# Uradni list C 432/2020

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 432 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6314. december 2020 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 432

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6314. december 2020

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 432/01 | Sporočilo Komisije o začetku veljavnosti spremembe iz Dohe h Kjotskemu protokolu k Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja | 1 |
| 2020/C 432/02 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9962 — Mylan/Aspen’s EU Thrombosis business) (
  1
  ) | 2 |
| 2020/C 432/03 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10025 — SKN/Lother Group/NORDTEAM JV) (
  1
  ) | 3 |
| 2020/C 432/04 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10019 — AP1/AP3/AP4/Telia Carrier Entities) (
  1
  ) | 4 |
| 2020/C 432/05 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9964 — Eurofiber Nederland/Vattenfall Wärme Berlin/Vattenfall Bitstream Infrastructure) (
  1
  ) | 5 |

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2020/C 432/01

Sporočilo Komisije o začetku veljavnosti spremembe iz Dohe h Kjotskemu protokolu k Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja

1

2020/C 432/02

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9962 — Mylan/Aspen’s EU Thrombosis business) (
  1
  )

1

2

2020/C 432/03

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10025 — SKN/Lother Group/NORDTEAM JV) (
  1
  )

1

3

2020/C 432/04

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10019 — AP1/AP3/AP4/Telia Carrier Entities) (
  1
  )

1

4

2020/C 432/05

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9964 — Eurofiber Nederland/Vattenfall Wärme Berlin/Vattenfall Bitstream Infrastructure) (
  1
  )

1

5

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 432/06 | Menjalni tečaji eura — 11. december 2020 | 6 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2020/C 432/07 | Sheme elektronske identifikacije, priglašene v skladu s členom 9(1) Uredbe (EU) št. 910/2014 Evropskega parlamenta in Sveta o elektronski identifikaciji in storitvah zaupanja za elektronske transakcije na notranjem trgu | 7 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2020/C 432/06

Menjalni tečaji eura — 11. december 2020

6

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2020/C 432/07

Sheme elektronske identifikacije, priglašene v skladu s členom 9(1) Uredbe (EU) št. 910/2014 Evropskega parlamenta in Sveta o elektronski identifikaciji in storitvah zaupanja za elektronske transakcije na notranjem trgu

7

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 432/08 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 11 |
| 2020/C 432/09 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 19 |
| 2020/C 432/10 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 24 |

V   Objave

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2020/C 432/08

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

11

2020/C 432/09

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

19

2020/C 432/10

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

24

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 14.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 432/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 432/1

---

SPOROČILO KOMISIJE

o začetku veljavnosti spremembe iz Dohe h Kjotskemu protokolu k Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja

(2020/C 432/01)

Unija je 13. julija 2015 (1) odobrila spremembo iz Dohe h Kjotskemu protokolu k Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja.

V skladu s členom 20(4) in členom 21(7) Kjotskega protokola začne sprememba veljati za tiste pogodbenice, ki so jo sprejele, na devetdeseti dan po datumu, ko depozitar prejme listino o sprejetju vsaj treh četrtin pogodbenic Kjotskega protokola. Dne 2. oktobra 2020 je bila pri generalnem sekretarju Združenih narodov v vlogi depozitarja Kjotskega protokola deponirana sto štiriinštirideseta listina o sprejetju. V skladu s tem bo za Evropsko unijo sprememba iz Dohe začela veljati 31. decembra 2020.

---

(1)  Sklep Sveta (EU) 2015/1339 z dne 13. julija 2015 o sklenitvi, v imenu Evropske unije, spremembe iz Dohe Kjotskega protokola k Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja in skupnem izpolnjevanju obveznosti v okviru te spremembe (UL L 207, 4.8.2015, str. 1).

---

| 14.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 432/2 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 432/2

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.9962 — Mylan/Aspen’s EU Thrombosis business)

(Besedilo velja za EGP)

(2020/C 432/02)

Komisija se je 15. oktober 2020 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32020M9962. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32020M9962. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 14.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 432/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 432/3

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.10025 — SKN/Lother Group/NORDTEAM JV)

(Besedilo velja za EGP)

(2020/C 432/03)

Komisija se je 3. december 2020 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v nemščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex ((http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32020M10025. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex ((http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32020M10025. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 14.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 432/4 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 432/4

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.10019 — AP1/AP3/AP4/Telia Carrier Entities)

(Besedilo velja za EGP)

(2020/C 432/04)

Komisija se je 4. december 2020 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32020M10019. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32020M10019. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 14.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 432/5 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 432/5

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.9964 — Eurofiber Nederland/Vattenfall Wärme Berlin/Vattenfall Bitstream Infrastructure)

(Besedilo velja za EGP)

(2020/C 432/05)

Komisija se je 7. december 2020 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v nemščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex ((http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32020M9964. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex ((http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32020M9964. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 14.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 432/6 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 432/6

---

Menjalni tečaji eura (1)

11. december 2020

(2020/C 432/06)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,2127 |
| JPY | japonski jen | 126,28 |
| DKK | danska krona | 7,4429 |
| GBP | funt šterling | 0,92294 |
| SEK | švedska krona | 10,2560 |
| CHF | švicarski frank | 1,0786 |
| ISK | islandska krona | 154,80 |
| NOK | norveška krona | 10,6968 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 26,328 |
| HUF | madžarski forint | 354,81 |
| PLN | poljski zlot | 4,4358 |
| RON | romunski leu | 4,8698 |
| TRY | turška lira | 9,5678 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6090 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5487 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,3999 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7100 |
| SGD | singapurski dolar | 1,6213 |
| KRW | južnokorejski won | 1 325,32 |
| ZAR | južnoafriški rand | 18,3435 |
| CNY | kitajski juan | 7,9386 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5375 |
| IDR | indonezijska rupija | 17 074,82 |
| MYR | malezijski ringit | 4,9133 |
| PHP | filipinski peso | 58,339 |
| RUB | ruski rubelj | 88,7373 |
| THB | tajski bat | 36,496 |
| BRL | brazilski real | 6,1448 |
| MXN | mehiški peso | 24,4157 |
| INR | indijska rupija | 89,4705 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,2127

JPY

japonski jen

126,28

DKK

danska krona

7,4429

GBP

funt šterling

0,92294

SEK

švedska krona

10,2560

CHF

švicarski frank

1,0786

ISK

islandska krona

154,80

NOK

norveška krona

10,6968

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

26,328

HUF

madžarski forint

354,81

PLN

poljski zlot

4,4358

RON

romunski leu

4,8698

TRY

turška lira

9,5678

AUD

avstralski dolar

1,6090

CAD

kanadski dolar

1,5487

HKD

hongkonški dolar

9,3999

NZD

novozelandski dolar

1,7100

SGD

singapurski dolar

1,6213

KRW

južnokorejski won

1 325,32

ZAR

južnoafriški rand

18,3435

CNY

kitajski juan

7,9386

HRK

hrvaška kuna

7,5375

IDR

indonezijska rupija

17 074,82

MYR

malezijski ringit

4,9133

PHP

filipinski peso

58,339

RUB

ruski rubelj

88,7373

THB

tajski bat

36,496

BRL

brazilski real

6,1448

MXN

mehiški peso

24,4157

INR

indijska rupija

89,4705

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 14.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 432/7 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 432/7

---

Sheme elektronske identifikacije, priglašene v skladu s členom 9(1) Uredbe (EU) št. 910/2014 Evropskega parlamenta in Sveta o elektronski identifikaciji in storitvah zaupanja za elektronske transakcije na notranjem trgu (1)

(2020/C 432/07)

| Naslov sheme | Sredstva elektronske identifikacije v priglašeni shemi | Država članica priglasiteljica | Raven zanesljivosti | Organ, pristojen za shemo | Datum objave v Uradnem listu Evropske unije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| nemška elektronska identifikacija, ki temelji na razširjenem nadzoru dostopa | nacionalna osebna izkaznica
  elektronsko dovoljenje za prebivanje
  e-osebna izkaznica za državljane Unije in državljane EGP | Zvezna republika Nemčija | visoka | Zvezno ministrstvo za notranje zadeve, gradnjo in domovino |
| Alt-Moabit 140 |
| 10557 Berlin |
| DV2@bmi.bund.de |
| +49 30186810 |

Naslov sheme

Sredstva elektronske identifikacije v priglašeni shemi

Država članica priglasiteljica

Raven zanesljivosti

Organ, pristojen za shemo

Datum objave v Uradnem listu Evropske unije

nemška elektronska identifikacija, ki temelji na razširjenem nadzoru dostopa

nacionalna osebna izkaznica

elektronsko dovoljenje za prebivanje

e-osebna izkaznica za državljane Unije in državljane EGP

Zvezna republika Nemčija

visoka

Zvezno ministrstvo za notranje zadeve, gradnjo in domovino

Alt-Moabit 140

10557 Berlin

DV2@bmi.bund.de

+49 30186810

26.9.2017

14.12.2020

SPID – javni sistem digitalne identitete

sredstva SPID eID zagotavljajo:

| — | Aruba PEC S.p.A. |
| --- | --- |

—

Aruba PEC S.p.A.

| — | Namirial S.p.A. |
| --- | --- |

—

Namirial S.p.A.

| — | InfoCert S.p.A. |
| --- | --- |

—

InfoCert S.p.A.

| — | In.Te.S.A. S.p.A. |
| --- | --- |

—

In.Te.S.A. S.p.A.

| — | Poste Italiane S.p.A |
| --- | --- |

—

Poste Italiane S.p.A

| — | Register S.p.A. |
| --- | --- |

—

Register S.p.A.

| — | Sielte S.p.A. |
| --- | --- |

—

Sielte S.p.A.

| — | Telecom Italia |
| --- | --- |

—

Telecom Italia

Trust Technologies S.r.l.

Italija

visoka

srednja nizka

| AgID – Agencija za digitalno |
| --- |
| Italijo |
| Viale Liszt 21 |
| 00144 Rim |
| eidas-spid@agid.gov.it |
| +39 0685264407 |

AgID – Agencija za digitalno

Italijo

Viale Liszt 21

00144 Rim

eidas-spid@agid.gov.it

+39 0685264407

10.9.2018

| — | Lepida S.p.A. |
| --- | --- |

—

Lepida S.p.A.

13.9.2019

sistem nacionalne identifikacije in avtentifikacije

(NIAS)

osebna izkaznica (eOI)

Republika Hrvaška

visoka

| Ministrstvo za javno |
| --- |
| upravo, republika Hrvaška |
| Maksimirska 63 |
| 10000 Zagreb |
| e-gradjani@uprava.hr |

Ministrstvo za javno

upravo, republika Hrvaška

Maksimirska 63

10000 Zagreb

e-gradjani@uprava.hr

7.11.2018

estonska shema elektronske identifikacije (eID): osebna izkaznica

estonska eID: izkaznica o dovoljenju za bivanje

estonska eID: digitalna osebna izkaznica

estonska eID: digitalna izkaznica o e-prebivališču

estonska eID: mobilna osebna izkaznica (Mobiil-ID)

estonska eID: diplomatska osebna izkaznica

| — | osebna izkaznica |
| --- | --- |

—

osebna izkaznica

| — | izkaznica o dovoljenju za bivanje |
| --- | --- |

—

izkaznica o dovoljenju za bivanje

| — | digitalna osebna izkaznica |
| --- | --- |

—

digitalna osebna izkaznica

| — | digitalna izkaznica o e-prebivališču |
| --- | --- |

—

digitalna izkaznica o e-prebivališču

| — | mobilna osebna izkaznica (Mobiil-ID) |
| --- | --- |

—

mobilna osebna izkaznica (Mobiil-ID)

| — | diplomatska osebna izkaznica |
| --- | --- |

—

diplomatska osebna izkaznica

Republika Estonija

visoka

| Odbor za policijo in mejno stražo |
| --- |
| Pärnu mnt 139 |
| 15060 Talin |
| eid@politsei.ee |
| +372 6123000 |

Odbor za policijo in mejno stražo

Pärnu mnt 139

15060 Talin

eid@politsei.ee

+372 6123000

7.11.2018

Documento Nacional de Identidad electrónico (DNIe)

španska osebna izkaznica (DNIe)

Kraljevina Španija

visoka

| Ministrstvo za notranje zadeve |
| --- |
| Kraljevina Španija |
| C/ Julián González Segador, s/n |
| 28043 Madrid |
| divisiondedocumentacion@policia.es |

Ministrstvo za notranje zadeve

Kraljevina Španija

C/ Julián González Segador, s/n

28043 Madrid

divisiondedocumentacion@policia.es

7.11.2018

luksemburška nacionalna osebna izkaznica (e-osebna izkaznica)

luksemburška e-osebna izkaznica

Veliko vojvodstvo Luksemburg

visoka

| Ministrstvo za notranje zadeve |
| --- |
| BP 10 |
| L-2010 Luxembourg |
| minint@mi.etat.lu |
| secretariat@ctie.etat.lu |
| +352 24784600 |

Ministrstvo za notranje zadeve

BP 10

L-2010 Luxembourg

minint@mi.etat.lu

secretariat@ctie.etat.lu

+352 24784600

7.11.2018

belgijska shema elektronske identifikacije FAS/elektronske izkaznice

belgijska elektronska izkaznica za državljane

elektronska izkaznica za tujce

Kraljevina Belgija

visoka

| Federalna služba za politiko in podporo |
| --- |
| Simon Bolivarlaan 30 |
| 1000 Bruselj |
| eidas@bosa.fgov.be |

Federalna služba za politiko in podporo

Simon Bolivarlaan 30

1000 Bruselj

eidas@bosa.fgov.be

27.12.2018

Cartão de Cidadão (CC)

portugalska nacionalna osebna

izkaznica (e-osebna izkaznica)

Portugalska republika

visoka

| AMA – Agencija za modernizacijo uprave |
| --- |
| Rua de Santa Marta 55, 3o |
| 1150-294 Lizbona |
| ama@ama.pt |
| +351 217231200 |

AMA – Agencija za modernizacijo uprave

Rua de Santa Marta 55, 3o

1150-294 Lizbona

ama@ama.pt

+351 217231200

28.2.2019

GOV.UK Verify

sredstva eID GOV.UK Verify zagotavljajo:

| — | Barclays |
| --- | --- |

—

Barclays

| — | Experian |
| --- | --- |

—

Experian

| — | poštni uradi |
| --- | --- |

—

poštni uradi

| — | SecureIdentity |
| --- | --- |

—

SecureIdentity

| — | Digidentity |
| --- | --- |

—

Digidentity

Združeno kraljestvo

srednja

nizka

| Digitalna služba vlade |
| --- |
| The White Chapel Building |
| 10 Whitechapel High St |
| London E1 8QS |
| eidas-support@digital.cabinet-office.gov.uk |
| +44 78585008654 |

Digitalna služba vlade

The White Chapel Building

10 Whitechapel High St

London E1 8QS

eidas-support@digital.cabinet-office.gov.uk

+44 78585008654

2.5.2019

italijanska e-osebna izkaznica na podlagi nacionalne osebne izkaznice (CIE)

Carta di Identità Elettronica (CIE)

Italija

visoka

| Ministrstvo za notranje zadeve |
| --- |
| Piazza del Viminale 1 |
| 00184 Rim |
| segreteriaservizidemografici@interno.it |
| +39 0646527751 |

Ministrstvo za notranje zadeve

Piazza del Viminale 1

00184 Rim

segreteriaservizidemografici@interno.it

+39 0646527751

13.9.2019

nacionalni

identifikacijski sistem Češke

republike

češka e-osebna izkaznica

Češka republika

visoka

| Ministrstvo za notranje zadeve Češke republike |
| --- |
| Nad Štolou 936/3 |
| p. p. 21 |
| 170 34 Praga 7 |
| eidas@mvcr.cz |

Ministrstvo za notranje zadeve Češke republike

Nad Štolou 936/3

p. p. 21

170 34 Praga 7

eidas@mvcr.cz

13.9.2019

nizozemski okvir zaupanja za elektronsko identifikacijo (Afsprakenstelsel Elektronische Toegangsdiensten)

sredstva, izdana v skladu z eHerkenning (za podjetja)

Kraljevina Nizozemska

visoka

srednja

| Ministrstvo za notranje zadeve in odnose Kraljevine – Logius |
| --- |
| p. p. 96810 |
| 2509 JE Den Haag |
| info@eherkenning.nl |

Ministrstvo za notranje zadeve in odnose Kraljevine – Logius

p. p. 96810

2509 JE Den Haag

info@eherkenning.nl

13.9.2019

slovaška shema elektronske identifikacije (eID)

slovaška e-osebna izkaznica

Slovaška republika

visoka

| Urad namestnika predsednika Slovaške republike za naložbe in informatizacijo |
| --- |
| Štefánikova 15 |
| 811 05 Bratislava |
| eidas@vicepremier.gov.sk |
| +421 220928177 |

Urad namestnika predsednika Slovaške republike za naložbe in informatizacijo

Štefánikova 15

811 05 Bratislava

eidas@vicepremier.gov.sk

+421 220928177

18.12.2019

latvijska shema elektronske identifikacije (eID)

eID karte

eParaksts karte

eParaksts karte+

eParaksts

Latvija

visoka

srednja

| Urad za državljanstvo in migracije (OCMA) Ministrstva za notranje zadeve Republike Latvije |
| --- |
| Čiekurkalna 1. līnija 1 k-3 |
| Riga, LV-1026 |
| rigas.1.nodala@pmlp.gov.lv |

Urad za državljanstvo in migracije (OCMA) Ministrstva za notranje zadeve Republike Latvije

Čiekurkalna 1. līnija 1 k-3

Riga, LV-1026

rigas.1.nodala@pmlp.gov.lv

Latvijski državni center za radio in televizijo (LVRTC)

Ērgļu iela 14 Riga, LV-1012

eparaksts@eparaksts.lv

18.12.2019

belgijska shema elektronske identifikacije FAS/itsme®

mobilna aplikacija itsme®

Kraljevina Belgija

visoka

Federalna služba za politiko in podporo

Simon Bolivarlaan 30

1000 Bruselj

eidas@bosa.fgov.be

18.12.2019

danska shema elektronske identifikacije (NemID)

kartica ključ NemID

mobilna aplikacija NemID

žeton za dostop NemID

NemID na strojni opremi

interaktivni glasovni odziv NemID

Magna kartica NemID (kartica ključ)

Kraljevina Danska

srednja

Agencija za digitalizacijo pri ministrstvu za finance

Landgreven 4

1017 København K

digst@digst.dk

+45 33925200

8.4.2020

Chave Móvel Digital (CMD)

Digitalni mobilni ključ (mobilna elektronska identifikacija)

Portugalska republika

visoka

| AMA – Agencija za modernizacijo uprave |
| --- |
| Rua de Santa Marta 55, 3o |
| 1150-294 Lizbona |
| ama@ama.pt |
| +351 217231200 |

AMA – Agencija za modernizacijo uprave

Rua de Santa Marta 55, 3o

1150-294 Lizbona

ama@ama.pt

+351 217231200

8.4.2020

litovska shema elektronske identifikacije (eID):

(ATK – Asmens tapatybės kortelė)

litovska nacionalna osebna izkaznica

Republika Litva

visoka

| Ministrstvo za notranje zadeve Republike Litve |
| --- |
| Šventaragio g. 2 |
| LT-01510 Vilna |
| bendrasisd@vrm.lt |
| +370 52717130 |

Ministrstvo za notranje zadeve Republike Litve

Šventaragio g. 2

LT-01510 Vilna

bendrasisd@vrm.lt

+370 52717130

21.8.2020

nizozemska shema elektronske identifikacije (DigiD)

DigiD

Kraljevina Nizozemska

srednja

visoka

| Ministrstvo za notranje zadeve in odnose Kraljevine – Logius |
| --- |
| p. p. 96810 |
| 2509 JE Den Haag |
| logiussecretariaatproductiehuis@logius.nl |

Ministrstvo za notranje zadeve in odnose Kraljevine – Logius

p. p. 96810

2509 JE Den Haag

logiussecretariaatproductiehuis@logius.nl

21.8.2020

---

(1)  UL L 257, 28.8.2014, str. 73.

---

V Objave

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 14.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 432/11 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 432/11

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 432/08)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI ENOTNEGA DOKUMENTA

„CHAMPAGNE“

PDO-FR-A1359-AM03

Datum obvestila: 1. oktober 2020

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Rez

V oddelku 1(b) točke VI poglavja I je v preglednici z naslovom „Rez, imenovana ‚po chabliško‘“ v vrstici „Opis“ točka (c) nadomeščena z: „Na dnu debla se pusti nadomestni reznik, imenovan kavelj (rachet), z največ dvema očesoma“ .

Ena od dveh dovoljenih oblik reznika za ta način rezi ne ustreza praksi. S to spremembo se torej popravlja napačen opis.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

2.   Druge pridelovalne prakse

V oddelku 2(c) točke VI je vstavljeno naslednje pravilo: „uporaba herbicidov pred vznikom v medvrstnem prostoru je prepovedana“.

Cilj je omejiti uporabo sredstev, zmanjšati onesnaženje vodnega vira in izvajalce spodbujati k bolj raznovrstnim praksam, pri čemer imajo prednost tehnike zatravitve ali mehanskega odstranjevanja plevela.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

Pravilo iz točke (c) prejšnje različice specifikacije proizvoda je ohranjeno v točki (d) nove različice.

3.   Vključitev dela pridelka v rezervo

V oddelku 3 točke VIII je peti odstavek nadomeščen z naslednjimi določbami: „Povečanje donosa, ki se lahko vključi v rezervo, se vsako leto določi v mejah največjega donosa iz te specifikacije proizvoda in na podlagi točke I člena D.645-7 zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu. S takim posameznim povečanjem donosa se ne poveča največja količina, ki jo lahko izvajalec vključi v rezervo. “

Z odpravo zgornje meje 25-odstotnega povečanja letnega donosa, ki se vključi v rezervo, naj bi se rezerva bolje prilagajala letnim nihanjem.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

4.   Pakiranje

V oddelku 3(b) točke IX je prvi stavek nadomeščen z „Vina se pridelujejo in tržijo v novih steklenicah“.

Ker se je navedeni datum „od 1. januarja 2015“ iztekel, je navedeno besedilo črtano.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

5.   Prehodni ukrepi

Prehodni ukrep iz oddelka 2 točke XI je črtan, ker se je iztekel.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

6.   Označevanje

Oddelek (b) točke XII je nadomeščen z naslednjimi določbami:

„Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede le ime naslednjih manjših geografskih enot, in sicer:

| — | kraj, zaveden v katastru, ali |
| --- | --- |

—

kraj, zaveden v katastru, ali

| — | občina. |
| --- | --- |

—

občina.

Kraj ali ime občine sta navedena na prijavi pridelka.

Vse grozdje, iz katerega so proizvedena osnovna vina, izvira iz zadevne občine ali kraja.

Ime občine se lahko navezuje na izraza ‚premier cru‘ in ‚grand cru‘ pod pogoji iz točk (b) in (c) poglavja I, II – Geografska imena, navedba letnika, dodatne navedbe, te specifikacije proizvoda.

Zunaj zgoraj navedenih zadevnih občin se mora ime občine navezovati na navedbi ‚Vigne de‘ ali ‚Vignoble de‘.

Ime občine ali kraja, zavedenega v katastru, je lahko natisnjeno s črkami, ki po višini in širini ne smejo biti večje od črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Označevanje z imenom občine v skladu z zgoraj navedenimi pogoji je lahko dopolnjeno s ponovitvijo imena občine v imenu zvrsti.“

Predlagano je, da se kot navedba manjše geografske enote v skladu z zgoraj opredeljenimi pravili dovolijo imena občin.

Ta sprememba vpliva na enotni dokument. Posledično je spremenjena točka, ki se nanaša na bistvene dodatne pogoje.

7.   Glavne točke, ki jih je treba preverjati, in metode ocenjevanja

V točki I poglavja III specifikacije proizvoda je posodobljena preglednica z glavnimi točkami, ki jih je treba preverjati, in ustreznimi metodami ocenjevanja, in sicer so dodane točke in pojasnjene nekatere metode ocenjevanja.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

8.   Opis povezave

Prvotna vsebina informacij o geografskem območju iz opisa povezave v enotnem dokumentu je bila nadomeščena s celotnim besedilom dela X „Povezava z geografskim območjem“ poglavja I specifikacije proizvoda. S to nadomestitvijo so torej vključeni podrobni in natančni elementi, zahtevani s predpisi.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime proizvoda

Champagne

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

5.Kakovostno peneče vino

4.   Opis vin

To so bela kakovostna peneča vina in kakovostna peneča vina rosé.

Vina imajo najmanj 9-odstotni volumenski delež naravnega alkohola.

Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v vinu po sekundarnem vrenju ne presega 13 %.

Vsebnosti hlapnih kislin, skupnih kislin, žveplovega dioksida in ogljikovega dioksida so določene v predpisih Unije.

Vina so lahko bela (dobljena z zvrščanjem belih in rdečih sort grozdja, pridelana samo iz belega grozdja (belo vino iz belega grozdja) ali samo iz rdečega grozdja (belo vino iz rdečega grozdja)) ali rosé (dobljena z zvrščanjem ali z odtakanjem po kratki maceraciji (saignée)), pridelana iz grozdja, ki izvira iz ene ali več občin. Vina so lahko letniška ali ne.

Vsem vinom je skupna vsebnost kislin, ki jim zagotavlja svežino in primernost za staranje. Najmlajša vina imajo zelo sveže note: belega cvetja in sadja ter citrusov in mineralne note. Zrela vina ponujajo paleto bolj zaokroženih arom: rumenega in kandiranega sadja ter začimb. Pri tako imenovanih polnih vinih, ki so najbolj razvita, se razvijejo globoke terciarne arome: kandiranega sadja, podrastja in praženja. Penjenje, prepoznavni znak šampanjca, je pri mladih vinih izrazito in obstojno. Sčasoma se umiri ter postane nežnejše in bolj kremasto.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | v miliekvivalentih na liter |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

v miliekvivalentih na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

(a)   Posebni enološki postopki

Gostota zasaditve – splošne določbe

Pridelovalna praksa

Vinske trte se zasadijo tako, da je razmik med vrstami največ 1,5 m. Med debli trsov v isti vrsti je od 0,9 do 1,5 m razmika. Vsota razmika med vrstami in razmika med debli trsov v isti vrsti lahko znaša največ 2,5 m.

Gostota zasaditve – posebne določbe

Pridelovalna praksa

Da se omogoči prehajanje prilagojenih strojev, so lahko na parcelah

| — | z več kot 35-odstotnim naklonom ali |
| --- | --- |

—

z več kot 35-odstotnim naklonom ali

| — | z več kot 25-odstotnim naklonom in več kot 10-odstotnim nagibom |
| --- | --- |

—

z več kot 25-odstotnim naklonom in več kot 10-odstotnim nagibom

prehodi širine od 1,5 do 3 m, in sicer največ po eden na šest vrst. V tem primeru lahko vsota razmika med drugimi vrstami in razmika med debli trsov v isti vrsti znaša največ 2,3 m.

Pravila rezi

Pridelovalna praksa

Prepovedana sta vsako prekrivanje med debli trsov in rast vej s plodovi druga nad drugo. Na kvadratni meter je lahko največ 18 očes. Rez se opravi najpozneje pred fenološko fazo (F) (12 po Lorentzu), to je pri štirih razprtih listih.

Vinske trte se obrezujejo z naslednjimi tehnikami:

| — | rez po chabliško, |
| --- | --- |

—

rez po chabliško,

| — | rez v kordonu (z rezniki Royat), |
| --- | --- |

—

rez v kordonu (z rezniki Royat),

| — | rez iz doline reke Marne, |
| --- | --- |

—

rez iz doline reke Marne,

| — | rez v enojnem ali dvojnem Guyotu in v asimetričnem Guyotu. |
| --- | --- |

—

rez v enojnem ali dvojnem Guyotu in v asimetričnem Guyotu.

Prepovedane so metode, ki ne omogočajo trganja celih grozdov.

Posebni enološki postopek

Uporaba lesenih trsk je prepovedana.

Volumenski delež uporabljenega mošta v vrenju se lahko med postopkom obogatitve poveča za največ 1,12 % za povečanje volumenskega deleža alkohola za 1 %.

Poleg navedenih določb je treba pri vinih v zvezi z enološkimi postopki upoštevati obveznosti, določene na ravni Unije in v zakoniku o kmetijstvu.

Vina se pridelujejo izključno s sekundarnim vrenjem v steklenicah.

(b)   Največji donosi

Največji donos

15 500 kg grozdja na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Trgatev, vinifikacija, obdelava vin, vključno z donegovanjem in stekleničenjem, potekajo na ozemljih, razmejenih s členom 17 zakona z dne 6. maja 1919.

7.   Glavne sorte vinske trte

Arbane B

Chardonnay B

Meunier N

Petit meslier B

Pinot blanc B

Pinot gris G

Pinot noir N

8.   Opis povezave

Informacije o geografskem območju

Opis naravnih dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Geografsko območje leži na severovzhodu francoskega ozemlja ter se razprostira v občinah departmajev Aisne, Aube, Haute-Marne, Marne in Seine-et-Marne.

Natančno razmejene parcele za pridelavo grozdja so del značilne pokrajine z vinorodnimi goricami, ki ležijo na kvestah vzhodnega dela Pariške kotline, tj. mogočnih geomorfoloških strukturah:

| — | Côte d’Ile-de-France v departmaju Marne, ki skupaj s pobočji sosednjih dolin od severa proti jugu povezuje planoto Montagne de Reims, dolino Marne (ta sega vse do juga departmaja Aisne in do departmaja Seine-et-Marne) ter najznačilnejši vinorodni območji Côte des Blancs in Côte du Sézannais, |
| --- | --- |

—

Côte d’Ile-de-France v departmaju Marne, ki skupaj s pobočji sosednjih dolin od severa proti jugu povezuje planoto Montagne de Reims, dolino Marne (ta sega vse do juga departmaja Aisne in do departmaja Seine-et-Marne) ter najznačilnejši vinorodni območji Côte des Blancs in Côte du Sézannais,

| — | Côte de Champagne skupaj z vinorodnim območjem Vitryat v departmaju Marne in vinorodnim območjem Montgueux v departmaju Aube, |
| --- | --- |

—

Côte de Champagne skupaj z vinorodnim območjem Vitryat v departmaju Marne in vinorodnim območjem Montgueux v departmaju Aube,

| — | Côte des Bar, ki jo prepredajo številne doline, povezuje pa vinorodno območje Bar-sur-Aubois na vzhodu in vinorodno območje Bar-Séquanais na zahodu v departmajih Aube in Haute-Marne. |
| --- | --- |

—

Côte des Bar, ki jo prepredajo številne doline, povezuje pa vinorodno območje Bar-sur-Aubois na vzhodu in vinorodno območje Bar-Séquanais na zahodu v departmajih Aube in Haute-Marne.

Ta značilna reliefna oblika kveste skupaj s sosednjimi dolinami obsega gorice, obrnjene proti vzhodu in jugu, včasih pa tudi proti severu, kot velja za severni del planote Montagne de Reims in levi breg doline Marne.

Strmine pobočja sestavljajo trdne plasti apnenca ali krede. Pobočja goric so kredasta, lapornata ali peščena in mehkejša, zaradi erozije odrezana in nato prekrita z naplavinami, ki izvirajo s povrhnjih strmin pobočja.

Vinogradi Šampanje ležijo v severnem delu. Ta je izpostavljen dvojnemu vremenskemu vplivu:

| — | oceanskemu, ki zagotavlja redne padavine in ima majhne temperaturne spremembe med letnimi časi, |
| --- | --- |

—

oceanskemu, ki zagotavlja redne padavine in ima majhne temperaturne spremembe med letnimi časi,

| — | celinskemu, ki je odgovoren za včasih uničujoče zmrzali in ugodno osončenost poleti. |
| --- | --- |

—

celinskemu, ki je odgovoren za včasih uničujoče zmrzali in ugodno osončenost poleti.

Opis človeških dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Trta, ki so jo gojili že v antiki, se je v Šampanji razširila v 9. stoletju z razvojem samostanskega vinogradništva. Poskuse v povezavi s posebnostjo belega vina, ki se naravno peni, in sekundarnim vrenjem so delali konec 17. stoletja. Konec 19. stoletja je ugleden enolog Weinmann potrdil, da „šampanjsko vino izredno lahko fermentira. Sekundarno vrenje se pri šampanjskih vinih doseže veliko lažje, pravilneje in bolje kot pri katerem koli drugem fermentu.“

Prve omembe tega vina, ki se ga je prijel vzdevek „saute-bouchon“ (pok zamaška), so se pojavile v pesnitvah opata Chaulieuja leta 1700. Metodo pa je leta 1718 prvič predstavil kanonik Godinot, domnevni avtor dela o gojenju vinske trte in proizvodnji vina v Šampanji (Manière de cultiver la vigne et de faire le vin de Champagne [...]), ki je zapisal, da se ta bela vina, ki morajo biti „čista kot solze, [...] pridelujejo iz rdečega grozdja. Prej kot se potrgano grozdje stisne, bolj belo je vino.“ Tako so si vinogradniki prizadevali, da je grozdje ob trgatvi ostalo celo, da se je zelo skrbno prevažalo in skladiščilo ter da je v stiskalnico prispelo nepoškodovano. Stiskati ga je bilo treba nežno in postopno z ločevanjem sokov prvega (cuvée) in drugega stiskanja (taille), ki sta se vinificirala ločeno. Stiskalnice so torej spoštovale stroga merila in njihova odobritev se je strogo preverjala.

Natančno znanje in veščine so se razvili v opatijah, Jules Guyot pa je leta 1866 potrdil pomen zvrščanja grozdja različnih sort vinske trte ali z različnih parcel. V začetku 20. stoletja so bile zaradi uravnoteženosti sladkorja in kislin ter primernosti za sekundarno vrenje izbrane tri sorte vinske trte: pinot noir N, chardonnay B in meunier N. Vinar jih je zvrščal s pokušanjem različnih pridelanih osnovnih vin. Osnovna vina so se po zvrščanju ustekleničila, nato sta sledili sekundarno vrenje in donegovanje na drožeh, ki je bilo nujno dolgotrajno, zlasti pri letniških vinih.

Ta faza sekundarnega vrenja se je razvila po zaslugi šampanjskih kredastih kleti, ki so združevale idealne naravne pogoje glede temperature in vlažnosti. Ko je bilo donegovanje na drožeh končano, sta sledili fazi stresanja, da so droži počasi zdrsnile v vrat steklenice, in degoržiranja, da so se droži odstranile iz steklenic. Po degoržiranju se je dodal sladilni liker, ki je prispeval k opredelitvi različnih vrst vin z označbo „Champagne“.

Ko je bil postopek sekundarnega vrenja v steklenici izpopolnjen, se je „šampanjska metoda“ razširila in ime „Champagne“ se je zelo hitro uporabljalo tudi zunaj meja proizvodne regije. Že leta 1882 so vinarska podjetja iz Šampanje, združena v sindikat (Union des Maisons de Champagne), začela sodne postopke in tik pred sprejetjem zakona z dne 1. avgusta 1905 o goljufijah in ponarejanju je bilo s sodno prakso potrjeno, da se ime „Champagne“ lahko uporablja samo za vina iz grozdja, potrganega v Šampanji, s čimer je bila prvič uzakonjena zaščita označbe porekla. Razmejitev geografskega območja se je tako začela leta 1908. Proizvajalci v Šampanji si stojijo ob strani in to udejanjajo prek uglednih strokovnih organizacij.

Informacije o kakovosti in značilnostih proizvoda

Vina so lahko bela (dobljena z zvrščanjem belih in rdečih sort grozdja, pridelana samo iz belega grozdja (belo vino iz belega grozdja) ali samo iz rdečega grozdja (belo vino iz rdečega grozdja)) ali rosé (dobljena z zvrščanjem ali z odtakanjem po kratki maceraciji (saignée)), pridelana iz grozdja, ki izvira iz ene ali več občin. Vina so lahko letniška ali ne.

Vsem vinom je skupna vsebnost kislin, ki jim zagotavlja svežino in primernost za staranje.

Najmlajša vina imajo zelo sveže note: belega cvetja in sadja ter citrusov in mineralne note. Zrela vina ponujajo paleto bolj zaokroženih arom: rumenega in kandiranega sadja ter začimb. Pri tako imenovanih polnih vinih, ki so najbolj razvita, se razvijejo globoke terciarne arome: kandiranega sadja, podrastja in praženja.

Penjenje, prepoznavni znak vina z označbo „Champagne“, je pri mladih vinih izrazito in obstojno. Sčasoma se umiri ter postane nežnejše in bolj kremasto.

Vzročna medsebojna povezava

Široka odprtost pokrajine, ki jo sestavljajo tri kveste, proti planjavi in dolinam vinogradom zagotavlja dovolj svetlobe za zorenje grozdja tudi na severnih legah. Ta odprtost pokrajine poleg tega preprečuje zastajanje hladnega zraka in s tem zmanjšuje nevarnost pozebe.

Strme gorice zagotavljajo optimalno naravno odvajanje vode, k čemur prispevajo tudi različni substrati, ki omogočajo naravno oskrbovanje vinske trte z vodo. Zaradi porozne in prepustne krede se odvečna voda odstrani, hkrati pa je s kapilarnim dvigovanjem v sušnih obdobjih zagotovljeno dovajanje vlage v tla. Drugo podtalje sestavlja preplet lapornatih plasti, ki hranijo zaloge vode, in apnenčastih plasti ali karbonatnih peskov, ki omogočajo pronicanje odvečne vode v vlažnih obdobjih. Ta vrsta podtalja in zahtevne podnebne razmere so bile vodilo pri zasaditvi sort vinske trte na različnih predelih vinogradov.

Zaradi edinstvenega podnebja v Šampanji imata grozdje in mošt idealno naravno vsebnost kislin za pridelavo najkakovostnejših penečih vin. Ravnotežje med to vsebnostjo kislin – ki je nujno za svežino – in stopnjo zrelosti grozdja namreč daje najboljše letnike in zagotavlja dober potencial za staranje.

Pravi mozaik raznolikosti naravnih dejavnikov na ravni parcel izkoriščajo vinogradniki, ki obvladajo vse gojitvene tehnike, da se lahko izrazijo posebne lastnosti grozdja.

Z ohranitvijo celega grozdja po trgatvi, nežnim stiskanjem in ločevanjem soka se prepreči obarvanje soka in s tem zagotovi njegova bistrost, ki je nujna za kakovostno peno. Ločevanje soka prinaša tudi dodatno kompleksnost arom.

Sok iz prvega stiskanja (cuvée), ki je bogat s kislinami, daje sveže in živahne arome; z njegovo vključitvijo v zvrsti se lahko v celoti izrazijo terciarne arome, ki se razvijejo med zorenjem na drožeh.

Sok iz drugega stiskanja (taille) je bolj saden in bolj bogat s tanini.

Vina iz rezerve (razen letniških vin), pridelana iz prejšnjih trgatev, zvrsti prinašajo večjo zrelost razvitih vin. Nadarjenost vinarja, ki izbira vina za želeno zvrst, se izraža skozi celotno zorenje na drožeh, da nastane peneče vino „Champagne“. Ta postopek neprekinjenega zorenja se lahko pri krepkih vinih še več desetletij nadaljuje v šampanjskih kleteh, pri čemer njihova relativna svežina zagotavlja obilno sekundarno vrenje.

Ta zelo tehnična narava proizvodnje penečega vina „Champagne“ zahteva posebno infrastrukturo, ki veliko stane. Obrati za proizvodnjo, obdelavo in pakiranje stojijo v občinah nedaleč stran od vinogradov.

Obstoj šampanjskega vinorodnega območja sega v začetek našega veka, peneče vino „Champagne“ pa je zaslovelo zlasti v 17. stoletju, ko se je postopek sekundarnega vrenja v steklenicah postopno izpopolnjeval. Ob koncu navedenega stoletja so šampanjski proizvajalci svoja vina, raje kot da bi jih prevažali v sodih, ustekleničili, da bi ohranili vse njihove odlike in lastnosti.

Pena in drobni mehurčki, zaprti v steklenicah, so se razkrili v kozarcih in uspeh vina je bil takojšen. Mlado plemstvo, ki je hlepelo po novostih, ga je sprejelo odprtih rok, pesniki so ga opevali, pisatelji so mu našli mesto v svojih delih. Postalo je najljubše vino regentovega dvora, Ludvika XV. in Madame Pompadour. Finančniki in upravitelji so posnemali plemstvo, podeželje se je zgledovalo po glavnem mestu. Pod Ludvikom XV. in Ludvikom XVI. je vinarstvo doživelo velik razcvet in vino „Champagne“ je pridobivalo velik sloves tako v Franciji kot tudi v tujini. Peneče vino je postalo priljubljeno povsod, kjer je bilo sledenje francoski modi stvar dobrega okusa, in v Evropi 18. stoletja peneče vino „Champagne“ ni smelo manjkati na nobenem praznovanju in pogostitvi. Ta sloves se je ohranil do danes. Vinogradniki, zadruge in vinarska podjetja Šampanje si še naprej prizadevajo za boljša kolektivna pravila, ki bi kontrolirano označbo porekla „Champagne“, njihove skupne dediščine, spodbujala k odličnosti, ter se zavzemajo za zaščito njenega imena in značaja.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Označevanje

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

Vsi premiki, razen med dvema obratoma istega izvajalca ali med dvema izvajalcema, so dovoljeni samo v zaprtih in opremljenih steklenicah, označenih v skladu z veljavnimi predpisi.

Steklenice z vinom so zaprte z zamaškom, na katerem je izpisano ime kontrolirane označbe porekla, in sicer na delu v vratu steklenice, v primeru steklenice z nominalno prostornino največ 0,2 litra pa na drugem notranjem delu zapirala.

Označevanje

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

Na etiketah in trgovskih dokumentih so registracijske številke, ki jih je predpisal medpanožni odbor za vina iz Šampanje, na podlagi katerih je mogoče opredeliti izvajalce.

Navedba proizvajalca, ki mora biti na etiketi izpisan v celoti, jasno in čitljivo, je dopolnjena z imenom občine proizvodnje, če je sedež proizvajalca zunaj območja.

Navedba sorte vinske trte

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

Sorta vinske trte je lahko navedena s črkami, ki po višini in širini niso večje od 3 mm ter so pol manjše od črk, ki sestavljajo ime označbe. Sorta vinske trte se lahko navede samo, če vse grozdje, iz katerega so proizvedena osnovna vina, izvira iz navedene sorte.

Navedba letnika

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

V primeru navedbe letnika je ta naveden na zamašku ali v primeru nominalne prostornine največ 0,2 litra na drugem ustreznem zapiralu in na etiketi. Letnik je naveden tudi na računih in spremnih dokumentih.

Pakiranje

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

pakiranje na razmejenem geografskem območju.

Opis pogoja:

Vina se tržijo v steklenicah, v katerih je potekalo sekundarno vrenje, izjema so steklenice s prostornino, manjšo od 37,5 cl ali večjo od 300 cl.

Vina se dajo na potrošniške trge po najmanj 15-mesečnem obdobju donegovanja po datumu stekleničenja oziroma 36-mesečnem pri letniških vinih.

Označevanje

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede le ime naslednjih manjših geografskih enot, in sicer:

| — | kraj, zaveden v katastru, ali |
| --- | --- |

—

kraj, zaveden v katastru, ali

| — | občina. |
| --- | --- |

—

občina.

Kraj ali ime občine sta navedena na prijavi pridelka.

Vse grozdje, iz katerega so proizvedena osnovna vina, izvira iz zadevne občine ali kraja.

Ime občine se lahko navezuje na izraza „premier cru“ in „grand cru“ pod pogoji iz točk (b) in (c) poglavja I, II – Geografska imena, navedba letnika, dodatne navedbe, te specifikacije proizvoda.

Zunaj zgoraj navedenih zadevnih občin se mora ime občine navezovati na navedbi „Vigne de“ ali „Vignoble de“.

Ime občine ali kraja, zavedenega v katastru, je lahko natisnjeno s črkami, ki po višini in širini ne smejo biti večje od črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Označevanje z imenom občine v skladu z zgoraj navedenimi pogoji je lahko dopolnjeno s ponovitvijo imena občine v imenu zvrsti.

Povezava na specifikacijo proizvoda

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-fc0f1954-4b40-4e61-a291-93b955aa1410

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---

| 14.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 432/19 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 432/19

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 432/09)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI ENOTNEGA DOKUMENTA

„ROSÉ DES RICEYS“

PDO-FR-A1363-AM02

Datum obvestila: 1. oktober 2020

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Geografsko območje

V oddelku 1 točke IV poglavja I specifikacije proizvoda, ki se nanaša na geografsko območje, je vključen sklic na uradni geografski kodeks iz leta 2019.

Dodan je tudi datum, ko je pristojni nacionalni odbor nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost (Institut national de l’origine et de la qualité) odobril geografsko območje označbe.

S tema spremembama se obseg geografskega območja ne spremeni.

Novo besedilo specifikacije proizvoda še naprej omogoča natančno opredelitev občin geografskega območja.

Enotni dokument je bil posodobljen v točki „Razmejeno geografsko območje“.

2.   Druge pridelovalne prakse

V oddelku 2(c) točke VI je vstavljeno naslednje pravilo: „uporaba herbicidov pred vznikom v medvrstnem prostoru je prepovedana“.

Cilj je omejiti uporabo sredstev, zmanjšati onesnaženje vodnih virov in izvajalce spodbujati k bolj raznovrstnim praksam, pri čemer imajo prednost tehnike zatravitve ali mehanskega odstranjevanja plevela.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

Pravilo iz točke (c) prejšnje različice specifikacije proizvoda je ohranjeno v točki (d) nove različice.

3.   Prehodni ukrepi

Prehodni ukrep iz točke XI je črtan, ker se je iztekel.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

4.   Glavne točke, ki jih je treba preverjati, in metode ocenjevanja

V točki I poglavja III specifikacije proizvoda je posodobljena preglednica z glavnimi točkami, ki jih je treba preverjati, in ustreznimi metodami ocenjevanja, in sicer so dodane glavne točke in pojasnjene nekatere metode ocenjevanja.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

5.   Dodatne določbe o označevanju – dodatna imena

Enotni dokument je bil dopolnjen v točki „Dodatne določbe o označevanju – dodatna imena“.

Prejšnje besedilo posebne določbe o označevanju je za podrobnejše določbe napotovalo na specifikacijo proizvoda.

Nadomeščeno je bilo z določbami specifikacije proizvoda, ki ostajajo enake kot v njeni prejšnji različici.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime proizvoda

Rosé des Riceys

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vin

Analitske lastnosti

Vina so mirna vina rosé.

Vina imajo najmanj 10-odstotni volumenski delež naravnega alkohola.

Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v vinu ne presega 13 %.

Vina vsebujejo največ 3 g fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) na liter.

Na videz je vino sijoče in izrazite barve, ki prehaja iz svetlo rožnate barve lososa v živo rdečo barvo. Vino je nežno in blago, njegov okus pa se dolgo ohrani v ustih. Mlado vino ima lahko arome po rdečem jagodičju. Po večletnem shranjevanju razvije večplastno cvetico, za katero so pogosto značilne arome po suhem sadju in začimbah, včasih tudi kandiranem sadju, odvisno od letnika. Vino se na splošno odlikuje po svoji nežnosti, uravnoteženem okusu in skladnosti.

Standardi iz splošnih predpisov se uporabljajo za največji delež skupnega alkohola, najmanjši delež dejanskega alkohola, najnižjo vsebnost skupnih kislin, najvišjo vsebnost hlapnih kislin in najvišjo vsebnost skupnega žveplovega dioksida.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | v miliekvivalentih na liter |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

v miliekvivalentih na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

(a)   Posebni enološki postopki

Enološki postopki

Omejitve pri obdelavi

Prepovedana je uporaba oglja za enološko uporabo, samostojno ali v mešanici z drugimi pripravki.

Prepovedana je uporaba lesenih trsk.

Volumenski delež uporabljenega mošta v vrenju se lahko med postopkom obogatitve poveča za največ 1,12 % za povečanje volumenskega deleža alkohola za 1 %.

Poleg zgoraj navedenih določb je treba pri vinih v zvezi z enološkimi postopki upoštevati obveznosti, določene na ravni Unije ter v zakoniku o kmetijstvu in morskem ribištvu.

Gostota zasaditve

Pridelovalna praksa

Splošne določbe

Vinske trte se zasadijo tako, da je razmik med vrstami največ 1,5 m.

Med debli trsov v isti vrsti je od 0,9 do 1,5 m razmika.

Vsota razmika med vrstami in razmika med debli trsov v isti vrsti lahko znaša največ 2,5 m.

Posebne določbe

Da se omogoči prehajanje prilagojenih strojev, so lahko na parcelah

| — | z več kot 35-odstotnim naklonom ali |
| --- | --- |

—

z več kot 35-odstotnim naklonom ali

| — | z več kot 25-odstotnim naklonom in več kot 10-odstotnim nagibom |
| --- | --- |

—

z več kot 25-odstotnim naklonom in več kot 10-odstotnim nagibom

prehodi širine od 1,5 do 3 m, in sicer največ po eden na šest vrst. V tem primeru lahko vsota razmika med drugimi vrstami in razmika med debli trsov v isti vrsti znaša največ 2,3 m.

Pravila rezi

Pridelovalna praksa

Prepovedana sta vsako prekrivanje med debli trsov in rast vej s plodovi druga nad drugo.

Na kvadratni meter je lahko največ 18 očes.

Rez se opravi najpozneje pred fenološko fazo (F) (12 po Lorentzu), to je pri štirih razprtih listih.

Vinske trte se obrezujejo z naslednjimi tehnikami:

| — | rez v kordonu z rezniki Royat, |
| --- | --- |

—

rez v kordonu z rezniki Royat,

| — | rez v enojnem ali dvojnem Guyotu ali v asimetričnem Guyotu. |
| --- | --- |

—

rez v enojnem ali dvojnem Guyotu ali v asimetričnem Guyotu.

(b)   Največji donosi

15 500 kg grozdja na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Vse faze proizvodnje se izvajajo na geografskem območju, ki ga je na zasedanju pristojnega nacionalnega odbora 12. februarja 1969 odobril nacionalni inštitut za poreklo in kakovost (Institut national de l’origine et de la qualité).

To območje je na datum, ko je pristojni nacionalni organ odobril to specifikacijo proizvoda, na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2019 obsegalo ozemlje naslednjih občin:

| (a) | trgatev grozdja, vinifikacija, obdelava in donegovanje vina potekajo na ozemlju naslednje občine departmaja Aube: Les Riceys; |
| --- | --- |

(a)

trgatev grozdja, vinifikacija, obdelava in donegovanje vina potekajo na ozemlju naslednje občine departmaja Aube: Les Riceys;

| (b) | vinifikacija, obdelava in donegovanje vina potekajo tudi na ozemlju naslednjih občin departmaja Aube: Avirey-Lingey, Bagneux-la-Fosse, Balnot-sur-Laignes, Bragelogne-Beauvoir, Gyé-sur-Seine, Mussy-sur-Seine in Neuville-sur-Seine. |
| --- | --- |

(b)

vinifikacija, obdelava in donegovanje vina potekajo tudi na ozemlju naslednjih občin departmaja Aube: Avirey-Lingey, Bagneux-la-Fosse, Balnot-sur-Laignes, Bragelogne-Beauvoir, Gyé-sur-Seine, Mussy-sur-Seine in Neuville-sur-Seine.

7.   Glavne sorte vinske trte

Pinot noir N

8.   Opis povezave

Povezava z geografskim območjem

Informacije o geografskem območju

Opis naravnih dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Geografsko območje obsega osem občin na južnem delu departmaja Aube. Pokrajina Riceys je del geološkega zaporedja območja Côte des Bar. Kimeridgijski sloj sestavlja pretežni del geološke podlage, v sredino katere so globoko vrezane dolina Laignes in številne stranske dolinice. Na kimeridgijski podlagi, za katero je značilno izmenjevanje laporja in apnenčastih plasti, se razvijejo najboljša tla za vinograde, ki so sestavljena iz drobnih ilovnato-apnenčastih usedlin sive barve, s katerimi so prekrita pobočja, in prepredena s številnimi kamenčki, ki prispevajo k segrevanju tal. Vinske trte, zasajene na natančno razmejenih parcelah, ležijo na najstrmejših, najvišjih in najbolj osončenih goricah, ki gledajo proti vzhodu in jugu. Podnebje je zaradi severne lege precej mrzlo, toda krožna oblika vinogradov, ki jih z vseh strani obdajajo dolinice, prispeva k temu, da v njih vlada pravo mezopodnebje, ki je zelo ugodno.

Opis človeških dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Potrjeni izvor vinogradov na območju Riceys sega v 8. stoletje, pri čemer obstajajo dokumenti, ki potrjujejo obstoj vinskih trt na ozemlju te občine. Od začetka 18. stoletja je z Nizozemsko, Belgijo, pariškim območjem in severnim delom Francije potekala obsežna trgovina z vini z območja Riceys, kar potrjujejo statistični podatki odprav, ki so jih ustanovile pogodbene pisarne v Šampanji. Leto 1875 je bilo za vinograde zelo uspešno. Z vini z območja Riceys je trgovalo skoraj 35 trgovcev. Ta uspeh sta skrhala kriza, ki jo je povzročil napad trtne uši, in razmah tekstilne industrije v departmaju Aube, kamor se je preusmerila podeželska delovna sila. Vinogradi so si deloma opomogli, ko je bil departma Aube leta 1927 vključen v vinogradniško pokrajino Šampanjo, vendar so le stežka ponovno zaživeli. Vztrajali so le še nekateri pridelovalci, katerih vztrajnost je bila poplačana s priznanjem kontrolirane označbe porekla „Rosé des Riceys“8. decembra 1947. Ker so se v 60. letih prejšnjega stoletja priselili številni mladi vinogradniki, je obujena vinogradniška dejavnost dala nov razmah proizvodnji. 26. septembra 1968 je bil ustanovljen sindikat proizvajalcev vin z ZOP „Rosé des Riceys“ (Syndicat des Producteurs de l'AOC Rosé des Riceys).

Informacije o kakovosti in značilnostih proizvoda

„Rosé des Riceys“ je mirno vino, ki je obvezno letniško. Na videz je vino sijoče in izrazite barve, ki prehaja iz svetlo rožnate barve lososa v živo rdečo barvo. Vino je nežno in blago, njegov okus pa se dolgo ohrani v ustih. Mlado vino ima lahko arome po rdečem jagodičju. Po večletnem shranjevanju razvije večplastno cvetico, za katero so pogosto značilne arome po suhem sadju in začimbah, včasih tudi kandiranem sadju, odvisno od letnika. Vino se na splošno odlikuje po svoji nežnosti, uravnoteženem okusu in skladnosti.

Medsebojni vzročni vplivi

S kamenčki prepredena tla na pobočjih, ki so najbolj izpostavljena proti jugu in vzhodu ter najstrmejša, zaradi optimalne osvetljenosti in dobre segretosti spomladi omogočajo zgodnji začetek rasti vegetacije, boljšo fotosintezo in zorenje grozdnih jagod. Ker deli goric, poraslih z vinsko trto, ležijo dovolj visoko, nimajo stika s hladnim zrakom, ki se zadržuje na dnu dolinic, plašč gozdov, ki poraščajo zgornje dele pobočij, in številni pogozdeni otočki, ki prepredajo to območje, pa zagotavljajo dragoceno zaščito pred masami hladnega zraka, ki prihaja s planot. Pobočja, porasla z vinsko trto, zaradi svoje strmosti omogočajo optimalno naravno odvajanje vode, h kateremu prispevajo tudi razpoke v kimeridgijski apnenčasti kamninski podlagi. V laporni kamninski podlagi, ki se izmenjuje z apnenčastimi plastmi, se hranijo potrebne zaloge vode za poletje, zlasti za vroča in suha leta. Visoke poletne temperature skupaj s toplimi sončnimi žarki, ki grejejo kimeridgijske kamenčke, tudi omogočajo, da vino s staranjem razvije značilne note kandiranega sadja in začimb. Sorto pinot noir N je že v 19. stoletju Jules GUYOT priznal kot najboljšo sorto za pridelavo vina z območja Riceys. Obrano grozdje je treba prenesti v kad nepoškodovano, da bi se čim bolj ohranile arome sorte pinot noir N, zlasti njihov razvoj med alkoholnim vrenjem, trajanje katerega v celoti nadzira proizvajalec vina s svojim znanjem in veščinami ter izkušnjami. V. RENDU navaja, da „so na območju Riceys izbrane površine namenjene prvemu stiskanju. Vinarji se izogibajo dolgemu alkoholnemu vrenju, da bi to vino ohranilo nežen in naraven okus, značilen za vino z območja Riceys.“

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Navedba letnika

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

Na vinih se obvezno navede letnik.

Dodatna imena

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede ime manjše geografske enote, če:

| — | gre za ime kraja, zavedenega v katastru, |
| --- | --- |

—

gre za ime kraja, zavedenega v katastru,

| — | je ta naveden na prijavi pridelka. |
| --- | --- |

—

je ta naveden na prijavi pridelka.

Navedba kraja je dovoljena samo, če vse grozdje, iz katerega so vina proizvedena, izvira iz zadevnega kraja.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-0e6797aa-7711-4406-975b-1ca510a31f66

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---

| 14.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 432/24 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 432/24

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 432/10)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI ENOTNEGA DOKUMENTA

„COTEAUX CHAMPENOIS“

PDO-FR-A1364-AM02

Datum obvestila: 1. oktober 2020

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Rez

V oddelku 1(b) točke VI poglavja I je v preglednici z naslovom Rez, imenovana „po chabliško“ v vrstici „Opis“ točka (c) nadomeščena z: „Na dnu debla se pusti nadomestni reznik, imenovan kavelj (rachet), z največ dvema očesoma“ .

Ena od dveh dovoljenih oblik reznika za ta način rezi ne ustreza praksi. S to spremembo se torej popravlja napačen opis.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

2.   Druge pridelovalne prakse

V oddelku 2(c) točke VI je vstavljeno naslednje pravilo: „uporaba herbicidov pred vznikom v medvrstnem prostoru je prepovedana“.

Cilj je omejiti uporabo sredstev, zmanjšati onesnaženje vodnega vira in izvajalce spodbujati k bolj raznovrstnim praksam, pri čemer imajo prednost tehnike zatravitve ali mehanskega odstranjevanja plevela.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

Pravilo iz točke (c) prejšnje različice specifikacije proizvoda je ohranjeno v točki (d) nove različice.

3.   Povezava z geografskim območjem

V oddelku 2 točke X z naslovom „Informacije o kakovosti in značilnostih proizvoda“ so bile dodane manjkajoče informacije o videzu rdečih vin in vin rosé ter aromah belih vin.

Dodane informacije so naslednje:

„Vina rosé so bistra, njihova barva pa sega od bledo rožnate do temno lososne.

Rdeča vina imajo različno izrazito prosojno rdečo barvo.

Za bela vina so značilne diskretne cvetlične, sadne ali mineralne aromatične note.“

Ta sprememba je bila odobrena z odlokom z dne 28. junija 2017.

S temi informacijami je bila dopolnjena točka enotnega dokumenta z naslovom „Opis vin“.

Prvotna vsebina enotnega dokumenta, ki se je nanašala na opis povezave, je bila nadomeščena s celotnim besedilom dela X „Povezava z geografskim območjem“ poglavja I specifikacije proizvoda.

S to nadomestitvijo so torej vključeni podrobni in natančni elementi, zahtevani s predpisi, med drugim so dopolnjene organoleptične lastnosti vin.

4.   Prehodni ukrepi

Prehodni ukrepi

Prehodni ukrep iz oddelka 2 točke XI je črtan, ker se je iztekel.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

5.   Glavne točke, ki jih je treba preverjati, in metode ocenjevanja

Glavne točke, ki jih je treba preverjati, in metode ocenjevanja

V točki I poglavja III specifikacije proizvoda je posodobljena preglednica z glavnimi točkami, ki jih je treba preverjati, in ustreznimi metodami ocenjevanja, in sicer so dodane točke in pojasnjene nekatere metode ocenjevanja.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime proizvoda

Ime proizvoda

Coteaux champenois

2.   Vrsta geografske označbe

Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vin

Opis vin

Analitske lastnosti

Analitske lastnosti

Vina so bela in rdeča mirna vina ter mirna vina rosé.

Vina imajo najmanj 9-odstotni volumenski delež naravnega alkohola.

Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v vinu ne presega 13 %.

Vina vsebujejo največ 3 g fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) na liter.

Pri rdečih vinih je dokončano jabolčno-mlečnokislinsko vrenje.

Ob stekleničenju rdeča vina vsebujejo največ 0,4 grama jabolčne kisline na liter.

Vsebnosti hlapnih kislin, skupnih kislin in žveplovega dioksida so določene v predpisih Unije.

Rdeča vina imajo različno izrazito prosojno rdečo barvo, vina rosé pa so bistra, pri čemer njihova barva sega od bledo rožnate do temno lososne. Ta vina so zelo lahka in nežna, s svilnatim uvodom v ustih in prevladujočimi aromami rdečega jagodičja.

Tekstura belih vin je kristalno čista, njihova slanost pa je izraz prevladujoče in lepo obstojne mineralnosti. Naravna vsebnost kislin vinom daje določeno živahnost. Bela vina imajo diskretne cvetlične, sadne ali mineralne aromatične note.

Z donegovanjem vina pridobijo oljnost in uravnotežen okus.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | v miliekvivalentih na liter |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

v miliekvivalentih na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

Enološki postopki

(a)   Posebni enološki postopki

Posebni enološki postopki

Gostota zasaditve – splošne določbe

Pridelovalna praksa

Vinske trte se zasadijo tako, da je razmik med vrstami največ 1,5 m. Med debli trsov v isti vrsti je od 0,9 do 1,5 m razmika. Vsota razmika med vrstami in razmika med debli trsov v isti vrsti lahko znaša največ 2,5 m.

Gostota zasaditve – posebne določbe

Pridelovalna praksa

Da se omogoči prehajanje prilagojenih strojev, so lahko na parcelah

| — | z več kot 35-odstotnim naklonom ali |
| --- | --- |

—

z več kot 35-odstotnim naklonom ali

| — | z več kot 25-odstotnim naklonom in več kot 10-odstotnim nagibom |
| --- | --- |

—

z več kot 25-odstotnim naklonom in več kot 10-odstotnim nagibom

prehodi širine od 1,5 do 3 m, in sicer največ po eden na šest vrst. V tem primeru lahko vsota razmika med drugimi vrstami in razmika med debli trsov v isti vrsti znaša največ 2,3 m.

Pravila rezi

Pridelovalna praksa

Prepovedana sta vsako prekrivanje med debli trsov in rast vej s plodovi druga nad drugo.

Na kvadratni meter je lahko največ 18 očes.

Rez se opravi najpozneje pred fenološko fazo (F) (12 po Lorentzu), to je pri štirih razprtih listih.

Vinske trte se obrezujejo z naslednjimi tehnikami:

| — | rez po chabliško, |
| --- | --- |

—

rez po chabliško,

| — | rez v kordonu (z rezniki Royat), |
| --- | --- |

—

rez v kordonu (z rezniki Royat),

| — | rez iz doline reke Marne, |
| --- | --- |

—

rez iz doline reke Marne,

| — | rez v enojnem ali dvojnem Guyotu in v asimetričnem Guyotu. |
| --- | --- |

—

rez v enojnem ali dvojnem Guyotu in v asimetričnem Guyotu.

Trgatev

Pridelovalna praksa

Prepovedane so metode, ki ne omogočajo trganja celih grozdov.

Grozdje mora v vinske kleti prispeti nepoškodovano.

Posebni enološki postopek

Prepovedana je uporaba lesenih trsk.

Pri obdelavi vin rosé je prepovedana uporaba oglja za enološko uporabo, samostojno ali v mešanici z drugimi pripravki. Volumenski delež uporabljenega mošta v vrenju se lahko med postopkom obogatitve poveča za največ 1,12 % za povečanje volumenskega deleža alkohola za 1 %.

Poleg navedenih določb je treba pri vinih v zvezi z enološkimi postopki upoštevati obveznosti, določene na ravni Unije ter v zakoniku o kmetijstvu in morskem ribištvu.

(b)   Največji donosi

Največji donosi

| | Največji donos |
| --- | --- |

Največji donos

| | 15 500 kg grozdja na hektar |
| --- | --- |

15 500 kg grozdja na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Razmejeno geografsko območje

Trgatev, vinifikacija, obdelava vin, vključno z donegovanjem in stekleničenjem, potekajo na ozemljih, razmejenih s členom 17 zakona z dne 6. maja 1919.

7.   Glavne sorte vinske trte

Glavne sorte vinske trte

| | Arbane B |
| --- | --- |

Arbane B

| | Chardonnay B |
| --- | --- |

Chardonnay B

| | Meunier N |
| --- | --- |

Meunier N

| | Petit meslier B |
| --- | --- |

Petit meslier B

| | Pinot blanc B |
| --- | --- |

Pinot blanc B

| | Pinot gris G |
| --- | --- |

Pinot gris G

| | Pinot noir N |
| --- | --- |

Pinot noir N

8.   Opis povezave

Opis povezave

Informacije o geografskem območju ter o kakovosti in značilnostih proizvoda

Informacije o geografskem območju ter o kakovosti in značilnostih proizvoda

Opis naravnih dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Opis naravnih dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Geografsko območje ustreza območju kontrolirane označbe porekla „Champagne“. Leži na severovzhodu francoskega ozemlja ter se razprostira v občinah departmajev Aisne, Aube, Haute-Marne, Marne in Seine-et-Marne.

Tako kot velja za geografsko območje, tudi parcele, izbrane za trgatev grozdja, ustrezajo parcelam, razmejenim za kontrolirano označbo porekla „Champagne“. Te parcele so del značilne pokrajine z vinorodnimi goricami, ki ležijo na kvestah vzhodnega dela Pariške kotline, tj. mogočnih geomorfoloških strukturah:

| — | Côte d’Ile-de-France v departmaju Marne, ki skupaj s pobočji sosednjih dolin od severa proti jugu povezuje planoto Montagne de Reims, dolino Marne (ta sega vse do juga departmaja Aisne in do departmaja Seine-et-Marne) ter najznačilnejši vinorodni območji Côte des Blancs in Côte du Sézannais, |
| --- | --- |

—

Côte d’Ile-de-France v departmaju Marne, ki skupaj s pobočji sosednjih dolin od severa proti jugu povezuje planoto Montagne de Reims, dolino Marne (ta sega vse do juga departmaja Aisne in do departmaja Seine-et-Marne) ter najznačilnejši vinorodni območji Côte des Blancs in Côte du Sézannais,

| — | Côte de Champagne skupaj z vinorodnim območjem Vitryat v departmaju Marne in vinorodnim območjem Montgueux v departmaju Aube, |
| --- | --- |

—

Côte de Champagne skupaj z vinorodnim območjem Vitryat v departmaju Marne in vinorodnim območjem Montgueux v departmaju Aube,

| — | Côte des Bar, ki jo prepredajo številne doline, povezuje pa vinorodno območje Bar-sur-aubois na vzhodu in vinorodno območje Bar-séquanais na zahodu v departmajih Aube in Haute-Marne. |
| --- | --- |

—

Côte des Bar, ki jo prepredajo številne doline, povezuje pa vinorodno območje Bar-sur-aubois na vzhodu in vinorodno območje Bar-séquanais na zahodu v departmajih Aube in Haute-Marne.

Ta značilna reliefna oblika kveste skupaj s sosednjimi dolinami obsega gorice, obrnjene proti vzhodu in jugu, včasih pa tudi proti severu, kot velja za severni del planote Montagne de Reims in levi breg doline Marne.

Strmine pobočja sestavljajo trdne plasti apnenca ali krede. Pobočja goric so kredasta, lapornata ali peščena in mehkejša, zaradi erozije odrezana in nato prekrita z naplavinami, ki izvirajo s povrhnjih strmin pobočja.

Vinogradi ležijo v severnem delu. Ta je izpostavljen dvojnemu vremenskemu vplivu:

| — | oceanskemu, ki zagotavlja redne padavine in majhne temperaturne spremembe med letnimi časi, |
| --- | --- |

—

oceanskemu, ki zagotavlja redne padavine in majhne temperaturne spremembe med letnimi časi,

| — | v celinskemu, ki je odgovoren za včasih uničujoče zmrzali in ugodno osončenost poleti. |
| --- | --- |

—

v celinskemu, ki je odgovoren za včasih uničujoče zmrzali in ugodno osončenost poleti.

Opis človeških dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Opis človeških dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Trta, ki so jo gojili že v antiki, se je v Šampanji razširila v 9. stoletju z razvojem samostanskega vinogradništva. Vina so bila v srednjem veku poznana pod imenom vina Francije, ker so bila proizvedena v Pariški kotlini, na obronkih kraljeve posesti.

Do 18. stoletja so v Šampanji proizvajali predvsem rdeča vina. Kot navaja Pierre Galet, je do izpopolnitve postopkov sekundarnega vrenja v steklenici proizvodnja rdečih vin močno prekašala proizvodnjo belih vin in vin rosé (t. i. rumenkasta vina). V 19. stoletju, ko so peneča vina iz Šampanje pridobivala vse večji sloves, je proizvodnja rdečih vin nazadovala. Dober ugled so ohranila samo nekatera najboljša vina, ki so jih proizvajali na planoti Montagne de Reims, v dolini Grande Vallée de la Marne in v departmaju Aube.

Z zakonom z dne 22. julija 1927, s katerim je bila označba „Champagne“ pridržana samo za peneča vina, je bila uvedena navedba „Vins originaires de la Champagne viticole“ (vina s poreklom iz vinogradniške pokrajine Šampanje), leta 1953 pa so bila ta vina preimenovana v „Vins natures de Champagne“ (naravna vina iz Šampanje). Ta „naravna vina“ so po zaslugi prizadevanj nekaterih vinogradnikov, ki so ohranili njihovo tradicijo, zopet pridobila ugled in leta 1974 jim je bila v skladu z določbami zakona z dne 12. decembra 1973, s katerim je prepovedana uporaba navadne označbe „vins natures de la Champagne“ (naravna vina iz Šampanje), podeljena kontrolirana označba porekla „Coteaux champenois“.

Vina s kontrolirano označbo porekla „Coteaux champenois“ se proizvedejo samo, če so značilnosti pridelka primerne za proizvodnjo mirnih vin. Njihova proizvodnja torej zelo niha.

Ker so proizvajalci želeli preprečiti kakršne koli goljufive prakse z vini, ki se prevažajo neustekleničena, so zaprosili za sprejetje zakona z dne 23. maja 1977, v skladu s katerim je vina, proizvedena s kontrolirano označbo porekla „Coteaux champenois“, prepovedano razpošiljati drugače kot v steklenicah, izjema so le premiki med izvajalci v razmejeni vinogradniški pokrajini Šampanji.

Za upravljanje proizvodnje skrbita isti panožni organizaciji, kot sta bili vzpostavljeni za kontrolirano označbo porekla „Champagne“, in sicer splošni sindikat vinogradnikov Šampanje (Syndicat général des vignerons de Champagne, ustanovljen leta 1904) in zadružna zveza Šampanje (Union des Maisons de Champagne, osnovana leta 1882), ki sta bili združeni v medpanožni odbor za vina iz Šampanje (Comité Interprofessionnel des Vins de Champagne, ustanovljen leta 1941).

Informacije o kakovosti in značilnostih proizvoda

Informacije o kakovosti in značilnostih proizvoda

To so mirna rdeča in bela vina ter vina rosé, ki so pogosto označena z imenom občine, iz katere izvira potrgano grozdje.

Rdeča vina imajo različno izrazito prosojno rdečo barvo, vina rosé pa so bistra, pri čemer njihova barva sega od bledo rožnate do temno lososne. Ta vina so zelo lahka in nežna, s svilnatim uvodom v ustih in prevladujočimi aromami rdečega jagodičja.

Tekstura belih vin je kristalno čista, njihova slanost pa je izraz prevladujoče in lepo obstojne mineralnosti. Naravna vsebnost kislin vinom daje določeno živahnost. Bela vina imajo diskretne cvetlične, sadne ali mineralne aromatične note.

Z donegovanjem vina pridobijo oljnost in uravnotežen okus.

Vzročna medsebojna povezava

Vzročna medsebojna povezava

Široka odprtost pokrajine, ki jo sestavljajo tri kveste, proti planjavi in dolinam vinogradom zagotavlja dovolj svetlobe za zorenje grozdja tudi na severnih legah. Vzhodna in južna lega tradicionalnih območij, ki najbolj slovijo po proizvodnji vin „Coteaux champenois“, vinogradom zagotavlja kar največ svetlobe spomladi in jeseni ter tako omogoča optimalne razmere za cvetenje vinske trte in zorenje grozdja.

Odprtost pokrajine preprečuje zastajanje hladnega zraka in s tem zmanjšuje nevarnost pozebe. Vendar podnebje v Šampanji od vinogradnikov zahteva, da izberejo le zdravo grozdje, ki ga v najbolj prizanesljivih letih ob polni zrelosti potrgajo na najboljših parcelah, ki so najpogosteje zasajene s starimi trtami.

Strme gorice zagotavljajo optimalno naravno odvajanje vode, k čemur prispevajo tudi različni substrati, ki omogočajo naravno oskrbovanje vinske trte z vodo. Zaradi porozne in prepustne krede se odvečna voda odstrani, hkrati pa je s kapilarnim dvigovanjem v sušnih obdobjih zagotovljeno dovajanje vlage v tla. Drugo podtalje sestavlja preplet lapornatih plasti, ki hranijo zaloge vode, in apnenčastih plasti ali karbonatnih peskov, pri čemer slednji omogočajo pronicanje odvečne vode v vlažnih obdobjih. Ta vrsta podtalja in zahtevne podnebne razmere so bile vodilo pri zasaditvi sort vinske trte na različnih predelih vinogradov.

Zaradi edinstvenega podnebja v Šampanji imata grozdje in vino naravno vsebnost kislin, kar vpliva na živahnost vin ob okušanju in poudarja mineralne note, ki jih daje substrat.

Vina so pogosto pridelana iz rdečega grozdja, ki je, kot navaja Jules Guyot, bolj odporno proti zmrzali in padavinam ter hitreje dozori. André Jullien je leta 1822 „[rdeča vina] z vinorodnih območij Verzy, Verzenay, Mailly, Saint-Basle, Bouzy in iz vinograda v Saint-Thierryju postavil ob bok najboljšim vinom Francije, kadar so pridelana v zelo vročih in suhih letih“.

Vinifikacija rdečih vin ali vin rosé s krajšo ali daljšo maceracijo najbolje ohrani arome sort pinot noir N in meunier N ter njihov razvoj med alkoholnim vrenjem. Pri belih vinih se z ohranitvijo celega grozdja po trgatvi in nežnim stiskanjem v skladu z regionalnimi običaji prepreči obarvanje soka, iztisnjenega iz rdečega grozdja, in s tem zagotovi bistrost vina.

Rdeča vina iz Šampanje so se med najboljšimi vini pojavila ob posvetitvah kraljev v Reimsu že leta 1328 (Philippe de Valois), ko so jih še posebno cenili zaradi naravne subtilnosti njihove cvetice. Mogočni evropski vladarji so trte s planote Montagne de Reims celo kupili, Henrik IV. pa si je nadel naziv plemiški gospod Ayja. Sloves in ugled teh vin so potrdili prefinjeni pokuševalci z dvora Ludvika XIV., ki so si nadeli ime „red vinorodnih goric“ (ordre des Coteaux): Saint-Evremond je leta 1671 pisal grofu Olonna: „Vino iz Šampanje je vredno vsakega centa. Ni je pokrajine, ki bi dobavljala odličnejša vina za vse letne čase, kot je Šampanja.“

Take pohvale so omenjene v številnih dokumentih iz 17. do 19. stoletja; ta vina so imela „izbrano mesto med najboljšimi kakovostnimi vini v vsej kraljevini“, ki jim ga je leta 1822 dodelil André Jullien. Po zaslugi strokovnosti njegovih proizvajalcev se je ta sloves ohranil do danes. Ta vina je treba uživati spoštljivo, z zgodovinsko radovednostjo in mislijo na to, da so preživeli ostanki davnih časov.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

| | Dodatna imena |
| --- | --- |

Dodatna imena

| | Pravni okvir: |
| --- | --- |

Pravni okvir:

| | nacionalna zakonodaja. |
| --- | --- |

nacionalna zakonodaja.

| | Vrsta dodatnega pogoja: |
| --- | --- |

Vrsta dodatnega pogoja:

| | dodatne določbe o označevanju. |
| --- | --- |

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede ime manjše geografske enote, če:

| — | gre za ime kraja, zavedenega v katastru, |
| --- | --- |

—

gre za ime kraja, zavedenega v katastru,

| — | je ta naveden na prijavi pridelka. |
| --- | --- |

—

je ta naveden na prijavi pridelka.

Navedba kraja je dovoljena samo, če vse grozdje, iz katerega so vina proizvedena, izvira iz zadevnega kraja.

| | Navedba sorte vinske trte |
| --- | --- |

Navedba sorte vinske trte

| | Pravni okvir: |
| --- | --- |

Pravni okvir:

| | nacionalna zakonodaja. |
| --- | --- |

nacionalna zakonodaja.

| | Vrsta dodatnega pogoja: |
| --- | --- |

Vrsta dodatnega pogoja:

| | dodatne določbe o označevanju. |
| --- | --- |

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

Sorta vinske trte je lahko navedena s črkami, ki po višini in širini niso večje od 3 mm ter so pol manjše od črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla. Navedba sorte vinske trte se lahko zahteva samo, če vse grozdje izvira iz navedene sorte.

| | Pakiranje |
| --- | --- |

Pakiranje

| | Pravni okvir: |
| --- | --- |

Pravni okvir:

| | nacionalna zakonodaja. |
| --- | --- |

nacionalna zakonodaja.

| | Vrsta dodatnega pogoja: |
| --- | --- |

Vrsta dodatnega pogoja:

| | pakiranje na razmejenem geografskem območju. |
| --- | --- |

pakiranje na razmejenem geografskem območju.

| | Opis pogoja: |
| --- | --- |

Opis pogoja:

Z zakonom z dne 23. maja 1977 je vina, proizvedena s kontrolirano označbo porekla „Coteaux champenois“, prepovedano razpošiljati drugače kot v steklenicah, izjema so le premiki med izvajalci v razmejeni vinogradniški pokrajini Šampanji.

Po obdobju donegovanja se vina dajo na potrošniške trge od 15. oktobra leta, ki sledi letu trgatve.

Povezava na specifikacijo proizvoda

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-6545017e-a945-4b6c-9e95-cb6f26380a23

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

1

---