neposredno z uporabo poštnih
  ali kurirskih
  storitev, in sicer s priporočenim pismom
  ali paketom
  s potrdilom o prejemu. [Sprememba 41]

2.   Za namene tega člena se pri vročanju po pošti
  ali kurirju
  uporabi posebno potrdilo o prejemu iz Priloge IV. [Sprememba 42]

3.   Ne glede na pravo države članice izvora se šteje, da je bila vročitev po pošti
  ali kurirju
  veljavno opravljena tudi, če je bilo pisanje dostavljeno na naslovnikov domači naslov in vročeno odraslim osebam, ki živijo v istem gospodinjstvu kot naslovnik ali so na tem naslovu pri naslovniku zaposlene in ki so sposobne in pripravljene sprejeti pisanje. [Sprememba 43]

Člen 15

Neposredno vročanje

1.   Vročanje sodnih pisanj se osebam s stalnim prebivališčem v drugi državi članici lahko opravi neposredno po sodnih uradnikih, uradnikih ali drugih pristojnih osebah zaprošene države članice.

2.   Vsaka država članica Komisiji predloži informacije o vrsti poklicev ali pristojnih osebah, ki smejo na podlagi tega člena vročati pisanja na njenem ozemlju.
  Te informacije so dostopne na spletu.
  “; [Sprememba 44]

| (10) | vstavi se naslednji člen 15a:

  „Člen 15 a
  Elektronsko vročanje

  1.   Vročanje sodnih pisanj se lahko opravi neposredno osebam s stalnim prebivališčem v drugi državi članici po elektronski poti na uporabniške račune

  elektronske naslove
  , ki so dostopni naslovniku, če je izpolnjen vsaj eden od naslednjih pogojev

  sta izpolnjena oba naslednja pogoja
  : [Sprememba 45]







  (a) | pisanja se pošljejo in prejmejo z uporabo kvalificiranih storitev elektronske priporočene dostave v smislu Uredbe (EU) št. 910/2014 Evropskega parlamenta in Sveta;
  ter [Sprememba 46] |
| --- | --- | --- |

(10)

vstavi se naslednji člen 15a:

„Člen 15 a

Elektronsko vročanje

1.   Vročanje sodnih pisanj se lahko opravi neposredno osebam s stalnim prebivališčem v drugi državi članici po elektronski poti na uporabniške račune

  elektronske naslove
  , ki so dostopni naslovniku, če je izpolnjen vsaj eden od naslednjih pogojev

  sta izpolnjena oba naslednja pogoja
  : [Sprememba 45]

(a)

pisanja se pošljejo in prejmejo z uporabo kvalificiranih storitev elektronske priporočene dostave v smislu Uredbe (EU) št. 910/2014 Evropskega parlamenta in Sveta;
  ter [Sprememba 46]

| (b) | po začetku sodnega postopka je naslovnik dal izrecno soglasje sodišču ali organu, pred katerim poteka postopek, da uporabi ta določeni uporabniški račun

  elektronski naslov
  za namene vročanja pisanj v sodnem postopku. [Sprememba 47] |
| --- | --- |

(b)

po začetku sodnega postopka je naslovnik dal izrecno soglasje sodišču ali organu, pred katerim poteka postopek, da uporabi ta določeni uporabniški račun

  elektronski naslov
  za namene vročanja pisanj v sodnem postopku. [Sprememba 47]

1a.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 18 za dopolnitev te uredbe z določitvijo podrobne ureditve za delovanje kvalificiranih storitev elektronske priporočene dostave, ki naj bi se uporabljale za namen elektronskega vročanja sodnih pisanj. Komisija pri izvajanju tega pooblastila zagotovi, da take storitve omogočajo učinkovito, zanesljivo in nemoteno pošiljanje ustreznih pisanj in visoko raven varnosti pri pošiljanju, enak dostop za invalide ter varstvo zasebnosti in osebnih podatkov v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 in Direktivo 2002/58/ES.
  “; [Sprememba 48]

| (11) | člena 17 in 18 se nadomestita z naslednjim besedilom:

  „Člen 17
  Sprememba prilog
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 18 v zvezi s spremembo prilog I, II in IV, da se posodobijo standardni obrazci ali izvedejo tehnične spremembe teh obrazcev.


  Člen 18
  Izvajanje prenosa pooblastila

  1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se prenese na Komisijo pod pogoji iz tega člena.


  2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 
  členov 3a, 15a in
  17 se prenese na Komisijo za nedoločen čas

  obdobje petih let
  od ... [datum začetka veljavnosti te uredbe]. [Sprememba 49]



  3.   Prenos pooblastila iz člena 17 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz tega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je določen v sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.


  4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenuje vsaka država članica v skladu z načeli iz Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (*2).


  5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.


  6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 
  člena 3a, 15a ali
  17, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh

  treh
  mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca. [Sprememba 50]




  (*2)  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.“;" |
| --- | --- |

(11)

člena 17 in 18 se nadomestita z naslednjim besedilom:

„Člen 17

Sprememba prilog

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 18 v zvezi s spremembo prilog I, II in IV, da se posodobijo standardni obrazci ali izvedejo tehnične spremembe teh obrazcev.

Člen 18

Izvajanje prenosa pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se prenese na Komisijo pod pogoji iz tega člena.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 
  členov 3a, 15a in
  17 se prenese na Komisijo za nedoločen čas

  obdobje petih let
  od ... [datum začetka veljavnosti te uredbe]. [Sprememba 49]

3.   Prenos pooblastila iz člena 17 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz tega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je določen v sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenuje vsaka država članica v skladu z načeli iz Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (*2).

5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 
  člena 3a, 15a ali
  17, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh

  treh
  mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca. [Sprememba 50]

(*2)  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.“;"

*2

| (12) | vstavita se naslednja člena 18a in 18b:



  „Člen 18 a


  Vzpostavitev decentraliziranega sistema IT


  Komisija sprejme izvedbene akte o vzpostavitvi decentraliziranega sistema IT iz člena 3a. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 18b(2).
  [Sprememba 51]




  Člen 18b


  Postopek v odboru



  1.   Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.




  2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.“;
  [Sprememba 52] |
| --- | --- |

(12)

(12)

vstavita se naslednja člena 18a in 18b:

vstavita se naslednja člena 18a in 18b:

„Člen 18 a

Vzpostavitev decentraliziranega sistema IT

Komisija sprejme izvedbene akte o vzpostavitvi decentraliziranega sistema IT iz člena 3a. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 18b(2).
  [Sprememba 51]

Člen 18b

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.“;
  [Sprememba 52]

| (13) | člen 19 se nadomesti z naslednjim besedilom:

  „Člen 19
  Primeri, ko se toženec ne spusti v postopek

  1.   Kadar je treba pisanje o začetku postopka poslati v drugo državo članico za namen vročitve v skladu z določbami te uredbe in se toženec ni spustil v postopek, se sodba ne izda, dokler se ne ugotovi, da je bila vročitev ali dostava opravljena dovolj zgodaj,
  na zakonit način,
  da je toženec lahko pripravil svojo obrambo, in da: [Sprememba 53]







  (a) | je bilo pisanje vročeno na način, ki je po pravu zaprošene države članice predpisan za vročanje pisanj v notranjih postopkih osebam, ki se nahajajo na ozemlju te države članice; ali |
| --- | --- | --- |

(13)

člen 19 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„Člen 19

Primeri, ko se toženec ne spusti v postopek

1.   Kadar je treba pisanje o začetku postopka poslati v drugo državo članico za namen vročitve v skladu z določbami te uredbe in se toženec ni spustil v postopek, se sodba ne izda, dokler se ne ugotovi, da je bila vročitev ali dostava opravljena dovolj zgodaj,
  na zakonit način,
  da je toženec lahko pripravil svojo obrambo, in da: [Sprememba 53]

(a)

je bilo pisanje vročeno na način, ki je po pravu zaprošene države članice predpisan za vročanje pisanj v notranjih postopkih osebam, ki se nahajajo na ozemlju te države članice; ali

| (b) | je bilo pisanje dejansko dostavljeno tožencu ali je bilo dostavljeno na naslov, kjer ima toženec stalno prebivališče, na drug način, določen s to uredbo. |
| --- | --- |

(b)

je bilo pisanje dejansko dostavljeno tožencu ali je bilo dostavljeno na naslov, kjer ima toženec stalno prebivališče, na drug način, določen s to uredbo.

2.   Ne glede na določbe odstavka 1 lahko sodnik izreče sodbo, čeprav ni prejel potrdila o vročitvi ali dostavi, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | pisanje je bilo poslano na enega od načinov, določenih v tej uredbi; |
| --- | --- |

(a)

pisanje je bilo poslano na enega od načinov, določenih v tej uredbi;

| (b) | od dne pošiljanja pisanja je preteklo obdobje, ki ga sodnik v vsaki posamezni zadevi oceni kot dovolj dolgo in ki ni krajše od šestih mesecev;
  [Sprememba 54] |
| --- | --- |

(b)

od dne pošiljanja pisanja je preteklo obdobje, ki ga sodnik v vsaki posamezni zadevi oceni kot dovolj dolgo in ki ni krajše od šestih mesecev;
  [Sprememba 54]

| (c) | kljub razumnim prizadevanjem za pridobitev potrdila pri pristojnih organih zaprošene države članice ni bilo mogoče pridobiti nikakršnega potrdila. |
| --- | --- |

(c)

kljub razumnim prizadevanjem za pridobitev potrdila pri pristojnih organih zaprošene države članice ni bilo mogoče pridobiti nikakršnega potrdila.

3.   Kadar so izpolnjeni pogoji iz odstavka 2, si je treba razumno prizadevati, da se toženca obvesti o tem, da je bil proti njemu začet sodni postopek, prek kakršnih koli

  vseh
  razpoložljivih komunikacijskih kanalov, vključno s sredstvi sodobne komunikacijske tehnologije
  na daljavo
  , za katerega je sodišču, pred katerim poteka postopek, znan naslov ali račun

  elektronski naslov
  . [Sprememba 55]

4.   Ne glede na odstavka 1 in 2 lahko sodnik v 
  upravičenem
  nujnem primeru odredi začasne ali zaščitne ukrepe. [Sprememba 56]

5.   Če je bilo pisanje o začetku postopka treba poslati v drugo državo članico z namenom vročitve v skladu z določbami te uredbe in je bila proti tožencu, ki se ni spustil v postopek, izrečena sodba, lahko sodnik tožencu v zvezi z rokom za vložitev pritožbe dovoli vrnitev v prejšnje stanje, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:

| (a) | toženec brez svoje krivde s pisanjem ni bil seznanjen dovolj zgodaj
  in/ali na zakonit način
  , da bi lahko pripravil svojo obrambo, ali ni bil seznanjen s sodbo dovolj zgodaj, da bi lahko vložil pritožbo; [Sprememba 57] |
| --- | --- |

(a)

toženec brez svoje krivde s pisanjem ni bil seznanjen dovolj zgodaj
  in/ali na zakonit način
  , da bi lahko pripravil svojo obrambo, ali ni bil seznanjen s sodbo dovolj zgodaj, da bi lahko vložil pritožbo; [Sprememba 57]

| (b) | obramba toženca v glavni stvari ima prima facie možnosti za uspeh. |
| --- | --- |

(b)

obramba toženca v glavni stvari ima prima facie možnosti za uspeh.

Predlog za vrnitev v prejšnje stanje se lahko vloži samo v razumnem roku po tem, ko je bil toženec seznanjen s sodbo.

Tak predlog se ne obravnava, če je vložen več kot dve leti po datumu sodbe.

6.   Po preteku dveh let od datuma sodbe iz odstavka 2 se določbe nacionalnega prava, ki v zvezi z rokom za vložitev pritožbe dovoljujejo izredno vrnitev v prejšnje stanje, ne smejo uporabiti v zvezi z izpodbijanjem priznanja in izvršitve te sodbe v drugi državi članici.

7.   Odstavka 5 in 6 se ne uporabljata za sodbe v zvezi s statusom ali sposobnostjo oseb.“;

| (13a) | v členu 22 se pred odstavek 1 vstavi naslednji odstavek:





  „-1.
     
  Vsaka obdelava osebnih podatkov v skladu s to uredbo se izvaja v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 in Direktivo 2002/58/ES.“; [Sprememba 58] |
| --- | --- |

(13a)

(13a)

v členu 22 se pred odstavek 1 vstavi naslednji odstavek:

v členu 22 se pred odstavek 1 vstavi naslednji odstavek:

„-1.
     
  Vsaka obdelava osebnih podatkov v skladu s to uredbo se izvaja v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 in Direktivo 2002/58/ES.“; [Sprememba 58]

| (13b) | v členu 22 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim besedilom:





  „1.
     
  Informacije, zlasti osebne podatke, ki se pošiljajo po tej uredbi, smejo organi za pošiljanje in organi za sprejem ter osrednji organi uporabiti samo za posebne namene iz te uredbe. Osebni podatki, ki niso pomembni za namene te uredbe, se takoj izbrišejo.“; [Sprememba 59] |
| --- | --- |

(13b)

(13b)

v členu 22 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim besedilom:

v členu 22 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim besedilom:

„1.
     
  Informacije, zlasti osebne podatke, ki se pošiljajo po tej uredbi, smejo organi za pošiljanje in organi za sprejem ter osrednji organi uporabiti samo za posebne namene iz te uredbe. Osebni podatki, ki niso pomembni za namene te uredbe, se takoj izbrišejo.“; [Sprememba 59]

| (13c) | v členu 22 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim besedilom:





  „2.
     
  Organi za pošiljanje in organi za sprejem ter osrednji organi zagotovijo zaupnost teh informacij v skladu s pravom Unije in nacionalnim pravom.“; [Sprememba 60] |
| --- | --- |

(13c)

(13c)

v členu 22 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim besedilom:

v členu 22 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim besedilom:

„2.
     
  Organi za pošiljanje in organi za sprejem ter osrednji organi zagotovijo zaupnost teh informacij v skladu s pravom Unije in nacionalnim pravom.“; [Sprememba 60]

| (13d) | v členu 22 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim besedilom:





  „3.
     
  Odstavki - 1, 1 in 2 ne vplivajo na pravo Unije in nacionalno pravo, ki omogočata subjektom, na katere se osebni podatki nanašajo, da so obveščeni o uporabi informacij, poslanih po tej uredbi.“; [Sprememba 61] |
| --- | --- |

(13d)

(13d)

v členu 22 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim besedilom:

v členu 22 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim besedilom:

„3.
     
  Odstavki - 1, 1 in 2 ne vplivajo na pravo Unije in nacionalno pravo, ki omogočata subjektom, na katere se osebni podatki nanašajo, da so obveščeni o uporabi informacij, poslanih po tej uredbi.“; [Sprememba 61]

| (13e) | v členu 22 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim besedilom:



  „
  4.
     
  Vsaka obdelava podatkov, ki jo izvajajo institucije in organi Unije v okviru te uredbe, se izvaja v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725.“; [Sprememba 62] |
| --- | --- |

(13e)

(13e)

v členu 22 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim besedilom:

v členu 22 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim besedilom:

„
  4.
     
  Vsaka obdelava podatkov, ki jo izvajajo institucije in organi Unije v okviru te uredbe, se izvaja v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725.“; [Sprememba 62]

| (14) | v členu 23 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim besedilom:

  „1.   Države članice Komisiji sporočijo informacije iz členov 2, 3, 3c, 4, 10, 11, 13 in 15. Države članice Komisiji sporočijo, če je po njihovi zakonodaji pisanje treba vročiti v določenem roku v skladu s členoma 8(3) in 9(2).“; |
| --- | --- |

(14)

v členu 23 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim besedilom:

„1.   Države članice Komisiji sporočijo informacije iz členov 2, 3, 3c, 4, 10, 11, 13 in 15. Države članice Komisiji sporočijo, če je po njihovi zakonodaji pisanje treba vročiti v določenem roku v skladu s členoma 8(3) in 9(2).“;

| (15) | vstavi se naslednji člen 23a:

  „Člen 23a
  Spremljanje

  1.   Komisija najpozneje do ... [dve leti

  eno leto
  po začetku uporabe

  veljavnosti
  ] vzpostavi podroben program za spremljanje dosežkov, rezultatov in učinkov te uredbe. [Sprememba 63]



  2.   V programu spremljanja se določijo načini in časovni intervali za zbiranje podatkov in drugih potrebnih dokazov. Določa ukrepe, ki jih sprejmejo Komisija in države članice, za zbiranje in analizo podatkov ter drugih dokazov.


  3.   Države članice Komisiji predložijo podatke in druge dokaze, ki so potrebni za spremljanje.“; |
| --- | --- |

(15)

vstavi se naslednji člen 23a:

„Člen 23a

Spremljanje

1.   Komisija najpozneje do ... [dve leti

  eno leto
  po začetku uporabe

  veljavnosti
  ] vzpostavi podroben program za spremljanje dosežkov, rezultatov in učinkov te uredbe. [Sprememba 63]

2.   V programu spremljanja se določijo načini in časovni intervali za zbiranje podatkov in drugih potrebnih dokazov. Določa ukrepe, ki jih sprejmejo Komisija in države članice, za zbiranje in analizo podatkov ter drugih dokazov.

3.   Države članice Komisiji predložijo podatke in druge dokaze, ki so potrebni za spremljanje.“;

| (16) | člen 24 se nadomesti z naslednjim besedilom:

  „Člen 24
  Ocena

  1.   Komisija ne prej kot

  najpozneje ...
  [pet let

  štiri leta
  po začetku uporabe te uredbe] izvede oceno te uredbe ter Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru predloži poročilo o glavnih ugotovitvah
  ter mu po potrebi priloži zakonodajni predlog
  . [Sprememba 64]



  2.   Države članice Komisiji predložijo potrebne informacije za pripravo navedenega poročila.“; |
| --- | --- |

(16)

člen 24 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„Člen 24

Ocena

1.   Komisija ne prej kot

  najpozneje ...
  [pet let

  štiri leta
  po začetku uporabe te uredbe] izvede oceno te uredbe ter Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru predloži poročilo o glavnih ugotovitvah
  ter mu po potrebi priloži zakonodajni predlog
  . [Sprememba 64]

2.   Države članice Komisiji predložijo potrebne informacije za pripravo navedenega poročila.“;

| (17) | Doda se Priloga IV, katere besedilo je določeno v Prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(17)

Doda se Priloga IV, katere besedilo je določeno v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od [18 mesecev od datuma začetka veljavnosti uredbe].

Vendar:

| (a) | člen 1(14) se uporablja od ... [12 mesecev po začetku veljavnosti] in |
| --- | --- |

(a)

člen 1(14) se uporablja od ... [12 mesecev po začetku veljavnosti] in

| (b) | člen 1(3), (4) in (5) se uporablja od ... [24 mesecev po začetku veljavnosti]. |
| --- | --- |

(b)

člen 1(3), (4) in (5) se uporablja od ... [24 mesecev po začetku veljavnosti].

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbama.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 62, 15.2.2019, str. 56.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 13. februarja 2019.

2

(3)  Uredba (ES) št. 1393/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. novembra 2007 o vročanju sodnih in izvensodnih pisanj v civilnih ali gospodarskih zadevah v državah članicah („vročanje pisanj“) in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1348/2000 (UL L 324, 10.12.2007, str. 79).

3

(4)  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

4

PRILOGA

„PRILOGA IV

Potrdilo o prejemu, ki se uporabi za vročanje po pošti v skladu s členom 14

| POTRDILO O PREJEMU
  za vročanje sodnih ali izvensodnih pisanj po pošti

  (člen 14 Uredbe (EU) št. 1393/2007) | ENOTNA REFERENČNA OZNAKA POŠILJKE |
| --- | --- |
| POŠILJATELJ
  Ime | NASLOVNIK
  Ime | Ime prejemnika |
| Podpis prejemnika |
| POTRDILO O PREJEMU JE TREBA VRNITI NA NASLEDNJI NASLOV | NASLOV ZA DOSTAVO | DATUM IZROČITVE/VRAČILA PISANJA
  dd mm llll |
| Ulica | Št. | Ulica | Št. | IZROČENO | VRNJENO
  zaradi: |
| Kraj | | Kraj | | Naslovniku | □ | Naslov neznan | □ |
| Poštna številka | | Poštna številka | | Zastopniku | □ | Naslovnik neznan | □ |
| Država | | Država | | Odrasli osebi, ki živi na istem naslovu | □ | Neprevzeto | □ |
| Sprejem zavrnjen | □ |
| Za izvajalca poštnih storitev |
| Uslužbencu naslovnika | □ | Naslovnik se je preselil | □ |

POTRDILO O PREJEMU

za vročanje sodnih ali izvensodnih pisanj po pošti

(člen 14 Uredbe (EU) št. 1393/2007)

ENOTNA REFERENČNA OZNAKA POŠILJKE

POŠILJATELJ

Ime

NASLOVNIK

Ime

Ime prejemnika

Podpis prejemnika

POTRDILO O PREJEMU JE TREBA VRNITI NA NASLEDNJI NASLOV

NASLOV ZA DOSTAVO

DATUM IZROČITVE/VRAČILA PISANJA

dd mm llll

Ulica

Št.

Ulica

Št.

IZROČENO

VRNJENO

zaradi:

Kraj

Kraj

Naslovniku

□

Naslov neznan

□

Poštna številka

Poštna številka

Zastopniku

□

Naslovnik neznan

□

Država

Država

Odrasli osebi, ki živi na istem naslovu

□

Neprevzeto

□

Sprejem zavrnjen

□

Za izvajalca poštnih storitev

Uslužbencu naslovnika

□

Naslovnik se je preselil

□

“

---

| 23.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/560 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/560

---

P8_TA(2019)0105

Skupna pravila za zagotavljanje osnovne povezljivosti cestnega prevoza blaga v zvezi z izstopom Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Unije ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 13. februarja 2019, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za zagotavljanje osnovne povezljivosti cestnega prevoza blaga v zvezi z izstopom Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Unije (COM(2018)0895 – C8-0511/2018 – 2018/0436(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 449/58)

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | Da bi se izognili resnim motnjam, tudi glede javnega reda, je zato treba določiti začasen sklop ukrepov, s katerimi bi se cestnim prevoznikom v tovornem prometu, ki imajo licenco v Združenem kraljestvu, omogočil prevoz blaga po cesti med ozemljem Združenega kraljestva in ozemljem preostalih sedemindvajsetih držav članic. Da bi zagotovili ustrezno ravnovesje med Združenim kraljestvom in preostalimi državami članicami, bi morale biti tako dodeljene pravice pogojene z dodeljevanjem enakovrednih pravic in bi zanje morali veljati določeni pogoji, ki zagotavljajo pošteno konkurenco. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

Da bi se izognili resnim motnjam, tudi glede javnega reda, je zato treba določiti začasen sklop ukrepov, s katerimi bi se cestnim prevoznikom v tovornem prometu, ki imajo licenco v Združenem kraljestvu, omogočil prevoz blaga po cesti med ozemljem Združenega kraljestva in ozemljem preostalih sedemindvajsetih držav članic. Da bi zagotovili ustrezno ravnovesje med Združenim kraljestvom in preostalimi državami članicami, bi morale biti tako dodeljene pravice pogojene z dodeljevanjem enakovrednih pravic in bi zanje morali veljati določeni pogoji, ki zagotavljajo pošteno konkurenco.

| (4) | Da bi se izognili resnim motnjam, tudi glede javnega reda, je zato treba določiti začasen sklop ukrepov, s katerimi bi se cestnim prevoznikom v tovornem prometu, ki imajo licenco v Združenem kraljestvu, omogočil prevoz blaga po cesti med ozemljem Združenega kraljestva in ozemljem preostalih sedemindvajsetih držav članic
  ali od ozemlja Združenega kraljestva do ozemlja Združenega kraljestva s tranzitom prek ene ali več držav članic
  . Da bi zagotovili ustrezno ravnovesje med Združenim kraljestvom in preostalimi državami članicami, bi morale biti tako dodeljene pravice pogojene z dodeljevanjem enakovrednih pravic in bi zanje morali veljati določeni pogoji, ki zagotavljajo pošteno konkurenco. |
| --- | --- |

(4)

Da bi se izognili resnim motnjam, tudi glede javnega reda, je zato treba določiti začasen sklop ukrepov, s katerimi bi se cestnim prevoznikom v tovornem prometu, ki imajo licenco v Združenem kraljestvu, omogočil prevoz blaga po cesti med ozemljem Združenega kraljestva in ozemljem preostalih sedemindvajsetih držav članic
  ali od ozemlja Združenega kraljestva do ozemlja Združenega kraljestva s tranzitom prek ene ali več držav članic
  . Da bi zagotovili ustrezno ravnovesje med Združenim kraljestvom in preostalimi državami članicami, bi morale biti tako dodeljene pravice pogojene z dodeljevanjem enakovrednih pravic in bi zanje morali veljati določeni pogoji, ki zagotavljajo pošteno konkurenco.

Sprememba 2

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | „dvostranski
  prevoz“ pomeni: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2)

„dvostranski
  prevoz“ pomeni:

| (2) | „dovoljeni
  prevoz“ pomeni: |
| --- | --- |

(2)

„dovoljeni
  prevoz“ pomeni:

| | (a) | vožnjo, ki se opravlja s polnim vozilom
  , pri kateri sta odhodni in namembni kraj na ozemlju
  Unije
  oziroma na ozemlju
  Združenega kraljestva, s tranzitom ali brez tranzita skozi eno državo članico ali tretjo državo oziroma več držav članic ali tretjih držav; |
| --- | --- | --- |

(a)

vožnjo, ki se opravlja s polnim vozilom
  , pri kateri sta odhodni in namembni kraj na ozemlju
  Unije
  oziroma na ozemlju
  Združenega kraljestva, s tranzitom ali brez tranzita skozi eno državo članico ali tretjo državo oziroma več držav članic ali tretjih držav;

| | (a) | vožnjo, ki se opravlja s polnim vozilom
  od ozemlja
  Unije
  do ozemlja
  Združenega kraljestva
  ali obratno
  , s tranzitom ali brez tranzita skozi eno državo članico ali tretjo državo oziroma več držav članic ali tretjih držav; |
| --- | --- | --- |

(a)

vožnjo, ki se opravlja s polnim vozilom
  od ozemlja
  Unije
  do ozemlja
  Združenega kraljestva
  ali obratno
  , s tranzitom ali brez tranzita skozi eno državo članico ali tretjo državo oziroma več držav članic ali tretjih držav;

| | (b) | prazno vožnjo v povezavi
  s 
  prevozom iz točke (a)
  ; |
| --- | --- | --- |

(b)

prazno vožnjo v povezavi
  s 
  prevozom iz točke (a)
  ;

| | (b) | vožnjo, ki se opravlja
  s 
  polnim vozilom od ozemlja Združenega kraljestva do ozemlja Združenega kraljestva, s tranzitom prek ozemlja Unije
  ; |
| --- | --- | --- |

(b)

vožnjo, ki se opravlja
  s 
  polnim vozilom od ozemlja Združenega kraljestva do ozemlja Združenega kraljestva, s tranzitom prek ozemlja Unije
  ;

| | (ba) | prazno vožnjo v povezavi s prevozom iz točk (a) in (b); |
| --- | --- | --- |

(ba)

prazno vožnjo v povezavi s prevozom iz točk (a) in (b);

Sprememba 3

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | „licenca Združenega kraljestva“ pomeni licenco, ki jo izda Združeno kraljestvo za
  opravljanje mednarodnih prevozov, vključno z dvostranskim prevozom
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

„licenca Združenega kraljestva“ pomeni licenco, ki jo izda Združeno kraljestvo za
  opravljanje mednarodnih prevozov, vključno z dvostranskim prevozom
  ;

| (5) | „licenca Združenega kraljestva“ pomeni licenco, ki jo izda Združeno kraljestvo za
  dovoljene prevoze v okviru mednarodnih prevozov
  ; |
| --- | --- |

(5)

„licenca Združenega kraljestva“ pomeni licenco, ki jo izda Združeno kraljestvo za
  dovoljene prevoze v okviru mednarodnih prevozov
  ;

Sprememba 4

Predlog uredbe

Člen 3 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Pravica do opravljanja
  dvostranskega
  prevoza | Pravica do opravljanja
  dovoljenega
  prevoza |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Pravica do opravljanja
  dvostranskega
  prevoza

Pravica do opravljanja
  dovoljenega
  prevoza

Sprememba 5

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Cestni prevozniki v tovornem prometu iz Združenega kraljestva lahko pod pogoji, določenimi v tej uredbi, opravljajo
  dvostranski
  prevoz. | 1.   Cestni prevozniki v tovornem prometu iz Združenega kraljestva lahko pod pogoji, določenimi v tej uredbi, opravljajo
  dovoljeni
  prevoz. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Cestni prevozniki v tovornem prometu iz Združenega kraljestva lahko pod pogoji, določenimi v tej uredbi, opravljajo
  dvostranski
  prevoz.

1.   Cestni prevozniki v tovornem prometu iz Združenega kraljestva lahko pod pogoji, določenimi v tej uredbi, opravljajo
  dovoljeni
  prevoz.

Sprememba 6

Sprememba 6

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – uvodni del

Člen 3 – odstavek 2 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Fizične ali pravne osebe s sedežem v Združenem kraljestvu lahko opravljajo naslednje
  dvostranske
  prevoze, ne da bi se zahtevala licenca Združenega kraljestva v smislu člena 2(5): | 2.   Fizične ali pravne osebe s sedežem v Združenem kraljestvu lahko opravljajo naslednje
  dovoljene
  prevoze, ne da bi se zahtevala licenca Združenega kraljestva v smislu člena 2(5): |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Fizične ali pravne osebe s sedežem v Združenem kraljestvu lahko opravljajo naslednje
  dvostranske
  prevoze, ne da bi se zahtevala licenca Združenega kraljestva v smislu člena 2(5):

2.   Fizične ali pravne osebe s sedežem v Združenem kraljestvu lahko opravljajo naslednje
  dovoljene
  prevoze, ne da bi se zahtevala licenca Združenega kraljestva v smislu člena 2(5):

Sprememba 7

Sprememba 7

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 4 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Med
  dvostranskim
  prevozom v skladu s to uredbo se upoštevajo naslednja pravila: | Med
  dovoljenim
  prevozom v skladu s to uredbo se upoštevajo naslednja pravila: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Med
  dvostranskim
  prevozom v skladu s to uredbo se upoštevajo naslednja pravila:

dvostranskim

Med
  dovoljenim
  prevozom v skladu s to uredbo se upoštevajo naslednja pravila:

dovoljenim

Sprememba 8

Sprememba 8

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2

Člen 5 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Če Komisija ugotovi, da pravice, ki jih Združeno kraljestvo podeli cestnim prevoznikom v tovornem prometu iz Unije, niso pravno ali dejansko enakovredne tistim, ki so bile podeljene cestnim prevoznikom v tovornem prometu iz Združenega kraljestva v skladu s to uredbo, ali da te pravice niso enako na voljo vsem cestnim prevoznikom v tovornem prometu iz Unije, lahko za ponovno vzpostavitev enakovrednosti z delegiranimi akti: | 2.   Če Komisija ugotovi, da pravice, ki jih Združeno kraljestvo podeli cestnim prevoznikom v tovornem prometu iz Unije, niso pravno ali dejansko enakovredne tistim, ki so bile podeljene cestnim prevoznikom v tovornem prometu iz Združenega kraljestva v skladu s to uredbo, ali da te pravice niso enako na voljo vsem cestnim prevoznikom v tovornem prometu iz Unije, lahko za ponovno vzpostavitev enakovrednosti z delegiranimi akti: |
| (a) | določi mejne vrednosti za dovoljeno zmogljivost, ki je na voljo cestnim prevoznikom v tovornem prometu iz Združenega kraljestva,
  ali
  za število potovanj
  ali
  oboje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Če Komisija ugotovi, da pravice, ki jih Združeno kraljestvo podeli cestnim prevoznikom v tovornem prometu iz Unije, niso pravno ali dejansko enakovredne tistim, ki so bile podeljene cestnim prevoznikom v tovornem prometu iz Združenega kraljestva v skladu s to uredbo, ali da te pravice niso enako na voljo vsem cestnim prevoznikom v tovornem prometu iz Unije, lahko za ponovno vzpostavitev enakovrednosti z delegiranimi akti:

2.   Če Komisija ugotovi, da pravice, ki jih Združeno kraljestvo podeli cestnim prevoznikom v tovornem prometu iz Unije, niso pravno ali dejansko enakovredne tistim, ki so bile podeljene cestnim prevoznikom v tovornem prometu iz Združenega kraljestva v skladu s to uredbo, ali da te pravice niso enako na voljo vsem cestnim prevoznikom v tovornem prometu iz Unije, lahko za ponovno vzpostavitev enakovrednosti z delegiranimi akti:

(a)

določi mejne vrednosti za dovoljeno zmogljivost, ki je na voljo cestnim prevoznikom v tovornem prometu iz Združenega kraljestva,
  ali
  za število potovanj
  ali
  oboje;

določi mejne vrednosti za dovoljeno zmogljivost, ki je na voljo cestnim prevoznikom v tovornem prometu iz Združenega kraljestva,

za število potovanj

oboje;

| (a) | začasno prekine uporabo člena 3(1) in (2) te uredbe, kadar ni enakovrednih pravic za upravljavce cestnega prevoza blaga v Uniji
  ali
  če so podeljene pravice minimalne; |
| --- | --- |

(a)

začasno prekine uporabo člena 3(1) in (2) te uredbe, kadar ni enakovrednih pravic za upravljavce cestnega prevoza blaga v Uniji
  ali
  če so podeljene pravice minimalne;

začasno prekine uporabo člena 3(1) in (2) te uredbe, kadar ni enakovrednih pravic za upravljavce cestnega prevoza blaga v Uniji

če so podeljene pravice minimalne;

| (b) | začasno prekine uporabo te uredbe
  ali |
| --- | --- |

(b)

začasno prekine uporabo te uredbe
  ali

začasno prekine uporabo te uredbe

| (b) | določi mejne vrednosti za dovoljeno zmogljivost, ki je na voljo cestnim prevoznikom v tovornem prometu iz Združenega kraljestva, ali za število potovanj ali oboje
  ali |
| --- | --- |

(b)

določi mejne vrednosti za dovoljeno zmogljivost, ki je na voljo cestnim prevoznikom v tovornem prometu iz Združenega kraljestva, ali za število potovanj ali oboje
  ali

določi mejne vrednosti za dovoljeno zmogljivost, ki je na voljo cestnim prevoznikom v tovornem prometu iz Združenega kraljestva, ali za število potovanj ali oboje

| (c) | sprejme druge ustrezne ukrepe. |
| --- | --- |

(c)

sprejme druge ustrezne ukrepe.

| (c) | sprejme druge ustrezne ukrepe
  , kot so finančne dajatve ali operativne omejitve
  . |
| --- | --- |

(c)

sprejme druge ustrezne ukrepe
  , kot so finančne dajatve ali operativne omejitve
  .

, kot so finančne dajatve ali operativne omejitve

Sprememba 9

Sprememba 9

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 2

Člen 6 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Če Komisija ugotovi, da so navedeni pogoji zaradi katerih koli razmer iz odstavka 3 znatno manj ugodni od tistih, ki jih uživajo cestni prevozniki v tovornem prometu iz Združenega kraljestva, lahko zaradi izboljšanja razmer z delegiranimi akti: | 2.   Če Komisija ugotovi, da so navedeni pogoji zaradi katerih koli razmer iz odstavka 3 znatno manj ugodni od tistih, ki jih uživajo cestni prevozniki v tovornem prometu iz Združenega kraljestva, lahko zaradi izboljšanja razmer z delegiranimi akti: |
| (a) | določi mejne vrednosti za dovoljeno zmogljivost, ki je na voljo cestnim prevoznikom v tovornem prometu iz Združenega kraljestva,
  ali
  za število potovanj
  ali
  oboje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Če Komisija ugotovi, da so navedeni pogoji zaradi katerih koli razmer iz odstavka 3 znatno manj ugodni od tistih, ki jih uživajo cestni prevozniki v tovornem prometu iz Združenega kraljestva, lahko zaradi izboljšanja razmer z delegiranimi akti:

2.   Če Komisija ugotovi, da so navedeni pogoji zaradi katerih koli razmer iz odstavka 3 znatno manj ugodni od tistih, ki jih uživajo cestni prevozniki v tovornem prometu iz Združenega kraljestva, lahko zaradi izboljšanja razmer z delegiranimi akti:

(a)

določi mejne vrednosti za dovoljeno zmogljivost, ki je na voljo cestnim prevoznikom v tovornem prometu iz Združenega kraljestva,
  ali
  za število potovanj
  ali
  oboje;

določi mejne vrednosti za dovoljeno zmogljivost, ki je na voljo cestnim prevoznikom v tovornem prometu iz Združenega kraljestva,

za število potovanj

oboje;

| (a) | začasno prekine uporabo člena 3(1) in (2) te uredbe, kadar ni enakovrednih pravic za upravljavce cestnega prevoza blaga v Uniji
  ali
  če so podeljene pravice minimalne, |
| --- | --- |

(a)

začasno prekine uporabo člena 3(1) in (2) te uredbe, kadar ni enakovrednih pravic za upravljavce cestnega prevoza blaga v Uniji
  ali
  če so podeljene pravice minimalne,

začasno prekine uporabo člena 3(1) in (2) te uredbe, kadar ni enakovrednih pravic za upravljavce cestnega prevoza blaga v Uniji

če so podeljene pravice minimalne,

| (b) | začasno prekine uporabo te uredbe; ali |
| --- | --- |

(b)

začasno prekine uporabo te uredbe; ali

začasno prekine uporabo te uredbe; ali

| (b) | določi mejne vrednosti za dovoljeno zmogljivost, ki je na voljo cestnim prevoznikom v tovornem prometu iz Združenega kraljestva, ali za število potovanj ali oboje ali |
| --- | --- |

(b)

določi mejne vrednosti za dovoljeno zmogljivost, ki je na voljo cestnim prevoznikom v tovornem prometu iz Združenega kraljestva, ali za število potovanj ali oboje ali

določi mejne vrednosti za dovoljeno zmogljivost, ki je na voljo cestnim prevoznikom v tovornem prometu iz Združenega kraljestva, ali za število potovanj ali oboje ali

| (c) | sprejme druge ustrezne ukrepe. |
| --- | --- |

(c)

sprejme druge ustrezne ukrepe.

| (c) | sprejme druge ustrezne ukrepe, kot so finančne dajatve ali operativne omejitve. |
| --- | --- |

(c)

sprejme druge ustrezne ukrepe, kot so finančne dajatve ali operativne omejitve.

---

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja (A8-0063/2019).

1

---

| 23.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/564 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/564

---

P8_TA(2019)0106

Skupna pravila za zagotavljanje osnovne letalske povezljivosti v zvezi z izstopom Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Unije ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 13. februarja 2019, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za zagotavljanje osnovne letalske povezljivosti v zvezi z izstopom Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Unije (COM(2018)0893 – C8-0510/2018 – 2018/0433(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 449/59)

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | Zaradi svoje začasnosti bi se morala ta uredba uporabljati v kratkem časovnem obdobju, brez poseganja v morebitna pogajanja in začetek veljavnosti prihodnjega sporazuma, ki bi vseboval določbo o sporazumu o storitvah zračnega prevoza med Unijo in Združenim kraljestvom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

Zaradi svoje začasnosti bi se morala ta uredba uporabljati v kratkem časovnem obdobju, brez poseganja v morebitna pogajanja in začetek veljavnosti prihodnjega sporazuma, ki bi vseboval določbo o sporazumu o storitvah zračnega prevoza med Unijo in Združenim kraljestvom.

| (5) | Zaradi svoje začasnosti bi morala biti uporaba te uredbe omejena na kratko obdobje.
  Do ...[vnesti datum začetka veljavnosti te uredbe] bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za začetek pogajanj z Združenim kraljestvom o celovitem sporazumu o zračnem prometu. |
| --- | --- |

(5)

Zaradi svoje začasnosti bi morala biti uporaba te uredbe omejena na kratko obdobje.
  Do ...[vnesti datum začetka veljavnosti te uredbe] bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za začetek pogajanj z Združenim kraljestvom o celovitem sporazumu o zračnem prometu.

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5a) | Da bi ohranili obojestransko koristno povezljivost, bi bilo treba v skladu z načelom vzajemnosti za letalske prevoznike Združenega kraljestva in letalske prevoznike iz EU-27 predvideti dogovore o sodelovanju na področju trženja, kot je skupna raba oznak. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5a)

Da bi ohranili obojestransko koristno povezljivost, bi bilo treba v skladu z načelom vzajemnosti za letalske prevoznike Združenega kraljestva in letalske prevoznike iz EU-27 predvideti dogovore o sodelovanju na področju trženja, kot je skupna raba oznak.

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje te uredbe
  bi
  bilo treba Komisiji podeliti izvedbena pooblastila za sprejetje ukrepov, ki jamčijo
  ustrezno stopnjo vzajemnosti med pravicami, ki jih Unija in Združeno kraljestvo enostransko podelita letalskim prevoznikom druge strani, ter
  ki zagotavljajo
  , da lahko prevozniki Unije pod poštenimi pogoji konkurirajo prevoznikom Združenega kraljestva pri opravljanju storitev zračnega prevoza
  . Navedena pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje te uredbe
  bi
  bilo treba Komisiji podeliti izvedbena pooblastila za sprejetje ukrepov, ki jamčijo
  ustrezno stopnjo vzajemnosti med pravicami, ki jih Unija in Združeno kraljestvo enostransko podelita letalskim prevoznikom druge strani, ter
  ki zagotavljajo
  , da lahko prevozniki Unije pod poštenimi pogoji konkurirajo prevoznikom Združenega kraljestva pri opravljanju storitev zračnega prevoza
  . Navedena pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta.

| (6) | Da
  bi
  zagotovili
  ustrezno stopnjo vzajemnosti med pravicami, ki jih Unija in Združeno kraljestvo enostransko podelita letalskim prevoznikom druge strani, ter
  da bi zagotovili
  , da lahko prevozniki Unije pod poštenimi pogoji konkurirajo prevoznikom Združenega kraljestva pri opravljanju storitev zračnega prevoza, bi bilo treba
  na Komisijo prenesti pooblastilo, da
  v skladu
  s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s ponovno vzpostavitvijo enakovrednosti ali odpravo nelojalne konkurence z ustreznimi ukrepi
  .
  Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016

   (1a)

  . Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(6)

Da
  bi
  zagotovili
  ustrezno stopnjo vzajemnosti med pravicami, ki jih Unija in Združeno kraljestvo enostransko podelita letalskim prevoznikom druge strani, ter
  da bi zagotovili
  , da lahko prevozniki Unije pod poštenimi pogoji konkurirajo prevoznikom Združenega kraljestva pri opravljanju storitev zračnega prevoza, bi bilo treba
  na Komisijo prenesti pooblastilo, da
  v skladu
  s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s ponovno vzpostavitvijo enakovrednosti ali odpravo nelojalne konkurence z ustreznimi ukrepi
  .
  Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016

   (1a)

  . Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Člen 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 2a |
| | Začasno izvzetje od zahteve glede lastništva |
| | 1.
     
  Komisija lahko na zahtevo letalskega prevoznika odobri začasno izvzetje od zahteve glede lastništva iz točke (f) člena 4 Uredbe (ES) št. 1008/2008, če letalski prevoznik izpolnjuje vse naslednje pogoje: |
| | (a) | ima veljavno operativno licenco v skladu z Uredbo (ES) št. 1008/2008 na dan pred prvim dnevom začetka uporabe te uredbe, kot je določeno v členu 12(2); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 2a

Začasno izvzetje od zahteve glede lastništva

1.
     
  Komisija lahko na zahtevo letalskega prevoznika odobri začasno izvzetje od zahteve glede lastništva iz točke (f) člena 4 Uredbe (ES) št. 1008/2008, če letalski prevoznik izpolnjuje vse naslednje pogoje:

(a)

(a)

ima veljavno operativno licenco v skladu z Uredbo (ES) št. 1008/2008 na dan pred prvim dnevom začetka uporabe te uredbe, kot je določeno v členu 12(2);

ima veljavno operativno licenco v skladu z Uredbo (ES) št. 1008/2008 na dan pred prvim dnevom začetka uporabe te uredbe, kot je določeno v členu 12(2);

| (b) | Združeno kraljestvo ali državljani Združenega kraljestva ali kombinacija obojega imajo v lasti manj kot 50 % podjetja; |
| --- | --- |

(b)

(b)

Združeno kraljestvo ali državljani Združenega kraljestva ali kombinacija obojega imajo v lasti manj kot 50 % podjetja;

Združeno kraljestvo ali državljani Združenega kraljestva ali kombinacija obojega imajo v lasti manj kot 50 % podjetja;

| (c) | države članice Unije ali državljani držav članic Unije ali kombinacija obojega dejansko nadzirajo podjetje, neposredno ali posredno, prek enega ali več posredniških podjetij, ter |
| --- | --- |

(c)

(c)

države članice Unije ali državljani držav članic Unije ali kombinacija obojega dejansko nadzirajo podjetje, neposredno ali posredno, prek enega ali več posredniških podjetij, ter

države članice Unije ali državljani držav članic Unije ali kombinacija obojega dejansko nadzirajo podjetje, neposredno ali posredno, prek enega ali več posredniških podjetij, ter

| (d) | predloži verodostojne načrte za spremembo lastniške strukture v najkrajšem možnem času, da izpolni zahtevo glede lastništva iz točke (f) člena 4 Uredbe (ES) št. 1008/2008. |
| --- | --- |

(d)

(d)

predloži verodostojne načrte za spremembo lastniške strukture v najkrajšem možnem času, da izpolni zahtevo glede lastništva iz točke (f) člena 4 Uredbe (ES) št. 1008/2008.

predloži verodostojne načrte za spremembo lastniške strukture v najkrajšem možnem času, da izpolni zahtevo glede lastništva iz točke (f) člena 4 Uredbe (ES) št. 1008/2008.

2.
     
  Izvzetje iz odstavka 1 se lahko odobri za obdobje, ki ne gre dlje kot do 30. marca 2020, in se ne podaljša.

Sprememba 5

Sprememba 5

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka c

Člen 3 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | opravljajo storitve rednega in posebnega potniškega, kombiniranega in tovornega mednarodnega zračnega prevoza med katerima koli krajema, od katerih se eden nahaja na ozemlju Združenega kraljestva in drugi na ozemlju Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

opravljajo storitve rednega in posebnega potniškega, kombiniranega in tovornega mednarodnega zračnega prevoza med katerima koli krajema, od katerih se eden nahaja na ozemlju Združenega kraljestva in drugi na ozemlju Unije.

| (c) | opravljajo storitve rednega in posebnega potniškega
  zračnega prevoza
  ,
  vključno s skupno rabo oznak, ter
  kombiniranega in tovornega mednarodnega zračnega prevoza med katerima koli krajema, od katerih se eden nahaja na ozemlju Združenega kraljestva in drugi na ozemlju Unije. |
| --- | --- |

(c)

opravljajo storitve rednega in posebnega potniškega
  zračnega prevoza
  ,
  vključno s skupno rabo oznak, ter
  kombiniranega in tovornega mednarodnega zračnega prevoza med katerima koli krajema, od katerih se eden nahaja na ozemlju Združenega kraljestva in drugi na ozemlju Unije.

zračnega prevoza

vključno s skupno rabo oznak, ter

Sprememba 6

Sprememba 6

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2

Člen 3 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.
     
  Ob upoštevanju členov 4 in 5 pri opravljanju storitev rednega zračnega prevoza na podlagi te uredbe celotna sezonska zmogljivost, ki jo zagotovijo letalski prevozniki Združenega kraljestva za rute med Združenim kraljestvom in vsako državo članico, ne preseže pogostosti letov, ki so jih opravili navedeni prevozniki na navedenih rutah med zimsko in poletno sezono IATA v letu 2018. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.
     
  Ob upoštevanju členov 4 in 5 pri opravljanju storitev rednega zračnega prevoza na podlagi te uredbe celotna sezonska zmogljivost, ki jo zagotovijo letalski prevozniki Združenega kraljestva za rute med Združenim kraljestvom in vsako državo članico, ne preseže pogostosti letov, ki so jih opravili navedeni prevozniki na navedenih rutah med zimsko in poletno sezono IATA v letu 2018.

črtano

črtano

Sprememba 7

Sprememba 7

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2 – uvodni del

Člen 4 – odstavek 2 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Če Komisija ugotovi, da pravice, ki jih je Združeno kraljestvo podelilo letalskim prevoznikom Unije, niso ne pravno ne dejansko enakovredne pravicam, podeljenim letalskim prevoznikom Združenega kraljestva na podlagi te uredbe, ali da navedene pravice niso enako na voljo vsem prevoznikom Unije,
  lahko za ponovno vzpostavitev enakovrednosti z izvedbenimi akti, sprejetimi
  v skladu s 
  postopkom iz člena 25(2) Uredbe
  (
  ES) št. 1008
  /
  2008
  : | 2.   Če Komisija ugotovi, da pravice, ki jih je Združeno kraljestvo podelilo letalskim prevoznikom Unije, niso ne pravno ne dejansko enakovredne pravicam, podeljenim letalskim prevoznikom Združenega kraljestva na podlagi te uredbe, ali da navedene pravice niso enako na voljo vsem prevoznikom Unije,
  se nanjo prenese pooblastilo, da zaradi vzpostavitve enakovrednosti
  v skladu s 
  členom 11a sprejme delegirane akte v zvezi
  (
  s
  /
  z)
  : |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Če Komisija ugotovi, da pravice, ki jih je Združeno kraljestvo podelilo letalskim prevoznikom Unije, niso ne pravno ne dejansko enakovredne pravicam, podeljenim letalskim prevoznikom Združenega kraljestva na podlagi te uredbe, ali da navedene pravice niso enako na voljo vsem prevoznikom Unije,
  lahko za ponovno vzpostavitev enakovrednosti z izvedbenimi akti, sprejetimi
  v skladu s 
  postopkom iz člena 25(2) Uredbe
  (
  ES) št. 1008
  /
  2008
  :

2.   Če Komisija ugotovi, da pravice, ki jih je Združeno kraljestvo podelilo letalskim prevoznikom Unije, niso ne pravno ne dejansko enakovredne pravicam, podeljenim letalskim prevoznikom Združenega kraljestva na podlagi te uredbe, ali da navedene pravice niso enako na voljo vsem prevoznikom Unije,
  se nanjo prenese pooblastilo, da zaradi vzpostavitve enakovrednosti
  v skladu s 
  členom 11a sprejme delegirane akte v zvezi
  (
  s
  /
  z)
  :

Sprememba 8

Sprememba 8

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2 – točka a

Člen 4 – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | prilagodi zmogljivost, ki je na voljo letalskim prevoznikom Združenega kraljestva znotraj meje, določene v členu 3(2),
  in zahteva, da države članice ustrezno prilagodijo tako obstoječa kot na novo izdana operativna dovoljenja letalskih prevoznikov Združenega kraljestva; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

(a)

prilagodi zmogljivost, ki je na voljo letalskim prevoznikom Združenega kraljestva znotraj meje, določene v členu 3(2),
  in zahteva, da države članice ustrezno prilagodijo tako obstoječa kot na novo izdana operativna dovoljenja letalskih prevoznikov Združenega kraljestva;

prilagodi zmogljivost, ki je na voljo letalskim prevoznikom Združenega kraljestva znotraj meje, določene v členu 3(2),

| (a) | predlaga omejitev zmogljivosti za lete med Združenim kraljestvom in posamezno državo članico
  in zahteva, da države članice ustrezno prilagodijo tako obstoječa kot na novo izdana operativna dovoljenja letalskih prevoznikov Združenega kraljestva; |
| --- | --- |

(a)

(a)

predlaga omejitev zmogljivosti za lete med Združenim kraljestvom in posamezno državo članico
  in zahteva, da države članice ustrezno prilagodijo tako obstoječa kot na novo izdana operativna dovoljenja letalskih prevoznikov Združenega kraljestva;

predlaga omejitev zmogljivosti za lete med Združenim kraljestvom in posamezno državo članico

Sprememba 9

Sprememba 9

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2 – uvodni del

Člen 5 – odstavek 2 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Če Komisija ugotovi, da so navedeni pogoji zaradi katerih koli razmer iz odstavka 3 tega člena znatno manj ugodni od tistih, ki veljajo za letalske prevoznike Združenega kraljestva,
  lahko za izboljšanje razmer z izvedbenim aktom
  ,
  sprejetim
  v skladu s 
  postopkom iz člena 25(2) Uredbe (ES) št. 1008
  /
  2008
  : | 2.   Če Komisija ugotovi, da so navedeni pogoji zaradi katerih koli razmer iz odstavka 3 tega člena znatno manj ugodni od tistih, ki veljajo za letalske prevoznike Združenega kraljestva,
  se, da bi se popravile te razmere, nanjo prenese pooblastilo
  ,
  da
  v skladu s 
  členom 11a sprejme delegirane akte v zvezi (s
  /
  z)
  : |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Če Komisija ugotovi, da so navedeni pogoji zaradi katerih koli razmer iz odstavka 3 tega člena znatno manj ugodni od tistih, ki veljajo za letalske prevoznike Združenega kraljestva,
  lahko za izboljšanje razmer z izvedbenim aktom
  ,
  sprejetim
  v skladu s 
  postopkom iz člena 25(2) Uredbe (ES) št. 1008
  /
  2008
  :

2.   Če Komisija ugotovi, da so navedeni pogoji zaradi katerih koli razmer iz odstavka 3 tega člena znatno manj ugodni od tistih, ki veljajo za letalske prevoznike Združenega kraljestva,
  se, da bi se popravile te razmere, nanjo prenese pooblastilo
  ,
  da
  v skladu s 
  členom 11a sprejme delegirane akte v zvezi (s
  /
  z)
  :

Sprememba 10

Sprememba 10

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2 – točka a

Člen 5 – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | prilagodi zmogljivost, ki je na voljo letalskim prevoznikom Združenega kraljestva znotraj meje, določene v členu 3(2),
  in zahteva, da države članice ustrezno prilagodijo tako obstoječa kot na novo izdana operativna dovoljenja letalskih prevoznikov Združenega kraljestva; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

prilagodi zmogljivost, ki je na voljo letalskim prevoznikom Združenega kraljestva znotraj meje, določene v členu 3(2),
  in zahteva, da države članice ustrezno prilagodijo tako obstoječa kot na novo izdana operativna dovoljenja letalskih prevoznikov Združenega kraljestva;

prilagodi zmogljivost, ki je na voljo letalskim prevoznikom Združenega kraljestva znotraj meje, določene v členu 3(2),

| (a) | predlaga omejitev zmogljivosti za lete med Združenim kraljestvom in posamezno državo članico
  in zahteva, da države članice ustrezno prilagodijo tako obstoječa kot na novo izdana operativna dovoljenja letalskih prevoznikov Združenega kraljestva; |
| --- | --- |

(a)

predlaga omejitev zmogljivosti za lete med Združenim kraljestvom in posamezno državo članico
  in zahteva, da države članice ustrezno prilagodijo tako obstoječa kot na novo izdana operativna dovoljenja letalskih prevoznikov Združenega kraljestva;

predlaga omejitev zmogljivosti za lete med Združenim kraljestvom in posamezno državo članico

Sprememba 11

Sprememba 11

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 3 – uvodni del

Člen 5 – odstavek 3 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   
  Izvedbeni
  akti iz odstavka 2 se
  lahko
  sprejmejo za izboljšanje naslednjih razmer: | 3.   
  Delegirani
  akti iz odstavka 2 se sprejmejo
  zlasti
  za izboljšanje naslednjih razmer: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   
  Izvedbeni
  akti iz odstavka 2 se
  lahko
  sprejmejo za izboljšanje naslednjih razmer:

3.   
  Delegirani
  akti iz odstavka 2 se sprejmejo
  zlasti
  za izboljšanje naslednjih razmer:

Sprememba 12

Sprememba 12

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 3 – točka d

Člen 5 – odstavek 3 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | Združeno kraljestvo uporablja standarde za varstvo delavcev, varnost, zaščito ali okolje, ki so nižji od standardov iz prava Unije, ali so, če v pravu Unije ni ustreznih določb, nižji od standardov, ki jih uporabljajo vse države članice, ali v vsakem primeru nižji od ustreznih mednarodnih standardov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

Združeno kraljestvo uporablja standarde za varstvo delavcev, varnost, zaščito ali okolje, ki so nižji od standardov iz prava Unije, ali so, če v pravu Unije ni ustreznih določb, nižji od standardov, ki jih uporabljajo vse države članice, ali v vsakem primeru nižji od ustreznih mednarodnih standardov;

| (d) | Združeno kraljestvo uporablja standarde za varstvo
  pravic potnikov,
  delavcev, varnost, zaščito ali okolje, ki so nižji od standardov iz prava Unije, ali so, če v pravu Unije ni ustreznih določb, nižji od standardov, ki jih uporabljajo vse države članice, ali v vsakem primeru nižji od ustreznih mednarodnih standardov; |
| --- | --- |

(d)

Združeno kraljestvo uporablja standarde za varstvo
  pravic potnikov,
  delavcev, varnost, zaščito ali okolje, ki so nižji od standardov iz prava Unije, ali so, če v pravu Unije ni ustreznih določb, nižji od standardov, ki jih uporabljajo vse države članice, ali v vsakem primeru nižji od ustreznih mednarodnih standardov;

pravic potnikov,

Sprememba 13

Sprememba 13

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 4

Člen 8 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Države članice Komisijo in druge države članice obvestijo o kakršni koli odločitvi o zavrnitvi ali preklicu operativnega dovoljenja letalskega prevoznika Združenega kraljestva na podlagi odstavkov 1 in 2. | 4.   Države članice Komisijo in druge države članice
  brez nepotrebnega odlašanja
  obvestijo o kakršni koli odločitvi o zavrnitvi ali preklicu operativnega dovoljenja letalskega prevoznika Združenega kraljestva na podlagi odstavkov 1 in 2. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Države članice Komisijo in druge države članice obvestijo o kakršni koli odločitvi o zavrnitvi ali preklicu operativnega dovoljenja letalskega prevoznika Združenega kraljestva na podlagi odstavkov 1 in 2.

4.   Države članice Komisijo in druge države članice
  brez nepotrebnega odlašanja
  obvestijo o kakršni koli odločitvi o zavrnitvi ali preklicu operativnega dovoljenja letalskega prevoznika Združenega kraljestva na podlagi odstavkov 1 in 2.

Sprememba 14

Sprememba 14

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 1

Člen 10 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Pristojni organi držav članic se po potrebi posvetujejo s pristojnimi organi Združenega kraljestva in z njimi sodelujejo, da se zagotovi izvajanje te uredbe. | 1.   Pristojni organi
  Unije in
  držav članic se po potrebi posvetujejo s pristojnimi organi Združenega kraljestva in z njimi sodelujejo, da se zagotovi izvajanje te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Pristojni organi držav članic se po potrebi posvetujejo s pristojnimi organi Združenega kraljestva in z njimi sodelujejo, da se zagotovi izvajanje te uredbe.

1.   Pristojni organi
  Unije in
  držav članic se po potrebi posvetujejo s pristojnimi organi Združenega kraljestva in z njimi sodelujejo, da se zagotovi izvajanje te uredbe.

Sprememba 15

Sprememba 15

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11

Člen 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 11 | črtano |
| Odbor | |
| Komisiji pomaga odbor, ustanovljen s členom 25 Uredbe (ES) št. 1008/2008. | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 11

Člen 11

črtano

črtano

Odbor

Odbor

Komisiji pomaga odbor, ustanovljen s členom 25 Uredbe (ES) št. 1008/2008.

Komisiji pomaga odbor, ustanovljen s členom 25 Uredbe (ES) št. 1008/2008.

Sprememba 16

Sprememba 16

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 a (novo)

Člen 11 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 11a |
| | Izvajanje prenosa pooblastila |
| | 1.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu. |
| | 2.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 4 in 5 se prenese na Komisijo za nedoločen čas od ... [datum začetka veljavnosti te uredbe]. |
| | 3.
     
  Prenos pooblastila iz členov 4 in 5 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. |
| | 4.
     
  Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016. |
| | 5.
     
  Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet. |
| | 6.
     
  Delegirani akt, sprejet na podlagi členov 4 in 5, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 11a

Člen 11a

Izvajanje prenosa pooblastila

Izvajanje prenosa pooblastila

1.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 4 in 5 se prenese na Komisijo za nedoločen čas od ... [datum začetka veljavnosti te uredbe].

3.
     
  Prenos pooblastila iz členov 4 in 5 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.
     
  Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016.

5.
     
  Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.
     
  Delegirani akt, sprejet na podlagi členov 4 in 5, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Sprememba 17

Sprememba 17

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 4 – točka a

Člen 12 – odstavek 4 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | datum
  , na katerega začne veljati sporazum med Unijo in Združenim kraljestvom, ki ureja opravljanje storitev zračnega prevoza med njima, ali, odvisno od primera, se začne uporabljati začasno; ali |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

datum
  , na katerega začne veljati sporazum med Unijo in Združenim kraljestvom, ki ureja opravljanje storitev zračnega prevoza med njima, ali, odvisno od primera, se začne uporabljati začasno; ali

datum

| (a) | datum
  , na katerega začne veljati
  celostni
  sporazum med Unijo in Združenim kraljestvom, ki ureja opravljanje storitev zračnega prevoza med njima, ali, odvisno od primera, se začne uporabljati začasno; ali |
| --- | --- |

(a)

datum
  , na katerega začne veljati
  celostni
  sporazum med Unijo in Združenim kraljestvom, ki ureja opravljanje storitev zračnega prevoza med njima, ali, odvisno od primera, se začne uporabljati začasno; ali

datum

celostni

---

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja (A8-0062/2019).

1

(1a)  

  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

1a

UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

---

| 23.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/571 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/571

---

P8_TA(2019)0107

Varnost v letalstvu v zvezi z izstopom Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Unije ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 13. februarja 2019, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih vidikih varnosti v letalstvu v zvezi z izstopom Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije (COM(2018)0894 – C8-0514/2018 – 2018/0434(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 449/60)

Sprememba 1

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Poleg certifikatov iz odstavka 2 se ta uredba uporablja tudi za module
  teoretičnega
  usposabljanja iz člena 5. | 3.   Poleg certifikatov iz odstavka 2 se ta uredba uporablja tudi za module usposabljanja iz člena 5. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.   Poleg certifikatov iz odstavka 2 se ta uredba uporablja tudi za module
  teoretičnega
  usposabljanja iz člena 5.

3.   Poleg certifikatov iz odstavka 2 se ta uredba uporablja tudi za module usposabljanja iz člena 5.

Sprememba 2

Sprememba 2

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1

Člen 4 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Certifikati iz člena 1(2)(b) v zvezi z uporabo izdelkov, delov in naprav ostanejo veljavni
  , da se omogoči njihova nadaljnja uporaba v zrakoplovu ali kot zrakoplov
  . | Certifikati iz člena 1(2)(b) v zvezi z uporabo izdelkov, delov in naprav ostanejo veljavni. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Certifikati iz člena 1(2)(b) v zvezi z uporabo izdelkov, delov in naprav ostanejo veljavni
  , da se omogoči njihova nadaljnja uporaba v zrakoplovu ali kot zrakoplov
  .

, da se omogoči njihova nadaljnja uporaba v zrakoplovu ali kot zrakoplov

Certifikati iz člena 1(2)(b) v zvezi z uporabo izdelkov, delov in naprav ostanejo veljavni.

Sprememba 3

Sprememba 3

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – naslov

Člen 5 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Prenos modulov
  teoretičnega
  usposabljanja | Prenos modulov usposabljanja |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Prenos modulov
  teoretičnega
  usposabljanja

teoretičnega

Prenos modulov usposabljanja

Sprememba 4

Sprememba 4

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1

Člen 5 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Z odstopanjem od Uredbe Komisije (EU) št. 1178/2011 (1) n Uredbe Komisije (EU) št. 1321/2014 (2) pristojni organi držav članic ali Agencija, kakor je ustrezno, upoštevajo izpite, ki so bili opravljeni v okviru organizacij za usposabljanje pod nadzorom pristojnega organa Združenega kraljestva pred datumom začetka uporabe iz drugega pododstavka člena 10(2) te uredbe, kot da bi bili opravljeni v okviru organizacije za usposabljanje pod nadzorom pristojnega organa države članice. | Z odstopanjem od Uredbe Komisije (EU) št. 1178/2011 (1) n Uredbe Komisije (EU) št. 1321/2014 (2) pristojni organi držav članic ali Agencija, kakor je ustrezno, upoštevajo izpite, ki so bili opravljeni v okviru organizacij za usposabljanje pod nadzorom pristojnega organa Združenega kraljestva pred datumom začetka uporabe iz drugega pododstavka člena 10(2) te uredbe,
  vendar na njihovi podlagi še ni bila izdana licenca,
  kot da bi bili opravljeni v okviru organizacije za usposabljanje pod nadzorom pristojnega organa države članice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Z odstopanjem od Uredbe Komisije (EU) št. 1178/2011 (1) n Uredbe Komisije (EU) št. 1321/2014 (2) pristojni organi držav članic ali Agencija, kakor je ustrezno, upoštevajo izpite, ki so bili opravljeni v okviru organizacij za usposabljanje pod nadzorom pristojnega organa Združenega kraljestva pred datumom začetka uporabe iz drugega pododstavka člena 10(2) te uredbe, kot da bi bili opravljeni v okviru organizacije za usposabljanje pod nadzorom pristojnega organa države članice.

1

2

Z odstopanjem od Uredbe Komisije (EU) št. 1178/2011 (1) n Uredbe Komisije (EU) št. 1321/2014 (2) pristojni organi držav članic ali Agencija, kakor je ustrezno, upoštevajo izpite, ki so bili opravljeni v okviru organizacij za usposabljanje pod nadzorom pristojnega organa Združenega kraljestva pred datumom začetka uporabe iz drugega pododstavka člena 10(2) te uredbe,
  vendar na njihovi podlagi še ni bila izdana licenca,
  kot da bi bili opravljeni v okviru organizacije za usposabljanje pod nadzorom pristojnega organa države članice.

1

2

vendar na njihovi podlagi še ni bila izdana licenca,

Sprememba 5

Sprememba 5

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 2

Člen 6 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Imetniki certifikatov iz
  členov
  3 in 4 na zahtevo Agencije predložijo izvode vseh revizijskih poročil, ugotovitev in načrtov popravnih ukrepov v zvezi s certifikatom, ki so bili izdani v treh letih pred vložitvijo zahtevka. Če takšni dokumenti niso bili predloženi v rokih, ki jih je določila Agencija v svoji zahtevi, lahko Agencija odvzame ugodnosti, pridobljene v skladu s členom 3 ali 4, kakor je ustrezno. | 2.   Imetniki certifikatov iz
  člena
   3 in
  izdajatelji certifikatov iz člena
   4 na zahtevo Agencije predložijo izvode vseh revizijskih poročil, ugotovitev in načrtov popravnih ukrepov v zvezi s certifikatom, ki so bili izdani v treh letih pred vložitvijo zahtevka. Če takšni dokumenti niso bili predloženi v rokih, ki jih je določila Agencija v svoji zahtevi, lahko Agencija odvzame ugodnosti, pridobljene v skladu s členom 3 ali 4, kakor je ustrezno. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Imetniki certifikatov iz
  členov
  3 in 4 na zahtevo Agencije predložijo izvode vseh revizijskih poročil, ugotovitev in načrtov popravnih ukrepov v zvezi s certifikatom, ki so bili izdani v treh letih pred vložitvijo zahtevka. Če takšni dokumenti niso bili predloženi v rokih, ki jih je določila Agencija v svoji zahtevi, lahko Agencija odvzame ugodnosti, pridobljene v skladu s členom 3 ali 4, kakor je ustrezno.

2.   Imetniki certifikatov iz
  člena
   3 in
  izdajatelji certifikatov iz člena
   4 na zahtevo Agencije predložijo izvode vseh revizijskih poročil, ugotovitev in načrtov popravnih ukrepov v zvezi s certifikatom, ki so bili izdani v treh letih pred vložitvijo zahtevka. Če takšni dokumenti niso bili predloženi v rokih, ki jih je določila Agencija v svoji zahtevi, lahko Agencija odvzame ugodnosti, pridobljene v skladu s členom 3 ali 4, kakor je ustrezno.

Sprememba 6

Sprememba 6

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 3

Člen 6 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Imetniki certifikatov iz člena 3 ali 4 te uredbe nemudoma obvestijo Agencijo o vseh ukrepih organov Združenega kraljestva, ki bi lahko bili v nasprotju z njihovimi obveznostmi v skladu s to uredbo ali Uredbo (EU) 2018/1139. | 3.   Imetniki certifikatov iz člena 3 ali
  izdajatelji certifikatov iz člena
   4 te uredbe nemudoma obvestijo Agencijo o vseh ukrepih organov Združenega kraljestva, ki bi lahko bili v nasprotju z njihovimi obveznostmi v skladu s to uredbo ali Uredbo (EU) 2018/1139. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Imetniki certifikatov iz člena 3 ali 4 te uredbe nemudoma obvestijo Agencijo o vseh ukrepih organov Združenega kraljestva, ki bi lahko bili v nasprotju z njihovimi obveznostmi v skladu s to uredbo ali Uredbo (EU) 2018/1139.

3.   Imetniki certifikatov iz člena 3 ali
  izdajatelji certifikatov iz člena
   4 te uredbe nemudoma obvestijo Agencijo o vseh ukrepih organov Združenega kraljestva, ki bi lahko bili v nasprotju z njihovimi obveznostmi v skladu s to uredbo ali Uredbo (EU) 2018/1139.

Sprememba 7

Sprememba 7

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1

Člen 7 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Za namene te uredbe in za nadzor imetnikov certifikatov iz člena 1(2) te uredbe Agencija deluje kot pristojni organ za subjekte iz tretjih držav na podlagi Uredbe (EU) 2018/1139 ter izvedbenih in delegiranih aktov, sprejetih na podlagi navedene uredbe ali Uredbe (ES) št. 216/2008. | Za namene te uredbe in za nadzor imetnikov
  ali izdajateljev
  certifikatov iz člena 1(2) te uredbe Agencija deluje kot pristojni organ za subjekte iz tretjih držav na podlagi Uredbe (EU) 2018/1139 ter izvedbenih in delegiranih aktov, sprejetih na podlagi navedene uredbe ali Uredbe (ES) št. 216/2008. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Za namene te uredbe in za nadzor imetnikov certifikatov iz člena 1(2) te uredbe Agencija deluje kot pristojni organ za subjekte iz tretjih držav na podlagi Uredbe (EU) 2018/1139 ter izvedbenih in delegiranih aktov, sprejetih na podlagi navedene uredbe ali Uredbe (ES) št. 216/2008.

Za namene te uredbe in za nadzor imetnikov
  ali izdajateljev
  certifikatov iz člena 1(2) te uredbe Agencija deluje kot pristojni organ za subjekte iz tretjih držav na podlagi Uredbe (EU) 2018/1139 ter izvedbenih in delegiranih aktov, sprejetih na podlagi navedene uredbe ali Uredbe (ES) št. 216/2008.

ali izdajateljev

Sprememba 8

Sprememba 8

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1

Člen 8 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Uredba Komisije (EU) št. 319/2014 (1) o taksah in pristojbinah, ki jih zaračunava Evropska agencija za varnost v letalstvu, se uporablja za pravne in fizične osebe s certifikati iz člena 1(2) te uredbe pod enakimi pogoji kot za imetnike ustreznih certifikatov, ki so bili izdani pravnim ali fizičnim osebam iz tretjih držav. | Uredba Komisije (EU) št. 319/2014 (1) o taksah in pristojbinah, ki jih zaračunava Evropska agencija za varnost v letalstvu, se uporablja za pravne in fizične osebe s certifikati
  ali ki izdajajo certifikate
  iz člena 1(2) te uredbe pod enakimi pogoji kot za imetnike ustreznih certifikatov, ki so bili izdani pravnim ali fizičnim osebam iz tretjih držav. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Uredba Komisije (EU) št. 319/2014 (1) o taksah in pristojbinah, ki jih zaračunava Evropska agencija za varnost v letalstvu, se uporablja za pravne in fizične osebe s certifikati iz člena 1(2) te uredbe pod enakimi pogoji kot za imetnike ustreznih certifikatov, ki so bili izdani pravnim ali fizičnim osebam iz tretjih držav.

1

Uredba Komisije (EU) št. 319/2014 (1) o taksah in pristojbinah, ki jih zaračunava Evropska agencija za varnost v letalstvu, se uporablja za pravne in fizične osebe s certifikati
  ali ki izdajajo certifikate
  iz člena 1(2) te uredbe pod enakimi pogoji kot za imetnike ustreznih certifikatov, ki so bili izdani pravnim ali fizičnim osebam iz tretjih držav.

1

ali ki izdajajo certifikate

Sprememba 9

Sprememba 9

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – oddelek 2 – točka 2.6 a (novo)

Priloga I – oddelek 2 – točka 2.6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2


  .6


  a | Uredba (EU) št. 1321/2014, del M, poddel H, točke M.A.801 (b) 2, 3 in (c) (Potrdila o sprostitvi v uporabo ob zaključku vzdrževanja). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2


  .6


  a

2

.6

a

Uredba (EU) št. 1321/2014, del M, poddel H, točke M.A.801 (b) 2, 3 in (c) (Potrdila o sprostitvi v uporabo ob zaključku vzdrževanja).

---

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja (A8-0061/2019).

1

(1)  Uredba Komisije (EU) št. 1178/2011 z dne 3. novembra 2011 o tehničnih zahtevah in upravnih postopkih za letalsko osebje v civilnem letalstvu v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 311, 25.11.2011, str. 1).

1

(2)  Uredba Komisije (EU) št. 1321/2014 z dne 26. novembra 2014 o stalni plovnosti zrakoplovov in letalskih izdelkov, delov in naprav ter o potrjevanju organizacij in osebja, ki se ukvarjajo s temi nalogami (UL L 362, 17.12.2014, str. 1).

2

(1)  Uredba Komisije (EU) št. 1178/2011 z dne 3. novembra 2011 o tehničnih zahtevah in upravnih postopkih za letalsko osebje v civilnem letalstvu v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 311, 25.11.2011, str. 1).

1

(2)  Uredba Komisije (EU) št. 1321/2014 z dne 26. novembra 2014 o stalni plovnosti zrakoplovov in letalskih izdelkov, delov in naprav ter o potrjevanju organizacij in osebja, ki se ukvarjajo s temi nalogami (UL L 362, 17.12.2014, str. 1).

2

(1)  Uredba Komisije (EU) št. 319/2014 z dne 27. marca 2014 o taksah in pristojbinah, ki jih zaračunava Evropska agencija za varnost v letalstvu, in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 593/2007 (UL L 95, 28.3.2014, str. 58).

1

(1)  Uredba Komisije (EU) št. 319/2014 z dne 27. marca 2014 o taksah in pristojbinah, ki jih zaračunava Evropska agencija za varnost v letalstvu, in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 593/2007 (UL L 95, 28.3.2014, str. 58).

1

---

| 23.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/575 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/575

---

P8_TA(2019)0108

GATS: potrebne kompenzacijske prilagoditve zaradi pristopa Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Avstrije, Poljske, Slovenije, Slovaške, Finske in Švedske k EU ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. februarja 2019 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi ustreznih sporazumov v skladu s členom XXI Splošnega sporazuma o trgovini s storitvami z Argentino, Avstralijo, Brazilijo, Kanado, Kitajsko, Ločenim carinskim območjem Tajvana, Penghuja, Kinmena in Matsuja (Kitajski Tajpej), Kolumbijo, Kubo, Ekvadorjem, Hongkongom, Indijo, Japonsko, Korejo, Novo Zelandijo, Filipini, Švico in Združenimi državami Amerike o potrebnih kompenzacijskih prilagoditvah zaradi pristopa Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Avstrije, Poljske, Slovenije, Slovaške, Finske in Švedske k Evropski uniji (14020/2018 – C8-0509/2018 – 2018/0384(NLE))

(Odobritev)

(2020/C 449/61)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (14020/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (14020/2018),

| — | ob upoštevanju osnutka ustreznih sporazumov v skladu s členom XXI Splošnega sporazuma o trgovini s storitvami z Argentino, Avstralijo, Brazilijo, Kanado, Kitajsko, Ločenim carinskim območjem Tajvana, Penghuja, Kinmena in Matsuja (Kitajski Tajpej), Kolumbijo, Kubo, Ekvadorjem, Hongkongom, Indijo, Japonsko, Korejo, Novo Zelandijo, Filipini, Švico in Združenimi državami Amerike o potrebnih kompenzacijskih prilagoditvah zaradi pristopa Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Avstrije, Poljske, Slovenije, Slovaške, Finske in Švedske k Evropski uniji (14020/2018 ADD 1-17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka ustreznih sporazumov v skladu s členom XXI Splošnega sporazuma o trgovini s storitvami z Argentino, Avstralijo, Brazilijo, Kanado, Kitajsko, Ločenim carinskim območjem Tajvana, Penghuja, Kinmena in Matsuja (Kitajski Tajpej), Kolumbijo, Kubo, Ekvadorjem, Hongkongom, Indijo, Japonsko, Korejo, Novo Zelandijo, Filipini, Švico in Združenimi državami Amerike o potrebnih kompenzacijskih prilagoditvah zaradi pristopa Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Avstrije, Poljske, Slovenije, Slovaške, Finske in Švedske k Evropski uniji (14020/2018 ADD 1-17),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členoma 91 in 100(2), prvim pododstavkom člena 207(4), in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0509/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členoma 91 in 100(2), prvim pododstavkom člena 207(4), in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0509/2018),

| — | ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A8-0067/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A8-0067/2019),

| 1. | odobri sklenitev sporazumov; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

---

| 23.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/576 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/576

---

P8_TA(2019)0109

Racionalizacija ukrepov za pospešitev realizacije vseevropskega prometnega omrežja ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. februarja 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o racionalizaciji ukrepov za pospešitev realizacije vseevropskega prometnega omrežja (COM(2018)0277 – C8-0192/2018 – 2018/0138(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 449/62)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0277), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0277),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 172 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0192/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 172 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0192/2018),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženih mnenj češkega senata, nemškega zveznega parlamenta, irskega parlamenta in švedskega parlamenta v skladu s Protokolom št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerih izjavljajo, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženih mnenj češkega senata, nemškega zveznega parlamenta, irskega parlamenta in švedskega parlamenta v skladu s Protokolom št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerih izjavljajo, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem ter mnenja Odbora za regionalni razvoj (A8-0015/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem ter mnenja Odbora za regionalni razvoj (A8-0015/2019),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2018)0138

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 13. februarja 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o racionalizaciji ukrepov za pospešitev realizacije vseevropskega prometnega omrežja

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 172 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, (1)

ob upoštevanju mnenja Odbora regij, (2)

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4) določa skupni okvir za vzpostavitev najsodobnejših interoperabilnih omrežij
  z dvoplastno strukturo v Uniji, ki služijo državljanom,
  za razvoj notranjega trga
  ter za socialno, ekonomsko in teritorialno kohezijo Unije
  . Vseevropska prometna omrežja (TEN-T) imajo dvoplastno strukturo:
  jedrno omrežje sestavljajo tisti elementi omrežja, ki so strateško najpomembnejši za Unijo,
  celovito omrežje
  pa
  zagotavlja povezanost vseh regij Unije,.
  Jedrno
  omrežje pa sestavljajo tisti elementi omrežja, ki so strateško najpomembnejši za Unijo

  bi moralo služiti kot čezmejni in večmodalni pospeševalnik za enotni evropski prometni prostor in območje mobilnosti
  . V Uredbi (EU) št. 1315/2013 so določeni zavezujoči cilji glede dokončanja, in sicer je treba jedrno omrežje dokončati do leta 2030, celovito omrežje pa do leta 2050.
  Poleg tega se Uredba (EU) št. 1315/2013 osredotoča na čezmejne povezave, ki bodo izboljšale interoperabilnost med različnimi načini prevoza in prispevale k večmodalnemu povezovanju prometa Unije, ter bi morala upoštevati tudi prihodnjo razvojno dinamiko prometnega sektorja in novih tehnologij. [Sprememba 1] |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4) določa skupni okvir za vzpostavitev najsodobnejših interoperabilnih omrežij
  z dvoplastno strukturo v Uniji, ki služijo državljanom,
  za razvoj notranjega trga
  ter za socialno, ekonomsko in teritorialno kohezijo Unije
  . Vseevropska prometna omrežja (TEN-T) imajo dvoplastno strukturo:
  jedrno omrežje sestavljajo tisti elementi omrežja, ki so strateško najpomembnejši za Unijo,
  celovito omrežje
  pa
  zagotavlja povezanost vseh regij Unije,.
  Jedrno
  omrežje pa sestavljajo tisti elementi omrežja, ki so strateško najpomembnejši za Unijo

  bi moralo služiti kot čezmejni in večmodalni pospeševalnik za enotni evropski prometni prostor in območje mobilnosti
  . V Uredbi (EU) št. 1315/2013 so določeni zavezujoči cilji glede dokončanja, in sicer je treba jedrno omrežje dokončati do leta 2030, celovito omrežje pa do leta 2050.
  Poleg tega se Uredba (EU) št. 1315/2013 osredotoča na čezmejne povezave, ki bodo izboljšale interoperabilnost med različnimi načini prevoza in prispevale k večmodalnemu povezovanju prometa Unije, ter bi morala upoštevati tudi prihodnjo razvojno dinamiko prometnega sektorja in novih tehnologij. [Sprememba 1]

| (2) | Ne glede na nujnost in zavezujoče roke so izkušnje pokazale, da se veliko naložb, katerih cilj je dokončati omrežje TEN-T, srečuje z

  s številnimi, počasnimi, nejasnimi in
  zapletenimi postopki izdajanja dovoljenj, postopki čezmejnega javnega naročanja in drugimi postopki. To ogroža pravočasno izvedbo projektov ter v številnih primerih povzroči velike zamude in zvišanje stroškov. Da bi

  , povzroča negotovost za nosilce projektov in morebitne zasebne vlagatelje ter lahko celo povzroči, da
  se obravnavala ta vprašanja in omogočilo

  projekti na sredini postopka opustijo. V takih pogojih je za
  usklajeno dokončanje omrežja TEN-T 
  do roka iz Uredbe (EU) št. 1315/2013 potrebno usklajeno ukrepanje

  , je na ravni Unije potrebno usklajeno ukrepanje.
  Poleg tega bi se morale države članice o nacionalnih načrtih za infrastrukturo odločati v skladu s cilji TEN-T. [Sprememba 2] |
| --- | --- |

(2)

Ne glede na nujnost in zavezujoče roke so izkušnje pokazale, da se veliko naložb, katerih cilj je dokončati omrežje TEN-T, srečuje z

  s številnimi, počasnimi, nejasnimi in
  zapletenimi postopki izdajanja dovoljenj, postopki čezmejnega javnega naročanja in drugimi postopki. To ogroža pravočasno izvedbo projektov ter v številnih primerih povzroči velike zamude in zvišanje stroškov. Da bi

  , povzroča negotovost za nosilce projektov in morebitne zasebne vlagatelje ter lahko celo povzroči, da
  se obravnavala ta vprašanja in omogočilo

  projekti na sredini postopka opustijo. V takih pogojih je za
  usklajeno dokončanje omrežja TEN-T 
  do roka iz Uredbe (EU) št. 1315/2013 potrebno usklajeno ukrepanje

  , je na ravni Unije potrebno usklajeno ukrepanje.
  Poleg tega bi se morale države članice o nacionalnih načrtih za infrastrukturo odločati v skladu s cilji TEN-T. [Sprememba 2]

| (2a) | Ta uredba se uporablja le za projekte Unije, ki so v skladu z Uredbo (EU) št. 1315/2013 priznani kot projekti v skupnem interesu in so povezani z jedrnim omrežjem vseevropskega prometnega omrežja. Država članica se lahko tudi odloči za razširitev področja uporabe na celovito omrežje. [Sprememba 3] |
| --- | --- |

(2a)

Ta uredba se uporablja le za projekte Unije, ki so v skladu z Uredbo (EU) št. 1315/2013 priznani kot projekti v skupnem interesu in so povezani z jedrnim omrežjem vseevropskega prometnega omrežja. Država članica se lahko tudi odloči za razširitev področja uporabe na celovito omrežje. [Sprememba 3]

| (3) | Pravni okviri

  sistemi
  številnih držav članic zagotavljajo prednostno obravnavo nekaterih kategorij projektov na podlagi njihovega strateškega pomena za gospodarstvo

  Unijo
  . Za prednostno obravnavo so značilni krajši roki, hkratno
  in/ali poenostavljeno
  izvajanje postopkov ali omejeni časovni okviri za
  zaključek postopka za pridobitev dovoljenja ali za
  pritožbe, pri čemer se zagotavlja tudi doseganje ciljev drugih horizontalnih politik. Kadar tak okvir obstaja znotraj nacionalnega pravnega okvira
  obstajajo pravila o prednostni obravnavi
  , bi se moral

  ta morala
  samodejno uporabljati za projekte Unije, ki so v skladu z Uredbo (EU) št. 1315/2013 priznani kot projekti v skupnem interesu.
  Države članice, ki takšnih pravil o prednostni obravnavi nimajo, bi jih morale sprejeti. [Sprememba 4] |
| --- | --- |

(3)

Pravni okviri

  sistemi
  številnih držav članic zagotavljajo prednostno obravnavo nekaterih kategorij projektov na podlagi njihovega strateškega pomena za gospodarstvo

  Unijo
  . Za prednostno obravnavo so značilni krajši roki, hkratno
  in/ali poenostavljeno
  izvajanje postopkov ali omejeni časovni okviri za
  zaključek postopka za pridobitev dovoljenja ali za
  pritožbe, pri čemer se zagotavlja tudi doseganje ciljev drugih horizontalnih politik. Kadar tak okvir obstaja znotraj nacionalnega pravnega okvira
  obstajajo pravila o prednostni obravnavi
  , bi se moral

  ta morala
  samodejno uporabljati za projekte Unije, ki so v skladu z Uredbo (EU) št. 1315/2013 priznani kot projekti v skupnem interesu.
  Države članice, ki takšnih pravil o prednostni obravnavi nimajo, bi jih morale sprejeti. [Sprememba 4]

| (4) | Kadar obveznost opravljanja presoj v zvezi z okoljskimi vprašanji projektov jedrnega omrežja izhaja hkrati iz Direktive 2011/92/EU Evropskega parlamenta in Sveta (5), kakor je bila spremenjena z Direktivo 2014/52/EU Evropskega parlamenta in Sveta (6), ter iz druge zakonodaje Unije, na primer Direktive Sveta 92/43/EGS (7), direktiv 2009/147/ES (8), 2000/60/ES (9), 2008/98/ES (10), 2010/75/EU (11) in 2012/18/EU (12) Evropskega parlamenta in Sveta ter Izvedbene direktive Komisije 2011/42/EU (13), bi morale države članice zagotoviti skupni postopek, ki izpolnjuje zahteve navedenih direktiv, da bi se izboljšala učinkovitost okoljskih presoj in racionaliziral postopek sprejemanja odločitev.
  Poleg tega lahko zgodnja preučitev vpliva na okolje in zgodnja razprava s pristojnimi organi o vsebini okoljske presoje zmanjšata zamude v fazi izdaje dovoljenj in na splošno izboljšata kakovost presoje. [Sprememba 5] |
| --- | --- |

(4)

Kadar obveznost opravljanja presoj v zvezi z okoljskimi vprašanji projektov jedrnega omrežja izhaja hkrati iz Direktive 2011/92/EU Evropskega parlamenta in Sveta (5), kakor je bila spremenjena z Direktivo 2014/52/EU Evropskega parlamenta in Sveta (6), ter iz druge zakonodaje Unije, na primer Direktive Sveta 92/43/EGS (7), direktiv 2009/147/ES (8), 2000/60/ES (9), 2008/98/ES (10), 2010/75/EU (11) in 2012/18/EU (12) Evropskega parlamenta in Sveta ter Izvedbene direktive Komisije 2011/42/EU (13), bi morale države članice zagotoviti skupni postopek, ki izpolnjuje zahteve navedenih direktiv, da bi se izboljšala učinkovitost okoljskih presoj in racionaliziral postopek sprejemanja odločitev.
  Poleg tega lahko zgodnja preučitev vpliva na okolje in zgodnja razprava s pristojnimi organi o vsebini okoljske presoje zmanjšata zamude v fazi izdaje dovoljenj in na splošno izboljšata kakovost presoje. [Sprememba 5]

| (4a) | Glede na številne okoljske presoje, ki izhajajo iz različnih evropskih direktiv ali nacionalnih predpisov in so potrebne za izdajo dovoljenj za projekte v skupnem interesu za jedrno omrežje TEN-T, bi bilo zaželeno, da Unija vzpostavi skupen, poenostavljen in centraliziran postopek, ki bi izpolnjeval zahteve iz teh direktiv, da bi prispevala k doseganju ciljev iz te uredbe za večjo racionalizacijo ukrepov. [Sprememba 6] |
| --- | --- |

(4a)

Glede na številne okoljske presoje, ki izhajajo iz različnih evropskih direktiv ali nacionalnih predpisov in so potrebne za izdajo dovoljenj za projekte v skupnem interesu za jedrno omrežje TEN-T, bi bilo zaželeno, da Unija vzpostavi skupen, poenostavljen in centraliziran postopek, ki bi izpolnjeval zahteve iz teh direktiv, da bi prispevala k doseganju ciljev iz te uredbe za večjo racionalizacijo ukrepov. [Sprememba 6]

| (5) | Projekti jedrnega omrežja bi morali biti podprti s povezanimi postopki izdajanja dovoljenj, da bi se omogočalo jasno upravljanje celotnega postopka, vlagateljem pa zagotovila točka „vse na enem mestu“. Države članice bi morale v skladu s svojimi nacionalnimi pravnimi okviri in upravnimi strukturami določiti
  enotni
  pristojni organ
  , da bi lahko projekti v zvezi z jedrnim omrežjem imeli koristi od vključitve postopkov za izdajo dovoljenj, in točko „vse na enem mestu“ za vlagatelje, s čimer bi se omogočilo učinkovito in jasno upravljanje celotnega postopka
  .
  Po potrebi lahko enotni pristojni organ prenese svojo odgovornost, obveznosti ali naloge na drug organ na ustrezni regionalni, lokalni ali drugi upravni ravni. [Sprememba 7] |
| --- | --- |

(5)

Projekti jedrnega omrežja bi morali biti podprti s povezanimi postopki izdajanja dovoljenj, da bi se omogočalo jasno upravljanje celotnega postopka, vlagateljem pa zagotovila točka „vse na enem mestu“. Države članice bi morale v skladu s svojimi nacionalnimi pravnimi okviri in upravnimi strukturami določiti
  enotni
  pristojni organ
  , da bi lahko projekti v zvezi z jedrnim omrežjem imeli koristi od vključitve postopkov za izdajo dovoljenj, in točko „vse na enem mestu“ za vlagatelje, s čimer bi se omogočilo učinkovito in jasno upravljanje celotnega postopka
  .
  Po potrebi lahko enotni pristojni organ prenese svojo odgovornost, obveznosti ali naloge na drug organ na ustrezni regionalni, lokalni ali drugi upravni ravni. [Sprememba 7]

| (6) | Z vzpostavitvijo enotnega pristojnega organa na nacionalni ravni, ki bi združeval vse postopke izdajanja dovoljenj (točka „vse na enem mestu“), bi se morala zmanjšati zapletenost, izboljšati učinkovitost in
  usklajenost ter
  povečati preglednost
  in hitrost
  postopkov
  ter sprejetja odločitev
  . Izboljšati bi se moralo tudi sodelovanje med državami članicami, kjer je to ustrezno. Postopki bi morali spodbujati resnično sodelovanje med vlagatelji in enotnim pristojnim organom ter bi torej morali omogočati določitev obsega v fazi postopka izdajanja dovoljenj pred oddajo vloge. To določitev obsega bi bilo treba vključiti v podrobno predlogo vloge in jo izvesti v skladu s postopkom iz člena 5(2) Direktive 2011/92/EU, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2014/52/EU. [Sprememba 8] |
| --- | --- |

(6)

Z vzpostavitvijo enotnega pristojnega organa na nacionalni ravni, ki bi združeval vse postopke izdajanja dovoljenj (točka „vse na enem mestu“), bi se morala zmanjšati zapletenost, izboljšati učinkovitost in
  usklajenost ter
  povečati preglednost
  in hitrost
  postopkov
  ter sprejetja odločitev
  . Izboljšati bi se moralo tudi sodelovanje med državami članicami, kjer je to ustrezno. Postopki bi morali spodbujati resnično sodelovanje med vlagatelji in enotnim pristojnim organom ter bi torej morali omogočati določitev obsega v fazi postopka izdajanja dovoljenj pred oddajo vloge. To določitev obsega bi bilo treba vključiti v podrobno predlogo vloge in jo izvesti v skladu s postopkom iz člena 5(2) Direktive 2011/92/EU, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2014/52/EU. [Sprememba 8]

| (6a) | Kadar projekti skupnega interesa štejejo za prednostne projekte Unije, bi bil lahko ustanovljen skupni pristojni organ, o katerem bi se dogovorili enotni pristojni organi dveh ali več držav članic oziroma držav članic in tretjih držav, da bi izpolnjeval dolžnosti, ki izhajajo iz te uredbe. [Sprememba 9] |
| --- | --- |

(6a)

Kadar projekti skupnega interesa štejejo za prednostne projekte Unije, bi bil lahko ustanovljen skupni pristojni organ, o katerem bi se dogovorili enotni pristojni organi dveh ali več držav članic oziroma držav članic in tretjih držav, da bi izpolnjeval dolžnosti, ki izhajajo iz te uredbe. [Sprememba 9]

| (7) | Postopek iz te uredbe ne bi smel posegati v izpolnjevanje zahtev, ki jih določata mednarodno pravo in pravo Unije, vključno z določbami za varstvo okolja in zdravja ljudi. |
| --- | --- |

(7)

Postopek iz te uredbe ne bi smel posegati v izpolnjevanje zahtev, ki jih določata mednarodno pravo in pravo Unije, vključno z določbami za varstvo okolja in zdravja ljudi.

| (8) | Glede na nujnost dokončanja jedrnega omrežja TEN-T 
  do leta 2030
  bi bilo treba skupaj s poenostavitvijo postopkov izdajanja dovoljenj določiti rok, v katerem bi morali zadevni pristojni organi izdati celovito odločbo glede izgradnje projekta. Ta časovna omejitev bi morala spodbujati

  zagotoviti
  učinkovitejšo obravnavo postopkov ter nikakor ne bi smela nižati visokih standardov Unije za varovanje okolja
  , preglednost
  in udeležbo javnosti.
  Projekte bi bilo treba oceniti glede na merila za izbiro zrelosti projektov, določenih z Instrumentom za povezovanje Evrope. Pri izvajanju takih ocen bi bilo treba upoštevati spoštovanje rokov iz te uredbe. [Sprememba 10] |
| --- | --- |

(8)

Glede na nujnost dokončanja jedrnega omrežja TEN-T 
  do leta 2030
  bi bilo treba skupaj s poenostavitvijo postopkov izdajanja dovoljenj določiti rok, v katerem bi morali zadevni pristojni organi izdati celovito odločbo glede izgradnje projekta. Ta časovna omejitev bi morala spodbujati

  zagotoviti
  učinkovitejšo obravnavo postopkov ter nikakor ne bi smela nižati visokih standardov Unije za varovanje okolja
  , preglednost
  in udeležbo javnosti.
  Projekte bi bilo treba oceniti glede na merila za izbiro zrelosti projektov, določenih z Instrumentom za povezovanje Evrope. Pri izvajanju takih ocen bi bilo treba upoštevati spoštovanje rokov iz te uredbe. [Sprememba 10]

| (9) | Države članice bi si morale prizadevati za najučinkovitejšo možno obravnavo pritožb zoper materialno ali postopkovno zakonitost celovite odločbe. |
| --- | --- |

(9)

Države članice bi si morale prizadevati za najučinkovitejšo možno obravnavo pritožb zoper materialno ali postopkovno zakonitost celovite odločbe.

| (10) | Čezmejni infrastrukturni projekti TEN-T se spopadajo s posebnimi izzivi v zvezi z usklajevanjem postopkov izdajanja dovoljenj. Evropske koordinatorje
  iz člena 45 Uredbe (EU) št. 1315/2013
  bi bilo treba pooblastiti za spremljanje teh postopkov ter olajšanje njihovega usklajevanja in
  pravočasnega
  dokončanja
  , da bi zagotovili spoštovanje rokov iz te uredbe
  . [Sprememba 11] |
| --- | --- |

(10)

Čezmejni infrastrukturni projekti TEN-T se spopadajo s posebnimi izzivi v zvezi z usklajevanjem postopkov izdajanja dovoljenj. Evropske koordinatorje
  iz člena 45 Uredbe (EU) št. 1315/2013
  bi bilo treba pooblastiti za spremljanje teh postopkov ter olajšanje njihovega usklajevanja in
  pravočasnega
  dokončanja
  , da bi zagotovili spoštovanje rokov iz te uredbe
  . [Sprememba 11]

| (11) | Javno naročanje pri čezmejnih projektih v skupnem interesu bi bilo treba izvajati v skladu s Pogodbo in direktivama 2014/25/EU (14) in/ali 2014/24/EU (15) Evropskega parlamenta in Sveta. Da bi se zagotovilo uspešno dokončanje čezmejnih projektov jedrnega omrežja v skupnem interesu, bi moralo javno naročanje, ki ga izvaja skupni subjekt, temeljiti na enotni nacionalni zakonodaji. Z odstopanjem od zakonodaje Unije na področju javnega naročanja bi se načeloma morala uporabljati nacionalna pravila države članice, v kateri je registriran sedež skupnega subjekta. Še vedno bi moralo biti mogoče, da se veljavna zakonodaja določi v medvladnem sporazumu. |
| --- | --- |

(11)

Javno naročanje pri čezmejnih projektih v skupnem interesu bi bilo treba izvajati v skladu s Pogodbo in direktivama 2014/25/EU (14) in/ali 2014/24/EU (15) Evropskega parlamenta in Sveta. Da bi se zagotovilo uspešno dokončanje čezmejnih projektov jedrnega omrežja v skupnem interesu, bi moralo javno naročanje, ki ga izvaja skupni subjekt, temeljiti na enotni nacionalni zakonodaji. Z odstopanjem od zakonodaje Unije na področju javnega naročanja bi se načeloma morala uporabljati nacionalna pravila države članice, v kateri je registriran sedež skupnega subjekta. Še vedno bi moralo biti mogoče, da se veljavna zakonodaja določi v medvladnem sporazumu.

| (12) | Komisija ni sistematično vključena v odobritev posameznih projektov, vendar je treba določene vidike priprave projekta v nekaterih primerih odobriti na ravni Unije. Kadar je Komisija vključena v postopke, prednostno obravnava projekte Unije v skupnem interesu in nosilcem projektov zagotovi pravno varnost. V nekaterih primerih je morda treba odobriti državno pomoč. V

  Države članice bi morale imeti brez poseganja v roke iz te uredbe in v
  skladu s kodeksom dobrih praks za izvajanje postopkov nadzora nad državno pomočjo lahko države članice

  možnost, da
  Komisijo pozovejo, naj projekte v skupnem interesu v zvezi z jedrnim omrežjem TEN-T, ki jih štejejo za prednostne, obravnava ob uporabi bolj predvidljivih rokov v skladu s pristopom na podlagi portfelja primera ali v skladu z medsebojno dogovorjenim načrtovanjem. [Sprememba 12] |
| --- | --- |

(12)

Komisija ni sistematično vključena v odobritev posameznih projektov, vendar je treba določene vidike priprave projekta v nekaterih primerih odobriti na ravni Unije. Kadar je Komisija vključena v postopke, prednostno obravnava projekte Unije v skupnem interesu in nosilcem projektov zagotovi pravno varnost. V nekaterih primerih je morda treba odobriti državno pomoč. V

  Države članice bi morale imeti brez poseganja v roke iz te uredbe in v
  skladu s kodeksom dobrih praks za izvajanje postopkov nadzora nad državno pomočjo lahko države članice

  možnost, da
  Komisijo pozovejo, naj projekte v skupnem interesu v zvezi z jedrnim omrežjem TEN-T, ki jih štejejo za prednostne, obravnava ob uporabi bolj predvidljivih rokov v skladu s pristopom na podlagi portfelja primera ali v skladu z medsebojno dogovorjenim načrtovanjem. [Sprememba 12]

| (13) | Izvajanje infrastrukturnih projektov v zvezi z jedrnim omrežjem TEN-T bi bilo treba podpreti tudi s smernicami Komisije, ki bolje pojasnjujejo izvajanje nekaterih vrst projektov ob upoštevanju pravnega reda Unije. V Akcijskem načrtu za naravo, ljudi in gospodarstvo (16) so predvidene take smernice, da bi se bolje pojasnilo izvajanje direktiv o pticah in habitatih. Projektom v skupnem interesu bi bilo treba zagotoviti neposredno podporo v zvezi z javnim naročanjem, da bi se zagotovila
  zmanjšanje zunanjih stroškov in
  čim bolj smotrna poraba javnih sredstev (17). V okviru mehanizmov, razvitih za večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027, bi bilo treba dati na voljo tudi ustrezno tehnično pomoč, da bi se zagotovila finančna podpora za projekte TEN-T v skupnem interesu. [Sprememba 13] |
| --- | --- |

(13)

Izvajanje infrastrukturnih projektov v zvezi z jedrnim omrežjem TEN-T bi bilo treba podpreti tudi s smernicami Komisije, ki bolje pojasnjujejo izvajanje nekaterih vrst projektov ob upoštevanju pravnega reda Unije. V Akcijskem načrtu za naravo, ljudi in gospodarstvo (16) so predvidene take smernice, da bi se bolje pojasnilo izvajanje direktiv o pticah in habitatih. Projektom v skupnem interesu bi bilo treba zagotoviti neposredno podporo v zvezi z javnim naročanjem, da bi se zagotovila
  zmanjšanje zunanjih stroškov in
  čim bolj smotrna poraba javnih sredstev (17). V okviru mehanizmov, razvitih za večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027, bi bilo treba dati na voljo tudi ustrezno tehnično pomoč, da bi se zagotovila finančna podpora za projekte TEN-T v skupnem interesu. [Sprememba 13]

| (14) | Ker države članice ciljev te uredbe ne morejo zadovoljivo doseči in ker se ti cilji zaradi potrebe po njihovem usklajevanju lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti, kot je določeno v navedenem členu, ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(14)

Ker države članice ciljev te uredbe ne morejo zadovoljivo doseči in ker se ti cilji zaradi potrebe po njihovem usklajevanju lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti, kot je določeno v navedenem členu, ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

| (15) | Zaradi pravne varnosti se za upravne postopke, ki so se začeli pred začetkom veljavnosti te uredbe, ne bi smele uporabljati določbe iz te uredbe
  , razen če v dogovoru s tistimi, ki jih to zadeva, ni določeno drugače
   – [Sprememba 14] |
| --- | --- |

(15)

Zaradi pravne varnosti se za upravne postopke, ki so se začeli pred začetkom veljavnosti te uredbe, ne bi smele uporabljati določbe iz te uredbe
  , razen če v dogovoru s tistimi, ki jih to zadeva, ni določeno drugače
   – [Sprememba 14]

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

V tej uredbi so določene zahteve glede upravnih postopkov, ki jih pristojni organi držav članic upoštevajo pri odobritvi in izvajanju vseh projektov v skupnem interesu v zvezi z jedrnim vseevropskim prometnim omrežjem
  v zvezi z Uredbo (EU) št. 1315/2013, vključno s predizbranimi projekti, navedenimi v delu III Priloge k Uredbi o vzpostavitvi instrumenta za povezovanje Evrope za obdobje 2021–2027
  . [Sprememba 15]

Države članice se lahko odločijo, da bodo razširile uporabo vseh določb te uredbe v svežnju na projekte skupnega interesa za celovito omrežje vseevropskega prometnega omrežja. [Sprememba 16]

Člen 2

Opredelitev pojmov

Za namene te uredbe se uporabljajo opredelitve pojmov iz Uredbe (EU) št. 1315/2013. Uporabljajo se tudi naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „celovita odločba“ pomeni odločbo ali niz odločb organa ali organov

  enotnega pristojnega organa
  države članice
  in
  , razen

  kjer je ustrezno, skupnega pristojnega organa, kar ne vključuje
  sodnih odločb, na podlagi katerih

  katere
  se nosilcu projekta dovoli gradnja prometne infrastrukture, potrebna za dokončanje projekta, brez poseganja v morebitno odločbo v upravnem pritožbenem postopku; [Sprememba 17] |
| --- | --- |

(a)

„celovita odločba“ pomeni odločbo ali niz odločb organa ali organov

  enotnega pristojnega organa
  države članice
  in
  , razen

  kjer je ustrezno, skupnega pristojnega organa, kar ne vključuje
  sodnih odločb, na podlagi katerih

  katere
  se nosilcu projekta dovoli gradnja prometne infrastrukture, potrebna za dokončanje projekta, brez poseganja v morebitno odločbo v upravnem pritožbenem postopku; [Sprememba 17]

| (b) | „postopki izdajanja dovoljenj“ pomenijo vsak postopek, ki ga morajo upoštevati organi države članice, ali korak, ki ga morajo sprejeti, v skladu s pravom Unije ali nacionalnim pravom, preden lahko nosilec projekta izvede projekt
  , in ki se začne na datum, ko enotni pristojni organ države članice podpiše, da je prejel uradno obvestilo o vlogi
  ; [Sprememba 18] |
| --- | --- |

(b)

„postopki izdajanja dovoljenj“ pomenijo vsak postopek, ki ga morajo upoštevati organi države članice, ali korak, ki ga morajo sprejeti, v skladu s pravom Unije ali nacionalnim pravom, preden lahko nosilec projekta izvede projekt
  , in ki se začne na datum, ko enotni pristojni organ države članice podpiše, da je prejel uradno obvestilo o vlogi
  ; [Sprememba 18]

| (c) | „nosilec projekta“ pomeni vložnika za odobritev zasebnega projekta ali javni organ, ki da pobudo za projekt

  vsako fizično osebo ali javno oziroma zasebno pravno osebo, ki zaprosi za dovoljenje za začetek projekta
  ; [Sprememba 19] |
| --- | --- |

(c)

„nosilec projekta“ pomeni vložnika za odobritev zasebnega projekta ali javni organ, ki da pobudo za projekt

  vsako fizično osebo ali javno oziroma zasebno pravno osebo, ki zaprosi za dovoljenje za začetek projekta
  ; [Sprememba 19]

| (d) | „enotni pristojni organ“ pomeni organ, ki ga država članica
  v skladu s svojim nacionalnim pravom
  določi za odgovornega za izvajanje nalog iz te uredbe; [Sprememba 20] |
| --- | --- |

(d)

„enotni pristojni organ“ pomeni organ, ki ga država članica
  v skladu s svojim nacionalnim pravom
  določi za odgovornega za izvajanje nalog iz te uredbe; [Sprememba 20]

| (e) | „čezmejni projekt v skupnem interesu“ pomeni projekt v skupnem interesu v skladu s členom 7 Uredbe (EU) št. 1315/2013, ki se nanaša na čezmejni odsek, kot je opredeljen v členu 3(m) navedene uredbe, ki ga izvaja skupni subjekt.; |
| --- | --- |

(e)

„čezmejni projekt v skupnem interesu“ pomeni projekt v skupnem interesu v skladu s členom 7 Uredbe (EU) št. 1315/2013, ki se nanaša na čezmejni odsek, kot je opredeljen v členu 3(m) navedene uredbe, ki ga izvaja skupni subjekt.;

| (ea) | „skupni pristojni organ“ pomeni organ, ustanovljen z medsebojnim sporazumom med enotnimi pristojnimi organi dveh ali več držav članic oziroma ene ali več držav članic in ene ali več tretjih držav, ki je pristojen za olajšanje postopka izdaje dovoljenj v zvezi s čezmejnimi projekti skupnega interesa. [Sprememba 21] |
| --- | --- |

(ea)

„skupni pristojni organ“ pomeni organ, ustanovljen z medsebojnim sporazumom med enotnimi pristojnimi organi dveh ali več držav članic oziroma ene ali več držav članic in ene ali več tretjih držav, ki je pristojen za olajšanje postopka izdaje dovoljenj v zvezi s čezmejnimi projekti skupnega interesa. [Sprememba 21]

POGLAVJE II

IZDAJANJE DOVOLJENJ

Člen 3

„Prednostni status“ projektov v skupnem interesu

1.   Vsak projekt v skupnem interesu v zvezi z jedrnim omrežjem TEN-T
  , tudi s predizbranimi oddelki v delu III Priloge k Uredbi o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope,
  se odobri na podlagi integriranega postopka izdajanja dovoljenj, ki ga upravlja enotni pristojni organ, ki ga vsaka država članica določi v skladu s členoma 5 in 6. [Sprememba 22]

2.   Če prednostni status obstaja v okviru nacionalnega prava, se projektom v skupnem interesu dodeli status največjega možnega nacionalnega pomena, pri čemer se kot taki obravnavajo v postopkih izdajanja dovoljenj, kadar za področje ustrezne vrste prometne infrastrukture to določa nacionalna zakonodaja, v skladu z načinom, ki ga določa ta zakonodaja.

3.   Za zagotovitev učinkovitih
  in uspešnih
  upravnih postopkov, povezanih s projekti v skupnem interesu, nosilci projektov in vsi zadevni organi tem projektom zagotovijo najhitrejšo obravnavo, ki je pravno mogoča, tudi v zvezi z 
  ocenjevanjem projektov na podlagi meril zrelosti za njihovo izbiro in
  dodeljenimi viri. [Sprememba 23]

Člen 4

Združitev postopkov izdajanja dovoljenj

1.   Da bi se upoštevali roki iz člena 6 in zmanjšalo upravno breme, povezano z dokončanjem projektov v skupnem interesu, se vsi upravni postopki
  izdaje dovoljenj
  na podlagi prava, ki se uporablja, tj. nacionalnega prava

  vključno z ustreznimi okoljskimi presojami na nacionalni ravni
  in prava

  na ravni
  Unije, združijo in
  se
  izda se le ena celovita odločba
  , brez poseganja v preglednost, sodelovanje javnosti ter okoljske in varnostne zahteve v skladu s pravom Unije
  . [Sprememba 24]

2.   V

  Brez poseganja v roke iz te člena 6 te uredbe in v
  primeru projektov v skupnem interesu, za katere obveznost izvajanja presoj vplivov na okolje hkrati izhaja iz Direktive 2011/92/EU ter drugega prava Unije, države članice zagotovijo razpoložljivost skupnih postopkov v smislu člena 2(3) Direktive 2011/92/EU. [Sprememba 25]

Člen 5

Enotni pristojni organ za izdajanje dovoljenj

1.   Vsaka država članica do ...
  (UP: prosimo, vstavite datum
  [eno leto po začetku


  datumu začetka

  veljavnosti te uredbe)
  določi

  ] in v vsakem primeru najpozneje do 31. decembra 2020 imenuje
  enotni pristojni organ,
  ki je
  odgovoren za olajšanje postopka izdajanja dovoljenj, tudi

  potrebnih
  za izdajo celovite odločbe
  v skladu z odstavkom 3 tega člena
  . [Sprememba 26]

2.   Odgovornost

  Na pobudo
  enotnega pristojnega organa iz odstavka 1

  se lahko njegova odgovornost, obveznosti
  in/ali z njo

  s tem
  povezane naloge v zvezi s posameznim projektom v skupnem interesu ali posebno

  posamezno
  kategorijo projektov v skupnem interesu
  , kot je določeno v odstavku 1, v dogovoru z državo članico

  se lahko prenesejo na oziroma jih lahko izvede drug organ na ustrezni
  regionalni, lokalni ali drugi
  upravni ravni, in sicer

  z izjemo sprejetja celovite odločbe iz odstavka 3 tega člena,
  pod naslednjimi pogoji: [Sprememba 27]

| (a) | za posamezni

  vsak
  projekt v skupnem interesu je odgovoren le en
  pristojni
  organ; [Sprememba 28] |
| --- | --- |

(a)

za posamezni

  vsak
  projekt v skupnem interesu je odgovoren le en
  pristojni
  organ; [Sprememba 28]

| (b) | med postopkom za izdajo celovite odločbe v zvezi z danim projektom v skupnem interesu je
  pristojni
  organ edina kontaktna točka nosilca projekta in [Sprememba 29] |
| --- | --- |

(b)

med postopkom za izdajo celovite odločbe v zvezi z danim projektom v skupnem interesu je
  pristojni
  organ edina kontaktna točka nosilca projekta in [Sprememba 29]

| (c) | pristojni
  organ usklajuje predložitev vseh zadevnih dokumentov in informacij. [Sprememba 30] |
| --- | --- |

(c)

pristojni
  organ usklajuje predložitev vseh zadevnih dokumentov in informacij. [Sprememba 30]

Enotni pristojni organ lahko sam določi roke, brez poseganja v roke, določene v skladu s členom 6.

3.   Enotni pristojni organ izda celovito odločbo v roku iz člena 6. Pri tem upošteva skupne postopke.

Celovita odločba, ki jo izda enotni pristojni organ, je edina pravno zavezujoča odločba, izdana na podlagi predpisanega postopka izdajanja dovoljenj. Kadar

  Brez poseganja v roke iz te člena 6 te uredbe, kadar
  projekt zadeva druge organe, lahko ti v skladu z nacionalno zakonodajo predložijo svoje mnenje kot prispevek k postopku. Enotni pristojni organ to mnenje upošteva

  mora ta mnenja upoštevati, zlasti če se nanašajo na zahteve iz direktiv 2014/52/EU ter 92/43/EGS
  . [Sprememba 31]

4.   Enotni pristojni organ ob izdaji celovite odločbe zagotovi izpolnjevanje zadevnih zahtev v skladu z nacionalnim pravom in pravom Unije ter svojo odločbo
  na osnovi veljavnih pravnih določb
  ustrezno utemelji. [Sprememba 32]

5.   Če je treba v zvezi s projektom v skupnem interesu izdati odločbe v dveh ali več državah članicah, zadevni pristojni organi sprejmejo vse zadevne ukrepe za uspešno in učinkovito medsebojno sodelovanje in usklajevanje
  ali pa lahko brez poseganja v roke iz člena 6 ustanovijo skupni pristojni organ, ki je odgovoren za olajšanje postopka izdaje dovoljenj
  . Brez poseganja v obveznosti, ki izhajajo iz prava Unije ali mednarodnega prava, ki se uporablja, si države članice prizadevajo vzpostaviti skupne postopke, zlasti v zvezi s presojo okoljskih vplivov. [Sprememba 33]

5a.
     
  Da bi enotni pristojni organ zagotovil učinkovito izvajanje te uredbe in zlasti člena 6a, Komisiji sporoči datum začetka postopka za izdajo dovoljenj in pošlje celovito odločbo, kot je določeno v členu 6. [Sprememba 34]

Člen 6

Trajanje in izvedba postopka izdajanja dovoljenj

1.   Postopek izdajanja dovoljenj vključuje fazo pred oddajo vloge ter fazo, v kateri enotni pristojni organ oceni vlogo in izda odločbo.

2.   Faza pred oddajo vloge, ki obsega obdobje od začetka postopka izdajanja dovoljenj do oddaje popolne vloge enotnemu pristojnemu organu, načeloma ni daljša od dveh let

  18 mesecev
  . [Sprememba 35]

3.   Pred začetkom postopka izdajanja dovoljenj nosilec projekta o projektu pisno obvesti enotni pristojni organ zadevnih držav članic
  ali, kjer je ustrezno, skupni subjekt za upravljanje
  , pri čemer projekt podrobno opiše. Enotni pristojni organ najpozneje dva meseca

  en mesec
  po prejemu navedenega obvestila to obvestilo v pisni obliki sprejme ali zavrne, če meni, da projekt še ni zrel za začetek postopka izdajanja dovoljenj. Če enotni pristojni organ obvestilo zavrne, svojo odločitev utemelji. Za datum začetka postopka izdajanja dovoljenj šteje datum, ko pristojni organ potrdi, da je sprejel obvestilo. Če projekt zadeva dve ali več držav članic, za datum začetka postopka izdajanja dovoljenj šteje datum, ko je zadevni pristojni organ sprejel zadnje obvestilo. [Sprememba 36]

4.   Enotni pristojni organ
  ali, kjer je ustrezno, skupni subjekt za upravljanje
  v tesnem sodelovanju z nosilcem projekta in drugimi zadevnimi organi ter ob upoštevanju informacij, ki jih je nosilec projekta predložil v obvestilu iz odstavka 3, v treh

  dveh
  mesecih od začetka postopka izdajanja dovoljenj pripravi in nosilcu projekta posreduje podrobno predlogo vloge, ki vključuje: [Sprememba 37]

| (-a) | v primeru prenosa pooblastil s strani enotnega pristojnega organa v skladu s členom 5(2) pristojni organ na ustrezni upravni ravni, ki je odgovoren; [Sprememba 38] |
| --- | --- |

(-a)

v primeru prenosa pooblastil s strani enotnega pristojnega organa v skladu s členom 5(2) pristojni organ na ustrezni upravni ravni, ki je odgovoren; [Sprememba 38]

| (a) | stvarni obseg in raven podrobnosti informacij, ki jih nosilec projekta predloži v okviru vloge za celovito odločbo; |
| --- | --- |

(a)

stvarni obseg in raven podrobnosti informacij, ki jih nosilec projekta predloži v okviru vloge za celovito odločbo;

| (b) | časovni razpored postopka izdajanja dovoljenj, v katerem so opredeljeni vsaj:






  (i) | odločbe in

  , dovoljenja,
  mnenja
  in presoje
  , ki jih je treba pridobiti; [Sprememba 39] |
| --- | --- | --- |

(b)

časovni razpored postopka izdajanja dovoljenj, v katerem so opredeljeni vsaj:

(i)

odločbe in

  , dovoljenja,
  mnenja
  in presoje
  , ki jih je treba pridobiti; [Sprememba 39]

| (ii) | organi, zainteresirane strani

  deležniki
  in javnost, ki jih postopek verjetno zadeva
  in/ali s katerimi se bo verjetno treba posvetovati
  ; [Sprememba 40] |
| --- | --- |

(ii)

organi, zainteresirane strani

  deležniki
  in javnost, ki jih postopek verjetno zadeva
  in/ali s katerimi se bo verjetno treba posvetovati
  ; [Sprememba 40]

| (iii) | posamezne faze postopka in njihovo trajanje; |
| --- | --- |

(iii)

posamezne faze postopka in njihovo trajanje;

| (iv) | ključni mejniki, ki jih je treba doseči, in njihovi roki glede na celovito odločbo, ki jo je treba izdati
  , ter skupni načrtovani časovni okvir
  ; [Sprememba 41] |
| --- | --- |

(iv)

ključni mejniki, ki jih je treba doseči, in njihovi roki glede na celovito odločbo, ki jo je treba izdati
  , ter skupni načrtovani časovni okvir
  ; [Sprememba 41]

| (v) | sredstva, ki jih nameravajo za ta postopek uporabiti organi, in morebitna dodatna sredstva, ki bodo potrebna. |
| --- | --- |

(v)

sredstva, ki jih nameravajo za ta postopek uporabiti organi, in morebitna dodatna sredstva, ki bodo potrebna.

5.   Za zagotovitev popolnosti in zadostne kakovosti vloge nosilec projekta med postopkom pred oddajo vloge čim prej zaprosi za mnenje enotnega pristojnega organa o vlogi. Za namene upoštevanja rokov in skladnosti s podrobno predlogo vloge iz odstavka 4 nosilec projekta v celoti sodeluje z enotnim pristojnim organom.

6.   Nosilec projekta na podlagi podrobne predloge vloge odda vlogo v 21

  15
   mesecih od prejetja te podrobne predloge vloge. Po izteku tega obdobja se podrobna predloga vloge ne šteje več za veljavno, razen če se enotni pristojni organ na
  lastno pobudo ali na
  podlagi utemeljene zahteve nosilca projekta ne odloči, da bo to obdobje podaljšal
  za največ šest mesecev
  . [Sprememba 42]

7.   Pristojni organ najpozneje v dveh mesecih od datuma oddaje popolne vloge s pisnim obvestilom, ki ga pošlje nosilcu projekta, potrdi popolnost vloge. Vloga, ki jo je oddal nosilec projekta, se šteje za popolno, razen če pristojni organ v dveh mesecih od datuma oddaje od nosilca projekta ne zahteva, naj predloži manjkajoče informacije. Ta zahteva je z vidika stvarnega obsega in ravni podrobnosti omejena na elemente, opredeljene v podrobni predlogi vloge. Vsaka dodatna zahteva za informacije je upravičena le v primeru izrednih in nepredvidenih novih okoliščin, enotni pristojni organ pa jo ustrezno utemelji.

8.   Enotni pristojni organ v enem letu

  šestih mesecih
  od datuma oddaje popolne vloge oceni vlogo in izda celovito
  in zavezujočo
  odločbo v skladu z odstavkom 7
  , razen če se enotni pristojni organ na lastno pobudo odloči to obdobje podaljšati največ za 3 mesece in svojo odločitev utemelji
  . Države članice lahko po potrebi določijo zgodnejši rok. [Sprememba 43]

9.   Roki iz zgornjih določb ne posegajo v obveznosti iz pravnih aktov Unije in mednarodnih pravnih aktov niti v upravne pritožbene postopke in pravna sredstva pred sodišči.

Člen 6a

Postopek izdaje dovoljenj in finančna pomoč Unije

1.
     
  V skladu s postopkom iz člena 6 te uredbe se pri ocenjevanju projektov v skladu z merili za izbiro zrelosti projektov iz člena 13 Uredbe (EU).../... [o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope] upošteva napredek pri izvajanju projekta.

2.
     
  Zamude v zvezi s fazami in roki iz člena 6 bodo upravičevale preiskavo napredka pri izvajanju projekta in spremembo finančne pomoči, ki jo Unija prejema v okviru Instrumenta za povezovanje Evrope, kot določa členu 17(1) Uredbe (EU).../... [IPE] in bi lahko povzročile zmanjšanje ali ukinitev finančne pomoči. [Sprememba 44]

Člen 7

Usklajevanje čezmejnih postopkov izdajanja dovoljenj

1.   Pri projektih, ki vključujejo dve ali več držav članic
  oziroma eno ali več držav članic in eno ali več tretjih držav
  , pristojni organi zadevnih držav članic uskladijo svoje roke in se dogovorijo o skupnem časovnem razporedu. [Sprememba 45]

1a.
     
  V takih primerih lahko enotni pristojni organi iz dveh ali več držav članic oziroma ene ali več držav članic in ene ali več tretjih držav za olajšanje postopka izdaje dovoljenj sporazumno ustanovijo skupni pristojni organ, kot je določeno v členu 5(5). [Sprememba 46]

2.   Evropski koordinator iz člena 45 Uredbe (EU) št. 1315/2013 je pooblaščen za tesno spremljanje postopka izdajanja dovoljenj za čezmejne projekte v skupnem interesu in olajševanje stikov
  in sodelovanja
  med vpletenimi

  udeleženimi
  pristojnimi organi
  in, kjer je ustrezno, s skupnim pristojnim organom
  . [Sprememba 47]

3.   Brez poseganja v obveznost spoštovanja rokov iz te uredbe
  enotni
  pristojni organ v primeru neizpolnjevanja roka za izdajo celovite odločbe nemudoma obvesti
  Komisijo in, kjer je ustrezno,
  zadevnega evropskega koordinatorja o ukrepih, ki so bili ali bodo sprejeti za izvedbo postopka izdajanja dovoljenj s čim manjšo zamudo. Evropski

  Komisija in, kjer je ustrezno, evropski
  koordinator lahko od
  enotnega
  pristojnega organa zahteva redno poročanje o doseženem napredku. [Sprememba 48]

POGLAVJE III

JAVNO NAROČANJE

Člen 8

Javno naročanje pri čezmejnih projektih v skupnem interesu

1.   Javno naročanje pri čezmejnih projektih v skupnem interesu se izvaja v skladu s Pogodbo ter direktivama 2014/25/EU in/ali 2014/24/EU.

2.   Če postopke javnega naročanja izvaja skupni subjekt, ki ga ustanovijo sodelujoče države članice, ta subjekt uporablja

  in, kjer je ustrezno, njegove podružnice, uporabljajo
  nacionalne določbe ene od zadevnih držav članic, pri čemer se te določbe z odstopanjem od navedenih direktiv določijo v skladu s točko (a) člena 57(5) Direktive 2014/25/EU oziroma točko (a) člena 39(5) Direktive 2014/24/EU, razen če ni v sporazumu med državami članicami drugače določeno. V tem sporazumu je v vsakem primeru določena uporaba ene nacionalne zakonodaje, kadar

  za
  postopke javnega naročanja izvaja

  , ki jih izvajajo
  skupni subjekt
  in, kjer je ustrezno, njegove podružnice, za celoten projekt
  . [Sprememba 49]

POGLAVJE IV

TEHNIČNA POMOČ

Člen 9

Tehnična pomoč

Na zahtevo nosilca projekta ali države članice, v skladu z zadevnimi programi Unije za financiranje in brez poseganja v večletni finančni okvir, Unija zagotovi tehnično
  , svetovalno in finančno
  pomoč za izvajanje te uredbe in olajšanje izvajanja projektov v skupnem interesu
  v vseh fazah procesa
  . [Sprememba 50]

POGLAVJE V

KONČNE DOLOČBE

Člen 10

Prehodne določbe

Ta uredba se ne uporablja za upravne postopke, ki so se začeli pred datumom začetka njene veljavnosti.

Člen 11

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Vendar se členi 4, 5, 6 in 7 v določeni državi članici uporabljajo od datuma, ko je ta država članica imenovala enotni pristojni organ v skladu s členom 5(1).

Komisija v Uradnem listu objavi, kdaj bodo te določbe začele veljati v posamezni državi članici. [Sprememba 51]

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  Mnenje z dne 17. oktobra 2018 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Mnenje z dne 7. februarja 2018 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 13. februarja 2019 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

3

(4)  Uredba (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja in razveljavitvi Sklepa št. 661/2010/EU (UL L 348, 20.12.2013, str. 1).

4

(5)  Direktiva 2011/92/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje (UL L 26, 28.1.2012, str. 1).

5

(6)  Direktiva 2014/52/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o spremembi Direktive 2011/92/EU o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje (UL L 124, 25.4.2014, str. 1).

6

(7)  Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (UL L 206, 22.7.1992, str. 7).

7

(8)  Direktiva 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic (UL L 20, 26.1.2010, str. 7).

8

(9)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (UL L 327, 22.12.2000, str. 1).

9

(10)  Direktiva 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (UL L 312, 22.11.2008, str. 3).

10

(11)  Direktiva 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) (UL L 334, 17.12.2010, str. 17).

11

(12)  Direktiva 2012/18/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o obvladovanju nevarnosti večjih nesreč, v katere so vključene nevarne snovi, ki spreminja in nato razveljavlja Direktivo Sveta 96/82/ES (UL L 197, 24.7.2012, str. 1).

12

(13)  Izvedbena direktiva Komisije 2011/42/EU z dne 11. aprila 2011 o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS zaradi vključitve flutriafola kot aktivne snovi in spremembi Odločbe Komisije 2008/934/ES (UL L 97, 12.4.2011, str. 42).

13

(14)  Direktiva 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju naročnikov, ki opravljajo dejavnosti v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev ter o razveljavitvi Direktive 2004/17/ES (UL L 94, 28.3.2014, str. 243).

14

(15)  Direktiva 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES (UL L 94, 28.3.2014, str. 65).

15

(16)  COM(2017)0198.

16

(17)  COM(2017)0573.

17

---

| 23.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/586 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/586

---

P8_TA(2019)0110

Zavarovanje motornih vozil ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 13. februarja 2019, o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2009/103/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o zavarovanju civilne odgovornosti pri uporabi motornih vozil in o izvajanju obveznosti zavarovanja takšne odgovornosti (COM(2018)0336 – C8-0211/2018 – 2018/0168(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 449/63)

Sprememba 1

Predlog direktive

Uvodna izjava 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | Zavarovanje civilne odgovornosti pri uporabi motornih vozil (avtomobilsko zavarovanje) je posebnega pomena za evropske državljane, bodisi kot imetnike zavarovalnih polic ali kot
  potencialne žrtve nesreč
  . Izjemnega pomena je tudi za zavarovalnice, saj predstavlja pomemben segment poslov neživljenjskega zavarovanja v Uniji. Avtomobilsko zavarovanje
  vpliva
  tudi na prost pretok ljudi, blaga in vozil. Zato bi morala biti okrepitev in konsolidacija notranjega trga za avtomobilska zavarovanja ključni cilj ukrepanja Unije na področju finančnih storitev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)

Zavarovanje civilne odgovornosti pri uporabi motornih vozil (avtomobilsko zavarovanje) je posebnega pomena za evropske državljane, bodisi kot imetnike zavarovalnih polic ali kot
  potencialne žrtve nesreč
  . Izjemnega pomena je tudi za zavarovalnice, saj predstavlja pomemben segment poslov neživljenjskega zavarovanja v Uniji. Avtomobilsko zavarovanje
  vpliva
  tudi na prost pretok ljudi, blaga in vozil. Zato bi morala biti okrepitev in konsolidacija notranjega trga za avtomobilska zavarovanja ključni cilj ukrepanja Unije na področju finančnih storitev.

| (1) | Zavarovanje civilne odgovornosti pri uporabi motornih vozil (avtomobilsko zavarovanje) je posebnega pomena za evropske državljane, bodisi kot imetnike zavarovalnih polic ali kot
  morebitne oškodovance zaradi posledic nesreče
  . Izjemnega pomena je tudi za zavarovalnice, saj predstavlja pomemben segment poslov neživljenjskega zavarovanja v Uniji. Avtomobilsko zavarovanje
  pomembno vpliva
  tudi na prost pretok ljudi, blaga in vozil
  ter s tem na notranji trg in schengensko območje
  . Zato bi morala biti okrepitev in konsolidacija notranjega trga za avtomobilska zavarovanja ključni cilj ukrepanja Unije na področju finančnih storitev. |
| --- | --- |

(1)

Zavarovanje civilne odgovornosti pri uporabi motornih vozil (avtomobilsko zavarovanje) je posebnega pomena za evropske državljane, bodisi kot imetnike zavarovalnih polic ali kot
  morebitne oškodovance zaradi posledic nesreče
  . Izjemnega pomena je tudi za zavarovalnice, saj predstavlja pomemben segment poslov neživljenjskega zavarovanja v Uniji. Avtomobilsko zavarovanje
  pomembno vpliva
  tudi na prost pretok ljudi, blaga in vozil
  ter s tem na notranji trg in schengensko območje
  . Zato bi morala biti okrepitev in konsolidacija notranjega trga za avtomobilska zavarovanja ključni cilj ukrepanja Unije na področju finančnih storitev.

(Če bo ta sprememba sprejeta, bo treba pripraviti dodatne predloge sprememb k uvodnim izjavam tega akta.)

Sprememba 2

Predlog direktive

Uvodna izjava 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | Komisija je opravila oceno delovanja Direktive 2009/103/ES Evropskega parlamenta in Sveta (15) , vključno z njeno uspešnostjo, učinkovitostjo in skladnostjo z drugimi politikami Unije. Ugotovitev ocene je bila, da Direktiva 2009/103/ES na splošno dobro deluje in da v večini vidikov ne potrebuje sprememb. Vendar so bila ugotovljena štiri področja, na katerih bi bilo primerno sprejeti ciljno usmerjene spremembe: odškodnine
  žrtvam nesreč
  v primeru insolventnosti zavarovalnice, minimalni obvezni zneski zavarovalnega kritja, preverjanje zavarovanja vozil s strani držav članic in uporaba izjav imetnikov polic o škodnem dogajanju pri novi zavarovalnici. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2)

Komisija je opravila oceno delovanja Direktive 2009/103/ES Evropskega parlamenta in Sveta (15) , vključno z njeno uspešnostjo, učinkovitostjo in skladnostjo z drugimi politikami Unije. Ugotovitev ocene je bila, da Direktiva 2009/103/ES na splošno dobro deluje in da v večini vidikov ne potrebuje sprememb. Vendar so bila ugotovljena štiri področja, na katerih bi bilo primerno sprejeti ciljno usmerjene spremembe: odškodnine
  žrtvam nesreč
  v primeru insolventnosti zavarovalnice, minimalni obvezni zneski zavarovalnega kritja, preverjanje zavarovanja vozil s strani držav članic in uporaba izjav imetnikov polic o škodnem dogajanju pri novi zavarovalnici.

| (2) | Komisija je opravila oceno delovanja Direktive 2009/103/ES Evropskega parlamenta in Sveta (15), vključno z njeno uspešnostjo, učinkovitostjo in skladnostjo z drugimi politikami Unije. Ugotovitev ocene je bila, da Direktiva 2009/103/ES na splošno dobro deluje in da v večini vidikov ne potrebuje sprememb. Vendar so bila ugotovljena štiri področja, na katerih bi bilo primerno sprejeti ciljno usmerjene spremembe: odškodnine
  oškodovancem v nesrečah
  v primeru insolventnosti zavarovalnice, minimalni obvezni zneski zavarovalnega kritja, preverjanje zavarovanja vozil s strani držav članic in uporaba izjav imetnikov polic o škodnem dogajanju pri novi zavarovalnici.
  Poleg teh štirih področij bi bilo treba za boljšo zaščito oškodovancev uvesti nova pravila glede odgovornosti v primeru nesreče, v kateri je udeležen priklopnik, ki ga vleče vozilo na motorni pogon. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je opravila oceno delovanja Direktive 2009/103/ES Evropskega parlamenta in Sveta (15), vključno z njeno uspešnostjo, učinkovitostjo in skladnostjo z drugimi politikami Unije. Ugotovitev ocene je bila, da Direktiva 2009/103/ES na splošno dobro deluje in da v večini vidikov ne potrebuje sprememb. Vendar so bila ugotovljena štiri področja, na katerih bi bilo primerno sprejeti ciljno usmerjene spremembe: odškodnine
  oškodovancem v nesrečah
  v primeru insolventnosti zavarovalnice, minimalni obvezni zneski zavarovalnega kritja, preverjanje zavarovanja vozil s strani držav članic in uporaba izjav imetnikov polic o škodnem dogajanju pri novi zavarovalnici.
  Poleg teh štirih področij bi bilo treba za boljšo zaščito oškodovancev uvesti nova pravila glede odgovornosti v primeru nesreče, v kateri je udeležen priklopnik, ki ga vleče vozilo na motorni pogon.

Sprememba 3

Predlog direktive

Uvodna izjava 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3a) | Nekatera motorna vozila, kot so električna kolesa in vozila segway, so manjša in je manj verjetno, da bi povzročila znatno škodo na osebah ali premoženju. Njihova vključitev v področje uporabe Direktive 2009/103/ES bi bila nesorazmerna in neustrezna za prihodnost, saj bi to pomenilo, da bi bila za ta vozila obvezna draga in prekomerna zavarovanja. S tem bi tudi ogrozili uveljavljanje teh vozil in odvračali od inovacij, čeprav ni dovolj dokazov, da bi lahko ta vozila povzročila nesreče z oškodovanci v enakem obsegu kot druga vozila, kot so avtomobili ali tovornjaki. V skladu z načeli subsidiarnosti in sorazmernosti bi morale zahteve na ravni Unije zajemati tista vozila, ki lahko povzročijo znatno škodo v čezmejnih situacijah. Zato je treba omejiti področje uporabe Direktive 2009/103/ES na tista vozila, za katera Unija meni, da morajo ustrezati zahtevam glede varnosti in varovanja, preden se dajo na trg, tj. za vozila, za katera je potrebna homologacija EU. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3a)

Nekatera motorna vozila, kot so električna kolesa in vozila segway, so manjša in je manj verjetno, da bi povzročila znatno škodo na osebah ali premoženju. Njihova vključitev v področje uporabe Direktive 2009/103/ES bi bila nesorazmerna in neustrezna za prihodnost, saj bi to pomenilo, da bi bila za ta vozila obvezna draga in prekomerna zavarovanja. S tem bi tudi ogrozili uveljavljanje teh vozil in odvračali od inovacij, čeprav ni dovolj dokazov, da bi lahko ta vozila povzročila nesreče z oškodovanci v enakem obsegu kot druga vozila, kot so avtomobili ali tovornjaki. V skladu z načeli subsidiarnosti in sorazmernosti bi morale zahteve na ravni Unije zajemati tista vozila, ki lahko povzročijo znatno škodo v čezmejnih situacijah. Zato je treba omejiti področje uporabe Direktive 2009/103/ES na tista vozila, za katera Unija meni, da morajo ustrezati zahtevam glede varnosti in varovanja, preden se dajo na trg, tj. za vozila, za katera je potrebna homologacija EU.

Sprememba 4

Predlog direktive

Uvodna izjava 3 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3b) | Po drugi strani pa je pomembno državam članicam omogočiti, da na nacionalni ravni določijo ustrezno raven varstva morebitnih oškodovancev zaradi vozil, za katere homologacija EU ni potrebna. Zato je pomembno državam članicam dovoliti, da ohranijo ali uvedejo nove določbe glede zavarovanja za uporabnike teh drugih vrst vozil, da bi zaščitili oškodovance zaradi posledic prometne nesreče. Kadar se država članica odloči zahtevati takšno zavarovalno kritje v obliki obveznega zavarovanja, bi bilo treba upoštevati, da se bi vozilo utegnilo uporabljati v čezmejnih situacijah, in potrebo po zaščiti morebitnih oškodovancev v drugi državi članici. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3b)

Po drugi strani pa je pomembno državam članicam omogočiti, da na nacionalni ravni določijo ustrezno raven varstva morebitnih oškodovancev zaradi vozil, za katere homologacija EU ni potrebna. Zato je pomembno državam članicam dovoliti, da ohranijo ali uvedejo nove določbe glede zavarovanja za uporabnike teh drugih vrst vozil, da bi zaščitili oškodovance zaradi posledic prometne nesreče. Kadar se država članica odloči zahtevati takšno zavarovalno kritje v obliki obveznega zavarovanja, bi bilo treba upoštevati, da se bi vozilo utegnilo uporabljati v čezmejnih situacijah, in potrebo po zaščiti morebitnih oškodovancev v drugi državi članici.

Sprememba 5

Predlog direktive

Uvodna izjava 3 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3c) | Prav tako je primerno iz področja uporabe Direktive 2009/103/ES izključiti vozila, ki so namenjena izključno za motoristične športe, saj so ta vozila na splošno krita z drugimi oblikami zavarovanja odgovornosti in zanje ne velja obvezno avtomobilsko zavarovanje, kadar se uporabljajo izključno za tekmovanja. Ker je uporaba teh vozil omejena na nadzorovano stezo ali prostor, je verjetnost nesreče z vozili ali osebami, ki niso povezana z njimi, prav tako majhna. Pomembno pa je, da države članice ohranijo ali uvedejo nove obvezne določbe za kritje vozil, ki sodelujejo pri motorističnih športnih prireditvah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3c)

Prav tako je primerno iz področja uporabe Direktive 2009/103/ES izključiti vozila, ki so namenjena izključno za motoristične športe, saj so ta vozila na splošno krita z drugimi oblikami zavarovanja odgovornosti in zanje ne velja obvezno avtomobilsko zavarovanje, kadar se uporabljajo izključno za tekmovanja. Ker je uporaba teh vozil omejena na nadzorovano stezo ali prostor, je verjetnost nesreče z vozili ali osebami, ki niso povezana z njimi, prav tako majhna. Pomembno pa je, da države članice ohranijo ali uvedejo nove obvezne določbe za kritje vozil, ki sodelujejo pri motorističnih športnih prireditvah.

Sprememba 6

Predlog direktive

Uvodna izjava 3 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3d) | Ta direktiva vzpostavlja ustrezno ravnovesje med javnim interesom in morebitnimi stroški za javne organe, zavarovatelje in imetnike polic, da bi se zagotovila stroškovna učinkovitost predlaganih ukrepov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3d)

Ta direktiva vzpostavlja ustrezno ravnovesje med javnim interesom in morebitnimi stroški za javne organe, zavarovatelje in imetnike polic, da bi se zagotovila stroškovna učinkovitost predlaganih ukrepov.

Sprememba 7

Predlog direktive

Uvodna izjava 3 e (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3e) | Uporaba vozila v prometu bi morala zajemati uporabo vozila pri vožnji po javnih in zasebnih cestah. To bi lahko vključevalo vse dovozne poti, parkirišča ali druga enakovredna območja na zasebnem zemljišču, ki so dostopna širši javnosti. Uporaba vozila na zaprtem območju, kamor širša javnost nima dostopa, ne bi smela šteti za uporabo vozila v prometu. Kljub temu bi morale države članice, kadar se vozilo uporablja v prometu in se zato zanj zahteva obvezno zavarovanje, zagotoviti, da je vozilo zavarovano z zavarovalno polico, ki zajema morebitne oškodovance, v pogodbenem obdobju, ne glede na to, ali se v trenutku nesreče vozilo uporablja v prometu ali ne, razen če se vozilo uporablja za motoristične športne prireditve. Države članice bi morale imeti možnost omejiti zavarovalno kritje, ki ni povezano s prometom, kadar ni mogoče razumno pričakovati kritja, na primer, ko je v nesrečo vpleten traktor, čigar osnovna funkcija v času nesreče ni bila služiti kot prevozno sredstvo, temveč kot delovni stroj, katerega gonilna sila je potrebna za delovanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3e)

Uporaba vozila v prometu bi morala zajemati uporabo vozila pri vožnji po javnih in zasebnih cestah. To bi lahko vključevalo vse dovozne poti, parkirišča ali druga enakovredna območja na zasebnem zemljišču, ki so dostopna širši javnosti. Uporaba vozila na zaprtem območju, kamor širša javnost nima dostopa, ne bi smela šteti za uporabo vozila v prometu. Kljub temu bi morale države članice, kadar se vozilo uporablja v prometu in se zato zanj zahteva obvezno zavarovanje, zagotoviti, da je vozilo zavarovano z zavarovalno polico, ki zajema morebitne oškodovance, v pogodbenem obdobju, ne glede na to, ali se v trenutku nesreče vozilo uporablja v prometu ali ne, razen če se vozilo uporablja za motoristične športne prireditve. Države članice bi morale imeti možnost omejiti zavarovalno kritje, ki ni povezano s prometom, kadar ni mogoče razumno pričakovati kritja, na primer, ko je v nesrečo vpleten traktor, čigar osnovna funkcija v času nesreče ni bila služiti kot prevozno sredstvo, temveč kot delovni stroj, katerega gonilna sila je potrebna za delovanje.

Sprememba 8

Predlog direktive

Uvodna izjava 3 f (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3f) | Uporaba vozila izključno v situacijah, ki niso povezane s prometom, bi morala biti izključena iz področja uporabe Direktive 2009/103/ES. Poleg tega države članice ne bi smele zahtevati zavarovanja za trajno ali začasno odjavljena vozila, ker jih ni mogoče uporabljati kot prevozno sredstvo, ker se, na primer, nahajajo v muzeju, se obnavljajo ali se dlje časa niso uporabljala iz drugega razloga, kot je sezonska uporaba. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3f)

Uporaba vozila izključno v situacijah, ki niso povezane s prometom, bi morala biti izključena iz področja uporabe Direktive 2009/103/ES. Poleg tega države članice ne bi smele zahtevati zavarovanja za trajno ali začasno odjavljena vozila, ker jih ni mogoče uporabljati kot prevozno sredstvo, ker se, na primer, nahajajo v muzeju, se obnavljajo ali se dlje časa niso uporabljala iz drugega razloga, kot je sezonska uporaba.

Sprememba 9

Predlog direktive

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | Države članice
  bi
  se trenutno
  morale vzdržati
  preverjanj zavarovanja v zvezi z vozili, ki se običajno nahajajo na ozemlju druge države članice, in v zvezi z vozili, ki se običajno nahajajo na ozemlju tretje države, vendar na njihovo ozemlje vstopajo iz ozemlja druge države članice.
  Vendar
  nov tehnološki razvoj omogoča preverjanje zavarovanja vozil brez njihovega ustavljanja in tako ne posega v prost pretok oseb. Zato je primerno dovoliti navedena preverjanja zavarovanja vozil samo, če so
  ta preverjanja
  nediskriminatorna, potrebna in sorazmerna, predstavljajo del splošnega sistema pregledov na nacionalnem ozemlju in ne zahtevajo ustavitve vozila. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

Države članice
  bi
  se trenutno
  morale vzdržati
  preverjanj zavarovanja v zvezi z vozili, ki se običajno nahajajo na ozemlju druge države članice, in v zvezi z vozili, ki se običajno nahajajo na ozemlju tretje države, vendar na njihovo ozemlje vstopajo iz ozemlja druge države članice.
  Vendar
  nov tehnološki razvoj omogoča preverjanje zavarovanja vozil brez njihovega ustavljanja in tako ne posega v prost pretok oseb. Zato je primerno dovoliti navedena preverjanja zavarovanja vozil samo, če so
  ta preverjanja
  nediskriminatorna, potrebna in sorazmerna, predstavljajo del splošnega sistema pregledov na nacionalnem ozemlju in ne zahtevajo ustavitve vozila.

| (4) | Države članice se trenutno
  vzdržujejo
  preverjanj zavarovanja v zvezi z vozili, ki se običajno nahajajo na ozemlju druge države članice, in v zvezi z vozili, ki se običajno nahajajo na ozemlju tretje države, vendar na njihovo ozemlje vstopajo iz ozemlja druge države članice. Nov tehnološki razvoj
  , kot je tehnologija za samodejno prepoznavanje registrskih tablic,
  omogoča
  diskretno
  preverjanje zavarovanja vozil brez njihovega ustavljanja in tako ne posega v prost pretok oseb. Zato je primerno dovoliti navedena preverjanja zavarovanja vozil samo, če so nediskriminatorna, potrebna in sorazmerna, predstavljajo del splošnega sistema pregledov na nacionalnem ozemlju
  , ki se opravljajo tudi za vozila, ki se nahajajo na ozemlju države članice, ki preverjanja opravlja,
  in ne zahtevajo ustavitve vozila
  ter se opravljajo ob polnem spoštovanju pravic, svoboščin in legitimnih interesov zadevnih oseb
  . |
| --- | --- |

(4)

Države članice se trenutno
  vzdržujejo
  preverjanj zavarovanja v zvezi z vozili, ki se običajno nahajajo na ozemlju druge države članice, in v zvezi z vozili, ki se običajno nahajajo na ozemlju tretje države, vendar na njihovo ozemlje vstopajo iz ozemlja druge države članice. Nov tehnološki razvoj
  , kot je tehnologija za samodejno prepoznavanje registrskih tablic,
  omogoča
  diskretno
  preverjanje zavarovanja vozil brez njihovega ustavljanja in tako ne posega v prost pretok oseb. Zato je primerno dovoliti navedena preverjanja zavarovanja vozil samo, če so nediskriminatorna, potrebna in sorazmerna, predstavljajo del splošnega sistema pregledov na nacionalnem ozemlju
  , ki se opravljajo tudi za vozila, ki se nahajajo na ozemlju države članice, ki preverjanja opravlja,
  in ne zahtevajo ustavitve vozila
  ter se opravljajo ob polnem spoštovanju pravic, svoboščin in legitimnih interesov zadevnih oseb
  .

Sprememba 10

Predlog direktive

Uvodna izjava 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4a) | Da bi takšen sistem lahko deloval, je potrebna izmenjava informacij med državami članicami, da bi omogočili preverjanje kritja zavarovanja tudi, kadar je vozilo registrirano v drugi državi članici. Ta izmenjava informacij, ki temelji na obstoječem sistemu EUCARIS (evropski informacijski sistem za prometna in vozniška dovoljenja), bi se morala izvajati nediskriminatorno, saj bi se moralo za vsa vozila uporabljati enako preverjanje. Spremembe, uvedene s to direktivo, bodo imele omejen vpliv na javne uprave, saj ta sistem izmenjave že obstaja in se uporablja za obravnavanje prometnih prekrškov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4a)

Da bi takšen sistem lahko deloval, je potrebna izmenjava informacij med državami članicami, da bi omogočili preverjanje kritja zavarovanja tudi, kadar je vozilo registrirano v drugi državi članici. Ta izmenjava informacij, ki temelji na obstoječem sistemu EUCARIS (evropski informacijski sistem za prometna in vozniška dovoljenja), bi se morala izvajati nediskriminatorno, saj bi se moralo za vsa vozila uporabljati enako preverjanje. Spremembe, uvedene s to direktivo, bodo imele omejen vpliv na javne uprave, saj ta sistem izmenjave že obstaja in se uporablja za obravnavanje prometnih prekrškov.

Sprememba 11

Predlog direktive

Uvodna izjava 4 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4b) | Vožnja brez obveznega avtomobilskega zavarovanja, torej uporaba motornega vozila brez obveznega zavarovanja civilne odgovornosti, je v Uniji vedno večja težava. Stroški zaradi take vožnje so bili na podlagi zahtevkov v letu 2011 ocenjeni na 870 milijonov EUR za Unijo kot celoto. Poudariti je treba, da vožnja brez obveznega avtomobilskega zavarovanja negativno vpliva na širok krog deležnikov, vključno z žrtvami nesreč, zavarovatelji, odškodninskimi skladi in imetniki polic avtomobilskega zavarovanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4b)

Vožnja brez obveznega avtomobilskega zavarovanja, torej uporaba motornega vozila brez obveznega zavarovanja civilne odgovornosti, je v Uniji vedno večja težava. Stroški zaradi take vožnje so bili na podlagi zahtevkov v letu 2011 ocenjeni na 870 milijonov EUR za Unijo kot celoto. Poudariti je treba, da vožnja brez obveznega avtomobilskega zavarovanja negativno vpliva na širok krog deležnikov, vključno z žrtvami nesreč, zavarovatelji, odškodninskimi skladi in imetniki polic avtomobilskega zavarovanja.

Sprememba 12

Predlog direktive

Uvodna izjava 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5a) | V skladu s temi načeli države članice ne bi smele hraniti podatkov dlje kot za obdobje, ki je potrebno za preverjanje, ali ima vozilo veljavno zavarovanje. Ko se ugotovi, da je vozilo zavarovano, bi bilo treba izbrisati vse podatke, povezane s tem preverjanjem. Kadar s preverjanjem ni mogoče ugotoviti, ali je vozilo zavarovano, bi bilo treba te podatke hraniti največ 30 dni ali dokler se ne dokaže veljavno zavarovanje vozila, karkoli je krajše. Za vozila, za katera se ugotovi, da nimajo veljavnega zavarovanja, je smiselno zahtevati, da se podatki hranijo, dokler se ne zaključijo upravni ali sodni postopki in je vozilo zavarovano z veljavno zavarovalno polico. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5a)

V skladu s temi načeli države članice ne bi smele hraniti podatkov dlje kot za obdobje, ki je potrebno za preverjanje, ali ima vozilo veljavno zavarovanje. Ko se ugotovi, da je vozilo zavarovano, bi bilo treba izbrisati vse podatke, povezane s tem preverjanjem. Kadar s preverjanjem ni mogoče ugotoviti, ali je vozilo zavarovano, bi bilo treba te podatke hraniti največ 30 dni ali dokler se ne dokaže veljavno zavarovanje vozila, karkoli je krajše. Za vozila, za katera se ugotovi, da nimajo veljavnega zavarovanja, je smiselno zahtevati, da se podatki hranijo, dokler se ne zaključijo upravni ali sodni postopki in je vozilo zavarovano z veljavno zavarovalno polico.

Sprememba 13

Predlog direktive

Uvodna izjava 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7) | Za uspešno in učinkovito varstvo
  žrtev
  prometnih nesreč morajo
  te žrtve
  vedno dobiti odškodnino za svoje telesne poškodbe ali za materialno škodo ne glede na to, ali je zavarovalnica odgovorne osebe solventna ali ne. Zato bi morale države članice ustanoviti ali imenovati organ, ki
  zagotovi
  prvotno nadomestilo oškodovancem, ki običajno prebivajo na njihovem ozemlju, in ki ima pravico zahtevati povračilo tega nadomestila od organa, ki je bil za isti namen ustanovljen ali imenovan v državi članici sedeža zavarovalnice, ki je izdala polico za vozilo odgovorne osebe. Da pa bi se izognili vzporednim zahtevkom, se žrtvam prometnih nesreč ne bi smelo dovoliti, da vložijo zahtevek za odškodnino pri tem organu, če so že vložili svoj zahtevek
  pri zadevni zavarovalnici ali sprožili sodni postopek proti njej,
  zahtevek
  pa je
  še vedno v obravnavi
  in sodni postopek še ni končan
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7)

Za uspešno in učinkovito varstvo
  žrtev
  prometnih nesreč morajo
  te žrtve
  vedno dobiti odškodnino za svoje telesne poškodbe ali za materialno škodo ne glede na to, ali je zavarovalnica odgovorne osebe solventna ali ne. Zato bi morale države članice ustanoviti ali imenovati organ, ki
  zagotovi
  prvotno nadomestilo oškodovancem, ki običajno prebivajo na njihovem ozemlju, in ki ima pravico zahtevati povračilo tega nadomestila od organa, ki je bil za isti namen ustanovljen ali imenovan v državi članici sedeža zavarovalnice, ki je izdala polico za vozilo odgovorne osebe. Da pa bi se izognili vzporednim zahtevkom, se žrtvam prometnih nesreč ne bi smelo dovoliti, da vložijo zahtevek za odškodnino pri tem organu, če so že vložili svoj zahtevek
  pri zadevni zavarovalnici ali sprožili sodni postopek proti njej,
  zahtevek
  pa je
  še vedno v obravnavi
  in sodni postopek še ni končan
  .

| (7) | Za uspešno in učinkovito varstvo
  oškodovancev zaradi posledic
  prometnih nesreč morajo
  ti oškodovanci
  vedno dobiti odškodnino za svoje telesne poškodbe ali za materialno škodo ne glede na to, ali je zavarovalnica odgovorne osebe solventna ali ne. Zato bi morale države članice ustanoviti ali imenovati organ, ki
  bi brez odlašanja zagotovil
  začetno nadomestilo oškodovancem, ki običajno prebivajo na njihovem ozemlju,
  vsaj do minimalnih vsot za obvezno zavarovanje iz člena 9(1) Direktive 2009/103/ES ali zajamčenih minimalnih vsot, ki jih določi država članica, če so višje,
  in ki ima pravico zahtevati povračilo tega nadomestila od organa, ki je bil za isti namen ustanovljen ali imenovan v državi članici sedeža zavarovalnice, ki je izdala polico za vozilo odgovorne osebe. Da pa bi se izognili vzporednim zahtevkom, se žrtvam prometnih nesreč ne bi smelo dovoliti, da vložijo zahtevek za odškodnino pri tem organu, če so že vložili svoj zahtevek
  in je ta
  zahtevek še vedno v obravnavi. |
| --- | --- |

(7)

Za uspešno in učinkovito varstvo
  oškodovancev zaradi posledic
  prometnih nesreč morajo
  ti oškodovanci
  vedno dobiti odškodnino za svoje telesne poškodbe ali za materialno škodo ne glede na to, ali je zavarovalnica odgovorne osebe solventna ali ne. Zato bi morale države članice ustanoviti ali imenovati organ, ki
  bi brez odlašanja zagotovil
  začetno nadomestilo oškodovancem, ki običajno prebivajo na njihovem ozemlju,
  vsaj do minimalnih vsot za obvezno zavarovanje iz člena 9(1) Direktive 2009/103/ES ali zajamčenih minimalnih vsot, ki jih določi država članica, če so višje,
  in ki ima pravico zahtevati povračilo tega nadomestila od organa, ki je bil za isti namen ustanovljen ali imenovan v državi članici sedeža zavarovalnice, ki je izdala polico za vozilo odgovorne osebe. Da pa bi se izognili vzporednim zahtevkom, se žrtvam prometnih nesreč ne bi smelo dovoliti, da vložijo zahtevek za odškodnino pri tem organu, če so že vložili svoj zahtevek
  in je ta
  zahtevek še vedno v obravnavi.

Sprememba 14

Predlog direktive

Uvodna izjava 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (8) | Preverjanje pristnosti podatkov o škodnem dogajanju imetnikov polic, ki želijo skleniti nove zavarovalne pogodbe z zavarovalnicami, bi moralo biti preprosto, da bi olajšali priznavanje takega škodnega dogajanja ob sklenitvi nove zavarovalne police. Da bi poenostavili preverjanje in potrjevanje pristnosti izjav o škodnem dogajanju, je pomembno, da sta vsebina in oblika izjave o takem škodnem dogajanju enaki v vseh državah članicah. Poleg tega zavarovalnice, ki upoštevajo izjave o škodnem dogajanju pri določitvi premij avtomobilskega zavarovanja, ne bi smele diskriminirati na podlagi državljanstva ali zgolj na podlagi predhodne države članice prebivališča imetnika police. Da bi države članice lahko preverile, kako zavarovalnice obravnavajo izjave o škodnem dogajanju, bi morale zavarovalnice objaviti svoje politike v zvezi z uporabo izjav o škodnem dogajanju pri izračunu premij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8)

Preverjanje pristnosti podatkov o škodnem dogajanju imetnikov polic, ki želijo skleniti nove zavarovalne pogodbe z zavarovalnicami, bi moralo biti preprosto, da bi olajšali priznavanje takega škodnega dogajanja ob sklenitvi nove zavarovalne police. Da bi poenostavili preverjanje in potrjevanje pristnosti izjav o škodnem dogajanju, je pomembno, da sta vsebina in oblika izjave o takem škodnem dogajanju enaki v vseh državah članicah. Poleg tega zavarovalnice, ki upoštevajo izjave o škodnem dogajanju pri določitvi premij avtomobilskega zavarovanja, ne bi smele diskriminirati na podlagi državljanstva ali zgolj na podlagi predhodne države članice prebivališča imetnika police. Da bi države članice lahko preverile, kako zavarovalnice obravnavajo izjave o škodnem dogajanju, bi morale zavarovalnice objaviti svoje politike v zvezi z uporabo izjav o škodnem dogajanju pri izračunu premij.

| (8) | Preverjanje pristnosti podatkov o škodnem dogajanju imetnikov polic, ki želijo skleniti nove zavarovalne pogodbe z zavarovalnicami, bi moralo biti preprosto, da bi olajšali priznavanje takega škodnega dogajanja ob sklenitvi nove zavarovalne police. Da bi poenostavili preverjanje in potrjevanje pristnosti izjav o škodnem dogajanju, je pomembno, da sta vsebina in oblika izjave o takem škodnem dogajanju enaki v vseh državah članicah. Poleg tega zavarovalnice, ki upoštevajo izjave o škodnem dogajanju pri določitvi premij avtomobilskega zavarovanja, ne bi smele diskriminirati na podlagi državljanstva ali zgolj na podlagi predhodne države članice prebivališča imetnika police.
  Poleg tega bi morale zavarovalnice izjavo iz druge države članice obravnavati kot enakovredno domači izjavi ter uporabiti vse popuste, ki so na voljo sicer enaki potencialni stranki, in popuste, ki jih zahteva nacionalna zakonodaja zadevne države članice. Države članice bi morale imeti možnost sprejemati nacionalno zakonodajo o sistemih bonusov/malusov, saj so ti sistemi nacionalne narave in brez čezmejnih elementov, zato je po načelu subsidiarnosti odločanje v zvezi s temi sistemi v pristojnosti držav članic.
  Da bi države članice lahko preverile, kako zavarovalnice obravnavajo izjave o škodnem dogajanju, bi morale zavarovalnice objaviti svoje politike v zvezi z uporabo izjav o škodnem dogajanju pri izračunu premij. |
| --- | --- |

(8)

Preverjanje pristnosti podatkov o škodnem dogajanju imetnikov polic, ki želijo skleniti nove zavarovalne pogodbe z zavarovalnicami, bi moralo biti preprosto, da bi olajšali priznavanje takega škodnega dogajanja ob sklenitvi nove zavarovalne police. Da bi poenostavili preverjanje in potrjevanje pristnosti izjav o škodnem dogajanju, je pomembno, da sta vsebina in oblika izjave o takem škodnem dogajanju enaki v vseh državah članicah. Poleg tega zavarovalnice, ki upoštevajo izjave o škodnem dogajanju pri določitvi premij avtomobilskega zavarovanja, ne bi smele diskriminirati na podlagi državljanstva ali zgolj na podlagi predhodne države članice prebivališča imetnika police.
  Poleg tega bi morale zavarovalnice izjavo iz druge države članice obravnavati kot enakovredno domači izjavi ter uporabiti vse popuste, ki so na voljo sicer enaki potencialni stranki, in popuste, ki jih zahteva nacionalna zakonodaja zadevne države članice. Države članice bi morale imeti možnost sprejemati nacionalno zakonodajo o sistemih bonusov/malusov, saj so ti sistemi nacionalne narave in brez čezmejnih elementov, zato je po načelu subsidiarnosti odločanje v zvezi s temi sistemi v pristojnosti držav članic.
  Da bi države članice lahko preverile, kako zavarovalnice obravnavajo izjave o škodnem dogajanju, bi morale zavarovalnice objaviti svoje politike v zvezi z uporabo izjav o škodnem dogajanju pri izračunu premij.

Sprememba 15

Predlog direktive

Uvodna izjava 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (9) | Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje te direktive bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v zvezi z vsebino in obliko izjav o škodnem dogajanju. Navedena izvedbena pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta

   (20)

  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9)

Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje te direktive bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v zvezi z vsebino in obliko izjav o škodnem dogajanju. Navedena izvedbena pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta

   (20)

  .

črtano

Sprememba 16

Predlog direktive

Uvodna izjava 9 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (9a) | Da bi države članice pri izračunu premij v celoti uporabljale izjave o škodnem dogajanju, bi morale spodbujati sodelovanje zavarovalnic v orodjih za pregledno primerjavo cen. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9a)

Da bi države članice pri izračunu premij v celoti uporabljale izjave o škodnem dogajanju, bi morale spodbujati sodelovanje zavarovalnic v orodjih za pregledno primerjavo cen.

Sprememba 17

Predlog direktive

Uvodna izjava 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (10) | Da
  bi zagotovili, da minimalne vsote ostanejo skladne z spreminjajočimi se gospodarskimi razmerami (in se sčasoma ne znižajo), bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s prilagoditvijo teh minimalnih zneskov kritja
  zavarovanja avtomobilske odgovornosti, da se upošteva spreminjajoča se gospodarska realnost,
  ter za opredelitev postopkovnih nalog in postopkovnih obveznosti organov, ki so ustanovljeni za zagotovitev odškodnine ali ki jim je zaupana naloga zagotavljanja odškodnine v skladu s členom 10a, v zvezi s povračilom. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu
  o boljši pripravi zakonodaje
  z dne 13. aprila 2016. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10)

Da
  bi zagotovili, da minimalne vsote ostanejo skladne z spreminjajočimi se gospodarskimi razmerami (in se sčasoma ne znižajo), bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s prilagoditvijo teh minimalnih zneskov kritja
  zavarovanja avtomobilske odgovornosti, da se upošteva spreminjajoča se gospodarska realnost,
  ter za opredelitev postopkovnih nalog in postopkovnih obveznosti organov, ki so ustanovljeni za zagotovitev odškodnine ali ki jim je zaupana naloga zagotavljanja odškodnine v skladu s členom 10a, v zvezi s povračilom. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu
  o boljši pripravi zakonodaje
  z dne 13. aprila 2016. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

| (10) | Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi z določitvijo vsebine in oblike izjave o škodnem dogajanju. Da
  bi zagotovili, da minimalne vsote
  kritja avtomobilskega zavarovanja
  ostanejo skladne z spreminjajočimi se gospodarskimi razmerami (in se sčasoma ne znižajo), bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s prilagoditvijo teh minimalnih zneskov kritja ter za opredelitev postopkovnih nalog in postopkovnih obveznosti organov, ki so ustanovljeni za zagotovitev odškodnine ali ki jim je zaupana naloga zagotavljanja odškodnine v skladu s členom 10a
  Direktive 2009/103/ES
  , v zvezi s povračilom. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016
  o boljši pripravi zakonodaje

   (1a). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(10)

Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi z določitvijo vsebine in oblike izjave o škodnem dogajanju. Da
  bi zagotovili, da minimalne vsote
  kritja avtomobilskega zavarovanja
  ostanejo skladne z spreminjajočimi se gospodarskimi razmerami (in se sčasoma ne znižajo), bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s prilagoditvijo teh minimalnih zneskov kritja ter za opredelitev postopkovnih nalog in postopkovnih obveznosti organov, ki so ustanovljeni za zagotovitev odškodnine ali ki jim je zaupana naloga zagotavljanja odškodnine v skladu s členom 10a
  Direktive 2009/103/ES
  , v zvezi s povračilom. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016
  o boljši pripravi zakonodaje

   (1a). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

Sprememba 18

Predlog direktive

Uvodna izjava 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (11) | V okviru ocene delovanja Direktive bi morala Evropska komisija spremljati uporabo Direktive ob upoštevanju števila
  žrtev
  , obsega nezaključenih zahtevkov zaradi zamud pri plačilih v čezmejnih primerih insolventnosti, višine minimalnih zneskov kritja v državah članicah, obsega škodnih zahtevkov zaradi vožnje brez obveznega avtomobilskega zavarovanja v čezmejnem prometu in števila pritožb v zvezi z izjavami o škodnem dogajanju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11)

V okviru ocene delovanja Direktive bi morala Evropska komisija spremljati uporabo Direktive ob upoštevanju števila
  žrtev
  , obsega nezaključenih zahtevkov zaradi zamud pri plačilih v čezmejnih primerih insolventnosti, višine minimalnih zneskov kritja v državah članicah, obsega škodnih zahtevkov zaradi vožnje brez obveznega avtomobilskega zavarovanja v čezmejnem prometu in števila pritožb v zvezi z izjavami o škodnem dogajanju.

| (11) | V okviru ocene delovanja Direktive
  2009/103/ES
  bi morala Evropska komisija spremljati uporabo
  te
  direktive ob upoštevanju števila
  oškodovancev
  , obsega nezaključenih zahtevkov zaradi zamud pri plačilih v čezmejnih primerih insolventnosti, višine minimalnih zneskov kritja v državah članicah, obsega škodnih zahtevkov zaradi vožnje brez obveznega avtomobilskega zavarovanja v čezmejnem prometu in števila pritožb v zvezi z izjavami o škodnem dogajanju.
  Komisija bi morala tudi spremljati in pregledati Direktivo 2009/103/EC glede na tehnološki razvoj, vključno z večjo uporabo avtonomnih in polavtonomnih vozil, s čimer bi zagotovila, da direktiva izpolnjuje svoj namen, ki je zaščititi potencialne oškodovance zaradi posledic nesreč, v katere so vpletena motorna vozila. Prav tako bi morala analizirati sistem odgovornosti visokohitrostnih lahkih vozil in morebitno rešitev s sistemom bonus-malus na ravni Unije. |
| --- | --- |

(11)

V okviru ocene delovanja Direktive
  2009/103/ES
  bi morala Evropska komisija spremljati uporabo
  te
  direktive ob upoštevanju števila
  oškodovancev
  , obsega nezaključenih zahtevkov zaradi zamud pri plačilih v čezmejnih primerih insolventnosti, višine minimalnih zneskov kritja v državah članicah, obsega škodnih zahtevkov zaradi vožnje brez obveznega avtomobilskega zavarovanja v čezmejnem prometu in števila pritožb v zvezi z izjavami o škodnem dogajanju.
  Komisija bi morala tudi spremljati in pregledati Direktivo 2009/103/EC glede na tehnološki razvoj, vključno z večjo uporabo avtonomnih in polavtonomnih vozil, s čimer bi zagotovila, da direktiva izpolnjuje svoj namen, ki je zaščititi potencialne oškodovance zaradi posledic nesreč, v katere so vpletena motorna vozila. Prav tako bi morala analizirati sistem odgovornosti visokohitrostnih lahkih vozil in morebitno rešitev s sistemom bonus-malus na ravni Unije.

Sprememba 19

Predlog direktive

Uvodna izjava 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (12) | Ker ciljev te direktive, namreč zagotovitve enakega minimalnega varstva
  žrtev
  prometnih nesreč v Uniji
  in zagotovitve
  varstva
  žrtev
  v primeru insolventnosti zavarovalnic, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi njihovih učinkov lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12)

Ker ciljev te direktive, namreč zagotovitve enakega minimalnega varstva
  žrtev
  prometnih nesreč v Uniji
  in zagotovitve
  varstva
  žrtev
  v primeru insolventnosti zavarovalnic, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi njihovih učinkov lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

| (12) | Ker ciljev te direktive, namreč zagotovitve enakega minimalnega varstva
  oškodovancev zaradi posledic
  prometnih nesreč v Uniji
  , zagotovitve njihovega
  varstva v primeru insolventnosti zavarovalnic
  in zagotovitve enake obravnave s strani zavarovateljev pri preverjanju pristnosti izjav o škodnem dogajanju potencialnih imetnikov polic, ki prečkajo notranje meje Unije
  , države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi njihovih učinkov lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(12)

Ker ciljev te direktive, namreč zagotovitve enakega minimalnega varstva
  oškodovancev zaradi posledic
  prometnih nesreč v Uniji
  , zagotovitve njihovega
  varstva v primeru insolventnosti zavarovalnic
  in zagotovitve enake obravnave s strani zavarovateljev pri preverjanju pristnosti izjav o škodnem dogajanju potencialnih imetnikov polic, ki prečkajo notranje meje Unije
  , države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi njihovih učinkov lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

Sprememba 20

Predlog direktive

Uvodna izjava 13 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (13a) | Za spodbujanje doslednega pristopa za oškodovance zaradi posledic prometnih nesreč, v katerih se motorno vozilo uporablja kot orožje pri nasilnem kaznivem dejanju ali terorističnem dejanju, bi morale države članice zagotoviti, da njihov odškodninski organ, ustanovljen ali pooblaščen v skladu s členom 10 Direktive 2009/103/ES, obravnava vse zahtevke, ki izhajajo iz takega dejanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13a)

Za spodbujanje doslednega pristopa za oškodovance zaradi posledic prometnih nesreč, v katerih se motorno vozilo uporablja kot orožje pri nasilnem kaznivem dejanju ali terorističnem dejanju, bi morale države članice zagotoviti, da njihov odškodninski organ, ustanovljen ali pooblaščen v skladu s členom 10 Direktive 2009/103/ES, obravnava vse zahtevke, ki izhajajo iz takega dejanja.

Sprememba 21

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka - 1 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (-1) | Beseda „žrtev“ se nadomesti z besedo „oškodovanec“ in „žrtve“ se nadomestijo z „oškodovanci“ po vsej direktivi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(-1)

(Dokončno natančno obliko „oškodovanca“ je treba določiti za vsak primer posebej na podlagi slovničnih pravil, sprejetje tega predloga spremembe pa bi vodilo k dodatnim ustreznim predlogom sprememb k spremenjeni direktivi.)

Sprememba 22

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1

Direktiva 2009/103/ES

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1a. | „uporaba vozila“ pomeni vsako uporabo
  takega vozila
  , ki
  se običajno uporablja kot prevozno sredstvo, ki je skladna z običajno funkcijo tega vozila
  , ne glede na značilnosti vozila in ne glede na zemljišče, na katerem se motorno vozilo uporablja, in ne glede na to, ali vozilo miruje ali se premika;“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1a.

„uporaba vozila“ pomeni vsako uporabo
  takega vozila
  , ki
  se običajno uporablja kot prevozno sredstvo, ki je skladna z običajno funkcijo tega vozila
  , ne glede na značilnosti vozila in ne glede na zemljišče, na katerem se motorno vozilo uporablja, in ne glede na to, ali vozilo miruje ali se premika;“;

| 1a. | „uporaba vozila“ pomeni vsako uporabo
  vozila v prometu
  , ki
  je skladna s funkcijo vozila kot prevoznega sredstva v času nesreče
  , ne glede na značilnosti vozila in ne glede na zemljišče, na katerem se motorno vozilo uporablja, in ne glede na to, ali vozilo miruje ali se premika; |
| --- | --- |

1a.

„uporaba vozila“ pomeni vsako uporabo
  vozila v prometu
  , ki
  je skladna s funkcijo vozila kot prevoznega sredstva v času nesreče
  , ne glede na značilnosti vozila in ne glede na zemljišče, na katerem se motorno vozilo uporablja, in ne glede na to, ali vozilo miruje ali se premika;

Sprememba 23

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1 a (novo)

Direktiva 2009/103/ES

Člen 2 – odstavka 1a in 1b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1a) | v členu 2 se dodata naslednja odstavka: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1a)

„Ta direktiva se uporablja samo za vozila, ki jih zajemajo Uredba (EU) 2018/858

   (*)

  , Uredba (EU) št. 167/2013

   (**)

  ali Uredba (EU) št. 168/2013

   (***)

  .

Ta direktiva se ne uporablja za vozila, ki so namenja izključno za uporabo v okviru sodelovanja pri tekmovalni športni dejavnosti ali povezanih športnih dejavnostih znotraj zaprtega območja.

Sprememba 24

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1 b (novo)

Direktiva 2009/103/ES

Člen 3 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1b) | V členu 3 se doda naslednji odstavek: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1b)

„Države članice zagotovijo, da je zavarovanje, kadar mora biti vozilo zavarovano v skladu s prvim odstavkom, veljavno in da krije oškodovance v primeru nesreč, ki se zgodijo:

| (a) | kadar je vozilo v prometu in se ne uporablja v skladu s svojo osnovno funkcijo; ter |
| --- | --- |

(a)

kadar je vozilo v prometu in se ne uporablja v skladu s svojo osnovno funkcijo; ter

| (b) | zunaj uporabe vozila v prometu. |
| --- | --- |

(b)

zunaj uporabe vozila v prometu.

Države članice lahko sprejmejo omejitve glede zavarovalnega kritja v zvezi z uporabo vozila zunaj uporabe v prometu iz točke (b) petega odstavka. Ta določba se uporabi izjemoma in samo, kadar je to potrebno, če države članice menijo, da bi to kritje preseglo, kar se lahko razumno pričakuje od avtomobilskega zavarovanja. Ta določba se ne sme nikoli uporabiti za izogibanje načelom in pravilom iz te direktive.“

Sprememba 25

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2

Direktiva 2009/103/ES

Člen 4 – odstavek 1 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Vendar lahko opravljajo taka preverjanja zavarovanja pod pogojem, da so ta preverjanja nediskriminatorna, potrebna in sorazmerna za dosego zastavljenega cilja ter da | Vendar lahko opravljajo taka preverjanja zavarovanja pod pogojem, da so ta preverjanja nediskriminatorna, potrebna in sorazmerna za dosego zastavljenega cilja
  , da so zagotovljene pravice, svoboščine in legitimni interesi zadevnih oseb,
  ter da |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Vendar lahko opravljajo taka preverjanja zavarovanja pod pogojem, da so ta preverjanja nediskriminatorna, potrebna in sorazmerna za dosego zastavljenega cilja ter da

Vendar lahko opravljajo taka preverjanja zavarovanja pod pogojem, da so ta preverjanja nediskriminatorna, potrebna in sorazmerna za dosego zastavljenega cilja
  , da so zagotovljene pravice, svoboščine in legitimni interesi zadevnih oseb,
  ter da

Sprememba 26

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2

Direktiva 2009/103/ES

Člen 4 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | so del splošnega sistema pregledov na nacionalnem ozemlju in ne zahtevajo ustavitve vozila. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(b)

so del splošnega sistema pregledov na nacionalnem ozemlju in ne zahtevajo ustavitve vozila.

| (b) | so del splošnega sistema pregledov na nacionalnem ozemlju
  , ki se opravljajo tudi za vozila, ki se običajno nahajajo na ozemlju države članice, ki opravlja preglede,
  in ne zahtevajo ustavitve vozila. |
| --- | --- |

(b)

so del splošnega sistema pregledov na nacionalnem ozemlju
  , ki se opravljajo tudi za vozila, ki se običajno nahajajo na ozemlju države članice, ki opravlja preglede,
  in ne zahtevajo ustavitve vozila.

Sprememba 27

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2

Direktiva 2009/103/ES

Člen 4 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Za namene preverjanja zavarovanj iz odstavka 1 države članice drugim državam članicam dovolijo dostop z možnostjo avtomatiziranega iskanja do naslednjih podatkov iz nacionalnih registrov vozil: |
| | (a) | podatkov o tem, ali vozilo ima obvezno zavarovanje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1a.
     
  Za namene preverjanja zavarovanj iz odstavka 1 države članice drugim državam članicam dovolijo dostop z možnostjo avtomatiziranega iskanja do naslednjih podatkov iz nacionalnih registrov vozil:

(a)

(a)

podatkov o tem, ali vozilo ima obvezno zavarovanje;

podatkov o tem, ali vozilo ima obvezno zavarovanje;

| (b) | podatkov o lastnikih ali imetnikih vozila, ki so pomembni za njihovo zavarovanje civilne odgovornosti v skladu s členom 3. |
| --- | --- |

(b)

(b)

podatkov o lastnikih ali imetnikih vozila, ki so pomembni za njihovo zavarovanje civilne odgovornosti v skladu s členom 3.

podatkov o lastnikih ali imetnikih vozila, ki so pomembni za njihovo zavarovanje civilne odgovornosti v skladu s členom 3.

Dostop do teh podatkov se zagotovi prek nacionalnih kontaktnih točk držav članic, kot so določene v skladu s členom 4(2) Direktive (EU) 2015/413

   (*1)

  .

Dostop do teh podatkov se zagotovi prek nacionalnih kontaktnih točk držav članic, kot so določene v skladu s členom 4(2) Direktive (EU) 2015/413

*1

.

Sprememba 28

Sprememba 28

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2

Direktiva 2009/103/ES

Člen 4 – odstavek 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Nacionalna kontaktna točka države članice, ki preverja zavarovanje, pri iskanju v obliki izstopnih zaprosil uporabi celotno registrsko številko. Iskanja se izvajajo v skladu s postopki, opisanimi v poglavju 3 Priloge k Sklepu 2008/616/PNZ

   (*2)

  . Država članica, ki preverja zavarovanje, uporabi pridobljene podatke, da ugotovi, ali vozilo ima veljavno obvezno zavarovanje v skladu s členom 3 te direktive. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1b.
     
  Nacionalna kontaktna točka države članice, ki preverja zavarovanje, pri iskanju v obliki izstopnih zaprosil uporabi celotno registrsko številko. Iskanja se izvajajo v skladu s postopki, opisanimi v poglavju 3 Priloge k Sklepu 2008/616/PNZ

   (*2)

  . Država članica, ki preverja zavarovanje, uporabi pridobljene podatke, da ugotovi, ali vozilo ima veljavno obvezno zavarovanje v skladu s členom 3 te direktive.

Sprememba 29

Sprememba 29

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2

Direktiva 2009/103/ES

Člen 4 – odstavek 1 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1c.
     
  Države članice zagotovijo varnost in zaščito posredovanih podatkov kolikor je mogoče z uporabo obstoječih programskih aplikacij, kot je aplikacija iz člena 15 Sklepa 2008/616/PNZ, in spremenjenih različic teh programskih aplikacij v skladu s poglavjem 3 Priloge k Sklepu 2008/616/PNZ. Spremenjene različice programskih aplikacij zagotavljajo način spletne izmenjave v realnem času in način izmenjave v svežnju, pri čemer slednji omogoča izmenjavo več zaprosil ali odgovorov v enem sporočilu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1c.
     
  Države članice zagotovijo varnost in zaščito posredovanih podatkov kolikor je mogoče z uporabo obstoječih programskih aplikacij, kot je aplikacija iz člena 15 Sklepa 2008/616/PNZ, in spremenjenih različic teh programskih aplikacij v skladu s poglavjem 3 Priloge k Sklepu 2008/616/PNZ. Spremenjene različice programskih aplikacij zagotavljajo način spletne izmenjave v realnem času in način izmenjave v svežnju, pri čemer slednji omogoča izmenjavo več zaprosil ali odgovorov v enem sporočilu.

Sprememba 30

Sprememba 30

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2

Direktiva 2009/103/ES

Člen 4 – odstavek 2 – pododstavki 1 a, 1 b in 1 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Države članice zlasti podrobno opredelijo namen, se sklicujejo na ustrezno pravno podlago, izpolnjujejo ustrezne varnostne zahteve ter spoštujejo načela nujnosti, sorazmernosti in omejitve namena ter določijo sorazmerno obdobje hrambe podatkov. |
| | Osebni podatki, obdelani v skladu s tem členom, se ne hranijo dlje, kot je potrebno za preverjanje zavarovanja. Takoj ko niso več potrebni za ta namen, se vsi ti podatki izbrišejo. Če preverjanje zavarovanja pokaže, da vozilo ima obvezno zavarovanje v skladu s členom 3, preveritelj nemudoma izbriše te podatke. Če s preverjanjem ni mogoče ugotoviti, ali vozilo ima obvezno zavarovanje v skladu s členom 3, se podatki hranijo za sorazmerno obdobje največ 30 dni ali dokler se ne dokaže, da je zavarovanje urejeno, karkoli je krajše. |
| | Če država članica ugotovi, da vozilo potuje brez obveznega zavarovanja v skladu s členom 3, lahko naloži kazni, določene v skladu s členom 27. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice zlasti podrobno opredelijo namen, se sklicujejo na ustrezno pravno podlago, izpolnjujejo ustrezne varnostne zahteve ter spoštujejo načela nujnosti, sorazmernosti in omejitve namena ter določijo sorazmerno obdobje hrambe podatkov.

Države članice zlasti podrobno opredelijo namen, se sklicujejo na ustrezno pravno podlago, izpolnjujejo ustrezne varnostne zahteve ter spoštujejo načela nujnosti, sorazmernosti in omejitve namena ter določijo sorazmerno obdobje hrambe podatkov.

Osebni podatki, obdelani v skladu s tem členom, se ne hranijo dlje, kot je potrebno za preverjanje zavarovanja. Takoj ko niso več potrebni za ta namen, se vsi ti podatki izbrišejo. Če preverjanje zavarovanja pokaže, da vozilo ima obvezno zavarovanje v skladu s členom 3, preveritelj nemudoma izbriše te podatke. Če s preverjanjem ni mogoče ugotoviti, ali vozilo ima obvezno zavarovanje v skladu s členom 3, se podatki hranijo za sorazmerno obdobje največ 30 dni ali dokler se ne dokaže, da je zavarovanje urejeno, karkoli je krajše.

Osebni podatki, obdelani v skladu s tem členom, se ne hranijo dlje, kot je potrebno za preverjanje zavarovanja. Takoj ko niso več potrebni za ta namen, se vsi ti podatki izbrišejo. Če preverjanje zavarovanja pokaže, da vozilo ima obvezno zavarovanje v skladu s členom 3, preveritelj nemudoma izbriše te podatke. Če s preverjanjem ni mogoče ugotoviti, ali vozilo ima obvezno zavarovanje v skladu s členom 3, se podatki hranijo za sorazmerno obdobje največ 30 dni ali dokler se ne dokaže, da je zavarovanje urejeno, karkoli je krajše.

Če država članica ugotovi, da vozilo potuje brez obveznega zavarovanja v skladu s členom 3, lahko naloži kazni, določene v skladu s členom 27.

Če država članica ugotovi, da vozilo potuje brez obveznega zavarovanja v skladu s členom 3, lahko naloži kazni, določene v skladu s členom 27.

Sprememba 31

Sprememba 31

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3

Direktiva 2009/103/ES

Člen 9 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | za telesne poškodbe: 6 070 000  EUR na nesrečo, ne glede na število
  žrtev
  ali 1 220 000  EUR na
  žrtev
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

za telesne poškodbe: 6 070 000  EUR na nesrečo, ne glede na število
  žrtev
  ali 1 220 000  EUR na
  žrtev
  ;

žrtev

žrtev

| (a) | za telesne poškodbe: 6 070 000  EUR na nesrečo, ne glede na število
  oškodovancev
  ali 1 220 000  EUR na
  oškodovanca
  ; |
| --- | --- |

(a)

za telesne poškodbe: 6 070 000  EUR na nesrečo, ne glede na število
  oškodovancev
  ali 1 220 000  EUR na
  oškodovanca
  ;

oškodovancev

oškodovanca

Sprememba 32

Sprememba 32

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3

Direktiva 2009/103/ES

Člen 9 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | za materialno škodo: 1 220 000  EUR na
  zahtevek
  , ne glede na število
  žrtev
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

za materialno škodo: 1 220 000  EUR na
  zahtevek
  , ne glede na število
  žrtev
  .

zahtevek

žrtev

| (b) | za materialno škodo: 1 220 000  EUR na
  nesrečo
  , ne glede na število
  oškodovancev
  . |
| --- | --- |

(b)

za materialno škodo: 1 220 000  EUR na
  nesrečo
  , ne glede na število
  oškodovancev
  .

nesrečo

oškodovancev

Spremembe 33

Spremembe 33

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 a (novo)

Direktiva 2009/103/ES

Člen 10 – odstavek 1 – pododstavek 1

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3a) | v členu 10 se prvi pododstavek odstavka 1 nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(3a)

(3a)

v členu 10 se prvi pododstavek odstavka 1 nadomesti z naslednjim:

Vsaka država članica ustanovi ali pooblasti organ z nalogo zagotavljanja odškodnine najmanj do
  mejnih vrednosti zavarovalne obveznosti
  za materialno škodo ali telesne poškodbe, ki jih povzroči neznano vozilo ali vozilo, ki ne izpolnjuje obveznosti zavarovanja iz člena 3.

mejnih vrednosti zavarovalne obveznosti

„Vsaka država članica ustanovi ali pooblasti organ z nalogo zagotavljanja odškodnine najmanj do
  minimalnih vsot za obvezno zavarovanje iz člena 9(1) ali zajamčenih minimalnih vsot, ki jih določi država članica, če so višje,
  za materialno škodo ali telesne poškodbe, ki jih povzroči neznano vozilo ali vozilo, ki ne izpolnjuje obveznosti zavarovanja iz člena 3
  , tudi v primeru nesreč, ko je motorno vozilo uporabljeno kot orožje v nasilnem kaznivem ali terorističnem dejanju
  .“

Sprememba 34

Sprememba 34

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Direktiva 2009/103/ES

Člen 10a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 10a | „Člen 10a |
| Varstvo oškodovancev v primeru insolventnosti zavarovalnice
  ali pomanjkanja sodelovanja zavarovalnice | Varstvo oškodovancev v primeru insolventnosti zavarovalnice |
| | -1.
     
  Države članice sprejmejo vse ukrepe, ki so potrebni, da se oškodovancem zagotovi pravica do odškodninskega zahtevka, vsaj do minimalnih vsot obveznega zavarovanja iz člena 9(1) ali zajamčenih minimalnih vsot, ki jih določi država članica, če so višje, za telesne poškodbe ali materialno škodo, ki jo povzroči vozilo, zavarovano pri zavarovalnici, v naslednjih primerih: |
| | (a) | zavarovalnica je v stečajnem postopku; ali |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 10a

„Člen 10a

Varstvo oškodovancev v primeru insolventnosti zavarovalnice
  ali pomanjkanja sodelovanja zavarovalnice

ali pomanjkanja sodelovanja zavarovalnice

Varstvo oškodovancev v primeru insolventnosti zavarovalnice

-1.
     
  Države članice sprejmejo vse ukrepe, ki so potrebni, da se oškodovancem zagotovi pravica do odškodninskega zahtevka, vsaj do minimalnih vsot obveznega zavarovanja iz člena 9(1) ali zajamčenih minimalnih vsot, ki jih določi država članica, če so višje, za telesne poškodbe ali materialno škodo, ki jo povzroči vozilo, zavarovano pri zavarovalnici, v naslednjih primerih:

(a)

(a)

zavarovalnica je v stečajnem postopku; ali

zavarovalnica je v stečajnem postopku; ali

| (b) | zavarovalnica je v postopku prenehanja, kot je opredeljen v členu 268(d) Direktive 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta

   (*)

  . |
| --- | --- |

(b)

(b)

zavarovalnica je v postopku prenehanja, kot je opredeljen v členu 268(d) Direktive 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta

   (*)

  .

zavarovalnica je v postopku prenehanja, kot je opredeljen v členu 268(d) Direktive 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta

*

.

1.   Vsaka država članica ustanovi ali pooblasti organ, da oškodovancem, ki običajno prebivajo na
  njenem
  ozemlju,
  zagotovi odškodnino vsaj do omejitev obveznosti zavarovanja
  iz
  člena 9(
  1
  ) za telesne poškodbe ali materialno škodo, ki jo povzroči vozilo, zavarovano pri zavarovalnici, v katerem koli od naslednjih primerov:

1.   Vsaka država članica ustanovi ali pooblasti organ, da oškodovancem, ki običajno prebivajo na
  njihovem
  ozemlju,
  v primerih
  iz
  odstavka -
  1
  zagotovijo odškodnino.

| (a) | zavarovalnica je v stečajnem postopku; |
| --- | --- |

(a)

(a)

zavarovalnica je v stečajnem postopku;

zavarovalnica je v stečajnem postopku;

| (b) | zavarovalnica je v postopku prenehanja, kot je opredeljen v členu 268(d) Direktive 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta

   (***)

  ; |
| --- | --- |

(b)

(b)

zavarovalnica je v postopku prenehanja, kot je opredeljen v členu 268(d) Direktive 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta

   (***)

  ;

zavarovalnica je v postopku prenehanja, kot je opredeljen v členu 268(d) Direktive 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta

***

;

| (c) | zavarovalnica ali njen pooblaščenec za obravnavo odškodninskih zahtevkov ni predložil utemeljenega odgovora na odškodninski zahtevek v treh mesecih po datumu, na katerega je oškodovanec vložil svoj zahtevek do navedene zavarovalnice. |
| --- | --- |

(c)

(c)

zavarovalnica ali njen pooblaščenec za obravnavo odškodninskih zahtevkov ni predložil utemeljenega odgovora na odškodninski zahtevek v treh mesecih po datumu, na katerega je oškodovanec vložil svoj zahtevek do navedene zavarovalnice.

zavarovalnica ali njen pooblaščenec za obravnavo odškodninskih zahtevkov ni predložil utemeljenega odgovora na odškodninski zahtevek v treh mesecih po datumu, na katerega je oškodovanec vložil svoj zahtevek do navedene zavarovalnice.

2.
     
  Oškodovanci ne smejo vložiti zahtevka pri organu iz odstavka 1, če so vložili zahtevek neposredno pri zavarovalnici ali sprožili sodni postopek neposredno proti njej in ta zahtevek še ni rešen ali sodni postopek še ni zaključen.

3.   
  Organ
  iz odstavka 1 na
  zahtevek odgovori
  v 
  dveh
  mesecih
  po datumu
  ,
  na katerega je oškodovanec vložil odškodninski zahtevek
  .

3.   
  Oškodovanec lahko zaprosi za odškodnino neposredno organ iz odstavka 1. Ta organ na podlagi informacij, ki jih je na njegovo zahtevo predložil oškodovanec, oškodovancu posreduje obrazložen odgovor v zvezi z izplačilom odškodnine v treh mesecih od datuma, ko oškodovanec vloži zahtevek za odškodnino.

Kadar je treba plačati odškodnino, organ iz odstavka 1 v treh mesecih od predložitve odgovora oškodovancu zagotovi polno odškodnino ali, če je odškodnina v obliki dogovorjenih rednih plačil, začne z njihovim izplačevanjem.

Kadar je treba plačati odškodnino, organ iz odstavka 1 v treh mesecih od predložitve odgovora oškodovancu zagotovi polno odškodnino ali, če je odškodnina v obliki dogovorjenih rednih plačil, začne z njihovim izplačevanjem.

Kadar je oškodovanec vložil zahtevek pri zavarovalnici ali njenem pooblaščencu za obravnavo odškodninskih zahtevkov in za katero oziroma katerega so pred ali med škodnim dogodkom začele veljati okoliščine iz odstavka - 1 in oškodovanec še ni prejel obrazloženega odgovora te zavarovalnice ali njenega pooblaščenca za obravnavo odškodninskih zahtevkov, lahko oškodovanec ponovno predloži odškodninski zahtevek organu iz odstavka 1.

Kadar je oškodovanec vložil zahtevek pri zavarovalnici ali njenem pooblaščencu za obravnavo odškodninskih zahtevkov in za katero oziroma katerega so pred ali med škodnim dogodkom začele veljati okoliščine iz odstavka - 1 in oškodovanec še ni prejel obrazloženega odgovora te zavarovalnice ali njenega pooblaščenca za obravnavo odškodninskih zahtevkov, lahko oškodovanec ponovno predloži odškodninski zahtevek organu iz odstavka 1.

4.   
  Če
  je
  oškodovanec rezident druge države članice
  , ki ni država članica,
  v kateri ima sedež zavarovalnica
  iz odstavka 1,
  ima
  organ iz odstavka 1
  , ki je plačal odškodnino oškodovancu
  v 
  njegovi državi članici prebivališča, pravico
  ,
  da od organa iz odstavka 1
  v državi članici, v kateri
  ima sedež zavarovalnica, ki
  je
  izdala polico odgovorne osebe, zahteva povračilo zneska plačane odškodnine
  .

4.   
  Kadar
  je
  zavarovalnica pridobila dovoljenje v skladu s členom 14 Direktive 2009/138/ES v državi članici
  , ki ni država članica,
  za katero je pristojen organ
  iz odstavka 1,
  lahko ta
  organ
  od organa
  iz odstavka 1
  zahteva povračilo zneska, plačanega
  v 
  obliki odškodnine
  , v državi članici, v kateri je
  zavarovalnica pridobila dovoljenje
  .

5.   Odstavki 1 do 4 ne vplivajo na:

5.   Odstavki - 1 do 4 ne vplivajo na:

| (a) | pravico držav članic, da odškodnino, ki jo plača organ iz odstavka 1, štejejo za subsidiarno ali nesubsidiarno; |
| --- | --- |

(a)

pravico držav članic, da odškodnino, ki jo plača organ iz odstavka 1, štejejo za subsidiarno ali nesubsidiarno;

| (a) | pravico držav članic, da odškodnino, ki jo plača organ iz odstavka 1, štejejo za subsidiarno ali nesubsidiarno; |
| --- | --- |

(a)

pravico držav članic, da odškodnino, ki jo plača organ iz odstavka 1, štejejo za subsidiarno ali nesubsidiarno;

| (b) | pravico držav članic, da predvidijo poravnavo zahtevkov v zvezi z isto nesrečo med: |
| --- | --- |

(b)

pravico držav članic, da predvidijo poravnavo zahtevkov v zvezi z isto nesrečo med:

| (b) | pravico držav članic, da predvidijo poravnavo zahtevkov v zvezi z isto nesrečo med: |
| --- | --- |

(b)

pravico držav članic, da predvidijo poravnavo zahtevkov v zvezi z isto nesrečo med:

| | (i) | organom iz odstavka 1; |
| --- | --- | --- |

(i)

organom iz odstavka 1;

| | (i) | organom iz odstavka 1; |
| --- | --- | --- |

(i)

organom iz odstavka 1;

| | (ii) | osebo ali osebami, odgovornimi za nesrečo; |
| --- | --- | --- |

(ii)

osebo ali osebami, odgovornimi za nesrečo;

| | (ii) | osebo ali osebami, odgovornimi za nesrečo; |
| --- | --- | --- |

(ii)

osebo ali osebami, odgovornimi za nesrečo;

| | (iii) | drugimi zavarovalnicami ali organi socialne varnosti, ki so dolžni plačati odškodnino oškodovancu. |
| --- | --- | --- |

(iii)

drugimi zavarovalnicami ali organi socialne varnosti, ki so dolžni plačati odškodnino oškodovancu.

| | (iii) | drugimi zavarovalnicami ali organi socialne varnosti, ki so dolžni plačati odškodnino oškodovancu. |
| --- | --- | --- |

(iii)

drugimi zavarovalnicami ali organi socialne varnosti, ki so dolžni plačati odškodnino oškodovancu.

6.   Države članice organu iz odstavka 1 ne dovolijo, da bi plačilo odškodnine
  pogojeval s kakršnimi koli
  zahtevami, razen s tistimi, ki so opredeljene v tej direktivi,
  še zlasti
  z zahtevo, da bi moral oškodovanec dokazati, da je odgovorna oseba plačilno nesposobna ali da noče plačati.

6.   Države članice organu iz odstavka 1 ne dovolijo, da bi plačilo odškodnine
  znižal ali ga pogojeval z
  zahtevami, razen s tistimi, ki so opredeljene v tej direktivi
  . Države članice organu iz odstavka 1 zlasti ne dovolijo
  ,
  da bi plačilo odškodnine pogojeval
  z zahtevo, da bi moral oškodovanec dokazati, da je odgovorna oseba
  ali zavarovalnica
  plačilno nesposobna ali da noče plačati.

7.   
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s postopkom iz člena 28b, da se opredelijo postopkovne naloge in postopkovne obveznosti organov, ustanovljenih ali pooblaščenih v skladu s členom 10a, v zvezi s povračilom.“

7.   
  Ta člen začne veljati:

| (a) | potem ko so vsi odškodninski organi iz odstavka 1, ki so jih države članice ustanovile ali jih pooblastile, sklenili sporazum o svojih funkcijah in dolžnostih ter o postopku zagotavljanja povračil; |
| --- | --- |

(a)

(a)

potem ko so vsi odškodninski organi iz odstavka 1, ki so jih države članice ustanovile ali jih pooblastile, sklenili sporazum o svojih funkcijah in dolžnostih ter o postopku zagotavljanja povračil;

potem ko so vsi odškodninski organi iz odstavka 1, ki so jih države članice ustanovile ali jih pooblastile, sklenili sporazum o svojih funkcijah in dolžnostih ter o postopku zagotavljanja povračil;

| (b) | od datuma, ki ga določi Komisija, potem ko je v tesnem sodelovanju z državami članicami ugotovila, da je bil sporazum iz točke (a) sklenjen.“ |
| --- | --- |

(b)

(b)

od datuma, ki ga določi Komisija, potem ko je v tesnem sodelovanju z državami članicami ugotovila, da je bil sporazum iz točke (a) sklenjen.“

od datuma, ki ga določi Komisija, potem ko je v tesnem sodelovanju z državami članicami ugotovila, da je bil sporazum iz točke (a) sklenjen.“

7a.
     
  Oškodovanci iz člena 20(1) lahko v primerih iz odstavka 1 vložijo zahtevek za odškodnino pri odškodninskem organu iz člena 24 v državi članici, kjer prebivajo.

7b.
     
  Oškodovanec lahko zahteva odškodnino neposredno od odškodninskega organa, ki na podlagi informacij, ki jih je na njegovo zahtevo predložil oškodovanec, oškodovancu posreduje obrazložen odgovor v treh mesecih od datuma, ko je oškodovanec vložil zahtevek za odškodnino.

Odškodninski organ po prejemu zahtevka obvesti naslednje osebe ali organe, da je prejel zahtevek od oškodovanca:

Odškodninski organ po prejemu zahtevka obvesti naslednje osebe ali organe, da je prejel zahtevek od oškodovanca:

| (a) | zavarovalnico, ki je v stečajnem postopku ali postopku likvidacije; |
| --- | --- |

(a)

(a)

zavarovalnico, ki je v stečajnem postopku ali postopku likvidacije;

zavarovalnico, ki je v stečajnem postopku ali postopku likvidacije;

| (b) | likvidacijskega pravitelja za to zavarovalnico, kakor je opredeljen v členu 268(f) Direktive 2009/138/ES; |
| --- | --- |

(b)

(b)

likvidacijskega pravitelja za to zavarovalnico, kakor je opredeljen v členu 268(f) Direktive 2009/138/ES;

likvidacijskega pravitelja za to zavarovalnico, kakor je opredeljen v členu 268(f) Direktive 2009/138/ES;

| (c) | odškodninski organ v državi članici, kjer se je nesreča zgodila, ter |
| --- | --- |

(c)

(c)

odškodninski organ v državi članici, kjer se je nesreča zgodila, ter

odškodninski organ v državi članici, kjer se je nesreča zgodila, ter

| (d) | odškodninski organ v državi članici, v kateri je zavarovalnica pridobila dovoljenje v skladu s členom 14 Direktive 2009/138/ES, če se ta država članica razlikuje od države članice, v kateri se je nesreča zgodila. |
| --- | --- |

(d)

(d)

odškodninski organ v državi članici, v kateri je zavarovalnica pridobila dovoljenje v skladu s členom 14 Direktive 2009/138/ES, če se ta država članica razlikuje od države članice, v kateri se je nesreča zgodila.

odškodninski organ v državi članici, v kateri je zavarovalnica pridobila dovoljenje v skladu s členom 14 Direktive 2009/138/ES, če se ta država članica razlikuje od države članice, v kateri se je nesreča zgodila.

7c.
     
  Po prejemu informacij iz odstavka 7b odškodninski organ v državi članici, v kateri se je nesreča zgodila, obvesti odškodninski organ v državi članici prebivališča oškodovanca, ali naj se odškodnina, ki jo izplača organ iz odstavka 1, šteje za subsidiarno ali nesubsidiarno. Odškodninski organ v državi članici prebivališča oškodovanca te informacije upošteva pri izplačilu odškodnine.

7d.
     
  Odškodninski organ, ki je oškodovancu izplačal odškodnino v državi članici njegovega prebivališča, je upravičen do povračila izplačanega odškodninskega zneska s strani odškodninskega organa v državi članici, kjer je zavarovalnica pridobila dovoljenje v skladu s členom 14 Direktive 2009/138/ES.

7e.
     
  Če je odškodninski organ v državi članici, katere rezident je oškodovanec, izplačal odškodnino za telesne poškodbe ali materialno škodo, ta organ prevzame pravice oškodovanca proti organu iz odstavka 1 s sedežem v državi članici, v kateri je zavarovalnica pridobila dovoljenje v skladu s členom 14 Direktive 2009/138/ES.

Ta prenos pravic, kot ga določi katera od držav članic, mora priznati vsaka druga država članica.

Ta prenos pravic, kot ga določi katera od držav članic, mora priznati vsaka druga država članica.

7f.
     
  Sporazum med odškodninskimi organi iz člena 24(3) vsebuje določbe o funkcijah, obveznostih in postopkih odškodninskih organov v zvezi s povračilom, ki izhajajo iz tega člena.

7 g.
     
  Če sporazum iz točke (a) odstavka 7 ni bil sklenjen ali če sporazum iz odstavka 7f ni bil spremenjen do [dve leti po začetku veljavnosti te direktive o spremembi], se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s postopkom iz člena 28b za določitev postopkovnih nalog in postopkovnih obveznosti organov, ustanovljenih ali pooblaščenih v skladu s tem členom, v zvezi s povračilom, ali za spremembo sporazuma iz člena 24(3) ali za oboje, če je potrebno.

Sprememba 35

Sprememba 35

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4 a (novo)

Direktiva 2009/103/ES

Člen 15

| |
| --- |
| Veljavno besedilo | Sprememba |
| | (4a) | člen 15 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(4a)

(4a)

člen 15 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 15

„Člen 15

Vozilo, ki je odposlano iz ene države članice v drugo

Vozilo, ki je odposlano iz ene države članice v drugo

1.   Z odstopanjem od
  druge alinee
  člena
  2(d)
  Direktive
  88
  /
  357
  /
  EGS
  se v zvezi z vozilom, ki je odposlano iz ene države članice v drugo, za državo članico, v kateri je nevarnost, v obdobju trideset dni, ki sledi prevzemu pošiljke s strani kupca, šteje namembna država članica, četudi vozilo v namembni državi članici ni bilo uradno registrirano.

1.   Z odstopanjem od
  točke 13(b)
  člena
  13
  Direktive
  2009
  /
  138
  /
  ES Evropskega parlamenta in Sveta

   (*) se v zvezi z vozilom, ki je odposlano iz ene države članice v drugo, za državo članico, v kateri je nevarnost, v obdobju trideset dni, ki sledi prevzemu pošiljke s strani kupca, šteje
  država članica registracije ali takoj po prevzemu pošiljke s strani kupca
  namembna država članica, četudi vozilo v namembni državi članici ni bilo uradno registrirano.

2.   
  V primeru, da je vozilo v obdobju iz odstavka 1 tega člena udeleženo v nesreči, med tem ko je nezavarovano,
  je
  organ iz člena 10(1) v namembni državi članici odgovoren
  za
  plačilo odškodnine iz člena 9
  .

2.   
  Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da bodo zavarovalnice uradno obvestile informacijsko središče države članice, v kateri
  je
  vozilo registrirano, o tem, da so izdale zavarovalno polico
  za
  uporabo zadevnega vozila
  .

Sprememba 36

Sprememba 36

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4 b (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4 b (novo)

Direktiva 2009/103/ES

Člen 15 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4b) | vstavi se naslednji člen: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(4b)

(4b)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 15a

Odgovornost v primeru nesreče, v kateri je udeležen priklopnik, ki ga vleče vozilo na motorni pogon

V primeru nesreče, ki jo je povzročil niz vozil, sestavljenih iz priklopnika, ki ga vleče vozilo na motorni pogon, oškodovanec prejme odškodnino od zavarovalnice, ki je zavarovala priklopnik, če:

| — | so bila sklenjena ločena zavarovanja avtomobilske odgovornosti ter |
| --- | --- |

—

so bila sklenjena ločena zavarovanja avtomobilske odgovornosti ter

| — | je priklopnik mogoče identificirati, vozila na motorni pogon, ki ga je vleklo, pa ne. |
| --- | --- |

—

je priklopnik mogoče identificirati, vozila na motorni pogon, ki ga je vleklo, pa ne.

Zavarovalnica, ki oškodovancu izplača odškodnino, v tem primeru začne postopek proti zavarovalnici, ki je zavarovala vlečno vozilo, če je to predvideno z nacionalno zakonodajo.“

Sprememba 37

Sprememba 37

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 – točka b

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 – točka b

Direktiva 2009/103/ES

Člen 16 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice zagotovijo, da zavarovalnice
  ali
  organi iz drugega pododstavka pri upoštevanju izjav o škodnem dogajanju, ki jih izdajo druge zavarovalnice ali drugi organi iz drugega pododstavka, imetnikov polic ne obravnavajo na diskriminatoren način ali da ne zaračunavajo dodatka pri premiji zaradi njihovega državljanstva ali zgolj na podlagi predhodne države članice njihovega prebivališča. | Države članice zagotovijo, da zavarovalnice
  in
  organi iz drugega pododstavka pri upoštevanju izjav o škodnem dogajanju, ki jih izdajo druge zavarovalnice ali drugi organi iz drugega pododstavka, imetnikov polic ne obravnavajo na diskriminatoren način ali da ne zaračunavajo dodatka pri premiji zaradi njihovega državljanstva ali zgolj na podlagi predhodne države članice njihovega prebivališča. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice zagotovijo, da zavarovalnice
  ali
  organi iz drugega pododstavka pri upoštevanju izjav o škodnem dogajanju, ki jih izdajo druge zavarovalnice ali drugi organi iz drugega pododstavka, imetnikov polic ne obravnavajo na diskriminatoren način ali da ne zaračunavajo dodatka pri premiji zaradi njihovega državljanstva ali zgolj na podlagi predhodne države članice njihovega prebivališča.

ali

Države članice zagotovijo, da zavarovalnice
  in
  organi iz drugega pododstavka pri upoštevanju izjav o škodnem dogajanju, ki jih izdajo druge zavarovalnice ali drugi organi iz drugega pododstavka, imetnikov polic ne obravnavajo na diskriminatoren način ali da ne zaračunavajo dodatka pri premiji zaradi njihovega državljanstva ali zgolj na podlagi predhodne države članice njihovega prebivališča.

in

Sprememba 38

Sprememba 38

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 – točka b

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 – točka b

Direktiva 2009/103/ES

Člen 16 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Države članice zagotovijo, da če zavarovalnica pri določanju premij upošteva izjave o škodnem dogajanju, upošteva tudi izjave o škodnem dogajanju, ki jih izdajo zavarovalnice s sedežem v drugih državah članicah, enako kot tiste, ki jih izda zavarovalnica v isti državi članici, in pri določanju premij izpolnjuje vse zakonske zahteve v skladu z nacionalno zakonodajo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice zagotovijo, da če zavarovalnica pri določanju premij upošteva izjave o škodnem dogajanju, upošteva tudi izjave o škodnem dogajanju, ki jih izdajo zavarovalnice s sedežem v drugih državah članicah, enako kot tiste, ki jih izda zavarovalnica v isti državi članici, in pri določanju premij izpolnjuje vse zakonske zahteve v skladu z nacionalno zakonodajo.

Države članice zagotovijo, da če zavarovalnica pri določanju premij upošteva izjave o škodnem dogajanju, upošteva tudi izjave o škodnem dogajanju, ki jih izdajo zavarovalnice s sedežem v drugih državah članicah, enako kot tiste, ki jih izda zavarovalnica v isti državi članici, in pri določanju premij izpolnjuje vse zakonske zahteve v skladu z nacionalno zakonodajo.

Sprememba 39

Sprememba 39

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 – točka b

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 – točka b

Direktiva 2009/103/ES

Člen 16 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice zagotovijo, da
  zavarovalnice
  objavijo
  svoje politike
  v zvezi z uporabo izjav o škodnem dogajanju pri izračunu premij. | Države članice
  brez poseganja v cenovno politiko zavarovalnic
  zagotovijo, da
  te
  objavijo
  svojo politiko
  v zvezi z uporabo izjav o škodnem dogajanju pri izračunu premij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice zagotovijo, da
  zavarovalnice
  objavijo
  svoje politike
  v zvezi z uporabo izjav o škodnem dogajanju pri izračunu premij.

zavarovalnice

svoje politike

Države članice
  brez poseganja v cenovno politiko zavarovalnic
  zagotovijo, da
  te
  objavijo
  svojo politiko
  v zvezi z uporabo izjav o škodnem dogajanju pri izračunu premij.

brez poseganja v cenovno politiko zavarovalnic

te

svojo politiko

Sprememba 40

Sprememba 40

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 – točka b

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 – točka b

Direktiva 2009/103/ES

Člen 16 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje
  izvedbenih
  aktov v skladu s členom 28
  a(2), ki določajo vsebino
  in
  obliko
  izjave o škodnem dogajanju iz drugega
  pododstavka
  . Ta izjava vsebuje informacije o 
  vsem naslednjem
  : | Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje
  delegiranih
  aktov v skladu s členom 28
  b za določitev vsebine
  in
  oblike
  izjave o škodnem dogajanju iz drugega
  odstavka
  . Ta izjava vsebuje
  vsaj
  informacije o: |
| (a) | identiteti zavarovalnice, ki je izdala izjavo o škodnem dogajanju; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje
  izvedbenih
  aktov v skladu s členom 28
  a(2), ki določajo vsebino
  in
  obliko
  izjave o škodnem dogajanju iz drugega
  pododstavka
  . Ta izjava vsebuje informacije o 
  vsem naslednjem
  :

izvedbenih

a(2), ki določajo vsebino

obliko

pododstavka

vsem naslednjem

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje
  delegiranih
  aktov v skladu s členom 28
  b za določitev vsebine
  in
  oblike
  izjave o škodnem dogajanju iz drugega
  odstavka
  . Ta izjava vsebuje
  vsaj
  informacije o:

delegiranih

b za določitev vsebine

oblike

odstavka

vsaj

(a)

identiteti zavarovalnice, ki je izdala izjavo o škodnem dogajanju;

| (a) | identiteti zavarovalnice, ki je izdala izjavo o škodnem dogajanju; |
| --- | --- |

(a)

identiteti zavarovalnice, ki je izdala izjavo o škodnem dogajanju;

| (b) | identiteti imetnika police; |
| --- | --- |

(b)

identiteti imetnika police;

| (b) | identiteti imetnika police
  , vključno z datumom rojstva, naslovom, kjer je dosegljiv, in po potrebi številko in datumom izdaje vozniškega dovoljenja
  ; |
| --- | --- |

(b)

identiteti imetnika police
  , vključno z datumom rojstva, naslovom, kjer je dosegljiv, in po potrebi številko in datumom izdaje vozniškega dovoljenja
  ;

, vključno z datumom rojstva, naslovom, kjer je dosegljiv, in po potrebi številko in datumom izdaje vozniškega dovoljenja

| (c) | zavarovanem vozilu; |
| --- | --- |

(c)

zavarovanem vozilu;

| (c) | zavarovanem vozilu
  in njegovi identifikacijski številki
  ; |
| --- | --- |

(c)

zavarovanem vozilu
  in njegovi identifikacijski številki
  ;

in njegovi identifikacijski številki

| (d) | obdobju kritja zavarovanega
  vozila; |
| --- | --- |

(d)

obdobju kritja zavarovanega
  vozila;

obdobju kritja zavarovanega

| (d) | datumu začetka in izteka veljavnosti zavarovanja
  vozila; |
| --- | --- |

(d)

datumu začetka in izteka veljavnosti zavarovanja
  vozila;

datumu začetka in izteka veljavnosti zavarovanja

| (e) | številu
  in vrednosti
  prijavljenih zahtevkov tretjih oseb v obdobju, ki ga zajema izjava o škodnem dogajanju. |
| --- | --- |

(e)

številu
  in vrednosti
  prijavljenih zahtevkov tretjih oseb v obdobju, ki ga zajema izjava o škodnem dogajanju.

in vrednosti

| (e) | številu prijavljenih zahtevkov tretjih oseb v obdobju, ki ga zajema izjava o škodnem dogajanju
  , v kateri je imetnik police kriv za škodni dogodek, vključno z datumom in naravo vsakega zahtevka, kar zadeva materialno škodo ali telesne poškodbe, in ali je zahtevek še odprt ali zaključen
  . |
| --- | --- |

(e)

številu prijavljenih zahtevkov tretjih oseb v obdobju, ki ga zajema izjava o škodnem dogajanju
  , v kateri je imetnik police kriv za škodni dogodek, vključno z datumom in naravo vsakega zahtevka, kar zadeva materialno škodo ali telesne poškodbe, in ali je zahtevek še odprt ali zaključen
  .

, v kateri je imetnik police kriv za škodni dogodek, vključno z datumom in naravo vsakega zahtevka, kar zadeva materialno škodo ali telesne poškodbe, in ali je zahtevek še odprt ali zaključen

Sprememba 41

Sprememba 41

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 – točka b

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 – točka b

Direktiva 2009/103/ES

Člen 16 – odstavek 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Komisija se pred sprejetjem teh delegiranih aktov posvetuje z vsemi deležniki in si prizadeva doseči dogovor med njimi v zvezi z vsebino in obliko izjave o škodnem dogajanju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija se pred sprejetjem teh delegiranih aktov posvetuje z vsemi deležniki in si prizadeva doseči dogovor med njimi v zvezi z vsebino in obliko izjave o škodnem dogajanju.

Komisija se pred sprejetjem teh delegiranih aktov posvetuje z vsemi deležniki in si prizadeva doseči dogovor med njimi v zvezi z vsebino in obliko izjave o škodnem dogajanju.

Sprememba 42

Sprememba 42

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 a (novo)

Direktiva 2009/103/ES

Člen 16 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5a)
     
  vstavi se naslednji člen: |
| | „Člen 16a |
| | Orodje za primerjavo cen |
| | 1.
     
  Države članice zagotovijo, da imajo potrošniki brezplačen dostop do vsaj enega neodvisnega orodja za primerjavo, ki jim omogoča primerjavo in oceno splošnih cen in tarif med ponudniki obveznega zavarovanja v skladu s členom 3 na podlagi informacij, ki jih zagotovijo potrošniki. |
| | 2.
     
  Ponudniki obveznega zavarovanja morajo pristojnim organom predložiti vse informacije, ki se zahtevajo za tako orodje, in zagotoviti, da so te informacije točne in posodobljene, kot je potrebno za zagotavljanje točnosti. Takšno orodje lahko vključuje tudi možnosti dodatnega zavarovanja motornih vozil, ki presegajo obvezno zavarovanje v skladu s členom 3. |
| | 3.
     
  Orodje za primerjavo: |
| | (a) | deluje neodvisno od ponudnikov storitev, s čimer je zagotovljeno, da so ponudniki storitev deležni enake obravnave pri rezultatih iskanja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(5a)
     
  vstavi se naslednji člen:

„Člen 16a

„Člen 16a

Orodje za primerjavo cen

Orodje za primerjavo cen

1.
     
  Države članice zagotovijo, da imajo potrošniki brezplačen dostop do vsaj enega neodvisnega orodja za primerjavo, ki jim omogoča primerjavo in oceno splošnih cen in tarif med ponudniki obveznega zavarovanja v skladu s členom 3 na podlagi informacij, ki jih zagotovijo potrošniki.

2.
     
  Ponudniki obveznega zavarovanja morajo pristojnim organom predložiti vse informacije, ki se zahtevajo za tako orodje, in zagotoviti, da so te informacije točne in posodobljene, kot je potrebno za zagotavljanje točnosti. Takšno orodje lahko vključuje tudi možnosti dodatnega zavarovanja motornih vozil, ki presegajo obvezno zavarovanje v skladu s členom 3.

3.
     
  Orodje za primerjavo:

(a)

(a)

deluje neodvisno od ponudnikov storitev, s čimer je zagotovljeno, da so ponudniki storitev deležni enake obravnave pri rezultatih iskanja;

deluje neodvisno od ponudnikov storitev, s čimer je zagotovljeno, da so ponudniki storitev deležni enake obravnave pri rezultatih iskanja;

| (b) | jasno razkriva lastnike in upravljavce orodja za primerjavo; |
| --- | --- |

(b)

(b)

jasno razkriva lastnike in upravljavce orodja za primerjavo;

jasno razkriva lastnike in upravljavce orodja za primerjavo;

| (c) | določa jasna in objektivna merila, na katerih temelji primerjava; |
| --- | --- |

(c)

(c)

določa jasna in objektivna merila, na katerih temelji primerjava;

določa jasna in objektivna merila, na katerih temelji primerjava;

| (d) | uporablja preprost in nedvoumen jezik; |
| --- | --- |

(d)

(d)

uporablja preprost in nedvoumen jezik;

uporablja preprost in nedvoumen jezik;

| (e) | zagotavlja točne in najnovejše informacije ter navaja čas zadnje posodobitve; |
| --- | --- |

(e)

(e)

zagotavlja točne in najnovejše informacije ter navaja čas zadnje posodobitve;

zagotavlja točne in najnovejše informacije ter navaja čas zadnje posodobitve;

| (f) | je odprto za katerega koli ponudnika obveznega zavarovanja, ki da na voljo ustrezne informacije, in zajema širok nabor ponudb in znaten del trga, kadar predložene informacije ne zagotavljajo popolnega pregleda trga, pa pred prikazom rezultatov vključujejo jasno navedbo o tem; |
| --- | --- |

(f)

(f)

je odprto za katerega koli ponudnika obveznega zavarovanja, ki da na voljo ustrezne informacije, in zajema širok nabor ponudb in znaten del trga, kadar predložene informacije ne zagotavljajo popolnega pregleda trga, pa pred prikazom rezultatov vključujejo jasno navedbo o tem;

je odprto za katerega koli ponudnika obveznega zavarovanja, ki da na voljo ustrezne informacije, in zajema širok nabor ponudb in znaten del trga, kadar predložene informacije ne zagotavljajo popolnega pregleda trga, pa pred prikazom rezultatov vključujejo jasno navedbo o tem;

| (g) | zagotavlja učinkovit postopek za poročanje o napačnih informacijah; |
| --- | --- |

(g)

(g)

zagotavlja učinkovit postopek za poročanje o napačnih informacijah;

zagotavlja učinkovit postopek za poročanje o napačnih informacijah;

| (h) | vključuje izjavo, da cene temeljijo na predloženih informacijah in niso zavezujoče za ponudnike zavarovanj. |
| --- | --- |

(h)

(h)

vključuje izjavo, da cene temeljijo na predloženih informacijah in niso zavezujoče za ponudnike zavarovanj.

vključuje izjavo, da cene temeljijo na predloženih informacijah in niso zavezujoče za ponudnike zavarovanj.

4.
     
  Orodja za primerjavo, ki izpolnjujejo zahteve iz točk (a) do (h) odstavka 3, na zahtevo ponudnika orodja potrdijo pristojni organi.

5.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s postopkom iz člena 28b za dopolnitev te direktive z določitvijo oblike in funkcij takega orodja za primerjavo ter kategorij informacij, ki jih morajo zagotoviti ponudniki zavarovalnih produktov glede na individualizirano naravo zavarovalnih polic.

6.
     
  Države članice lahko brez poseganja v drugo zakonodajo Unije in v skladu s členom 27 določijo kazni, vključno z globami, za ponudnike orodij za primerjavo, ki zavajajo potrošnike ali ne razkrijejo jasno svojega lastništva ali prejemajo plačilo od katerega koli ponudnika zavarovanja.“

Sprememba 43

Sprememba 43

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 b (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 b (novo)

Direktiva 2009/103/ES

Člen 18 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5b) | vstavi se naslednji člen: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(5b)

(5b)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 18a

Dostop do poročil o nezgodah

Države članice zagotovijo, da imajo oškodovanci pravico prejeti od pristojnih organov v najkrajšem možnem času dvojnik zapisnika o nezgodi. Če država članica v skladu z nacionalno zakonodajo popolnega zapisnika o nezgodi ne more nemudoma izdati, da oškodovancu skrajšano različico, dokler ni na voljo popolni zapisnik. Zaradi skladnosti s pravom Unije in nacionalno zakonodajo se lahko besedilo spremeni le, kolikor je nujno potrebno in predpisano.“

Sprememba 44

Sprememba 44

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 c (novo) – točka a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 c (novo) – točka a (novo)

Direktiva 2009/103/ES

Člen 23 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5c) | člen 23 se spremeni: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(5c)

(5c)

člen 23 se spremeni:

| (a) | vstavi se naslednji odstavek: |
| --- | --- |

(a)

(a)

vstavi se naslednji odstavek:

vstavi se naslednji odstavek:

| | „1a.
     
  Države članice poskrbijo za obveznost zavarovalnic, da predložijo vse informacije, ki so potrebne za register iz točke (a) odstavka 1, vključno z vsemi registrskimi številkami iz zavarovalne police, ki jo izda podjetje. Od zavarovalnic tudi zahtevajo, da informacijski center obvestijo, če polica že pred dnevom prenehanja veljavnosti ni več veljavna ali kako drugače ne krije več registrske številke vozila.“; |
| --- | --- |

„1a.
     
  Države članice poskrbijo za obveznost zavarovalnic, da predložijo vse informacije, ki so potrebne za register iz točke (a) odstavka 1, vključno z vsemi registrskimi številkami iz zavarovalne police, ki jo izda podjetje. Od zavarovalnic tudi zahtevajo, da informacijski center obvestijo, če polica že pred dnevom prenehanja veljavnosti ni več veljavna ali kako drugače ne krije več registrske številke vozila.“;

Sprememba 45

Sprememba 45

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 c (novo) – točka b (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 c (novo) – točka b (novo)

Direktiva 2009/103/ES

Člen 23 – odstavek 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (b) | vstavi se naslednji odstavek: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

(b)

vstavi se naslednji odstavek:

vstavi se naslednji odstavek:

| | „5a.
     
  Države članice zagotovijo, da se register iz točke (a) odstavka 1 vzdržuje in posodablja ter da je v celoti vključen v podatkovne zbirke o registraciji vozil in dostopen nacionalnim kontaktnim točkam iz Direktive (EU) 2015/413.“; |
| --- | --- |

„5a.
     
  Države članice zagotovijo, da se register iz točke (a) odstavka 1 vzdržuje in posodablja ter da je v celoti vključen v podatkovne zbirke o registraciji vozil in dostopen nacionalnim kontaktnim točkam iz Direktive (EU) 2015/413.“;

Sprememba 46

Sprememba 46

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 c (novo) – točka c (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 c (novo) – točka c (novo)

Direktiva 2009/103/ES

Člen 23 – odstavek 6

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (c) | odstavek 6 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(c)

(c)

odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:

odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:

6.   Obdelava osebnih podatkov na podlagi odstavkov 1 do 5 mora potekati skladno z nacionalnimi ukrepi, sprejetimi po Direktivi 95/46/ES.

| | „6.   Obdelava osebnih podatkov na podlagi odstavkov 1 do 5a se izvaja v skladu z Uredbo (EU) 2016/679.“. |
| --- | --- |

„6.   Obdelava osebnih podatkov na podlagi odstavkov 1 do 5a se izvaja v skladu z Uredbo (EU) 2016/679.“.

Sprememba 47

Sprememba 47

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 d (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 d (novo)

Direktiva 2009/103/ES

Člen 26 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5d) | vstavi se naslednji člen 26a: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(5d)

(5d)

vstavi se naslednji člen 26a:

„Člen 26a

Odškodninski organi

1.
     
  Države članice poskrbijo, da se odškodninski organi iz členov 10, 10a in 24 upravljajo kot enotna upravna enota, ki pokriva vse funkcije različnih odškodninskih organov iz te direktive.

2.
     
  Če država članica teh organov ne upravlja kot enotno upravno enoto, o tem in o razlogih za svojo odločitev uradno obvesti Komisijo in druge države članice.“

Sprememba 48

Sprememba 48

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 e (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 e (novo)

Direktiva 2009/103/ES

Člen 26 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5e) | vstavi se naslednji člen: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(5e)

(5e)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 26b

„Člen 26b

Zastaralni rok

Zastaralni rok

1.
     
  Države članice zagotovijo, da za ukrepe iz člena 19 in člena 20(1) v zvezi z odškodninami za telesno poškodbo in materialno škodo, ki je posledica čezmejne prometne nesreče, velja najmanj štiriletni zastaralni rok. Zastaralni rok začne teči od dne, ko vlagatelj zahtevka izve ali bi moral izvedeti za obseg poškodbe, izgube ali škode, njen vzrok ter identiteto odgovorne osebe in zavarovalnice, ki krije civilno odgovornost povzročitelja nesreče, oziroma pooblaščenca za obravnavo odškodninskih zahtevkov ali odškodninskega organa, odgovornega za zagotovitev odškodnine, in proti kateremu je treba vložiti zahtevek.

2.
     
  Države članice zagotovijo, da se, kadar je z nacionalnim pravom, po katerem se obravnava zahtevek, določen zastaralni rok, daljši od štirih let, uporabi tak daljši zastaralni rok.

3.
     
  Države članice Komisiji posredujejo najnovejše informacije o nacionalnih pravilih o zastaranju za škodo, povzročeno v prometnih nesrečah. Komisija objavi povzetek informacij, ki jih posredujejo države članice, v dostopni obliki in v vseh uradnih jezikih Unije.“

Sprememba 49

Sprememba 49

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 f (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 f (novo)

Direktiva 2009/103/ES

Člen 26 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5f) | vstavi se naslednji člen: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(5f)

(5f)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 26c

„Člen 26c

Zadržanje zastaranja

Zadržanje zastaranja

1.
     
  Države članice zagotovijo, da se zastaralni rok iz člena 26a zadrži za čas od tedaj, ko vlagatelj zahtevka vloži svoj zahtevek:

| (a) | pri zavarovalnici povzročitelja nesreče ali njenem pooblaščencu za obravnavo odškodninskih zahtevkov iz členov 21 in 22 ali |
| --- | --- |

(a)

(a)

pri zavarovalnici povzročitelja nesreče ali njenem pooblaščencu za obravnavo odškodninskih zahtevkov iz členov 21 in 22 ali

pri zavarovalnici povzročitelja nesreče ali njenem pooblaščencu za obravnavo odškodninskih zahtevkov iz členov 21 in 22 ali

| (b) | pri odškodninskem organu iz členov 24 in 25 te direktive, do tedaj, ko toženec zavrne zahtevek. |
| --- | --- |

(b)

(b)

pri odškodninskem organu iz členov 24 in 25 te direktive, do tedaj, ko toženec zavrne zahtevek.

pri odškodninskem organu iz členov 24 in 25 te direktive, do tedaj, ko toženec zavrne zahtevek.

2.
     
  Kadar je preostali del zastaralnega roka, po tem ko se konča obdobje zadržanja, krajši od šestih mesecev, države članice zagotovijo, da se vlagatelju zahtevka odobri najmanj šestmesečno dodatno obdobje, da začne sodne postopke.

3.
     
  Države članice zagotovijo, da se rok, če se izteče na soboto, nedeljo ali na praznik, podaljša do konca prvega naslednjega delovnega dne.“

Sprememba 50

Sprememba 50

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 g (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 g (novo)

Direktiva 2009/103/ES

Člen 26 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5 g) | vstavi se naslednji člen: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(5 g)

(5 g)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 26d

„Člen 26d

Izračun rokov

Izračun rokov

Države članice zagotovijo, da se za vse roke, določene s to direktivo, upošteva, kot sledi:

Države članice zagotovijo, da se za vse roke, določene s to direktivo, upošteva, kot sledi:

| (a) | teči začnejo na dan, ki sledi dnevu, ko se je zadevni dogodek zgodil; |
| --- | --- |

(a)

(a)

teči začnejo na dan, ki sledi dnevu, ko se je zadevni dogodek zgodil;

teči začnejo na dan, ki sledi dnevu, ko se je zadevni dogodek zgodil;

| (b) | če je rok izražen v letih, se izteče v ustreznem naslednjem letu na mesec in dan, katerih poimenovanje in številka ustrezata mesecu in dnevu, ko se je zgodil dogodek. Če mesec nima enakega števila dni kot mesec dogodka, se rok izteče na zadnji dan meseca; |
| --- | --- |

(b)

(b)

če je rok izražen v letih, se izteče v ustreznem naslednjem letu na mesec in dan, katerih poimenovanje in številka ustrezata mesecu in dnevu, ko se je zgodil dogodek. Če mesec nima enakega števila dni kot mesec dogodka, se rok izteče na zadnji dan meseca;

če je rok izražen v letih, se izteče v ustreznem naslednjem letu na mesec in dan, katerih poimenovanje in številka ustrezata mesecu in dnevu, ko se je zgodil dogodek. Če mesec nima enakega števila dni kot mesec dogodka, se rok izteče na zadnji dan meseca;

| (c) | roki tečejo tudi med sodnimi počitnicami.“ |
| --- | --- |

(c)

(c)

roki tečejo tudi med sodnimi počitnicami.“

roki tečejo tudi med sodnimi počitnicami.“

Sprememba 51

Sprememba 51

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 6

Člen 1 – odstavek 1 – točka 6

Direktiva 2009/103/ES

Člen 28a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 28a | črtano |
| Postopek v odboru | |
| 1.
     
  Komisiji pomaga Evropski odbor za zavarovanja in poklicne pokojnine, ustanovljen s Sklepom Komisije 2004/9/ES****.Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta*****. | |
| 2.
     
  Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011. | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 28a

Člen 28a

črtano

črtano

Postopek v odboru

Postopek v odboru

1.
     
  Komisiji pomaga Evropski odbor za zavarovanja in poklicne pokojnine, ustanovljen s Sklepom Komisije 2004/9/ES****.Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta*****.

2.
     
  Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Sprememba 52

Sprememba 52

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 6

Člen 1 – odstavek 1 – točka 6

Direktiva 2009/103/ES

Člen 28b – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz
  členov
   9(2)
  in
  10a(7) se na Komisijo
  prenese
  za
  nedoločen čas
  od
  datuma iz člena 30
  . | 2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz
  člena
  9(2)
  se prenese na Komisijo za nedoločen čas od ... [datum začetka veljavnosti te direktive o spremembi]. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 10a(7 g), petega odstavka člena 16 in člena 16a(5) se prenese na Komisijo za obdobje petih let od [datum začetka veljavnosti te direktive o spremembi]. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz
  členov
   9(2)
  in
  10a(7) se na Komisijo
  prenese
  za
  nedoločen čas
  od
  datuma iz člena 30
  .

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz
  člena
  9(2)
  se prenese na Komisijo za nedoločen čas od ... [datum začetka veljavnosti te direktive o spremembi]. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 10a(7 g), petega odstavka člena 16 in člena 16a(5) se prenese na Komisijo za obdobje petih let od [datum začetka veljavnosti te direktive o spremembi].

Sprememba 53

Sprememba 53

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 6

Člen 1 – odstavek 1 – točka 6

Direktiva 2009/103/ES

Člen 28b – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Delegirani akt, sprejet na podlagi
  členov
   9(2) 
  in
   10a(7), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v 
  dveh mesecih
  od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca. | 5.   Delegirani akt, sprejet na podlagi
  člena
   9(2)
  , člena
  10a(7
  g), petega odstavka člena 16 in člena 16a(5
  ), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v 
  roku treh mesecev
  od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Delegirani akt, sprejet na podlagi
  členov
   9(2) 
  in
   10a(7), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v 
  dveh mesecih
  od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

5.   Delegirani akt, sprejet na podlagi
  člena
   9(2)
  , člena
  10a(7
  g), petega odstavka člena 16 in člena 16a(5
  ), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v 
  roku treh mesecev
  od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Sprememba 54

Sprememba 54

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 6

Člen 1 – odstavek 1 – točka 6

Direktiva 2009/103/ES

Člen 28c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 28c | Člen 28c |
| Ocena | Ocena
  in pregled |
| Ocena te direktive se izvede najpozneje sedem let po njenem prenosu. Komisija ugotovitve ocene skupaj s svojimi pripombami pošlje Evropskemu parlamentu
  ,
  Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru. | Komisija najkasneje v petih letih po prenosu te direktive Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru predloži poročilo, v katerem oceni izvajanje te direktive
  ,
  še zlasti v zvezi z: |
| | (a) | njeno uporabo glede na tehnološki razvoj, zlasti v zvezi z avtonomnimi in polavtonomnimi vozili; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 28c

Člen 28c

Ocena

Ocena
  in pregled

in pregled

Ocena te direktive se izvede najpozneje sedem let po njenem prenosu. Komisija ugotovitve ocene skupaj s svojimi pripombami pošlje Evropskemu parlamentu
  ,
  Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru.

Ocena te direktive se izvede najpozneje sedem let po njenem prenosu. Komisija ugotovitve ocene skupaj s svojimi pripombami pošlje Evropskemu parlamentu

Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru.

Komisija najkasneje v petih letih po prenosu te direktive Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru predloži poročilo, v katerem oceni izvajanje te direktive
  ,
  še zlasti v zvezi z:

Komisija najkasneje v petih letih po prenosu te direktive Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru predloži poročilo, v katerem oceni izvajanje te direktive

še zlasti v zvezi z:

(a)

(a)

njeno uporabo glede na tehnološki razvoj, zlasti v zvezi z avtonomnimi in polavtonomnimi vozili;

njeno uporabo glede na tehnološki razvoj, zlasti v zvezi z avtonomnimi in polavtonomnimi vozili;

| (b) | ustreznosti področja uporabe ob upoštevanju tveganj nesreč, ki jih pomenijo različna motorna vozila, glede na verjetne spremembe na trgu, zlasti v zvezi z visokohitrostnimi lahkimi vozili, ki spadajo v kategorije vozil iz člena 2(2)(h), (i), (j) in (k) Uredbe (EU) št. 168/2013, kot so električna kolesa, vozila segway ali električni skuterji, in ali naj bi v njej določen sistem odgovornosti še lahko zadovoljeval prihodnje potrebe; |
| --- | --- |

(b)

(b)

ustreznosti področja uporabe ob upoštevanju tveganj nesreč, ki jih pomenijo različna motorna vozila, glede na verjetne spremembe na trgu, zlasti v zvezi z visokohitrostnimi lahkimi vozili, ki spadajo v kategorije vozil iz člena 2(2)(h), (i), (j) in (k) Uredbe (EU) št. 168/2013, kot so električna kolesa, vozila segway ali električni skuterji, in ali naj bi v njej določen sistem odgovornosti še lahko zadovoljeval prihodnje potrebe;

ustreznosti področja uporabe ob upoštevanju tveganj nesreč, ki jih pomenijo različna motorna vozila, glede na verjetne spremembe na trgu, zlasti v zvezi z visokohitrostnimi lahkimi vozili, ki spadajo v kategorije vozil iz člena 2(2)(h), (i), (j) in (k) Uredbe (EU) št. 168/2013, kot so električna kolesa, vozila segway ali električni skuterji, in ali naj bi v njej določen sistem odgovornosti še lahko zadovoljeval prihodnje potrebe;

| (c) | spodbujanjem zavarovalnic, da v svoje zavarovalne pogodbe vključijo sistem bonus-malus, vključno s popusti za nevložitev odškodninskega zahtevka, pri čemer na premije vpliva izjava o škodnem dogajanju imetnika zavarovalne police. |
| --- | --- |

(c)

(c)

spodbujanjem zavarovalnic, da v svoje zavarovalne pogodbe vključijo sistem bonus-malus, vključno s popusti za nevložitev odškodninskega zahtevka, pri čemer na premije vpliva izjava o škodnem dogajanju imetnika zavarovalne police.

spodbujanjem zavarovalnic, da v svoje zavarovalne pogodbe vključijo sistem bonus-malus, vključno s popusti za nevložitev odškodninskega zahtevka, pri čemer na premije vpliva izjava o škodnem dogajanju imetnika zavarovalne police.

Komisija poročilu priloži svoje pripombe in po potrebi zakonodajni predlog.

Komisija poročilu priloži svoje pripombe in po potrebi zakonodajni predlog.

---

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja (A8-0035/2019).

1

(15)  Direktiva 2009/103/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o zavarovanju civilne odgovornosti pri uporabi motornih vozil in o izvajanju obveznosti zavarovanja takšne odgovornosti (UL L 263, 7.10.2009, str. 11).

15

(15)  Direktiva 2009/103/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o zavarovanju civilne odgovornosti pri uporabi motornih vozil in o izvajanju obveznosti zavarovanja takšne odgovornosti (UL L 263, 7.10.2009, str. 11).

15

(20)  
  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

20

Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

(1a)  

  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

1a

UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

(*)  
  Uredba (EU) 2018/858 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o odobritvi in tržnem nadzoru motornih vozil in njihovih priklopnikov ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila, spremembi uredb (ES) št. 715/2007 in (ES) št. 595/2009 ter razveljavitvi Direktive 2007/46/ES (UL L 151, 14.6.2018, str. 1).

*

Uredba (EU) 2018/858 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o odobritvi in tržnem nadzoru motornih vozil in njihovih priklopnikov ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila, spremembi uredb (ES) št. 715/2007 in (ES) št. 595/2009 ter razveljavitvi Direktive 2007/46/ES (UL L 151, 14.6.2018, str. 1).

(**)  
  Uredba (EU) št. 167/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. februarja 2013 o odobritvi in tržnem nadzoru kmetijskih in gozdarskih vozil (UL L 60, 2.3.2013, str. 1).

**

Uredba (EU) št. 167/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. februarja 2013 o odobritvi in tržnem nadzoru kmetijskih in gozdarskih vozil (UL L 60, 2.3.2013, str. 1).

(***)  
  Uredba (EU) št. 168/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2013 o odobritvi in tržnem nadzoru dvo- ali trikolesnih vozil in štirikolesnikov (UL L 60, 2.3.2013, str. 52).“

***

Uredba (EU) št. 168/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2013 o odobritvi in tržnem nadzoru dvo- ali trikolesnih vozil in štirikolesnikov (UL L 60, 2.3.2013, str. 52).“

(*1)  
  Direktiva (EU) 2015/413 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2015 o lažji čezmejni izmenjavi informacij o prometnih prekrških, povezanih z varnostjo v cestnem prometu (UL L 68, 13.3.2015, str. 9).

*1

Direktiva (EU) 2015/413 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2015 o lažji čezmejni izmenjavi informacij o prometnih prekrških, povezanih z varnostjo v cestnem prometu (UL L 68, 13.3.2015, str. 9).

(*2)  
  Sklep Sveta 2008/616/PNZ z dne 23. junija 2008 o izvajanju Sklepa 2008/615/PNZ o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (UL L 210, 6.8.2008, str. 12).

*2

Sklep Sveta 2008/616/PNZ z dne 23. junija 2008 o izvajanju Sklepa 2008/615/PNZ o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (UL L 210, 6.8.2008, str. 12).

(*)  
  Direktiva 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (UL L 335, 17.12.2009, str. 1).“

*

Direktiva 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (UL L 335, 17.12.2009, str. 1).“

(***)  
  Direktiva 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (UL L 335, 17.12.2009, str. 1).“

***

Direktiva 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (UL L 335, 17.12.2009, str. 1).“

(*)  
  Direktiva 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (UL L 335, 17.12.2009, str. 1).“

*

Direktiva 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (UL L 335, 17.12.2009, str. 1).“

---

Četrtek, 14. februar 2019

| 23.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/619 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/619

---

P8_TA(2019)0118

Mehanizem za reševanje pravnih in upravnih ovir v čezmejnem okviru ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o mehanizmu za reševanje pravnih in upravnih ovir v čezmejnem okviru (COM(2018)0373 – C8-0228/2018 – 2018/0198(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 449/64)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0373), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0373),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in tretjega odstavka člena 175 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0228/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in tretjega odstavka člena 175 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0228/2018),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. septembra 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. septembra 2018 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 5. decembra 2018 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 5. decembra 2018 (2),

| — | ob upoštevanju obrazloženega mnenja švedskega parlamenta v skladu s Protokolom št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženega mnenja švedskega parlamenta v skladu s Protokolom št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj ter mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0414/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj ter mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0414/2018),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 440, 6.12.2018, str. 124.

(2)  UL C ...

---

P8_TC1-COD(2018)0198

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 14. februarja 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta o mehanizmu za reševanje pravnih in upravnih ovir v čezmejnem okviru

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti tretjega odstavka člena 175 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Tretji odstavek člena 175 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) omogoča odločanje o posebnih dejavnostih zunaj skladov iz prvega odstavka navedenega člena, da se doseže cilj socialne in ekonomske kohezije, predviden v PDEU. Skladen razvoj celotnega ozemlja Unije in večja gospodarska, socialna in ozemeljska kohezija zahtevata okrepitev teritorialnega sodelovanja. Zato je primerno sprejeti ukrepe, potrebne za izboljšanje izvedbenih pogojev za ukrepe teritorialnega sodelovanja. |
| --- | --- |

(1)

Tretji odstavek člena 175 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) omogoča odločanje o posebnih dejavnostih zunaj skladov iz prvega odstavka navedenega člena, da se doseže cilj socialne in ekonomske kohezije, predviden v PDEU. Skladen razvoj celotnega ozemlja Unije in večja gospodarska, socialna in ozemeljska kohezija zahtevata okrepitev teritorialnega sodelovanja. Zato je primerno sprejeti ukrepe, potrebne za izboljšanje izvedbenih pogojev za ukrepe teritorialnega sodelovanja.

| (2) | Člen 174 PDEU priznava izzive, s katerimi se spopadajo obmejne regije, in določa, da mora Unija tem regijam nameniti posebno pozornost pri razvoju in izvajanju dejavnosti, ki vodijo h krepitvi njene ekonomske, socialne in teritorialne kohezije. Zaradi povečanja števila kopenskih in morskih meja imajo Unija in njene neposredne sosede v Evropskem združenju za prosto trgovino (EFTA) 40 notranjih kopenskih mej. |
| --- | --- |

(2)

Člen 174 PDEU priznava izzive, s katerimi se spopadajo obmejne regije, in določa, da mora Unija tem regijam nameniti posebno pozornost pri razvoju in izvajanju dejavnosti, ki vodijo h krepitvi njene ekonomske, socialne in teritorialne kohezije. Zaradi povečanja števila kopenskih in morskih meja imajo Unija in njene neposredne sosede v Evropskem združenju za prosto trgovino (EFTA) 40 notranjih kopenskih mej.

| (2a) | Ob spoštovanju prava Unije bi bilo treba izvajanje te uredbe in uporabo mehanizma za reševanje pravnih in upravnih ovir razširiti na čezmejne regije ob morski meji ali čezmejne regije med državami članicami in tretjimi državami, da bi se izboljšalo življenje državljanov v teh regijah. [Sprememba 1] |
| --- | --- |

(2a)

Ob spoštovanju prava Unije bi bilo treba izvajanje te uredbe in uporabo mehanizma za reševanje pravnih in upravnih ovir razširiti na čezmejne regije ob morski meji ali čezmejne regije med državami članicami in tretjimi državami, da bi se izboljšalo življenje državljanov v teh regijah. [Sprememba 1]

| (3) | Komisija je v sporočilu Spodbujanje rasti in kohezije v obmejnih regijah EU (4) (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o obmejnih regijah) navedla, da je v zadnjih desetletjih proces evropskega povezovanja pomagal regijam ob notranjih mejah, da so se preoblikovale iz pretežno obrobnih območij v območja rasti in priložnosti. Vzpostavitev enotnega trga leta 1992 je povečala produktivnost Unije in zmanjšala stroške z odpravo carinskih formalnosti, uskladitvijo ali vzajemnim priznavanjem tehničnih pravil in nižjimi cenami zaradi konkurence; trgovina znotraj EU se je v 10 letih povečala za 15 %; dosežena je bila dodatna rast in ustvarjenih je bilo približno 2,5 milijona novih delovnih mest. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je v sporočilu Spodbujanje rasti in kohezije v obmejnih regijah EU (4) (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o obmejnih regijah) navedla, da je v zadnjih desetletjih proces evropskega povezovanja pomagal regijam ob notranjih mejah, da so se preoblikovale iz pretežno obrobnih območij v območja rasti in priložnosti. Vzpostavitev enotnega trga leta 1992 je povečala produktivnost Unije in zmanjšala stroške z odpravo carinskih formalnosti, uskladitvijo ali vzajemnim priznavanjem tehničnih pravil in nižjimi cenami zaradi konkurence; trgovina znotraj EU se je v 10 letih povečala za 15 %; dosežena je bila dodatna rast in ustvarjenih je bilo približno 2,5 milijona novih delovnih mest.

| (4) | V sporočilu o obmejnih regijah so navedeni tudi dokazi, da v obmejnih regijah še vedno obstajajo številne pravne ovire, zlasti ovire na področju zdravstvenih storitev, delovne zakonodaje, davkov in poslovnega razvoja ter ovire zaradi razlik med upravnimi kulturami in med nacionalnimi pravnimi okviri. Ne financiranje v okviru evropskega teritorialnega sodelovanja ne institucionalna pomoč za sodelovanje, ki jo zagotavljajo evropska združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS), sama ne zadostujeta za reševanje tistih omejitev, ki pomenijo resnične ovire za učinkovito sodelovanje. |
| --- | --- |

(4)

V sporočilu o obmejnih regijah so navedeni tudi dokazi, da v obmejnih regijah še vedno obstajajo številne pravne ovire, zlasti ovire na področju zdravstvenih storitev, delovne zakonodaje, davkov in poslovnega razvoja ter ovire zaradi razlik med upravnimi kulturami in med nacionalnimi pravnimi okviri. Ne financiranje v okviru evropskega teritorialnega sodelovanja ne institucionalna pomoč za sodelovanje, ki jo zagotavljajo evropska združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS), sama ne zadostujeta za reševanje tistih omejitev, ki pomenijo resnične ovire za učinkovito sodelovanje.

| (5) | Od leta 1990 programi v okviru ciljev evropskega teritorialnega sodelovanja, bolj znanega kot Interreg (5), podpirajo programe čezmejnega sodelovanja v obmejnih regijah EU, vključno ob mejah z državami EFTA. Financiranih je bilo na tisoče projektov in pobud, ki so pomagali izboljšati evropsko povezovanje. Glavni dosežki programov Interreg vključujejo povečano zaupanje, boljšo povezljivost, izboljšano okolje, boljše zdravje in gospodarsko rast. Od projektov za stike med ljudmi ter infrastrukturnih naložb in podpore do pobud za medinstitucionalno sodelovanje je Interreg resnično vplival na obmejne regije in prispeval k njihovi preobrazbi. Podpiral je tudi sodelovanje na nekaterih morskih mejah. Vendar pa pravne ovire za regije ob morskih mejah niso tako velika težava, ker je fizično nemogoče dnevno ali večkrat na teden prečkati mejo zaradi dela, izobraževanja in usposabljanja, nakupovanja, uporabe zmogljivosti in storitev v splošnem gospodarskem interesu ali zaradi več teh dejavnikov ali za hitre posege v nujnih primerih. |
| --- | --- |

(5)

Od leta 1990 programi v okviru ciljev evropskega teritorialnega sodelovanja, bolj znanega kot Interreg (5), podpirajo programe čezmejnega sodelovanja v obmejnih regijah EU, vključno ob mejah z državami EFTA. Financiranih je bilo na tisoče projektov in pobud, ki so pomagali izboljšati evropsko povezovanje. Glavni dosežki programov Interreg vključujejo povečano zaupanje, boljšo povezljivost, izboljšano okolje, boljše zdravje in gospodarsko rast. Od projektov za stike med ljudmi ter infrastrukturnih naložb in podpore do pobud za medinstitucionalno sodelovanje je Interreg resnično vplival na obmejne regije in prispeval k njihovi preobrazbi. Podpiral je tudi sodelovanje na nekaterih morskih mejah. Vendar pa pravne ovire za regije ob morskih mejah niso tako velika težava, ker je fizično nemogoče dnevno ali večkrat na teden prečkati mejo zaradi dela, izobraževanja in usposabljanja, nakupovanja, uporabe zmogljivosti in storitev v splošnem gospodarskem interesu ali zaradi več teh dejavnikov ali za hitre posege v nujnih primerih.

| (6) | Finančno pomoč Interreg za čezmejno sodelovanje so dopolnila EZTS, ustanovljena od leta 2006 na podlagi Uredbe (ES) št. 1082/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (6). Toda v skladu s prvim pododstavkom člena 7(4) Uredbe (ES) št. 1082/2006 EZTS ne morejo izvajati regulativnih pooblastil, da bi rešila pravne in upravne ovire v čezmejnem okviru. |
| --- | --- |

(6)

Finančno pomoč Interreg za čezmejno sodelovanje so dopolnila EZTS, ustanovljena od leta 2006 na podlagi Uredbe (ES) št. 1082/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (6). Toda v skladu s prvim pododstavkom člena 7(4) Uredbe (ES) št. 1082/2006 EZTS ne morejo izvajati regulativnih pooblastil, da bi rešila pravne in upravne ovire v čezmejnem okviru.

| (7) | Komisija v sporočilu o obmejnih regijah poleg drugih ukrepov navaja pobudo, ki se je začela med luksemburškim predsedstvom leta 2015: številne države članice razmišljajo o prednostih novega instrumenta, ki bi poenostavil čezmejne projekte tako, da bi na prostovoljni osnovi in s privolitvijo pristojnih organov omogočil, da se pravila ene države članice uporabljajo tudi v sosednji državi članici. To bi veljalo za posamezen časovno omejen projekt ali ukrep, ki se izvaja v obmejni regiji in so ga začeli lokalni ali regionalni organi. |
| --- | --- |

(7)

Komisija v sporočilu o obmejnih regijah poleg drugih ukrepov navaja pobudo, ki se je začela med luksemburškim predsedstvom leta 2015: številne države članice razmišljajo o prednostih novega instrumenta, ki bi poenostavil čezmejne projekte tako, da bi na prostovoljni osnovi in s privolitvijo pristojnih organov omogočil, da se pravila ene države članice uporabljajo tudi v sosednji državi članici. To bi veljalo za posamezen časovno omejen projekt ali ukrep, ki se izvaja v obmejni regiji in so ga začeli lokalni ali regionalni organi.

| (8) | Čeprav v nekaterih regijah Unije že obstajajo učinkoviti mehanizmi za čezmejno sodelovanje na meddržavni, regionalni in lokalni ravni, ne pokrivajo vseh obmejnih regij v Uniji. Da bi dopolnili obstoječe sisteme, je torej treba vzpostaviti prostovoljen mehanizem za reševanje pravnih in upravnih ovir v vseh obmejnih regijah (v nadaljnjem besedilu: mehanizem)
  , to pa ne preprečuje vzpostavitve drugih podobnih mehanizmov v skladu s posebnimi potrebami na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni
  . [Sprememba 2] |
| --- | --- |

(8)

Čeprav v nekaterih regijah Unije že obstajajo učinkoviti mehanizmi za čezmejno sodelovanje na meddržavni, regionalni in lokalni ravni, ne pokrivajo vseh obmejnih regij v Uniji. Da bi dopolnili obstoječe sisteme, je torej treba vzpostaviti prostovoljen mehanizem za reševanje pravnih in upravnih ovir v vseh obmejnih regijah (v nadaljnjem besedilu: mehanizem)
  , to pa ne preprečuje vzpostavitve drugih podobnih mehanizmov v skladu s posebnimi potrebami na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni
  . [Sprememba 2]

| (9) | Uporaba mehanizma bi morala biti

  je
  prostovoljna v tistih obmejnih regijah neke države članice, kjer obstaja drug učinkovit mehanizem ali bi se lahko vzpostavil s sosednjo državo članico, pri tem pa bi bilo treba v celoti spoštovati ustavno in institucionalno ureditev držav članic. Mehanizem bi morala sestavljati dva ukrepa: podpis in sklenitev evropske čezmejne zaveze (v nadaljnjem besedilu: zaveza) ali podpis evropske čezmejne izjave (v nadaljnjem besedilu: izjava).
  Države članice bi morale imeti možnost izbire instrumenta, ki se jim zdi bolj koristen. [Sprememba 3] |
| --- | --- |

(9)

Uporaba mehanizma bi morala biti

  je
  prostovoljna v tistih obmejnih regijah neke države članice, kjer obstaja drug učinkovit mehanizem ali bi se lahko vzpostavil s sosednjo državo članico, pri tem pa bi bilo treba v celoti spoštovati ustavno in institucionalno ureditev držav članic. Mehanizem bi morala sestavljati dva ukrepa: podpis in sklenitev evropske čezmejne zaveze (v nadaljnjem besedilu: zaveza) ali podpis evropske čezmejne izjave (v nadaljnjem besedilu: izjava).
  Države članice bi morale imeti možnost izbire instrumenta, ki se jim zdi bolj koristen. [Sprememba 3]

| (9a) | Pristojni organi držav članic ter sodelujočih držav članic, subjektov ali regij bi morali v skladu s svojimi ustavnimi in zakonsko določenimi posebnimi pristojnostmi sprejeti predlagano ad hoc pravno rešitev, preden sklenejo in podpišejo zavezo ali podpišejo izjavo v skladu s to uredbo. [Sprememba 4] |
| --- | --- |

(9a)

Pristojni organi držav članic ter sodelujočih držav članic, subjektov ali regij bi morali v skladu s svojimi ustavnimi in zakonsko določenimi posebnimi pristojnostmi sprejeti predlagano ad hoc pravno rešitev, preden sklenejo in podpišejo zavezo ali podpišejo izjavo v skladu s to uredbo. [Sprememba 4]

| (10) | Zaveza bi morala biti samodejno izvršljiva, kar pomeni, da bi se po sklenitvi zaveze nekatere pravne določbe ene države članice uporabljale na ozemlju sosednje države članice. Sprejemljivo bi moralo biti tudi, da države članice sprejmejo zakonodajni akt, ki omogoča sklenitev zaveze, zato da se prepreči, da bi od nacionalne zakonodaje, ki jo je formalno sprejel zakonodajni organ, lahko odstopal organ, ki ni navedeni zakonodajni organ, ter s tem kršil pravno jasnost ali preglednost ali oboje. |
| --- | --- |

(10)

Zaveza bi morala biti samodejno izvršljiva, kar pomeni, da bi se po sklenitvi zaveze nekatere pravne določbe ene države članice uporabljale na ozemlju sosednje države članice. Sprejemljivo bi moralo biti tudi, da države članice sprejmejo zakonodajni akt, ki omogoča sklenitev zaveze, zato da se prepreči, da bi od nacionalne zakonodaje, ki jo je formalno sprejel zakonodajni organ, lahko odstopal organ, ki ni navedeni zakonodajni organ, ter s tem kršil pravno jasnost ali preglednost ali oboje.

| (11) | Za izjavo bi bil še vedno potreben zakonodajni postopek v državi članici. Organ, ki sklene izjavo, bi moral podati formalno izjavo, da bo v določenem roku začel zakonodajni postopek, potreben za spremembo nacionalne zakonodaje, ki se običajno uporablja, in uporabo zakonodaje sosednje države članice z izrecnim odstopanjem
  , da bi odpravili ovire za izvajanje skupnih čezmejnih projektov
  . [Sprememba 5] |
| --- | --- |

(11)

Za izjavo bi bil še vedno potreben zakonodajni postopek v državi članici. Organ, ki sklene izjavo, bi moral podati formalno izjavo, da bo v določenem roku začel zakonodajni postopek, potreben za spremembo nacionalne zakonodaje, ki se običajno uporablja, in uporabo zakonodaje sosednje države članice z izrecnim odstopanjem
  , da bi odpravili ovire za izvajanje skupnih čezmejnih projektov
  . [Sprememba 5]

| (12) | Pravne ovire občutijo predvsem ljudje ob kopenskih mejah,
  kot so čezmejni delavci,
  ker jih prečkajo dnevno ali tedensko. Da se učinek te uredbe osredotočil predvsem na regije, ki so najbližje meji in v katerih je stopnja povezovanja in medsebojnega delovanja sosednjih držav največja, bi se morala ta uredba uporabljati za čezmejne regije v smislu ozemlja sosednjih obmejnih regij na ravni NUTS 3 ob kopenski
  ali morski
  meji v dveh ali več državah članicah (7). To državam članicam ne bi smelo preprečevati uporabe mehanizma tudi na morskih in zunanjih mejah z državami, ki niso države EFTA
  , s prostovoljnim sodelovanjem vseh zadevnih strani
  . [Sprememba 6] |
| --- | --- |

(12)

Pravne ovire občutijo predvsem ljudje ob kopenskih mejah,
  kot so čezmejni delavci,
  ker jih prečkajo dnevno ali tedensko. Da se učinek te uredbe osredotočil predvsem na regije, ki so najbližje meji in v katerih je stopnja povezovanja in medsebojnega delovanja sosednjih držav največja, bi se morala ta uredba uporabljati za čezmejne regije v smislu ozemlja sosednjih obmejnih regij na ravni NUTS 3 ob kopenski
  ali morski
  meji v dveh ali več državah članicah (7). To državam članicam ne bi smelo preprečevati uporabe mehanizma tudi na morskih in zunanjih mejah z državami, ki niso države EFTA
  , s prostovoljnim sodelovanjem vseh zadevnih strani
  . [Sprememba 6]

| (13) | Za usklajevanje nalog med različnimi organi države članice, ki v nekaterih državah članicah zajemajo nacionalne in regionalne zakonodajne organe, ter med organi ene ali več sosednjih držav članic bi morala vsaka država članica, ki se odloči za mehanizem, vzpostaviti nacionalne in
  , kjer je ustrezno,
  po potrebi regionalne čezmejne koordinacijske točke ter opredeliti njihove naloge in pristojnosti po različnih korakih mehanizma, ki zajemajo začetek, zaključek, izvajanje in spremljanje zavez in izjav. [Sprememba 7] |
| --- | --- |

(13)

Za usklajevanje nalog med različnimi organi države članice, ki v nekaterih državah članicah zajemajo nacionalne in regionalne zakonodajne organe, ter med organi ene ali več sosednjih držav članic bi morala vsaka država članica, ki se odloči za mehanizem, vzpostaviti nacionalne in
  , kjer je ustrezno,
  po potrebi regionalne čezmejne koordinacijske točke ter opredeliti njihove naloge in pristojnosti po različnih korakih mehanizma, ki zajemajo začetek, zaključek, izvajanje in spremljanje zavez in izjav. [Sprememba 7]

| (14) | Komisija bi morala vzpostaviti koordinacijsko točko na ravni Unije, kot je napovedala v sporočilu o obmejnih regijah. Ta bi morala povezovati različne nacionalne in v nekaterih primerih regionalne čezmejne koordinacijske točke. Komisija bi morala vzpostaviti in vzdrževati podatkovno zbirko o zavezah in izjavah v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (8). |
| --- | --- |

(14)

Komisija bi morala vzpostaviti koordinacijsko točko na ravni Unije, kot je napovedala v sporočilu o obmejnih regijah. Ta bi morala povezovati različne nacionalne in v nekaterih primerih regionalne čezmejne koordinacijske točke. Komisija bi morala vzpostaviti in vzdrževati podatkovno zbirko o zavezah in izjavah v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (8).

| (15) | Ta uredba bi morala določiti postopek za sklenitev zaveze ali izjave in podrobno opisati različne korake; pripravo in vložitev pobude, predhodno analizo, ki jo opravi država članica, ki bo uporabila pravne določbe sosednje države članice, pripravo zaveze ali izjave za sklenitev ter nazadnje postopek za sklenitev zaveze in izjave. Podrobno bi morali biti določeni tudi elementi, ki jih morajo vsebovati pobuda, osnutek in končna različica zavez in izjav, ter roki, ki se uporabijo. |
| --- | --- |

(15)

Ta uredba bi morala določiti postopek za sklenitev zaveze ali izjave in podrobno opisati različne korake; pripravo in vložitev pobude, predhodno analizo, ki jo opravi država članica, ki bo uporabila pravne določbe sosednje države članice, pripravo zaveze ali izjave za sklenitev ter nazadnje postopek za sklenitev zaveze in izjave. Podrobno bi morali biti določeni tudi elementi, ki jih morajo vsebovati pobuda, osnutek in končna različica zavez in izjav, ter roki, ki se uporabijo.

| (16) | Ta uredba bi morala opredeliti, kdo je lahko „pobudnik“ skupnega projekta. Ker bi moral mehanizem izboljšati izvajanje skupnih čezmejnih projektov, bi morali biti v prvi skupini organi, ki začnejo ali začnejo in izvajajo takšen skupni projekt. Izraz projekt bi bilo treba razumeti v širšem smislu, tako da zajema posebni del infrastrukture ali številne dejavnosti na nekem ozemlju ali oboje. Drugič, lokalni ali regionalni organ, ki je v neki čezmejni regiji ali tam izvaja javna pooblastila, bi moral biti pooblaščen, da sprejme pobudo za uporabo nacionalnega zakona, ki predstavlja oviro, vendar sprememba nacionalnega zakona ali odstopanje od njega ni v njegovi institucionalni pristojnosti. Tretjič, pobudniki bi morali biti organi, ustanovljeni za čezmejno sodelovanje, ki so v neki čezmejni regiji ali jo vsaj delno pokrivajo, vključno z EZTS, ali podobni organi, ki strukturirano usmerjajo čezmejni razvoj. Nazadnje, možnost, da vložijo pobudo, bi morali prav tako imeti organi, specializirani za čezmejno sodelovanje, ki bi lahko tudi poznali učinkovite rešitve, ki se za primerljiv namen uporabljajo drugod po Uniji. Za ustvarjanje sinergije med organi, na katere ovira neposredno vpliva, in tistimi, ki so specializirani za čezmejno sodelovanje na splošno, lahko vse skupine mehanizem sprožijo skupaj. |
| --- | --- |

(16)

Ta uredba bi morala opredeliti, kdo je lahko „pobudnik“ skupnega projekta. Ker bi moral mehanizem izboljšati izvajanje skupnih čezmejnih projektov, bi morali biti v prvi skupini organi, ki začnejo ali začnejo in izvajajo takšen skupni projekt. Izraz projekt bi bilo treba razumeti v širšem smislu, tako da zajema posebni del infrastrukture ali številne dejavnosti na nekem ozemlju ali oboje. Drugič, lokalni ali regionalni organ, ki je v neki čezmejni regiji ali tam izvaja javna pooblastila, bi moral biti pooblaščen, da sprejme pobudo za uporabo nacionalnega zakona, ki predstavlja oviro, vendar sprememba nacionalnega zakona ali odstopanje od njega ni v njegovi institucionalni pristojnosti. Tretjič, pobudniki bi morali biti organi, ustanovljeni za čezmejno sodelovanje, ki so v neki čezmejni regiji ali jo vsaj delno pokrivajo, vključno z EZTS, ali podobni organi, ki strukturirano usmerjajo čezmejni razvoj. Nazadnje, možnost, da vložijo pobudo, bi morali prav tako imeti organi, specializirani za čezmejno sodelovanje, ki bi lahko tudi poznali učinkovite rešitve, ki se za primerljiv namen uporabljajo drugod po Uniji. Za ustvarjanje sinergije med organi, na katere ovira neposredno vpliva, in tistimi, ki so specializirani za čezmejno sodelovanje na splošno, lahko vse skupine mehanizem sprožijo skupaj.

| (17) | Ključni subjekti v državah članicah, ki morajo skleniti zavezo ali izjavo, bi morale biti zadevne nacionalne ali regionalne čezmejne koordinacijske točke, ki se povezujejo z vsemi pristojnimi organi v svoji državi članici in z ustreznimi točkami v sosednji državi članici. Jasno bi moralo biti določeno tudi, da se lahko čezmejna koordinacijska točka odloči, ali je treba začeti postopek za sklenitev zaveze ali izjave ali pa je bila za eno ali več pravnih ovir že najdena rešitev, ki bi se lahko uporabila. Po drugi strani bi bilo treba določiti tudi, da lahko država članica, katere zakonske določbe naj bi se uporabljale v drugi državi članici, zavrne tako uporabo zunaj svojega ozemlja. Odločitev bi morala biti
  ustrezno
  utemeljena in ustrezno objavljena

  pravočasno sporočena vsem partnerjem
  . [Sprememba 8] |
| --- | --- |

(17)

Ključni subjekti v državah članicah, ki morajo skleniti zavezo ali izjavo, bi morale biti zadevne nacionalne ali regionalne čezmejne koordinacijske točke, ki se povezujejo z vsemi pristojnimi organi v svoji državi članici in z ustreznimi točkami v sosednji državi članici. Jasno bi moralo biti določeno tudi, da se lahko čezmejna koordinacijska točka odloči, ali je treba začeti postopek za sklenitev zaveze ali izjave ali pa je bila za eno ali več pravnih ovir že najdena rešitev, ki bi se lahko uporabila. Po drugi strani bi bilo treba določiti tudi, da lahko država članica, katere zakonske določbe naj bi se uporabljale v drugi državi članici, zavrne tako uporabo zunaj svojega ozemlja. Odločitev bi morala biti
  ustrezno
  utemeljena in ustrezno objavljena

  pravočasno sporočena vsem partnerjem
  . [Sprememba 8]

| (18) | Ta uredba bi morala določiti podrobna pravila o izvajanju, uporabi in spremljanju sklenjenih in podpisanih zavez in izjav. |
| --- | --- |

(18)

Ta uredba bi morala določiti podrobna pravila o izvajanju, uporabi in spremljanju sklenjenih in podpisanih zavez in izjav.

| (19) | Z izvajanjem samodejno izvršljive zaveze bi se morale
  pri izvajanju skupnih projektov
  uporabljati prenesene nacionalne določbe druge države članice. To bi moralo pomeniti spremembo zakonsko zavezujočih upravnih aktov, ki so že sprejeti v skladu z nacionalno zakonodajo, ki se običajno uporablja, ali če se to še ni zgodilo, sprejetje novih upravnih aktov, ki bi temeljili na zakonodaji druge države članice
  , v roku, o katerem se dogovorijo vsi partnerji, da bi se lahko začeli skupni projekti pravočasno izvajati
  . Če je za različne vidike zapletene pravne ovire pristojnih več organov, bi moral biti zavezi priložen časovni razpored za vsakega. Ob upoštevanju načela subsidiarnosti bi moralo sprejetje in prenos navedenih spremenjenih ali novih upravnih aktov slediti nacionalni zakonodaji o upravnih postopkih. [Sprememba 9] |
| --- | --- |

(19)

Z izvajanjem samodejno izvršljive zaveze bi se morale
  pri izvajanju skupnih projektov
  uporabljati prenesene nacionalne določbe druge države članice. To bi moralo pomeniti spremembo zakonsko zavezujočih upravnih aktov, ki so že sprejeti v skladu z nacionalno zakonodajo, ki se običajno uporablja, ali če se to še ni zgodilo, sprejetje novih upravnih aktov, ki bi temeljili na zakonodaji druge države članice
  , v roku, o katerem se dogovorijo vsi partnerji, da bi se lahko začeli skupni projekti pravočasno izvajati
  . Če je za različne vidike zapletene pravne ovire pristojnih več organov, bi moral biti zavezi priložen časovni razpored za vsakega. Ob upoštevanju načela subsidiarnosti bi moralo sprejetje in prenos navedenih spremenjenih ali novih upravnih aktov slediti nacionalni zakonodaji o upravnih postopkih. [Sprememba 9]

| (20) | Za izvajanje izjave bi zlasti bilo treba pripraviti in vložiti predlog zakona o spremembi obstoječega nacionalnega zakona ali za odstopanje od njega. Navedene spremembe ali odstopanja bi bilo treba po sprejetju javno objaviti in nato tudi izvajati kot zaveze s spremembo ali sprejetjem zakonsko zavezujočih upravnih aktov. |
| --- | --- |

(20)

Za izvajanje izjave bi zlasti bilo treba pripraviti in vložiti predlog zakona o spremembi obstoječega nacionalnega zakona ali za odstopanje od njega. Navedene spremembe ali odstopanja bi bilo treba po sprejetju javno objaviti in nato tudi izvajati kot zaveze s spremembo ali sprejetjem zakonsko zavezujočih upravnih aktov.

| (21) | V skladu s pravno zavezujočimi akti bi bilo treba spremljati spoštovanje obveznosti in pravic naslovnikov. Države članice bi morale imeti možnost izbrati, ali bodo spremljanje zaupale organom države članice, katere pravne določbe so bile prevzete, ker so ti z zadevnimi predpisi bolje seznanjeni, ali pa ga bodo poverile organom države članice, v kateri se te določbe uporabljajo, ker so ti bolje seznanjeni s celotnim pravnim sistemom države članice prevzemnice in z zakonom, ki ureja naslovnike. |
| --- | --- |

(21)

V skladu s pravno zavezujočimi akti bi bilo treba spremljati spoštovanje obveznosti in pravic naslovnikov. Države članice bi morale imeti možnost izbrati, ali bodo spremljanje zaupale organom države članice, katere pravne določbe so bile prevzete, ker so ti z zadevnimi predpisi bolje seznanjeni, ali pa ga bodo poverile organom države članice, v kateri se te določbe uporabljajo, ker so ti bolje seznanjeni s celotnim pravnim sistemom države članice prevzemnice in z zakonom, ki ureja naslovnike.

| (22) | Pojasniti bi bilo treba varstvo oseb s prebivališčem v čezmejnih regijah, ki jih uporaba in spremljanje zaveze in spremenjene zakonodaje na podlagi izjave neposredno ali posredno prizadene in menijo, da jim je bila z dejanji ali opustitvami, povzročenimi z uporabo, storjena krivica. Pri zavezah in izjavah bi se zakon sosednje države članice uporabljal v državi članici prevzemnici kot del njene zakonodaje, zato bi morala biti za pravno varstvo pristojna sodišča države članice prevzemnice, tudi če osebe zakonito prebivajo v državi članici prenosnici. Enako načelo bi se moralo uporabljati za pravna sredstva zoper državo članico, katere upravni akt se izpodbija. Za pravna sredstva zoper spremljanje uporabe zaveze ali izjave pa bi se moral uporabljati drugačen pristop. Če organ iz države članice prenosnice privoli, da bo spremljal uporabo spremenjenih pravnih določb države članice prevzemnice, in lahko v lastnem imenu ukrepa v zvezi z osebami s prebivališčem na čezmejnem območju v imenu organov države članice prevzemnice, bi morala biti pristojna sodišča države članice, v kateri navedene osebe zakonito prebivajo. Če pa pristojni organ prenosnik ne more ukrepati v lastnem imenu, ampak samo v imenu pristojnega organa prevzemnika, bi morala biti pristojna sodišča države članice prevzemnice, ne glede na to, kje oseba zakonito prebiva. |
| --- | --- |

(22)

Pojasniti bi bilo treba varstvo oseb s prebivališčem v čezmejnih regijah, ki jih uporaba in spremljanje zaveze in spremenjene zakonodaje na podlagi izjave neposredno ali posredno prizadene in menijo, da jim je bila z dejanji ali opustitvami, povzročenimi z uporabo, storjena krivica. Pri zavezah in izjavah bi se zakon sosednje države članice uporabljal v državi članici prevzemnici kot del njene zakonodaje, zato bi morala biti za pravno varstvo pristojna sodišča države članice prevzemnice, tudi če osebe zakonito prebivajo v državi članici prenosnici. Enako načelo bi se moralo uporabljati za pravna sredstva zoper državo članico, katere upravni akt se izpodbija. Za pravna sredstva zoper spremljanje uporabe zaveze ali izjave pa bi se moral uporabljati drugačen pristop. Če organ iz države članice prenosnice privoli, da bo spremljal uporabo spremenjenih pravnih določb države članice prevzemnice, in lahko v lastnem imenu ukrepa v zvezi z osebami s prebivališčem na čezmejnem območju v imenu organov države članice prevzemnice, bi morala biti pristojna sodišča države članice, v kateri navedene osebe zakonito prebivajo. Če pa pristojni organ prenosnik ne more ukrepati v lastnem imenu, ampak samo v imenu pristojnega organa prevzemnika, bi morala biti pristojna sodišča države članice prevzemnice, ne glede na to, kje oseba zakonito prebiva.

| (23) | Ta uredba bi morala določiti pravila o izvajanju in spremljanju uporabe te uredbe ter o obveznostih držav članic glede svojih nacionalnih izvedbenih pravil. |
| --- | --- |

(23)

Ta uredba bi morala določiti pravila o izvajanju in spremljanju uporabe te uredbe ter o obveznostih držav članic glede svojih nacionalnih izvedbenih pravil.

| (24) | Za vzpostavitev podatkovne zbirke v skladu s členom 8

  7
  bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za določitev pravil o njenem vodenju, varstvu podatkov in modelu, ki se uporabi, ko čezmejne koordinacijske točke predložijo informacije o izvajanju in uporabi mehanizma. Navedena pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu s svetovalnim postopkom na podlagi Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (9). Iz praktičnih razlogov in zaradi lažjega usklajevanja bi moral biti Odbor za usklajevanje evropskih strukturnih in investicijskih skladov pristojni odbor za postopek sprejetja izvedbenih aktov. [Sprememba 10] |
| --- | --- |

(24)

Za vzpostavitev podatkovne zbirke v skladu s členom 8

  7
  bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za določitev pravil o njenem vodenju, varstvu podatkov in modelu, ki se uporabi, ko čezmejne koordinacijske točke predložijo informacije o izvajanju in uporabi mehanizma. Navedena pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu s svetovalnim postopkom na podlagi Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (9). Iz praktičnih razlogov in zaradi lažjega usklajevanja bi moral biti Odbor za usklajevanje evropskih strukturnih in investicijskih skladov pristojni odbor za postopek sprejetja izvedbenih aktov. [Sprememba 10]

| (25) | Nacionalna izvedbena pravila morajo podrobno navajati, katere obmejne regije v posamezni državi članici so zajete z zavezo ali izjavo. Tako bo lahko Komisija ocenila, ali se je država članica glede meje, ki ni omenjena, odločila za drugačen mehanizem.
  [Sprememba 11] |
| --- | --- |

(25)

Nacionalna izvedbena pravila morajo podrobno navajati, katere obmejne regije v posamezni državi članici so zajete z zavezo ali izjavo. Tako bo lahko Komisija ocenila, ali se je država članica glede meje, ki ni omenjena, odločila za drugačen mehanizem.
  [Sprememba 11]

| (26) | Z uredbo se spoštujejo in upoštevajo temeljne pravice in načela, ki so priznani z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti pravica do varstva osebnih podatkov (člen 8), pravica do izobraževanja (člen 14), svoboda izbire poklica in pravica do dela (člen 15), še posebej svoboda iskanja zaposlitve, dela, ustanavljanja in opravljanja storitev v kateri koli državi članici, svoboda gospodarske pobude (člen 16), dostop do socialne varnosti in socialne pomoči (člen 34), dostop do zdravstvenega varstva (člen 35), in dostop do storitev splošnega gospodarskega pomena (člen 36)
  in visoka raven varstva okolja v skladu z načelom trajnostnega razvoja (člen 37
  ). [Sprememba 12] |
| --- | --- |

(26)

Z uredbo se spoštujejo in upoštevajo temeljne pravice in načela, ki so priznani z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti pravica do varstva osebnih podatkov (člen 8), pravica do izobraževanja (člen 14), svoboda izbire poklica in pravica do dela (člen 15), še posebej svoboda iskanja zaposlitve, dela, ustanavljanja in opravljanja storitev v kateri koli državi članici, svoboda gospodarske pobude (člen 16), dostop do socialne varnosti in socialne pomoči (člen 34), dostop do zdravstvenega varstva (člen 35), in dostop do storitev splošnega gospodarskega pomena (člen 36)
  in visoka raven varstva okolja v skladu z načelom trajnostnega razvoja (člen 37
  ). [Sprememba 12]

| (27) | Pogoji za teritorialno sodelovanje bi se morali oblikovati v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU). Države članice so sprejele individualne, dvostranske ali celo večstranske pobude za reševanje pravnih čezmejnih ovir. Toda navedeni mehanizmi ne obstajajo v vseh državah članicah ali za vse meje posamezne države članice. Instrumenti financiranja (predvsem Interreg) in pravni instrumenti (predvsem EZTS) na ravni Unije doslej niso zadostovali za reševanje pravnih mejnih ovir po vsej Uniji. Zato države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev predlaganih ukrepov ne na centralni ne na regionalni in lokalni ravni, temveč bi se zaradi obsega in učinkov predlaganih ukrepov lažje dosegli na ravni Unije. Zato je potrebno nadaljnje ukrepanje zakonodajalca Unije. |
| --- | --- |

(27)

Pogoji za teritorialno sodelovanje bi se morali oblikovati v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU). Države članice so sprejele individualne, dvostranske ali celo večstranske pobude za reševanje pravnih čezmejnih ovir. Toda navedeni mehanizmi ne obstajajo v vseh državah članicah ali za vse meje posamezne države članice. Instrumenti financiranja (predvsem Interreg) in pravni instrumenti (predvsem EZTS) na ravni Unije doslej niso zadostovali za reševanje pravnih mejnih ovir po vsej Uniji. Zato države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev predlaganih ukrepov ne na centralni ne na regionalni in lokalni ravni, temveč bi se zaradi obsega in učinkov predlaganih ukrepov lažje dosegli na ravni Unije. Zato je potrebno nadaljnje ukrepanje zakonodajalca Unije.

| (28) | Kakor določa člen 5(4) PEU, v skladu z načelom sorazmernosti ukrepi Unije vsebinsko in formalno ne smejo presegati tistega, kar je potrebno za doseganje ciljev pogodb. Uporaba posebnega mehanizma
  za reševanje pravnih ovir v čezmejnih regijah
  iz te uredbe je prostovoljna. Če se država članica odloči, da bo na neki meji

  za določen skupni projekt
  z eno ali več sosednjimi državami članicami pravne ovire v čezmejni regiji še naprej reševala z učinkovitimi mehanizmi, ki jih je vzpostavila na nacionalni ravni ali ki jih je formalno ali neformalno vzpostavila z eno ali več sosednjimi državami članicami, se ni treba odločiti za mehanizem iz te uredbe. Mehanizma iz te uredbe prav tako ni treba izbrati, če se država članica odloči, da se bo na neki meji

  pri določenem skupnem projektu
  z eno ali več sosednjimi državami članicami pridružila obstoječemu učinkovitemu mehanizmu, formalno ali neformalno vzpostavljenemu v eni ali več sosednjih državah članicah, če mehanizem omogoča pristop.
  Če se država članica skupaj z eno ali več sosednjimi državami članicami odloči, da formalno ali neformalno vzpostavi nov učinkovit mehanizem za reševanje pravnih ovir, ki zavirajo izvajanje skupnega projekta v čezmejnih regijah, se ni treba odločiti za mehanizem iz te uredbe.
  Zato ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno, da se dosežejo njeni cilji za tiste čezmejne regije, za katere države članice nimajo učinkovitih mehanizmov za reševanje obstoječih pravnih ovir. [Sprememba 13] |
| --- | --- |

(28)

Kakor določa člen 5(4) PEU, v skladu z načelom sorazmernosti ukrepi Unije vsebinsko in formalno ne smejo presegati tistega, kar je potrebno za doseganje ciljev pogodb. Uporaba posebnega mehanizma
  za reševanje pravnih ovir v čezmejnih regijah
  iz te uredbe je prostovoljna. Če se država članica odloči, da bo na neki meji

  za določen skupni projekt
  z eno ali več sosednjimi državami članicami pravne ovire v čezmejni regiji še naprej reševala z učinkovitimi mehanizmi, ki jih je vzpostavila na nacionalni ravni ali ki jih je formalno ali neformalno vzpostavila z eno ali več sosednjimi državami članicami, se ni treba odločiti za mehanizem iz te uredbe. Mehanizma iz te uredbe prav tako ni treba izbrati, če se država članica odloči, da se bo na neki meji

  pri določenem skupnem projektu
  z eno ali več sosednjimi državami članicami pridružila obstoječemu učinkovitemu mehanizmu, formalno ali neformalno vzpostavljenemu v eni ali več sosednjih državah članicah, če mehanizem omogoča pristop.
  Če se država članica skupaj z eno ali več sosednjimi državami članicami odloči, da formalno ali neformalno vzpostavi nov učinkovit mehanizem za reševanje pravnih ovir, ki zavirajo izvajanje skupnega projekta v čezmejnih regijah, se ni treba odločiti za mehanizem iz te uredbe.
  Zato ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno, da se dosežejo njeni cilji za tiste čezmejne regije, za katere države članice nimajo učinkovitih mehanizmov za reševanje obstoječih pravnih ovir. [Sprememba 13]

| (28a) | Uredba bi morala biti skladna z načelom subsidiarnosti. Nikakor ne vpliva na suverenost držav članic in ni v nasprotju z njihovimi ustavami – [Sprememba 14] |
| --- | --- |

(28a)

Uredba bi morala biti skladna z načelom subsidiarnosti. Nikakor ne vpliva na suverenost držav članic in ni v nasprotju z njihovimi ustavami – [Sprememba 14]

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

Splošne določbe

Člen 1

Predmet urejanja

1.   Ta uredba vzpostavlja
  prostovoljni
  mehanizem, ki omogoča, da se glede čezmejne regije

  enega skupnega projekta v čezmejni regiji
  v eni državi članici uporabljajo pravne določbe druge države članice, če bi uporaba pravnih določb prve države članice pomenila pravno oviro

  eno ali več pravnih ovir
  , ki bi zavirala

  zavirale
  izvajanje skupnega projekta (v nadaljnjem besedilu: mehanizem). [Sprememba 15]

2.   Mehanizem sestavlja eden od teh ukrepov:

| (a) | sklenitev evropske čezmejne zaveze, ki je samodejno izvršljiva, |
| --- | --- |

(a)

sklenitev evropske čezmejne zaveze, ki je samodejno izvršljiva,

| (b) | sklenitev evropske čezmejne izjave, ki zahteva zakonodajni postopek v državi članici. |
| --- | --- |

(b)

sklenitev evropske čezmejne izjave, ki zahteva zakonodajni postopek v državi članici.

3.   Ta uredba tudi določa:

| (a) | organizacijo in naloge čezmejnih koordinacijskih točk v državah članicah, |
| --- | --- |

(a)

organizacijo in naloge čezmejnih koordinacijskih točk v državah članicah,

| (b) | usklajevalno vlogo Komisije v zvezi z mehanizmom, |
| --- | --- |

(b)

usklajevalno vlogo Komisije v zvezi z mehanizmom,

| (c) | pravno varstvo oseb s prebivališčem v čezmejnih regijah
  ali oseb, ki tam živijo začasno,
  v zvezi z mehanizmom. [Sprememba 16] |
| --- | --- |

(c)

pravno varstvo oseb s prebivališčem v čezmejnih regijah
  ali oseb, ki tam živijo začasno,
  v zvezi z mehanizmom. [Sprememba 16]

Člen 2

Področje uporabe

1.   Ta uredba se uporablja v čezmejnih regijah, kot so opredeljene v točki (1) člena 3.

2.   Če ima država članica več ozemeljskih enot z zakonodajnimi pooblastili, se ta uredba nanaša tudi na takšne ozemeljske enote, vključno z njihovimi organi ali pravnimi določbami.

Člen 3

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „čezmejna regija“ je ozemlje, ki ga ob kopenski
  ali morski
  meji sestavljajo sosednje obmejne regije na ravni NUTS 3 v dveh ali več državah članicah; [Sprememba 17] |
| --- | --- |

(1)

„čezmejna regija“ je ozemlje, ki ga ob kopenski
  ali morski
  meji sestavljajo sosednje obmejne regije na ravni NUTS 3 v dveh ali več državah članicah; [Sprememba 17]

| (2) | „skupni projekt“ je del infrastrukture, ki vpliva na neko čezmejno regijo, ali katera koli storitev v splošnem gospodarskem interesu, ki se izvaja v neki čezmejni regiji
  , ne glede na to, ali se ta vpliv pojavi na eni strani ali na obeh straneh meje
  ; [Sprememba 18] |
| --- | --- |

(2)

„skupni projekt“ je del infrastrukture, ki vpliva na neko čezmejno regijo, ali katera koli storitev v splošnem gospodarskem interesu, ki se izvaja v neki čezmejni regiji
  , ne glede na to, ali se ta vpliv pojavi na eni strani ali na obeh straneh meje
  ; [Sprememba 18]

| (3) | „pravna določba“ je katera koli pravna ali upravna določba, pravilo ali upravna praksa, ki se uporablja za skupni projekt, ne glede na to, ali jo sprejme ali izvaja zakonodajni ali izvršilni organ; |
| --- | --- |

(3)

„pravna določba“ je katera koli pravna ali upravna določba, pravilo ali upravna praksa, ki se uporablja za skupni projekt, ne glede na to, ali jo sprejme ali izvaja zakonodajni ali izvršilni organ;

| (4) | „pravna ovira“ je katera koli pravna določba glede načrtovanja, razvoja, kadrovske strukture, financiranja ali delovanja skupnega projekta, ki zavira potencial čezmejne regije pri čezmejnem udejstvovanju; |
| --- | --- |

(4)

„pravna ovira“ je katera koli pravna določba glede načrtovanja, razvoja, kadrovske strukture, financiranja ali delovanja skupnega projekta, ki zavira potencial čezmejne regije pri čezmejnem udejstvovanju;

| (5) | „pobudnik“ je subjekt, ki opredeli pravno oviro

  eno ali več pravnih ovir
  in sproži mehanizem z vložitvijo pobude; [Sprememba 19] |
| --- | --- |

(5)

„pobudnik“ je subjekt, ki opredeli pravno oviro

  eno ali več pravnih ovir
  in sproži mehanizem z vložitvijo pobude; [Sprememba 19]

| (6) | „pobuda“ je dokument, ki ga pripravi eden ali več pobudnikov za sprožitev mehanizma; |
| --- | --- |

(6)

„pobuda“ je dokument, ki ga pripravi eden ali več pobudnikov za sprožitev mehanizma;

| (7) | „država članica prevzemnica“ je država članica, na katere ozemlju se bo v okviru neke evropske čezmejne zaveze (v nadaljnjem besedilu: zaveza) ali evropske čezmejne izjave (v nadaljnjem besedilu: izjava) uporabljala ena ali več pravnih določb države članice prenosnice, ali če ni ustrezne pravne določbe, vzpostavila ad hoc pravna rešitev; |
| --- | --- |

(7)

„država članica prevzemnica“ je država članica, na katere ozemlju se bo v okviru neke evropske čezmejne zaveze (v nadaljnjem besedilu: zaveza) ali evropske čezmejne izjave (v nadaljnjem besedilu: izjava) uporabljala ena ali več pravnih določb države članice prenosnice, ali če ni ustrezne pravne določbe, vzpostavila ad hoc pravna rešitev;

| (8) | „država članica prenosnica“ je država članica, katere pravne določbe se bodo uporabljale v državi članici prevzemnici v okviru neke zaveze ali izjave; |
| --- | --- |

(8)

„država članica prenosnica“ je država članica, katere pravne določbe se bodo uporabljale v državi članici prevzemnici v okviru neke zaveze ali izjave;

| (9) | „pristojni organ prevzemnik“ je organ v državi članici prevzemnici, pristojen za odobritev uporabe pravnih določb države članice prenosnice na svojem ozemlju v okviru neke zaveze, pri izjavi pa je pristojen, da se zaveže, da bo začel zakonodajni postopek, potreben za odstopanje od svojih nacionalnih pravnih določb; |
| --- | --- |

(9)

„pristojni organ prevzemnik“ je organ v državi članici prevzemnici, pristojen za odobritev uporabe pravnih določb države članice prenosnice na svojem ozemlju v okviru neke zaveze, pri izjavi pa je pristojen, da se zaveže, da bo začel zakonodajni postopek, potreben za odstopanje od svojih nacionalnih pravnih določb;

| (10) | „pristojni organ prenosnik“ je organ države članice prenosnice, pristojen za sprejetje pravnih določb, ki se bodo uporabljale v državi članici prevzemnici, ter za uporabo na svojem ozemlju ali oboje; |
| --- | --- |

(10)

„pristojni organ prenosnik“ je organ države članice prenosnice, pristojen za sprejetje pravnih določb, ki se bodo uporabljale v državi članici prevzemnici, ter za uporabo na svojem ozemlju ali oboje;

| (11) | „območje uporabe“ je območje v državi članici prevzemnici, na katerem se uporabljajo pravne določbe države članice prenosnice ali ad hoc pravna rešitev. |
| --- | --- |

(11)

„območje uporabe“ je območje v državi članici prevzemnici, na katerem se uporabljajo pravne določbe države članice prenosnice ali ad hoc pravna rešitev.

Člen 4

Možnosti držav članic za reševanje pravnih ovir

1.   Država članica

  Države članice
  se na neki meji z eno ali več sosednjimi državami članicami odloči

  lahko odločijo

  ali za mehanizem ali za obstoječe

  druge
  načine reševanja pravnih ovir, ki zavirajo izvajanje skupnih projektov v čezmejnih regijah
  z eno ali več sosednjimi državami članicami
  . [Sprememba 20]

2.   Država članica se lahko tudi odloči, da se bo na neki meji

  glede skupnega projekta v čezmejnih regijah
  z eno ali več sosednjimi državami članicami pridružila

  pridruži
  obstoječemu učinkovitemu načinu, ki je bil formalno ali neformalno vzpostavljen v eni ali več sosednjih državah članicah
  , ali v skladu z izjavo uporabi mehanizem
  . [Sprememba 21]

3.   Države članice lahko mehanizem uporabijo tudi v čezmejnih regijah ob morski meji ali v čezmejnih regijah

  pri skupnem projektu v čezmejni regiji
  z eno ali več državami članicami in eno ali več tretjimi državami ali eno ali več čezmorskimi državami in ozemlji
  ter s prostovoljnim sodelovanjem vseh strani
  . [Sprememba 22]

4.   Države članice obvestijo Komisijo o vseh odločitvah, sprejetih na podlagi tega člena.

Člen 5

Čezmejne koordinacijske točke

1.   Če se

  Vsaka
  država članica odloči za mehanizem, vzpostavi
  ali določi
  eno ali več čezmejnih koordinacijskih točk na enega od teh načinov: [Sprememba 23]

| (a) | na nacionalni ali regionalni ravni ali na obeh ravneh določi čezmejno koordinacijsko točko kot poseben organ; |
| --- | --- |

(a)

na nacionalni ali regionalni ravni ali na obeh ravneh določi čezmejno koordinacijsko točko kot poseben organ;

| (b) | čezmejno koordinacijsko točko ustanovi v okviru obstoječega organa ali telesa na nacionalni ali regionalni ravni; |
| --- | --- |

(b)

čezmejno koordinacijsko točko ustanovi v okviru obstoječega organa ali telesa na nacionalni ali regionalni ravni;

| (c) | ustreznemu organu ali telesu poveri dodatne naloge kot nacionalni ali regionalni čezmejni koordinacijski točki. |
| --- | --- |

(c)

ustreznemu organu ali telesu poveri dodatne naloge kot nacionalni ali regionalni čezmejni koordinacijski točki.

2.   Države članice prevzemnice in države članice prenosnice določijo tudi:

| (a) | ali lahko zavezo sklene in podpiše čezmejna koordinacijska točka ali pristojni organ prevzemnik/prenosnik, ter se odločijo za odstopanje od nacionalne zakonodaje, ki se uporablja, od datuma začetka veljavnosti navedene zaveze; oziroma |
| --- | --- |

(a)

ali lahko zavezo sklene in podpiše čezmejna koordinacijska točka ali pristojni organ prevzemnik/prenosnik, ter se odločijo za odstopanje od nacionalne zakonodaje, ki se uporablja, od datuma začetka veljavnosti navedene zaveze; oziroma

| (b) | ali lahko izjavo podpiše čezmejna koordinacijska točka ali pristojni organ prevzemnik/prenosnik in v njej formalno navede, da bo pristojni organ prevzemnik poskrbel za vse potrebno glede ustreznih zakonodajnih in drugih aktov, ki jih morajo v določenem roku sprejeti pristojni zakonodajni organi v navedeni državi članici. |
| --- | --- |

(b)

ali lahko izjavo podpiše čezmejna koordinacijska točka ali pristojni organ prevzemnik/prenosnik in v njej formalno navede, da bo pristojni organ prevzemnik poskrbel za vse potrebno glede ustreznih zakonodajnih in drugih aktov, ki jih morajo v določenem roku sprejeti pristojni zakonodajni organi v navedeni državi članici.

3.   Država članica obvesti Komisijo o določenih čezmejnih koordinacijskih točkah do datuma začetka uporabe te uredbe.

Člen 6

Naloge čezmejnih koordinacijskih točk

1.   Vsaka čezmejna koordinacijska točka ima vsaj te naloge:

| (a) | izvaja postopek iz členov 10 in 11; |
| --- | --- |

(a)

izvaja postopek iz členov 10 in 11;

| (b) | usklajuje pripravo, podpis, izvajanje in spremljanje vseh zavez in izjav za ozemlje svoje države članice; |
| --- | --- |

(b)

usklajuje pripravo, podpis, izvajanje in spremljanje vseh zavez in izjav za ozemlje svoje države članice;

| (c) | pripravi in vzdržuje podatkovno zbirko za vse čezmejne koordinacijske točke za ozemlje svoje države članice; |
| --- | --- |

(c)

pripravi in vzdržuje podatkovno zbirko za vse čezmejne koordinacijske točke za ozemlje svoje države članice;

| (d) | povezuje se z morebitnimi čezmejnimi koordinacijskimi točkami v sosednjih državah članicah ali državah in s čezmejnimi koordinacijskimi točkami na drugih ozemeljskih enotah z zakonodajnimi pooblastili v svoji ali drugi državi članici; [Sprememba 24] |
| --- | --- |

(d)

povezuje se z morebitnimi čezmejnimi koordinacijskimi točkami v sosednjih državah članicah ali državah in s čezmejnimi koordinacijskimi točkami na drugih ozemeljskih enotah z zakonodajnimi pooblastili v svoji ali drugi državi članici; [Sprememba 24]

| (e) | povezuje se s Komisijo; |
| --- | --- |

(e)

povezuje se s Komisijo;

| (f) | podpira Komisijo glede njene podatkovne zbirke o zavezah in izjavah. |
| --- | --- |

(f)

podpira Komisijo glede njene podatkovne zbirke o zavezah in izjavah.

2.   Vsaka država članica ali vsaka ozemeljska enota z zakonodajnimi pooblastili v navedeni državi članici se lahko odloči, da bo ustrezni čezmejni koordinacijski točki poverila tudi naslednje naloge:

| (a) | sklepa zaveze ali izjave na podlagi člena 16(2) in člena 17(2), če je ustrezno; |
| --- | --- |

(a)

sklepa zaveze ali izjave na podlagi člena 16(2) in člena 17(2), če je ustrezno;

| (b) | podpira pobudnika, če ta to zahteva, med drugim tako, da opredeli pristojni organ prevzemnik v isti državi članici ali pristojni organ prenosnik v drugi državi članici; |
| --- | --- |

(b)

podpira pobudnika, če ta to zahteva, med drugim tako, da opredeli pristojni organ prevzemnik v isti državi članici ali pristojni organ prenosnik v drugi državi članici;

| (c) | na zahtevo pristojnega organa prevzemnika v drugi državi članici, ki nima svoje čezmejne koordinacijske točke, opravi predhodno analizo pobude; [Sprememba 25] |
| --- | --- |

(c)

na zahtevo pristojnega organa prevzemnika v drugi državi članici, ki nima svoje čezmejne koordinacijske točke, opravi predhodno analizo pobude; [Sprememba 25]

| (d) | spremlja izvajanje vseh zavez in izjav za ozemlje svoje države članice; |
| --- | --- |

(d)

spremlja izvajanje vseh zavez in izjav za ozemlje svoje države članice;

| (e) | opomni pristojni organ prevzemnik na upoštevanje rokov, določenih v zavezi ali izjavi, in zahteva odgovor v določenem roku; |
| --- | --- |

(e)

opomni pristojni organ prevzemnik na upoštevanje rokov, določenih v zavezi ali izjavi, in zahteva odgovor v določenem roku;

| (f) | obvesti organ, ki nadzoruje pristojni organ prevzemnik, če so roki, določeni v zavezi ali izjavi, prekoračeni. |
| --- | --- |

(f)

obvesti organ, ki nadzoruje pristojni organ prevzemnik, če so roki, določeni v zavezi ali izjavi, prekoračeni.

3.   Če je vsaj ena od več pravnih ovir povezana z vprašanjem zakonodajne pristojnosti na nacionalni ravni, naloge iz členov 9 do 17 prevzame nacionalna čezmejna koordinacijska točka in se usklajuje z eno ali več ustreznimi regionalnimi čezmejnimi koordinacijskimi točkami v isti državi članici, razen če se država članica odloči, da bo naloge iz členov 14 do 17 poverila pristojnemu organu prevzemniku na nacionalni ravni.

4.   Če nobena pravna ovira ni povezana z vprašanjem zakonodajne pristojnosti na nacionalni ravni, naloge iz členov 9 do 17 prevzame pristojna regionalna čezmejna koordinacijska točka in se, če se skupni projekt nanaša na več kakor eno ozemeljsko enoto, usklajuje z drugimi regionalnimi čezmejnimi koordinacijskimi točkami v isti državi članici, razen če se država članica odloči, da bo naloge iz členov 14 do 17 poverila nacionalni čezmejni koordinacijski točki. Navedena pristojna regionalna čezmejna koordinacijska točka obvešča nacionalno čezmejno koordinacijsko točko o kakršnem koli postopku glede zaveze ali izjave.

Člen 7

Usklajevalne naloge Komisije

1.   Komisija opravlja naslednje usklajevalne naloge:

| (a) | povezuje se s čezmejnimi koordinacijskimi točkami; |
| --- | --- |

(a)

povezuje se s čezmejnimi koordinacijskimi točkami;

| (b) | pripravi,
  objavi in posodablja seznam

  podatkovno zbirko
  vseh nacionalnih in regionalnih čezmejnih koordinacijskih točk; [Sprememba 26] |
| --- | --- |

(b)

pripravi,
  objavi in posodablja seznam

  podatkovno zbirko
  vseh nacionalnih in regionalnih čezmejnih koordinacijskih točk; [Sprememba 26]

| (c) | pripravi in vzdržuje zbirko podatkov o vseh zavezah in izjavah. |
| --- | --- |

(c)

pripravi in vzdržuje zbirko podatkov o vseh zavezah in izjavah.

1a.
     
  Komisija pripravi podporno komunikacijsko strategijo, katere cilji so:

| (a) | spodbujati izmenjavo dobre prakse; |
| --- | --- |

(a)

spodbujati izmenjavo dobre prakse;

| (b) | posredovati praktične informacije in razlago področja uporabe in tematski poudarek te uredbe ter |
| --- | --- |

(b)

posredovati praktične informacije in razlago področja uporabe in tematski poudarek te uredbe ter

| (c) | pojasniti natančen postopek sprejetja zaveze ali izjave. [Sprememba 27] |
| --- | --- |

(c)

pojasniti natančen postopek sprejetja zaveze ali izjave. [Sprememba 27]

2.   Komisija sprejme izvedbeni akt glede delovanja podatkovne zbirke iz točke (c) odstavka 1 in obrazce, ki se uporabljajo, ko čezmejne koordinacijske točke predložijo informacije o izvajanju in uporabi mehanizma. Izvedbeni akt se sprejme v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 23(2).

POGLAVJE II

Postopek za sklenitev in podpis zaveze ali za podpis izjave

Člen 8

Priprava in vložitev pobude

1.   Pobudnik opredeli pravno oviro

  eno ali več pravnih ovir
  pri načrtovanju, razvoju, kadrovski strukturi, financiranju ali delovanju skupnega projekta. [Sprememba 28]

2.   Pobudnik je:

| (a) | javni ali zasebni organ, odgovoren za začetek ali za začetek in izvajanje skupnega projekta; |
| --- | --- |

(a)

javni ali zasebni organ, odgovoren za začetek ali za začetek in izvajanje skupnega projekta;

| (b) | eden ali več lokalnih ali regionalnih organov, ki so v neki čezmejni regiji ali tam izvajajo javna pooblastila; |
| --- | --- |

(b)

eden ali več lokalnih ali regionalnih organov, ki so v neki čezmejni regiji ali tam izvajajo javna pooblastila;

| (c) | organ, ki je lahko pravna oseba in je ustanovljen za čezmejno sodelovanje, ki je v neki čezmejni regiji ali jo vsaj delno pokriva, vključno z evropskimi združenji za teritorialno sodelovanje iz Uredbe (ES) št. 1082/2006, evroregijami in podobnimi organi; |
| --- | --- |

(c)

organ, ki je lahko pravna oseba in je ustanovljen za čezmejno sodelovanje, ki je v neki čezmejni regiji ali jo vsaj delno pokriva, vključno z evropskimi združenji za teritorialno sodelovanje iz Uredbe (ES) št. 1082/2006, evroregijami in podobnimi organi;

| (d) | organizacija, ustanovljena za čezmejne regije za spodbujanje interesov čezmejnih ozemelj in olajšanje mreženja udeležencev ter izmenjave izkušenj, kot je Združenje evropskih obmejnih regij, Mission Opérationnelle Transfrontalière ali Srednjeevropska služba za čezmejne pobude; ali |
| --- | --- |

(d)

organizacija, ustanovljena za čezmejne regije za spodbujanje interesov čezmejnih ozemelj in olajšanje mreženja udeležencev ter izmenjave izkušenj, kot je Združenje evropskih obmejnih regij, Mission Opérationnelle Transfrontalière ali Srednjeevropska služba za čezmejne pobude; ali

| (e) | več subjektov iz točk (a) do (d) skupaj. |
| --- | --- |

(e)

več subjektov iz točk (a) do (d) skupaj.

3.   Pobudnik pripravi osnutek pobude v skladu s členom 9.

4.   Pobudnik predloži pobudo pristojni čezmejni koordinacijski točki države članice prevzemnice in pošlje izvod pristojni čezmejni koordinacijski točki države članice prenosnice.

Člen 9

Vsebina pobude

1.   Pobuda vključuje vsaj te elemente:

| (a) | opis skupnega projekta in njegovega okvira, ustrezne pravne ovire

  ene ali več ustreznih pravnih ovir
  v državi članici prevzemnici in razloga za reševanje pravne ovire

  ene ali več pravnih ovir
  ; [Sprememba 29] |
| --- | --- |

(a)

opis skupnega projekta in njegovega okvira, ustrezne pravne ovire

  ene ali več ustreznih pravnih ovir
  v državi članici prevzemnici in razloga za reševanje pravne ovire

  ene ali več pravnih ovir
  ; [Sprememba 29]

| (b) | seznam posebnih pravnih določb države članice prenosnice, s katerimi naj bi se rešila pravna ovira

  rešile ena ali več pravnih ovir
  , ali če ustrezne pravne določbe ni, predlog ad hoc pravne rešitve; [Sprememba 30] |
| --- | --- |

(b)

seznam posebnih pravnih določb države članice prenosnice, s katerimi naj bi se rešila pravna ovira

  rešile ena ali več pravnih ovir
  , ali če ustrezne pravne določbe ni, predlog ad hoc pravne rešitve; [Sprememba 30]

| (c) | utemeljitev za področje uporabe; |
| --- | --- |

(c)

utemeljitev za področje uporabe;

| (d) | predvidljivo trajanje, ali če je ustrezno utemeljeno, njeno neomejeno trajanje; |
| --- | --- |

(d)

predvidljivo trajanje, ali če je ustrezno utemeljeno, njeno neomejeno trajanje;

| (e) | seznam pristojnih organov prevzemnikov; |
| --- | --- |

(e)

seznam pristojnih organov prevzemnikov;

| (f) | seznam pristojnih organov prenosnikov. |
| --- | --- |

(f)

seznam pristojnih organov prenosnikov.

2.   Območje uporabe se omeji na nujno potrebno za učinkovito izvajanje skupnega projekta.

Člen 10

Predhodna analiza pobude, ki jo opravi država članica prevzemnica

  ena ali več držav članic prevzemnic in prenosnic [Sprememba 31]

1.   Pristojna čezmejna koordinacijska točka
  države prevzemnice
  analizira pobudo. Povezuje se z vsemi pristojnimi organi prevzemniki in z nacionalno ali v nekaterih primerih z drugimi regionalnimi čezmejnimi koordinacijskimi točkami v državi članici prevzemnici ter z nacionalno čezmejno koordinacijsko točko države članice prenosnice. [Sprememba 32]

1a.
     
  Pristojna čezmejna koordinacijska točka države članice prenosnice v treh mesecih po prejetju pobude svoj predhodni odziv pošlje pristojni čezmejni koordinacijski točki države članice prevzemnice. [Sprememba 33]

2.   V treh

  šestih
  mesecih od prejetja pobude pristojna čezmejna koordinacijska točka
  države članice prevzemnice
  sprejme enega ali več naslednjih ukrepov, o katerih pisno obvesti pobudnika: [Sprememba 34]

| (a) | pobudnika obvesti, da je bila pobuda pripravljena v skladu s členom 9 in je torej dopustna; |
| --- | --- |

(a)

pobudnika obvesti, da je bila pobuda pripravljena v skladu s členom 9 in je torej dopustna;

| (b) | po potrebi zahteva predložitev revidirane pobude ali dodatnih natančnih informacij in navede, zakaj in s katerega vidika pobuda po njenem mnenju ni zadostna; |
| --- | --- |

(b)

po potrebi zahteva predložitev revidirane pobude ali dodatnih natančnih informacij in navede, zakaj in s katerega vidika pobuda po njenem mnenju ni zadostna;

| (c) | obvesti pobudnika o svoji oceni, da ni nobene pravne ovire, ter navede razloge za to in pravna sredstva zoper navedeno odločitev v skladu z zakonodajo države članice prevzemnice; |
| --- | --- |

(c)

obvesti pobudnika o svoji oceni, da ni nobene pravne ovire, ter navede razloge za to in pravna sredstva zoper navedeno odločitev v skladu z zakonodajo države članice prevzemnice;

| (d) | obvesti pobudnika o svoji oceni, da je pravna ovira

  ena ali več pravnih ovir
  eden od primerov iz člena 12(4), in opiše, kaj namerava storiti pristojni organ prevzemnik, da bi navedeno pravno oviro spremenil ali prilagodil; [Sprememba 35] |
| --- | --- |

(d)

obvesti pobudnika o svoji oceni, da je pravna ovira

  ena ali več pravnih ovir
  eden od primerov iz člena 12(4), in opiše, kaj namerava storiti pristojni organ prevzemnik, da bi navedeno pravno oviro spremenil ali prilagodil; [Sprememba 35]

| (e) | obvesti pobudnika o svoji oceni, da je pravna ovira

  ena ali več pravnih ovir
  eden od položajev iz člena 12(4), in navede razloge za zavrnitev spremembe ali prilagoditve navedene pravne ovire ter pravna sredstva zoper navedeno odločitev v skladu z zakonodajo države članice prevzemnice; [Sprememba 36] |
| --- | --- |

(e)

obvesti pobudnika o svoji oceni, da je pravna ovira

  ena ali več pravnih ovir
  eden od položajev iz člena 12(4), in navede razloge za zavrnitev spremembe ali prilagoditve navedene pravne ovire ter pravna sredstva zoper navedeno odločitev v skladu z zakonodajo države članice prevzemnice; [Sprememba 36]

| (f) | se zaveže do pobudnika, da bo poiskala rešitev za pravno oviro ali pravne ovire v šestih mesecih, in sicer s podpisom zaveze s čezmejno koordinacijsko točko države članice prenosnice ali s pristojnim organom prenosnikom, kot ga je določila država članica prenosnica, ali pa s predlogom ad hoc pravne rešitve v pravnem okviru države članice prevzemnice; |
| --- | --- |

(f)

se zaveže do pobudnika, da bo poiskala rešitev za pravno oviro ali pravne ovire v šestih mesecih, in sicer s podpisom zaveze s čezmejno koordinacijsko točko države članice prenosnice ali s pristojnim organom prenosnikom, kot ga je določila država članica prenosnica, ali pa s predlogom ad hoc pravne rešitve v pravnem okviru države članice prevzemnice;

| (fa) | preusmeri pobudnika, da izbere obstoječi mehanizem iz člena 4(2) za rešitev ene ali več pravnih ovir, ki zavirajo izvajanje skupnega projekta, ali da pobudo posreduje neposredno pristojnemu organu v okviru ustreznega mehanizma; [Sprememba 37] |
| --- | --- |

(fa)

preusmeri pobudnika, da izbere obstoječi mehanizem iz člena 4(2) za rešitev ene ali več pravnih ovir, ki zavirajo izvajanje skupnega projekta, ali da pobudo posreduje neposredno pristojnemu organu v okviru ustreznega mehanizma; [Sprememba 37]

| (fb) | pobudnika obvesti o odločitvi ene ali več zadevnih držav članic, da ne bodo reševale ene ali več pravnih ovir, ki jih je opredelil pobudnik, in pisno navede razloge za to odločitev; |
| --- | --- |

(fb)

pobudnika obvesti o odločitvi ene ali več zadevnih držav članic, da ne bodo reševale ene ali več pravnih ovir, ki jih je opredelil pobudnik, in pisno navede razloge za to odločitev;

3.   V ustrezno utemeljenih primerih lahko pristojni organ prevzemnik enkrat podaljša rok iz točke (f) odstavka 2 za največ šest mesecev ter o tem ustrezno obvesti pobudnika in državo članico prenosnico, pri tem pa pisno navede razloge.

Člen 11

Predhodna analiza pobude, ki jo opravi država članica prenosnica

Pristojna čezmejna koordinacijska točka države članice prenosnice ob prejetju pobude prav tako opravi naloge, naštete v členu 10(2), in lahko svoj predhodni odziv pošlje pristojni čezmejni koordinacijski točki države članice prevzemnice.
  [Sprememba 39]

Člen 12

Nadaljnje ukrepanje po predhodni analizi pobude

1.   Če je pristojna čezmejna koordinacijska točka države članice prevzemnice zahtevala revidirano pobudo ali dodatne natančne informacije, analizira revidirano pobudo ali dodatne natančne informacije ali oboje in v treh

  šestih
  mesecih po njihovem prejemu sprejme ukrepe, kakršne bi sprejela, če bi bila pobuda vložena prvič. [Sprememba 40]

2.   Če pristojna čezmejna koordinacijska točka države članice prevzemnice meni, da revidirana pobuda še vedno ni pripravljena v skladu s členom 10 ali da dodatne natančne informacije še vedno ne zadostujejo, v treh

  šestih
  mesecih po prejemu revidirane pobude pisno obvesti pobudnika o svoji odločitvi, da konča postopek. Ta odločitev je ustrezno obrazložena. [Sprememba 41]

3.   Če pristojna čezmejna koordinacijska točka države članice prevzemnice ali pristojni organ prevzemnik na podlagi analize zaključi, da je pravna ovira

  ena ali več pravnih ovir
  , opisana

  opisanih
  v pobudi, posledica nesporazuma ali napačne razlage ustrezne zakonodaje ali nezadostnih informacij o zadevni zakonodaji, postopek konča tako, da pobudnika obvesti o oceni, da pravne ovire ni. [Sprememba 42]

4.   Če pravno oviro

  eno ali več pravnih ovir
  pomeni samo upravna določba, pravilo ali upravna praksa države članice prevzemnice ali upravna določba, pravilo ali upravna praksa, ki se jasno razlikuje od določbe, sprejete v okviru zakonodajnega postopka, in se lahko zato spremeni ali prilagodi brez zakonodajnega postopka, pristojni organ prevzemnik pisno obvesti pobudnika, da je pripravljen spremeniti ali prilagoditi ustrezno upravno določbo, pravilo ali upravno prakso v osmih mesecih ali da tega ni pripravljen storiti. [Sprememba 43]

5.   V ustrezno utemeljenih primerih lahko pristojni organ prevzemnik enkrat podaljša rok iz odstavka 4 za največ osem mesecev ter o tem ustrezno obvesti pobudnika in državo članico prenosnico, pri tem pa pisno navede razloge.

Člen 13

Priprava osnutka zaveze ali izjave

Čezmejna koordinacijska točka ali pristojni organ prevzemnik države članice prevzemnice na podlagi pobude pripravi osnutek zaveze ali osnutek izjave v skladu s členom 14.

Člen 14

Vsebina osnutka zaveze in osnutka izjave

1.   Osnutek zaveze vsebuje vsaj te elemente:

| (a) | opis skupnega projekta in njegovega okvira, ustrezne pravne ovire

  ene ali več ustreznih pravnih ovir
  in razloga za reševanje pravne ovire

  ene ali več pravnih ovir
  ; [Sprememba 44] |
| --- | --- |

(a)

opis skupnega projekta in njegovega okvira, ustrezne pravne ovire

  ene ali več ustreznih pravnih ovir
  in razloga za reševanje pravne ovire

  ene ali več pravnih ovir
  ; [Sprememba 44]

| (b) | seznam posebnih pravnih določb, ki ustvarjajo pravno oviro

  eno ali več pravnih ovir
  in se zato ne bodo uporabljale za skupni projekt; [Sprememba 45] |
| --- | --- |

(b)

seznam posebnih pravnih določb, ki ustvarjajo pravno oviro

  eno ali več pravnih ovir
  in se zato ne bodo uporabljale za skupni projekt; [Sprememba 45]

| (c) | območje uporabe; |
| --- | --- |

(c)

območje uporabe;

| (d) | trajanje uporabe in utemeljitev trajanja; |
| --- | --- |

(d)

trajanje uporabe in utemeljitev trajanja;

| (e) | pristojni organ(-i) prevzemnik(-i); |
| --- | --- |

(e)

pristojni organ(-i) prevzemnik(-i);

| (f) | posebne pravne določbe države članice prenosnice, ki se bodo uporabljale za skupni projekt; |
| --- | --- |

(f)

posebne pravne določbe države članice prenosnice, ki se bodo uporabljale za skupni projekt;

| (g) | predlog ad hoc pravne rešitve, če v pravnem okviru države članice prenosnice ni ustrezne pravne določbe; |
| --- | --- |

(g)

predlog ad hoc pravne rešitve, če v pravnem okviru države članice prenosnice ni ustrezne pravne določbe;

| (h) | pristojni organ(-i) prenosnik(-i); |
| --- | --- |

(h)

pristojni organ(-i) prenosnik(-i);

| (i) | organ(-i) države članice, ki je prevzela predpise, pristojni za izvajanje in spremljanje; |
| --- | --- |

(i)

organ(-i) države članice, ki je prevzela predpise, pristojni za izvajanje in spremljanje;

| (j) | predlagani organ(-i) države članice prenosnice, ki naj se jim skupno poveri izvajanje in spremljanje; |
| --- | --- |

(j)

predlagani organ(-i) države članice prenosnice, ki naj se jim skupno poveri izvajanje in spremljanje;

| (k) | datum začetka veljavnosti. |
| --- | --- |

(k)

datum začetka veljavnosti.

Datum začetka veljavnosti iz točke (k) je datum podpisa zadnjega od čezmejnih koordinacijskih točk ali pristojnih organov ali datum, ko je bil o tem uradno obveščen pobudnik.

2.   Poleg elementov, naštetih v odstavku 1, osnutek zaveze vsebuje še datum začetka uporabe, ki je lahko:

| (a) | enak kot datum začetka veljavnosti; |
| --- | --- |

(a)

enak kot datum začetka veljavnosti;

| (b) | določen z učinkom za nazaj; |
| --- | --- |

(b)

določen z učinkom za nazaj;

| (c) | odložen na datum v prihodnosti. |
| --- | --- |

(c)

odložen na datum v prihodnosti.

3.   Poleg elementov, naštetih v odstavku 1, osnutek izjave vsebuje formalno izjavo o datumu ali datumih, do katerih bo vsak pristojni organ prevzemnik predložil formalni predlog ustreznemu zakonodajnemu organu za ustrezno spremembo nacionalnih pravnih določb.

Datum iz prvega pododstavka je največ dvanajst mesecev po sklenitvi izjave.

Člen 15

Predložitev osnutka zaveze ali osnutka izjave

1.   Če je osnutek zaveze ali osnutek izjave pripravil pristojni organ prevzemnik, ga pošlje pristojni čezmejni koordinacijski točki države članice prevzemnice:

| (a) | v roku treh

  šestih
  mesecev od obvestitve na podlagi člena 10(2) ali člena 12(1) in (2); [Sprememba 46] |
| --- | --- |

(a)

v roku treh

  šestih
  mesecev od obvestitve na podlagi člena 10(2) ali člena 12(1) in (2); [Sprememba 46]

| (b) | v roku osmih mesecev v skladu s členom 12(4) in (5). |
| --- | --- |

(b)

v roku osmih mesecev v skladu s členom 12(4) in (5).

2.   Če je osnutek zaveze ali osnutek izjave pripravila pristojna čezmejna koordinacijska točka države članice prevzemnice ali če ga je prejela od pristojnega organa prevzemnika, ga pošlje pristojni čezmejni koordinacijski točki države članice prenosnice v roku iz točke (a) ali (b) odstavka 1.

3.   V obeh primerih se izvod pošlje tudi pobudniku v vednost.

Člen 16

Naloge države članice prenosnice pri sklenitvi in podpisu zaveze ali podpisu izjave

1.   Ob prejetju osnutka zaveze ali osnutka izjave na podlagi člena 15 ga pristojna čezmejna koordinacijska točka države članice prenosnice preuči in v največ treh

  šestih
  mesecih od prejetja osnutka ter po posvetovanju s pristojnimi organi prenosniki sprejme enega ali več teh ukrepov: [Sprememba 47]

| (a) | odobri osnutek zaveze ali osnutek izjave, podpiše dva izvirnika in enega vrne pristojni čezmejni koordinacijski točki države članice prevzemnice; |
| --- | --- |

(a)

odobri osnutek zaveze ali osnutek izjave, podpiše dva izvirnika in enega vrne pristojni čezmejni koordinacijski točki države članice prevzemnice;

| (b) | odobri osnutek zaveze ali osnutek izjave, potem ko v njem popravi ali dopolni informacije iz točk (f) in (h) člena 14(1), podpiše dva izvirnika revidiranega osnutka zaveze ali osnutka izjave in enega vrne pristojni čezmejni koordinacijski točki države članice prevzemnice; |
| --- | --- |

(b)

odobri osnutek zaveze ali osnutek izjave, potem ko v njem popravi ali dopolni informacije iz točk (f) in (h) člena 14(1), podpiše dva izvirnika revidiranega osnutka zaveze ali osnutka izjave in enega vrne pristojni čezmejni koordinacijski točki države članice prevzemnice;

| (c) | zavrne podpis osnutka zaveze ali osnutka izjave ter pristojni čezmejni koordinacijski točki države članice prevzemnice pošlje podrobno obrazložitev; |
| --- | --- |

(c)

zavrne podpis osnutka zaveze ali osnutka izjave ter pristojni čezmejni koordinacijski točki države članice prevzemnice pošlje podrobno obrazložitev;

| (d) | zavrne podpis osnutka zaveze ali osnutka izjave ter pristojni čezmejni koordinacijski točki države članice prevzemnice vrne osnutek, spremenjen glede informacij iz točk (c), (d), in če je primerno, (g) člena 14(1) ter pri osnutku zaveze tudi glede informacij iz člena 14(2), z obrazložitvijo sprememb. |
| --- | --- |

(d)

zavrne podpis osnutka zaveze ali osnutka izjave ter pristojni čezmejni koordinacijski točki države članice prevzemnice vrne osnutek, spremenjen glede informacij iz točk (c), (d), in če je primerno, (g) člena 14(1) ter pri osnutku zaveze tudi glede informacij iz člena 14(2), z obrazložitvijo sprememb.

2.   V državah članicah, v katerih zavezo ali izjavo podpiše pristojni organ prenosnik, pristojna čezmejna koordinacijska točka države članice prenosnice na podlagi točk (a) in (b) odstavka 1 pošlje dva izvirnika

  enega od dveh izvirnikov
  , ki ju je podpisal pristojni organ prenosnik
  , pristojni čezmejni koordinacijski točki države članice prevzemnice
  . [Sprememba 48]

3.   Če država članica v skladu s točko (a) ali (b) odstavka 1 privoli v podpis zaveze ali izjave, poleg tega izrecno potrdi ali zavrne, da pristojni organ ali organi, ki naj se jim skupno poveri izvajanje in spremljanje zaveze ali izjave, iz točke (j) člena 14(1) prevzame navedene naloge in jih izvaja na območju uporabe.

Člen 17

Naloge države članice prevzemnice pri sklenitvi in podpisu zaveze ali podpisu izjave

1.   Pristojna čezmejna koordinacijska točka države članice prevzemnice preuči odgovor, ki ga je poslala pristojna čezmejna koordinacijska točka države članice prenosnice, in v roku enega meseca

  treh mesecev
  od prejetja sprejme enega ali več spodaj navedenih ukrepov, o katerih pisno obvesti pristojni organ prenosnik: [Sprememba 49]

| (a) | v primeru iz točke (a) odstavka 2

  člena 16(1)
  dokonča zavezo ali izjavo, podpiše dva izvirnika

  tri izvirnike
  in enega vrne v podpis pristojni čezmejni koordinacijski točki države članice prenosnice; [Sprememba 50] |
| --- | --- |

(a)

v primeru iz točke (a) odstavka 2

  člena 16(1)
  dokonča zavezo ali izjavo, podpiše dva izvirnika

  tri izvirnike
  in enega vrne v podpis pristojni čezmejni koordinacijski točki države članice prenosnice; [Sprememba 50]

| (b) | v primeru iz točke (b) odstavka 2 v zavezi ali izjavi ustrezno spremeni informacije

  člena 16(1) ustrezno spremeni zavezo ali izjavo glede informacij v osnutku zaveze ali izjave
  iz točk (f) in (h) člena 14(1), dokonča zavezo ali izjavo, podpiše dva izvirnika

  tri izvirnike
  in enega vrne v podpis pristojni čezmejni koordinacijski točki države članice prenosnice; [Sprememba 51] |
| --- | --- |

(b)

v primeru iz točke (b) odstavka 2 v zavezi ali izjavi ustrezno spremeni informacije

  člena 16(1) ustrezno spremeni zavezo ali izjavo glede informacij v osnutku zaveze ali izjave
  iz točk (f) in (h) člena 14(1), dokonča zavezo ali izjavo, podpiše dva izvirnika

  tri izvirnike
  in enega vrne v podpis pristojni čezmejni koordinacijski točki države članice prenosnice; [Sprememba 51]

| (c) | v primeru iz točke (c) odstavka 2

  člena 16(1)
  obvesti pobudnika in Komisijo ter priloži obrazložitev, kot jo je navedel pristojni organ prenosnik; [Sprememba 52] |
| --- | --- |

(c)

v primeru iz točke (c) odstavka 2

  člena 16(1)
  obvesti pobudnika in Komisijo ter priloži obrazložitev, kot jo je navedel pristojni organ prenosnik; [Sprememba 52]

| (d) | v primeru iz točke (d) odstavka 2

  člena 16(1)
  obravnava spremembe in ukrepa v skladu s točko (b) tega odstavka ali ponovi postopek iz člena 9

  nadaljuje v skladu s točko (c) tega odstavka
  z obrazložitvijo, zakaj pristojni organ prevzemnik ni mogel sprejeti nekaterih ali vseh sprememb. [Sprememba 53] |
| --- | --- |

(d)

v primeru iz točke (d) odstavka 2

  člena 16(1)
  obravnava spremembe in ukrepa v skladu s točko (b) tega odstavka ali ponovi postopek iz člena 9

  nadaljuje v skladu s točko (c) tega odstavka
  z obrazložitvijo, zakaj pristojni organ prevzemnik ni mogel sprejeti nekaterih ali vseh sprememb. [Sprememba 53]

2.   Ob prejemu zaveze ali izjave, ki jo je podpisala tudi pristojna čezmejna koordinacijska točka ali pristojni organ prenosnik v primerih iz točk (a) ali (b) odstavka 1, ali če se je pristojna čezmejna koordinacijska točka države članice prenosnice odzvala pozitivno v skladu z drugim postopkom iz točke (d) odstavka 1, pristojna čezmejna koordinacijska točka države članice prevzemnice: [Sprememba 54]

| (a) | posreduje končno zavezo ali izjavo pobudniku; |
| --- | --- |

(a)

posreduje končno zavezo ali izjavo pobudniku;

| (b) | posreduje drugi izvirnik pristojni čezmejni koordinacijski točki države članice prenosnice; |
| --- | --- |

(b)

posreduje drugi izvirnik pristojni čezmejni koordinacijski točki države članice prenosnice;

| (c) | pošlje izvod vsem pristojnim organom prevzemnikom; |
| --- | --- |

(c)

pošlje izvod vsem pristojnim organom prevzemnikom;

| (d) | pošlje izvod koordinacijski točki na ravni Unije in |
| --- | --- |

(d)

pošlje izvod koordinacijski točki na ravni Unije in

| (e) | zahteva, da pristojna služba, ki je v državi članici prevzemnici odgovorna za uradne objave, objavi zavezo ali izjavo. |
| --- | --- |

(e)

zahteva, da pristojna služba, ki je v državi članici prevzemnici odgovorna za uradne objave, objavi zavezo ali izjavo.

POGLAVJE III

Izvajanje in spremljanje zavez in izjav

Člen 18

Izvajanje zaveze

1.   Obvestilu iz točke (c) člena 17(2), poslanemu vsem zadevnim pristojnim organom prevzemnikom, se priloži časovni razpored, po katerem vsak od navedenih organov, če je primerno, spremeni kateri koli upravni akt, sprejet na podlagi veljavne zakonodaje za skupni projekt, in sprejme kakršne koli upravne akte, potrebne za uporabo zaveze za skupni projekt, da se bodo zanj lahko uporabljale pravne določbe države članice prenosnice ali ad hoc pravna rešitev.

2.   Izvod časovnega razporeda se pošlje nacionalni in po potrebi regionalni čezmejni koordinacijski točki države članice prevzemnice.

3.   Sprejme se kakršen koli upravni akt iz odstavka 1 in o tem se uradno obvesti pobudnik, zlasti če je pobudnik javni ali zasebni organ, odgovoren za začetek ali za začetek in izvajanje skupnega projekta, v skladu z nacionalno zakonodajo, ki se uporablja za take upravne akte.

4.   Ko so glede nekega skupnega projekta sprejeti vsi upravni akti, čezmejna koordinacijska točka države članice prevzemnice obvesti čezmejno koordinacijsko točko države članice prenosnice in koordinacijsko točko na ravni Unije.

5.   Čezmejna koordinacijska točka države članice prenosnice po potrebi obvesti pristojne organe prevzemnike.

Člen 19

Izvajanje izjave

1.   Vsak pristojni organ prevzemnik, naštet v izjavi na podlagi člena 14(3), do ustreznega datuma, ki je določen v podpisani izjavi, vloži formalni predlog pri ustreznem zakonodajnem organu za ustrezno spremembo nacionalnih pravnih določb.

2.   Če ustreznega datuma, določenega v podpisani izjavi, ni mogoče upoštevati, zlasti zaradi prihajajočih volitev za pristojni zakonodajni organ, pristojni organ prevzemnik pisno obvesti pobudnika ter pristojno čezmejno koordinacijsko točko države članice prevzemnice in države članice prenosnice.

3.   Ko je formalni predlog vložen pri ustreznem zakonodajnem organu, pristojni organ prevzemnik pisno obvesti pobudnika ter pristojno čezmejno koordinacijsko točko države članice prevzemnice in države članice prenosnice o spremljanju v ustreznem zakonodajnem organu, in sicer vsakih šest mesecev od datuma formalne vložitve.

4.   Ob začetku veljavnosti spremenjenega zakonodajnega akta ali njegovi objavi v uradnem listu ali obojem vsak pristojni organ prevzemnik spremeni upravni akt, sprejet na podlagi veljavne zakonodaje za skupni projekt, in sprejme morebitne upravne akte, potrebne za uporabo spremenjenih pravnih določb za skupni projekt.

5.   Sprejme se kakršen koli upravni akt iz odstavka 4 in o tem se uradno obvesti pobudnik, zlasti če je pobudnik javni ali zasebni organ, odgovoren za začetek ali za začetek in izvajanje skupnega projekta, v skladu z nacionalno zakonodajo, ki se uporablja za take upravne akte.

6.   Ko so glede nekega skupnega projekta sprejeti vsi upravni akti, čezmejna koordinacijska točka države članice prevzemnice obvesti čezmejno koordinacijsko točko države članice prenosnice in koordinacijsko točko na ravni Unije.

7.   Čezmejna koordinacijska točka države članice prenosnice po potrebi obvesti pristojne organe prevzemnike.

Člen 20

Spremljanje zavez in izjav

1.   Na podlagi upravnih aktov iz člena 18(1) in člena 19(4) se država članica prevzemnica in država članica prenosnica odločita, ali bosta spremljanje izvajanja zaveze ali nacionalne zakonodaje, spremenjene na podlagi izjave, poverili organom države članice prenosnice, zlasti ker imajo ti izkušnje s prenesenimi pravnimi določbami, ali organom države članice prevzemnice.

2.   Če se spremljanje izvajanja prenesenih pravnih določb poveri organom države članice prenosnice, se država članica prevzemnica v dogovoru z državo članico prenosnico odloči, ali bodo organi države članice prenosnice ukrepali glede naslovnikov nalog spremljanja v imenu in za račun organov države članice prevzemnice ali za njen račun, vendar v svojem imenu.

POGLAVJE IV

Pravno varstvo pred uporabo in spremljanjem zavez in izjav

Člen 21

Pravno varstvo pred uporabo zaveze ali izjave

1.   Oseba s prebivališčem na ozemlju, ki ga pokriva zaveza ali izjava, ali oseba, ki nima prebivališča na navedenem ozemlju, vendar uporablja storitev v splošnem gospodarskem interesu, ki se opravlja na navedenem ozemlju (v nadaljnjem besedilu: oseba s prebivališčem v čezmejni regiji), ki meni, da ji je bila storjena krivica z dejanji ali opustitvami zaradi uporabe pravne določbe države članice prenosnice na podlagi zaveze ali izjave, ima pravico do pravnih sredstev na sodiščih države članice prevzemnice.

2.   Vendar pa so za pravna sredstva zoper upravne akte, sprejete na podlagi člena 18(3) in člena 19(5), pristojna izključno sodišča v državi članici, katere organi so izdali upravni akt.

3.   Nobena določba v tej uredbi ne prikrajša oseb do uresničevanja nacionalnih ustavnih pravic do pritožbe zoper organe podpisnike zaveze glede:

| (a) | upravnih odločitev v zvezi z dejavnostmi, ki se izvajajo na podlagi zaveze; |
| --- | --- |

(a)

upravnih odločitev v zvezi z dejavnostmi, ki se izvajajo na podlagi zaveze;

| (b) | dostopa do storitev v svojem jeziku in |
| --- | --- |

(b)

dostopa do storitev v svojem jeziku in

| (c) | dostopa do informacij. |
| --- | --- |

(c)

dostopa do informacij.

V teh primerih so pristojna sodišča tiste države članice, katere ustava dovoljuje pravico do pritožbe.

Člen 22

Pravno varstvo pred spremljanjem zaveze ali izjav

1.   Če pristojni organ prenosnik privoli, da bo spremljal uporabo pravnih določb države članice prenosnice na zadevnem območju, in lahko v lastnem imenu ukrepa glede oseb s prebivališčem v čezmejni regiji države članice prevzemnice, so za pravna sredstva zoper dejanje ali opustitev navedenega organa pristojna sodišča države članice, v kateri navedene osebe zakonito prebivajo.

2.   Če pristojni organ prenosnik privoli, da bo spremljal uporabo pravnih določb države članice prevzemnice na ozemlju države članice prevzemnice, vendar ne more v lastnem imenu ukrepati glede oseb s prebivališčem v čezmejni regiji, so za pravna sredstva zoper dejanje ali opustitev navedenega organa pristojna samo sodišča države članice prevzemnice, tudi za osebe, ki zakonito prebivajo v državi članici prenosnici.

POGLAVJE V

Končne določbe

Člen 23

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga Odbor za usklajevanje evropskih strukturnih in investicijskih skladov, ustanovljen s členom 108(1) Uredbe (EU) št. .../... [nova uredba o skupnih določbah]. Navedeni odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 24

Izvedbene določbe v državah članicah

1.   Države članice sprejmejo ustrezne določbe, ki zagotavljajo učinkovito uporabo te uredbe.

2.   Do ... [datum uporabe te uredbe] države članice ustrezno obvestijo Komisijo o vseh določbah, sprejetih na podlagi odstavka 1.

3.   Komisija javno objavi informacije, prejete od držav članic.

Člen 25

Poročanje

1.
     Do dd. mm. llll [tj. prvi dan meseca po datumu začetka veljavnosti te uredbe +
  pet let

  tri leta
  ] Komisija Evropskemu parlamentu, Svetu in Odboru regij predloži poročilo o uporabi te uredbe z oceno njene učinkovitosti, uspešnosti, pomena, evropske dodane vrednosti in možnosti poenostavitve na podlagi kazalnikov.

2.
     
  Komisija v poročilu iz odstavka 1 posebej navede geografsko in tematsko področje uporabe te uredbe, določeno v točkah (1) in (2) člena 3.

3.
     
  Komisija pred pripravo poročila izvede javno posvetovanje z različnimi sodelujočimi akterji, vključno z lokalnimi in regionalnimi organi ter organizacijami civilne družbe. [Sprememba 55]

Člen 26

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od ... [prvi dan meseca po datumu začetka veljavnosti te uredbe + eno leto].

Toda člen 24 se uporablja od ... [prvi dan meseca po datumu začetka veljavnosti te uredbe].

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 440, 6.12.2018, str. 124.

1

(2)  UL C ...

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2019.

3

(4)  Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu – Spodbujanje rasti in kohezije v obmejnih regijah EU, COM(2017)0534, 20.9.2017.

4

(5)  Interreg je imel doslej pet programskih obdobij: INTERREG I (1990–1993), INTERREG II (1994–1999), INTERREG III (2000–2006), INTERREG IV (2007–2013) in INTERREG V (2014–2020).

5

(6)  Uredba (ES) št. 1082/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o ustanovitvi evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS) (UL L 210, 31.7.2006, str. 19).

6

(7)  Uredba (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS) (UL L 154, 21.6.2003, str. 1).

7

(8)  Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).

8

(9)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

9

---

| 23.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/637 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/637

---

P8_TA(2019)0119

Osnutek sporazuma o sodelovanju med Eurojustom in Gruzijo *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Sveta o odobritvi sklenitve sporazuma o sodelovanju med Eurojustom in Gruzijo s strani Eurojusta (13483/2018 – C8-0484/2018 – 2018/0813(CNS))

(Posvetovanje)

(2020/C 449/65)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka Sveta (13483/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sveta (13483/2018),

| — | ob upoštevanju člena 39(1) Pogodbe o Evropski uniji, kakor je bila spremenjena z Amsterdamsko pogodbo, in člena 9 Protokola št. 36 o prehodni ureditvi, na podlagi katerih se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0484/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 39(1) Pogodbe o Evropski uniji, kakor je bila spremenjena z Amsterdamsko pogodbo, in člena 9 Protokola št. 36 o prehodni ureditvi, na podlagi katerih se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0484/2018),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2002/187/PNZ z dne 28. februarja 2002 o ustanovitvi Eurojusta za okrepitev boja proti težjim oblikam kriminala (1), zlasti člena 26a(2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2002/187/PNZ z dne 28. februarja 2002 o ustanovitvi Eurojusta za okrepitev boja proti težjim oblikam kriminala (1), zlasti člena 26a(2),

| — | ob upoštevanju člena 78c Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 78c Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenja Odbora za pravne zadeve (A8-0065/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenja Odbora za pravne zadeve (A8-0065/2019),

| 1. | odobri osnutek Sveta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Svet, naj ga obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje z njim, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  UL L 63, 6.3.2002, str. 1.

---

| 23.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/638 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/638

---

P8_TA(2019)0120

Vrednotenje zdravstvenih tehnologij ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vrednotenju zdravstvenih tehnologij in spremembi Direktive 2011/24/EU (COM(2018)0051 – C8-0024/2018 – 2018/0018(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 449/66)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0051), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0051),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0024/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0024/2018),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi,

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženih mnenj o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, ki so jih v okviru Protokola št. 2 predložili češki senat, nemški zvezni parlament, francoski senat in poljski sejm, v katerih trdijo, da se osnutek zakonodajnega akta ne sklada z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženih mnenj o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, ki so jih v okviru Protokola št. 2 predložili češki senat, nemški zvezni parlament, francoski senat in poljski sejm, v katerih trdijo, da se osnutek zakonodajnega akta ne sklada z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 23. maja 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 23. maja 2018 (1),

| — | ob upoštevanju členov 59 in 39 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 59 in 39 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in Odbora za notranji trg in zaščito potrošnikov (A8-0289/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in Odbora za notranji trg in zaščito potrošnikov (A8-0289/2018),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 283, 10.8.2018, str. 28.

(2)  To stališče ustreza spremembam, sprejetim 3. oktobra 2018 (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0369).

---

P8_TC1-COD(2018)0018

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. februarja 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta o vrednotenju zdravstvenih tehnologij in spremembi Direktive 2011/24/EU

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 
  členov
  114
  in 168(4)
  Pogodbe [Sprememba 1],

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Razvoj zdravstvenih tehnologij je ključno gibalo gospodarske rasti in inovacij v Uniji

  bistven za doseganje visoke ravni varovanja zdravja, ki ga morajo zagotoviti zdravstvene politike v korist vseh državljanov
  .
  Zdravstvene tehnologije so inovativen gospodarski sektor, ki
  je del skupnega trga odhodkov za zdravstveno varstvo, ki znaša 10 % bruto domačega proizvoda EU. Zdravstvene tehnologije obsegajo zdravila, medicinske pripomočke in medicinske postopke ter ukrepe za preprečevanje bolezni, diagnosticiranje ali zdravljenje. [Sprememba 2] |
| --- | --- |

(1)

Razvoj zdravstvenih tehnologij je ključno gibalo gospodarske rasti in inovacij v Uniji

  bistven za doseganje visoke ravni varovanja zdravja, ki ga morajo zagotoviti zdravstvene politike v korist vseh državljanov
  .
  Zdravstvene tehnologije so inovativen gospodarski sektor, ki
  je del skupnega trga odhodkov za zdravstveno varstvo, ki znaša 10 % bruto domačega proizvoda EU. Zdravstvene tehnologije obsegajo zdravila, medicinske pripomočke in medicinske postopke ter ukrepe za preprečevanje bolezni, diagnosticiranje ali zdravljenje. [Sprememba 2]

| (1a) | Odhodki za zdravila so v letu 2014 znašali 1,41 % BDP in predstavljali 17,1 % skupnih odhodkov za zdravstvo, katerih glavni delež so. Zdravstveni odhodki v Uniji znašajo 10 % BDP, to je 1 300 000 milijonov EUR na leto, od česar je 220 000 milijonov EUR farmacevtskih odhodkov in 110 000 milijonov EUR odhodkov za medicinske pripomočke. [Sprememba 3] |
| --- | --- |

(1a)

Odhodki za zdravila so v letu 2014 znašali 1,41 % BDP in predstavljali 17,1 % skupnih odhodkov za zdravstvo, katerih glavni delež so. Zdravstveni odhodki v Uniji znašajo 10 % BDP, to je 1 300 000 milijonov EUR na leto, od česar je 220 000 milijonov EUR farmacevtskih odhodkov in 110 000 milijonov EUR odhodkov za medicinske pripomočke. [Sprememba 3]

| (1b) | V Sklepih Sveta z dne 16. junija 2016 in resoluciji Evropskega parlamenta z dne 2. marca 2017 o možnostih, ki jih ima EU za izboljšanje dostopa do zdravil
   (4)

  je poudarjeno, da so za dostop do zdravil in inovativnih tehnologij v Uniji ovire številne, glavne pa so pomanjkanje novih zdravljenj za nekatere bolezni in visoke cene zdravil, ki v mnogih primerih nimajo dodane terapevtske vrednosti. [Sprememba 4] |
| --- | --- |

(1b)

V Sklepih Sveta z dne 16. junija 2016 in resoluciji Evropskega parlamenta z dne 2. marca 2017 o možnostih, ki jih ima EU za izboljšanje dostopa do zdravil
   (4)

  je poudarjeno, da so za dostop do zdravil in inovativnih tehnologij v Uniji ovire številne, glavne pa so pomanjkanje novih zdravljenj za nekatere bolezni in visoke cene zdravil, ki v mnogih primerih nimajo dodane terapevtske vrednosti. [Sprememba 4]

| (1c) | Evropska agencija za zdravila izdaja dovoljenja za promet z zdravili na podlagi načel varnosti in učinkovitosti. Običajno nacionalne agencije za vrednotenje zdravstvenih tehnologij ocenjujejo primerljivo učinkovitost, saj dovoljenj za promet ne spremljajo študije primerljive učinkovitosti. [Sprememba 5] |
| --- | --- |

(1c)

Evropska agencija za zdravila izdaja dovoljenja za promet z zdravili na podlagi načel varnosti in učinkovitosti. Običajno nacionalne agencije za vrednotenje zdravstvenih tehnologij ocenjujejo primerljivo učinkovitost, saj dovoljenj za promet ne spremljajo študije primerljive učinkovitosti. [Sprememba 5]

| (2) | Vrednotenje zdravstvenih tehnologij je z 
  znanstvenimi
  dokazi podprt postopek, s katerim lahko pristojni organi določijo relativno učinkovitost novih ali obstoječih tehnologij. Osredotoča se predvsem na dodano
  terapevtsko
  vrednost posamezne zdravstvene tehnologije v primerjavi z drugimi novimi ali obstoječimi zdravstvenimi tehnologijami. [Sprememba 6] |
| --- | --- |

(2)

Vrednotenje zdravstvenih tehnologij je z 
  znanstvenimi
  dokazi podprt postopek, s katerim lahko pristojni organi določijo relativno učinkovitost novih ali obstoječih tehnologij. Osredotoča se predvsem na dodano
  terapevtsko
  vrednost posamezne zdravstvene tehnologije v primerjavi z drugimi novimi ali obstoječimi zdravstvenimi tehnologijami. [Sprememba 6]

| (2a) | Kot je opozorila Svetovna zdravstvena organizacija na svoji 67. generalni skupščini maja 2014, mora biti vrednotenje zdravstvenih tehnologij orodje za podporo splošnemu zdravstvenemu varstvu. [Sprememba 7] |
| --- | --- |

(2a)

Kot je opozorila Svetovna zdravstvena organizacija na svoji 67. generalni skupščini maja 2014, mora biti vrednotenje zdravstvenih tehnologij orodje za podporo splošnemu zdravstvenemu varstvu. [Sprememba 7]

| (2b) | Vrednotenje zdravstvenih tehnologij bi moralo imeti ključno vlogo pri spodbujanju inovacij, ki dajejo boljše rezultate za bolnike in družbo na splošno, ter je orodje, potrebno za zagotavljanje uvajanja in uporabe ustreznih zdravstvenih tehnologij. [Sprememba 8] |
| --- | --- |

(2b)

Vrednotenje zdravstvenih tehnologij bi moralo imeti ključno vlogo pri spodbujanju inovacij, ki dajejo boljše rezultate za bolnike in družbo na splošno, ter je orodje, potrebno za zagotavljanje uvajanja in uporabe ustreznih zdravstvenih tehnologij. [Sprememba 8]

| (3) | Vrednotenje zdravstvenih tehnologij zajema klinične in neklinične vidike zdravstvene tehnologije. V okviru skupnih ukrepov na področju vrednotenja zdravstvenih tehnologij, ki jih sofinancira EU (v nadaljnjem besedilu: skupni ukrepi mreže EUnetHTA), je bilo opredeljenih devet področij, na katerih se vrednotijo zdravstvene tehnologije. Od teh devetih področij
  (ki sestavljajo osrednji model vrednotenja zdravstvenih tehnologij),
  so štiri klinična, pet pa je nekliničnih. Štiri klinična področja vrednotenja se nanašajo na opredelitev zdravstvenega problema in obstoječo tehnologijo, pregled tehničnih lastnosti vrednotene tehnologije, njeno relativno varnost in njeno relativno klinično učinkovitost. Pet nekliničnih področij vrednotenja pa se nanaša na stroškovno in ekonomsko oceno tehnologije ter njene etične, organizacijske, socialne in pravne vidike. Klinična področja so zaradi svoje znanstvene dokazne podlage tako primernejša za skupno vrednotenje na ravni EU, medtem ko je vrednotenje nekliničnih področij tesneje povezano z nacionalnimi in regionalnimi okoliščinami in pristopi. [Sprememba 9] |
| --- | --- |

(3)

Vrednotenje zdravstvenih tehnologij zajema klinične in neklinične vidike zdravstvene tehnologije. V okviru skupnih ukrepov na področju vrednotenja zdravstvenih tehnologij, ki jih sofinancira EU (v nadaljnjem besedilu: skupni ukrepi mreže EUnetHTA), je bilo opredeljenih devet področij, na katerih se vrednotijo zdravstvene tehnologije. Od teh devetih področij
  (ki sestavljajo osrednji model vrednotenja zdravstvenih tehnologij),
  so štiri klinična, pet pa je nekliničnih. Štiri klinična področja vrednotenja se nanašajo na opredelitev zdravstvenega problema in obstoječo tehnologijo, pregled tehničnih lastnosti vrednotene tehnologije, njeno relativno varnost in njeno relativno klinično učinkovitost. Pet nekliničnih področij vrednotenja pa se nanaša na stroškovno in ekonomsko oceno tehnologije ter njene etične, organizacijske, socialne in pravne vidike. Klinična področja so zaradi svoje znanstvene dokazne podlage tako primernejša za skupno vrednotenje na ravni EU, medtem ko je vrednotenje nekliničnih področij tesneje povezano z nacionalnimi in regionalnimi okoliščinami in pristopi. [Sprememba 9]

| (3a) | Zdravstveni delavci, pacienti in zdravstvene ustanove morajo vedeti, ali neka nova zdravstvena tehnologija pomeni izboljšavo obstoječih zdravstvenih tehnologij, kar zadeva koristi in tveganja. Namen skupnih kliničnih ocen je torej opredeliti dodano terapevtsko vrednost novih in obstoječih zdravstvenih tehnologij v primerjavi z drugimi novimi in obstoječimi zdravstvenimi tehnologijami z izdelavo primerjalne ocene na podlagi primerjalnih poskusov s trenutno najboljšim dokazanim posegom (standardno zdravljenje) ali s trenutno najobičajnejšim zdravljenjem, kadar standardnega zdravljenja ni. [Sprememba 10] |
| --- | --- |

(3a)

Zdravstveni delavci, pacienti in zdravstvene ustanove morajo vedeti, ali neka nova zdravstvena tehnologija pomeni izboljšavo obstoječih zdravstvenih tehnologij, kar zadeva koristi in tveganja. Namen skupnih kliničnih ocen je torej opredeliti dodano terapevtsko vrednost novih in obstoječih zdravstvenih tehnologij v primerjavi z drugimi novimi in obstoječimi zdravstvenimi tehnologijami z izdelavo primerjalne ocene na podlagi primerjalnih poskusov s trenutno najboljšim dokazanim posegom (standardno zdravljenje) ali s trenutno najobičajnejšim zdravljenjem, kadar standardnega zdravljenja ni. [Sprememba 10]

| (4) | Rezultat vrednotenja

  Vrednotenje
  zdravstvenih tehnologij prispeva k odločitvam o dodelitvi proračunskih sredstev na področju zdravja, na primer v povezavi z določitvijo cen ali stopenj povračil za zdravstvene tehnologije

  je pomembno orodje za spodbujanje kakovostnih inovacij, usmerjanje raziskav na neizpolnjene diagnostične, terapevtske ali postopkovne potrebe zdravstvenih sistemov ter usmerjanje kliničnih in socialnih prednostnih nalog. Vrednotenje zdravstvenih tehnologij lahko izboljša tudi znanstvene dokaze, na katere se opira sprejemanje kliničnih odločitev, učinkovitost pri uporabi virov, trajnost zdravstvenih sistemov, dostop pacientov do teh zdravstvenih tehnologij in konkurenčnost sektorja zaradi večje predvidljivosti in učinkovitejših raziskav. Države članice rezultate vrednotenja zdravstvenih tehnologij uporabljajo za povečanje znanstvenih dokazov, na katere se opirajo odločitve o uvedbi zdravstvenih tehnologij v svoje sisteme, tj. za prispevek k odločitvam o tem, kako razporeditvi sredstva
  . Vrednotenje zdravstvenih tehnologij tako lahko državam članicam pomaga pri oblikovanju in ohranjanju vzdržnih sistemov zdravstvenega varstva ter spodbujanju inovacij, ki zagotavljajo boljše rezultate za paciente. [Sprememba 11] |
| --- | --- |

(4)

Rezultat vrednotenja

  Vrednotenje
  zdravstvenih tehnologij prispeva k odločitvam o dodelitvi proračunskih sredstev na področju zdravja, na primer v povezavi z določitvijo cen ali stopenj povračil za zdravstvene tehnologije

  je pomembno orodje za spodbujanje kakovostnih inovacij, usmerjanje raziskav na neizpolnjene diagnostične, terapevtske ali postopkovne potrebe zdravstvenih sistemov ter usmerjanje kliničnih in socialnih prednostnih nalog. Vrednotenje zdravstvenih tehnologij lahko izboljša tudi znanstvene dokaze, na katere se opira sprejemanje kliničnih odločitev, učinkovitost pri uporabi virov, trajnost zdravstvenih sistemov, dostop pacientov do teh zdravstvenih tehnologij in konkurenčnost sektorja zaradi večje predvidljivosti in učinkovitejših raziskav. Države članice rezultate vrednotenja zdravstvenih tehnologij uporabljajo za povečanje znanstvenih dokazov, na katere se opirajo odločitve o uvedbi zdravstvenih tehnologij v svoje sisteme, tj. za prispevek k odločitvam o tem, kako razporeditvi sredstva
  . Vrednotenje zdravstvenih tehnologij tako lahko državam članicam pomaga pri oblikovanju in ohranjanju vzdržnih sistemov zdravstvenega varstva ter spodbujanju inovacij, ki zagotavljajo boljše rezultate za paciente. [Sprememba 11]

| (4a) | Sodelovanje na področju vrednotenja zdravstvenih tehnologij ima lahko pomembno vlogo v celotnem ciklu zdravstvene tehnologije: v zgodnji razvojni fazi prek „pregleda perspektiv“, da bi poiskali tehnologije, ki bodo imele največji vpliv; v fazi zgodnjega dialoga in znanstvenega svetovanja; pri boljšem načrtovanju raziskav za njihovo večjo učinkovitost ter v osrednjih fazah celostnega vrednotenja, ko je tehnologija že uveljavljena. Vrednotenje zdravstvenih tehnologij lahko pripomore tudi k sprejemanju odločitev o odprodaji, ko določena tehnologija postane zastarela in neustrezna v primerjavi z boljšimi alternativami, ki so na voljo. Več sodelovanja med državami članicami na področju vrednotenja zdravstvenih tehnologij bi moralo tudi pomagati izboljšati in uskladiti standarde oskrbe in diagnostične prakse ter prakse presejanja pri novorojenčkih v vsej Uniji. [Sprememba 12] |
| --- | --- |

(4a)

Sodelovanje na področju vrednotenja zdravstvenih tehnologij ima lahko pomembno vlogo v celotnem ciklu zdravstvene tehnologije: v zgodnji razvojni fazi prek „pregleda perspektiv“, da bi poiskali tehnologije, ki bodo imele največji vpliv; v fazi zgodnjega dialoga in znanstvenega svetovanja; pri boljšem načrtovanju raziskav za njihovo večjo učinkovitost ter v osrednjih fazah celostnega vrednotenja, ko je tehnologija že uveljavljena. Vrednotenje zdravstvenih tehnologij lahko pripomore tudi k sprejemanju odločitev o odprodaji, ko določena tehnologija postane zastarela in neustrezna v primerjavi z boljšimi alternativami, ki so na voljo. Več sodelovanja med državami članicami na področju vrednotenja zdravstvenih tehnologij bi moralo tudi pomagati izboljšati in uskladiti standarde oskrbe in diagnostične prakse ter prakse presejanja pri novorojenčkih v vsej Uniji. [Sprememba 12]

| (4b) | Sodelovanje pri vrednotenju zdravstvenih tehnologij lahko presega farmacevtske izdelke in medicinske pripomočke. Zajema lahko tudi posege, kot so diagnostika, ki se uporablja kot dopolnilo zdravljenju, kirurški posegi, preventiva, presejanje in programi spodbujanja zdravja, orodja informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT), načrti organizacije zdravstvenega varstva ter postopki celostne oskrbe. Zahteve za vrednotenje različnih tehnologij se razlikujejo glede na njihove posebne značilnosti, zato bi bil na področju vrednotenja zdravstvenih tehnologij potreben usklajen in ustrezen pristop za te različne tehnologije. Poleg tega bo dodana vrednost sodelovanja Unije na posebnih področjih, kot so zdravila za redke bolezni, pediatrična zdravila, precizna medicina in zdravila za napredno zdravljenje, verjetno še večja. [Sprememba 13] |
| --- | --- |

(4b)

Sodelovanje pri vrednotenju zdravstvenih tehnologij lahko presega farmacevtske izdelke in medicinske pripomočke. Zajema lahko tudi posege, kot so diagnostika, ki se uporablja kot dopolnilo zdravljenju, kirurški posegi, preventiva, presejanje in programi spodbujanja zdravja, orodja informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT), načrti organizacije zdravstvenega varstva ter postopki celostne oskrbe. Zahteve za vrednotenje različnih tehnologij se razlikujejo glede na njihove posebne značilnosti, zato bi bil na področju vrednotenja zdravstvenih tehnologij potreben usklajen in ustrezen pristop za te različne tehnologije. Poleg tega bo dodana vrednost sodelovanja Unije na posebnih področjih, kot so zdravila za redke bolezni, pediatrična zdravila, precizna medicina in zdravila za napredno zdravljenje, verjetno še večja. [Sprememba 13]

| (5) | Če vrednotenja sočasno izvaja več držav članic ter obstajajo razlike med nacionalnimi zakonodajami, predpisi in upravnimi določbami o postopkih in metodologijah vrednotenja, se lahko razvijalci zdravstvenih tehnologij srečujejo s številnimi različnimi zahtevami

  podvajanjem zahtev
  za podatke. To lahko povzroči tudi podvajanja in razlike v rezultatih, s čimer
  bi
  se povečujejo

  lahko povečala
  finančna in upravna bremena, ki ovirajo prosti pretok zadevnih zdravstvenih tehnologij in nemoteno delovanje notranjega trga.
  V nekaterih upravičenih primerih, ko je treba upoštevati specifičnost in prednostne naloge nacionalnih in regionalnih sistemov zdravstvenega varstva, utegne biti morda potrebna dopolnilna ocena nekaterih vidikov. Vendar bi utegnile ocene, ki niso pomembne za odločitve v nekaterih državah članicah, odložiti izvajanje inovativnih tehnologij, s tem pa dostop pacientov do koristnega inovativnega zdravljenja. [Sprememba 14] |
| --- | --- |

(5)

Če vrednotenja sočasno izvaja več držav članic ter obstajajo razlike med nacionalnimi zakonodajami, predpisi in upravnimi določbami o postopkih in metodologijah vrednotenja, se lahko razvijalci zdravstvenih tehnologij srečujejo s številnimi različnimi zahtevami

  podvajanjem zahtev
  za podatke. To lahko povzroči tudi podvajanja in razlike v rezultatih, s čimer
  bi
  se povečujejo

  lahko povečala
  finančna in upravna bremena, ki ovirajo prosti pretok zadevnih zdravstvenih tehnologij in nemoteno delovanje notranjega trga.
  V nekaterih upravičenih primerih, ko je treba upoštevati specifičnost in prednostne naloge nacionalnih in regionalnih sistemov zdravstvenega varstva, utegne biti morda potrebna dopolnilna ocena nekaterih vidikov. Vendar bi utegnile ocene, ki niso pomembne za odločitve v nekaterih državah članicah, odložiti izvajanje inovativnih tehnologij, s tem pa dostop pacientov do koristnega inovativnega zdravljenja. [Sprememba 14]

| (6) | Čeprav so Države članice
  so
  izvedle nekatera skupna vrednotenja v okviru skupnih ukrepov, ki jih sofinancira EU, pridobivanje rezultatov ni bilo učinkovito, saj je zaradi neobstoja trajnostnega modela sodelovanja temeljilo na projektnem sodelovanju. Na ravni držav članic je uporaba rezultatov skupnih ukrepov, vključno z njihovimi skupnimi kliničnimi ocenami, ostala majhna, kar pomeni, da se ni zadovoljivo rešilo podvajanje vrednotenj iste zdravstvene tehnologije, ki jih v enakih ali podobnih časovnih okvirih izvajajo organi in telesa

  . Ta vrednotenja so bila izvedena v treh fazah v skladu s členom 15 Direktive 2011/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta
   (5)

  in prek treh skupnih ukrepov, od katerih ima vsak posebni cilj in poseben proračun: prvi skupni ukrep mreže EUnetHTA od leta 2010 do leta 2012 (6 milijonov EUR); drugi skupni ukrep mreže EUnetHTA od leta 2012 do leta 2015 (9,5 milijona EUR) in tretji skupni ukrep mreže EUnetHTA, ki se je začel junija 2016 in bo trajal do leta 2020 (20 milijonov EUR). Zaradi trajanja teh ukrepov in interesa za njihovo nadaljevanje ta uredba določa trajnejšo obliko za zagotovitev nadaljevanja skupnih vrednotenj. Glavni dosedanji rezultati sodelovanja vključujejo osrednji model vrednotenja zdravstvenih tehnologij, ki je okvir za poročila o vrednotenju zdravstvenih tehnologij; podatkovno zbirko za izmenjavo načrtovanih projektov, projektov, ki potekajo, in nedavno objavljenih projektov, ki so jih izvedle posamezne agencije (podatkovna zbirka POP); zbirko podatkov in bazo znanja za shranjevanje informacij in doseženo fazo vrednotenja obetavnih tehnologij ali zahteve za dodatne študije, ki izhajajo iz vrednotenja zdravstvenih tehnologij, in niz metodoloških smernic in podpornih orodij za agencije
  za vrednotenje zdravstvenih tehnologij
  , vključno s smernicami za prilagoditev poročil od države do države

  v različnih državah članicah. [Sprememba 15] |
| --- | --- |

(6)

Čeprav so Države članice
  so
  izvedle nekatera skupna vrednotenja v okviru skupnih ukrepov, ki jih sofinancira EU, pridobivanje rezultatov ni bilo učinkovito, saj je zaradi neobstoja trajnostnega modela sodelovanja temeljilo na projektnem sodelovanju. Na ravni držav članic je uporaba rezultatov skupnih ukrepov, vključno z njihovimi skupnimi kliničnimi ocenami, ostala majhna, kar pomeni, da se ni zadovoljivo rešilo podvajanje vrednotenj iste zdravstvene tehnologije, ki jih v enakih ali podobnih časovnih okvirih izvajajo organi in telesa

  . Ta vrednotenja so bila izvedena v treh fazah v skladu s členom 15 Direktive 2011/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta
   (5)

  in prek treh skupnih ukrepov, od katerih ima vsak posebni cilj in poseben proračun: prvi skupni ukrep mreže EUnetHTA od leta 2010 do leta 2012 (6 milijonov EUR); drugi skupni ukrep mreže EUnetHTA od leta 2012 do leta 2015 (9,5 milijona EUR) in tretji skupni ukrep mreže EUnetHTA, ki se je začel junija 2016 in bo trajal do leta 2020 (20 milijonov EUR). Zaradi trajanja teh ukrepov in interesa za njihovo nadaljevanje ta uredba določa trajnejšo obliko za zagotovitev nadaljevanja skupnih vrednotenj. Glavni dosedanji rezultati sodelovanja vključujejo osrednji model vrednotenja zdravstvenih tehnologij, ki je okvir za poročila o vrednotenju zdravstvenih tehnologij; podatkovno zbirko za izmenjavo načrtovanih projektov, projektov, ki potekajo, in nedavno objavljenih projektov, ki so jih izvedle posamezne agencije (podatkovna zbirka POP); zbirko podatkov in bazo znanja za shranjevanje informacij in doseženo fazo vrednotenja obetavnih tehnologij ali zahteve za dodatne študije, ki izhajajo iz vrednotenja zdravstvenih tehnologij, in niz metodoloških smernic in podpornih orodij za agencije
  za vrednotenje zdravstvenih tehnologij
  , vključno s smernicami za prilagoditev poročil od države do države

  v različnih državah članicah. [Sprememba 15]

| (6a) | Vendar je bilo v okviru skupnih ukrepov pridobivanje rezultatov neučinkovito in se je, ker ni bilo trajnostnega modela sodelovanja, opiralo na projektno sodelovanje. Na ravni držav članic je uporaba rezultatov skupnih ukrepov, vključno z njihovimi skupnimi kliničnimi ocenami, ostala majhna, kar pomeni, da se ni zadovoljivo rešilo podvajanje vrednotenj iste zdravstvene tehnologije, ki jih v enakih ali podobnih časovnih okvirih izvajajo organi in telesa za vrednotenje zdravstvenih tehnologij v različnih državah članicah. [Sprememba 16] |
| --- | --- |

(6a)

Vendar je bilo v okviru skupnih ukrepov pridobivanje rezultatov neučinkovito in se je, ker ni bilo trajnostnega modela sodelovanja, opiralo na projektno sodelovanje. Na ravni držav članic je uporaba rezultatov skupnih ukrepov, vključno z njihovimi skupnimi kliničnimi ocenami, ostala majhna, kar pomeni, da se ni zadovoljivo rešilo podvajanje vrednotenj iste zdravstvene tehnologije, ki jih v enakih ali podobnih časovnih okvirih izvajajo organi in telesa za vrednotenje zdravstvenih tehnologij v različnih državah članicah. [Sprememba 16]

| (7) | Svet je v svojih sklepih iz decembra 2014
  o inovacijah v korist pacientov
   (6) priznal ključno vlogo vrednotenja zdravstvenih tehnologij
  kot orodja zdravstvene politike v podporo na dokazih temelječih, trajnostnih
  in Komisijo

  enakopravnih izbir v zdravstvenem varstvu ter zdravstvenih tehnologijah v korist pacientov. Svet je še
  pozval
  Komisijo
  , naj še naprej podpira sodelovanje na trajnosten način
  , in tudi, naj se poveča skupno delo med državami članicami pri vrednotenju zdravstvenih tehnologij ter naj se raziščejo priložnosti za sodelovanje pri izmenjavi informacij med pristojnimi organi. Poleg tega so bile države članice in Komisija v sklepih Sveta o personalizirani medicini za bolnike iz decembra 2015 pozvane, naj okrepijo metodologije vrednotenja zdravstvenih tehnologij, ki se uporabljajo v personalizirani medicini, v sklepih Sveta o večji uravnoteženosti farmacevtskih sistemov v Uniji in njenih državah članicah iz junija 2016 pa je bilo še enkrat ugotovljeno, da ima sodelovanje pri vrednotenju zdravstvenih tehnologij po mnenju držav članic jasno dodano vrednost. Tudi v skupnem poročilu GD za gospodarske in finančne zadeve ter Odbora za ekonomsko politiko iz oktobra 2016 se poziva k okrepljenemu evropskemu sodelovanju na področju vrednotenja zdravstvenih tehnologij
  . [Sprememba 17] |
| --- | --- |

(7)

Svet je v svojih sklepih iz decembra 2014
  o inovacijah v korist pacientov
   (6) priznal ključno vlogo vrednotenja zdravstvenih tehnologij
  kot orodja zdravstvene politike v podporo na dokazih temelječih, trajnostnih
  in Komisijo

  enakopravnih izbir v zdravstvenem varstvu ter zdravstvenih tehnologijah v korist pacientov. Svet je še
  pozval
  Komisijo
  , naj še naprej podpira sodelovanje na trajnosten način
  , in tudi, naj se poveča skupno delo med državami članicami pri vrednotenju zdravstvenih tehnologij ter naj se raziščejo priložnosti za sodelovanje pri izmenjavi informacij med pristojnimi organi. Poleg tega so bile države članice in Komisija v sklepih Sveta o personalizirani medicini za bolnike iz decembra 2015 pozvane, naj okrepijo metodologije vrednotenja zdravstvenih tehnologij, ki se uporabljajo v personalizirani medicini, v sklepih Sveta o večji uravnoteženosti farmacevtskih sistemov v Uniji in njenih državah članicah iz junija 2016 pa je bilo še enkrat ugotovljeno, da ima sodelovanje pri vrednotenju zdravstvenih tehnologij po mnenju držav članic jasno dodano vrednost. Tudi v skupnem poročilu GD za gospodarske in finančne zadeve ter Odbora za ekonomsko politiko iz oktobra 2016 se poziva k okrepljenemu evropskemu sodelovanju na področju vrednotenja zdravstvenih tehnologij
  . [Sprememba 17]

| (8) | Evropski parlament je v resoluciji z dne 2. marca 2017 (7) o možnostih, ki jih ima EU za izboljšanje dostopa do zdravil, Komisijo pozval, naj čim prej predlaga zakonodajo o evropskem sistemu za vrednotenje zdravstvenih tehnologij in uskladi pregledna merila vrednotenja zdravstvenih tehnologij, da se oceni

  ocenita
  dodana terapevtska vrednost zdravil

  in sorazmerna učinkovitost zdravstvenih tehnologij v primerjavi z najboljšimi razpoložljivimi alternativami, pri čemer se upoštevata raven inovacij in korist za paciente
  . [Sprememba 18] |
| --- | --- |

(8)

Evropski parlament je v resoluciji z dne 2. marca 2017 (7) o možnostih, ki jih ima EU za izboljšanje dostopa do zdravil, Komisijo pozval, naj čim prej predlaga zakonodajo o evropskem sistemu za vrednotenje zdravstvenih tehnologij in uskladi pregledna merila vrednotenja zdravstvenih tehnologij, da se oceni

  ocenita
  dodana terapevtska vrednost zdravil

  in sorazmerna učinkovitost zdravstvenih tehnologij v primerjavi z najboljšimi razpoložljivimi alternativami, pri čemer se upoštevata raven inovacij in korist za paciente
  . [Sprememba 18]

| (9) | Komisija je v sporočilu iz leta 2015 z naslovom „Izpopolnitev enotnega trga“ (8) izrazila namero, da bo s pobudo v zvezi z vrednotenjem zdravstvenih tehnologij povečala usklajenost in tako preprečila vrednotenja istega izdelka v različnih državah članicah ter izboljšala delovanje enotnega trga za zdravstvene tehnologije. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je v sporočilu iz leta 2015 z naslovom „Izpopolnitev enotnega trga“ (8) izrazila namero, da bo s pobudo v zvezi z vrednotenjem zdravstvenih tehnologij povečala usklajenost in tako preprečila vrednotenja istega izdelka v različnih državah članicah ter izboljšala delovanje enotnega trga za zdravstvene tehnologije.

| (10) | Da bi se zagotovilo boljše delovanje notranjega trga in prispevalo k visoki ravni varovanja zdravja ljudi, je primerno približati pravila o izvajanju kliničnih ocen na nacionalni ravni in kliničnih ocen določenih zdravstvenih tehnologij na ravni Unije, ki podpirajo tudi nadaljnje prostovoljno sodelovanje med državami članicami glede določenih vidikov vrednotenja zdravstvenih tehnologij.
  To približevanje bi moralo zagotoviti najvišje standarde kakovosti in biti usklajeno z najboljšimi razpoložljivimi praksami, ne bi pa smelo spodbujati zbliževanja k najnižjemu skupnemu imenovalcu ali siliti organov za vrednotenje zdravstvenih tehnologij z več strokovnega znanja in izkušenj in višjimi standardi, da sprejmejo nižje zahteve. Voditi bi moralo k izboljšanju zmogljivosti in kakovosti vrednotenja zdravstvenih tehnologij na nacionalni in regionalni ravni. [Sprememba 19] |
| --- | --- |

(10)

Da bi se zagotovilo boljše delovanje notranjega trga in prispevalo k visoki ravni varovanja zdravja ljudi, je primerno približati pravila o izvajanju kliničnih ocen na nacionalni ravni in kliničnih ocen določenih zdravstvenih tehnologij na ravni Unije, ki podpirajo tudi nadaljnje prostovoljno sodelovanje med državami članicami glede določenih vidikov vrednotenja zdravstvenih tehnologij.
  To približevanje bi moralo zagotoviti najvišje standarde kakovosti in biti usklajeno z najboljšimi razpoložljivimi praksami, ne bi pa smelo spodbujati zbliževanja k najnižjemu skupnemu imenovalcu ali siliti organov za vrednotenje zdravstvenih tehnologij z več strokovnega znanja in izkušenj in višjimi standardi, da sprejmejo nižje zahteve. Voditi bi moralo k izboljšanju zmogljivosti in kakovosti vrednotenja zdravstvenih tehnologij na nacionalni in regionalni ravni. [Sprememba 19]

| (11) | V skladu s členom 168(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) so države članice odgovorne za organizacijo in zagotavljanje zdravstvenega varstva. Zato je primerno, da se področje uporabe pravil Unije omeji na tiste vidike vrednotenja zdravstvenih tehnologij, ki se nanašajo na klinično oceno zdravstvene tehnologije, ter da

  . Skupna klinična ocena
  ,
  ki jo določa ta uredba, tvori znanstveno analizo sorazmernih učinkov zdravstvenih tehnologij glede učinkovitosti, varnosti in uspešnosti, kar
  se zlasti zagotovi, da so sklepne ugotovitve

  običajno označuje kot klinični rezultati in se ocenjuje glede na primerljive kazalnike
  ,
  ki trenutno veljajo za primerne in izbrane skupine ali podskupine pacientov, pri čemer se upoštevajo merila osrednjega modela
  vrednotenja omejene na ugotovitve v zvezi s primerljivo učinkovitostjo zdravstvene tehnologije

  zdravstvenih tehnologij. To vključuje upoštevanje stopnje verjetnosti relativnih učinkov na podlagi razpoložljivih dokazov
  . Rezultat takih vrednotenj

  skupnih kliničnih ocen
  torej ne sme vplivati na prosto presojo držav članic v zvezi s poznejšimi odločitvami o cenah in povračilih za zdravstvene tehnologije, vključno z določitvijo meril za tako določanje cen in povračil, ki so lahko odvisna od kliničnih in nekliničnih pomislekov ter so še naprej v izključni nacionalni pristojnosti.
  Zato področje uporabe te uredbe ne bi smelo zajemati vrednotenja, ki ga opravi vsaka država članica v okviru nacionalnih ocenjevalnih postopkov. [Sprememba 20] |
| --- | --- |

(11)

V skladu s členom 168(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) so države članice odgovorne za organizacijo in zagotavljanje zdravstvenega varstva. Zato je primerno, da se področje uporabe pravil Unije omeji na tiste vidike vrednotenja zdravstvenih tehnologij, ki se nanašajo na klinično oceno zdravstvene tehnologije, ter da

  . Skupna klinična ocena
  ,
  ki jo določa ta uredba, tvori znanstveno analizo sorazmernih učinkov zdravstvenih tehnologij glede učinkovitosti, varnosti in uspešnosti, kar
  se zlasti zagotovi, da so sklepne ugotovitve

  običajno označuje kot klinični rezultati in se ocenjuje glede na primerljive kazalnike
  ,
  ki trenutno veljajo za primerne in izbrane skupine ali podskupine pacientov, pri čemer se upoštevajo merila osrednjega modela
  vrednotenja omejene na ugotovitve v zvezi s primerljivo učinkovitostjo zdravstvene tehnologije

  zdravstvenih tehnologij. To vključuje upoštevanje stopnje verjetnosti relativnih učinkov na podlagi razpoložljivih dokazov
  . Rezultat takih vrednotenj

  skupnih kliničnih ocen
  torej ne sme vplivati na prosto presojo držav članic v zvezi s poznejšimi odločitvami o cenah in povračilih za zdravstvene tehnologije, vključno z določitvijo meril za tako določanje cen in povračil, ki so lahko odvisna od kliničnih in nekliničnih pomislekov ter so še naprej v izključni nacionalni pristojnosti.
  Zato področje uporabe te uredbe ne bi smelo zajemati vrednotenja, ki ga opravi vsaka država članica v okviru nacionalnih ocenjevalnih postopkov. [Sprememba 20]

| (12) | Da se zagotovi široka uporaba usklajenih pravil o kliničnih vidikih

  in spodbudi sodelovanje med državami članicami v zvezi s kliničnimi vidiki
  vrednotenja zdravstvenih tehnologij in omogoči združevanje strokovnega znanja in sredstev med organi za vrednotenje zdravstvenih tehnologij,
  s tem pa zmanjšanje potrate in neučinkovitosti v zdravstvenem varstvu,
  je primerno zahtevati, da se skupne klinične ocene izvajajo za vsa zdravila, za katera se uporablja centraliziran postopek izdajanja dovoljenj za promet, določen v Uredbi (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (9), ki vsebujejo novo zdravilno učinkovino, in kadar so navedena zdravila pozneje odobrena za novo terapevtsko indikacijo. Skupne klinične ocene bi bilo treba izvesti tudi za določene medicinske pripomočke v smislu Uredbe (EU) 2017/745 Evropskega parlamenta in Sveta (10), ki so v najvišjih razredih tveganja in za katere so ustrezni strokovni odbori zagotovili svoja mnenja ali stališča. Izbira medicinskih pripomočkov za skupne klinične ocene bi morala temeljiti na posebnih merilih

  saj je za vse te nove tehnologije potrebnih več kliničnih dokazov
  . [Sprememba 21] |
| --- | --- |

(12)

Da se zagotovi široka uporaba usklajenih pravil o kliničnih vidikih

  in spodbudi sodelovanje med državami članicami v zvezi s kliničnimi vidiki
  vrednotenja zdravstvenih tehnologij in omogoči združevanje strokovnega znanja in sredstev med organi za vrednotenje zdravstvenih tehnologij,
  s tem pa zmanjšanje potrate in neučinkovitosti v zdravstvenem varstvu,
  je primerno zahtevati, da se skupne klinične ocene izvajajo za vsa zdravila, za katera se uporablja centraliziran postopek izdajanja dovoljenj za promet, določen v Uredbi (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (9), ki vsebujejo novo zdravilno učinkovino, in kadar so navedena zdravila pozneje odobrena za novo terapevtsko indikacijo. Skupne klinične ocene bi bilo treba izvesti tudi za določene medicinske pripomočke v smislu Uredbe (EU) 2017/745 Evropskega parlamenta in Sveta (10), ki so v najvišjih razredih tveganja in za katere so ustrezni strokovni odbori zagotovili svoja mnenja ali stališča. Izbira medicinskih pripomočkov za skupne klinične ocene bi morala temeljiti na posebnih merilih

  saj je za vse te nove tehnologije potrebnih več kliničnih dokazov
  . [Sprememba 21]

| (13) | Da bi zagotovili, da skupne klinične ocene, izvedene v zvezi z zdravstvenimi tehnologijami, ostanejo natančne in, ustrezne,
  kakovostne in temeljijo na najboljših razpoložljivih znanstvenih dokazih v vsakem trenutku,
  je primerno določiti pogoje

  prožen in reguliran postopek
  za posodabljanje ocen, zlasti kadar se lahko z dodatnimi podatki, ki so na voljo

  so dani na voljo novi dokazi ali dodatni podatki
  po začetni oceni, poveča natančnost

  ti novi dokazi ali dodatni podatki pa lahko povečajo obseg kliničnih dokazov in s tem kakovost
  ocene. [Sprememba 22] |
| --- | --- |

(13)

Da bi zagotovili, da skupne klinične ocene, izvedene v zvezi z zdravstvenimi tehnologijami, ostanejo natančne in, ustrezne,
  kakovostne in temeljijo na najboljših razpoložljivih znanstvenih dokazih v vsakem trenutku,
  je primerno določiti pogoje

  prožen in reguliran postopek
  za posodabljanje ocen, zlasti kadar se lahko z dodatnimi podatki, ki so na voljo

  so dani na voljo novi dokazi ali dodatni podatki
  po začetni oceni, poveča natančnost

  ti novi dokazi ali dodatni podatki pa lahko povečajo obseg kliničnih dokazov in s tem kakovost
  ocene. [Sprememba 22]

| (14) | Vzpostaviti bi bilo treba koordinacijsko skupino, sestavljeno iz predstavnikov organov in teles držav članic za vrednotenje zdravstvenih tehnologij, ki bi bila odgovorna
  in bi imela dokazano strokovno znanje
  za nadzor nad izvajanjem skupnih kliničnih ocen in drugega skupnega dela
  znotraj področja uporabe te uredbe
  . [Sprememba 23] |
| --- | --- |

(14)

Vzpostaviti bi bilo treba koordinacijsko skupino, sestavljeno iz predstavnikov organov in teles držav članic za vrednotenje zdravstvenih tehnologij, ki bi bila odgovorna
  in bi imela dokazano strokovno znanje
  za nadzor nad izvajanjem skupnih kliničnih ocen in drugega skupnega dela
  znotraj področja uporabe te uredbe
  . [Sprememba 23]

| (15) | Za zagotovitev pristopa k skupnim kliničnim ocenam in znanstvenim posvetovanjem, ki ga vodijo države članice, bi morale države članice imenovati nacionalne
  ali regionalne
  organe in telesa za vrednotenje zdravstvenih tehnologij, ki bi k odločanju
  o izvajanju takih ocen
  prispevali kot člani koordinacijske skupine. Imenovani organi in telesa bi morali zagotoviti ustrezno visoko raven zastopanja v koordinacijski skupini in tehnično strokovno znanje v njenih podskupinah ob upoštevanju potrebe po zagotavljanju

  možnosti za zagotavljanje
  strokovnega znanja na področju vrednotenja zdravstvenih tehnologij za zdravila in medicinske pripomočke.
  Pri organizacijski strukturi bi bilo treba upoštevati posamezna pooblastila podskupin, ki izvajajo skupne klinične ocene in skupna znanstvena posvetovanja. Treba bi bilo preprečiti vsa nasprotja interesov. [Sprememba 24] |
| --- | --- |

(15)

Za zagotovitev pristopa k skupnim kliničnim ocenam in znanstvenim posvetovanjem, ki ga vodijo države članice, bi morale države članice imenovati nacionalne
  ali regionalne
  organe in telesa za vrednotenje zdravstvenih tehnologij, ki bi k odločanju
  o izvajanju takih ocen
  prispevali kot člani koordinacijske skupine. Imenovani organi in telesa bi morali zagotoviti ustrezno visoko raven zastopanja v koordinacijski skupini in tehnično strokovno znanje v njenih podskupinah ob upoštevanju potrebe po zagotavljanju

  možnosti za zagotavljanje
  strokovnega znanja na področju vrednotenja zdravstvenih tehnologij za zdravila in medicinske pripomočke.
  Pri organizacijski strukturi bi bilo treba upoštevati posamezna pooblastila podskupin, ki izvajajo skupne klinične ocene in skupna znanstvena posvetovanja. Treba bi bilo preprečiti vsa nasprotja interesov. [Sprememba 24]

| (15a) | Preglednost in osveščenost javnosti o postopku je bistvenega pomena. Za vse klinične podatke, ki se vrednotijo, bi morala zato veljati najvišja stopnja preglednosti in osveščenosti javnosti, da bi javnost pridobila zaupanje v sistem. Če so podatki iz poslovnih razlogov zaupni, mora biti zaupnost jasno opredeljena in utemeljena, zaupni podatki pa jasno razmejeni in varovani. [Sprememba 25] |
| --- | --- |

(15a)

Preglednost in osveščenost javnosti o postopku je bistvenega pomena. Za vse klinične podatke, ki se vrednotijo, bi morala zato veljati najvišja stopnja preglednosti in osveščenosti javnosti, da bi javnost pridobila zaupanje v sistem. Če so podatki iz poslovnih razlogov zaupni, mora biti zaupnost jasno opredeljena in utemeljena, zaupni podatki pa jasno razmejeni in varovani. [Sprememba 25]

| (16) | Da bi se z usklajenimi postopki izpolnil njihov cilj notranjega trga
  ter dosegel cilj izboljšanja inovacij in kakovosti kliničnih dokazov
  , bi morale države članice v celoti upoštevati rezultate skupnih kliničnih ocen in navedenih ocen

  jih
  ne bi smele
  po nepotrebnem
  ponavljati.
  Države članice bi morale glede na nacionalne potrebe imeti pravico, da dopolnijo skupne klinične ocene z dodatnimi kliničnimi dokazi in analizami, da bi se upoštevale razlike v primerljivih zdravljenjih ali specifično nacionalno okolje zdravljenja. Te dopolnilne klinične ocene bi morale biti upravičene in sorazmerne ter bi o njih morali biti obveščeni Komisija in koordinacijska skupina. Poleg tega
  upoštevanje te obveznosti državam članicam ne preprečuje, da izvajajo neklinične ocene iste zdravstvene tehnologije ali oblikujejo ugotovitve o dodani
  klinični
  vrednosti zadevnih tehnologij v okviru nacionalnih ocenjevalnih postopkov, pri katerih se lahko upoštevajo klinični ter neklinični podatki in merila
  , specifični za zadevno državo članico, na narodni in/ali regionalni ravni
  . To državam članicam prav tako ne preprečuje, da oblikujejo lastna priporočila ali odločitve o cenah ali povračilih. [Sprememba 26] |
| --- | --- |

(16)

Da bi se z usklajenimi postopki izpolnil njihov cilj notranjega trga
  ter dosegel cilj izboljšanja inovacij in kakovosti kliničnih dokazov
  , bi morale države članice v celoti upoštevati rezultate skupnih kliničnih ocen in navedenih ocen

  jih
  ne bi smele
  po nepotrebnem
  ponavljati.
  Države članice bi morale glede na nacionalne potrebe imeti pravico, da dopolnijo skupne klinične ocene z dodatnimi kliničnimi dokazi in analizami, da bi se upoštevale razlike v primerljivih zdravljenjih ali specifično nacionalno okolje zdravljenja. Te dopolnilne klinične ocene bi morale biti upravičene in sorazmerne ter bi o njih morali biti obveščeni Komisija in koordinacijska skupina. Poleg tega
  upoštevanje te obveznosti državam članicam ne preprečuje, da izvajajo neklinične ocene iste zdravstvene tehnologije ali oblikujejo ugotovitve o dodani
  klinični
  vrednosti zadevnih tehnologij v okviru nacionalnih ocenjevalnih postopkov, pri katerih se lahko upoštevajo klinični ter neklinični podatki in merila
  , specifični za zadevno državo članico, na narodni in/ali regionalni ravni
  . To državam članicam prav tako ne preprečuje, da oblikujejo lastna priporočila ali odločitve o cenah ali povračilih. [Sprememba 26]

| (16a) | Da bi klinično oceno lahko uporabili za namene odločitve o povračilu stroškov na nacionalni ravni, bi bilo najbolje, da zadeva populacijo, za katero bi bili stroški za zdravilo v dani državi članici povrnjeni. [Sprememba 27] |
| --- | --- |

(16a)

Da bi klinično oceno lahko uporabili za namene odločitve o povračilu stroškov na nacionalni ravni, bi bilo najbolje, da zadeva populacijo, za katero bi bili stroški za zdravilo v dani državi članici povrnjeni. [Sprememba 27]

| (17) | Časovni okvir za skupne klinične ocene zdravil bi moral biti, kolikor je to mogoče, določen glede na časovni okvir, ki velja za dokončanje centraliziranega postopka izdajanja dovoljenj za promet iz Uredbe (ES) št. 726/2004. Tako usklajevanje bi moralo zagotoviti, da se lahko s kliničnimi ocenami učinkovito olajša dostop na trg in prispeva k pravočasni razpoložljivosti inovativnih tehnologij za paciente. Postopek bi moral biti praviloma končan do objave sklepa Komisije o izdaji dovoljenja za promet.
  [Sprememba 28] |
| --- | --- |

(17)

Časovni okvir za skupne klinične ocene zdravil bi moral biti, kolikor je to mogoče, določen glede na časovni okvir, ki velja za dokončanje centraliziranega postopka izdajanja dovoljenj za promet iz Uredbe (ES) št. 726/2004. Tako usklajevanje bi moralo zagotoviti, da se lahko s kliničnimi ocenami učinkovito olajša dostop na trg in prispeva k pravočasni razpoložljivosti inovativnih tehnologij za paciente. Postopek bi moral biti praviloma končan do objave sklepa Komisije o izdaji dovoljenja za promet.
  [Sprememba 28]

| (17a) | Skupna znanstvena posvetovanja pri obravnavi zdravil sirot morajo zagotoviti, da nov pristop ne povzroči nepotrebnih zamud za oceno teh zdravil v primerjavi s trenutnimi razmerami in ob upoštevanju pragmatičnega pristopa v okviru mreže EUnetHTA. [Sprememba 29] |
| --- | --- |

(17a)

Skupna znanstvena posvetovanja pri obravnavi zdravil sirot morajo zagotoviti, da nov pristop ne povzroči nepotrebnih zamud za oceno teh zdravil v primerjavi s trenutnimi razmerami in ob upoštevanju pragmatičnega pristopa v okviru mreže EUnetHTA. [Sprememba 29]

| (18) | Pri določitvi časovnega okvira za skupne klinične ocene medicinskih pripomočkov

  zdravstvenih tehnologij
  bi bilo treba
  za zdravila
  upoštevati močno decentralizirano pot za dostop medicinskih pripomočkov na trg in razpoložljivost ustreznih dokaznih podatkov, potrebnih za izvedbo skupne klinične ocene. Ker so lahko zahtevani dokazi na voljo šele po dajanju medicinskega pripomočka na trg in da bi se lahko medicinski pripomočki

  časovni okvir, ki velja za dokončanje centraliziranega postopka izdajanja dovoljenj za promet iz Uredbe (ES) št. 726/2004, za medicinske pripomočke iz Uredbe (EU) 2017/745 ter
  za
  in vitro diagnostične medicinske pripomočke iz Uredbe (EU) 2017/746 Evropskega parlamenta in Sveta
   (11)

  pa časovni okvir za oznako skladnosti CE. Pri teh ocenah je treba v vsakem primeru upoštevati razpoložljivost ustreznih in zadostnih znanstvenih dokazov in dokaznih podatkov, potrebnih
  za
  izvedbo
  skupne klinične ocene izbrali pravočasno,
  ocene pa
  bi bilo treba omogočiti, da se vrednotenja takih pripomočkov izvedejo šele po njihovem dajanju na trg

  izvesti v časovnem okviru
  ,
  ki čim bolj ustreza izdaji ustreznega dovoljenja za promet v primeru zdravil, vsekakor pa brez neupravičenih in nepotrebnih zamud
  . [Sprememba 30] |
| --- | --- |

(18)

Pri določitvi časovnega okvira za skupne klinične ocene medicinskih pripomočkov

  zdravstvenih tehnologij
  bi bilo treba
  za zdravila
  upoštevati močno decentralizirano pot za dostop medicinskih pripomočkov na trg in razpoložljivost ustreznih dokaznih podatkov, potrebnih za izvedbo skupne klinične ocene. Ker so lahko zahtevani dokazi na voljo šele po dajanju medicinskega pripomočka na trg in da bi se lahko medicinski pripomočki

  časovni okvir, ki velja za dokončanje centraliziranega postopka izdajanja dovoljenj za promet iz Uredbe (ES) št. 726/2004, za medicinske pripomočke iz Uredbe (EU) 2017/745 ter
  za
  in vitro diagnostične medicinske pripomočke iz Uredbe (EU) 2017/746 Evropskega parlamenta in Sveta
   (11)

  pa časovni okvir za oznako skladnosti CE. Pri teh ocenah je treba v vsakem primeru upoštevati razpoložljivost ustreznih in zadostnih znanstvenih dokazov in dokaznih podatkov, potrebnih
  za
  izvedbo
  skupne klinične ocene izbrali pravočasno,
  ocene pa
  bi bilo treba omogočiti, da se vrednotenja takih pripomočkov izvedejo šele po njihovem dajanju na trg

  izvesti v časovnem okviru
  ,
  ki čim bolj ustreza izdaji ustreznega dovoljenja za promet v primeru zdravil, vsekakor pa brez neupravičenih in nepotrebnih zamud
  . [Sprememba 30]

| (19) | Skupno delo, ki se izvaja v skladu s to uredbo, in zlasti skupne klinične ocene bi morali v vseh primerih

  vsakem primeru
  zagotavljati visokokakovostne in pravočasne rezultate, ne da bi se zakasnilo ali oviralo označevanje medicinskih pripomočkov z oznako CE ali dostop zdravstvenih tehnologij na trg. Tako delo bi moralo biti ločeno in se razlikovati od regulativnih ocen varnosti, kakovosti, uspešnosti ali učinkovitosti zdravstvenih tehnologij, ki se izvajajo v skladu z drugo zakonodajo Unije, ter ne bi smelo vplivati na odločitve, sprejete v skladu z drugo zakonodajo Unije. [Sprememba 31] |
| --- | --- |

(19)

Skupno delo, ki se izvaja v skladu s to uredbo, in zlasti skupne klinične ocene bi morali v vseh primerih

  vsakem primeru
  zagotavljati visokokakovostne in pravočasne rezultate, ne da bi se zakasnilo ali oviralo označevanje medicinskih pripomočkov z oznako CE ali dostop zdravstvenih tehnologij na trg. Tako delo bi moralo biti ločeno in se razlikovati od regulativnih ocen varnosti, kakovosti, uspešnosti ali učinkovitosti zdravstvenih tehnologij, ki se izvajajo v skladu z drugo zakonodajo Unije, ter ne bi smelo vplivati na odločitve, sprejete v skladu z drugo zakonodajo Unije. [Sprememba 31]

| (19a) | Vrednotenje zdravstvenih tehnologij, ki je predmet te uredbe, mora biti neodvisno in različno od predpisanih vrednotenj v zvezi z varnostjo in učinkovitostjo zdravstvenih tehnologij, ki se izvajajo v skladu z zakonodajo Unije, in ne bi smelo vplivati na druge vidike, ki ne spadajo na področje uporabe te uredbe, sprejete v skladu z drugimi zakonodajnimi akti Unije. [Sprememba 32] |
| --- | --- |

(19a)

Vrednotenje zdravstvenih tehnologij, ki je predmet te uredbe, mora biti neodvisno in različno od predpisanih vrednotenj v zvezi z varnostjo in učinkovitostjo zdravstvenih tehnologij, ki se izvajajo v skladu z zakonodajo Unije, in ne bi smelo vplivati na druge vidike, ki ne spadajo na področje uporabe te uredbe, sprejete v skladu z drugimi zakonodajnimi akti Unije. [Sprememba 32]

| (19b) | V skupnem poročilu ne bi smeli ponovno ocenjevati meril za opredelitev zdravil sirot. Ocenjevalci in soocenjevalci pa bi morali imeti popoln dostop do podatkov, ki so jih uporabili organi, pristojni za izdajo dovoljenja za promet z zdravilom, vključno z možnostjo, da za namen ocenjevanja zdravila v okviru skupnega vrednotenja zdravstvenih tehnologij uporabijo ali pridobijo dodatne ustrezne podatke. [Sprememba 33] |
| --- | --- |

(19b)

V skupnem poročilu ne bi smeli ponovno ocenjevati meril za opredelitev zdravil sirot. Ocenjevalci in soocenjevalci pa bi morali imeti popoln dostop do podatkov, ki so jih uporabili organi, pristojni za izdajo dovoljenja za promet z zdravilom, vključno z možnostjo, da za namen ocenjevanja zdravila v okviru skupnega vrednotenja zdravstvenih tehnologij uporabijo ali pridobijo dodatne ustrezne podatke. [Sprememba 33]

| (19c) | V skladu z uredbama (EU) 2017/745 o medicinskih pripomočkih in (EU) 2017/746 o in vitro diagnostičnih medicinskih pripomočkih se dovoljenja za te pripomočke izdajajo na podlagi načel preglednosti in varnosti, ne pa učinkovitosti. Na drugi strani vedno večja ponudba medicinskih pripomočkov za obravnavo kliničnih težav pomeni radikalen premik k zelo razdrobljenemu trgu, k inovacijam, ki so predvsem inkrementalne, in k pomanjkanju kliničnih dokazov, zato bi morali organi za vrednotenje tesneje sodelovati in si izmenjevati informacije. Zato si je treba prizadevati za sistem izdajanja centraliziranih dovoljenj, po katerem se bodo pripomočki ocenjevali na podlagi varnosti, učinkovitosti in kakovosti. To je tudi eno od področij, na katerih države članice zahtevajo več sodelovanja prek prihodnjega evropskega vrednotenja zdravstvenih tehnologij. Trenutno ima sisteme vrednotenja zdravstvenih tehnologij za medicinske pripomočke 20 držav članic in Norveška, 12 držav članic skupaj z Norveško pa je uvedlo smernice in izvajajo zgodnje dialoge. Mreža EUnetHTA izvaja kakovostna vrednotenja sorazmerne učinkovitosti medicinskih pripomočkov na podlagi metodologije, ki se lahko privzame kot referenčni model za to uredbo. [Sprememba 34] |
| --- | --- |

(19c)

V skladu z uredbama (EU) 2017/745 o medicinskih pripomočkih in (EU) 2017/746 o in vitro diagnostičnih medicinskih pripomočkih se dovoljenja za te pripomočke izdajajo na podlagi načel preglednosti in varnosti, ne pa učinkovitosti. Na drugi strani vedno večja ponudba medicinskih pripomočkov za obravnavo kliničnih težav pomeni radikalen premik k zelo razdrobljenemu trgu, k inovacijam, ki so predvsem inkrementalne, in k pomanjkanju kliničnih dokazov, zato bi morali organi za vrednotenje tesneje sodelovati in si izmenjevati informacije. Zato si je treba prizadevati za sistem izdajanja centraliziranih dovoljenj, po katerem se bodo pripomočki ocenjevali na podlagi varnosti, učinkovitosti in kakovosti. To je tudi eno od področij, na katerih države članice zahtevajo več sodelovanja prek prihodnjega evropskega vrednotenja zdravstvenih tehnologij. Trenutno ima sisteme vrednotenja zdravstvenih tehnologij za medicinske pripomočke 20 držav članic in Norveška, 12 držav članic skupaj z Norveško pa je uvedlo smernice in izvajajo zgodnje dialoge. Mreža EUnetHTA izvaja kakovostna vrednotenja sorazmerne učinkovitosti medicinskih pripomočkov na podlagi metodologije, ki se lahko privzame kot referenčni model za to uredbo. [Sprememba 34]

| (20) | Da bi se razvijalcem

  Razvijalci
  zdravstvenih tehnologij olajšalo učinkovito sodelovanje pri skupnih kliničnih ocenah, bi se jim moralo v ustreznih primerih omogočiti, da s koordinacijsko skupino začnejo

  lahko izvajajo
  skupna znanstvena posvetovanja
  s koordinacijsko skupino ali delovnimi skupinami, ki se oblikujejo v ta namen in so sestavljene iz strokovnjakov iz nacionalnih ali regionalnih organov za vrednotenje,
  za pridobitev smernic o dokazih in podatkih, ki bodo verjetno potrebni za klinično oceno

  kliničnih potrebah za raziskave ter o najprimernejših načrtih študij za pridobitev čim boljših dokazov in čim večjo učinkovitost raziskav
  . Glede na predhodno naravo posvetovanja ponujene smernice ne bi smele biti zavezujoče niti za razvijalce zdravstvenih tehnologij niti za organe in telesa za vrednotenje zdravstvenih tehnologij. [Sprememba 35] |
| --- | --- |

(20)

Da bi se razvijalcem

  Razvijalci
  zdravstvenih tehnologij olajšalo učinkovito sodelovanje pri skupnih kliničnih ocenah, bi se jim moralo v ustreznih primerih omogočiti, da s koordinacijsko skupino začnejo

  lahko izvajajo
  skupna znanstvena posvetovanja
  s koordinacijsko skupino ali delovnimi skupinami, ki se oblikujejo v ta namen in so sestavljene iz strokovnjakov iz nacionalnih ali regionalnih organov za vrednotenje,
  za pridobitev smernic o dokazih in podatkih, ki bodo verjetno potrebni za klinično oceno

  kliničnih potrebah za raziskave ter o najprimernejših načrtih študij za pridobitev čim boljših dokazov in čim večjo učinkovitost raziskav
  . Glede na predhodno naravo posvetovanja ponujene smernice ne bi smele biti zavezujoče niti za razvijalce zdravstvenih tehnologij niti za organe in telesa za vrednotenje zdravstvenih tehnologij. [Sprememba 35]

| (20a) | Skupna znanstvena posvetovanja bi morala zadevati zasnovo kliničnih študij in določitev najboljših primerjalnih tehnologij na podlagi dobrih medicinskih praks v interesu pacientov. Postopek posvetovanja bi moral biti pregleden. [Sprememba 36] |
| --- | --- |

(20a)

Skupna znanstvena posvetovanja bi morala zadevati zasnovo kliničnih študij in določitev najboljših primerjalnih tehnologij na podlagi dobrih medicinskih praks v interesu pacientov. Postopek posvetovanja bi moral biti pregleden. [Sprememba 36]

| (21) | Za skupne klinične ocene in skupna znanstvena posvetovanja je nujna

  utegne biti potrebna
  izmenjava
  poslovno
  zaupnih informacij med razvijalci zdravstvenih tehnologij ter organi in telesi za vrednotenje zdravstvenih tehnologij. Da bi se zagotovilo varstvo takih informacij, bi se morale informacije, ki se koordinacijski skupini predložijo v okviru ocen in posvetovanj, tretji osebi razkriti šele po sklenitvi sporazuma o zaupnosti. Poleg tega je nujno, da so vse objavljene informacije o rezultatih skupnih znanstvenih posvetovanj predstavljene v anonimizirani obliki, tako da se prikrijejo vse informacije poslovno občutljive narave. [Sprememba 37] |
| --- | --- |

(21)

Za skupne klinične ocene in skupna znanstvena posvetovanja je nujna

  utegne biti potrebna
  izmenjava
  poslovno
  zaupnih informacij med razvijalci zdravstvenih tehnologij ter organi in telesi za vrednotenje zdravstvenih tehnologij. Da bi se zagotovilo varstvo takih informacij, bi se morale informacije, ki se koordinacijski skupini predložijo v okviru ocen in posvetovanj, tretji osebi razkriti šele po sklenitvi sporazuma o zaupnosti. Poleg tega je nujno, da so vse objavljene informacije o rezultatih skupnih znanstvenih posvetovanj predstavljene v anonimizirani obliki, tako da se prikrijejo vse informacije poslovno občutljive narave. [Sprememba 37]

| (21a) | Za skupne klinične ocene so potrebni vsi razpoložljivi klinični podatki in javno dostopni znanstveni dokazi, ki jih prispevajo razvijalci zdravstvenih tehnologij. Uporabljeni klinični podatki, študije, metodologija in uporabljeni klinični rezultati morajo biti javni. S čim večjo dostopnostjo znanstvenih podatkov in ocen za javnost bo omogočen napredek v biomedicinskih raziskavah in okrepilo se bo zaupanje v sistem. Pri izmenjevanju poslovno občutljivih podatkov bi bilo treba njihovo zaupnost zavarovati tako, da se po redakciji poročil pred objavo predstavijo v anonimizirani obliki, s čimer se obvaruje javni interes. [Sprememba 38] |
| --- | --- |

(21a)

Za skupne klinične ocene so potrebni vsi razpoložljivi klinični podatki in javno dostopni znanstveni dokazi, ki jih prispevajo razvijalci zdravstvenih tehnologij. Uporabljeni klinični podatki, študije, metodologija in uporabljeni klinični rezultati morajo biti javni. S čim večjo dostopnostjo znanstvenih podatkov in ocen za javnost bo omogočen napredek v biomedicinskih raziskavah in okrepilo se bo zaupanje v sistem. Pri izmenjevanju poslovno občutljivih podatkov bi bilo treba njihovo zaupnost zavarovati tako, da se po redakciji poročil pred objavo predstavijo v anonimizirani obliki, s čimer se obvaruje javni interes. [Sprememba 38]

| (21b) | Po mnenju Evropskega varuha človekovih pravic javni interes za razkritje informacij na splošno prevlada nad trditvami o poslovni občutljivosti, kadar imajo informacije v dokumentu posledice za zdravje posameznikov (na primer informacije o učinkovitosti zdravila). Javno zdravje bi moralo vedno prevladati nad poslovnimi interesi. [Sprememba 39] |
| --- | --- |

(21b)

Po mnenju Evropskega varuha človekovih pravic javni interes za razkritje informacij na splošno prevlada nad trditvami o poslovni občutljivosti, kadar imajo informacije v dokumentu posledice za zdravje posameznikov (na primer informacije o učinkovitosti zdravila). Javno zdravje bi moralo vedno prevladati nad poslovnimi interesi. [Sprememba 39]

| (22) | Da bi se zagotovila učinkovita uporaba razpoložljivih sredstev, je treba zagotoviti „pregled perspektiv“, da se omogoči zgodnje prepoznavanje nastajajočih zdravstvenih tehnologij, ki bodo verjetno najbolj vplivale na paciente, javno zdravje in sisteme zdravstvenega varstva
  , ter da se strateško usmerjajo raziskave
  . S takim pregledom bi se morala olajšati prednostna razvrstitev tehnologij, ki bodo izbrane

  jih bo koordinacijska skupina izbrala
  za skupno klinično oceno. [Sprememba 40] |
| --- | --- |

(22)

Da bi se zagotovila učinkovita uporaba razpoložljivih sredstev, je treba zagotoviti „pregled perspektiv“, da se omogoči zgodnje prepoznavanje nastajajočih zdravstvenih tehnologij, ki bodo verjetno najbolj vplivale na paciente, javno zdravje in sisteme zdravstvenega varstva
  , ter da se strateško usmerjajo raziskave
  . S takim pregledom bi se morala olajšati prednostna razvrstitev tehnologij, ki bodo izbrane

  jih bo koordinacijska skupina izbrala
  za skupno klinično oceno. [Sprememba 40]

| (23) | Unija bi morala še naprej podpirati prostovoljno sodelovanje na področju vrednotenja zdravstvenih tehnologij med državami članicami na
  drugih
  področjih, kot so razvoj in izvajanje programov cepljenja ter krepitev zmogljivosti nacionalnih sistemov za vrednotenje zdravstvenih tehnologij. Tako prostovoljno sodelovanje bi moralo tudi olajšati sinergije s pobudami v okviru strategije za enotni digitalni trg na ustreznih digitalnih in podatkovnih področjih zdravja in zdravstvenega varstva, da bi se zagotovili dodatni praktični dokazi, pomembni za vrednotenje zdravstvenih tehnologij.
  [Sprememba 41] |
| --- | --- |

(23)

Unija bi morala še naprej podpirati prostovoljno sodelovanje na področju vrednotenja zdravstvenih tehnologij med državami članicami na
  drugih
  področjih, kot so razvoj in izvajanje programov cepljenja ter krepitev zmogljivosti nacionalnih sistemov za vrednotenje zdravstvenih tehnologij. Tako prostovoljno sodelovanje bi moralo tudi olajšati sinergije s pobudami v okviru strategije za enotni digitalni trg na ustreznih digitalnih in podatkovnih področjih zdravja in zdravstvenega varstva, da bi se zagotovili dodatni praktični dokazi, pomembni za vrednotenje zdravstvenih tehnologij.
  [Sprememba 41]

| (24) | Koordinacijska skupina bi morala za zagotovitev vključevalnosti in

  Za ohranitev objektivnosti,
  preglednosti
  in kakovosti
  skupnega dela pritegniti zainteresirane strani in deležnike ter z njimi opraviti obsežno posvetovanje. Vendar bi bilo treba za ohranitev celovitosti skupnega dela razviti pravila, da se zagotovita

  zagotovijo
  neodvisnost
  , odprtost za javnost
  in nepristranskost skupnega dela ter da tako posvetovanje ne bi povzročalo nasprotja interesov. [Sprememba 42] |
| --- | --- |

(24)

Koordinacijska skupina bi morala za zagotovitev vključevalnosti in

  Za ohranitev objektivnosti,
  preglednosti
  in kakovosti
  skupnega dela pritegniti zainteresirane strani in deležnike ter z njimi opraviti obsežno posvetovanje. Vendar bi bilo treba za ohranitev celovitosti skupnega dela razviti pravila, da se zagotovita

  zagotovijo
  neodvisnost
  , odprtost za javnost
  in nepristranskost skupnega dela ter da tako posvetovanje ne bi povzročalo nasprotja interesov. [Sprememba 42]

| (24a) | Treba bi bilo zagotoviti dialog med koordinacijsko skupino in organizacijami pacientov, organizacijami potrošnikov, nevladnimi zdravstvenimi organizacijami, zdravstvenimi strokovnjaki in delavci, zlasti prek mreže deležnikov, ter jamčiti neodvisnost, preglednost in nepristranskost sprejetih odločitev. [Sprememba 43] |
| --- | --- |

(24a)

Treba bi bilo zagotoviti dialog med koordinacijsko skupino in organizacijami pacientov, organizacijami potrošnikov, nevladnimi zdravstvenimi organizacijami, zdravstvenimi strokovnjaki in delavci, zlasti prek mreže deležnikov, ter jamčiti neodvisnost, preglednost in nepristranskost sprejetih odločitev. [Sprememba 43]

| (24b) | Zaradi zagotavljanja učinkovitega sprejemanja odločitev in lažjega dostopa do zdravil je pomembno sodelovanje med nosilci odločitev v ključnih fazah življenjskega cikla zdravil. [Sprememba 44] |
| --- | --- |

(24b)

Zaradi zagotavljanja učinkovitega sprejemanja odločitev in lažjega dostopa do zdravil je pomembno sodelovanje med nosilci odločitev v ključnih fazah življenjskega cikla zdravil. [Sprememba 44]

| (25) | Za zagotovitev enotnega pristopa k skupnemu delu, določenemu v tej uredbi, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila, da se vzpostavi skupni postopkovni in metodološki okvir za klinične ocene, postopke

  morala koordinacijska skupina, sestavljena iz nacionalnih in/ali regionalnih organov in teles, odgovornih za vrednotenje zdravstvene tehnologije, ki je dokazano sposobna, neodvisna in nepristranska, določiti metodologijo za zagotavljanje kakovostnega dela kot celote. Komisija bi morala z izvedbenimi akti potrditi to metodologijo in skupni postopkovni okvir
  za skupne klinične ocene ter postopke za skupna znanstvena posvetovanja. Po potrebi
  in če je to upravičeno,
  bi bilo treba razviti ločena pravila za zdravila in medicinske pripomočke. Komisija bi morala Pri razvoju takih pravil upoštevati rezultate

  bi bilo treba upoštevati rezultate
  dela, ki je bilo že začeto v okviru skupnih ukrepov mreže EUnetHTA. Upoštevati bi morala tudi

  , zlasti pa metodološke smernice in predloge za predložitev dokazov,
  pobude na področju vrednotenja zdravstvenih tehnologij, financirane v okviru raziskovalnega programa Obzorje 2020, ter regionalne pobude na področju vrednotenja zdravstvenih tehnologij, kot sta pobudi Beneluxa in izjava iz Vallette. Navedena pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (12). [Sprememba 45] |
| --- | --- |

(25)

Za zagotovitev enotnega pristopa k skupnemu delu, določenemu v tej uredbi, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila, da se vzpostavi skupni postopkovni in metodološki okvir za klinične ocene, postopke

  morala koordinacijska skupina, sestavljena iz nacionalnih in/ali regionalnih organov in teles, odgovornih za vrednotenje zdravstvene tehnologije, ki je dokazano sposobna, neodvisna in nepristranska, določiti metodologijo za zagotavljanje kakovostnega dela kot celote. Komisija bi morala z izvedbenimi akti potrditi to metodologijo in skupni postopkovni okvir
  za skupne klinične ocene ter postopke za skupna znanstvena posvetovanja. Po potrebi
  in če je to upravičeno,
  bi bilo treba razviti ločena pravila za zdravila in medicinske pripomočke. Komisija bi morala Pri razvoju takih pravil upoštevati rezultate

  bi bilo treba upoštevati rezultate
  dela, ki je bilo že začeto v okviru skupnih ukrepov mreže EUnetHTA. Upoštevati bi morala tudi

  , zlasti pa metodološke smernice in predloge za predložitev dokazov,
  pobude na področju vrednotenja zdravstvenih tehnologij, financirane v okviru raziskovalnega programa Obzorje 2020, ter regionalne pobude na področju vrednotenja zdravstvenih tehnologij, kot sta pobudi Beneluxa in izjava iz Vallette. Navedena pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (12). [Sprememba 45]

| (25a) | Metodološki okvir bi moral v skladu s Helsinško deklaracijo z izborom najprimernejših referenčnih meril zagotavljati visoko kakovostne klinične dokaze, temeljiti bi moral na visokih standardih kakovosti, na najboljših razpoložljivih znanstvenih dokazih, ki izvirajo predvsem iz dvojno slepih primerjalnih kliničnih študij z naključnim vzorčenjem, metaanalize in sistematičnih pregledov, in upoštevati klinična merila, ki so uporabna, ustrezna, oprijemljiva, konkretna in prilagojena zadevnim kliničnim razmeram, po možnosti pa dati prednost končnim rezultatom. Dokumenti, ki jih mora predložiti vlagatelj zahtevka, bi morali ustrezati najnovejšim javnim podatkom. [Sprememba 46] |
| --- | --- |

(25a)

Metodološki okvir bi moral v skladu s Helsinško deklaracijo z izborom najprimernejših referenčnih meril zagotavljati visoko kakovostne klinične dokaze, temeljiti bi moral na visokih standardih kakovosti, na najboljših razpoložljivih znanstvenih dokazih, ki izvirajo predvsem iz dvojno slepih primerjalnih kliničnih študij z naključnim vzorčenjem, metaanalize in sistematičnih pregledov, in upoštevati klinična merila, ki so uporabna, ustrezna, oprijemljiva, konkretna in prilagojena zadevnim kliničnim razmeram, po možnosti pa dati prednost končnim rezultatom. Dokumenti, ki jih mora predložiti vlagatelj zahtevka, bi morali ustrezati najnovejšim javnim podatkom. [Sprememba 46]

| (25b) | Vse posebnosti v metodologiji, kot na primer za cepiva, bi morale biti upravičene in prilagojene za zelo specifične okoliščine, biti enako strogo znanstveno obravnavane z enakimi znanstvenimi standardi in v nobenem primeru ne v škodo kakovosti zdravstvenih tehnologij ali kliničnih dokazov. [Sprememba 47] |
| --- | --- |

(25b)

Vse posebnosti v metodologiji, kot na primer za cepiva, bi morale biti upravičene in prilagojene za zelo specifične okoliščine, biti enako strogo znanstveno obravnavane z enakimi znanstvenimi standardi in v nobenem primeru ne v škodo kakovosti zdravstvenih tehnologij ali kliničnih dokazov. [Sprememba 47]

| (25c) | Komisija bi morala zagotoviti upravno podporo za skupno delo koordinacijske skupine, ki bi po posvetovanju z deležniki predložila končno poročilo o tem delu. [Sprememba 48] |
| --- | --- |

(25c)

Komisija bi morala zagotoviti upravno podporo za skupno delo koordinacijske skupine, ki bi po posvetovanju z deležniki predložila končno poročilo o tem delu. [Sprememba 48]

| (26) | Da

  Komisija
  bi zagotovili, da bo ta uredba v celoti učinkovita ter prilagojena tehničnemu in znanstvenemu razvoju, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije

  morala sprejeti izvedbene akte
  v zvezi z vsebino dokumentov, ki jih je treba predložiti, poročili in zbirnimi poročili o kliničnih ocenah, vsebino dokumentov za zahteve, poročili o skupnih znanstvenih posvetovanjih ter

  s postopkovnimi
  pravili za
  skupne klinične ocene, skupna znanstvena posvetovanja in za
  izbor
  deležnikov

  zainteresiranih strani. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, tudi s strokovnjaki, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli iz Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016 (13)
  . Da bi se zagotovilo enakopravno sodelovanje pri pripravi delegiranih aktov, bi morala Evropski parlament in Svet vse dokumente prejeti istočasno kot strokovnjaki iz držav članic, njihovim strokovnjakom pa bi se morala sistematično omogočati udeležba na sejah strokovnih skupin Komisije, ki se ukvarjajo s pripravo delegiranih aktov . [Sprememba 49] |
| --- | --- |

(26)

Da

  Komisija
  bi zagotovili, da bo ta uredba v celoti učinkovita ter prilagojena tehničnemu in znanstvenemu razvoju, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije

  morala sprejeti izvedbene akte
  v zvezi z vsebino dokumentov, ki jih je treba predložiti, poročili in zbirnimi poročili o kliničnih ocenah, vsebino dokumentov za zahteve, poročili o skupnih znanstvenih posvetovanjih ter

  s postopkovnimi
  pravili za
  skupne klinične ocene, skupna znanstvena posvetovanja in za
  izbor
  deležnikov

  zainteresiranih strani. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, tudi s strokovnjaki, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli iz Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016 (13)
  . Da bi se zagotovilo enakopravno sodelovanje pri pripravi delegiranih aktov, bi morala Evropski parlament in Svet vse dokumente prejeti istočasno kot strokovnjaki iz držav članic, njihovim strokovnjakom pa bi se morala sistematično omogočati udeležba na sejah strokovnih skupin Komisije, ki se ukvarjajo s pripravo delegiranih aktov . [Sprememba 49]

| (27) | Da bi bilo za skupno delo
  in stabilno upravno podporo
  iz te uredbe na voljo dovolj sredstev, bi morala Unija zagotoviti finančna sredstva za skupno delo, prostovoljno sodelovanje in

  ter za
  okvir podpore za podporo teh dejavnosti. S finančnimi sredstvi bi se morali pokriti stroški priprave poročil o skupnih kliničnih ocenah in skupnih znanstvenih posvetovanjih

  zagotoviti stabilno in trajno javno financiranje v okviru večletnega finančnega okvira
  . Države članice bi morale tudi imeti možnost, da v Komisijo napotijo nacionalne strokovnjake za pomoč sekretariatu koordinacijske skupine.
  Komisija bi morala vzpostaviti sistem pristojbin za razvijalce zdravstvenih tehnologij, ki zahtevajo tako skupna znanstvena posvetovanja kot skupne klinične ocene, ta sredstva pa bi namenila raziskavam o zdravstvenih potrebah, ki še niso pokrite. Iz teh pristojbin se v nobenem primeru ne bi smele financirati dejavnosti skupnega dela, predvidene s to uredbo. [Sprememba 50] |
| --- | --- |

(27)

Da bi bilo za skupno delo
  in stabilno upravno podporo
  iz te uredbe na voljo dovolj sredstev, bi morala Unija zagotoviti finančna sredstva za skupno delo, prostovoljno sodelovanje in

  ter za
  okvir podpore za podporo teh dejavnosti. S finančnimi sredstvi bi se morali pokriti stroški priprave poročil o skupnih kliničnih ocenah in skupnih znanstvenih posvetovanjih

  zagotoviti stabilno in trajno javno financiranje v okviru večletnega finančnega okvira
  . Države članice bi morale tudi imeti možnost, da v Komisijo napotijo nacionalne strokovnjake za pomoč sekretariatu koordinacijske skupine.
  Komisija bi morala vzpostaviti sistem pristojbin za razvijalce zdravstvenih tehnologij, ki zahtevajo tako skupna znanstvena posvetovanja kot skupne klinične ocene, ta sredstva pa bi namenila raziskavam o zdravstvenih potrebah, ki še niso pokrite. Iz teh pristojbin se v nobenem primeru ne bi smele financirati dejavnosti skupnega dela, predvidene s to uredbo. [Sprememba 50]

| (28) | Da se olajšata skupno delo in izmenjava informacij med državami članicami na področju vrednotenja zdravstvenih tehnologij, bi bilo treba predvideti določbo o vzpostavitvi informacijske platforme, ki bi vsebovala ustrezne podatkovne zbirke in varne komunikacijske kanale
  , kot tudi vse informacije o postopku, metodologiji, izobrazbi in interesih ocenjevalcev in sodelujočih v mreži deležnikov, poročila ter rezultate skupnega dela, ki bi se morali objaviti
  . Komisija bi morala prav tako zagotoviti povezavo med informacijsko platformo in drugimi podatkovnimi infrastrukturami, pomembnimi za namene vrednotenja zdravstvenih tehnologij, kot so registri podatkov iz prakse. [Sprememba 51] |
| --- | --- |

(28)

Da se olajšata skupno delo in izmenjava informacij med državami članicami na področju vrednotenja zdravstvenih tehnologij, bi bilo treba predvideti določbo o vzpostavitvi informacijske platforme, ki bi vsebovala ustrezne podatkovne zbirke in varne komunikacijske kanale
  , kot tudi vse informacije o postopku, metodologiji, izobrazbi in interesih ocenjevalcev in sodelujočih v mreži deležnikov, poročila ter rezultate skupnega dela, ki bi se morali objaviti
  . Komisija bi morala prav tako zagotoviti povezavo med informacijsko platformo in drugimi podatkovnimi infrastrukturami, pomembnimi za namene vrednotenja zdravstvenih tehnologij, kot so registri podatkov iz prakse. [Sprememba 51]

| (28a) | Sodelovanje bi moralo temeljiti na načelu dobrega upravljanja, ki vključuje preglednost, objektivnost, neodvisnost izkušenj in pravičnost postopka. Zaupanje je osnovni pogoj za uspešno sodelovanje, doseči pa ga je mogoče samo z resnično zavezo vseh deležnikov, dostopom do visokokakovostnih izkušenj, krepitvijo zmogljivosti in najkakovostnejšo proizvodnjo. [Sprememba 52] |
| --- | --- |

(28a)

Sodelovanje bi moralo temeljiti na načelu dobrega upravljanja, ki vključuje preglednost, objektivnost, neodvisnost izkušenj in pravičnost postopka. Zaupanje je osnovni pogoj za uspešno sodelovanje, doseči pa ga je mogoče samo z resnično zavezo vseh deležnikov, dostopom do visokokakovostnih izkušenj, krepitvijo zmogljivosti in najkakovostnejšo proizvodnjo. [Sprememba 52]

| (28b) | Ker trenutno ni soglasne opredelitve, kaj se lahko šteje za kakovostno inovacijo ali dodano terapevtsko vrednost, bi Unija morala sprejeti ustrezni opredelitvi s soglasjem ali konsenzom vseh strani. [Sprememba 53] |
| --- | --- |

(28b)

Ker trenutno ni soglasne opredelitve, kaj se lahko šteje za kakovostno inovacijo ali dodano terapevtsko vrednost, bi Unija morala sprejeti ustrezni opredelitvi s soglasjem ali konsenzom vseh strani. [Sprememba 53]

| (29) | Da bi se zagotovila nemotena uvedba in delovanje skupnih ocen na ravni Unije ter njihova kakovost, je primerno določiti prehodno obdobje, v katerem bi se število letno izvedenih skupnih ocen postopno povečevalo. Število ocen, ki jih je treba izvesti, bi bilo treba določiti ob ustreznem upoštevanju razpoložljivih sredstev in števila sodelujočih držav članic, s ciljem, da bi se do konca prehodnega obdobja doseglo polno število. Določitev takega prehodnega obdobja bi morala državam članicam tudi omogočiti, da svoje nacionalne sisteme popolnoma uskladijo z okvirom za skupno delo v smislu dodeljevanja sredstev, časovnega okvira in prednostne razvrstitve ocen. |
| --- | --- |

(29)

Da bi se zagotovila nemotena uvedba in delovanje skupnih ocen na ravni Unije ter njihova kakovost, je primerno določiti prehodno obdobje, v katerem bi se število letno izvedenih skupnih ocen postopno povečevalo. Število ocen, ki jih je treba izvesti, bi bilo treba določiti ob ustreznem upoštevanju razpoložljivih sredstev in števila sodelujočih držav članic, s ciljem, da bi se do konca prehodnega obdobja doseglo polno število. Določitev takega prehodnega obdobja bi morala državam članicam tudi omogočiti, da svoje nacionalne sisteme popolnoma uskladijo z okvirom za skupno delo v smislu dodeljevanja sredstev, časovnega okvira in prednostne razvrstitve ocen.

| (30) | Sodelovanje pri skupnih kliničnih ocenah in skupnih znanstvenih posvetovanjih v prehodnem obdobju za države članice ne bi smelo biti obvezno. To ne bi smelo vplivati na obveznost držav članic, da pri kliničnih ocenah, izvedenih na nacionalni ravni, uporabijo usklajena pravila.

  Prav tako se lahko
  države članice, ki ne sodelujejo pri skupnem delu, se lahko v prehodnem obdobju kadar koli odločijo za tako sodelovanje. Za zagotovitev trdne in nemotene organizacije skupnega dela ter delovanja notranjega trga državam članicam, ki že sodelujejo, ne bi smelo biti dovoljeno, da izstopijo iz okvira skupnega dela.
  Klinične ocene, ki so se začele v državah članicah pred začetkom izvajanja te uredbe, bi bilo treba nadaljevati, razen če se države članice odločijo, da jih bodo prekinile. [Sprememba 54] |
| --- | --- |

(30)

Sodelovanje pri skupnih kliničnih ocenah in skupnih znanstvenih posvetovanjih v prehodnem obdobju za države članice ne bi smelo biti obvezno. To ne bi smelo vplivati na obveznost držav članic, da pri kliničnih ocenah, izvedenih na nacionalni ravni, uporabijo usklajena pravila.

  Prav tako se lahko
  države članice, ki ne sodelujejo pri skupnem delu, se lahko v prehodnem obdobju kadar koli odločijo za tako sodelovanje. Za zagotovitev trdne in nemotene organizacije skupnega dela ter delovanja notranjega trga državam članicam, ki že sodelujejo, ne bi smelo biti dovoljeno, da izstopijo iz okvira skupnega dela.
  Klinične ocene, ki so se začele v državah članicah pred začetkom izvajanja te uredbe, bi bilo treba nadaljevati, razen če se države članice odločijo, da jih bodo prekinile. [Sprememba 54]

| (31) | Da bi bil okvir podpore še naprej čim bolj uspešen in stroškovno učinkovit, bi morala Komisija najpozneje dve leti po koncu prehodnega obdobja poročati o izvajanju določb o področju uporabe skupnih kliničnih ocen in o delovanju okvira podpore. V poročilu se lahko zlasti prouči, ali je treba ta okvir podpore prenesti na agencijo Unije in uvesti mehanizem plačevanja pristojbin, prek katerega bi k financiranju skupnega dela prispevali tudi razvijalci zdravstvenih tehnologij.

  Komisija bi morala po prehodnem obdobju, preden bi usklajeni sistem vrednotenja zdravstvenih tehnologij iz te uredbe postal obvezen, predložiti poročilo o oceni učinka za celoten postopek, ki je bil uveden. To poročilo bi moralo med drugimi merili oceniti napredek, dosežen na področjih dostopa pacientov do novih zdravstvenih tehnologij in delovanja notranjega trga, vpliv na kakovost inovacij in na vzdržnost zdravstvenih sistemov, pa tudi primernost področja uporabe skupnih kliničnih ocen in delovanje okvira podpore. [Sprememba 55] |
| --- | --- |

(31)

Da bi bil okvir podpore še naprej čim bolj uspešen in stroškovno učinkovit, bi morala Komisija najpozneje dve leti po koncu prehodnega obdobja poročati o izvajanju določb o področju uporabe skupnih kliničnih ocen in o delovanju okvira podpore. V poročilu se lahko zlasti prouči, ali je treba ta okvir podpore prenesti na agencijo Unije in uvesti mehanizem plačevanja pristojbin, prek katerega bi k financiranju skupnega dela prispevali tudi razvijalci zdravstvenih tehnologij.

  Komisija bi morala po prehodnem obdobju, preden bi usklajeni sistem vrednotenja zdravstvenih tehnologij iz te uredbe postal obvezen, predložiti poročilo o oceni učinka za celoten postopek, ki je bil uveden. To poročilo bi moralo med drugimi merili oceniti napredek, dosežen na področjih dostopa pacientov do novih zdravstvenih tehnologij in delovanja notranjega trga, vpliv na kakovost inovacij in na vzdržnost zdravstvenih sistemov, pa tudi primernost področja uporabe skupnih kliničnih ocen in delovanje okvira podpore. [Sprememba 55]

| (32) | Komisija bi morala opraviti vrednotenje te uredbe. V skladu z odstavkom 22 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016 bi moralo to vrednotenje temeljiti na petih merilih, tj. uspešnosti, učinkovitosti, ustreznosti, skladnosti in dodani vrednosti EU, podpirati pa bi ga moral program spremljanja.
  Rezultate vrednotenja bi bilo treba posredovati tudi Evropskemu parlamentu in Svetu. [Sprememba 56] |
| --- | --- |

(32)

Komisija bi morala opraviti vrednotenje te uredbe. V skladu z odstavkom 22 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016 bi moralo to vrednotenje temeljiti na petih merilih, tj. uspešnosti, učinkovitosti, ustreznosti, skladnosti in dodani vrednosti EU, podpirati pa bi ga moral program spremljanja.
  Rezultate vrednotenja bi bilo treba posredovati tudi Evropskemu parlamentu in Svetu. [Sprememba 56]

| (33) | V Direktivi 2011/24/EU je določeno, da Unija podpira in olajšuje sodelovanje in izmenjavo znanstvenih informacij med državami članicami v okviru prostovoljne mreže, ki povezuje nacionalne organe ali telesa, pristojne za vrednotenje zdravstvene tehnologije, ki jih imenujejo države članice. Ker so te zadeve urejene s to uredbo, bi bilo treba Direktivo 2011/24/EU ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(33)

V Direktivi 2011/24/EU je določeno, da Unija podpira in olajšuje sodelovanje in izmenjavo znanstvenih informacij med državami članicami v okviru prostovoljne mreže, ki povezuje nacionalne organe ali telesa, pristojne za vrednotenje zdravstvene tehnologije, ki jih imenujejo države članice. Ker so te zadeve urejene s to uredbo, bi bilo treba Direktivo 2011/24/EU ustrezno spremeniti.

| (34) | Ker ciljev te uredbe, in sicer približevanja pravil držav članic o izvajanju kliničnih ocen na nacionalni ravni in vzpostavitve okvira za obvezne skupne klinične ocene določenih zdravstvenih tehnologij na ravni Unije

  s področja uporabe te uredbe
  , države članice ne morejo
  same
  zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja – [Sprememba 57] |
| --- | --- |

(34)

Ker ciljev te uredbe, in sicer približevanja pravil držav članic o izvajanju kliničnih ocen na nacionalni ravni in vzpostavitve okvira za obvezne skupne klinične ocene določenih zdravstvenih tehnologij na ravni Unije

  s področja uporabe te uredbe
  , države članice ne morejo
  same
  zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja – [Sprememba 57]

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Poglavje I

Splošne določbe

Člen 1

Predmet urejanja

1.   
  Ob upoštevanju rezultatov dela, ki je bilo že začeto v okviru skupnih ukrepov mreže EUnetHTA,
  ta uredba določa: [Sprememba 58]

| (a) | okvir podpore in postopke za sodelovanje pri vrednotenju

  klinični oceni
  zdravstvenih tehnologij na ravni Unije ter [Sprememba 59] |
| --- | --- |

(a)

okvir podpore in postopke za sodelovanje pri vrednotenju

  klinični oceni
  zdravstvenih tehnologij na ravni Unije ter [Sprememba 59]

| (b) | skupna pravila

  skupne metodologije
  za klinične ocene zdravstvenih tehnologij. [Sprememba 60] |
| --- | --- |

(b)

skupna pravila

  skupne metodologije
  za klinične ocene zdravstvenih tehnologij. [Sprememba 60]

2.   Ta uredba ne vpliva na pravice in obveznosti držav članic glede organizacije in zagotavljanja zdravstvenih storitev in zdravstvene oskrbe ter dodeljevanja sredstev, ki so za to namenjena.
  Ta uredba tudi ne posega v izključno nacionalno pristojnost držav članic za odločitve glede nacionalnih cen ali povračil. [Sprememba 61]

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „zdravilo“ pomeni zdravilo za uporabo v humani medicini, kot je opredeljeno v Direktivi 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta (14); |
| --- | --- |

(a)

„zdravilo“ pomeni zdravilo za uporabo v humani medicini, kot je opredeljeno v Direktivi 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta (14);

| (b) | „medicinski pripomoček“ pomeni medicinski pripomoček, kot je opredeljen v Uredbi (EU) 2017/745; |
| --- | --- |

(b)

„medicinski pripomoček“ pomeni medicinski pripomoček, kot je opredeljen v Uredbi (EU) 2017/745;

| (ba) | „in vitro medicinski pripomoček“ pomeni in vitro medicinski pripomoček, kot je opredeljen v Uredbi (EU) 2017/746; [Sprememba 62] |
| --- | --- |

(ba)

„in vitro medicinski pripomoček“ pomeni in vitro medicinski pripomoček, kot je opredeljen v Uredbi (EU) 2017/746; [Sprememba 62]

| (bb) | „ocena medicinskega pripomočka“ pomeni oceno metode, sestavljene iz več kot enega medicinskega pripomočka, ali metode, sestavljene iz medicinskega pripomočka in določene verige oskrbe, ki jo tvorijo druga zdravljenja; [Sprememba 63] |
| --- | --- |

(bb)

„ocena medicinskega pripomočka“ pomeni oceno metode, sestavljene iz več kot enega medicinskega pripomočka, ali metode, sestavljene iz medicinskega pripomočka in določene verige oskrbe, ki jo tvorijo druga zdravljenja; [Sprememba 63]

| (c) | „zdravstvena tehnologija“ pomeni zdravstveno tehnologijo, kot je opredeljena v Direktivi 2011/24/EU; |
| --- | --- |

(c)

„zdravstvena tehnologija“ pomeni zdravstveno tehnologijo, kot je opredeljena v Direktivi 2011/24/EU;

| (d) | „vrednotenje zdravstvenih tehnologij“ pomeni večdisciplinarni primerjalni postopek vrednotenja, ki temelji na kliničnih in nekliničnih področjih vrednotenja ter v katerem se zbirajo in ocenjujejo razpoložljivi dokazi o kliničnih in nekliničnih vprašanjih, povezanih z uporabo zdravstvenih tehnologij; |
| --- | --- |

(d)

„vrednotenje zdravstvenih tehnologij“ pomeni večdisciplinarni primerjalni postopek vrednotenja, ki temelji na kliničnih in nekliničnih področjih vrednotenja ter v katerem se zbirajo in ocenjujejo razpoložljivi dokazi o kliničnih in nekliničnih vprašanjih, povezanih z uporabo zdravstvenih tehnologij;

| (e) | „klinična

  skupna klinična
  ocena“ pomeni
  sistematično
  zbiranje
  znanstvenih informacij
  in ocenjevanje razpoložljivih znanstvenih dokazov o zdravstveni tehnologiji v primerjavi

  primerjalno vrednotenje ter sintezo teh postopkov, primerjavo zadevnih zdravstvenih tehnologij
  z eno ali več zdravstvenimi tehnologijami
  ali obstoječimi postopki, ki pomenijo referenčno merilo za določeno klinično indikacijo,
  na podlagi naslednjih

  kar najboljših kliničnih znanstvenih dokazov in
  kliničnih področij vrednotenja zdravstvenih tehnologij

  meril, pomembnih za pacienta, ob upoštevanju naslednjih kliničnih področij
  : opisa zdravstvenega problema, ki ga obravnava zdravstvena tehnologija, in trenutne uporabe drugih zdravstvenih tehnologij
  ali postopkov
  , ki obravnavajo navedeni zdravstveni problem, opisa zdravstvene tehnologije in njenih tehničnih lastnosti, relativne klinične učinkovitosti in relativne varnosti zdravstvene tehnologije; [Sprememba 64] |
| --- | --- |

(e)

„klinična

  skupna klinična
  ocena“ pomeni
  sistematično
  zbiranje
  znanstvenih informacij
  in ocenjevanje razpoložljivih znanstvenih dokazov o zdravstveni tehnologiji v primerjavi

  primerjalno vrednotenje ter sintezo teh postopkov, primerjavo zadevnih zdravstvenih tehnologij
  z eno ali več zdravstvenimi tehnologijami
  ali obstoječimi postopki, ki pomenijo referenčno merilo za določeno klinično indikacijo,
  na podlagi naslednjih

  kar najboljših kliničnih znanstvenih dokazov in
  kliničnih področij vrednotenja zdravstvenih tehnologij

  meril, pomembnih za pacienta, ob upoštevanju naslednjih kliničnih področij
  : opisa zdravstvenega problema, ki ga obravnava zdravstvena tehnologija, in trenutne uporabe drugih zdravstvenih tehnologij
  ali postopkov
  , ki obravnavajo navedeni zdravstveni problem, opisa zdravstvene tehnologije in njenih tehničnih lastnosti, relativne klinične učinkovitosti in relativne varnosti zdravstvene tehnologije; [Sprememba 64]

| (f) | „neklinična ocena“ pomeni del vrednotenja zdravstvenih tehnologij na podlagi naslednjih nekliničnih področij vrednotenja zdravstvenih tehnologij: stroškovne in ekonomske ocene zdravstvene tehnologije ter etičnih, organizacijskih, socialnih in pravnih vidikov, povezanih z njeno uporabo; |
| --- | --- |

(f)

„neklinična ocena“ pomeni del vrednotenja zdravstvenih tehnologij na podlagi naslednjih nekliničnih področij vrednotenja zdravstvenih tehnologij: stroškovne in ekonomske ocene zdravstvene tehnologije ter etičnih, organizacijskih, socialnih in pravnih vidikov, povezanih z njeno uporabo;

| (g) | „sodelovalno ocenjevanje“ pomeni klinično vrednotenje medicinskega pripomočka, ki ga na ravni Unije izvede več zainteresiranih organov in teles za vrednotenje zdravstvenih tehnologij, ki prostovoljno sodelujejo; |
| --- | --- |

(g)

„sodelovalno ocenjevanje“ pomeni klinično vrednotenje medicinskega pripomočka, ki ga na ravni Unije izvede več zainteresiranih organov in teles za vrednotenje zdravstvenih tehnologij, ki prostovoljno sodelujejo;

| (ga) | „ocenjevanje“ pomeni oblikovanje sklepnih ugotovitev o dodani vrednosti zadevnih tehnologij v okviru nacionalnih ocenjevalnih postopkov, pri katerih se lahko upoštevajo klinični in neklinični podatki in merila v kontekstu nacionalnega varstva; [Sprememba 65] |
| --- | --- |

(ga)

„ocenjevanje“ pomeni oblikovanje sklepnih ugotovitev o dodani vrednosti zadevnih tehnologij v okviru nacionalnih ocenjevalnih postopkov, pri katerih se lahko upoštevajo klinični in neklinični podatki in merila v kontekstu nacionalnega varstva; [Sprememba 65]

| (gb) | „rezultati na področju zdravja, ki so pomembni za pacienta“ pomenijo podatke, ki zajemajo ali napovedujejo smrtnost, obolevnost, z zdravjem povezano kakovost življenja in neželene dogodke. [Sprememba 202] |
| --- | --- |

(gb)

„rezultati na področju zdravja, ki so pomembni za pacienta“ pomenijo podatke, ki zajemajo ali napovedujejo smrtnost, obolevnost, z zdravjem povezano kakovost življenja in neželene dogodke. [Sprememba 202]

Člen 3

Koordinacijska skupina držav članic za vrednotenje zdravstvenih tehnologij

1.   Ustanovi se Koordinacijska skupina držav članic za vrednotenje zdravstvenih tehnologij (v nadaljnjem besedilu: koordinacijska skupina).

2.   Države članice za člane koordinacijske skupine in njenih podskupin imenujejo svoje nacionalne
  ali regionalne
  organe in telesa, pristojne za vrednotenje zdravstvenih tehnologij, ter o tem in o vseh poznejših spremembah obvestijo Komisijo. Države članice lahko za člane koordinacijske skupine in ene ali več njenih podskupin imenujejo več kot en organ ali telo, pristojno za vrednotenje zdravstvenih tehnologij

  na nacionalni ravni
  . [Sprememba 66]

3.   Koordinacijska skupina odloča soglasno ali po potrebi z navadno

  s kvalificirano
  večino. Vsaka država članica ima en glas.

Postopki, ki jih izvaja koordinacijska skupina, so pregledni, zapisnik s seje in glasovi pa se zabeležijo in dajo na voljo javnosti, vključno z morebitnimi nestrinjanji. [Sprememba 203]

4.   Sestankom koordinacijske skupine sopredsedujeta Komisija
  brez glasovalne pravice
  in sopredsednik,
  letno
  izvoljen izmed članov skupine za določen čas, ki ga je treba določiti v njenem poslovniku

  po sistemu rotacije. Funkcije teh sopredsedujočih so izključno upravne
  . [Sprememba 68]

5.   Člani koordinacijske skupine
  , ki so nacionalni ali regionalni organi ali telesa za vrednotenje,
  imenujejo svoje predstavnike v koordinacijski skupini in podskupinah, katerih člani so, na ad hoc podlagi ali za stalno ter o njihovem imenovanju in

  . Države članice lahko navedeno imenovanje prekličejo z utemeljitvijo na podlagi zahtev za imenovanje. Vendar lahko zaradi delovne obremenitve, sestave podskupin ali zahtev po posebnih znanjih sodeluje po več kot en strokovnjak teh organov ali teles za vrednotenje za vsako državo članico, brez poseganja v načelo, da ima pri sprejemanju odločitev vsaka država članica samo en glas. Pri imenovanju je treba upoštevati strokovno znanje, ki je potrebno, da bi dosegli cilje podskupine. O
  vseh poznejših spremembah

  imenovanjih in morebitnih preklicih imenovanj se
  obvestijo Komisijo

  Evropski parlament, Svet in Komisija
  . [Sprememba 69]

6.   Člani

  Da se zagotovi kakovostno delo, člani
  koordinacijske skupine in njihovi imenovani predstavniki spoštujejo načela neodvisnosti, nepristranskosti in zaupnosti

  izvirajo iz nacionalnih ali regionalnih agencij za vrednotenje zdravstvenih tehnologij
  ,
  organov, zadolženih za to področje
  .

Člani koordinacijske skupine, strokovnjaki in ocenjevalci na splošno ne smejo imeti finančnih ali drugih interesov v kakršni koli industriji za razvijanje zdravstvenih tehnologij, ki bi lahko vplivali na njihovo nepristranskost. Zavežejo se, da bodo delali v javnem interesu in neodvisno, ter predložijo letno izjavo o interesih. Te izjave o interesih se zabeležijo na informacijski platformi iz člena 27 in so dostopne javnosti.

Člani koordinacijske skupine morajo na vsakem sestanku prijaviti vsak poseben interes, ki bi lahko negativno vplival na njihovo neodvisnost, kar zadeva točke dnevnega reda. Kadar pride do nasprotja interesov, se zadevni član koordinacijske skupine umakne s sestanka, ko se obravnava zadevna točka dnevnega reda. Postopkovna pravila v primeru nasprotja interesov so urejena v skladu s točko (a)(iiia) člena 22(1).

Da bi zagotovili preglednost in ozaveščenost javnosti o postopku in spodbudili zaupanje v ta sistem, velja za vse vrednotene klinične podatke najvišja raven preglednosti in obveščanja javnosti. Kadar so podatki iz poslovnih razlogov zaupni, mora biti zaupnost jasno opredeljena in utemeljena, zaupni podatki pa jasno razmejeni in varovani. [Sprememba 70]

7.   Komisija objavi
  posodobljen
  seznam imenovanih članov koordinacijske skupine in njenih podskupin
  ter drugih strokovnjakov
  na informacijski platformi iz člena 27
  , skupaj z njihovimi kvalifikacijami in strokovnim področjem ter njihovo letno izjavo o interesih
  .

Komisija vsako leto in kadar je to potrebno zaradi morebitnih novih okoliščin posodobi informacije iz prvega pododstavka. Te posodobitve so dostopne javnosti. [Sprememba 71]

8.   Koordinacijska skupina:

| (a) | sprejme poslovnik za vodenje svojih sestankov in ga po potrebi posodablja; |
| --- | --- |

(a)

sprejme poslovnik za vodenje svojih sestankov in ga po potrebi posodablja;

| (b) | usklajuje in potrjuje delo svojih podskupin; |
| --- | --- |

(b)

usklajuje in potrjuje delo svojih podskupin;

| (c) | zagotavlja sodelovanje

  sodeluje
  z ustreznimi organi na ravni Unije, da omogoči zbiranje dodatnih dokazov, ki jih potrebuje za svoje delo; [Sprememba 72] |
| --- | --- |

(c)

zagotavlja sodelovanje

  sodeluje
  z ustreznimi organi na ravni Unije, da omogoči zbiranje dodatnih dokazov, ki jih potrebuje za svoje delo; [Sprememba 72]

| (d) | zagotavlja ustrezno vključevanje zainteresiranih strani v svoje delo

  ustrezna posvetovanja z zadevnimi deležniki in strokovnjaki pri opravljanju svojega dela. Ta posvetovanja se dokumentirajo, vključno z javno dostopnimi izjavami o interesih, ki jih dajo deležniki, s katerimi se je posvetoval, in se navedejo v končnem poročilu o skupni oceni
  ; [Sprememba 73] |
| --- | --- |

(d)

zagotavlja ustrezno vključevanje zainteresiranih strani v svoje delo

  ustrezna posvetovanja z zadevnimi deležniki in strokovnjaki pri opravljanju svojega dela. Ta posvetovanja se dokumentirajo, vključno z javno dostopnimi izjavami o interesih, ki jih dajo deležniki, s katerimi se je posvetoval, in se navedejo v končnem poročilu o skupni oceni
  ; [Sprememba 73]

| (e) | ustanovi podskupine za:






  (i) | skupne klinične ocene; |
| --- | --- | --- |

(e)

ustanovi podskupine za:

(i)

skupne klinične ocene;

| (ii) | skupna znanstvena posvetovanja; |
| --- | --- |

(ii)

skupna znanstvena posvetovanja;

| (iii) | opredelitev nastajajočih zdravstvenih tehnologij; |
| --- | --- |

(iii)

opredelitev nastajajočih zdravstvenih tehnologij;

| (iv) | prostovoljno sodelovanje; |
| --- | --- |

(iv)

prostovoljno sodelovanje;

| (v) | pripravo letnih delovnih programov in letnih poročil ter posodobitve skupnih pravil in delovnih dokumentov. |
| --- | --- |

(v)

pripravo letnih delovnih programov in letnih poročil ter posodobitve skupnih pravil in delovnih dokumentov.

9.   Koordinacijska skupina se lahko sestaja v različnih sestavah za naslednje kategorije zdravstvenih tehnologij: zdravila, medicinski pripomočki in druge zdravstvene tehnologije.

10.   Koordinacijska skupina lahko vzpostavi ločene podskupine za naslednje kategorije zdravstvenih tehnologij: zdravila, medicinski pripomočki in druge zdravstvene tehnologije.

10a.
     
  Poslovnik koordinacijske skupine in njenih podskupin, dnevni redi njihovih sestankov, sprejete odločitve ter podrobnosti o glasovanju in obrazložitve glasovanja, vključno z manjšinskimi mnenji, so v vsakem primeru dostopni javnosti. [Sprememba 74]

Člen 4

Letni delovni program in letno poročilo

1.   Podskupina, imenovana v skladu s členom 3(8)(e), vsako leto do 31. decembra pripravi letni delovni program, ki ga predloži v odobritev koordinacijski skupini.

2.   V letnem delovnem programu se navede skupno delo, ki ga je treba izvesti v koledarskem letu po njegovi odobritvi in ki zajema:

| (a) | načrtovano število skupnih kliničnih ocen in vrste zdravstvenih tehnologij, ki jih je treba ovrednotiti; |
| --- | --- |

(a)

načrtovano število skupnih kliničnih ocen in vrste zdravstvenih tehnologij, ki jih je treba ovrednotiti;

| (b) | načrtovano število skupnih znanstvenih posvetovanj; |
| --- | --- |

(b)

načrtovano število skupnih znanstvenih posvetovanj;

| (c) | prostovoljno sodelovanje. |
| --- | --- |

(c)

prostovoljno sodelovanje.

Določbe iz točk (a), (b) in (c) prvega pododstavka se določijo glede na pomen vpliva na paciente, javno zdravje ali sisteme zdravstvenega varstva. [Sprememba 75]

3.   Imenovana podskupina pri pripravi letnega delovnega programa:

| (a) | upošteva letno študijo o nastajajočih zdravstvenih tehnologijah iz člena 18; |
| --- | --- |

(a)

upošteva letno študijo o nastajajočih zdravstvenih tehnologijah iz člena 18;

| (b) | upošteva sredstva, ki so koordinacijski skupini na voljo za skupno delo; |
| --- | --- |

(b)

upošteva sredstva, ki so koordinacijski skupini na voljo za skupno delo;

| (c) | v okviru letnih sestankov, določenih v členu 26,
  opravi posvetovanje s Komisijo
  in mrežo deležnikov
  o osnutku letnega delovnega programa in

  ter
  upošteva njeno mnenje

  njihove pripombe
  . [Sprememba 76] |
| --- | --- |

(c)

v okviru letnih sestankov, določenih v členu 26,
  opravi posvetovanje s Komisijo
  in mrežo deležnikov
  o osnutku letnega delovnega programa in

  ter
  upošteva njeno mnenje

  njihove pripombe
  . [Sprememba 76]

4.   Imenovana podskupina vsako leto do 28. februarja pripravi letno poročilo, ki ga predloži v odobritev koordinacijski skupini.

5.   V letnem poročilu se navedejo informacije o skupnem delu, izvedenem v koledarskem letu pred njegovo odobritvijo.

5a.
     
  Letno poročilo in letni delovni program se objavita na informacijski platformi iz člena 27. [Sprememba 77]

Poglavje II

Poglavje II

Skupno delo pri vrednotenju zdravstvenih tehnologij na ravni Unije

Skupno delo pri vrednotenju zdravstvenih tehnologij na ravni Unije

ODDELEK 1

ODDELEK 1

SKUPNE KLINIČNE OCENE

SKUPNE KLINIČNE OCENE

Člen 5

Področje uporabe skupnih kliničnih ocen

1.   Koordinacijska skupina izvaja skupne klinične ocene o:

| (a) | zdravilih, ki so predmet postopka za pridobitev dovoljenja za promet iz Uredbe (ES) št. 726/2004, tudi kadar je bil sklep Komisije o odobritvi dovoljenja za promet spremenjen zaradi spremembe v terapevtski indikaciji ali indikacijah, za katere je bilo izdano prvotno dovoljenje za promet, z izjemo zdravil, za katera je bilo izdano dovoljenje za promet v skladu s členoma 10 in 10a Direktive 2001/83/ES; |
| --- | --- |

(a)

zdravilih, ki so predmet postopka za pridobitev dovoljenja za promet iz Uredbe (ES) št. 726/2004, tudi kadar je bil sklep Komisije o odobritvi dovoljenja za promet spremenjen zaradi spremembe v terapevtski indikaciji ali indikacijah, za katere je bilo izdano prvotno dovoljenje za promet, z izjemo zdravil, za katera je bilo izdano dovoljenje za promet v skladu s členoma 10 in 10a Direktive 2001/83/ES;

| (aa) | drugih zdravilih, ki niso predmet postopka za pridobitev dovoljenja za promet iz Uredbe (ES) št. 726/2004, kadar se razvijalec zdravstvene tehnologije odloči za postopek centraliziranega dovoljenja za promet, če gre za zdravila, ki pomenijo znatno tehnično, znanstveno ali terapevtsko inovacijo ali če je dovoljenje za promet z njimi v interesu javnega zdravja; [Sprememba 78] |
| --- | --- |

(aa)

drugih zdravilih, ki niso predmet postopka za pridobitev dovoljenja za promet iz Uredbe (ES) št. 726/2004, kadar se razvijalec zdravstvene tehnologije odloči za postopek centraliziranega dovoljenja za promet, če gre za zdravila, ki pomenijo znatno tehnično, znanstveno ali terapevtsko inovacijo ali če je dovoljenje za promet z njimi v interesu javnega zdravja; [Sprememba 78]

| (b) | medicinskih pripomočkih, razvrščenih v razreda IIb in III v skladu s členom 51 Uredbe (EU) 2017/745, za katere so ustrezni strokovni odbori zagotovili znanstveno mnenje v okviru postopka za posvetovanje o klinični oceni v skladu s členom 54 navedene uredbe
  , in ki veljajo za pomembno inovacijo ter bi lahko pomembno vplivali na javno zdravje ali sisteme zdravstvenega varstva
  ; [Sprememba 79] |
| --- | --- |

(b)

medicinskih pripomočkih, razvrščenih v razreda IIb in III v skladu s členom 51 Uredbe (EU) 2017/745, za katere so ustrezni strokovni odbori zagotovili znanstveno mnenje v okviru postopka za posvetovanje o klinični oceni v skladu s členom 54 navedene uredbe
  , in ki veljajo za pomembno inovacijo ter bi lahko pomembno vplivali na javno zdravje ali sisteme zdravstvenega varstva
  ; [Sprememba 79]

| (c) | in vitro diagnostičnih medicinskih pripomočkih, razvrščenih v razred D v skladu s členom 47 Uredbe (EU) 2017/746, za katere so ustrezni strokovni odbori predložili stališča v okviru postopka v skladu s členom 48(6) navedene uredbe
  in ki veljajo za pomembno inovacijo ter bi lahko pomembno vplivali na javno zdravje ali sisteme zdravstvenega varstva
  . [Sprememba 80] |
| --- | --- |

(c)

in vitro diagnostičnih medicinskih pripomočkih, razvrščenih v razred D v skladu s členom 47 Uredbe (EU) 2017/746, za katere so ustrezni strokovni odbori predložili stališča v okviru postopka v skladu s členom 48(6) navedene uredbe
  in ki veljajo za pomembno inovacijo ter bi lahko pomembno vplivali na javno zdravje ali sisteme zdravstvenega varstva
  . [Sprememba 80]

2.   Koordinacijska skupina izbere medicinske pripomočke iz odstavka 1(b) in (c) za skupno klinično oceno na podlagi naslednjih meril:

| (a) | neizpolnjene zdravstvene potrebe; |
| --- | --- |

(a)

neizpolnjene zdravstvene potrebe;

| (b) | morebiten vpliv na paciente, javno zdravje ali sisteme zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

(b)

morebiten vpliv na paciente, javno zdravje ali sisteme zdravstvenega varstva;

| (c) | precejšnja čezmejna razsežnost; |
| --- | --- |

(c)

precejšnja čezmejna razsežnost;

| (d) | večja dodana vrednost na ravni Unije; |
| --- | --- |

(d)

večja dodana vrednost na ravni Unije;

| (e) | razpoložljiva sredstva; |
| --- | --- |

(e)

razpoložljiva sredstva;

| (ea) | potreba po pridobitvi več kliničnih dokazov; [Sprememba 81] |
| --- | --- |

(ea)

potreba po pridobitvi več kliničnih dokazov; [Sprememba 81]

| (eb) | prostovoljna predložitev razvijalca zdravstvenih tehnologij. [Sprememba 82] |
| --- | --- |

(eb)

prostovoljna predložitev razvijalca zdravstvenih tehnologij. [Sprememba 82]

Člen 6

Priprava poročil o skupnih kliničnih ocenah

1.   Koordinacijska skupina začne skupne klinične ocene zdravstvenih tehnologij na podlagi svojega letnega delovnega programa z imenovanjem podskupine, ki v njenem imenu nadzoruje pripravo poročila o skupni klinični oceni.

Poročilu o skupni klinični oceni se priloži zbirno poročilo,
  ki vsebuje vsaj primerjane klinične podatke, končne rezultate, primerjalne tehnologije, metodologijo, uporabljene klinične dokaze in ugotovitve o učinkovitosti, varnosti in relativni učinkovitosti ter omejitve vrednotenja, neskladna stališča, povzetek opravljenih posvetovanj in podanih pripomb.
  Obe poročili pa se pripravita v skladu z zahtevami iz tega člena ter zahtevami iz členov 11, 22 in 23

  , ki jih določi koordinacijska skupina, in se objavita ne glede na sklepne ugotovitve poročila
  .

Za medicinske pripomočke iz točke (a) člena 5(1) koordinacijska skupina v 80 – 100 dneh sprejme poročilo o skupni klinični oceni, da bi zagotovila skladnost z roki za določanje cen in povračil, določenimi v Direktivi Sveta 89/105/EGS
   (15)
  . [Sprememba 83]

2.   Imenovana podskupina od ustreznih razvijalcev zdravstvenih tehnologij zahteva predložitev
  vse razpoložljive in posodobljene
  dokumentacije, ki vsebuje informacije, podatke in dokaze

  študije
  ,
  ki so
  potrebne za skupno klinično oceno
  , vključno z negativnimi in pozitivnimi rezultati,
  .
  Navedena dokumentacija obsega razpoložljive podatke, ki izvirajo iz vseh izvedenih preizkušanj in vseh študij, v katerih je bila uporabljena zadevna tehnologija, saj so oboji izjemno pomembni za zagotavljanje visoke kakovosti ocen
  .

Za zdravila iz točke (a) člena 5(1) dokumentacija vključuje vsaj:

| (a) | dokumentacijo za predložitev; |
| --- | --- |

(a)

dokumentacijo za predložitev;

| (b) | navedbo statusa dovoljenja za promet; |
| --- | --- |

(b)

navedbo statusa dovoljenja za promet;

| (c) | če je na voljo, povzetek evropskega javnega poročila o oceni zdravila (EPAR), vključno s povzetkom glavnih značilnosti zdravila; Evropska agencija za zdravila priskrbi koordinacijski skupini zadevna sprejeta poročila o znanstveni oceni; |
| --- | --- |

(c)

če je na voljo, povzetek evropskega javnega poročila o oceni zdravila (EPAR), vključno s povzetkom glavnih značilnosti zdravila; Evropska agencija za zdravila priskrbi koordinacijski skupini zadevna sprejeta poročila o znanstveni oceni;

| (d) | po potrebi rezultate dodatnih študij, ki jih je zahtevala koordinacijska skupina, in so na voljo razvijalcu znanstvene tehnologije; |
| --- | --- |

(d)

po potrebi rezultate dodatnih študij, ki jih je zahtevala koordinacijska skupina, in so na voljo razvijalcu znanstvene tehnologije;

| (e) | po potrebi in če so na voljo razvijalcu zdravstvenih tehnologij, že razpoložljiva poročila o vrednotenju zdravstvenih tehnologij; |
| --- | --- |

(e)

po potrebi in če so na voljo razvijalcu zdravstvenih tehnologij, že razpoložljiva poročila o vrednotenju zdravstvenih tehnologij;

| (f) | informacije o študijah in registri študij, ki so na voljo razvijalcu zdravstvene tehnologije. |
| --- | --- |

(f)

informacije o študijah in registri študij, ki so na voljo razvijalcu zdravstvene tehnologije.

Razvijalci zdravstvene tehnologije imajo obveznost, da predložijo vse zahtevane podatke.

Ocenjevalci lahko tudi dostopajo do javnih podatkovnih zbirk ali virov kliničnih informacij, kot so registri pacientov, podatkovne zbirke ali evropske referenčne mreže, če tak dostop šteje za potreben za dopolnitev informacij, ki jih zagotovi razvijalec, ter za izvedbo bolj natančne klinične ocene zdravstvene tehnologije. Zaradi ponovljivosti vrednotenja se ti podatki objavijo.

Ocenjevalci so neodvisni od razvijalcev zdravstvene tehnologije in nepristranski. Z razvijalci zdravstvenih tehnologij se lahko posvetujejo, vendar ti nikoli ne dejavno sodelujejo v postopku ocenjevanja. [Sprememba 84]

2a.
     
  V primeru zdravil sirot lahko koordinacijska skupina upravičeno šteje, da ni tehtnega razloga ali dodatnih dokazov v podporo nadaljnji klinični analizi poleg ocene pomembne koristi, ki jo je že izvedla Evropska agencija za zdravila. [Sprememba 85]

3.   Imenovana podskupina izmed svojih članov imenuje ocenjevalca in soocenjevalca za izvedbo skupne klinične ocene.
  Ocenjevalec in soocenjevalec nista ista kot predhodno imenovana v skladu s členom 13(3), razen v izjemnih in upravičenih razmerah, ko potrebnega posebnega strokovnega znanja ni na voljo, in po odobritvi koordinacijske skupine.
  Pri imenovanjih se upošteva strokovno znanje, potrebno za oceno. [Sprememba 86]

4.   Ocenjevalec ob pomoči soocenjevalca pripravi osnutek poročila o skupni klinični oceni in zbirno poročilo.

5.   Ugotovitve poročila o skupni klinični oceni so omejene na

  vsebujejo
  : [Sprememba 87]

| (a) | analizo relativnih učinkov vrednotene

  relativne učinkovitosti in varnosti
  zdravstvene tehnologije na rezultate na področju zdravja, izbrane

  , ki se vrednoti po kliničnih končnih točkah
  ,
  ki so pomembne za klinični subjekt in skupino pacientov, izbrana
  za oceno,
  vključno z umrljivostjo, obolevnostjo in kakovostjo življenja, ter se primerja z eno ali več primerjalnimi zdravljenji,
  ki so pomembni za pacienta

  jih določi koordinacijska skupina
  ; [Sprememba 88] |
| --- | --- |

(a)

analizo relativnih učinkov vrednotene

  relativne učinkovitosti in varnosti
  zdravstvene tehnologije na rezultate na področju zdravja, izbrane

  , ki se vrednoti po kliničnih končnih točkah
  ,
  ki so pomembne za klinični subjekt in skupino pacientov, izbrana
  za oceno,
  vključno z umrljivostjo, obolevnostjo in kakovostjo življenja, ter se primerja z eno ali več primerjalnimi zdravljenji,
  ki so pomembni za pacienta

  jih določi koordinacijska skupina
  ; [Sprememba 88]

| (b) | stopnjo verjetnosti relativnih učinkov na podlagi
  najboljših
  razpoložljivih
  kliničnih
  dokazov
  in v primerjavi z najboljšimi standardnimi terapijami. Ocena temelji na kliničnih rezultatih, ki se določijo v skladu z mednarodnimi standardi z dokazi podprte medicine, zlasti v zvezi z izboljšanjem zdravstvenega stanja, skrajšanjem trajanja bolezni, podaljšanjem preživetja, zmanjšanjem neželenih učinkov ali izboljšanjem kakovosti življenja. Navedejo se tudi razlike, značilne za podskupine
  . [Sprememba 89] |
| --- | --- |

(b)

stopnjo verjetnosti relativnih učinkov na podlagi
  najboljših
  razpoložljivih
  kliničnih
  dokazov
  in v primerjavi z najboljšimi standardnimi terapijami. Ocena temelji na kliničnih rezultatih, ki se določijo v skladu z mednarodnimi standardi z dokazi podprte medicine, zlasti v zvezi z izboljšanjem zdravstvenega stanja, skrajšanjem trajanja bolezni, podaljšanjem preživetja, zmanjšanjem neželenih učinkov ali izboljšanjem kakovosti življenja. Navedejo se tudi razlike, značilne za podskupine
  . [Sprememba 89]

Sklepne ugotovitve ne vsebujejo ocene.

Ocenjevalec in soocenjevalec se prepričata, da so izbrane pomembne skupine pacientov reprezentativne za sodelujoče države članice, da bi jim omogočile sprejemanje ustreznih odločitev o financiranju teh tehnologij iz nacionalnih proračunov za zdravstvo. [Sprememba 90]

6.   Če ocenjevalec na kateri koli stopnji priprave osnutka poročila o skupni klinični oceni meni, da so za dokončanje poročila potrebni dodatni dokazi razvijalca zdravstvene tehnologije predlagatelja, lahko imenovano podskupino zaprosi, da se začasno prekine rok, določen za pripravo poročila, in od razvijalca zdravstvene tehnologije zahtevajo dodatni dokazi. Po posvetovanju z razvijalcem zdravstvene tehnologije o tem, koliko časa potrebuje za pripravo potrebnih dodatnih dokazov, se v zahtevi ocenjevalca navede, za koliko delovnih dni je priprava začasno prekinjena.
  Kadar so med postopkom na voljo novi klinični podatki, zadevni razvijalec zdravstvene tehnologije te nove informacije tudi proaktivno posreduje ocenjevalcu. [Sprememba 205]

7.   Med pripravo osnutka poročila o skupni klinični oceni in zbirnega poročila člani imenovane podskupine
  ali koordinacijske skupine
  predložijo pripombe
  v roku vsaj 30 delovnih dni
  . Pripombe lahko predloži tudi Komisija.
  [Sprememba 92]

8.   Ocenjevalec pošlje osnutek poročila o skupni klinični oceni in zbirno poročilo razvijalcu zdravstvene tehnologije predlagatelju ter določi časovni okvir, v katerem

  ki
  lahko razvijalec predloži pripombe. [Sprememba 93]

9.   Imenovana podskupina zagotovi, da je zainteresiranim stranem, vključno s pacienti in kliničnimi strokovnjaki, med pripravo osnutka poročila o skupni

  Pacienti
  ,
  organizacije potrošnikov
  ,
  zdravstveni delavci, nevladne organizacije
  ,
  druga združenja za razvoj zdravstvenih tehnologij in
  klinični oceni in zbirnega poročila omogočeno, da

  strokovnjaki lahko med skupno klinično oceno
  predložijo
  svoje
  pripombe, ter določi časovni okvir za njihovo predložitev

  v časovnem okviru, ki ga določi podskupina
  .

Komisija prek svoje informacijske platforme iz člena 27 objavi izjave o interesih vseh deležnikov, s katerimi se posvetuje. [Sprememba 94]

10.   Ocenjevalec ob pomoči soocenjevalca po prejemu in proučitvi morebitnih pripomb, podanih v skladu z odstavki 7, 8 in 9, dokonča osnutek poročila o skupni klinični oceni in zbirno poročilo ter ju predloži imenovani podskupini in Komisiji

  koordinacijski skupini
  , da v zvezi z njima predložita

  predloži
  pripombe
  . Komisija vse pripombe, na katere tudi odgovori, objavi na informacijski platformi iz člena 27
  . [Sprememba 95]

11.   Ocenjevalec ob pomoči soocenjevalca upošteva pripombe imenovane podskupine in Komisije

  koordinacijske skupine
  ter predloži končni osnutek poročila o skupni klinični oceni in zbirno poročilo koordinacijski skupini v 
  končno
  odobritev. [Sprememba 96]

12.   Koordinacijska skupina odobri končno poročilo o skupni klinični oceni in zbirno poročilo soglasno, če je to mogoče, ali po potrebi z navadno

  s kvalificirano
  večino držav članic.

Različna stališča in razlogi, na katerih so osnovana, se zapišejo v končno poročilo

Končno poročilo vključuje analizo občutljivosti, če obstaja eden ali več naslednjih elementov:

| (a) | različna mnenja o študijah, ki jih je treba izključiti zaradi resne pristranskosti; |
| --- | --- |

(a)

različna mnenja o študijah, ki jih je treba izključiti zaradi resne pristranskosti;

| (b) | razhajajoča se stališča o tem, ali je treba študije izključiti, saj ne odražajo najnovejšega tehnološkega razvoja; ali |
| --- | --- |

(b)

razhajajoča se stališča o tem, ali je treba študije izključiti, saj ne odražajo najnovejšega tehnološkega razvoja; ali

| (c) | polemike v zvezi z opredelitvijo pragov nebistvenosti v zvezi s končnimi točkami, pomembnimi za pacienta. |
| --- | --- |

(c)

polemike v zvezi z opredelitvijo pragov nebistvenosti v zvezi s končnimi točkami, pomembnimi za pacienta.

Izbira ene ali več primerjav in končnih točk, pomembnih za pacienta, je medicinsko utemeljena in dokumentirana v končnem poročilu.

Končno poročilo vključuje tudi rezultate skupnega znanstvenega posvetovanja, opravljenega v skladu s členom 13. Poročila o znanstvenih posvetovanjih se objavijo, ko se zaključi skupna klinična ocena. [Sprememba 206]

13.   Ocenjevalec zagotovi, da so iz odobrenega poročila

  odobreno poročilo
  o skupni klinični oceni in zbirnega poročila odstranjene vse

  zbirno poročilo vsebujeta klinične
  informacije poslovno občutljive narave

  , ki so predmet ocene, metodologijo in uporabljene študije. Ocenjevalec se pred objavo poročila posvetuje z razvijalcem. Razvijalec ima na voljo 10 delovnih dni za odgovor, da ocenjevalca obvesti o vseh informacijah, za katere meni, da so zaupne, in pojasni poslovno občutljivo naravo teh informacij. V skrajnem primeru se ocenjevalec in soocenjevalec odločita, ali je trditev nosilca projekta o zaupnosti utemeljena
  . [Sprememba 98]

14.   Koordinacijska skupina pošlje odobreno poročilo o skupni klinični oceni in zbirno poročilo razvijalcu zdravstvene tehnologije predlagatelju in Komisiji
  , ki obe poročili vključi na informacijsko platformo
  . [Sprememba 99]

14a.
     
  Ob prejetju odobrenega poročila o skupni klinični oceni in zbirnega poročila lahko razvijalec zdravstvene tehnologije, ki je predlagatelj, koordinacijski skupini in Komisiji v sedmih delovnih dneh poda pisni ugovor. V takem primeru razvijalec predloži podrobne razloge za svoj ugovor. Koordinacijska skupina v sedmih delovnih dneh oceni ugovor in po potrebi spremeni poročilo.

Koordinacijska skupina odobri in predloži končno poročilo o skupni klinični oceni, zbirno poročilo in dokument z obrazložitvijo, v katerem navede, kako je obravnavala ugovor razvijalca zdravstvene tehnologije, ki je predlagatelj, in Komisije. [Sprememba 100]

14b.
     
  Poročilo o skupni klinični oceni in zbirno poročilo se pripravi v roku najmanj 80 do največ 100 dni, razen v upravičenih primerih, v katerih je treba zaradi pomena klinične potrebe postopek pospešiti ali upočasniti. [Sprememba 101]

14c.
     
  Kadar razvijalec zdravstvene tehnologije z utemeljitvijo umakne zahtevo za izdajo dovoljenja za promet ali Evropska agencija za zdravila ustavi ocenjevanje, se o tem obvesti koordinacijska skupina, da ustavi postopek skupne klinične ocene. Komisija objavi razloge za umik zahteve ali ustavitev ocenjevanja na informacijski platformi iz člena 27. [Sprememba 102]

Člen 7

Seznam ovrednotenih zdravstvenih tehnologij

1.   Če Komisija meni, da odobreno poročilo o skupni klinični oceni in zbirno poročilo izpolnjujeta vsebinske in postopkovne zahteve iz te uredbe,

  Komisija
  najpozneje 30 dni po tem, ko od koordinacijske skupine prejme odobreno poročilo in zbirno poročilo, vključi ime zdravstvene tehnologije, na katero se
  nanašata

  odobreno poročilo in
  odobreno
  zbirno poročilo nanašata

  , ne glede na to, ali je bilo sprejeto
  , na seznam tehnologij z opravljeno skupno klinično oceno (v nadaljnjem besedilu: „seznam ovrednotenih zdravstvenih tehnologij“ ali „seznam“). [Sprememba 103]

2.   Če Komisija v 30 dneh po prejemu odobrenega poročila o skupni klinični oceni in zbirnega poročila ugotovi, da odobreno poročilo o skupni klinični oceni in zbirno poročilo ne izpolnjujeta vsebinskih in postopkovnih zahtev

  ustrezata postopkovnim pravnim zahtevam
  iz te uredbe, koordinacijsko skupno

  skupino
  obvesti o razlogih za svoje ugotovitve ter od nje
  z utemeljitvijo
  zahteva, da poročilo in zbirno poročilo

  se ocena
  ponovno pregleda. [Sprememba 104]

3.   Imenovana podskupina prouči ugotovitve iz odstavka 2 in razvijalca zdravstvene tehnologije pozove, da v določenem roku predloži pripombe. Imenovana podskupina ponovno pregleda poročilo o skupni klinični oceni in zbirno poročilo ter pri tem upošteva pripombe razvijalca zdravstvene tehnologije

  Komisije s postopkovnega vidika, preden izda končno mnenje
  . Ocenjevalec ob pomoči soocenjevalca ustrezno spremeni poročilo o skupni klinični oceni in zbirno poročilo ter ju predloži koordinacijski skupini. Uporabljajo se odstavki od (12) do (14) člena 6.
  [Sprememba 105]

4.   Če Komisija po predložitvi spremenjenega odobrenega poročila o skupni klinični oceni in zbirnega poročila meni, da spremenjeno odobreno poročilo o skupni klinični oceni in zbirno poročilo izpolnjujeta vsebinske in postopkovne zahteve iz te uredbe, vključi ime zdravstvene tehnologije, na katero se poročilo in zbirno poročilo nanašata, na seznam ovrednotenih zdravstvenih tehnologij.
  [Sprememba 106]

5.   Če Komisija ugotovi, da spremenjeno odobreno poročilo o skupni klinični oceni in zbirno poročilo ne izpolnjujeta vsebinskih in postopkovnih zahtev iz te uredbe, zavrne vključitev imena zdravstvene tehnologije

  se zdravstvena tehnologija, na katero se nanaša ocena, vključi
  na seznam
  skupaj z zbirnim poročilom o oceni in pripombami Komisije, vse pa se objavi na informacijski platformi iz člena 27
  . Komisija o tem obvesti koordinacijsko skupino in navede razloge za nevključitev

  negativno poročilo
  . Za zadevno zdravstveno tehnologijo se ne uporabljajo obveznosti iz člena 8. Koordinacijska skupina o tem obvesti razvijalca zdravstvene tehnologije predlagatelja in vključi povzetek informacij o navedenih poročilih v svoje letno poročilo. [Sprememba 107]

6.   Komisija za navedene zdravstvene tehnologije, vključene na seznam ovrednotenih zdravstvenih tehnologij, na informacijski platformi iz člena 27 objavi odobreno poročilo o skupni klinični oceni in zbirno poročilo
  z vsemi pripombami deležnikov in vmesnimi poročili
  ter ju

  jih
  najpozneje 10 delovnih dni po vključitvi na seznam da na voljo razvijalcu zdravstvene tehnologije predlagatelju. [Sprememba 108]

Člen 8

Uporaba poročil o skupnih kliničnih ocenah na ravni držav članic

1.   Države članice
  za zdravstvene tehnologije, vključene na seznam ovrednotenih zdravstvenih tehnologij, in zdravstvene tehnologije, za katere se je začela izvajati skupna klinična ocena
  : [Sprememba 109]

| (a) | ne izvajajo kliničnih ocen ali enakovrednih postopkov vrednotenja

  uporabljajo poročila o skupni klinični oceni pri svojih vrednotenjih
  zdravstvenih tehnologij, ki so vključene na seznam ovrednotenih zdravstvenih tehnologij ali za katere se je začela izvajati skupna klinična ocena

  na ravni držav članic
  ; [Sprememba 110] |
| --- | --- |

(a)

ne izvajajo kliničnih ocen ali enakovrednih postopkov vrednotenja

  uporabljajo poročila o skupni klinični oceni pri svojih vrednotenjih
  zdravstvenih tehnologij, ki so vključene na seznam ovrednotenih zdravstvenih tehnologij ali za katere se je začela izvajati skupna klinična ocena

  na ravni držav članic
  ; [Sprememba 110]

| (b) | uporabljajo poročila o skupni klinični oceni pri svojih vrednotenjih zdravstvenih tehnologij

  ne podvajajo skupne klinične ocene
  na ravni držav članic

  države članice
  . [Sprememba 111] |
| --- | --- |

(b)

uporabljajo poročila o skupni klinični oceni pri svojih vrednotenjih zdravstvenih tehnologij

  ne podvajajo skupne klinične ocene
  na ravni držav članic

  države članice
  . [Sprememba 111]

1a.
     
  Zahteva iz točke (b) odstavka 1 državam članicam ne preprečuje, da bi pripravile svoje ocene o klinični vrednosti zadevnih tehnologij kot del nacionalnih ali regionalnih ocenjevalnih postopkov, v katerih se lahko upoštevajo dodatni klinični in neklinični podatki in dokazi, ki veljajo za zadevno državo članico, ki niso bili vključeni v skupno klinično oceno in ki so potrebni za dokončanje vrednotenja zdravstvene tehnologije ali splošnega postopka določanja cen in povračil.

Take dodatne ocene lahko primerjajo zadevno tehnologijo s primerjalno tehnologijo, ki predstavlja najboljši razpoložljivi in na dokazih temelječi standard oskrbe v zadevni državi članici in ki kljub prošnji države članice v fazi določanja obsega ni bil vključen v skupno klinično oceno. Prav tako lahko vrednotijo tehnologijo v okviru oskrbe, ki je specifična za zadevno državo članico na podlagi njene klinične prakse, ali nastavitev, ki je bila izbrana za povračilo.

Vsak tak ukrep je utemeljen, potreben in sorazmeren za doseganje tega cilja, ne podvaja dela, opravljenega na ravni Unije, in ne neupravičeno zavlačuje dostopa pacientov do teh tehnologij.

Države članice Komisijo in koordinacijsko skupino uradno obvestijo, da nameravajo klinično oceno dopolniti, pri čemer to utemeljijo. [Sprememba 112]

2.   Države članice Komisijo uradno obvestijo o rezultatu vrednotenja zdravstvene tehnologije, za katero je bila izvedena skupna klinična ocena, v 30 dneh po njegovem dokončanju. Temu obvestilu se priložijo informacije o tem, kako so se pri splošnem vrednotenju zdravstvene tehnologije uporabile ugotovitve iz poročila o skupni klinični oceni.

  na informacijski platformi iz člena 27 predstavijo informacije o tem, kako se je poročilo o skupni klinični oceni upoštevalo pri vrednotenju zdravstvene tehnologije na ravni države članice, kot tudi druge klinične podatke in dodatne dokaze, ki so se upoštevali, da lahko
  Komisija omogoča

  olajša
  izmenjavo teh informacij med državami članicamiprek svoje informacijske platforme iz člena 27. [Sprememba 113]

Člen 9

Posodobitve skupnih kliničnih ocen

1.   Koordinacijska skupina posodobi skupne klinične ocene, če:

| (a) | je bil sklep Komisije o izdaji dovoljenja za promet z zdravilom iz člena 5(1)(a) odvisen od izpolnjevanja dodatnih zahtev po izdaji dovoljenja; |
| --- | --- |

(a)

je bil sklep Komisije o izdaji dovoljenja za promet z zdravilom iz člena 5(1)(a) odvisen od izpolnjevanja dodatnih zahtev po izdaji dovoljenja;

| (b) | je bilo v prvotnem poročilu o skupni klinični oceni navedeno, da je potrebna posodobitev, ko bodo na voljo dodatni dokazi za nadaljnjo oceno
  , v roku, ki je določen v samem poročilu; [Sprememba 114] |
| --- | --- |

(b)

je bilo v prvotnem poročilu o skupni klinični oceni navedeno, da je potrebna posodobitev, ko bodo na voljo dodatni dokazi za nadaljnjo oceno
  , v roku, ki je določen v samem poročilu; [Sprememba 114]

| (ba) | prošnjo ene od držav članic ali razvijalca zdravstvene tehnologije, ki meni, da obstajajo novi klinični dokazi; [Sprememba 115] |
| --- | --- |

(ba)

prošnjo ene od držav članic ali razvijalca zdravstvene tehnologije, ki meni, da obstajajo novi klinični dokazi; [Sprememba 115]

| (bb) | se pojavijo bistveni novi klinični dokazi v petih letih po oceni ali prej, če se pojavijo novi dokazi ali klinični podatki. [Sprememba 116] |
| --- | --- |

(bb)

se pojavijo bistveni novi klinični dokazi v petih letih po oceni ali prej, če se pojavijo novi dokazi ali klinični podatki. [Sprememba 116]

1a.
     
  V primeru iz točk (a), (b), (ba) in (bb) prvega pododstavka mora te dodatne informacije predložiti razvijalec tehnologije. Če tega ne stori, se člen 8 za prejšnjo skupno oceno ne uporablja več.

Podatkovna zbirka EVIDENT se še naprej uporablja za zbiranje kliničnih dokazov o uporabi zdravstvene tehnologije v praksi in spremljanje zdravstvenih rezultatov. [Sprememba 117]

2.   Koordinacijska skupina lahko izvede posodobitve skupnih kliničnih ocen, če to zahteva eden ali več njenih članov.

Posodobitve skupnih kliničnih ocen se zahtevajo, ko se objavijo ali so na voljo nove informacije, ki niso bile na voljo v času prvotnega skupnega poročila. Ko se sprejme odločitev o posodobitvi poročila o skupni klinični oceni, ga lahko posodobi država članica, ki je posodobitev predlagala, in ga predloži v sprejetje drugim državam članicami na podlagi vzajemnega priznavanja. Pri posodabljanju poročila o skupni klinični oceni država članica uporabi metode in standarde, ki jih določi koordinacijska skupina.

Kadar se države članice ne morejo dogovoriti o posodobitvi, se zadeva predloži koordinacijski skupini. Koordinacijska skupina se odloči, ali bo na podlagi novih informacij izvedla posodobitev.

Ko se posodobitev sprejme z vzajemnim priznavanjem ali ko koordinacijska skupina sprejme odločitev o tem, šteje, da je skupno poročilo posodobljeno. [Sprememba 118]

3.   Posodobitve se izvedejo v skladu s postopkovnimi pravili iz člena 11(1)(d).

Člen 10

Prehodne ureditve za skupne klinične ocene

V prehodnem obdobju iz člena 33(1):

| (a) | koordinacijska skupina:






  (i) | letno število načrtovanih skupnih kliničnih ocen določi na podlagi števila sodelujočih držav članic in sredstev, ki so zanje na voljo; |
| --- | --- | --- |

(a)

koordinacijska skupina:

(i)

letno število načrtovanih skupnih kliničnih ocen določi na podlagi števila sodelujočih držav članic in sredstev, ki so zanje na voljo;

| (ii) | izbere zdravila iz člena 5(1)(a) za skupne klinične ocene na podlagi meril za izbor iz člena 5(2). |
| --- | --- |

(ii)

izbere zdravila iz člena 5(1)(a) za skupne klinične ocene na podlagi meril za izbor iz člena 5(2).

| (b) | člani koordinacijske skupine iz držav članic, ki ne sodelujejo pri skupnih kliničnih ocenah:






  (i) | niso imenovani za ocenjevalce ali soocenjevalce; |
| --- | --- | --- |

(b)

člani koordinacijske skupine iz držav članic, ki ne sodelujejo pri skupnih kliničnih ocenah:

(i)

niso imenovani za ocenjevalce ali soocenjevalce;

| (ii) | ne predložijo pripomb o osnutkih poročil o skupnih kliničnih ocenah in zbirnih poročilih; |
| --- | --- |

(ii)

ne predložijo pripomb o osnutkih poročil o skupnih kliničnih ocenah in zbirnih poročilih;

| (iii) | ne sodelujejo v postopku odobritve končnih poročil o skupnih kliničnih ocenah in zbirnih poročil; |
| --- | --- |

(iii)

ne sodelujejo v postopku odobritve končnih poročil o skupnih kliničnih ocenah in zbirnih poročil;

| (iv) | ne sodelujejo v postopku priprave in odobritve tistih delov letnih delovnih programov, ki se nanašajo na skupne klinične ocene; |
| --- | --- |

(iv)

ne sodelujejo v postopku priprave in odobritve tistih delov letnih delovnih programov, ki se nanašajo na skupne klinične ocene;

| (v) | nimajo obveznosti iz člena 8 glede zdravstvenih tehnologij, pri katerih se je opravila skupna klinična ocena. |
| --- | --- |

(v)

nimajo obveznosti iz člena 8 glede zdravstvenih tehnologij, pri katerih se je opravila skupna klinična ocena.

Člen 11

Sprejetje podrobnih postopkovnih pravil za skupne klinične ocene

1.   Komisija
  v skladu s to uredbo
  z izvedbenimi akti razvije postopkovna pravila za: [Sprememba 119]

| (a) | predložitev informacij, podatkov in dokazov s strani razvijalcev zdravstvenih tehnologij;
  [Sprememba 120] |
| --- | --- |

(a)

predložitev informacij, podatkov in dokazov s strani razvijalcev zdravstvenih tehnologij;
  [Sprememba 120]

| (b) | imenovanje ocenjevalcev in soocenjevalcev; |
| --- | --- |

(b)

imenovanje ocenjevalcev in soocenjevalcev;

| (c) | določitev podrobnih postopkovnih korakov in njihovega časovnega okvira ter skupnega trajanja skupnih kliničnih ocen; [Sprememba 121] |
| --- | --- |

(c)

določitev podrobnih postopkovnih korakov in njihovega časovnega okvira ter skupnega trajanja skupnih kliničnih ocen; [Sprememba 121]

| (d) | posodobitve skupnih kliničnih ocen; |
| --- | --- |

(d)

posodobitve skupnih kliničnih ocen;

| (e) | sodelovanje z Evropsko agencijo za zdravila pri pripravi in posodobitvi skupnih kliničnih ocen zdravil; |
| --- | --- |

(e)

sodelovanje z Evropsko agencijo za zdravila pri pripravi in posodobitvi skupnih kliničnih ocen zdravil;

| (f) | sodelovanje s priglašenimi

  z
  organi in strokovnimi odboripri pripravi in posodobitvi skupnih kliničnih ocen medicinskih pripomočkov. [Sprememba 122] |
| --- | --- |

(f)

sodelovanje s priglašenimi

  z
  organi in strokovnimi odboripri pripravi in posodobitvi skupnih kliničnih ocen medicinskih pripomočkov. [Sprememba 122]

2.   Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 30(2).

ODDELEK 2

ODDELEK 2

SKUPNA ZNANSTVENA POSVETOVANJA

SKUPNA ZNANSTVENA POSVETOVANJA

Člen 12

Zahtevki za skupna znanstvena posvetovanja

1.   Razvijalci zdravstvenih tehnologij lahko pri koordinacijski skupini vložijo zahtevek za skupno znanstveno posvetovanje za pridobitev znanstvenega nasveta o podatkih in dokazih, ki bi se verjetno zahtevali v okviru skupne klinične ocene.

  kliničnih vidikih za čim boljši načrt znanstvenih študij in raziskav, da bi dobili čim boljše znanstvene dokaze, izboljšali predvidljivost, zbrali raziskovalne prednostne naloge ter povečali kakovost in učinkovitost raziskovanja, da bi pridobili najboljše dokaze. [Sprememba 123]

Razvijalci zdravstvenih tehnologij za medicinske pripomočke lahko zahtevajo, da skupno znanstveno posvetovanje poteka sočasno s postopkom znanstvenega svetovanja Evropske agencije za zdravila v skladu s členom 57(1)(n) Uredbe (ES) št. 726/2004. V takem primeru navedeni zahtevek vložijo ob vložitvi vloge za znanstveno svetovanje pri Evropski agenciji za zdravila.

2.   Koordinacijska skupina pri proučitvi zahtevka za skupno znanstveno posvetovanje upošteva naslednja merila:

| (a) | verjetnost, da bo zdravstvena tehnologija, ki se razvija, predmet skupne klinične ocene v skladu s členom 5(1); |
| --- | --- |

(a)

verjetnost, da bo zdravstvena tehnologija, ki se razvija, predmet skupne klinične ocene v skladu s členom 5(1);

| (b) | neizpolnjene zdravstvene potrebe; |
| --- | --- |

(b)

neizpolnjene zdravstvene potrebe;

| (c) | morebiten vpliv na paciente, javno zdravje ali sisteme zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

(c)

morebiten vpliv na paciente, javno zdravje ali sisteme zdravstvenega varstva;

| (d) | precejšnjo čezmejno razsežnost; |
| --- | --- |

(d)

precejšnjo čezmejno razsežnost;

| (e) | večjo dodano vrednost na ravni Unije; |
| --- | --- |

(e)

večjo dodano vrednost na ravni Unije;

| (f) | razpoložljiva sredstva; |
| --- | --- |

(f)

razpoložljiva sredstva;

| (fa) | prednostne naloge kliničnega raziskovanja Unije
  . [Sprememba 124] |
| --- | --- |

(fa)

prednostne naloge kliničnega raziskovanja Unije
  . [Sprememba 124]

3.   Koordinacijska skupina v 15 delovnih dneh po prejemu zahtevka razvijalca zdravstvene tehnologije, ki je zahtevek vložil, obvesti o tem, ali bo začela skupno znanstveno posvetovanje ali ne. Če koordinacijska skupina zahtevek zavrne, o tem obvesti razvijalca zdravstvene tehnologije in pojasni razloge glede na merila iz odstavka 2.

Skupna znanstvena posvetovanja ne vplivajo na objektivnost in neodvisnost skupne tehnološke ocene niti na njene rezultate ali zaključke. Ocenjevalec in soocenjevalec, ki sta imenovana za njihovo izvajanje v skladu s členom 13(3), nista ista kot ocenjevalec in soocenjevalec, imenovana v skladu s členom 6(3) za skupno tehnološko oceno.

Predmet in povzetek vsebine posvetovanj se objavita na informacijski platformi iz člena 27. [Sprememba 125]

Člen 13

Priprava poročil o skupnih znanstvenih posvetovanjih

  Postopek skupnega znanstvenega posvetovanja [Sprememba 126]

1.   Koordinacijska skupina po odobritvi zahteve za skupno znanstveno posvetovanje v skladu s členom 12 na podlagi svojega letnega delovnega programa imenuje podskupino, ki v njenem imenu nadzoruje pripravo poročila o skupnem znanstvenem posvetovanju.

Poročilo o skupnem znanstvenem posvetovanju se pripravi v skladu z zahtevami iz tega člena ter v skladu s postopkovnimi pravili

  postopkom
  in dokumentacijo iz členov 16 in 17. [Sprememba 127]

2.   Imenovana podskupina od razvijalca zdravstvene tehnologije zahteva predložitev
  razpoložljive in posodobljene
  dokumentacije, ki vsebuje informacije,

  zajema vse korake obdelave informacij ter
  podatke in dokaze

  študije
  , potrebne za skupno znanstveno posvetovanje
  , kot so razpoložljivi podatki vseh opravljenih preskusov in iz vseh študij, pri katerih je bila uporabljena tehnologija
  .
  Za zdravila sirote se lahko razvije prilagojeno načrtovanje klinične ocene zaradi omejenega števila pacientov, vključenih v klinično preskušanje, in/ali pomanjkanja primerjalnika. Po zaključku skupnih kliničnih ocen se vse te informacije objavijo
  .

Zadevna podskupina in zadevni razvijalec zdravstvene tehnologije se sestaneta na podlagi dokumentacije, opisane v prvem pododstavku. [Sprememba 128]

3.   Imenovana podskupina izmed svojih članov imenuje ocenjevalca in soocenjevalca, ki sta odgovorna za izvedbo skupnega znanstvenega posvetovanja
  in nista osebi, ki se imenujeta za ocenjevalca in soocenjevalca v skladu s členom 6(3)
  . Pri imenovanjih se upošteva strokovno znanje, potrebno za oceno. [Sprememba 129]

4.   Ocenjevalec ob pomoči soocenjevalca pripravi osnutek poročila o skupnem znanstvenem posvetovanju.

5.   Če ocenjevalec na kateri koli stopnji priprave osnutka poročila o skupnem znanstvenem posvetovanju meni, da so za dokončanje poročila potrebni dodatni dokazi razvijalca zdravstvene tehnologije, lahko imenovano podskupino zaprosi, da se začasno prekine rok, določen za pripravo poročila, in od razvijalca zdravstvene tehnologije zahtevajo dodatni dokazi. Po posvetovanju z razvijalcem zdravstvene tehnologije o tem, koliko časa potrebuje za pripravo potrebnih dodatnih dokazov, se v zahtevi ocenjevalca navede, za koliko delovnih dni je priprava začasno prekinjena.

6.   Med pripravo osnutka poročila o skupnem znanstvenem posvetovanju člani imenovane podskupine predložijo pripombe.

7.   Ocenjevalec pošlje osnutek poročila o skupnem znanstvenem posvetovanju razvijalcu zdravstvene tehnologije, ki je vložil zahtevek, ter

  lahko predloži pripombe
  ,
  pri čemer
  določi časovni okvir, v katerem lahko razvijalec predloži pripombe

  za predložitev pripomb
  . [Sprememba 130]

8.   Imenovana podskupina zagotovi, da je zainteresiranim stranem, vključno s pacienti

  Razvijalec zdravstvene tehnologije, pacienti, zdravstveni delavci
  in kliničnimi

  klinični
  strokovnjaki,
  lahko
  med pripravo osnutka poročila o skupnem znanstvenem posvetovanju omogočeno, da

  skupnim znanstvenim posvetovanjem
  predložijo pripombe, ter določi časovni okvir za njihovo predložitev. [Sprememba 131]

9.   Ocenjevalec ob pomoči soocenjevalca po prejemu in proučitvi morebitnih
  informacij in
  pripomb, podanih v skladu z odstavki 6, 7 in 8, dokonča osnutek poročila o skupnem znanstvenem posvetovanju ter ga predloži imenovani podskupini, da v zvezi z njim predloži pripombe.
  Vse pripombe, ki so javne in na katere se odgovori, če je to zahtevano, se po dokončanju skupne klinične ocene objavijo na informacijski platformi iz člena 27. Objavljene pripombe vključujejo pripombe deležnikov in morebitna različna mnenja, ki so jih med postopkom izrazili člani podskupine. [Sprememba 132]

10.   Če je skupno znanstveno posvetovanje izvedeno sočasno z znanstvenim svetovanjem Evropske agencije za zdravila, se poskuša ocenjevalec z agencijo uskladiti glede doslednosti ugotovitev iz poročila o skupnem znanstvenem posvetovanju in ugotovitev znanstvenega svetovanja

  časovnega okvira
  . [Sprememba 133]

11.   Ocenjevalec ob pomoči soocenjevalca upošteva pripombe članov imenovane podskupine in predloži končni osnutek poročila o skupnem znanstvenem posvetovanju koordinacijski skupini.

12.   Koordinacijska skupina najpozneje 100 dni po začetku priprave poročila iz odstavka 4 odobri končno poročilo o skupnem znanstvenem posvetovanju soglasno, če je to mogoče, ali po potrebi z navadno

  s kvalificirano
  večino držav članic. [Sprememba 207]

Člen 14

Poročila o skupnih znanstvenih posvetovanjih

1.   Koordinacijska skupina pošlje odobreno poročilo o skupnem znanstvenem posvetovanju razvijalcu zdravstvene tehnologije, ki je vložil zahtevek, najpozneje 10 delovnih dni po njegovi odobritvi.

2.   Koordinacijska skupina vključi anonimiziran povzetek informacij o skupnih znanstvenih posvetovanjih v svoja letna poročila in informacijsko platformo iz člena 27.
  Te informacije zajemajo namen posvetovanj in pripombe.

Poročila o znanstvenih posvetovanjih se objavijo, ko se zaključi skupna klinična ocena. [Sprememba 135]

3.   Države članice ne izvedejo znanstvenega posvetovanja ali enakovrednega posvetovanja o zdravstveni tehnologiji
  iz člena 5
  , za katero je bilo začeto skupno znanstveno posvetovanje in kadar je vsebina zahtevka enaka tisti, ki je zajeta v skupnem znanstvenem posvetovanju

  , razen če niso bili upoštevani dodatni klinični podatki
  in
  dokazi, za katere se šteje, da so potrebni. Ta nacionalna znanstvena posvetovanja se pošljejo Komisiji za objavo na informacijski platformi iz člena 27
  . [Sprememba 136]

Člen 15

Prehodne ureditve za skupna znanstvena posvetovanja

V prehodnem obdobju iz člena 33(1):

| (a) | koordinacijska skupina letno število načrtovanih skupnih znanstvenih posvetovanj določi na podlagi števila sodelujočih držav članic in sredstev, ki so zanje na voljo; |
| --- | --- |

(a)

koordinacijska skupina letno število načrtovanih skupnih znanstvenih posvetovanj določi na podlagi števila sodelujočih držav članic in sredstev, ki so zanje na voljo;

| (b) | člani koordinacijske skupine iz držav članic, ki pri skupnih znanstvenih posvetovanjih ne sodelujejo:






  (i) | niso imenovani za ocenjevalce ali soocenjevalce; |
| --- | --- | --- |

(b)

člani koordinacijske skupine iz držav članic, ki pri skupnih znanstvenih posvetovanjih ne sodelujejo:

(i)

niso imenovani za ocenjevalce ali soocenjevalce;

| (ii) | ne predložijo pripomb o osnutkih poročil o skupnih znanstvenih posvetovanjih; |
| --- | --- |

(ii)

ne predložijo pripomb o osnutkih poročil o skupnih znanstvenih posvetovanjih;

| (iii) | ne sodelujejo v postopku odobritve končnih poročil o skupnih znanstvenih posvetovanjih; |
| --- | --- |

(iii)

ne sodelujejo v postopku odobritve končnih poročil o skupnih znanstvenih posvetovanjih;

| (iv) | ne sodelujejo v postopku priprave in odobritve tistih delov letnih delovnih programov, ki se nanašajo na skupna znanstvena posvetovanja. |
| --- | --- |

(iv)

ne sodelujejo v postopku priprave in odobritve tistih delov letnih delovnih programov, ki se nanašajo na skupna znanstvena posvetovanja.

Člen 16

Sprejetje podrobnih postopkovnih pravil za skupna znanstvena posvetovanja

1.   Komisija z izvedbenimi akti razvije postopkovna pravila za:

| (a) | predložitev zahtevkov s strani razvijalcev zdravstvenih tehnologij in njihovo vključenost v pripravo poročil o skupnih znanstvenih posvetovanjih; [Sprememba 137] |
| --- | --- |

(a)

predložitev zahtevkov s strani razvijalcev zdravstvenih tehnologij in njihovo vključenost v pripravo poročil o skupnih znanstvenih posvetovanjih; [Sprememba 137]

| (b) | imenovanje ocenjevalcev in soocenjevalcev; |
| --- | --- |

(b)

imenovanje ocenjevalcev in soocenjevalcev;

| (c) | določitev podrobnih postopkovnih korakov in njihovega časovnega okvira; |
| --- | --- |

(c)

določitev podrobnih postopkovnih korakov in njihovega časovnega okvira;

| (d) | posvetovanje s pacienti, kliničnimi strokovnjaki in drugimi ustreznimi zainteresiranimi stranmi

  predložitev pripomb pacientov, zdravstvenih delavcev
  ,
  organizacij pacientov, socialnih partnerjev, nevladnih organizacij, kliničnih strokovnjakov in drugih ustreznih deležnikov
  ; [Sprememba 138] |
| --- | --- |

(d)

posvetovanje s pacienti, kliničnimi strokovnjaki in drugimi ustreznimi zainteresiranimi stranmi

  predložitev pripomb pacientov, zdravstvenih delavcev
  ,
  organizacij pacientov, socialnih partnerjev, nevladnih organizacij, kliničnih strokovnjakov in drugih ustreznih deležnikov
  ; [Sprememba 138]

| (e) | sodelovanje z Evropsko agencijo za zdravila pri skupnih znanstvenih posvetovanjih za zdravila, če razvijalec zdravstvene tehnologije zahteva, da se posvetovanje izvede sočasno s postopkom znanstvenega svetovanja Evropske agencije za zdravila; |
| --- | --- |

(e)

sodelovanje z Evropsko agencijo za zdravila pri skupnih znanstvenih posvetovanjih za zdravila, če razvijalec zdravstvene tehnologije zahteva, da se posvetovanje izvede sočasno s postopkom znanstvenega svetovanja Evropske agencije za zdravila;

| (f) | sodelovanje s strokovnimi odbori iz člena 106(1) Uredbe (EU) 2017/745 pri skupnih znanstvenih posvetovanjih za medicinske pripomočke. |
| --- | --- |

(f)

sodelovanje s strokovnimi odbori iz člena 106(1) Uredbe (EU) 2017/745 pri skupnih znanstvenih posvetovanjih za medicinske pripomočke.

2.   Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 30(2).

Člen 17

Dokumentacija in pravila za izbor zainteresiranih strani za skupna znanstvena posvetovanja

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih

  izvedbenih
  aktov v skladu s členom 31

  členoma 30 in 32
  glede: [Sprememba 139]

| (a) | vsebine

  postopka
  : [Sprememba 140]







  (i) | zahtevkov razvijalcev zdravstvenih tehnologij za skupna znanstvena posvetovanja; |
| --- | --- | --- |

(a)

vsebine

  postopka
  : [Sprememba 140]

(i)

zahtevkov razvijalcev zdravstvenih tehnologij za skupna znanstvena posvetovanja;

| (ii) | dokumentacije z informacijami, podatki in dokazi, ki jih morajo predložiti razvijalci zdravstvenih tehnologij za skupna znanstvena posvetovanja; |
| --- | --- |

(ii)

dokumentacije z informacijami, podatki in dokazi, ki jih morajo predložiti razvijalci zdravstvenih tehnologij za skupna znanstvena posvetovanja;

| (iii) | poročil o skupnih znanstvenih posvetovanjih; |
| --- | --- |

(iii)

poročil o skupnih znanstvenih posvetovanjih;

| (iiia) | sodelovanja deležnikov za namene tega oddelka, vključno s pravili glede nasprotja interesa. Izjave o nasprotju interesov so na voljo vsem deležnikom in strokovnjakom, ki so sodelovali pri posvetovanju. Deležniki in strokovnjaki, ki so v nasprotju interesov, ne sodelujejo v postopku. [Sprememba 141] |
| --- | --- |

(iiia)

sodelovanja deležnikov za namene tega oddelka, vključno s pravili glede nasprotja interesa. Izjave o nasprotju interesov so na voljo vsem deležnikom in strokovnjakom, ki so sodelovali pri posvetovanju. Deležniki in strokovnjaki, ki so v nasprotju interesov, ne sodelujejo v postopku. [Sprememba 141]

| (b) | pravil za določitev zainteresiranih strani, s katerimi se opravi posvetovanje za namene tega oddelka.
  [Sprememba 142] |
| --- | --- |

(b)

pravil za določitev zainteresiranih strani, s katerimi se opravi posvetovanje za namene tega oddelka.
  [Sprememba 142]

ODDELEK 3

ODDELEK 3

NASTAJAJOČE ZDRAVSTVENE TEHNOLOGIJE

NASTAJAJOČE ZDRAVSTVENE TEHNOLOGIJE

Člen 18

Opredelitev nastajajočih zdravstvenih tehnologij

1.   Koordinacijska skupina vsako leto pripravi študijo o nastajajočih zdravstvenih tehnologijah, za katere se pričakuje, da bodo imele pomemben vpliv na paciente, javno zdravje ali sisteme zdravstvenega varstva.

2.   Koordinacijska skupina se pri pripravi študije posvetuje z:

| (a) | razvijalci zdravstvenih tehnologij; |
| --- | --- |

(a)

razvijalci zdravstvenih tehnologij;

| (b) | organizacijami pacientov
  , potrošnikov in zdravstvenih delavcev na svojih letnih sestankih
  ; [Sprememba 143] |
| --- | --- |

(b)

organizacijami pacientov
  , potrošnikov in zdravstvenih delavcev na svojih letnih sestankih
  ; [Sprememba 143]

| (c) | kliničnimi strokovnjaki; |
| --- | --- |

(c)

kliničnimi strokovnjaki;

| (d) | Evropsko agencijo za zdravila, tudi v zvezi s predhodno priglasitvijo zdravil pred vlogami za pridobitev dovoljenja za promet; |
| --- | --- |

(d)

Evropsko agencijo za zdravila, tudi v zvezi s predhodno priglasitvijo zdravil pred vlogami za pridobitev dovoljenja za promet;

| (e) | Koordinacijsko skupino za medicinske pripomočke, ustanovljeno s členom 103 Uredbe (EU) 2017/745. |
| --- | --- |

(e)

Koordinacijsko skupino za medicinske pripomočke, ustanovljeno s členom 103 Uredbe (EU) 2017/745.

2a.
     
  Pri pripravi študije koordinacijska skupina zagotovi, da so zaupne poslovne informacije, ki jih posreduje razvijalec zdravstvene tehnologije, ustrezno zaščitene. V ta namen da koordinacijska skupina razvijalcu zdravstvene tehnologije priložnost, da posreduje komentarje v zvezi z vsebino študije in te komentarje ustrezno upošteva. [Sprememba 144]

3.   Ugotovitve študije se povzamejo v letnem poročilu koordinacijske skupine in se upoštevajo pri pripravi njenih letnih delovnih programov.

ODDELEK 4

ODDELEK 4

PROSTOVOLJNO SODELOVANJE PRI VREDNOTENJU ZDRAVSTVENIH TEHNOLOGIJ

PROSTOVOLJNO SODELOVANJE PRI VREDNOTENJU ZDRAVSTVENIH TEHNOLOGIJ

Člen 19

Prostovoljno sodelovanje

1.   Komisija podpira
  vsakršno nadaljnje
  sodelovanje in izmenjavo znanstvenih informacij med državami članicami v zvezi z 
  naslednjimi vprašanji
  : [Sprememba 145]

| (a) | nekliničnimi ocenami zdravstvenih tehnologij; |
| --- | --- |

(a)

nekliničnimi ocenami zdravstvenih tehnologij;

| (b) | sodelovalnim ocenjevanjem medicinskih pripomočkov; |
| --- | --- |

(b)

sodelovalnim ocenjevanjem medicinskih pripomočkov;

| (c) | vrednotenji zdravstvenih tehnologij, ki niso zdravila ali medicinski pripomočki; |
| --- | --- |

(c)

vrednotenji zdravstvenih tehnologij, ki niso zdravila ali medicinski pripomočki;

| (d) | zagotavljanjem dodatnih dokazov, potrebnih za podporo vrednotenjem zdravstvenih tehnologij;. |
| --- | --- |

(d)

zagotavljanjem dodatnih dokazov, potrebnih za podporo vrednotenjem zdravstvenih tehnologij;.

| (da) | kliničnimi ocenami zdravil in medicinskih pripomočkov, ki jih izvajajo države članice; [Sprememba 146] |
| --- | --- |

(da)

kliničnimi ocenami zdravil in medicinskih pripomočkov, ki jih izvajajo države članice; [Sprememba 146]

| (db) | ukrepi v zvezi s sočutno uporabo v klinični praksi, da se izboljšajo dokazi v zvezi z njimi in vzpostavi register za ta namen; [Sprememba 147] |
| --- | --- |

(db)

ukrepi v zvezi s sočutno uporabo v klinični praksi, da se izboljšajo dokazi v zvezi z njimi in vzpostavi register za ta namen; [Sprememba 147]

| (dc) | pripravo navodil za najboljše medicinske prakse, ki temeljijo na znanstvenih dokazih; [Sprememba 148] |
| --- | --- |

(dc)

pripravo navodil za najboljše medicinske prakse, ki temeljijo na znanstvenih dokazih; [Sprememba 148]

| (dd) | umikom naložb v zastarele tehnologije; [Sprememba 149] |
| --- | --- |

(dd)

umikom naložb v zastarele tehnologije; [Sprememba 149]

| (de) | zaostritvijo pravil o ustvarjanju kliničnih dokazov in njihovem spremljanju. [Sprememba 150] |
| --- | --- |

(de)

zaostritvijo pravil o ustvarjanju kliničnih dokazov in njihovem spremljanju. [Sprememba 150]

2.   Sodelovanje iz odstavka 1 se olajša s pomočjo koordinacijske skupine.

3.   Sodelovanje iz odstavka 1(b)
  , (c), (db)
  in (c

  de
  ) lahko poteka na podlagi postopkovnih pravil, določenih v skladu s členom 11, ter skupnih pravil, določenih v skladu s členoma 22 in 23. [Sprememba 151]

4.   Sodelovanje iz odstavka 1 se vključi v letne delovne programe koordinacijske skupine, rezultati sodelovanja pa v njena letna poročila in informacijsko platformo iz člena 27.

Poglavje III

Poglavje III

Pravila za klinične ocene

Pravila za klinične ocene

Člen 20

Usklajena pravila za klinične ocene

1.   Skupna postopkovna pravila in metodologija, določeni v skladu s členom 22, ter zahteve, določene v skladu s členom 23, se uporabljajo za:

| (a) | skupne klinične ocene, izvedene v skladu s poglavjem II;. |
| --- | --- |

(a)

skupne klinične ocene, izvedene v skladu s poglavjem II;.

| (b) | klinične ocene zdravil in medicinskih pripomočkov, ki jih izvajajo države članice.
  [Sprememba 152] |
| --- | --- |

(b)

klinične ocene zdravil in medicinskih pripomočkov, ki jih izvajajo države članice.
  [Sprememba 152]

1a.
     
  Kadar je to ustrezno in primerno, države članice se spodbujajo, naj uporabljajo skupna postopkovna pravila in metodologijo iz te uredbe, za klinično oceno zdravil in medicinskih pripomočkov, ki niso vključeni v področje uporabe te uredbe in ki jih države članice opravljajo na nacionalni ravni. [Sprememba 153]

Člen 21

Poročila o kliničnih ocenah

1.   Če klinično oceno izvaja država članica, ta Komisiji najpozneje 30 delovnih dni po dokončanju vrednotenja zdravstvene tehnologije predloži poročilo o klinični oceni in zbirno poročilo.

2.   Komisija objavi zbirna poročila iz odstavka 1 na informacijski platformi iz člena 27, poročila o klinični oceni pa da prek navedene platforme na voljo drugim državam članicam.

Člen 22

Skupna postopkovna pravila in metodologija

1.   
  Ob upoštevanju rezultatov dela, ki je bilo že začeto v okviru skupnih ukrepov mreže EUnetHTA, in po posvetovanju z vsemi ustreznimi deležniki,
  Komisija sprejme izvedbene akte v zvezi s: [Sprememba 154]

| (a) | postopkovnimi pravili za:






  (i) | zagotovitev, da organi in telesa za zdravstvene tehnologije

  člani koordinacijske skupine
  izvajajo klinične ocene neodvisno in pregledno ter brez nasprotja interesov
  , pri čemer se upoštevajo določbe iz člena 3(6) in (7)
  ; [Sprememba 155] |
| --- | --- | --- |

(a)

postopkovnimi pravili za:

(i)

zagotovitev, da organi in telesa za zdravstvene tehnologije

  člani koordinacijske skupine
  izvajajo klinične ocene neodvisno in pregledno ter brez nasprotja interesov
  , pri čemer se upoštevajo določbe iz člena 3(6) in (7)
  ; [Sprememba 155]

| (ii) | mehanizme komuniciranja med organi za zdravstvene tehnologije in razvijalci zdravstvenih tehnologij med kliničnimi ocenami
  ob upoštevanju določb v prejšnjih členih
  ; [Sprememba 156] |
| --- | --- |

(ii)

mehanizme komuniciranja med organi za zdravstvene tehnologije in razvijalci zdravstvenih tehnologij med kliničnimi ocenami
  ob upoštevanju določb v prejšnjih členih
  ; [Sprememba 156]

| (iii) | posvetovanje s pacienti, kliničnimi strokovnjaki in drugimi ustreznimi zainteresiranimi stranmi.

  pripombe pacientov, zdravstvenih delavcev, organizacij potrošnikov
  ,
  kliničnih strokovnjakov
  in
  drugih deležnikov ter utemeljeno odgovarjanje nanje v skladu z določbami iz prejšnjih členov; [Sprememba 157] |
| --- | --- |

(iii)

posvetovanje s pacienti, kliničnimi strokovnjaki in drugimi ustreznimi zainteresiranimi stranmi.

  pripombe pacientov, zdravstvenih delavcev, organizacij potrošnikov
  ,
  kliničnih strokovnjakov
  in
  drugih deležnikov ter utemeljeno odgovarjanje nanje v skladu z določbami iz prejšnjih členov; [Sprememba 157]

| (iiia) | obravnavanje morebitnih nasprotij interesov; [Sprememba 158] |
| --- | --- |

(iiia)

obravnavanje morebitnih nasprotij interesov; [Sprememba 158]

| (iiib) | zagotavljanje, da se lahko vrednotenje medicinskih pripomočkov izvede ob ustreznem času po dajanju na trg, kar bi omogočilo uporabo podatkov o klinični učinkovitosti, vključno s podatki iz prakse. Ustrezni čas se določi v sodelovanju z ustreznimi deležniki. [Sprememba 159] |
| --- | --- |

(iiib)

zagotavljanje, da se lahko vrednotenje medicinskih pripomočkov izvede ob ustreznem času po dajanju na trg, kar bi omogočilo uporabo podatkov o klinični učinkovitosti, vključno s podatki iz prakse. Ustrezni čas se določi v sodelovanju z ustreznimi deležniki. [Sprememba 159]

| (b) | metodologijami, uporabljenimi za oblikovanje vsebine in zasnove kliničnih ocen.

  kazenskim mehanizmom v primeru
  ,
  da razvijalec tehnologije ne izpolnjuje zahtev za predložitev razpoložljivih informacij, da se zagotovi kakovost postopka. [Sprememba 160] |
| --- | --- |

(b)

metodologijami, uporabljenimi za oblikovanje vsebine in zasnove kliničnih ocen.

  kazenskim mehanizmom v primeru
  ,
  da razvijalec tehnologije ne izpolnjuje zahtev za predložitev razpoložljivih informacij, da se zagotovi kakovost postopka. [Sprememba 160]

1a.
     
  V ... [6 mesecih od datuma začetka veljavnosti te uredbe] Koordinacijska skupina pripravi osnutek izvedbene uredbe v zvezi z metodologijami, ki se dosledno uporabljajo za izvajanje skupnih kliničnih ocen in posvetovanj, ter za določitev vsebine teh ocen in posvetovanj. Metodologije se razvijejo na podlagi obstoječih metodoloških smernic EUnetHTA in predlog za predložitev dokazov. V vsakem primeru metodologije upoštevajo naslednja merila:

| (a) | metodologije temeljijo na visokih standardih kakovosti, najboljših razpoložljivih znanstvenih dokazih, ki izvirajo predvsem iz dvojno slepih primerjalnih kliničnih študij z naključnim vzorčenjem, metaanalize in sistematičnih pregledov, če je to praktično izvedljivo in etično upravičeno; |
| --- | --- |

(a)

metodologije temeljijo na visokih standardih kakovosti, najboljših razpoložljivih znanstvenih dokazih, ki izvirajo predvsem iz dvojno slepih primerjalnih kliničnih študij z naključnim vzorčenjem, metaanalize in sistematičnih pregledov, če je to praktično izvedljivo in etično upravičeno;

| (b) | ocene relativne učinkovitosti temeljijo na končnih točkah, ki so pomembne za pacienta, z uporabnimi, ustreznimi, oprijemljivimi in konkretnimi merili, ki so prilagojena zadevni klinični situaciji; |
| --- | --- |

(b)

ocene relativne učinkovitosti temeljijo na končnih točkah, ki so pomembne za pacienta, z uporabnimi, ustreznimi, oprijemljivimi in konkretnimi merili, ki so prilagojena zadevni klinični situaciji;

| (c) | metodologije upoštevajo posebnosti novih postopkov in nekaterih vrst zdravil, za katera je pri izdaji dovoljenja za promet na voljo manj kliničnih dokazov (kot so zdravila sirote ali pogojna dovoljenja za promet). Vendar vsako takšno pomanjkanje dokazov ne preprečuje pridobivanja zahtevanih dodatnih dokazov, ki jih je treba naknadno spremljati in ki lahko zahtevajo naknadno oceno in ne vplivajo na varnost pacientov ali znanstveno kakovost; |
| --- | --- |

(c)

metodologije upoštevajo posebnosti novih postopkov in nekaterih vrst zdravil, za katera je pri izdaji dovoljenja za promet na voljo manj kliničnih dokazov (kot so zdravila sirote ali pogojna dovoljenja za promet). Vendar vsako takšno pomanjkanje dokazov ne preprečuje pridobivanja zahtevanih dodatnih dokazov, ki jih je treba naknadno spremljati in ki lahko zahtevajo naknadno oceno in ne vplivajo na varnost pacientov ali znanstveno kakovost;

| (d) | uporabljajo se primerjalne tehnologije, ki so referenčne za zadevno klinično sliko ter najboljše in/ali najobičajnejše za vrsto tehnologije ali postopek; |
| --- | --- |

(d)

uporabljajo se primerjalne tehnologije, ki so referenčne za zadevno klinično sliko ter najboljše in/ali najobičajnejše za vrsto tehnologije ali postopek;

| (e) | glede zdravil razvijalci tehnologij koordinacijski skupini za klinično oceno zagotovijo dokumentacijo v formatu eCTD, ki so jo predložili Evropski agenciji za zdravila za centralizirano dovoljenje. Dokumentacija vključuje poročilo o klinični študiji; |
| --- | --- |

(e)

glede zdravil razvijalci tehnologij koordinacijski skupini za klinično oceno zagotovijo dokumentacijo v formatu eCTD, ki so jo predložili Evropski agenciji za zdravila za centralizirano dovoljenje. Dokumentacija vključuje poročilo o klinični študiji;

| (f) | informacije, ki jih mora predložiti razvijalec zdravstvene tehnologije, se nanašajo na najnovejše in javne podatke. Zaradi neizpolnjevanja te zahteve se lahko uporabi kazenski mehanizem; |
| --- | --- |

(f)

informacije, ki jih mora predložiti razvijalec zdravstvene tehnologije, se nanašajo na najnovejše in javne podatke. Zaradi neizpolnjevanja te zahteve se lahko uporabi kazenski mehanizem;

| (g) | klinični preskusi so najpomembnejše študije na biometričnem področju, zato se druge vrste študij, na primer epidemiološke študije, lahko izvajajo le v izjemnih primerih in se jih v celoti utemelji; |
| --- | --- |

(g)

klinični preskusi so najpomembnejše študije na biometričnem področju, zato se druge vrste študij, na primer epidemiološke študije, lahko izvajajo le v izjemnih primerih in se jih v celoti utemelji;

| (h) | skupne metode ter zahteve glede podatkov in merjenja rezultatov upoštevajo posebnosti medicinskih pripomočkov ter in vitro diagnostičnih medicinskih pripomočkov; |
| --- | --- |

(h)

skupne metode ter zahteve glede podatkov in merjenja rezultatov upoštevajo posebnosti medicinskih pripomočkov ter in vitro diagnostičnih medicinskih pripomočkov;

| (i) | pri cepivih metodologija upošteva vseživljenjski učinek cepiva prek ustreznega časovnega okvira analiz; posredne učinke, kot je skupinska imunost; in elemente, ki so neodvisni od cepiva, na primer stopnja pokritosti, povezana s programi; |
| --- | --- |

(i)

pri cepivih metodologija upošteva vseživljenjski učinek cepiva prek ustreznega časovnega okvira analiz; posredne učinke, kot je skupinska imunost; in elemente, ki so neodvisni od cepiva, na primer stopnja pokritosti, povezana s programi;

| (j) | če je to izvedljivo v praksi in utemeljeno z etičnega vidika, razvijalec zdravstvene tehnologije izvede vsaj eno randomizirano nadzorovano klinično preskušanje, v katerem glede na klinično pomembne izide primerja zdravstveno tehnologijo z dejavno primerjalno tehnologijo, ki je med najboljšimi trenutnimi dokazanimi posegi v času zasnove preskušanja (standardno zdravljenje) ali najpogostejši poseg, če ni standardnega zdravljenja. Razvijalec tehnologij podatke in rezultate opravljenih primerjalnih preskusov zagotovi v dokumentaciji, predloženi za skupno klinično oceno. |
| --- | --- |

(j)

če je to izvedljivo v praksi in utemeljeno z etičnega vidika, razvijalec zdravstvene tehnologije izvede vsaj eno randomizirano nadzorovano klinično preskušanje, v katerem glede na klinično pomembne izide primerja zdravstveno tehnologijo z dejavno primerjalno tehnologijo, ki je med najboljšimi trenutnimi dokazanimi posegi v času zasnove preskušanja (standardno zdravljenje) ali najpogostejši poseg, če ni standardnega zdravljenja. Razvijalec tehnologij podatke in rezultate opravljenih primerjalnih preskusov zagotovi v dokumentaciji, predloženi za skupno klinično oceno.

V primeru medicinskega pripomočka se metodologija prilagodi njegovim značilnostim in posebnostim, pri čemer se kot podlaga uporabi metodologija, ki jo je že razvila mreža EUnetHTA.

Koordinacijska skupina predloži osnutek izvedbene uredbe Komisiji v potrditev.

V [treh mesecih] od prejema osnutka ukrepa Komisija odloči, ali ga bo potrdila z izvedbenim aktom, sprejetim v skladu s postopkom pregleda iz člena 30(2).

Kadar Komisija ne namerava potrditi osnutka ukrepa ali ga namerava potrditi delno ali če predlaga spremembe, osnutek vrne koordinacijski skupini in navede razloge. V obdobju [šestih tednov] lahko koordinacijska skupina spremeni osnutek ukrepa na podlagi navedb Komisije in predlaganih sprememb ter ga ponovno predloži Komisiji.

Če Koordinacijska skupina ob izteku tega [šesttedenskega roka] ne predloži spremenjenega osnutka ukrepa ali predloži osnutek ukrepa, ki ni spremenjen v skladu s spremembami, ki jih je predlagala Komisija, lahko Komisija izvedbeno uredbo sprejme s spremembami, ki so po njenem mnenju pomembne, oziroma ga zavrne.

Če koordinacijska skupina Komisiji ne predloži osnutka ukrepa v roku v skladu z [odstavkom 1], lahko Komisija sprejme izvedbeno uredbo, ne da bi koordinacijska skupina podala osnutek. [Sprememba 208/rev]

2.   Izvedbeni akti iz odstavka 1 se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 30(2).

Člen 23

Vsebina dokumentov za predložitev in poročila ter pravil za izbiro zainteresiranih strani

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 31 glede:

  Koordinacijska skupina po istem postopku iz točke (a) člena 2(1) določi: [Sprememba 162]

| (a) | vsebine

  obliko in predloge
  : [Sprememba 163]







  (i) | dokumentacije z informacijami, podatki in dokazi, ki jih morajo razvijalci zdravstvenih tehnologij predložiti za klinične ocene; |
| --- | --- | --- |

(a)

vsebine

  obliko in predloge
  : [Sprememba 163]

(i)

dokumentacije z informacijami, podatki in dokazi, ki jih morajo razvijalci zdravstvenih tehnologij predložiti za klinične ocene;

| (ii) | poročil o kliničnih ocenah; |
| --- | --- |

(ii)

poročil o kliničnih ocenah;

| (iii) | povzetkov poročil o kliničnih ocenah. |
| --- | --- |

(iii)

povzetkov poročil o kliničnih ocenah.

| (b) | pravil za določitev zainteresiranih strani

  deležnikov
  , s katerimi se opravi posvetovanje za namene oddelka 1 poglavja II in tega poglavja
  , ne glede na člen 26
  . [Sprememba 164] |
| --- | --- |

(b)

pravil za določitev zainteresiranih strani

  deležnikov
  , s katerimi se opravi posvetovanje za namene oddelka 1 poglavja II in tega poglavja
  , ne glede na člen 26
  . [Sprememba 164]

Poglavje IV

Poglavje IV

Okvir podpore

Okvir podpore

Člen 24

Finančna sredstva Unije

  Financiranje [Sprememba 165]

1.   Unija zagotovi finančna sredstva za delo koordinacijske skupine in njenih podskupin ter dejavnosti v podporo temu delu, kar vključuje njeno sodelovanje s Komisijo, Evropsko agencijo za zdravila in mrežo zainteresiranih strani iz člena 26. Finančna pomoč Unije za dejavnosti v okviru te uredbe se izvaja v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (16).

2.   Finančna sredstva iz odstavka 1 vključujejo sredstva za sodelovanje imenovanih organov in teles držav članic za zdravstvene tehnologije v podporo delu pri skupnih kliničnih ocenah in skupnih znanstvenih posvetovanjih. Ocenjevalec in soocenjevalec sta v skladu z notranjimi določbami Komisije upravičena do posebnega nadomestila za njuno delo pri skupnih kliničnih ocenah in skupnih znanstvenih posvetovanjih.

2a.
     
  Unija zagotovi stabilno in trajno javno financiranje za skupno delo v zvezi z vrednotenjem zdravstvenih tehnologij, ki se opravi brez neposrednega ali posrednega financiranja s strani razvijalcev zdravstvenih tehnologij. [Sprememba 166]

2b.
     
  Komisija lahko vzpostavi sistem pristojbin za razvijalce zdravstvenih tehnologij, ki zahtevajo tako skupna znanstvena posvetovanja kot skupne klinične ocene, ta sredstva pa nameni raziskavam o kliničnih prednostnih nalogah ali zdravstvenih potrebah, ki še niso pokrite. Iz tega sistema pristojbin se v nobenem primeru ne financirajo dejavnosti iz te uredbe. [Sprememba 167]

Člen 25

Podpora Komisije za koordinacijsko skupino

Komisija podpira delo koordinacijske skupine. Komisija zlasti:

| (a) | gosti koordinacijsko skupino v svojih prostorih in sopredseduje njenim sestankom
  , na katerih lahko sodeluje, vendar nima glasovalne pravice
  ; [Sprememba 168] |
| --- | --- |

(a)

gosti koordinacijsko skupino v svojih prostorih in sopredseduje njenim sestankom
  , na katerih lahko sodeluje, vendar nima glasovalne pravice
  ; [Sprememba 168]

| (b) | koordinacijski skupini zagotavlja sekretariat ter upravno, znanstveno in informacijsko podporo; [Sprememba 169] |
| --- | --- |

(b)

koordinacijski skupini zagotavlja sekretariat ter upravno, znanstveno in informacijsko podporo; [Sprememba 169]

| (c) | na informacijski platformi iz člena 27 objavlja letne delovne programe koordinacijske skupine, njena letna poročila, povzetke zapisnikov njenih sestankov ter poročila in zbirna poročila o skupnih kliničnih ocenah; |
| --- | --- |

(c)

na informacijski platformi iz člena 27 objavlja letne delovne programe koordinacijske skupine, njena letna poročila, povzetke zapisnikov njenih sestankov ter poročila in zbirna poročila o skupnih kliničnih ocenah;

| (d) | preverja, ali se delo koordinacijske skupine opravlja neodvisno in pregledno
  , v skladu z veljavnim poslovnikom
  ; [Sprememba 170] |
| --- | --- |

(d)

preverja, ali se delo koordinacijske skupine opravlja neodvisno in pregledno
  , v skladu z veljavnim poslovnikom
  ; [Sprememba 170]

| (e) | olajšuje sodelovanje z Evropsko agencijo za zdravila pri skupnem delu na področju zdravil, vključno z izmenjavo zaupnih informacij; |
| --- | --- |

(e)

olajšuje sodelovanje z Evropsko agencijo za zdravila pri skupnem delu na področju zdravil, vključno z izmenjavo zaupnih informacij;

| (f) | olajšuje sodelovanje z ustreznimi organi na ravni Unije pri skupnem delu na področju medicinskih pripomočkov, vključno z izmenjavo zaupnih informacij. [Sprememba 171] |
| --- | --- |

(f)

olajšuje sodelovanje z ustreznimi organi na ravni Unije pri skupnem delu na področju medicinskih pripomočkov, vključno z izmenjavo zaupnih informacij. [Sprememba 171]

Člen 26

Mreža zainteresiranih strani

  deležnikov

1.   Komisija z odprtim povabilom k oddaji prijav

  razpisom
  in izbiro ustreznih organizacij zainteresiranih strani

  deležnikov
  na podlagi meril za izbor iz odprtega povabila k oddaji prijav

  razpisa, kot so legitimnost, zastopanost, preglednost in odgovornost,
  vzpostavi mrežo zainteresiranih strani

  deležnikov
  .

Organizacije, ki jim je odprti razpis namenjen, so združenja bolnikov, organizacije potrošnikov, nevladne organizacije s področja zdravja in organizacije zdravstvenih delavcev.

Za izbor članov mreže deležnikov se uporabljajo najboljše prakse pri preprečevanju nasprotja interesov.

Evropski parlament ima v mreži deležnikov dva predstavnika. [Sprememba 172]

2.   Komisija objavi seznam organizacij zainteresiranih strani

  deležnikov
  , vključenih v mrežo zainteresiranih strani

  deležnikov
  .
  Deležniki ne smejo biti v nasprotju interesov, njihove izjave o interesih pa se objavijo na informacijski platformi. [Sprememba 173]

3.   Komisija
  vsaj enkrat letno
  organizira ad hoc sestanke

  sestanek
  med mrežo zainteresiranih strani

  deležnikov
  in koordinacijsko skupino, da
  spodbuja konstruktiven dialog. Naloge mreže deležnikov so med drugim
  : [Sprememba 174]

| (a) | se zainteresiranim stranem zagotovijo najnovejše informacije o delu skupine

  izmenjava informacij o delu koordinacijske skupine in postopku ocenjevanja
  ; [Sprememba 175] |
| --- | --- |

(a)

se zainteresiranim stranem zagotovijo najnovejše informacije o delu skupine

  izmenjava informacij o delu koordinacijske skupine in postopku ocenjevanja
  ; [Sprememba 175]

| (b) | se omogoči izmenjava informacij o delu koordinacijske skupine

  sodelovanje na seminarjih, delavnicah ali v posebnih ukrepih, ki se izvajajo v zvezi s konkretnimi vidiki; [Sprememba 176] |
| --- | --- |

(b)

se omogoči izmenjava informacij o delu koordinacijske skupine

  sodelovanje na seminarjih, delavnicah ali v posebnih ukrepih, ki se izvajajo v zvezi s konkretnimi vidiki; [Sprememba 176]

| (ba) | podpiranje dostopa do praktičnih izkušenj glede bolezni in njihovega obvladovanja ter dejanske rabe zdravstvenih tehnologij, da bi bolje razumeli vrednost, ki jo deležniki pripisujejo znanstvenim dokazom, pridobljenim v postopku ocenjevanja; [Sprememba 177] |
| --- | --- |

(ba)

podpiranje dostopa do praktičnih izkušenj glede bolezni in njihovega obvladovanja ter dejanske rabe zdravstvenih tehnologij, da bi bolje razumeli vrednost, ki jo deležniki pripisujejo znanstvenim dokazom, pridobljenim v postopku ocenjevanja; [Sprememba 177]

| (bb) | prispevanje k bolj osredotočeni in učinkovitejši komunikaciji z deležniki in med njimi, da se podpre njihova vloga pri racionalni in varni uporabi zdravstvenih tehnologij; [Sprememba 178] |
| --- | --- |

(bb)

prispevanje k bolj osredotočeni in učinkovitejši komunikaciji z deležniki in med njimi, da se podpre njihova vloga pri racionalni in varni uporabi zdravstvenih tehnologij; [Sprememba 178]

| (bc) | priprava seznama prednostnih nalog za medicinske raziskave; [Sprememba 179] |
| --- | --- |

(bc)

priprava seznama prednostnih nalog za medicinske raziskave; [Sprememba 179]

| (bd) | zagotavljanje prispevka v zvezi z letnim delovnim programom in letno študijo, ki ju pripravi koordinacijska skupina; [Sprememba 180] |
| --- | --- |

(bd)

zagotavljanje prispevka v zvezi z letnim delovnim programom in letno študijo, ki ju pripravi koordinacijska skupina; [Sprememba 180]

Interesi in ustanovni dokumenti deležnikov ter povzetek letnih sestankov in morebitnih dejavnosti se objavijo na informacijski platformi iz člena 27. [Sprememba 181]

4.   Komisija na zahtevo koordinacijske skupine povabi paciente
  , zdravstvene delavce
  in klinične strokovnjake, ki jih imenuje mreža zainteresiranih strani

  deležnikov
  , da se sestankov koordinacijske skupine udeležijo kot opazovalci. [Sprememba 182]

5.   Mreža zainteresiranih strani koordinacijski skupini na njeno zahtevo pomaga pri opredelitvi znanja in izkušenj pacientov ter kliničnega strokovnega znanja za delo njenih podskupin.

Člen 27

Informacijska platforma

1.   Komisija
  na podlagi dela, ki ga je že bilo opravljeno s skupnimi ukrepi mreže EUnetHTA,
  razvije in vzdržuje informacijsko platformo, ki vsebuje informacije o: [Sprememba 183]

| (a) | načrtovanih, začetih in dokončanih skupnih kliničnih ocenah ter vrednotenjih zdravstvenih tehnologij v državah članicah; |
| --- | --- |

(a)

načrtovanih, začetih in dokončanih skupnih kliničnih ocenah ter vrednotenjih zdravstvenih tehnologij v državah članicah;

| (b) | skupnih znanstvenih posvetovanjih; |
| --- | --- |

(b)

skupnih znanstvenih posvetovanjih;

| (c) | študijah za opredelitev nastajajočih zdravstvenih tehnologij; |
| --- | --- |

(c)

študijah za opredelitev nastajajočih zdravstvenih tehnologij;

| (d) | rezultatih prostovoljnega sodelovanja med državami članicami; |
| --- | --- |

(d)

rezultatih prostovoljnega sodelovanja med državami članicami;

| (da) | seznamu članov koordinacijske skupine in njenih podskupin ter drugih strokovnjakov, skupaj z njihovimi izjavami o finančnih interesih; [Sprememba 184] |
| --- | --- |

(da)

seznamu članov koordinacijske skupine in njenih podskupin ter drugih strokovnjakov, skupaj z njihovimi izjavami o finančnih interesih; [Sprememba 184]

| (db) | vseh informacijah, katerih objava se zahteva na podlagi te uredbe; [Sprememba 185] |
| --- | --- |

(db)

vseh informacijah, katerih objava se zahteva na podlagi te uredbe; [Sprememba 185]

| (dc) | končnih poročilih o skupnih kliničnih ocenah in zbirnih poročilih v laikom prijazni obliki v vseh uradnih jezikih Evropske unije; [Sprememba 186] |
| --- | --- |

(dc)

končnih poročilih o skupnih kliničnih ocenah in zbirnih poročilih v laikom prijazni obliki v vseh uradnih jezikih Evropske unije; [Sprememba 186]

| (dd) | seznamu organizacij, vključenih v mrežo deležnikov
  . [Sprememba 187] |
| --- | --- |

(dd)

seznamu organizacij, vključenih v mrežo deležnikov
  . [Sprememba 187]

2.   Komisija organom držav članic, članom mreže zainteresiranih strani in širši javnosti zagotavlja ustrezne ravni dostopa

  javni dostop
  do informacij na informacijski platformi. [Sprememba 188]

Člen 28

Poročilo o izvajanju

  Poročilo o oceni prehodnega obdobja [Sprememba 189]

Komisija najpozneje dve leti po

  ob
  koncu prehodnega obdobja iz člena 33(1) poroča o izvajanju določb

  in preden usklajeni sistem vrednotenja zdravstvenih tehnologij iz te uredbe postane obvezen, predloži poročilo o oceni učinka celotnega sproženega postopka, v katerem poleg drugih meril oceni napredek, dosežen na

  o področju
  dostopa pacientov do novih zdravstvenih tehnologij in delovanja notranjega trga, vpliv na kakovost inovacij, kot je razvoj inovativnih zdravil na področjih, kadar so potrebna, na vzdržnost zdravstvenih sistemov, na kakovost vrednotenja zdravstvenih tehnologij in na zmogljivost na nacionalni in regionalni ravni ter prilagoditev področja
  uporabe skupnih kliničnih ocen in o delovanju

  delovanje
  okvira podpore iz tega poglavja. [Sprememba 190]

Poglavje V

Poglavje V

Končne določbe

Končne določbe

Člen 29

Vrednotenje in spremljanje

1.   Komisija najpozneje pet let po objavi poročila iz člena 28 izvede vrednotenje te uredbe in poroča o svojih ugotovitvah.

2.   Komisija najpozneje do ... [eno leto po datumu začetka uporabe] pripravi program za spremljanje izvajanja te uredbe. V programu spremljanja se določijo načini in časovni intervali za zbiranje podatkov in drugih potrebnih dokazov. Določijo so ukrepi, ki jih Komisija in države članice sprejmejo pri zbiranju in analiziranju podatkov ter drugih dokazov.

3.   V okviru programa spremljanja se uporabljajo letna poročila koordinacijske skupine.

Člen 30

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga odbor. Navedeni odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 31

Izvajanje prenosa pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se prenese na Komisijo pod pogoji iz tega člena.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 17 in 23 se na Komisijo prenese za nedoločen čas od ...[datum začetka veljavnosti te uredbe].

3.   Prenos pooblastila iz členov 17 in 23 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne veljati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli iz Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016.

5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi členov 17 in 23, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet v dveh mesecih od uradnega obvestila, ki sta ga prejela v zvezi s tem aktom, ne nasprotujeta ali če pred iztekom tega roka oba obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Navedeni rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.
  [Sprememba 191]

Člen 32

Priprava izvedbenih in delegiranih aktov [Sprememba 192]

1.   Komisija najpozneje do datuma začetka uporabe te uredbe sprejme izvedbene in delegirane akte iz členov 11, 16, 17,
  in
  22 in 23. [Sprememba 193]

2.   Komisija pri pripravi navedenih izvedbenih in delegiranih aktov upošteva posebne lastnosti panog zdravil in medicinskih pripomočkov
  in upošteva delo, ki je že bilo opravljeno v okviru skupnih ukrepov mreže EUnetHTA
  . [Sprememba 194]

Člen 33

Prehodne določbe

1.   Države članice lahko sodelovanje v sistemu skupnih kliničnih ocen in skupnih znanstvenih posvetovanj iz oddelkov 1 in 2 poglavja II odložijo do ... [3

  4
  leta po datumu začetka uporabe]
  za zdravila iz točk (a) in (aa) člena 5(1) ter do ... [7 let po začetku uporabe] za medicinske pripomočke iz točke (b) člena 5(1) ter za in vitro diagnostične medicinske pripomočke iz točke (c) člena 5(1)
  . [Sprememba 195]

2.   Če nameravajo države članice uporabiti prehodno obdobje iz odstavka 1, Komisijo o tem uradno obvestijo najpozneje eno leto pred datumom začetka uporabe te uredbe.

3.   Države članice, ki so sodelovanje odložile v skladu z odstavkom 1, lahko začnejo sodelovati z učinkom od naslednjega finančnega leta, potem ko Komisiji najpozneje tri mesece pred začetkom navedenega finančnega leta pošljejo uradno obvestilo.

Člen 34

Zaščitna klavzula

1.   Države članice lahko klinično oceno izvedejo s sredstvi, ki niso pravila iz poglavja III te uredbe, iz razlogov,
  določenih v členu 8(1a), ter razlogov,
  povezanih s potrebo po varovanju javnega zdravja v zadevni državi članici, ter če je ukrep utemeljen, potreben in sorazmeren za doseganje navedenega cilja. [Sprememba 196]

2.   Države članice Komisijo
  in koordinacijsko skupino
  uradno obvestijo, da nameravajo klinično oceno izvesti z drugimi sredstvi, pri čemer tako ravnanje utemeljijo. [Sprememba 197]

2a.
     
  Koordinacijska skupina lahko oceni, ali je ta zahteva v skladu z razlogi iz odstavka 1, in svoje ugotovitve sporoči Komisiji. [Sprememba 198]

3.   Komisija v treh mesecih od datuma prejema uradnega obvestila iz odstavka 2 odobri ali zavrne načrtovano oceno, potem ko preveri, ali izpolnjuje zahteve iz odstavka 1 ali ne in ali pomeni sredstvo za samovoljno diskriminacijo ali prikrito omejitev trgovine med državami članicami ali ne. Če Komisija v treh mesecih ne sprejme nobene odločitve, se šteje, da je načrtovana klinična ocena odobrena.
  Odločitev Komisije se objavi na informacijski platformi iz člena 27. [Sprememba 199]

Člen 35

Sprememba Direktive 2011/24/EU

1.   Člen 15 Direktive 2011/24/EU se črta.

2.   Sklicevanje na črtani člen se šteje za sklicevanje na to uredbo.

Člen 36

Začetek veljavnosti in datum začetka uporabe

1.   Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

2.   Uporablja se od ... [3 leta po datumu začetka veljavnosti].

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 283, 10.8.2018, str. 28.

1

(2)  UL C ...

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2019.

3

(4)  

  UL C 263, 25.7.2018, str. 4.

4

UL C 263, 25.7.2018, str. 4.

(5)  
  Direktiva 2011/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2011 o uveljavljanju pravic pacientov pri čezmejnem zdravstvenem varstvu (UL L 88, 4.4.2011, str. 45).

5

Direktiva 2011/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2011 o uveljavljanju pravic pacientov pri čezmejnem zdravstvenem varstvu (UL L 88, 4.4.2011, str. 45).

(6)  UL C 438, 6.12.2014, str. 12.

6

(7)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. marca 2017 o možnostih, ki jih ima EU za izboljšanje dostopa do zdravil – 2016/2057(INI).

7

(8)  COM(2015)0550, str. 19.

8

(9)  Uredba (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o postopkih Skupnosti za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za humano in veterinarsko uporabo ter o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila (UL L 136, 30.4.2004, str. 1).

9

(10)  Uredba (EU) 2017/745 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2017 o medicinskih pripomočkih, spremembi Direktive 2001/83/ES, Uredbe (ES) št. 178/2002 in Uredbe (ES) št. 1223/2009 ter razveljavitvi direktiv Sveta 90/385/EGS in 93/42/EGS (UL L 117, 5.5.2017, str. 1).

10

(11)  
  Uredba (EU) 2017/746 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2017 o in vitro diagnostičnih medicinskih pripomočkih ter razveljavitvi Direktive 98/79/ES in Sklepa Komisije 2010/227/EU (UL L 117, 5.5.2017, str. 176).

11

Uredba (EU) 2017/746 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2017 o in vitro diagnostičnih medicinskih pripomočkih ter razveljavitvi Direktive 98/79/ES in Sklepa Komisije 2010/227/EU (UL L 117, 5.5.2017, str. 176).

(12)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

12

(13)  Medinstitucionalni sporazum med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016 (UL L 123, 12.5.2016, str. 1).

13

Medinstitucionalni sporazum med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016 (UL L 123, 12.5.2016, str. 1).

(14)  Direktiva 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini (UL L 311, 28.11.2001, str. 67).

14

(15)  
  Direktiva Sveta 89/105/EGS z dne 21. decembra 1988 v zvezi s preglednostjo ukrepov, ki urejajo določanje cen zdravil za človeško uporabo in njihovo vključitev v področje nacionalnih sistemov zdravstvenega zavarovanja (UL L 40, 11.2.1989, str. 8).

15

Direktiva Sveta 89/105/EGS z dne 21. decembra 1988 v zvezi s preglednostjo ukrepov, ki urejajo določanje cen zdravil za človeško uporabo in njihovo vključitev v področje nacionalnih sistemov zdravstvenega zavarovanja (UL L 40, 11.2.1989, str. 8).

(16)  Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 298, 26.10.2012, str. 1).

16

---

| 23.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/673 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/673

---

P8_TA(2019)0121

Okvir za pregled neposrednih tujih naložb v Evropski uniji ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za pregled neposrednih tujih naložb v Evropski uniji (COM(2017)0487 – C8-0309/2017 – 2017/0224(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 449/67)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2017)0487), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2017)0487),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0309/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0309/2017),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. aprila 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. aprila 2018 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 23. marca 2018 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 23. marca 2018 (2),

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 5. decembra 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 5. decembra 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino ter mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za zunanje zadeve ter Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0198/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino ter mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za zunanje zadeve ter Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0198/2018),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | se seznanja z izjavo Komisije, priloženo tej resoluciji, ki bo objavljena v seriji L Uradnega lista Evropske unije skupaj s končnim zakonodajnim aktom; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  UL C 262, 25.7.2018, str. 94.

(2)  UL C 247, 13.7.2018, str. 28.

---

P8_TC1-COD(2017)0224

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. februarja 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za pregled neposrednih tujih naložb v Uniji

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2019/452.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

IZJAVA KOMISIJE

Evropska komisija se na zahtevo Evropskega parlamenta zavezuje, da bo:

| — | delila z Evropskim parlamentom standardizirane obrazce, ki jih bo pripravila, da bi državam članicam olajšala izpolnjevanje letnih obveznosti v zvezi s poročanjem v skladu s členom 5 uredbe, ko bodo dokončno oblikovani, in |
| --- | --- |

—

delila z Evropskim parlamentom standardizirane obrazce, ki jih bo pripravila, da bi državam članicam olajšala izpolnjevanje letnih obveznosti v zvezi s poročanjem v skladu s členom 5 uredbe, ko bodo dokončno oblikovani, in

| — | v skladu s členom 5(3) uredbe vsako leto delila z Evropskim parlamentom te standardizirane obrazce ter Evropskemu parlamentu in Svetu predložila letno poročilo. |
| --- | --- |

—

v skladu s členom 5(3) uredbe vsako leto delila z Evropskim parlamentom te standardizirane obrazce ter Evropskemu parlamentu in Svetu predložila letno poročilo.

---

| 23.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/676 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/676

---

P8_TA(2019)0122

Interoperabilnost elektronskih cestninskih sistemov ter lažja čezmejna izmenjava informacij o neplačilih cestnine v Uniji ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2019 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o interoperabilnosti elektronskih cestninskih sistemov ter lažji čezmejni izmenjavi informacij o neplačilih cestnine v Uniji (prenovitev) (COM(2017)0280 – C8-0173/2017 – 2017/0128(COD))

(Redni zakonodajni postopek – prenovitev)

(2020/C 449/68)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2017)0280), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2017)0280),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 91(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0173/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 91(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0173/2017),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. oktobra 2017 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. oktobra 2017 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (2),

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve z dne 24. julija 2017 Odboru za promet in turizem v skladu s členom 104(3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve z dne 24. julija 2017 Odboru za promet in turizem v skladu s členom 104(3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 28. novembra 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 28. novembra 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 104 in 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 104 in 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem ter mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0199/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem ter mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0199/2018),

| A. | ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne predvideva bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih obstoječih besedil skupaj z njihovimi spremembami, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb; |
| --- | --- |

A.

ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne predvideva bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih obstoječih besedil skupaj z njihovimi spremembami, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb;

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju in kakor je bilo prilagojeno v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 81, 2.3.2018, str. 181.

(2)  UL C 77, 28.3.2002, str. 1.

---

P8_TC1-COD(2017)0128

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. februarja 2019 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o interoperabilnosti elektronskih cestninskih sistemov ter lažji čezmejni izmenjavi informacij o neplačilih cestnine v Uniji (prenovitev)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi (EU) 2019/520.)

---

| 23.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/678 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/678

---

P8_TA(2019)0123

Vzajemno priznavanje blaga, ki se zakonito trži v drugi državi članici ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzajemnem priznavanju blaga, ki se zakonito trži v drugi državi članici (COM(2017)0796 – C8-0005/2018 – 2017/0354(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 449/69)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2017)0796), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2017)0796),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0005/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0005/2018),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 23. maja 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 23. maja 2018 (1),

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 28. novembra 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 28. novembra 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A8-0274/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A8-0274/2018),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 283, 10.8.2018, str. 19.

---

P8_TC1-COD(2017)0354

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. februarja 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o vzajemnem priznavanju blaga, ki se zakonito trži v drugi državi članici, in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 764/2008

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2019/515.)

---

| 23.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/679 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/679

---

P8_TA(2019)0124

Nadomestila za čezmejna plačila v Uniji in nadomestila za pretvorbo valut ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 924/2009 glede nekaterih nadomestil za čezmejna plačila v Uniji in nadomestil za pretvorbo valut (COM(2018)0163 – C8-0129/2018 – 2018/0076(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 449/70)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0163), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0163),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0129/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0129/2018),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 31. avgusta 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 31. avgusta 2018 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 11. julija 2018 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 11. julija 2018 (2),

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 19. decembra 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 19. decembra 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika;

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0360/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0360/2018),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 382, 23.10.2018, str. 7.

(2)  UL C 367, 10.10.2018, str. 28.

---

P8_TC1-COD(2018)0076

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. februarja 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 924/2009 glede nekaterih nadomestil za čezmejna plačila v Uniji in nadomestil za pretvorbo valut

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2019/518.)

---

| 23.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/680 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/680

---

P8_TA(2019)0125

Skupna pravila za dostop do mednarodnega trga avtobusnih prevozov ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1073/2009 o skupnih pravilih za dostop do mednarodnega trga avtobusnih prevozov (COM(2017)0647 – C8-0396/2017 – 2017/0288(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 449/71)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2017)0647), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2017)0647),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 91(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0396/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 91(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0396/2017),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženega mnenja irskega parlamenta v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženega mnenja irskega parlamenta v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. aprila 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. aprila 2018 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A8-0032/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A8-0032/2019),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 262, 25.7.2018, str. 47.

(2)  UL C 387, 25.10.2018, str. 70.

---

P8_TC1-COD(2017)0288

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 14. februarja 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1073/2009 o skupnih pravilih za dostop do mednarodnega trga avtobusnih prevozov

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 91(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uporaba Uredbe (ES) št. 1073/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (4) je razkrila, da se
  nekateri
  prevozniki na nacionalnih trgih soočajo z 
  neupravičenimi
  ovirami za razvoj medmestnih avtobusnih storitev
  v korist potnikov
  . Poleg tega se storitve cestnega prevoza potnikov niso prilagajale razvijajočim se potrebam državljanov v zvezi z razpoložljivostjo in kakovostjo ter imajo trajnostni načini prevoza še naprej majhen modalni delež. Posledično so določene skupine državljanov prikrajšane glede razpoložljivosti storitev prevoza potnikov, zaradi večje uporabe avtomobilov pa je več prometnih nesreč, emisij in, zastojev
  in infrastrukturnih stroškov
  . [Sprememba 1] |
| --- | --- |

(1)

Uporaba Uredbe (ES) št. 1073/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (4) je razkrila, da se
  nekateri
  prevozniki na nacionalnih trgih soočajo z 
  neupravičenimi
  ovirami za razvoj medmestnih avtobusnih storitev
  v korist potnikov
  . Poleg tega se storitve cestnega prevoza potnikov niso prilagajale razvijajočim se potrebam državljanov v zvezi z razpoložljivostjo in kakovostjo ter imajo trajnostni načini prevoza še naprej majhen modalni delež. Posledično so določene skupine državljanov prikrajšane glede razpoložljivosti storitev prevoza potnikov, zaradi večje uporabe avtomobilov pa je več prometnih nesreč, emisij in, zastojev
  in infrastrukturnih stroškov
  . [Sprememba 1]

| (2) | Da se zagotovi skladen okvir za medmestne linijske storitve avtobusnega prevoza potnikov v celotni Uniji, bi se morala Uredba (ES) št. 1073/2009 uporabljati za vse medmestne linijske storitve prevoza. Področje uporabe navedene uredbe bi bilo zato treba razširiti
  , vendar se ne bi smela uporabljati za mestna ali primestna območja ali urbane aglomeracije in ne bi smela posegati v določbe Uredbe (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta
   (5). [Sprememba 2] |
| --- | --- |

(2)

Da se zagotovi skladen okvir za medmestne linijske storitve avtobusnega prevoza potnikov v celotni Uniji, bi se morala Uredba (ES) št. 1073/2009 uporabljati za vse medmestne linijske storitve prevoza. Področje uporabe navedene uredbe bi bilo zato treba razširiti
  , vendar se ne bi smela uporabljati za mestna ali primestna območja ali urbane aglomeracije in ne bi smela posegati v določbe Uredbe (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta
   (5). [Sprememba 2]

| (3) | V vsaki državi članici

  Vsaka država članica
  bi bilo treba

  morala
  imenovati neodvisni in nepristranski regulativni organ
  z nalogo izdajanja zavezujočih mnenj
  , da se zagotovi pravilno delovanje trga cestnega prevoza potnikov. Navedeni organ bi bil lahko prav tako odgovoren za druge regulirane sektorje, kot je na primer železniški, energetski ali telekomunikacijski. [Sprememba 3] |
| --- | --- |

(3)

V vsaki državi članici

  Vsaka država članica
  bi bilo treba

  morala
  imenovati neodvisni in nepristranski regulativni organ
  z nalogo izdajanja zavezujočih mnenj
  , da se zagotovi pravilno delovanje trga cestnega prevoza potnikov. Navedeni organ bi bil lahko prav tako odgovoren za druge regulirane sektorje, kot je na primer železniški, energetski ali telekomunikacijski. [Sprememba 3]

| (4) | Delovanje komercialnih linijskih storitev ne bi smelo ogroziti ekonomskega ravnovesja obstoječih
  ali sklenjenih
  pogodb za izvajanje javne službe
  v skladu z Uredbo (ES) št. 1370/2007
  . Iz tega razloga bi regulativni organ moral imeti možnost, da opravi objektivno ekonomsko analizo
  , in pristojnost, da po potrebi predlaga potrebne ukrepe. Komercialne linijske storitve ne bi smele konkurirati ponudnikom prevoza, ki so jim bile dodeljene izključne pravice za opravljanje nekaterih storitev javnega potniškega prevoza v zameno za izvajanje obveznosti javne službe v okviru pogodbe o izvajanju javne službe
  . [Sprememba 4] |
| --- | --- |

(4)

Delovanje komercialnih linijskih storitev ne bi smelo ogroziti ekonomskega ravnovesja obstoječih
  ali sklenjenih
  pogodb za izvajanje javne službe
  v skladu z Uredbo (ES) št. 1370/2007
  . Iz tega razloga bi regulativni organ moral imeti možnost, da opravi objektivno ekonomsko analizo
  , in pristojnost, da po potrebi predlaga potrebne ukrepe. Komercialne linijske storitve ne bi smele konkurirati ponudnikom prevoza, ki so jim bile dodeljene izključne pravice za opravljanje nekaterih storitev javnega potniškega prevoza v zameno za izvajanje obveznosti javne službe v okviru pogodbe o izvajanju javne službe
  . [Sprememba 4]

| (5) | Pogoj za linijske prevoze

  opravljanje linijskih prevozov
  v obliki kabotaže bi moralo biti posedovanje licence Skupnosti
  in uporaba pametnega tahografa v skladu s poglavjem II Uredbe (EU) št. 165/2014 Evropskega parlamenta in Sveta
   (6). Da bi izvršnim organom omogočili učinkovite kontrole navedenih storitev, bi bilo treba pojasniti pravila glede izdajanja licenc Skupnosti
  in oblikovati modul informacijskega sistema za notranji trg (IMI) za pošiljanje izjav o napotitvi in elektronskih vlog, s čimer bi se nadzornikom, ki opravljajo cestna preverjanja, omogočilo, da imajo neposreden dostop do podatkov iz evropskega registra podjetij cestnega prevoza in iz IMI v realnem času ter tako preverijo, da so socialni prispevki za napotene voznike avtobusov dejansko plačani
  . [Sprememba 5] |
| --- | --- |

(5)

Pogoj za linijske prevoze

  opravljanje linijskih prevozov
  v obliki kabotaže bi moralo biti posedovanje licence Skupnosti
  in uporaba pametnega tahografa v skladu s poglavjem II Uredbe (EU) št. 165/2014 Evropskega parlamenta in Sveta
   (6). Da bi izvršnim organom omogočili učinkovite kontrole navedenih storitev, bi bilo treba pojasniti pravila glede izdajanja licenc Skupnosti
  in oblikovati modul informacijskega sistema za notranji trg (IMI) za pošiljanje izjav o napotitvi in elektronskih vlog, s čimer bi se nadzornikom, ki opravljajo cestna preverjanja, omogočilo, da imajo neposreden dostop do podatkov iz evropskega registra podjetij cestnega prevoza in iz IMI v realnem času ter tako preverijo, da so socialni prispevki za napotene voznike avtobusov dejansko plačani
  . [Sprememba 5]

| (6) | Da se zagotovi poštena konkurenca na trgu, bi morali prevozniki linijskih prevozov imeti pravico dostopa do avtobusnih postaj v Uniji na podlagi poštenih, pravičnih, nediskriminatornih in preglednih pogojev.
  Upravljanje avtobusne postaje bi moral odobriti nacionalni organ, ki bi moral preveriti, katere zahteve so nujne in katere morajo biti izpolnjene.
  Pritožbe proti odločitvam o zavrnitvi ali omejitvi dostopa bi bilo treba vložiti pri regulativnem organu.
  Države članice lahko izključijo avtobusne postaje, ki so v lasti upravljavca avtobusne postaje in njegovi izključni uporabi za lastne storitve cestnega prevoza potnikov. [Sprememba 6] |
| --- | --- |

(6)

Da se zagotovi poštena konkurenca na trgu, bi morali prevozniki linijskih prevozov imeti pravico dostopa do avtobusnih postaj v Uniji na podlagi poštenih, pravičnih, nediskriminatornih in preglednih pogojev.
  Upravljanje avtobusne postaje bi moral odobriti nacionalni organ, ki bi moral preveriti, katere zahteve so nujne in katere morajo biti izpolnjene.
  Pritožbe proti odločitvam o zavrnitvi ali omejitvi dostopa bi bilo treba vložiti pri regulativnem organu.
  Države članice lahko izključijo avtobusne postaje, ki so v lasti upravljavca avtobusne postaje in njegovi izključni uporabi za lastne storitve cestnega prevoza potnikov. [Sprememba 6]

| (7) | Čeprav se ohranja izdajanje dovoljenj za linijske prevoze, bi bilo treba spremeniti določena pravila glede postopkov za izdajo dovoljenja. |
| --- | --- |

(7)

Čeprav se ohranja izdajanje dovoljenj za linijske prevoze, bi bilo treba spremeniti določena pravila glede postopkov za izdajo dovoljenja.

| (8) | Dovoljenje za nacionalne in mednarodne linijske prevoze bi moralo biti predmet postopka za izdajo dovoljenja. Dovoljenje bi bilo treba izdati, razen če obstajajo posebni razlogi za zavrnitev, ki jih je mogoče pripisati prosilcu, ali če bi storitev ogrozila ekonomsko ravnovesje pogodbe za izvajanje javne službe. Da se zagotovi, da opravljanje komercialnih linijskih prevozov ne ogrozi ekonomskega ravnovesja obstoječih pogodb za izvajanje javne službe, bi bilo treba uvesti prag glede razdalje
  , ki ga določijo države članice in v nobenem primeru ne
  bi
  smel presegati razdalje potovanja 100 kilometrov
  . V primeru linij, oskrbovanih z več kot eno pogodbo o izvajanju javne službe, bi moralo biti mogoče navedeni prag povečati.
  [Sprememba 7] |
| --- | --- |

(8)

Dovoljenje za nacionalne in mednarodne linijske prevoze bi moralo biti predmet postopka za izdajo dovoljenja. Dovoljenje bi bilo treba izdati, razen če obstajajo posebni razlogi za zavrnitev, ki jih je mogoče pripisati prosilcu, ali če bi storitev ogrozila ekonomsko ravnovesje pogodbe za izvajanje javne službe. Da se zagotovi, da opravljanje komercialnih linijskih prevozov ne ogrozi ekonomskega ravnovesja obstoječih pogodb za izvajanje javne službe, bi bilo treba uvesti prag glede razdalje
  , ki ga določijo države članice in v nobenem primeru ne
  bi
  smel presegati razdalje potovanja 100 kilometrov
  . V primeru linij, oskrbovanih z več kot eno pogodbo o izvajanju javne službe, bi moralo biti mogoče navedeni prag povečati.
  [Sprememba 7]

| (9) | Prevozniki nerezidenti bi morali imeti možnost opravljati nacionalne linijske prevoze pod enakimi pogoji kot prevozniki rezidenti
  , če spoštujejo določbe o cestnem prevozu ali druge ustrezne določbe nacionalnega prava, prava Unije ali mednarodnega prava
  . [Sprememba 8] |
| --- | --- |

(9)

Prevozniki nerezidenti bi morali imeti možnost opravljati nacionalne linijske prevoze pod enakimi pogoji kot prevozniki rezidenti
  , če spoštujejo določbe o cestnem prevozu ali druge ustrezne določbe nacionalnega prava, prava Unije ali mednarodnega prava
  . [Sprememba 8]

| (10) | Upravne postopke bi bilo treba čim bolj skrajšati
  , če je to mogoče
  , ne da bi se opustile kontrole in kazni, ki zagotavljajo pravilno uporabo in učinkovito izvrševanje Uredbe (ES) št. 1073/2009. Potniška spremnica pomeni nepotrebno upravno breme in bi jo bilo treba odpraviti.
  [Sprememba 9] |
| --- | --- |

(10)

Upravne postopke bi bilo treba čim bolj skrajšati
  , če je to mogoče
  , ne da bi se opustile kontrole in kazni, ki zagotavljajo pravilno uporabo in učinkovito izvrševanje Uredbe (ES) št. 1073/2009. Potniška spremnica pomeni nepotrebno upravno breme in bi jo bilo treba odpraviti.
  [Sprememba 9]

| (11) | Lokalni izleti so dovoljena oblika kabotaže in zanje veljajo splošna pravila glede kabotaže. Člen o lokalnih izletih bi bilo zato treba črtati.
  [Sprememba 10] |
| --- | --- |

(11)

Lokalni izleti so dovoljena oblika kabotaže in zanje veljajo splošna pravila glede kabotaže. Člen o lokalnih izletih bi bilo zato treba črtati.
  [Sprememba 10]

| (12) | Glede na pomen učinkovitega izvajanja Uredbe (ES) št 1073/2009 bi bilo treba spremeniti pravila glede cestnih pregledov in pregledov v podjetjih, da bi se vključila kabotaža. |
| --- | --- |

(12)

Glede na pomen učinkovitega izvajanja Uredbe (ES) št 1073/2009 bi bilo treba spremeniti pravila glede cestnih pregledov in pregledov v podjetjih, da bi se vključila kabotaža.

| (13) | Ciljev te uredbe, da ob harmonizaciji pravil na nacionalnih trgih za linijske avtobusne prevoze in dostop do avtobusnih postaj spodbuja medmestno mobilnost in poveča modalni delež trajnostnih načinov prevoza potnikov, ne morejo zadostno doseči države članice. Unija lahko zato sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za uresničitev navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(13)

Ciljev te uredbe, da ob harmonizaciji pravil na nacionalnih trgih za linijske avtobusne prevoze in dostop do avtobusnih postaj spodbuja medmestno mobilnost in poveča modalni delež trajnostnih načinov prevoza potnikov, ne morejo zadostno doseči države članice. Unija lahko zato sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za uresničitev navedenih ciljev.

| (14) | Da se upoštevata tržni razvoj in tehnični napredek, bi bilo treba v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije pooblastilo za sprejemanje aktov prenesti na Komisijo, da se spremenita prilogi I in II k Uredbi (ES) št. 1073/2009 ter navedena uredba dopolni s pravili glede oblike potrdil za prevoze za lastni račun, oblike vlog za pridobitev dovoljenj in samih dovoljenj, postopka in meril, ki jih je treba upoštevati, da se ugotovi, ali bi predlagani prevoz ogrozil ekonomsko ravnovesje pogodbe o izvajanju javne službe, ter obveznosti držav članic glede poročanja. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se navedena posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (7). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov bi Evropski parlament in Svet zlasti morala prejeti vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, strokovnjaki Evropskega parlamenta in Sveta pa bi morali imeti možnost, da se sistematično udeležujejo sestankov strokovne skupine Komisije, ki se ukvarja s pripravo delegiranih aktov. [Sprememba 11] |
| --- | --- |

(14)

Da se upoštevata tržni razvoj in tehnični napredek, bi bilo treba v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije pooblastilo za sprejemanje aktov prenesti na Komisijo, da se spremenita prilogi I in II k Uredbi (ES) št. 1073/2009 ter navedena uredba dopolni s pravili glede oblike potrdil za prevoze za lastni račun, oblike vlog za pridobitev dovoljenj in samih dovoljenj, postopka in meril, ki jih je treba upoštevati, da se ugotovi, ali bi predlagani prevoz ogrozil ekonomsko ravnovesje pogodbe o izvajanju javne službe, ter obveznosti držav članic glede poročanja. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se navedena posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (7). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov bi Evropski parlament in Svet zlasti morala prejeti vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, strokovnjaki Evropskega parlamenta in Sveta pa bi morali imeti možnost, da se sistematično udeležujejo sestankov strokovne skupine Komisije, ki se ukvarja s pripravo delegiranih aktov. [Sprememba 11]

| (15) | Uredbo (ES) št. 1073/2009 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(15)

Uredbo (ES) št. 1073/2009 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 1073/2009 se spremeni:

| (1) | v členu 1 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

  „4.   Ta uredba se uporablja za notranji
  medmestni
  cestni prevoz potnikov za najem ali plačilo, ki ga opravlja prevoznik nerezident, kot je določeno v poglavju V
  , in ne posega v določbe Uredbe (ES) št
  . 
  1370/2007
  .“; [Sprememba 12] |
| --- | --- |

(1)

v členu 1 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

„4.   Ta uredba se uporablja za notranji
  medmestni
  cestni prevoz potnikov za najem ali plačilo, ki ga opravlja prevoznik nerezident, kot je določeno v poglavju V
  , in ne posega v določbe Uredbe (ES) št
  . 
  1370/2007
  .“; [Sprememba 12]

| (2) | člen 2 se spremeni:






  (a) | točka 2 se nadomesti z naslednjim:

  „2.   ‚linijski prevozi‘ pomenijo prevoze, s katerimi se zagotovi prevoz potnikov v določenih časovnih presledkih na določenih linijah, bodisi brez vmesnih postajališč bodisi tako, da potniki vstopajo in izstopajo na vnaprej določenih postajališčih;“; |
| --- | --- | --- |

(2)

člen 2 se spremeni:

(a)

točka 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   ‚linijski prevozi‘ pomenijo prevoze, s katerimi se zagotovi prevoz potnikov v določenih časovnih presledkih na določenih linijah, bodisi brez vmesnih postajališč bodisi tako, da potniki vstopajo in izstopajo na vnaprej določenih postajališčih;“;

| (b) | točka 7 se nadomesti z naslednjim:



  „7.   ‚kabotaža‘ pomeni nacionalni cestni prevoz potnikov za najem in plačilo v državi članici gostiteljici;“;
  [Sprememba 83] |
| --- | --- |

(b)

(b)

točka 7 se nadomesti z naslednjim:

točka 7 se nadomesti z naslednjim:

„7.   ‚kabotaža‘ pomeni nacionalni cestni prevoz potnikov za najem in plačilo v državi članici gostiteljici;“;
  [Sprememba 83]

| (c) | dodajo se naslednje točke 9 do 11b:






  „9. | ‚avtobusna postaja‘ pomeni kateri koli

  odobreni
  objekt s površino najmanj 600 m2
  , ki zagotavlja parkirišče, ki ga uporabljajo avtobusi za pobiranje

  vstop
  ali odlaganje

  izstop
  potnikov; [Sprememba 13] |
| --- | --- | --- |

(c)

dodajo se naslednje točke 9 do 11b:

„9.

‚avtobusna postaja‘ pomeni kateri koli

odobreni

s površino najmanj 600 m2

pobiranje

vstop

odlaganje

izstop

[Sprememba 13]

| 10. | ‚upravljavec avtobusne postaje‘ pomeni kateri koli subjekt
  v državi članici
  , ki je odgovoren za odobritev dostopa do avtobusne postaje

  upravljanje avtobusne postaje, ki izpolnjuje zahteve glede strokovne usposobljenosti in finančne zmogljivosti
  ; [Sprememba 14] |
| --- | --- |

10.

‚upravljavec avtobusne postaje‘ pomeni kateri koli subjekt
  v državi članici

odobritev dostopa do avtobusne postaje

upravljanje avtobusne postaje, ki izpolnjuje zahteve glede strokovne usposobljenosti in finančne zmogljivosti

[Sprememba 14]

| 11. | ‚izvedljiva nadomestna možnost‘ pomeni drugo avtobusno postajo, ki je ekonomsko sprejemljiva za prevoznika
  , nudi primerljivo infrastrukturo
  in mu

  povezljivost do avtobusne postaje, za katero je bilo prvotno zaprošeno, omogoča potnikom dostop do drugih oblik javnega prevoza ter prevozniku
  omogoča opravljati zadevne prevoze potnikov
  podobno kot avtobusna postaja, za katero je bilo prvotno zaprošeno
  .“; [Sprememba 15] |
| --- | --- |

11.

‚izvedljiva nadomestna možnost‘ pomeni drugo avtobusno postajo, ki je ekonomsko sprejemljiva za prevoznika
  , nudi primerljivo infrastrukturo

mu

povezljivost do avtobusne postaje, za katero je bilo prvotno zaprošeno, omogoča potnikom dostop do drugih oblik javnega prevoza ter prevozniku

podobno kot avtobusna postaja, za katero je bilo prvotno zaprošeno

[Sprememba 15]

| 11a. | „pogodba o izvajanju javne službe“ pomeni enega ali več pravno zavezujočih aktov, ki potrjujejo dogovor med pristojnim organom in izvajalcem javne službe, da se temu izvajalcu javne službe zaupa upravljanje in opravljanje storitev javnega potniškega prevoza v skladu z obveznostmi javne službe; pogodba je lahko glede na pravo posamezne države članice tudi odločba, ki jo sprejme pristojni organ v obliki posamičnega zakonodajnega ali upravnega akta ali ki vsebuje pogoje, pod katerimi pristojni organ sam opravlja storitve ali opravljanje teh storitev zaupa notranjemu izvajalcu; [Sprememba 16] |
| --- | --- |

11a.

11a.

„pogodba o izvajanju javne službe“ pomeni enega ali več pravno zavezujočih aktov, ki potrjujejo dogovor med pristojnim organom in izvajalcem javne službe, da se temu izvajalcu javne službe zaupa upravljanje in opravljanje storitev javnega potniškega prevoza v skladu z obveznostmi javne službe; pogodba je lahko glede na pravo posamezne države članice tudi odločba, ki jo sprejme pristojni organ v obliki posamičnega zakonodajnega ali upravnega akta ali ki vsebuje pogoje, pod katerimi pristojni organ sam opravlja storitve ali opravljanje teh storitev zaupa notranjemu izvajalcu;

| 11b. | „nadomestna pot“ pomeni pot med izhodiščnim in namembnim krajem obstoječega linijskega prevoza, ki jo je mogoče nadomestno uporabiti.“; [Sprememba 17] |
| --- | --- |

11b.

11b.

„nadomestna pot“ pomeni pot med izhodiščnim in namembnim krajem obstoječega linijskega prevoza, ki jo je mogoče nadomestno uporabiti.“;

| (3) | pred Poglavje II se vstavi naslednji člen:

  „Člen 3a
  Regulativni organ

  1.   Vsaka država članica imenuje

  Pristojni organi v vsaki državi članici imenujejo
  enotni nacionalni
  javni
  regulativni organ za sektor cestnega prevoza potnikov. Navedeni organ je nepristranski organ, ki je organizacijsko, funkcionalno, hierarhično in pri odločanju pravno ločen
  , pregleden
  ter neodvisen od katerega koli drugega javnega ali zasebnega subjekta. Organ je pri oddaji javnega naročila za izvajanje javne službe neodvisen od katerega koli pristojnega organa. [Sprememba 18]

  Regulativni organ je lahko
  že obstoječi organ, ki je
  odgovoren za druge regulirane sektorje

  storitve
  . [Sprememba 19]



  2.   Regulativni organ za sektor cestnega prevoza potnikov ima potrebno organizacijsko zmogljivost glede človeških
  , finančnih
  in drugih virov
  za opravljanje svojih dolžnosti
  , ki je sorazmerna pomenu navedenega sektorja v zadevni državi članici. [Sprememba 20]





  2a.
     
  Brez poseganja v pristojnosti nacionalnih organov za konkurenco ima regulativni organ pristojnost za spremljanje razmer na področju konkurence na domačem trgu za linijske storitve cestnega potniškega prevoza, da bi se preprečila diskriminacija ali zloraba prevladujočega položaja na trgu, vključno s sklepanjem pogodb s podizvajalci. Njegova mnenja so zavezujoča. [Sprememba 21]



  3.   Regulativni organ opravlja naslednje naloge:






  (a) | izvaja gospodarske analize, ali bi predlagan nov prevoz ogrozil gospodarsko ravnovesje pogodbe o izvajanju javne službe; |
| --- | --- | --- |

(3)

pred Poglavje II se vstavi naslednji člen:

„Člen 3a

Regulativni organ

1.   Vsaka država članica imenuje

  Pristojni organi v vsaki državi članici imenujejo
  enotni nacionalni
  javni
  regulativni organ za sektor cestnega prevoza potnikov. Navedeni organ je nepristranski organ, ki je organizacijsko, funkcionalno, hierarhično in pri odločanju pravno ločen
  , pregleden
  ter neodvisen od katerega koli drugega javnega ali zasebnega subjekta. Organ je pri oddaji javnega naročila za izvajanje javne službe neodvisen od katerega koli pristojnega organa. [Sprememba 18]

Regulativni organ je lahko
  že obstoječi organ, ki je
  odgovoren za druge regulirane sektorje

  storitve
  . [Sprememba 19]

2.   Regulativni organ za sektor cestnega prevoza potnikov ima potrebno organizacijsko zmogljivost glede človeških
  , finančnih
  in drugih virov
  za opravljanje svojih dolžnosti
  , ki je sorazmerna pomenu navedenega sektorja v zadevni državi članici. [Sprememba 20]

2a.
     
  Brez poseganja v pristojnosti nacionalnih organov za konkurenco ima regulativni organ pristojnost za spremljanje razmer na področju konkurence na domačem trgu za linijske storitve cestnega potniškega prevoza, da bi se preprečila diskriminacija ali zloraba prevladujočega položaja na trgu, vključno s sklepanjem pogodb s podizvajalci. Njegova mnenja so zavezujoča. [Sprememba 21]

3.   Regulativni organ opravlja naslednje naloge:

(a)

izvaja gospodarske analize, ali bi predlagan nov prevoz ogrozil gospodarsko ravnovesje pogodbe o izvajanju javne službe;

| (b) | zbira in zagotavlja informacije o dostopu do avtobusne postaje
  z namenom zagotavljanja, da se dostop do postaje za prevoznike odobri pod poštenimi, pravičnimi, nediskriminatornimi in preglednimi pogoji
  ; in
  [Sprememba 22] |
| --- | --- |

(b)

zbira in zagotavlja informacije o dostopu do avtobusne postaje
  z namenom zagotavljanja, da se dostop do postaje za prevoznike odobri pod poštenimi, pravičnimi, nediskriminatornimi in preglednimi pogoji
  ; in
  [Sprememba 22]

| (c) | odloča o pritožbah zoper odločitve upravljavcev avtobusne postaje.
  in [Sprememba 23] |
| --- | --- |

(c)

odloča o pritožbah zoper odločitve upravljavcev avtobusne postaje.
  in [Sprememba 23]

| (ca) | vzpostavi se javno dostopni elektronski register, v katerem so navedeni vsi dovoljeni nacionalni in mednarodni linijski prevozi. [Sprememba 24] |
| --- | --- |

(ca)

vzpostavi se javno dostopni elektronski register, v katerem so navedeni vsi dovoljeni nacionalni in mednarodni linijski prevozi. [Sprememba 24]

4.   Regulativni organ lahko pri izvajanju svojih nalog zahteva ustrezne informacije od
  drugih
  pristojnih organov, upravljavcev avtobusne postaje, prosilcev za izdajo dovoljenja in katere koli tretje strani, ki je vpletena na ozemlju zadevne države članice. [Sprememba 25]

Zahtevane informacije se predložijo v razumnem roku, ki ga določi regulativni organ in ki ne presega enega meseca. V 
  ustrezno
  utemeljenih primerih
  lahko
  regulativni organ lahko rok za predložitev informacij podaljša za največ dva tedna. Regulativni organ mora imeti možnost izvrševanja zahtev po informacijah s kaznimi, ki so učinkovite, sorazmerne in odvračilne. [Sprememba 26]

5.   Države članice zagotovijo, da so odločitve regulativnega organa predmet
  takojšnjega
  sodnega nadzora. Navedeni nadzor ima lahko odložilni učinek le, kadar lahko takojšnji učinek odločitve regulativnega organa pritožniku povzroči nepovratno ali očitno prekomerno škodo. Ta določba ne posega v pristojnosti sodišča, ki obravnava pritožbo, kot jih določa ustavno pravo zadevne države članice. [Sprememba 27]

6.   Odločitve, ki jih sprejme regulativni organ, se objavijo
  v dveh tednih od sprejetja
  .“; [Sprememba 28]

| (4) | člen 4 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

  „1.   Za opravljanje mednarodnih avtobusnih prevozov potnikov in kabotaže se zahteva licenca Skupnosti, ki jo izdajo pristojni organi države članice sedeža.“; |
| --- | --- | --- |

(4)

člen 4 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Za opravljanje mednarodnih avtobusnih prevozov potnikov in kabotaže se zahteva licenca Skupnosti, ki jo izdajo pristojni organi države članice sedeža.“;

| (b) | v odstavku 2 se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 26 v zvezi s spremembo prilog I in II, da se prilagodita tehničnemu napredku.“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 2 se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 26 v zvezi s spremembo prilog I in II, da se prilagodita tehničnemu napredku.“;

| (5) | člen 5 se spremeni:






  (a) | v odstavku 3 se peti pododstavek črta; |
| --- | --- | --- |

(5)

člen 5 se spremeni:

(a)

v odstavku 3 se peti pododstavek črta;

| (b) | v odstavku 5 se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 26, ki določa obliko potrdil.“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 5 se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 26, ki določa obliko potrdil.“;

| (6) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 5a
  Dostop do avtobusnih postaj

  1.   Upravljavci avtobusnih postaj prevoznikom po poštenih, pravičnih, nediskriminatornih in preglednih pogojih odobrijo pravico dostopa do avtobusnih postaj za namen opravljanja linijskih prevozov, vključno s kakršnimi koli objekti ali storitvami, ki se zagotavljajo na navedeni avtobusni postaji.




  1a.
     
  Če upravljavci avtobusnih postaj odobrijo dostop, avtobusni prevozniki ravnajo v skladu z obstoječimi pravili in pogoji avtobusne postaje. [Sprememba 29]



  2.   Upravljavci avtobusnih postaj si prizadevajo ugoditi vsem zahtevam za dostop, da se zagotovi optimalna uporaba avtobusnih postaj.
  Zahteve za dostop
  do avtobusnih postaj
  se lahko zavrnejo le zaradi
  ustrezno utemeljenega
  pomanjkanja zmogljivosti
  , ponavljajočega se neplačila pristojbin, ustrezno dokumentiranih resnih in ponavljajočih se kršitev cestnega prevoznika ali na podlagi drugih nacionalnih določb, če se te dosledno uporabljajo in ne pomenijo diskriminacije posameznih prevoznikov, ki želijo dostop do avtobusne postaje, ali z njimi povezanih poslovnih modelov. Če se zahteva zavrne, upravljavec avtobusne postaje svojo odločitev sporoči tudi regulativnemu organu
  . [Sprememba 30]

  Kadar upravljavec avtobusne postaje zavrne zahtevo za dostop,
  je zaželeno, da
  navede
  najboljše
  izvedljive nadomestne možnosti
  , ki jih pozna
  . [Sprememba 31]



  3.   Upravljavec avtobusne postaje v dveh ali več uradnih jezikih

  ustreznem nacionalnem jeziku in še enem uradnem jeziku
  Unije objavi najmanj naslednje informacije: [Sprememba 32]







  (a) | seznam vseh storitev, ki se zagotavljajo, in cen zanje; |
| --- | --- | --- |

(6)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 5a

Dostop do avtobusnih postaj

1.   Upravljavci avtobusnih postaj prevoznikom po poštenih, pravičnih, nediskriminatornih in preglednih pogojih odobrijo pravico dostopa do avtobusnih postaj za namen opravljanja linijskih prevozov, vključno s kakršnimi koli objekti ali storitvami, ki se zagotavljajo na navedeni avtobusni postaji.

1a.
     
  Če upravljavci avtobusnih postaj odobrijo dostop, avtobusni prevozniki ravnajo v skladu z obstoječimi pravili in pogoji avtobusne postaje. [Sprememba 29]

2.   Upravljavci avtobusnih postaj si prizadevajo ugoditi vsem zahtevam za dostop, da se zagotovi optimalna uporaba avtobusnih postaj.

Zahteve za dostop
  do avtobusnih postaj
  se lahko zavrnejo le zaradi
  ustrezno utemeljenega
  pomanjkanja zmogljivosti
  , ponavljajočega se neplačila pristojbin, ustrezno dokumentiranih resnih in ponavljajočih se kršitev cestnega prevoznika ali na podlagi drugih nacionalnih določb, če se te dosledno uporabljajo in ne pomenijo diskriminacije posameznih prevoznikov, ki želijo dostop do avtobusne postaje, ali z njimi povezanih poslovnih modelov. Če se zahteva zavrne, upravljavec avtobusne postaje svojo odločitev sporoči tudi regulativnemu organu
  . [Sprememba 30]

Kadar upravljavec avtobusne postaje zavrne zahtevo za dostop,
  je zaželeno, da
  navede
  najboljše
  izvedljive nadomestne možnosti
  , ki jih pozna
  . [Sprememba 31]

3.   Upravljavec avtobusne postaje v dveh ali več uradnih jezikih

  ustreznem nacionalnem jeziku in še enem uradnem jeziku
  Unije objavi najmanj naslednje informacije: [Sprememba 32]

(a)

seznam vseh storitev, ki se zagotavljajo, in cen zanje;

| (aa) | seznam vse obstoječe infrastrukture in tehničnih specifikacij avtobusne postaje; [Sprememba 33] |
| --- | --- |

(aa)

seznam vse obstoječe infrastrukture in tehničnih specifikacij avtobusne postaje; [Sprememba 33]

| (b) | pravila za časovno načrtovanje dodeljevanja zmogljivosti; |
| --- | --- |

(b)

pravila za časovno načrtovanje dodeljevanja zmogljivosti;

| (c) | veljavni vozni red in dodeljevanje zmogljivosti. |
| --- | --- |

(c)

veljavni vozni red in dodeljevanje zmogljivosti.

Navedene informacije upravljavec avtobusne postaje in regulativni organ na zahtevo dasta na voljo brezplačno v elektronski obliki in na svojih spletiščih, če jih imata.

Informacije se po potrebi posodabljajo in spreminjajo.“;

3a.
     
  Države članice lahko iz uporabe tega člena izključijo avtobusne postaje, ki so v lasti upravljavca avtobusne postaje in njegovi izključni uporabi za lastne storitve cestnega prevoza potnikov. Regulatorni organi pri obravnavanju vloge za izključitev upoštevajo razpoložljivost izvedljivih nadomestnih možnosti.“; [Sprememba 34]

| (7) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 5b
  Postopek za odobritev dostopa do avtobusnih postaj

  1.   Prevoznik, ki želi dostop do avtobusne postaje, predloži vlogo upravljavcu avtobusne postaje.



  2.   Če dostopa ni mogoče odobriti v skladu z zahtevo iz vloge, upravljavec avtobusne postaje začne posvetovanja z vsemi zainteresiranimi prevozniki, da bi ugodil vlogi.
  [Sprememba 35]



  3.   Upravljavec avtobusne postaje odloči o vlogi za dostop do avtobusne postaje
  brez odlašanja in najpozneje
  v dveh mesecih

  enem mesecu
  od dneva, ko prevoznik vlogo predloži. V odločitvah o dostopu se navedejo razlogi, na katerih odločitve temeljijo.

  Kadar
  se
  dostop zavrne
  ,
  upravljavec avtobusne postaje svojo odločitev utemelji
  . [Sprememba 36]



  4.   Prosilci se lahko pritožijo zoper odločitve upravljavcev avtobusne postaje. Pritožbe se vložijo pri regulativnem organu.


  5.   Kadar regulativni organ obravnava pritožbo zoper odločitev upravljavca avtobusne postaje, sprejme utemeljeno odločitev v določenem časovnem roku, v vsakem primeru pa v treh tednih po prejemu vseh ustreznih informacij.
  Odločitev regulativnega organa o pritožbi je zavezujoča
  , zanjo pa veljajo določbe nacionalnega prava glede sodnega nadzora
  . Regulativni organ mora imeti možnost, da jo s kaznimi, ki so učinkovite, sorazmerne in odvračilne, izvršuje. [Sprememba 37]

  Odločitev je predmet zgolj sodnega nadzora.“; |
| --- | --- |

(7)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 5b

Postopek za odobritev dostopa do avtobusnih postaj

1.   Prevoznik, ki želi dostop do avtobusne postaje, predloži vlogo upravljavcu avtobusne postaje.

2.   Če dostopa ni mogoče odobriti v skladu z zahtevo iz vloge, upravljavec avtobusne postaje začne posvetovanja z vsemi zainteresiranimi prevozniki, da bi ugodil vlogi.
  [Sprememba 35]

3.   Upravljavec avtobusne postaje odloči o vlogi za dostop do avtobusne postaje
  brez odlašanja in najpozneje
  v dveh mesecih

  enem mesecu
  od dneva, ko prevoznik vlogo predloži. V odločitvah o dostopu se navedejo razlogi, na katerih odločitve temeljijo.

  Kadar
  se
  dostop zavrne
  ,
  upravljavec avtobusne postaje svojo odločitev utemelji
  . [Sprememba 36]

4.   Prosilci se lahko pritožijo zoper odločitve upravljavcev avtobusne postaje. Pritožbe se vložijo pri regulativnem organu.

5.   Kadar regulativni organ obravnava pritožbo zoper odločitev upravljavca avtobusne postaje, sprejme utemeljeno odločitev v določenem časovnem roku, v vsakem primeru pa v treh tednih po prejemu vseh ustreznih informacij.

Odločitev regulativnega organa o pritožbi je zavezujoča
  , zanjo pa veljajo določbe nacionalnega prava glede sodnega nadzora
  . Regulativni organ mora imeti možnost, da jo s kaznimi, ki so učinkovite, sorazmerne in odvračilne, izvršuje. [Sprememba 37]

Odločitev je predmet zgolj sodnega nadzora.“;

| (8) | člen 6 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se prvi stavek prvega pododstavka nadomesti z naslednjim:
  „Dovoljenja se izdajo v imenu prevoznika v papirni ali elektronski obliki in niso prenosljiva.“; |
| --- | --- | --- |

(8)

člen 6 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se prvi stavek prvega pododstavka nadomesti z naslednjim:

„Dovoljenja se izdajo v imenu prevoznika v papirni ali elektronski obliki in niso prenosljiva.“;

| (b) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

  „4.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 26, ki določa obliko dovoljenj.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 26, ki določa obliko dovoljenj.“;

| (9) | člen 7 se spremeni:






  (a) | odstavka 1 in 2 se nadomestita z naslednjim:

  „1.   Vloge za pridobitev dovoljenja za opravljanje linijskih prevozov se predložijo organom, ki izdajo dovoljenje v papirni ali elektronski obliki.


  2.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 26, ki določa obliko vlog.“; |
| --- | --- | --- |

(9)

člen 7 se spremeni:

(a)

odstavka 1 in 2 se nadomestita z naslednjim:

„1.   Vloge za pridobitev dovoljenja za opravljanje linijskih prevozov se predložijo organom, ki izdajo dovoljenje v papirni ali elektronski obliki.

2.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 26, ki določa obliko vlog.“;

| (10) | člen 8 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 8

  Postopek

  Postopki
  za izdajo
  ter začasni in stalni odvzem
  dovoljenja za mednarodni prevoz potnikov na zračni razdalji manj kot

  potovanja do
  100 kilometrov [Sprememba 38]


  1.   Dovoljenja se izdajo v soglasju s pristojnimi organi vseh držav članic, na ozemljih katerih se potniki pobirajo ali odlagajo in se prevažajo na zračni razdalji manj kot

  razdaljah potovanja, ki jih opredeli vsaka država članica, do
  100 kilometrov. Organ, ki izda dovoljenje, pošlje kopijo vloge in kopije vse druge ustrezne dokumentacije tem pristojnim organom v dveh tednih od prejema vloge ter jih prosi za soglasje. Istočasno organ, ki izda dovoljenje, navedene dokumente posreduje v vednost pristojnim organom ostalih držav članic, katerih ozemlja se prečkajo. [Sprememba 39]



  2.   Pristojni organi držav članic, ki so bili zaprošeni za soglasje, v treh

  dveh
  mesecih o odločitvi obvestijo organ, ki izda dovoljenje. Rok se šteje od datuma prejema prošnje za soglasje, ki je naveden na potrdilu o prejemu. Če je odločitev pristojnih organov držav članic, ki so bile zaprošene za soglasje, negativna, za to navedejo razloge. [Sprememba 40]

  Če odločitev pristojnih organov držav članic, ki so bile zaprošene za soglasje, ni podana v roku iz prvega pododstavka, se šteje, da je pozitivna.


  3.   Organ, ki izda dovoljenje, odloči o vlogi v štirih

  treh
  mesecih od dneva, ko prevoznik vlogo predloži. [Sprememba 41]




  4.   Dovoljenje se izda, razen če se zavrnitev lahko utemelji na podlagi enega ali več
  objektivnih
  razlogov
  , povezanih z javnim interesom,
  iz točk (a) do (d) člena 8c(2). [Sprememba 42]





  4a.
     
  Če mednarodni linijski avtobusni prevoz ogrozi ekonomsko ravnovesje pogodbe za izvajanje javne službe iz izjemnih razlogov, ki jih v času izdaje dovoljenja ni bilo mogoče predvideti in za katere ni odgovoren imetnik pogodbe o izvajanju javne službe, lahko zadevna država članica v soglasju s Komisijo začasno ali stalno odvzame dovoljenje za opravljanje storitve, če prevoznika o tem obvesti šest mesecev vnaprej. Prevoznik se lahko zoper to odločitev pritoži. [Sprememba 43]



  5.   Če eden od pristojnih organov ne soglaša z izdajo dovoljenja, se zadeva lahko predloži Komisiji v dveh mesecih po prejemu odgovora pristojnega organa.


  6.   Potem ko se je posvetovala z državami članicami, katerih pristojni organi niso dali soglasja, Komisija sprejme odločitev
  najpozneje
  v štirih

  dveh
  mesecih po prejemu obvestila od organa, ki izda dovoljenje. Odločitev začne veljati 30 dni po dnevu uradnega obvestila zadevni državi članici

  vročitve pristojnim organom v zadevnih državah članicah
  . [Sprememba 44]



  7.   Sklep Komisije se uporablja, dokler države članice ne dosežejo soglasja in organ, ki izda dovoljenje, ne sprejme odločitve o vlogi.“; |
| --- | --- |

(10)

člen 8 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 8

Postopek

  Postopki
  za izdajo
  ter začasni in stalni odvzem
  dovoljenja za mednarodni prevoz potnikov na zračni razdalji manj kot

  potovanja do
  100 kilometrov [Sprememba 38]

1.   Dovoljenja se izdajo v soglasju s pristojnimi organi vseh držav članic, na ozemljih katerih se potniki pobirajo ali odlagajo in se prevažajo na zračni razdalji manj kot

  razdaljah potovanja, ki jih opredeli vsaka država članica, do
  100 kilometrov. Organ, ki izda dovoljenje, pošlje kopijo vloge in kopije vse druge ustrezne dokumentacije tem pristojnim organom v dveh tednih od prejema vloge ter jih prosi za soglasje. Istočasno organ, ki izda dovoljenje, navedene dokumente posreduje v vednost pristojnim organom ostalih držav članic, katerih ozemlja se prečkajo. [Sprememba 39]

2.   Pristojni organi držav članic, ki so bili zaprošeni za soglasje, v treh

  dveh
  mesecih o odločitvi obvestijo organ, ki izda dovoljenje. Rok se šteje od datuma prejema prošnje za soglasje, ki je naveden na potrdilu o prejemu. Če je odločitev pristojnih organov držav članic, ki so bile zaprošene za soglasje, negativna, za to navedejo razloge. [Sprememba 40]

Če odločitev pristojnih organov držav članic, ki so bile zaprošene za soglasje, ni podana v roku iz prvega pododstavka, se šteje, da je pozitivna.

3.   Organ, ki izda dovoljenje, odloči o vlogi v štirih

  treh
  mesecih od dneva, ko prevoznik vlogo predloži. [Sprememba 41]

4.   Dovoljenje se izda, razen če se zavrnitev lahko utemelji na podlagi enega ali več
  objektivnih
  razlogov
  , povezanih z javnim interesom,
  iz točk (a) do (d) člena 8c(2). [Sprememba 42]

4a.
     
  Če mednarodni linijski avtobusni prevoz ogrozi ekonomsko ravnovesje pogodbe za izvajanje javne službe iz izjemnih razlogov, ki jih v času izdaje dovoljenja ni bilo mogoče predvideti in za katere ni odgovoren imetnik pogodbe o izvajanju javne službe, lahko zadevna država članica v soglasju s Komisijo začasno ali stalno odvzame dovoljenje za opravljanje storitve, če prevoznika o tem obvesti šest mesecev vnaprej. Prevoznik se lahko zoper to odločitev pritoži. [Sprememba 43]

5.   Če eden od pristojnih organov ne soglaša z izdajo dovoljenja, se zadeva lahko predloži Komisiji v dveh mesecih po prejemu odgovora pristojnega organa.

6.   Potem ko se je posvetovala z državami članicami, katerih pristojni organi niso dali soglasja, Komisija sprejme odločitev
  najpozneje
  v štirih

  dveh
  mesecih po prejemu obvestila od organa, ki izda dovoljenje. Odločitev začne veljati 30 dni po dnevu uradnega obvestila zadevni državi članici

  vročitve pristojnim organom v zadevnih državah članicah
  . [Sprememba 44]

7.   Sklep Komisije se uporablja, dokler države članice ne dosežejo soglasja in organ, ki izda dovoljenje, ne sprejme odločitve o vlogi.“;

| (11) | vstavijo se naslednji členi:

  „Člen 8a

  Postopek

  Postopki
  za izdajo
  ter začasni in stalni odvzem
  dovoljenja za mednarodni prevoz potnikov na zračni razdalji najmanj

  potovanja več kot
  100 kilometrov [Sprememba 45]


  1.   Organ, ki izda dovoljenje, odloči o vlogi
  brez odlašanja in najpozneje
  v dveh mesecih od dneva, ko prevoznik vlogo predloži. [Sprememba 46]



  2.   Dovoljenje se izda, razen če se zavrnitev lahko utemelji na podlagi enega ali več razlogov iz točk (a) do (c
  a
  ) člena 8c(2). [Sprememba 47]



  3.   Organ, ki izda dovoljenje, pristojnim organom vseh držav članic, na ozemlju katerih se potniki pobirajo

  vstopajo
  ali odlagajo, ter pristojnim organom držav članic, katerih ozemlja se prečkajo, ne da bi se pobirali ali odlagali potniki,

  izstopajo, v dveh tednih od prejema vloge
  posreduje v vednost kopijo vloge in kopije vse druge ustrezne dokumentacije ter svojo presojo o tem
  s prošnjo za njihovo soglasje. Organ, ki izda dovoljenje, tudi pristojnim organom držav članic, katerih ozemlja se prečkajo brez vstopa ali izstopa potnikov, posreduje v vednost zadevne dokumente
  . [Sprememba 48]





  3a.
     
  Če eden od pristojnih organov držav članic, na ozemlju katerih potniki vstopajo ali izstopajo, ne soglaša z dovoljenjem iz enega od razlogov iz odstavka 2, dovoljenja ni mogoče izdati, vendar se lahko zadeva predloži Komisiji v enem mesecu od prejema njegovega odgovora. [Sprememba 49]





  3b.
     
  Potem ko se je posvetovala z državami članicami, katerih pristojni organi niso dali soglasja, Komisija sprejme odločitev v štirih mesecih od prejema obvestila od organa, ki izda dovoljenje. Odločitev začne veljati 30 dni po dnevu uradnega obvestila zadevni državi članici. [Sprememba 50]





  3c.
     
  Sklep Komisije se uporablja, dokler države članice ne dosežejo soglasja in organ, ki izda dovoljenje, ne sprejme odločitve o vlogi. [Sprememba 51]




  Člen 8b
  Postopek za izdajo dovoljenja za nacionalne linijske prevoze

  1.   Organ, ki izda dovoljenje, odloči o vlogi
  najpozneje
  v dveh mesecih od dneva, ko prevoznik vlogo predloži. Ta rok se lahko podaljša na štiri

  tri
  mesece, kadar se zahteva analiza v skladu s točko (d) člena 8c(2). [Sprememba 52]



  2.   Dovoljenja za nacionalne linijske prevoze se izdajo, razen če se zavrnitev lahko utemelji na podlagi enega ali več razlogov iz točk (a) do (c
  a
  ) člena 8c(2) in, če je prevoz potnikov
  poteka
  na zračni razdalji manj kot

  potovanja do
  100 km, iz točke (d) člena 8c(2). [Sprememba 53]




  3.   Razdalja iz odstavka 2 se lahko poveča na 120 kilometrov, če bo linijski prevoz, ki bo uveden, povezoval odhodni in namembni kraj, ki sta že oskrbovana z več kot eno pogodbo o izvajanju javne službe.
  [Sprememba 54]




  Člen 8c
  Odločitve organov, ki izdajo dovoljenje

  1.   V skladu s postopkom iz členov 8, 8a ali 8b organ, ki izda dovoljenje, dovoljenje odobri z omejitvami ali vlogo zavrne. Organ, ki izda dovoljenje, obvesti vse pristojne organe iz člena 8(1) o svoji odločitvi.


  2.   V odločitvah o zavrnitvi vloge ali, izdaji dovoljenja z omejitvami
  ali začasnem ali stalnem odvzemu dovoljenja
  se navedejo razlogi, na katerih temelji zavrnitev

  temeljijo, in se, če je to ustrezno, upoštevajo analize regulativnega organa. Prosilec ali prevoznik, ki izvaja zadevno storitev, imata možnost pritožbe zoper odločitve organa, ki izda dovoljenje
  . [Sprememba 55]


  Dovoljenje se izda, razen če se zavrnitev

  Vloga za dovoljenje
  lahko utemelji

  zavrne le
  na podlagi enega ali več naslednjih razlogov: [Sprememba 56]







  (a) | prosilec ne more zagotavljati prevoza, ki je predmet vloge, z opremo, ki je zanj neposredno na voljo; |
| --- | --- | --- |

(11)

vstavijo se naslednji členi:

„Člen 8a

Postopek

  Postopki
  za izdajo
  ter začasni in stalni odvzem
  dovoljenja za mednarodni prevoz potnikov na zračni razdalji najmanj

  potovanja več kot
  100 kilometrov [Sprememba 45]

1.   Organ, ki izda dovoljenje, odloči o vlogi
  brez odlašanja in najpozneje
  v dveh mesecih od dneva, ko prevoznik vlogo predloži. [Sprememba 46]

2.   Dovoljenje se izda, razen če se zavrnitev lahko utemelji na podlagi enega ali več razlogov iz točk (a) do (c
  a
  ) člena 8c(2). [Sprememba 47]

3.   Organ, ki izda dovoljenje, pristojnim organom vseh držav članic, na ozemlju katerih se potniki pobirajo

  vstopajo
  ali odlagajo, ter pristojnim organom držav članic, katerih ozemlja se prečkajo, ne da bi se pobirali ali odlagali potniki,

  izstopajo, v dveh tednih od prejema vloge
  posreduje v vednost kopijo vloge in kopije vse druge ustrezne dokumentacije ter svojo presojo o tem
  s prošnjo za njihovo soglasje. Organ, ki izda dovoljenje, tudi pristojnim organom držav članic, katerih ozemlja se prečkajo brez vstopa ali izstopa potnikov, posreduje v vednost zadevne dokumente
  . [Sprememba 48]

3a.
     
  Če eden od pristojnih organov držav članic, na ozemlju katerih potniki vstopajo ali izstopajo, ne soglaša z dovoljenjem iz enega od razlogov iz odstavka 2, dovoljenja ni mogoče izdati, vendar se lahko zadeva predloži Komisiji v enem mesecu od prejema njegovega odgovora. [Sprememba 49]

3b.
     
  Potem ko se je posvetovala z državami članicami, katerih pristojni organi niso dali soglasja, Komisija sprejme odločitev v štirih mesecih od prejema obvestila od organa, ki izda dovoljenje. Odločitev začne veljati 30 dni po dnevu uradnega obvestila zadevni državi članici. [Sprememba 50]

3c.
     
  Sklep Komisije se uporablja, dokler države članice ne dosežejo soglasja in organ, ki izda dovoljenje, ne sprejme odločitve o vlogi. [Sprememba 51]

Člen 8b

Postopek za izdajo dovoljenja za nacionalne linijske prevoze

1.   Organ, ki izda dovoljenje, odloči o vlogi
  najpozneje
  v dveh mesecih od dneva, ko prevoznik vlogo predloži. Ta rok se lahko podaljša na štiri

  tri
  mesece, kadar se zahteva analiza v skladu s točko (d) člena 8c(2). [Sprememba 52]

2.   Dovoljenja za nacionalne linijske prevoze se izdajo, razen če se zavrnitev lahko utemelji na podlagi enega ali več razlogov iz točk (a) do (c
  a
  ) člena 8c(2) in, če je prevoz potnikov
  poteka
  na zračni razdalji manj kot

  potovanja do
  100 km, iz točke (d) člena 8c(2). [Sprememba 53]

3.   Razdalja iz odstavka 2 se lahko poveča na 120 kilometrov, če bo linijski prevoz, ki bo uveden, povezoval odhodni in namembni kraj, ki sta že oskrbovana z več kot eno pogodbo o izvajanju javne službe.
  [Sprememba 54]

Člen 8c

Odločitve organov, ki izdajo dovoljenje

1.   V skladu s postopkom iz členov 8, 8a ali 8b organ, ki izda dovoljenje, dovoljenje odobri z omejitvami ali vlogo zavrne. Organ, ki izda dovoljenje, obvesti vse pristojne organe iz člena 8(1) o svoji odločitvi.

2.   V odločitvah o zavrnitvi vloge ali, izdaji dovoljenja z omejitvami
  ali začasnem ali stalnem odvzemu dovoljenja
  se navedejo razlogi, na katerih temelji zavrnitev

  temeljijo, in se, če je to ustrezno, upoštevajo analize regulativnega organa. Prosilec ali prevoznik, ki izvaja zadevno storitev, imata možnost pritožbe zoper odločitve organa, ki izda dovoljenje
  . [Sprememba 55]

Dovoljenje se izda, razen če se zavrnitev

  Vloga za dovoljenje
  lahko utemelji

  zavrne le
  na podlagi enega ali več naslednjih razlogov: [Sprememba 56]

(a)

prosilec ne more zagotavljati prevoza, ki je predmet vloge, z opremo, ki je zanj neposredno na voljo;

| (b) | prosilec ni ravnal v skladu z nacionalno ali mednarodno zakonodajo o cestnem prevozu, še zlasti glede pogojev in zahtev v zvezi z dovoljenji za mednarodne cestne prevoze potnikov, ali pa je odgovoren za resne kršitve zakonodaje Unije
  , nacionalne ali, če je to ustrezno, regionalne zakonodaje
  na področju cestnega prometa, predvsem v zvezi s pravili, ki se uporabljajo za
  tehnične zahteve za
  vozila
  , emisijske standarde
  ter čas vožnje in počitka za voznike; [Sprememba 57] |
| --- | --- |

(b)

prosilec ni ravnal v skladu z nacionalno ali mednarodno zakonodajo o cestnem prevozu, še zlasti glede pogojev in zahtev v zvezi z dovoljenji za mednarodne cestne prevoze potnikov, ali pa je odgovoren za resne kršitve zakonodaje Unije
  , nacionalne ali, če je to ustrezno, regionalne zakonodaje
  na področju cestnega prometa, predvsem v zvezi s pravili, ki se uporabljajo za
  tehnične zahteve za
  vozila
  , emisijske standarde
  ter čas vožnje in počitka za voznike; [Sprememba 57]

| (c) | ob vlogi za podaljšanje dovoljenja niso bili izpolnjeni pogoji za izdajo dovoljenja; |
| --- | --- |

(c)

ob vlogi za podaljšanje dovoljenja niso bili izpolnjeni pogoji za izdajo dovoljenja;

| (ca) | prosilec je zaprosil za dovoljenje za opravljanje linijskih prevozov na isti poti ali na nadomestni poti, kjer je pristojni organ izvajalcu javne službe podelil izključno pravico do opravljanja nekaterih storitev javnega potniškega prevoza v zameno za izvajanje obveznosti javne službe v okviru pogodbe o izvajanju javne službe v skladu s členom 3 Uredbe (ES) št. 1370/2007. Ta razlog za zavrnitev ne posega v točko 1a člena 8d te uredbe; [Sprememba 58] |
| --- | --- |

(ca)

prosilec je zaprosil za dovoljenje za opravljanje linijskih prevozov na isti poti ali na nadomestni poti, kjer je pristojni organ izvajalcu javne službe podelil izključno pravico do opravljanja nekaterih storitev javnega potniškega prevoza v zameno za izvajanje obveznosti javne službe v okviru pogodbe o izvajanju javne službe v skladu s členom 3 Uredbe (ES) št. 1370/2007. Ta razlog za zavrnitev ne posega v točko 1a člena 8d te uredbe; [Sprememba 58]

| (d) | regulativni organ na podlagi objektivne ekonomske analize ugotovi, da bi storitev ogrozila ekonomsko ravnovesje pogodbe o izvajanju javne službe.
  Pri tej analizi se preučijo strukturne in geografske značilnosti zadevnega trga in omrežij (velikost, značilnosti povpraševanja, kompleksnost omrežja, tehnična in geografska izoliranost ter storitve, ki jih pogodba zajema), upošteva pa se tudi, ali se bo z novo storitvijo izboljšala kakovost storitev ali stroškovna učinkovitost. [Sprememba 59] |
| --- | --- |

(d)

regulativni organ na podlagi objektivne ekonomske analize ugotovi, da bi storitev ogrozila ekonomsko ravnovesje pogodbe o izvajanju javne službe.
  Pri tej analizi se preučijo strukturne in geografske značilnosti zadevnega trga in omrežij (velikost, značilnosti povpraševanja, kompleksnost omrežja, tehnična in geografska izoliranost ter storitve, ki jih pogodba zajema), upošteva pa se tudi, ali se bo z novo storitvijo izboljšala kakovost storitev ali stroškovna učinkovitost. [Sprememba 59]

Organi, ki izdajo dovoljenja, vloge ne zavrnejo zgolj na podlagi ponujene cene prevoznika, ki je
  zaprosil za dovoljenje, ki je
  nižja od cene drugih cestnih prevoznikov,
  razen če regulativni organ
  ali dejstva

  drugi ustrezni nacionalni organi ugotovijo
  , da
  namerava prosilec, ki želi vstopiti na trg, ponuditi storitve pod njihovo normalno vrednostjo za daljše obdobje in da bo s tem verjetno ogrozil pošteno konkurenco. Organi, ki izdajo dovoljenja, vloge ne zavrnejo zgolj zato, ker
  na zadevni liniji prevoze opravljajo že drugi cestni prevozniki. [Sprememba 60]

3.   Države članice zagotovijo, da so odločitve organa, ki izda dovoljenje, predmet sodnega nadzora. Navedeni pregled ima lahko odložilni učinek le, kadar lahko takojšnji učinek odločitve organa, ki izda dovoljenje, pritožniku povzroči nepovratno ali očitno prekomerno škodo. Ta določba ne posega v pristojnosti sodišča, ki obravnava pritožbo, kot jih določa ustavno pravo zadevne države članice.

Člen 8d

Omejitev pravice dostopa

1.   Države članice lahko omejijo pravico dostopa do mednarodnih in nacionalnih trgov za linijske
  avtobusne
  prevoze, če predlagani linijski prevoz potnike prevaža na zračni razdalji manj kot

  potovanja do
  100 kilometrov in če bi storitev ogrozila ekonomsko ravnovesje pogodbe o izvajanju javne službe
  ali na kakršni koli razdalji, če se opravlja v mestnem ali predmestnem središču ali urbani aglomeraciji, če izpolnjuje potrebe po prevozu med tem in okoliškimi območji ali če prosilec ni spoštoval določb o cestnem prometu ali drugih ustreznih določb nacionalnega prava, prava Unije ali mednarodnega prava
  . [Sprememba 61]

1a.
     
  Če je pristojni organ podelil izključne pravice podjetju, ki izvaja javno službo v skladu s členom 3 Uredbe (ES) št. 1370/2007, se varstvo izključnih pravic nanaša zgolj na opravljanje storitev javnega potniškega prevoza po istih ali nadomestnih poteh. Podelitev izključnih pravic ne izključuje dovoljenja za nove linijske prevoze, kadar te storitve ne konkurirajo storitvi, določeni v pogodbi o izvajanju javne službe, ali se opravljajo na drugih poteh. [Sprememba 62]

2.   Pristojni organi, ki so oddali javno naročilo ali izvajalci javne službe, ki izvajajo javno naročilo, lahko regulativni organ zaprosijo, da izvede analizo, ali bi bilo ogroženo ekonomsko ravnovesje pogodbe o izvajanju javne službe.

Kadar
  regulativni organ
  prejme tako prošnjo, jo
  preuči prošnjo in
  lahko
  odloči, ali se opravi ekonomska analiza
  v skladu s točko (d) člena 8c(2), razen če obstajajo izjemni praktični ali drugi razlogi, ki upravičujejo odločitev, da tega ne stori
  . O svoji odločitvi obvesti zainteresirane strani. [Sprememba 63]

3.   Kadar regulativni organ opravi ekonomsko analizo, vse zainteresirane strani
  čim prej
  obvesti o rezultatih navedene analize in njenih sklepih
  , najpozneje
  v šestih tednih

  treh mesecih
  po prejemu vseh ustreznih informacij. Regulativni organ lahko sklene, da se dovoljenje izda, izda pod pogoji ali zavrne. [Sprememba 64]

Sklepi regulativnega organa so zavezujoči za organe, ki izdajo dovoljenja.

4.   Pristojni organi in izvajalci javne službe regulativnemu organu predložijo vse potrebne informacije za namene odstavkov 2 in 3.

5.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 26, ki določa postopek in merila, ki jih je treba upoštevati pri uporabi tega člena
  , zlasti pri opravljanju ekonomskih analiz
  . [Sprememba 65]

5a.
     
  Države članice lahko dodatno liberalizirajo sistem dovoljenj za nacionalne linijske prevoze, kar zadeva postopke za izdajo dovoljenj in pragove glede kilometrov.
  “; [Sprememba 66]

| (12) | v členu 9 se prvi odstavek nadomesti z naslednjim:
  „Členi 8, 8a, 8b in 8c se smiselno uporabljajo pri vlogah za podaljšanje dovoljenj ali za spremembo pogojev, pod katerimi je treba opravljati prevoze, za katere se zahteva dovoljenje.“; |
| --- | --- |

(12)

v členu 9 se prvi odstavek nadomesti z naslednjim:

„Členi 8, 8a, 8b in 8c se smiselno uporabljajo pri vlogah za podaljšanje dovoljenj ali za spremembo pogojev, pod katerimi je treba opravljati prevoze, za katere se zahteva dovoljenje.“;

| (13) | naslov poglavja IV se nadomesti z naslednjim:
  „POSEBNI LINIJSKI PREVOZI, IZVZETI IZ DOVOLJENJA“; |
| --- | --- |

(13)

naslov poglavja IV se nadomesti z naslednjim:

„POSEBNI LINIJSKI PREVOZI, IZVZETI IZ DOVOLJENJA“;

| (13a) | v členu 11 se doda odstavek:





  „3a.
     
  Država članica se lahko odloči, da bo od prevoznika nerezidenta zahtevala, da izpolnjuje pogoje v zvezi z zahtevo glede sedeža, kot so določeni v Uredbi (ES) št. 1071/2009 Evropskega parlamenta in Sveta

   (*1)

  , v državi članici gostiteljici, potem ko je bilo temu prevozniku izdano dovoljenje za nacionalni linijski prevoz in preden prevoznik začne opravljati zadevno storitev. V teh odločitvah so navedeni razlogi, na katerih temeljijo. V odločitvi se upoštevata obseg in trajanje dejavnosti prevoznika nerezidenta v državi članici gostiteljici. Če država članica gostiteljica ugotovi, da prevoznik nerezident ne izpolnjuje zahteve glede sedeža, lahko trajno odvzame ustrezna dovoljenja, ki so mu bila izdana za nacionalne linijske prevoze, ali pa jih odvzame začasno do izpolnitve zahteve.




  (*1)  
  Uredba (ES) št. 1071/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o skupnih pravilih glede pogojev za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika in o razveljavitvi Direktive Sveta 96/26/ES (UL L 300, 14.11.2009, str. 51).“; [Sprememba 67]" |
| --- | --- |

(13a)

(13a)

v členu 11 se doda odstavek:

v členu 11 se doda odstavek:

„3a.
     
  Država članica se lahko odloči, da bo od prevoznika nerezidenta zahtevala, da izpolnjuje pogoje v zvezi z zahtevo glede sedeža, kot so določeni v Uredbi (ES) št. 1071/2009 Evropskega parlamenta in Sveta

   (*1)

  , v državi članici gostiteljici, potem ko je bilo temu prevozniku izdano dovoljenje za nacionalni linijski prevoz in preden prevoznik začne opravljati zadevno storitev. V teh odločitvah so navedeni razlogi, na katerih temeljijo. V odločitvi se upoštevata obseg in trajanje dejavnosti prevoznika nerezidenta v državi članici gostiteljici. Če država članica gostiteljica ugotovi, da prevoznik nerezident ne izpolnjuje zahteve glede sedeža, lahko trajno odvzame ustrezna dovoljenja, ki so mu bila izdana za nacionalne linijske prevoze, ali pa jih odvzame začasno do izpolnitve zahteve.

(*1)  
  Uredba (ES) št. 1071/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o skupnih pravilih glede pogojev za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika in o razveljavitvi Direktive Sveta 96/26/ES (UL L 300, 14.11.2009, str. 51).“; [Sprememba 67]"

*1

Uredba (ES) št. 1071/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o skupnih pravilih glede pogojev za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika in o razveljavitvi Direktive Sveta 96/26/ES (UL L 300, 14.11.2009, str. 51).“;

| (14) | v členu 12 se črtajo odstavki 1 do 5; |
| --- | --- |

(14)

v členu 12 se črtajo odstavki 1 do 5;

| (15) | člen 13 se črta;
  [Sprememba 68] |
| --- | --- |

(15)

(15)

člen 13 se črta;
  [Sprememba 68]

člen 13 se črta;

[Sprememba 68]

| (16) | člen 15 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 15
  Dovoljena kabotaža
  Kabotaža je dovoljena za naslednje prevoze:






  (a) | posebne linijske prevoze, ki se opravljajo občasno, pod pogojem, da je zanje sklenjena pogodba med organizatorjem in prevoznikom; |
| --- | --- | --- |

(16)

člen 15 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 15

Dovoljena kabotaža

Kabotaža je dovoljena za naslednje prevoze:

(a)

posebne linijske prevoze, ki se opravljajo občasno, pod pogojem, da je zanje sklenjena pogodba med organizatorjem in prevoznikom;

| (b) | občasne prevoze, ki se opravljajo začasno; [Sprememba 69] |
| --- | --- |

(b)

občasne prevoze, ki se opravljajo začasno; [Sprememba 69]

| (c) | linijske prevoze, ki se opravljajo

  jih v skladu s to uredbo opravlja prevoznik nerezident v državi članici gostiteljici v okviru mednarodnih linijskih prevozov
  v skladu s to uredbo
  , razen prevoznih storitev za potrebe mestnega središča ali urbane aglomeracije ali potrebe po prevozu med tem in okoliškimi območji
  .
  Kabotaža se ne opravlja neodvisno od tega mednarodnega prevoza
  .“; [Sprememba 70] |
| --- | --- |

(c)

linijske prevoze, ki se opravljajo

  jih v skladu s to uredbo opravlja prevoznik nerezident v državi članici gostiteljici v okviru mednarodnih linijskih prevozov
  v skladu s to uredbo
  , razen prevoznih storitev za potrebe mestnega središča ali urbane aglomeracije ali potrebe po prevozu med tem in okoliškimi območji
  .
  Kabotaža se ne opravlja neodvisno od tega mednarodnega prevoza
  .“; [Sprememba 70]

| (16a) | v členu 16(1) se uvodni del nadomesti z naslednjim:



  „1.   Če v zakonodaji Skupnosti ni drugače določeno, za opravljanje kabotaže veljajo
  Direktiva 96/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta

   (*2)

  ter
  zakoni in drugi predpisi, ki veljajo v državi članici gostiteljici glede naslednjega:


  (*2)  
  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 96/71/ES z dne 16. decembra 1996 o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev (UL L 18, 21.1.1997, str. 1).“; [Sprememba 72]" |
| --- | --- |

(16a)

(16a)

v členu 16(1) se uvodni del nadomesti z naslednjim:

v členu 16(1) se uvodni del nadomesti z naslednjim:

„1.   Če v zakonodaji Skupnosti ni drugače določeno, za opravljanje kabotaže veljajo
  Direktiva 96/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta

   (*2)

  ter
  zakoni in drugi predpisi, ki veljajo v državi članici gostiteljici glede naslednjega:

(*2)  
  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 96/71/ES z dne 16. decembra 1996 o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev (UL L 18, 21.1.1997, str. 1).“; [Sprememba 72]"

*2

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 96/71/ES z dne 16. decembra 1996 o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev (UL L 18, 21.1.1997, str. 1).“;

| (17) | člen 17 se črta;
  [Sprememba 73] |
| --- | --- |

(17)

(17)

člen 17 se črta;
  [Sprememba 73]

člen 17 se črta;

[Sprememba 73]

| (17a) | člen 17 se nadomesti z naslednjim:



  „Člen 17
  Kontrolni dokumenti za kabotažo

  1.   Kabotaža v obliki občasnih prevozov se izvaja s potniško spremnico, navedeno v členu 12, ki mora biti v vozilu in

  v papirni ali digitalni obliki, ki
  se na zahtevo predloži pooblaščenemu inšpektorju.


  2.   Naslednji podatki se vpišejo v potniško spremnico:






  (a) | točke odhoda in prihoda prevoza; |
| --- | --- | --- |

(17a)

(17a)

člen 17 se nadomesti z naslednjim:

člen 17 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 17

Kontrolni dokumenti za kabotažo

1.   Kabotaža v obliki občasnih prevozov se izvaja s potniško spremnico, navedeno v členu 12, ki mora biti v vozilu in

  v papirni ali digitalni obliki, ki
  se na zahtevo predloži pooblaščenemu inšpektorju.

2.   Naslednji podatki se vpišejo v potniško spremnico:

(a)

točke odhoda in prihoda prevoza;

| (b) | datum odhoda in datum zaključka prevoza. |
| --- | --- |

(b)

datum odhoda in datum zaključka prevoza.

3.   Potniške spremnice se dobijo v knjigah, navedenih v členu 12, ki jih overi pristojni organ ali pristojno telo v državi članici sedeža.

4.   Pri posebnih linijskih prevozih služi kot kontrolni dokument pogodba, sklenjena med prevoznikom in organizatorjem prevoza, ali overjena verodostojna kopija pogodbe.
  Vendar se potniška spremnica izpolnjuje v obliki mesečnega poročila.

Vendar se potniška spremnica izpolnjuje v obliki mesečnega poročila.

5.   Uporabljene potniške spremnice se vrnejo pristojnemu organu ali pristojnemu telesu v državi članici sedeža v skladu s postopki, ki jih bosta določila navedeni organ ali telo.

  Med preverjanji lahko voznik naveže stik s sedežem podjetja, upravljavcem prevoza ali drugo osebo ali subjektom
  , ki
  lahko zagotovi zahtevane dokumente
  .“; [Sprememba 74]

| (18) | v členu 19(2) se prvi stavek nadomesti z naslednjim:

  „2.   Prevozniki, ki opravljajo kabotažo ali mednarodni avtobusni prevoz potnikov, omogočijo vse preglede, ki so namenjeni zagotavljanju pravilnega izvajanja prevozov, zlasti glede časov vožnje in počitka.“; |
| --- | --- |

(18)

v členu 19(2) se prvi stavek nadomesti z naslednjim:

„2.   Prevozniki, ki opravljajo kabotažo ali mednarodni avtobusni prevoz potnikov, omogočijo vse preglede, ki so namenjeni zagotavljanju pravilnega izvajanja prevozov, zlasti glede časov vožnje in počitka.“;

| (19) | člen 20 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 20
  Medsebojna pomoč

  1.   Države članice si medsebojno pomagajo pri zagotavljanju uporabe te uredbe in nadzora nad njeno uporabo. Informacije si izmenjujejo preko nacionalnih kontaktnih točk, vzpostavljenih na podlagi člena 18 Uredbe (ES) št. 1071/2009.


  2.   Regulativni organi sodelujejo pri izvedbi ekonomskih analiz, ali bi predlagani linijski prevozi ogrozili pogodbo za izvajanje javne službe za mednarodno opravljanje javnega prevoza. Organ, ki izda dovoljenje, se posvetuje z regulativnimi organi vseh ostalih držav članic, ki jih prečka zadevni mednarodni linijski prevoz, in od njih, kadar je to ustrezno, zahteva vse potrebne informacije pred sprejetjem svoje odločitve.“; |
| --- | --- |

(19)

člen 20 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 20

Medsebojna pomoč

1.   Države članice si medsebojno pomagajo pri zagotavljanju uporabe te uredbe in nadzora nad njeno uporabo. Informacije si izmenjujejo preko nacionalnih kontaktnih točk, vzpostavljenih na podlagi člena 18 Uredbe (ES) št. 1071/2009.

2.   Regulativni organi sodelujejo pri izvedbi ekonomskih analiz, ali bi predlagani linijski prevozi ogrozili pogodbo za izvajanje javne službe za mednarodno opravljanje javnega prevoza. Organ, ki izda dovoljenje, se posvetuje z regulativnimi organi vseh ostalih držav članic, ki jih prečka zadevni mednarodni linijski prevoz, in od njih, kadar je to ustrezno, zahteva vse potrebne informacije pred sprejetjem svoje odločitve.“;

| (20) | člen 26 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 26
  Izvajanje prenosa pooblastila

  1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.


  2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 4(2), 5(5), 6(4), 7(2), 8d(5) in 28(3) se prenese na Komisijo za nedoločen čas od ... [datum začetka veljavnosti te uredbe].


  3.   Prenos pooblastila iz členov 4(2), 5(5), 6(4), 7(2), 8d(5) in 28(3) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu pooblastila preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.


  4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.


  5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.


  6.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členi 4(2), 5(5), 6(4), 7(2), 8d(5) in 28(3), začne veljati samo, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotujeta aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila o navedenem aktu ali če sta pred iztekom navedenega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta ugovarjala. Navedeni rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.“; |
| --- | --- |

(20)

člen 26 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 26

Izvajanje prenosa pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 4(2), 5(5), 6(4), 7(2), 8d(5) in 28(3) se prenese na Komisijo za nedoločen čas od ... [datum začetka veljavnosti te uredbe].

3.   Prenos pooblastila iz členov 4(2), 5(5), 6(4), 7(2), 8d(5) in 28(3) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu pooblastila preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členi 4(2), 5(5), 6(4), 7(2), 8d(5) in 28(3), začne veljati samo, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotujeta aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila o navedenem aktu ali če sta pred iztekom navedenega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta ugovarjala. Navedeni rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.“;

| (21) | člen 28 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 28
  Poročanje

  1.   Najpozneje do 31. januarja vsako leto in prvič do 31. januarja [... prvi mesec januar po začetku veljavnosti te uredbe] države članice

  pristojni organi držav članic
  sporočijo Komisiji število dovoljenj za linijske prevoze, izdanih v preteklem letu, in skupno število dovoljenj za linijske prevoze, veljavnih 31. decembra navedenega leta. Navedene informacije se predložijo ločeno za vsako namembno državo članico linijskega prevoza. Države članice Komisiji sporočijo tudi podatke o kabotaži v obliki posebnih linijskih prevozov in občasnih prevozov, ki so jih v preteklem letu opravili prevozniki rezidenti. [Sprememba 75]



  2.   Najpozneje do 31. januarja vsako leto in prvič do 31. januarja [... prvi mesec januar po začetku veljavnosti te uredbe] pristojni organi v državi članici gostiteljici Komisiji predložijo statistične podatke o številu izdanih dovoljenj za kabotažo v obliki linijskih prevozov iz točke (c) člena 15 v preteklem letu.


  3.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 26, da določi obliko tabele, ki se bo uporabljala za sporočanje statističnih podatkov iz odstavkov 1 in 2, ter podatke, ki se predložijo.


  4.   Najpozneje do 31. januarja vsako leto in prvič do 31. januarja [... prvi mesec januar po začetku veljavnosti te uredbe] države članice obvestijo Komisijo o številu prevoznikov, ki imajo licenco Skupnosti na dan 31. decembra preteklega leta, in o številu overjenih kopij, ki ustrezajo številu vozil, ki so bila na navedeni datum udeležena v prometu.


  5.   Do ... [vstavite datum – 5 let po datumu začetka uporabe te uredbe] Komisija predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu o uporabi te uredbe. Poročilo vsebuje informacije o obsegu, v katerem je ta uredba prispevala k boljšemu delovanju trga

  sistema
  cestnega prevoza potnikov
  , zlasti za potnike, za delavce, ki opravljajo avtobusni prevoz, in za okolje
  .“. [Sprememba 76] |
| --- | --- |

(21)

člen 28 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 28

Poročanje

1.   Najpozneje do 31. januarja vsako leto in prvič do 31. januarja [... prvi mesec januar po začetku veljavnosti te uredbe] države članice

  pristojni organi držav članic
  sporočijo Komisiji število dovoljenj za linijske prevoze, izdanih v preteklem letu, in skupno število dovoljenj za linijske prevoze, veljavnih 31. decembra navedenega leta. Navedene informacije se predložijo ločeno za vsako namembno državo članico linijskega prevoza. Države članice Komisiji sporočijo tudi podatke o kabotaži v obliki posebnih linijskih prevozov in občasnih prevozov, ki so jih v preteklem letu opravili prevozniki rezidenti. [Sprememba 75]

2.   Najpozneje do 31. januarja vsako leto in prvič do 31. januarja [... prvi mesec januar po začetku veljavnosti te uredbe] pristojni organi v državi članici gostiteljici Komisiji predložijo statistične podatke o številu izdanih dovoljenj za kabotažo v obliki linijskih prevozov iz točke (c) člena 15 v preteklem letu.

3.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 26, da določi obliko tabele, ki se bo uporabljala za sporočanje statističnih podatkov iz odstavkov 1 in 2, ter podatke, ki se predložijo.

4.   Najpozneje do 31. januarja vsako leto in prvič do 31. januarja [... prvi mesec januar po začetku veljavnosti te uredbe] države članice obvestijo Komisijo o številu prevoznikov, ki imajo licenco Skupnosti na dan 31. decembra preteklega leta, in o številu overjenih kopij, ki ustrezajo številu vozil, ki so bila na navedeni datum udeležena v prometu.

5.   Do ... [vstavite datum – 5 let po datumu začetka uporabe te uredbe] Komisija predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu o uporabi te uredbe. Poročilo vsebuje informacije o obsegu, v katerem je ta uredba prispevala k boljšemu delovanju trga

  sistema
  cestnega prevoza potnikov
  , zlasti za potnike, za delavce, ki opravljajo avtobusni prevoz, in za okolje
  .“. [Sprememba 76]

Člen 2

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od [XX].

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 262, 25.7.2018, str. 47.

1

(2)  UL C 387, 25.10.2018, str. 70.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2019.

3

(4)  Uredba (ES) št. 1073/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o skupnih pravilih za dostop do mednarodnega trga avtobusnih prevozov in spremembi Uredbe (ES) št. 561/2006 (UL L 300, 14.11.2009, str. 88).

4

(5)  Uredba (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o javnih storitvah železniškega in cestnega potniškega prevoza ter o razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 1191/69 in št. 1107/70 (UL L 315, 3.12.2007, str. 1).

5

(6)  Uredba (EU) št. 165/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. februarja 2014 o tahografih v cestnem prometu, razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3821/85 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu in spremembi Uredbe (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom (UL L 60, 28.2.2014, str. 1).

6

(7)  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

7

---

| 23.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/694 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/694

---

P8_TA(2019)0126

Sprememba Direktive 2012/27/EU o energetski učinkovitosti in Uredbe (EU) 2018/1999 o upravljanju energetske unije in podnebnih ukrepov zaradi izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2019 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o prilagoditvi Direktive 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta o energetski učinkovitosti [kot je bila spremenjena z Direktivo 2018/XXX/EU] in Uredbe (EU) 2018/XXX Evropskega parlamenta in Sveta [upravljanje energetske unije] zaradi izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije (COM(2018)0744 – C8-0482/2018 – 2018/0385(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 449/72)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0744), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0744),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter člena 192(1) in člena 194(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0482/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter člena 192(1) in člena 194(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0482/2018),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 30. januarja 2019, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 30. januarja 2019, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A8-0014/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A8-0014/2019),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2018)0385

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. februarja 2019 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2012/27/EU o energetski učinkovitosti in Uredbe (EU) 2018/1999 o upravljanju energetske unije in podnebnih ukrepov zaradi izstopa Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Unije

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Sklepu (EU) 2019/504.)

---