# Europeiska unionens C 111E/11 m

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 111E |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 48 årgången11 maj 2005 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 111E

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

48 årgången11 maj 2005

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Meddelanden |
| | Rådet |
| 2005/C 111E/1 | Gemensam ståndpunkt (EG) nr 14/2005 av den 20 december 2004, antagen av rådet i enlighet med det i artikel 251 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen angivna förfarandet, inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om förvaltning av badvattenkvaliteten och om upphävande av direktiv 76/160/EEG | 1 |
| 2005/C 111E/2 | Gemensam ståndpunkt (EG) nr 15/2005 av den 22 december 2004, antagen av rådet i enlighet med det i artikel 251 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen angivna förfarandet, inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av konventionen om tillämpning av Schengenavtalet av den 14 juni 1985 om gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna vad gäller tillgången till Schengens informationssystem för de organ som ansvarar för att utfärda registreringsbevis för fordon i medlemsstaterna (
  1
  ) | 19 |
| 2005/C 111E/3 | Gemensam ståndpunkt (EG) nr 16/2005 av den 24 januari 2005, antagen av rådet i enlighet med det i artikel 251 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen angivna förfarandet, inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 76/115/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om förankring av bilbälten i motorfordon (
  1
  ) | 23 |
| 2005/C 111E/4 | Gemensam ståndpunkt (EG) nr 17/2005 av den 24 januari 2005, antagen av rådet i enlighet med det i artikel 251 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen angivna förfarandet, inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 77/541/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om bilbälten och fasthållningsanordningar i motorfordon (
  1
  ) | 28 |
| 2005/C 111E/5 | Gemensam ståndpunkt (EG) nr 18/2005 av den 24 januari 2005, antagen av rådet i enlighet med det i artikel 251 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen angivna förfarandet, inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 74/408/EEG om motorfordon vad avser säten, fästanordningarna för dessa och huvudstöd (
  1
  ) | 33 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Meddelanden

Rådet

2005/C 111E/1

Gemensam ståndpunkt (EG) nr 14/2005 av den 20 december 2004, antagen av rådet i enlighet med det i artikel 251 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen angivna förfarandet, inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om förvaltning av badvattenkvaliteten och om upphävande av direktiv 76/160/EEG

1

2005/C 111E/2

Gemensam ståndpunkt (EG) nr 15/2005 av den 22 december 2004, antagen av rådet i enlighet med det i artikel 251 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen angivna förfarandet, inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av konventionen om tillämpning av Schengenavtalet av den 14 juni 1985 om gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna vad gäller tillgången till Schengens informationssystem för de organ som ansvarar för att utfärda registreringsbevis för fordon i medlemsstaterna (
  1
  )

1

19

2005/C 111E/3

Gemensam ståndpunkt (EG) nr 16/2005 av den 24 januari 2005, antagen av rådet i enlighet med det i artikel 251 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen angivna förfarandet, inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 76/115/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om förankring av bilbälten i motorfordon (
  1
  )

1

23

2005/C 111E/4

Gemensam ståndpunkt (EG) nr 17/2005 av den 24 januari 2005, antagen av rådet i enlighet med det i artikel 251 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen angivna förfarandet, inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 77/541/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om bilbälten och fasthållningsanordningar i motorfordon (
  1
  )

1

28

2005/C 111E/5

Gemensam ståndpunkt (EG) nr 18/2005 av den 24 januari 2005, antagen av rådet i enlighet med det i artikel 251 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen angivna förfarandet, inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 74/408/EEG om motorfordon vad avser säten, fästanordningarna för dessa och huvudstöd (
  1
  )

1

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Meddelanden

Rådet

| 11.5.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 111/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 111/1

---

GEMENSAM STÅNDPUNKT (EG) nr 14/2005

antagen av rådet den 20 december 2004

inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/.../EG av den ... om förvaltning av badvattenkvaliteten och om upphävande av direktiv 76/160/EEG

(2005/C 111 E/01)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 175.1 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | Med utgångspunkt i kommissionens meddelande om hållbar utveckling har Europeiska rådet valt ut mål som skall tjäna som vägledning för den framtida utvecklingen inom prioriterade områden såsom folkhälsa och naturresurser. |
| --- | --- |

(1)

Med utgångspunkt i kommissionens meddelande om hållbar utveckling har Europeiska rådet valt ut mål som skall tjäna som vägledning för den framtida utvecklingen inom prioriterade områden såsom folkhälsa och naturresurser.

| (2) | Vatten är en knapp naturresurs, och dess kvalitet bör skyddas, värnas, förvaltas och behandlas som sådan. Särskilt ytvatten är en förnybar resurs med begränsad förmåga att återhämta sig från negativ påverkan av mänsklig verksamhet. |
| --- | --- |

(2)

Vatten är en knapp naturresurs, och dess kvalitet bör skyddas, värnas, förvaltas och behandlas som sådan. Särskilt ytvatten är en förnybar resurs med begränsad förmåga att återhämta sig från negativ påverkan av mänsklig verksamhet.

| (3) | Gemenskapens miljöpolitik bör syfta till en hög skyddsnivå och bidra till att uppnå målen att bevara, skydda och förbättra miljön och skydda människors hälsa. |
| --- | --- |

(3)

Gemenskapens miljöpolitik bör syfta till en hög skyddsnivå och bidra till att uppnå målen att bevara, skydda och förbättra miljön och skydda människors hälsa.

| (4) | I december 2000 antog kommissionen ett meddelande till Europaparlamentet och rådet om utarbetande av en ny badvattenpolitik och inledde ett omfattande samråd med alla intresserade och berörda parter. Av detta samråd framkom huvudsakligen att det fanns ett allmänt stöd för att utarbeta ett nytt badvattendirektiv, baserat på de senaste vetenskapliga rönen, där särskild vikt fästs vid ett ökat deltagande från allmänheten. |
| --- | --- |

(4)

I december 2000 antog kommissionen ett meddelande till Europaparlamentet och rådet om utarbetande av en ny badvattenpolitik och inledde ett omfattande samråd med alla intresserade och berörda parter. Av detta samråd framkom huvudsakligen att det fanns ett allmänt stöd för att utarbeta ett nytt badvattendirektiv, baserat på de senaste vetenskapliga rönen, där särskild vikt fästs vid ett ökat deltagande från allmänheten.

| (5) | I Europaparlamentets och rådets beslut nr 1600/2002/EG av den 22 juli 2002 om fastställande av gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram (4) ingår ett åtagande att säkerställa en hög skyddsnivå för badvatten, inklusive en översyn av rådets direktiv 76/160/EEG av den 8 december 1975 om kvaliteten på badvatten (5). |
| --- | --- |

(5)

I Europaparlamentets och rådets beslut nr 1600/2002/EG av den 22 juli 2002 om fastställande av gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram (4) ingår ett åtagande att säkerställa en hög skyddsnivå för badvatten, inklusive en översyn av rådets direktiv 76/160/EEG av den 8 december 1975 om kvaliteten på badvatten (5).

| (6) | I enlighet med fördraget skall gemenskapen när den utarbetar sin miljöpolitik bland annat beakta tillgängliga vetenskapliga och tekniska data. I detta direktiv bör vetenskapliga data ligga till grund för fastställandet av tillförlitliga indikatorparametrar som gör det möjligt att förutsäga mikrobiologiska hälsorisker och uppnå en hög skyddsnivå. Ytterligare epidemiologiska studier bör skyndsamt göras om hälsorisker i samband med bad, i synnerhet i sötvatten. |
| --- | --- |

(6)

I enlighet med fördraget skall gemenskapen när den utarbetar sin miljöpolitik bland annat beakta tillgängliga vetenskapliga och tekniska data. I detta direktiv bör vetenskapliga data ligga till grund för fastställandet av tillförlitliga indikatorparametrar som gör det möjligt att förutsäga mikrobiologiska hälsorisker och uppnå en hög skyddsnivå. Ytterligare epidemiologiska studier bör skyndsamt göras om hälsorisker i samband med bad, i synnerhet i sötvatten.

| (7) | För att öka effektiviteten och använda tillgängliga resurser på ett förnuftigt sätt måste detta direktiv nära samordnas med annan gemenskapslagstiftning om vatten, exempelvis rådets direktiv 91/271/EEG av den 21 maj 1991 om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse (6), 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (7) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (8). |
| --- | --- |

(7)

För att öka effektiviteten och använda tillgängliga resurser på ett förnuftigt sätt måste detta direktiv nära samordnas med annan gemenskapslagstiftning om vatten, exempelvis rådets direktiv 91/271/EEG av den 21 maj 1991 om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse (6), 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (7) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (8).

| (8) | Lämplig information om planerade åtgärder och om framstegen i samband med genomförandet bör spridas till alla intressenter. Allmänheten bör få korrekt information i rätt tid om resultaten av kontrollen av badvattenkvaliteten och om riskhanteringsåtgärder för att förebygga hälsorisker, särskilt i samband med förutsägbara kortvariga föroreningar eller onormala situationer. Man bör använda ny teknik som gör det möjligt att på ett effektivt och jämförbart sätt informera allmänheten om badvattnets kvalitet i hela gemenskapen. |
| --- | --- |

(8)

Lämplig information om planerade åtgärder och om framstegen i samband med genomförandet bör spridas till alla intressenter. Allmänheten bör få korrekt information i rätt tid om resultaten av kontrollen av badvattenkvaliteten och om riskhanteringsåtgärder för att förebygga hälsorisker, särskilt i samband med förutsägbara kortvariga föroreningar eller onormala situationer. Man bör använda ny teknik som gör det möjligt att på ett effektivt och jämförbart sätt informera allmänheten om badvattnets kvalitet i hela gemenskapen.

| (9) | Harmoniserade analysmetoder och analysförfaranden måste tillämpas vid kontrollen. För att få till stånd en realistisk klassificering av badvatten är det nödvändigt att göra observationer och bedöma kvaliteten under en längre tid. |
| --- | --- |

(9)

Harmoniserade analysmetoder och analysförfaranden måste tillämpas vid kontrollen. För att få till stånd en realistisk klassificering av badvatten är det nödvändigt att göra observationer och bedöma kvaliteten under en längre tid.

| (10) | Efterlevnaden bör vara en fråga om lämpliga förvaltningsåtgärder och kvalitetssäkring, och inte bara om mätningar och beräkningar. Det är därför lämpligt med ett system med badvattenprofiler för att få en bättre förståelse för de risker som bör ligga till grund för förvaltningsåtgärderna. Samtidigt bör särskild vikt fästas vid att badvattnet stämmer överens med kvalitetsnormerna och att övergången från direktiv 76/160/EEG sker smidigt. |
| --- | --- |

(10)

Efterlevnaden bör vara en fråga om lämpliga förvaltningsåtgärder och kvalitetssäkring, och inte bara om mätningar och beräkningar. Det är därför lämpligt med ett system med badvattenprofiler för att få en bättre förståelse för de risker som bör ligga till grund för förvaltningsåtgärderna. Samtidigt bör särskild vikt fästas vid att badvattnet stämmer överens med kvalitetsnormerna och att övergången från direktiv 76/160/EEG sker smidigt.

| (11) | Den 25 juni 1998 undertecknade gemenskapen FN–ECE:s konvention om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor (Århuskonventionen). Gemenskapslagstiftningen bör stämma väl överens med den konventionen, så att den kan ratificeras av gemenskapen. Detta direktiv bör därför innehålla bestämmelser om allmänhetens tillgång till information och om allmänhetens deltagande i dess genomförande. |
| --- | --- |

(11)

Den 25 juni 1998 undertecknade gemenskapen FN–ECE:s konvention om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor (Århuskonventionen). Gemenskapslagstiftningen bör stämma väl överens med den konventionen, så att den kan ratificeras av gemenskapen. Detta direktiv bör därför innehålla bestämmelser om allmänhetens tillgång till information och om allmänhetens deltagande i dess genomförande.

| (12) | Eftersom målen för detta direktiv, nämligen att medlemsstaterna, på grundval av gemensamma normer, skall uppnå en god badvattenkvalitet och en hög skyddsnivå i hela gemenskapen, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(12)

Eftersom målen för detta direktiv, nämligen att medlemsstaterna, på grundval av gemensamma normer, skall uppnå en god badvattenkvalitet och en hög skyddsnivå i hela gemenskapen, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (13) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (9). |
| --- | --- |

(13)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (9).

| (14) | Den fortsatta betydelsen av gemenskapens badvattenpolitik framgår tydligt varje badsäsong eftersom den skyddar allmänheten mot tillfälliga och kroniska föroreningar som släpps ut vid eller i närheten av gemenskapens badplatser. Badvattenkvaliteten har överlag förbättrats avsevärt sedan direktiv 76/160/EEG trädde i kraft. Det direktivet speglar emellertid den kunskapsnivå och de erfarenheter man hade i början av 1970-talet. Sedan dess har användningen av badvatten utvecklats, liksom det vetenskapliga och tekniska kunnandet. Det direktivet bör därför upphävas. |
| --- | --- |

(14)

Den fortsatta betydelsen av gemenskapens badvattenpolitik framgår tydligt varje badsäsong eftersom den skyddar allmänheten mot tillfälliga och kroniska föroreningar som släpps ut vid eller i närheten av gemenskapens badplatser. Badvattenkvaliteten har överlag förbättrats avsevärt sedan direktiv 76/160/EEG trädde i kraft. Det direktivet speglar emellertid den kunskapsnivå och de erfarenheter man hade i början av 1970-talet. Sedan dess har användningen av badvatten utvecklats, liksom det vetenskapliga och tekniska kunnandet. Det direktivet bör därför upphävas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

1.   Detta direktiv innehåller bestämmelser om

| a) | kontroll och klassificering av badvattnets kvalitet, |
| --- | --- |

a)

kontroll och klassificering av badvattnets kvalitet,

| b) | förvaltning av badvattnets kvalitet, och |
| --- | --- |

b)

förvaltning av badvattnets kvalitet, och

| c) | tillhandahållande av information till allmänheten om badvattnets kvalitet. |
| --- | --- |

c)

tillhandahållande av information till allmänheten om badvattnets kvalitet.

2.   Direktivet syftar till att bevara, skydda och förbättra miljön och skydda människors hälsa genom att komplettera direktiv 2000/60/EG.

3.   Detta direktiv skall tillämpas på varje ytvattenförekomst där behörig myndighet förväntar sig att ett stort antal personer badar och där den inte har infört ett permanent förbud mot eller utfärdat en permanent avrådan från bad (nedan kallat ”badvatten”). Det skall inte tillämpas på

| a) | simbassänger och spa-pooler, |
| --- | --- |

a)

simbassänger och spa-pooler,

| b) | avgränsade vattenområden som genomgår behandling eller som används för terapeutiska ändamål, |
| --- | --- |

b)

avgränsade vattenområden som genomgår behandling eller som används för terapeutiska ändamål,

| c) | avgränsade vattenområden som anlagts på konstgjord väg och som är avskilda från ytvatten och grundvatten. |
| --- | --- |

c)

avgränsade vattenområden som anlagts på konstgjord väg och som är avskilda från ytvatten och grundvatten.

Artikel 2

Definitioner

I detta direktiv används följande beteckningar med de betydelser som här anges:

| 1. | ytvatten, grundvatten, inlandsvatten, vatten i övergångszon, kustvatten och avrinningsområde skall ha samma innebörd som i direktiv 2000/60/EG. |
| --- | --- |

1.

ytvatten, grundvatten, inlandsvatten, vatten i övergångszon, kustvatten och avrinningsområde skall ha samma innebörd som i direktiv 2000/60/EG.

| 2. | behörig myndighet: den eller de myndigheter som utsetts av en medlemsstat för att säkerställa efterlevnaden av kraven i detta direktiv eller varje annan myndighet eller annat organ som denna funktion har delegerats till. |
| --- | --- |

2.

behörig myndighet: den eller de myndigheter som utsetts av en medlemsstat för att säkerställa efterlevnaden av kraven i detta direktiv eller varje annan myndighet eller annat organ som denna funktion har delegerats till.

| 3. | permanent: i samband med förbud mot eller avrådan från bad en varaktighet av minst en hel badsäsong. |
| --- | --- |

3.

permanent: i samband med förbud mot eller avrådan från bad en varaktighet av minst en hel badsäsong.

| 4. | ett stort antal: innebär, när det gäller badande, ett antal som behörig myndighet anser är stort, med hänsyn till, i synnerhet, tidigare tendenser eller till infrastrukturer eller anläggningar som tillhandahålls eller andra åtgärder som vidtagits för att uppmuntra bad. |
| --- | --- |

4.

ett stort antal: innebär, när det gäller badande, ett antal som behörig myndighet anser är stort, med hänsyn till, i synnerhet, tidigare tendenser eller till infrastrukturer eller anläggningar som tillhandahålls eller andra åtgärder som vidtagits för att uppmuntra bad.

| 5. | förorening: förekomst av mikrobiologisk kontaminering eller andra organismer eller avfall som påverkar badvattnets kvalitet och utgör en risk för de badandes hälsa enligt artiklarna 8 och 9 samt bilaga I kolumn A. |
| --- | --- |

5.

förorening: förekomst av mikrobiologisk kontaminering eller andra organismer eller avfall som påverkar badvattnets kvalitet och utgör en risk för de badandes hälsa enligt artiklarna 8 och 9 samt bilaga I kolumn A.

| 6. | badsäsong: den period under vilken ett stort antal badande kan förväntas. |
| --- | --- |

6.

badsäsong: den period under vilken ett stort antal badande kan förväntas.

| 7. | förvaltningsåtgärder: följande åtgärder med avseende på badvatten:






  a) | Fastställande och upprätthållande av en badvattenprofil. |
| --- | --- | --- |

7.

förvaltningsåtgärder: följande åtgärder med avseende på badvatten:

a)

Fastställande och upprätthållande av en badvattenprofil.

| b) | Fastställande av en kontrollplan. |
| --- | --- |

b)

Fastställande av en kontrollplan.

| c) | Kontroll av badvattnet. |
| --- | --- |

c)

Kontroll av badvattnet.

| d) | Bedömning av badvattnets kvalitet. |
| --- | --- |

d)

Bedömning av badvattnets kvalitet.

| e) | Klassificering av badvattnet. |
| --- | --- |

e)

Klassificering av badvattnet.

| f) | Fastställande och bedömning av orsaker till förorening som kan påverka badvattnet och skada de badandes hälsa. |
| --- | --- |

f)

Fastställande och bedömning av orsaker till förorening som kan påverka badvattnet och skada de badandes hälsa.

| g) | Information till allmänheten. |
| --- | --- |

g)

Information till allmänheten.

| h) | Åtgärder för att förhindra att de badande utsätts för föroreningar. |
| --- | --- |

h)

Åtgärder för att förhindra att de badande utsätts för föroreningar.

| i) | Åtgärder för att minska risken för föroreningar. |
| --- | --- |

i)

Åtgärder för att minska risken för föroreningar.

| 8. | kortvarig förorening: en mikrobiologisk kontaminering enligt bilaga I kolumn A som har klart identifierbara orsaker och som normalt inte förväntas påverka badvattnets kvalitet under mer än cirka 72 timmar och för vilken behörig myndighet har fastställt förfaranden för att förutsäga och hantera, enligt bilaga II. |
| --- | --- |

8.

kortvarig förorening: en mikrobiologisk kontaminering enligt bilaga I kolumn A som har klart identifierbara orsaker och som normalt inte förväntas påverka badvattnets kvalitet under mer än cirka 72 timmar och för vilken behörig myndighet har fastställt förfaranden för att förutsäga och hantera, enligt bilaga II.

| 9. | onormal situation: en händelse eller en kombination av händelser som påverkar badvattnets kvalitet på den berörda platsen och som inte förväntas inträffa mer än vart fjärde år i genomsnitt. |
| --- | --- |

9.

onormal situation: en händelse eller en kombination av händelser som påverkar badvattnets kvalitet på den berörda platsen och som inte förväntas inträffa mer än vart fjärde år i genomsnitt.

| 10. | badvattenkvalitetsdata: data som samlas in i enlighet med artikel 3. |
| --- | --- |

10.

badvattenkvalitetsdata: data som samlas in i enlighet med artikel 3.

| 11. | bedömning av badvattnets kvalitet: utvärdering av badvattnets kvalitet med hjälp av den bedömningsmetod som fastställs i bilaga II. |
| --- | --- |

11.

bedömning av badvattnets kvalitet: utvärdering av badvattnets kvalitet med hjälp av den bedömningsmetod som fastställs i bilaga II.

| 12. | utbredning av cyanobakterier: ansamling av cyanobakterier i form av blomning, lager eller skum. |
| --- | --- |

12.

utbredning av cyanobakterier: ansamling av cyanobakterier i form av blomning, lager eller skum.

| 13. | den berörda allmänheten skall ha samma innebörd som i rådets direktiv 85/337/EEG av den 27 juni 1985 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt (10). |
| --- | --- |

13.

den berörda allmänheten skall ha samma innebörd som i rådets direktiv 85/337/EEG av den 27 juni 1985 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt (10).

KAPITEL II

BADVATTENKVALITET OCH FÖRVALTNING AV BADVATTEN

Artikel 3

Kontroll

1.   Medlemsstaterna skall årligen förteckna alla badvatten och ange badsäsongens längd. De skall göra detta första gången före början av den första badsäsongen efter det datum som anges i artikel 18.1.

2.   Medlemsstaterna skall se till att kontroll av de parametrar som anges i kolumn A i bilaga I sker i enlighet med bilaga IV.

3.   Kontrollpunkten skall vara den plats i badvattnet där

| a) | flest personer förväntas bada, eller |
| --- | --- |

a)

flest personer förväntas bada, eller

| b) | där den största risken för föroreningar förväntas enligt badvattenprofilen. |
| --- | --- |

b)

där den största risken för föroreningar förväntas enligt badvattenprofilen.

4.   En kontrollplan skall fastställas för varje badvatten innan badsäsongen inleds, och första gången före den tredje hela badsäsongen efter det att detta direktiv har trätt ikraft. Kontroll skall genomföras senast fyra dagar efter den tidpunkt som anges i kontrollplanen.

5.   Medlemsstaterna får införa kontroll av parametrarna i kolumn A i bilaga I under den första hela badsäsongen efter det att detta direktiv har trätt ikraft. I detta fall skall kontrollen genomföras enligt den frekvens som anges i bilaga IV. Resultaten av en sådan kontroll får användas till att sammanställa de badvattenkvalitetsdata som avses i artikel 4. Så snart medlemsstaterna inför kontroll i enlighet med detta direktiv får kontrollen av de parametrar som anges i bilagan till direktiv 76/160/EEG upphöra.

6.   Prov som tas under en kortvarig förorening får lämnas utan avseende. De skall ersättas med prov som tagits i enlighet med bilaga IV.

7.   Under onormala situationer får kontrollen enligt den kontrollplan som avses i punkt 4 tillfälligt avbrytas. Kontrollen skall återupptas så snart som möjligt efter det att förhållandena återgått till det normala. Nya prover skall tas så snart som möjligt efter det att förhållandena återgått till det normala för att ersätta de prover som saknas på grund av den onormala situationen.

8.   Medlemsstaterna skall underrätta kommissionen om kontrollen enligt kontrollplanen tillfälligt avbrutits och ange skälen till detta. De skall lämna dessa rapporter senast i samband med den nästföljande årsrapport som avses i artikel 13.

9.   Medlemsstaterna skall säkerställa att analysen av badvattnets kvalitet sker i överensstämmelse med de referensmetoder som anges i bilaga I samt reglerna i bilaga V. Medlemsstaterna får dock tillåta att andra metoder eller regler används om de kan visa att de erhållna resultaten är likvärdiga med dem som erhålls vid användning av metoderna i bilaga I och reglerna i bilaga V. Medlemsstater som tillåter användning av sådana likvärdiga metoder eller regler skall till kommissionen lämna all relevant information om de använda metoderna eller reglerna och deras likvärdighet.

Artikel 4

Bedömning av badvattnets kvalitet

1.   Medlemsstaterna skall säkerställa att badvattenkvalitetsdata sammanställs på grundval av kontrollen av parametrarna i kolumn A i bilaga I.

2.   Badvattnets kvalitet skall bedömas

| a) | för varje badvatten, |
| --- | --- |

a)

för varje badvatten,

| b) | efter utgången av varje badsäsong, |
| --- | --- |

b)

efter utgången av varje badsäsong,

| c) | utifrån de badvattenkvalitetsdata som har sammanställts från den badsäsongen och de tre föregående badsäsongerna, och |
| --- | --- |

c)

utifrån de badvattenkvalitetsdata som har sammanställts från den badsäsongen och de tre föregående badsäsongerna, och

| d) | i enlighet med förfarandet i bilaga II. |
| --- | --- |

d)

i enlighet med förfarandet i bilaga II.

En medlemsstat får emellertid besluta att genomföra bedömningar av badvattnets kvalitet utifrån de badvattenkvalitetsdata som sammanställts från endast de tre föregående badsäsongerna. Om den fattar ett sådant beslut skall den på förhand underrätta kommissionen. Medlemsstaten skall även underrätta kommissionen om den senare beslutar att återgå till bedömningar på grundval av fyra badsäsonger. Medlemsstaterna får inte ändra gällande bedömningsperiod oftare än en gång vart femte år.

3.   Badvattenkvalitetsdata som används för att genomföra bedömningar av badvattnets kvalitet skall alltid bestå av minst 16 prover eller, under de särskilda förhållanden som anges i punkt 2 i bilaga IV, 12 prover.

4.   Under förutsättning att antingen

| — | kraven i punkt 3 är uppfyllda, eller |
| --- | --- |

—

kraven i punkt 3 är uppfyllda, eller

| — | de badvattenkvalitetsdata som använts för bedömningen av badvatten för vilket badsäsongen inte överstiger åtta veckor omfattar minst åtta prover, |
| --- | --- |

—

de badvattenkvalitetsdata som använts för bedömningen av badvatten för vilket badsäsongen inte överstiger åtta veckor omfattar minst åtta prover,

får emellertid en bedömning av badvattnets kvalitet genomföras utifrån badvattenkvalitetsdata från mindre än fyra badsäsonger om

| a) | badvattnet är nytillkommet, |
| --- | --- |

a)

badvattnet är nytillkommet,

| b) | förändringar har inträffat som kan påverka klassificeringen av badvattnet i enlighet med artikel 5, i vilket fall bedömningen skall genomföras utifrån badvattenkvalitetsdata som endast består av resultat från prover som har samlats in sedan förändringarna inträffade, eller |
| --- | --- |

b)

förändringar har inträffat som kan påverka klassificeringen av badvattnet i enlighet med artikel 5, i vilket fall bedömningen skall genomföras utifrån badvattenkvalitetsdata som endast består av resultat från prover som har samlats in sedan förändringarna inträffade, eller

| c) | badvattnet redan har bedömts i enlighet med direktiv 76/160/EEG, i vilket fall motsvarande data som insamlats enligt det direktivet skall användas och parametrarna 2 och 3 i bilagan till direktiv 76/160/EEG för detta ändamål skall anses vara likvärdiga med parametrarna 2 och 1 i kolumn A i bilaga I till det här direktivet. |
| --- | --- |

c)

badvattnet redan har bedömts i enlighet med direktiv 76/160/EEG, i vilket fall motsvarande data som insamlats enligt det direktivet skall användas och parametrarna 2 och 3 i bilagan till direktiv 76/160/EEG för detta ändamål skall anses vara likvärdiga med parametrarna 2 och 1 i kolumn A i bilaga I till det här direktivet.

5.   Medlemsstaterna får ytterligare indela eller gruppera ihop befintliga badvatten mot bakgrund av bedömningarna av badvattnens kvalitet. De får gruppera ihop badvatten endast om dessa badvatten

| a) | är angränsande, |
| --- | --- |

a)

är angränsande,

| b) | under den föregående fyraårsperioden fått likartade bedömningar i enlighet med punkterna 2 och 3 samt punkt 4 c, och |
| --- | --- |

b)

under den föregående fyraårsperioden fått likartade bedömningar i enlighet med punkterna 2 och 3 samt punkt 4 c, och

| c) | har badvattenprofiler som uppvisar gemensamma riskfaktorer eller avsaknad av riskfaktorer. |
| --- | --- |

c)

har badvattenprofiler som uppvisar gemensamma riskfaktorer eller avsaknad av riskfaktorer.

Artikel 5

Badvattens klassificering och kvalitet

1.   Till följd av den bedömning av badvattnets kvalitet som skall genomföras i enlighet med artikel 4 skall medlemsstaterna i enlighet med kriterierna i bilaga II klassificera badvatten som

| a) | ”dåligt”, |
| --- | --- |

a)

”dåligt”,

| b) | ”tillfredsställande”, |
| --- | --- |

b)

”tillfredsställande”,

| c) | ”bra”, eller |
| --- | --- |

c)

”bra”, eller

| d) | ”utmärkt”. |
| --- | --- |

d)

”utmärkt”.

2.   Den första klassificeringen enligt kraven i direktivet skall vara avslutad senast i slutet av 2015 års badsäsong.

3.   Medlemsstaterna skall säkerställa att allt badvatten är åtminstone ”tillfredsställande” senast vid slutet av 2015 års badsäsong. De skall vidta de rimliga och proportionella åtgärder som de anser lämpliga för att öka det antal badvatten som klassificeras som ”utmärkta” eller ”bra”.

4.   Trots det allmänna kravet i punkt 3 får badvatten tillfälligt klassificeras som ”dåligt” och fortfarande överensstämma med direktivet. Skälen till att ”tillfredsställande” inte uppnåtts skall vara klarlagda. I sådana fall skall medlemsstaterna säkerställa att följande villkor är uppfyllda:

| a) | I fråga om allt badvatten som klassificerats som ”dåligt” skall följande åtgärder vidtas med verkan från den badsäsong som följer på klassificeringen:






  i) | Lämpliga förvaltningsåtgärder, inklusive ett badförbud eller en avrådan från bad, i syfte att förhindra att de badande utsätts för förorening. |
| --- | --- | --- |

a)

I fråga om allt badvatten som klassificerats som ”dåligt” skall följande åtgärder vidtas med verkan från den badsäsong som följer på klassificeringen:

i)

Lämpliga förvaltningsåtgärder, inklusive ett badförbud eller en avrådan från bad, i syfte att förhindra att de badande utsätts för förorening.

| ii) | Lämpliga förvaltningsåtgärder för att förhindra, minska eller undanröja orsakerna till förorening. |
| --- | --- |

ii)

Lämpliga förvaltningsåtgärder för att förhindra, minska eller undanröja orsakerna till förorening.

| b) | Om ett badvatten klassificerats som ”dåligt” under fem på varandra följande år skall ett permanent badförbud eller en permanent avrådan från bad utfärdas. En medlemsstat får dock införa ett permanent badförbud eller en permanent avrådan från bad före utgången av femårsperioden om den anser att det skulle vara omöjligt eller orimligt dyrt att uppnå kvaliteten ”tillfredsställande”. |
| --- | --- |

b)

Om ett badvatten klassificerats som ”dåligt” under fem på varandra följande år skall ett permanent badförbud eller en permanent avrådan från bad utfärdas. En medlemsstat får dock införa ett permanent badförbud eller en permanent avrådan från bad före utgången av femårsperioden om den anser att det skulle vara omöjligt eller orimligt dyrt att uppnå kvaliteten ”tillfredsställande”.

5.   När ett permanent badförbud eller en permanent avrådan från bad utfärdas skall allmänheten informeras om att det berörda området inte längre utgör badvatten samt upplysas om skälen till detta.

Artikel 6

Badvattenprofil

1.   Medlemsstaterna skall se till att badvattenprofiler upprättas i enlighet med bilaga III. Varje badvattenprofil får omfatta ett enda badvatten eller flera angränsande badvatten. Badvattenprofiler skall första gången upprättas senast den ... (11).

2.   Badvattenprofilerna skall ses över och uppdateras i enlighet med bilaga III.

3.   När badvattenprofiler upprättas, ses över och uppdateras skall man på lämpligt sätt använda de data som erhållits vid övervakning och bedömning i enlighet med direktiv 2000/60/EG och som är relevanta för detta direktiv.

Artikel 7

Förvaltningsåtgärder vid exceptionella förhållanden

Medlemsstaterna skall se till att lämpliga förvaltningsåtgärder vidtas i rätt tid om de får kännedom om oväntade situationer som har eller sannolikt skulle kunna ha en negativ inverkan på badvattnets kvalitet och på de badandes hälsa. Sådana åtgärder skall inbegripa information till allmänheten och, om så behövs, ett tillfälligt badförbud.

Artikel 8

Cyanobakteriella risker

1.   Om en badvattenprofil tyder på att det finns risk för utbredning av cyanobakterier, skall en lämplig kontroll ske så att eventuella hälsorisker kan konstateras i tid.

2.   Om en utbredning av cyanobakterier inträffar och en hälsorisk konstateras eller befaras, skall lämpliga förvaltningsåtgärder omedelbart vidtas för att förhindra att någon utsätts för fara, bland annat genom information till allmänheten.

Artikel 9

Övriga parametrar

1.   Om badvattenprofilen tyder på en tendens till utbredning av makroalger och/eller marina alger skall det genomföras undersökningar för att avgöra om de kan godtas och om det föreligger hälsorisker, och lämpliga förvaltningsåtgärder skall vidtas, bland annat genom information till allmänheten.

2.   Badvatten skall okulärbesiktigas i fråga om föroreningar, t.ex. tjärrester, glas, plast, gummi eller annat avfall. Om en sådan förorening hittas, skall lämpliga förvaltningsåtgärder vidtas, bland annat vid behov genom information till allmänheten.

Artikel 10

Samarbete om gränsöverskridande vattendrag

När ett avrinningsområde har gränsöverskridande påverkan på badvattnets kvalitet, skall de berörda medlemsstaterna på lämpligt sätt samarbeta vid genomförandet av detta direktiv, bland annat genom lämpligt informationsutbyte och gemensamma insatser för att kontrollera denna påverkan.

KAPITEL III

UTBYTE AV INFORMATION

Artikel 11

Allmänhetens medverkan

Medlemsstaterna skall uppmuntra allmänheten att delta i genomförandet av detta direktiv genom att ge den berörda allmänheten tillfälle att lägga fram förslag, synpunkter eller framföra klagomål. Behöriga myndigheter skall vederbörligen beakta all information som de får.

Artikel 12

Information till allmänheten

1.   Medlemsstaterna skall se till att följande information aktivt sprids och snabbt görs tillgänglig under badsäsongen på en lättåtkomlig plats i badvattnets omedelbara närhet:

| a) | Badvattnets aktuella klassificering. |
| --- | --- |

a)

Badvattnets aktuella klassificering.

| b) | En allmän beskrivning av badvattnet på ett icke-tekniskt språk, på grundval av den badvattenprofil som upprättats i enlighet med bilaga III. |
| --- | --- |

b)

En allmän beskrivning av badvattnet på ett icke-tekniskt språk, på grundval av den badvattenprofil som upprättats i enlighet med bilaga III.

| c) | När det gäller badvatten som är utsatta för kortvarig förorening skall det finnas






  — | meddelande om att badvattnet är utsatt för kortvarig förorening, |
| --- | --- | --- |

c)

När det gäller badvatten som är utsatta för kortvarig förorening skall det finnas

—

meddelande om att badvattnet är utsatt för kortvarig förorening,

| — | upplysning om antalet dagar då bad var förbjudet eller avråddes från under den föregående badsäsongen på grund av sådan förorening, och |
| --- | --- |

—

upplysning om antalet dagar då bad var förbjudet eller avråddes från under den föregående badsäsongen på grund av sådan förorening, och

| — | en varning när sådan förorening förutses eller redan finns. |
| --- | --- |

—

en varning när sådan förorening förutses eller redan finns.

| d) | Information om onormala situationers art och förväntade varaktighet under sådana förhållanden. |
| --- | --- |

d)

Information om onormala situationers art och förväntade varaktighet under sådana förhållanden.

| e) | Om bad är förbjudet eller avråds från, ett anslag som upplyser allmänheten om detta och skälen till det. |
| --- | --- |

e)

Om bad är förbjudet eller avråds från, ett anslag som upplyser allmänheten om detta och skälen till det.

| f) | En hänvisning till var man kan få mer fullständig information. |
| --- | --- |

f)

En hänvisning till var man kan få mer fullständig information.

2.   Medlemsstaterna skall använda lämpliga medier och tekniker, bland annat Internet, för att aktivt och snabbt sprida den information om badvattnet som avses i punkt 1 och även följande information:

| a) | En förteckning över badvatten. |
| --- | --- |

a)

En förteckning över badvatten.

| b) | Klassificering av varje badvatten under de senaste tre åren och dess badvattenprofil, med resultaten från den kontroll som genomförts enligt detta direktiv sedan den senaste klassificeringen. |
| --- | --- |

b)

Klassificering av varje badvatten under de senaste tre åren och dess badvattenprofil, med resultaten från den kontroll som genomförts enligt detta direktiv sedan den senaste klassificeringen.

| c) | När det gäller badvatten som klassificerats som ”dåligt”, information om orsakerna till föroreningen och de åtgärder som vidtagits för att förhindra att badande utsätts för föroreningen och för att hantera orsakerna till den på det sätt som anges i artikel 5.4. |
| --- | --- |

c)

När det gäller badvatten som klassificerats som ”dåligt”, information om orsakerna till föroreningen och de åtgärder som vidtagits för att förhindra att badande utsätts för föroreningen och för att hantera orsakerna till den på det sätt som anges i artikel 5.4.

| d) | När det gäller badvatten som är utsatta för kortvarig förorening, allmän information om






  — | förhållanden som kan leda till kortvariga föroreningar, |
| --- | --- | --- |

d)

När det gäller badvatten som är utsatta för kortvarig förorening, allmän information om

—

förhållanden som kan leda till kortvariga föroreningar,

| — | sannolikheten för en sådan förorening och dess sannolika varaktighet, |
| --- | --- |

—

sannolikheten för en sådan förorening och dess sannolika varaktighet,

| — | orsakerna till föroreningen och de åtgärder som vidtagits för att förhindra att de badande utsätts för föroreningen och för att hantera orsakerna till den. |
| --- | --- |

—

orsakerna till föroreningen och de åtgärder som vidtagits för att förhindra att de badande utsätts för föroreningen och för att hantera orsakerna till den.

Den förteckning som nämns i led a skall finnas tillgänglig varje år innan badsäsongen inleds. Resultaten av kontrollen skall göras tillgängliga inom en vecka.

3.   Den information som avses i punkterna 1 och 2 skall spridas så snart den är tillgänglig och med verkan från och med inledningen av den femte badsäsongen efter det datum som anges i artikel 18.1.

4.   Medlemsstaterna och kommissionen skall, när så är möjligt, informera allmänheten med hjälp av teknik med georeferens och lägga fram informationen på ett klart och konsekvent sätt, särskilt med användning av tecken och symboler.

Artikel 13

Rapporter

1.   Medlemsstaterna skall för varje badvatten till kommissionen överlämna kontrollresultaten och bedömningen av badvattnets kvalitet samt ge en beskrivning av viktiga förvaltningsåtgärder som vidtagits. Medlemsstaterna skall lämna denna information varje år senast den 31 december för den föregående badsäsongen. De skall börja lämna informationen så snart den första bedömningen av badvattnets kvalitet har genomförts i enlighet med artikel 4.

2.   Medlemsstaterna skall varje år innan badsäsongen inleds underrätta kommissionen om alla vatten som klassificerats som badvatten, inbegripet skälen till eventuella ändringar i förhållande till det föregående året. De skall göra detta första gången före början av den första badsäsongen efter det datum som anges i artikel 18.1.

3.   När kontrollen av badvatten har inletts enligt det här direktivet skall den årliga rapporteringen till kommissionen enligt punkt 1 fortsätta i enlighet med direktiv 76/160/EEG till dess att den första bedömningen enligt det här direktivet kan göras. Under denna period skall parameter 1 i bilagan till direktiv 76/160/EEG inte beaktas i årsrapporten, och parametrarna 2 och 3 i samma bilaga skall antas motsvara parametrarna 2 och 1 i kolumn A i bilaga I till det här direktivet.

4.   Kommissionen skall varje år offentliggöra en sammanfattande rapport om badvattnets kvalitet i gemenskapen, inbegripet en klassificering av badvatten, om överensstämmelsen med detta direktiv och om viktiga förvaltningsåtgärder som vidtagits. Kommissionen skall offentliggöra rapporten senast den 30 april varje år, bland annat via Internet. Vid utarbetandet av rapporten skall kommissionen, när det är möjligt, utnyttja de system för datainsamling, bedömning och presentation som redan finns tillgängliga inom ramen för annan gemenskapslagstiftning, särskilt direktiv 2000/60/EG.

KAPITEL IV

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 14

Rapport och översyn

1.   Kommissionen skall senast 2018 lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet i vilken genomförandet av direktivet följs upp.

2.   I rapporten skall särskilt följande beaktas:

| a) | Resultaten av en relevant europeisk epidemiologisk studie utförd av kommissionen i samarbete med medlemsstaterna. |
| --- | --- |

a)

Resultaten av en relevant europeisk epidemiologisk studie utförd av kommissionen i samarbete med medlemsstaterna.

| b) | Annan vetenskaplig, analytisk och epidemiologisk utveckling som är relevant när det gäller parametrarna för badvattenkvalitet. |
| --- | --- |

b)

Annan vetenskaplig, analytisk och epidemiologisk utveckling som är relevant när det gäller parametrarna för badvattenkvalitet.

| c) | Världshälsoorganisationens rekommendationer. |
| --- | --- |

c)

Världshälsoorganisationens rekommendationer.

3.   Mot bakgrund av denna rapport och av en utvidgad konsekvensanalys får kommissionen vid behov låta sin rapport åtföljas av förslag till ändring av detta direktiv.

Artikel 15

Tekniska anpassningar och genomförandeåtgärder

Det får, i enlighet med förfarandet i artikel 16.2, beslutas

| a) | att EN/ISO-standarden för mikrobiologiska metoders likvärdighet skall specificeras för artikel 3.9, |
| --- | --- |

a)

att EN/ISO-standarden för mikrobiologiska metoders likvärdighet skall specificeras för artikel 3.9,

| b) | att detaljerade regler för tillämpningen av artiklarna 8.1 och 12.4 skall fastställas, |
| --- | --- |

b)

att detaljerade regler för tillämpningen av artiklarna 8.1 och 12.4 skall fastställas,

| c) | att analysmetoderna för parametrarna i bilaga I skall anpassas mot bakgrund av den vetenskapliga och tekniska utvecklingen, |
| --- | --- |

c)

att analysmetoderna för parametrarna i bilaga I skall anpassas mot bakgrund av den vetenskapliga och tekniska utvecklingen,

| d) | att bilaga V skall anpassas mot bakgrund av den vetenskapliga och tekniska utvecklingen, |
| --- | --- |

d)

att bilaga V skall anpassas mot bakgrund av den vetenskapliga och tekniska utvecklingen,

| e) | att riktlinjer för en gemensam metod för bedömning av enstaka prov skall utfärdas. |
| --- | --- |

e)

att riktlinjer för en gemensam metod för bedömning av enstaka prov skall utfärdas.

Artikel 16

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen skall biträdas av en kommitté.

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

3.   Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

Artikel 17

Upphävande

1.   Direktiv 76/160/EEG skall upphöra att gälla den 31 december 2014. Om inte annat följer av punkt 2 skall detta upphävande inte påverka medlemsstaternas skyldigheter i fråga om de tidsfrister för införlivande och tillämpning som anges i det upphävda direktivet.

2.   Detta direktiv skall börja tillämpas så snart medlemsstaterna har vidtagit alla rättsliga, administrativa och praktiska åtgärder som är nödvändiga för att följa detta direktiv, och skall då ersätta direktiv 76/160/EEG.

3.   Hänvisningar till det upphävda direktivet skall anses som hänvisningar till det här direktivet.

Artikel 18

Genomförande

1.   Medlemsstaterna skall sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den ... (12). De skall genast underrätta kommissionen om detta.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 19

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 20

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 220, 16.9.2003, s. 39.

1

(2)  EUT C 244, 10.10.2003, s. 31.

2

(3)  Europaparlamentets yttrande av den 21 oktober 2003 (EUT C 82 E, 1.4.2004, s. 115), rådets gemensamma ståndpunkt av den 20 december 2004 och Europaparlamentets ståndpunkt av den ... (ännu ej offentliggjord i EUT).

3

(4)  EGT L 242, 10.9.2002, s. 1.

4

(5)  EGT L 31, 5.2.1976, s. 1. Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 807/2003 (EUT L 122, 16.5.2003, s. 36).

5

(6)  EGT L 135, 30.5.1991, s. 40. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

6

(7)  EGT L 375, 31.12.1991, s. 1. Direktivet ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003.

7

(8)  EGT L 327, 22.12.2000, s. 1. Direktivet ändrat genom beslut nr 2455/2001/EG (EGT L 331, 15.12.2001, s. 1).

8

(9)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

9

(10)  EGT L 175, 5.7.1985, s. 40. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/35/EG (EUT L 156, 25.6.2003, s. 17).

10

(11)  Sex år efter det att detta direktiv har trätt ikraft.

11

(12)  Tre år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

12

---

BILAGA I

FÖR INLANDSVATTEN

| | A | B | C | D | E |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Parametrar | Utmärkt kvalitet | Bra kvalitet | Tillfredsställande kvalitet | Referens-analysmetoder |
| 1 | Intestinala enterokocker (cfu/100 ml) | 200 (1) | 400 (1) | 360 (2) | ISO 7899-1 eller
  ISO 7899-2 |
| 2 | Escherichia coli (cfu/100 ml) | 500 (1) | 1 000 (1) | 900 (2) | ISO 9308-3 eller
  ISO 9308-1 |

A

B

C

D

E

Parametrar

Utmärkt kvalitet

Bra kvalitet

Tillfredsställande kvalitet

Referens-analysmetoder

1

Intestinala enterokocker (cfu/100 ml)

200 (1)

400 (1)

360 (2)

ISO 7899-1 eller

ISO 7899-2

2

Escherichia coli (cfu/100 ml)

500 (1)

1 000 (1)

900 (2)

ISO 9308-3 eller

ISO 9308-1

FÖR KUSTVATTEN OCH VATTEN I ÖVERGÅNGSZON

| | A | B | C | D | E |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Parametrar | Utmärkt kvalitet | Bra kvalitet | Tillfredsställande | Referens-analysmetoder |
| 1 | Intestinala enterokocker (cfu/100 ml) | 100 (3) | 200 (3) | 200 (4) | ISO 7899-1 eller
  ISO 7899-2 |
| 2 | Escherichia coli (cfu/100 ml) | 250 (3) | 500 (3) | 500 (4) | ISO 9308-3 eller
  ISO 9308-1 |

A

B

C

D

E

Parametrar

Utmärkt kvalitet

Bra kvalitet

Tillfredsställande

Referens-analysmetoder

1

Intestinala enterokocker (cfu/100 ml)

100 (3)

200 (3)

200 (4)

ISO 7899-1 eller

ISO 7899-2

2

Escherichia coli (cfu/100 ml)

250 (3)

500 (3)

500 (4)

ISO 9308-3 eller

ISO 9308-1

---

(1)  Baserat på en 95-percentilsbedömning. Se bilaga II.

(2)  Baserat på en 90-percentilsbedömning. Se bilaga II.

(3)  Baserat på en 95-percentilsbedömning. Se bilaga II.

(4)  Baserat på en 90-percentilsbedömning. Se bilaga II.

---

BILAGA II

BEDÖMNING OCH KLASSIFICERING AV BADVATTEN

1.   DÅLIG KVALITET

Badvatten skall klassificeras som ”dåligt” om, i badvattenkvalitetsdata för den senaste bedömningsperioden (1), percentilvärdena (2) för antalet kolonibildande enheter är sämre (3) än de värden på ”tillfredsställande” kvalitet som anges i kolumn D i bilaga I.

2.   TILLFREDSSTÄLLANDE KVALITET

Badvatten skall klassificeras som ”tillfredsställande”

| 1. | om percentilvärdena för antalet kolonibildande enheter, i badvattenkvalitetsdata för den senaste bedömningsperioden, är lika med eller bättre (4) än de värden på ”tillfredsställande” kvalitet som anges i kolumn D i bilaga I, och |
| --- | --- |

1.

om percentilvärdena för antalet kolonibildande enheter, i badvattenkvalitetsdata för den senaste bedömningsperioden, är lika med eller bättre (4) än de värden på ”tillfredsställande” kvalitet som anges i kolumn D i bilaga I, och

| 2. | om badvattnet är utsatt för kortvarig förorening, på villkor att






  i) | adekvata förvaltningsåtgärder vidtas, inklusive övervakning, system för tidig varning och kontroll för att, genom varningar eller när det är nödvändigt badförbud, förhindra att badande utsätts för förorening, |
| --- | --- | --- |

2.

om badvattnet är utsatt för kortvarig förorening, på villkor att

i)

adekvata förvaltningsåtgärder vidtas, inklusive övervakning, system för tidig varning och kontroll för att, genom varningar eller när det är nödvändigt badförbud, förhindra att badande utsätts för förorening,

| ii) | adekvata förvaltningsåtgärder vidtas för att förebygga, minska eller avlägsna föroreningsorsakerna, och |
| --- | --- |

ii)

adekvata förvaltningsåtgärder vidtas för att förebygga, minska eller avlägsna föroreningsorsakerna, och

| iii) | att antalet prov som lämnats utan avseende i enlighet med artikel 3.6, på grund av kortvarig förorening under den senaste bedömningsperioden, inte utgjorde mer än 15 % av det totala antalet prov i de kontrollplaner som har fastställts för den perioden eller inte mer än ett prov per badsäsong, beroende på vilket antal som är störst. |
| --- | --- |

iii)

att antalet prov som lämnats utan avseende i enlighet med artikel 3.6, på grund av kortvarig förorening under den senaste bedömningsperioden, inte utgjorde mer än 15 % av det totala antalet prov i de kontrollplaner som har fastställts för den perioden eller inte mer än ett prov per badsäsong, beroende på vilket antal som är störst.

3.   BRA KVALITET

Badvatten skall klassificeras som ”bra”

| 1. | om percentilvärdena för antalet kolonibildande enheter, i badvattenkvalitetsdata för den senaste bedömningsperioden, är lika bra som eller bättre (4) än de värden på ”bra” kvalitet som anges i kolumn C i bilaga I, och |
| --- | --- |

1.

om percentilvärdena för antalet kolonibildande enheter, i badvattenkvalitetsdata för den senaste bedömningsperioden, är lika bra som eller bättre (4) än de värden på ”bra” kvalitet som anges i kolumn C i bilaga I, och

| 2. | om badvattnet är utsatt för kortvarig förorening, på villkor att






  i) | adekvata förvaltningsåtgärder vidtas, inklusive övervakning, system för tidig varning och kontroll för att, genom varningar eller när det är nödvändigt badförbud, förhindra att badande utsätts för förorening, |
| --- | --- | --- |

2.

om badvattnet är utsatt för kortvarig förorening, på villkor att

i)

adekvata förvaltningsåtgärder vidtas, inklusive övervakning, system för tidig varning och kontroll för att, genom varningar eller när det är nödvändigt badförbud, förhindra att badande utsätts för förorening,

| ii) | adekvata förvaltningsåtgärder vidtas för att förebygga, minska eller avlägsna föroreningsorsakerna, och |
| --- | --- |

ii)

adekvata förvaltningsåtgärder vidtas för att förebygga, minska eller avlägsna föroreningsorsakerna, och

| iii) | antalet prov som lämnats utan avseende i enlighet med artikel 3.6, på grund av kortvarig förorening under den senaste bedömningsperioden, inte utgjorde mer än 15 % av det totala antalet prov i de kontrollplaner som har fastställts för den perioden eller inte mer än ett prov per badsäsong, beroende på vilket antal som är störst. |
| --- | --- |

iii)

antalet prov som lämnats utan avseende i enlighet med artikel 3.6, på grund av kortvarig förorening under den senaste bedömningsperioden, inte utgjorde mer än 15 % av det totala antalet prov i de kontrollplaner som har fastställts för den perioden eller inte mer än ett prov per badsäsong, beroende på vilket antal som är störst.

4.   UTMÄRKT KVALITET

Badvatten skall klassificeras som ”utmärkt”

| 1. | om percentilvärdena för antalet kolonibildande enheter, i badvattenkvalitetsdata för den senaste bedömningsperioden, är lika bra som eller bättre än de värden på ”utmärkt kvalitet” som anges i kolumn B i bilaga I, och |
| --- | --- |

1.

om percentilvärdena för antalet kolonibildande enheter, i badvattenkvalitetsdata för den senaste bedömningsperioden, är lika bra som eller bättre än de värden på ”utmärkt kvalitet” som anges i kolumn B i bilaga I, och

| 2. | om badvattnet är utsatt för kortvarig förorening, på villkor att






  i) | adekvata förvaltningsåtgärder vidtas, inklusive kontroll, system för tidig varning och kontroll för att, genom varningar eller när det är nödvändigt badförbud, förhindra att badande utsätts för förorening, |
| --- | --- | --- |

2.

om badvattnet är utsatt för kortvarig förorening, på villkor att

i)

adekvata förvaltningsåtgärder vidtas, inklusive kontroll, system för tidig varning och kontroll för att, genom varningar eller när det är nödvändigt badförbud, förhindra att badande utsätts för förorening,

| ii) | adekvata förvaltningsåtgärder vidtas för att förebygga, minska eller avlägsna föroreningsorsakerna, och |
| --- | --- |

ii)

adekvata förvaltningsåtgärder vidtas för att förebygga, minska eller avlägsna föroreningsorsakerna, och

| iii) | antalet prov som lämnats utan avseende i enlighet med artikel 3.6, på grund av kortvarig förorening under den senaste bedömningsperioden, inte utgjorde mer än 15 % av det totala antalet prov i de kontrollplaner som har fastställts för den perioden eller inte mer än ett prov per badsäsong, beroende på vilket antal som är störst. |
| --- | --- |

iii)

antalet prov som lämnats utan avseende i enlighet med artikel 3.6, på grund av kortvarig förorening under den senaste bedömningsperioden, inte utgjorde mer än 15 % av det totala antalet prov i de kontrollplaner som har fastställts för den perioden eller inte mer än ett prov per badsäsong, beroende på vilket antal som är störst.

---

(1)  Med ”senaste bedömningsperiod” avses de senaste fyra badsäsongerna eller, i förekommande fall, den period som anges i artikel 4.2 eller 4.4.

(2)  Med utgångspunkt i en uppskattning av percentilen för tiologaritmen (log10) av den normala sannolikhetstätheten för de mikrobiologiska data som samlats in vid ett visst badvatten erhålls percentilvärdet på följande sätt:

| i) | Ta log10-värdet för antalet kolonibildande enheter (cfu) i den datamängd som utvärderas (om nollvärde erhålls, tag i stället log10-värdet av den lägsta detektionsgränsen för den använda analysmetoden). |
| --- | --- |

i)

Ta log10-värdet för antalet kolonibildande enheter (cfu) i den datamängd som utvärderas (om nollvärde erhålls, tag i stället log10-värdet av den lägsta detektionsgränsen för den använda analysmetoden).

| ii) | Beräkna det aritmetiska medelvärdet av log10-värdena (μ). |
| --- | --- |

ii)

Beräkna det aritmetiska medelvärdet av log10-värdena (μ).

| iii) | Beräkna standardavvikelsen för log10-värdena (σ). |
| --- | --- |

iii)

Beräkna standardavvikelsen för log10-värdena (σ).

Den övre 90-percentilspunkten för datasannolikhetstätheten erhålls genom följande ekvation: övre 90-percentil = antilog (μ + 1,282 σ)

Den övre 95-percentilspunkten för datasannolikhetstätheten erhålls genom följande ekvation: övre 95-percentil = antilog (μ + 1,65 σ)

(3)  ”Sämre” betyder att koncentrationen uttryckt i cfu/100 ml är högre.

(4)  ”Bättre” betyder att koncentrationen uttryckt i cfu/100 ml är lägre.

---

BILAGA III

BADVATTENPROFILEN

| 1. | Den badvattenprofil som avses i artikel 6 skall bestå av följande:






  a) | En beskrivning av badvattnets fysikaliska, geografiska och hydrologiska egenskaper och av andra ytvatten i tillrinningsområdet för det aktuella badvattnet som kan vara en föroreningskälla, som är relevanta för tillämpningen av detta direktiv och i enlighet med direktiv 2000/60/EG. |
| --- | --- | --- |

1.

Den badvattenprofil som avses i artikel 6 skall bestå av följande:

a)

En beskrivning av badvattnets fysikaliska, geografiska och hydrologiska egenskaper och av andra ytvatten i tillrinningsområdet för det aktuella badvattnet som kan vara en föroreningskälla, som är relevanta för tillämpningen av detta direktiv och i enlighet med direktiv 2000/60/EG.

| b) | En bestämning och bedömning av föroreningskällor som kan påverka badvattnet och skada de badandes hälsa. |
| --- | --- |

b)

En bestämning och bedömning av föroreningskällor som kan påverka badvattnet och skada de badandes hälsa.

| c) | En bedömning av risken för utbredning av cyanobakterier. |
| --- | --- |

c)

En bedömning av risken för utbredning av cyanobakterier.

| d) | En bedömning av risken för utbredning av makroalger och/eller alger. |
| --- | --- |

d)

En bedömning av risken för utbredning av makroalger och/eller alger.

| e) | I de fall då bedömningen enligt led b visar att det finns risk för kortvarig förorening skall det även finnas information om






  — | förväntad karaktär, frekvens och varaktighet hos den förväntade kortvariga föroreningen, |
| --- | --- | --- |

e)

I de fall då bedömningen enligt led b visar att det finns risk för kortvarig förorening skall det även finnas information om

—

förväntad karaktär, frekvens och varaktighet hos den förväntade kortvariga föroreningen,

| — | detaljerna när det gäller alla återstående föroreningsorsaker samt de förvaltningsåtgärder som vidtagits och tidsplanen för att eliminera föroreningskällorna, |
| --- | --- |

—

detaljerna när det gäller alla återstående föroreningsorsaker samt de förvaltningsåtgärder som vidtagits och tidsplanen för att eliminera föroreningskällorna,

| — | de förvaltningsåtgärder som vidtagits vid kortvariga föroreningar samt namn, adress och telefonnummer till de organ som är ansvariga för dessa åtgärder. |
| --- | --- |

—

de förvaltningsåtgärder som vidtagits vid kortvariga föroreningar samt namn, adress och telefonnummer till de organ som är ansvariga för dessa åtgärder.

| f) | Kontrollpunkternas placering. |
| --- | --- |

f)

Kontrollpunkternas placering.

| 2. | När det gäller badvatten som klassificerats som ”bra”, ”tillfredsställande” eller ”dåligt” skall badvattenprofilen ses över regelbundet för att det skall kunna bedömas om någon av profilaspekterna i punkt 1 har ändrats. Profilen skall vid behov uppdateras. Frekvensen och omfattningen av översynen skall fastställas på grundval av vilken typ av förorening det är fråga om och hur allvarlig den är. De skall dock som ett minimum uppfylla bestämmelserna och äga rum med åtminstone den frekvens som anges i följande tabell:








  Klassificering av badvattnets kvalitet | ”Bra” | ”Tillfredsställande” | ”Dålig” |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Översyn skall äga rum minst | vart fjärde år | vart tredje år | vartannat år |
| Aspekter som skall ses
  över (led i punkt 1) | a–f | a–f | a–f |

2.

När det gäller badvatten som klassificerats som ”bra”, ”tillfredsställande” eller ”dåligt” skall badvattenprofilen ses över regelbundet för att det skall kunna bedömas om någon av profilaspekterna i punkt 1 har ändrats. Profilen skall vid behov uppdateras. Frekvensen och omfattningen av översynen skall fastställas på grundval av vilken typ av förorening det är fråga om och hur allvarlig den är. De skall dock som ett minimum uppfylla bestämmelserna och äga rum med åtminstone den frekvens som anges i följande tabell:

Klassificering av badvattnets kvalitet

”Bra”

”Tillfredsställande”

”Dålig”

Översyn skall äga rum minst

vart fjärde år

vart tredje år

vartannat år

Aspekter som skall ses

över (led i punkt 1)

a–f

a–f

a–f

När det gäller badvatten som tidigare klassificerats som ”utmärkt” skall badvattenprofilen ses över och vid behov uppdateras endast om klassificeringen ändras till ”bra”, ”tillfredsställande” eller ”dålig”. Översynen skall omfatta alla aspekter som anges i punkt 1.

| 3. | Om omfattande konstruktionsarbeten eller infrastrukturförändringar har gjorts i eller i närheten av badvattnet skall badvattenprofilen uppdateras innan nästa badsäsong börjar. |
| --- | --- |

3.

Om omfattande konstruktionsarbeten eller infrastrukturförändringar har gjorts i eller i närheten av badvattnet skall badvattenprofilen uppdateras innan nästa badsäsong börjar.

| 4. | Informationen enligt 1 a och 1 b skall i förekommande fall lämnas på en detaljerad karta. |
| --- | --- |

4.

Informationen enligt 1 a och 1 b skall i förekommande fall lämnas på en detaljerad karta.

| 5. | Annan relevant information kan bifogas eller tas med om behörig myndighet anser det lämpligt. |
| --- | --- |

5.

Annan relevant information kan bifogas eller tas med om behörig myndighet anser det lämpligt.

---

BILAGA IV

KONTROLL AV BADVATTEN

| 1. | Ett prov skall tas strax innan varje badsäsong inleds. Med förbehåll för bestämmelserna i punkt 2 skall varje badsäsong minst fyra prover tas och analyseras, inklusive det extra provet före badsäsongen. |
| --- | --- |

1.

Ett prov skall tas strax innan varje badsäsong inleds. Med förbehåll för bestämmelserna i punkt 2 skall varje badsäsong minst fyra prover tas och analyseras, inklusive det extra provet före badsäsongen.

| 2. | Endast tre prover behöver dock tas och analyseras varje badsäsong, om badvattnet antingen






  a) | har en badsäsong på högst åtta veckor, eller |
| --- | --- | --- |

2.

Endast tre prover behöver dock tas och analyseras varje badsäsong, om badvattnet antingen

a)

har en badsäsong på högst åtta veckor, eller

| b) | ligger i en region med särskilda geografiska begränsningar. |
| --- | --- |

b)

ligger i en region med särskilda geografiska begränsningar.

| 3. | Provtagningstillfällena skall fördelas över hela badsäsongen och intervallet mellan provtagningstillfällena får aldrig överstiga en månad. |
| --- | --- |

3.

Provtagningstillfällena skall fördelas över hela badsäsongen och intervallet mellan provtagningstillfällena får aldrig överstiga en månad.

| 4. | Vid kortvarig förorening skall ytterligare ett prov tas för att bekräfta att den kortvariga föroreningen har upphört. Detta prov skall inte ingå i badvattenkvalitetsdata.
  Om det är nödvändigt att ersätta ett prov som lämnats utan avseende, skall ytterligare ett prov tas sju dagar efter det att den kortvariga föroreningen har upphört. |
| --- | --- |

4.

Vid kortvarig förorening skall ytterligare ett prov tas för att bekräfta att den kortvariga föroreningen har upphört. Detta prov skall inte ingå i badvattenkvalitetsdata.

Om det är nödvändigt att ersätta ett prov som lämnats utan avseende, skall ytterligare ett prov tas sju dagar efter det att den kortvariga föroreningen har upphört.

---

BILAGA V

REGLER FÖR HANTERING AV PROVER FÖR MIKROBIOLOGISKA ANALYSER

1.   PROVTAGNINGSPUNKT

Proverna skall om möjligt tas 30 centimeter under vattenytan i vatten som är minst 1 meter djupt.

2.   STERILISERING AV PROVBEHÅLLARE

Provbehållarna

| — | skall genomgå sterilisering i autoklav vid 121 °C under minst 15 minuter, |
| --- | --- |

—

skall genomgå sterilisering i autoklav vid 121 °C under minst 15 minuter,

| — | skall genomgå torrsterilisering vid 160–170 °C i minst 1 timme, eller |
| --- | --- |

—

skall genomgå torrsterilisering vid 160–170 °C i minst 1 timme, eller

| — | skall vara provhållare som av tillverkaren steriliserats med strålning. |
| --- | --- |

—

skall vara provhållare som av tillverkaren steriliserats med strålning.

3.   PROVTAGNING

Provbehållarens volym beror på den mängd vatten som behövs för varje testad parameter. Minimivolymen är i allmänhet 250 ml.

Provbehållarna skall vara genomskinliga och av ofärgat material (glas, polyeten eller polypropen).

För att förhindra oavsiktlig kontaminering av proverna skall den som tar proverna använda aseptisk teknik så att provbehållarna förblir sterila. Om detta görs på rätt sätt behövs ingen ytterligare steril utrustning (såsom sterila kirurghandskar, tänger eller provtagningssond).

Proverna skall märkas med vattenfast penna både på provbehållaren och i protokollet.

4.   FÖRVARING OCH TRANSPORT AV PROVER FÖRE ANALYS

Vattenproverna skall under hela transporten skyddas från ljus, särskilt direkt solljus.

Proverna skall fram till ankomsten till laboratoriet förvaras vid en temperatur på omkring 4 °C, i en kylväska eller i kylskåp (beroende på klimatet). Om transporten till laboratoriet väntas ta mer än 4 timmar skall proverna transporteras i kylskåp.

Tiden mellan provtagning och analys skall vara så kort som möjligt. Det rekommenderas att proverna analyseras samma dag som de tas. Om detta av praktiska skäl inte är möjligt måste proverna bearbetas inom högst 24 timmar. Under tiden skall de förvaras mörkt och vid en temperatur på 4 °C + 3 °C.

---

RÅDETS MOTIVERING

I.   INLEDNING

Kommissionen antog sitt förslag (1) till ett nytt direktiv om badvattenkvalitet i oktober 2002 och sitt ändrade förslag i april 2004.

Europaparlamentet antog sitt yttrande vid första behandlingen i oktober 2003 (2).

Ekonomiska och sociala kommittén antog sitt yttrande i juni 2003 (3).

Regionkommittén antog sitt yttrande i april 2003 (4).

Rådet antog sin gemensamma ståndpunkt den 20 december 2004.

II.   SYFTE

Det nya direktivet är avsett att upphäva och ersätta direktiv 76/160/EEG. Dess syfte är att förbättra skyddet av folkhälsan genom att förstärka normerna för badvattnets kvalitet och modernisera den rättsliga ramen för tillsynen. Det är särskilt avsett att

| — | utgöra ett komplement till direktiv 2000/60/EG (”ramdirektivet om vatten”), |
| --- | --- |

—

utgöra ett komplement till direktiv 2000/60/EG (”ramdirektivet om vatten”),

| — | reducera antalet parametrar för klassificering badvattenkvaliteten, och införa nya klassificeringsmetoder, |
| --- | --- |

—

reducera antalet parametrar för klassificering badvattenkvaliteten, och införa nya klassificeringsmetoder,

| — | beakta proaktiva tillsynsåtgärder och inte enbart statistiska resultat, |
| --- | --- |

—

beakta proaktiva tillsynsåtgärder och inte enbart statistiska resultat,

| — | förbättra informationen till allmänheten om tillgängliga badvatten, bl.a. genom badvattenprofiler. |
| --- | --- |

—

förbättra informationen till allmänheten om tillgängliga badvatten, bl.a. genom badvattenprofiler.

III.   ANALYS AV DEN GEMENSAMMA STÅNDPUNKTEN

1.   Allmänt

Flertalet av Europaparlamentets ändringar vid första behandlingen har antingen ordagrant, delvis eller till innebörden förts in i den gemensamma ståndpunkten. Ett antal ändringar har emellertid inte beaktats av följande anledningar:

| — | Ändringen är inte förenlig med lydelsen i artikel 174 i fördraget (ändring 1). |
| --- | --- |

—

Ändringen är inte förenlig med lydelsen i artikel 174 i fördraget (ändring 1).

| — | Rådet och kommissionen anser att ändringarna skulle innebära en onödig upprepning av befintliga krav i ramdirektivet om vatten (ändringarna 2 och 58, 4, 16 och 33). |
| --- | --- |

—

Rådet och kommissionen anser att ändringarna skulle innebära en onödig upprepning av befintliga krav i ramdirektivet om vatten (ändringarna 2 och 58, 4, 16 och 33).

| — | Rådet anser att ändringarna är överflödiga och kan skapa förvirring (ändringarna 6, 8 och 12). |
| --- | --- |

—

Rådet anser att ändringarna är överflödiga och kan skapa förvirring (ändringarna 6, 8 och 12).

Den gemensamma ståndpunkten innefattar också ett antal andra ändringar. Ändringarna i sak beskrivs i följande avsnitt. Dessutom har det gjorts redaktionella ändringar för att förtydliga texten och upprätthålla konsekvensen i direktivet som helhet.

2.   Syfte, räckvidd och definitioner (artiklarna 1 och 2)

Artikel 1.1 överensstämmer delvis med Europaparlamentets ändring 65. Rådet kan emellertid inte samtycka till att utsträcka direktivets räckvidd så att det, utöver bad, även tillämpas på andra fritidsaktiviteter. Därför ingår inte sådana aktiviteter i den gemensamma ståndpunkten, och ändringarna 5, 7 och 22 har inte förts in.

Definitionen av ”badvatten” anges nu i artikel 1.3 eftersom denna term bestämmer direktivets räckvidd.

Artikel 2 innehåller ytterligare definitioner från ramdirektivet om vatten och överensstämmer med Europaparlamentets ändring 10. Andra viktiga termer definieras också i artikeln, nämligen ”behörig myndighet”, ”permanent”, ”ett stort antal”, ”förorening”, ”kortvarig förorening”, ”utbredning av cyanobakterier” och ”den berörda allmänheten”.

3.   Övervakning (artikel 3 och bilagorna IV och V)

Artikel 3 överensstämmer i stort sett med Europaparlamentets ändringar 11, 52 och 54, men medger större flexibilitet när det gäller övervakningspunktens placering. Den innehåller också bestämmelser om kortvarig förorening och möjliggör på vissa villkor användning av likvärdiga metoder och regler, av vilka vissa eventuellt måste klarläggas genom kommittéförfarande.

Jämfört med kommissions ursprungliga förslag är minimikraven för provtagning i bilaga IV strängare, för att öka tillförlitligheten i de statistiska metoderna. Det tas emellertid också hänsyn till de särskilt korta badsäsongerna i den norra delen av EU samt särskilda geografiska begränsningar (t.ex. avlägset belägna öar). Det finns inte längre någon direkt koppling mellan provtagningsfrekvensen och klassificeringen.

Bilaga V överensstämmer med Europaparlamentets ändring 35 och delvis med ändring 75.

4.   Kvalitetsbedömning (artikel 4)

Enligt den gemensamma ståndpunkten skall den normala bedömningsperioden omfatta fyra badsäsonger, men medlemsstaterna får möjlighet att på vissa villkor välja en period som endast omfattar tre säsonger. Där anges det minsta antal prover som krävs samt de omständigheter då ytterligare indelning eller hopgruppering av badvatten får äga rum.

5.   Klassificering och kvalitet (artikel 5 samt bilagorna I och II)

Artikel 5 innehåller många viktiga nya inslag jämfört med kommissionens ursprungliga förslag, särskilt följande:

| — | Den obligatoriska tillämpningen av det nya klassificeringssystemet uppskjuts till 2015 (för att överensstämma med tidsplanen i ramdirektivet om vatten). |
| --- | --- |

—

Den obligatoriska tillämpningen av det nya klassificeringssystemet uppskjuts till 2015 (för att överensstämma med tidsplanen i ramdirektivet om vatten).

| — | Det införs en ny klassificering (”tillräcklig”) som åtminstone ger samma hälsoskyddsnivå som minimikraven i det befintliga direktivet och som skall utgöra ett steg på vägen mot ”god” eller ”utmärkt” kvalitet. |
| --- | --- |

—

Det införs en ny klassificering (”tillräcklig”) som åtminstone ger samma hälsoskyddsnivå som minimikraven i det befintliga direktivet och som skall utgöra ett steg på vägen mot ”god” eller ”utmärkt” kvalitet.

| — | Det förtydligas under vilka omständigheter badvattnets kvalitet tillfälligt kan klassificeras som ”dålig” (bl.a. genom formuleringar som överensstämmer med syftet med Europaparlamentets ändring 17). |
| --- | --- |

—

Det förtydligas under vilka omständigheter badvattnets kvalitet tillfälligt kan klassificeras som ”dålig” (bl.a. genom formuleringar som överensstämmer med syftet med Europaparlamentets ändring 17).

I bilaga I föreskrivs nu att klassificeringarna skall göras på grundval av två mikrobiologiska parametrar. Kraven när det gäller andra typer av föroreningar bibehålls (artikel 9), men påverkar inte klassificeringen. Den gemensamma ståndpunkten innefattar därför inte Europaparlamentets ändring 31.

I bilaga I föreskrivs bedömningar som baseras både på en 95-percentil och en 90-percentil. Gränsvärdena för klassificeringarna ”utmärkt” och ”god” skall baseras på en 95-percentilsbedömning medan klassificeringen ”tillräcklig” skall baseras på en 90-percentilsbedömning för att minska risken för statistiska avvikelser när endast en liten datamängd används.

Olika gränsvärden gäller för inlandsvatten och kustvatten. Enligt de vetenskapliga belägg som finns tillgängliga utgör förekomst av samma nivå av mikrobiologisk förorening en större hälsorisk i saltvatten än i sötvatten.

Rubriken i kolumn E överensstämmer med Europaparlamentets ändring 57.

Bilaga II överensstämmer med den allmänna principen bakom Europaparlamentets ändring 19 genom att det föreskrivs att kortvarig förorening inte skall påverka ett badvattens klassificering om den behöriga myndigheten vidtar lämpliga åtgärder för att skydda badandes hälsa.

6.   Badvattenprofil (artikel 6 och bilaga III)

I den gemensamma ståndpunkten klargörs att det kan finnas en gemensam badvattenprofil för badvatten som gränsar till varandra. Tidsfristen för upprättandet av de första profilerna förlängs, och likaså intervallen mellan översynerna, eftersom de innebär en stor arbetsbörda.

Bilaga III överensstämmer med Europaparlamentets ändringar 32 och 34.

7.   Allmänhetens medverkan (artikel 11)

Den gemensamma ståndpunkten överensstämmer delvis med Europaparlamentets ändring 20. I definitionen av ”den berörda allmänheten” i artikel 2 innefattar tydligt berörda parter på lokal nivå. Resten av ändringen är överflödig med tanke på artikel 18 och direktiv 2003/4/EG.

8.   Information till allmänheten (artikel 12)

I den gemensamma ståndpunkten sammanställs alla allmänna krav på information till allmänheten i en enda artikel. Dessa krav överensstämmer med syftet i Europaparlamentets ändringar 15 och 18.

Genom att användning av tecken och symboler förordas och harmoniserade regler på detta område blir möjliga att anta genom kommittéförfarande (artikel 12.4 och artikel 15.1 b) överensstämmer den gemensamma ståndpunkten delvis med syftet i ändringarna 21, 23 och 27 (och även ändring 24, om man läser bestämmelserna tillsammans med artikel 7).

Den överensstämmer också med ändring 26 och delvis med ändring 25 genom kravet på att information snabbt skall göras tillgänglig på Internet.

9.   Rapport och översyn (artikel 14)

Rådet är överens med Europaparlamentet om att kommissionen bör se över genomförandet och tillämpningen av direktivet. Den gemensamma ståndpunkten överensstämmer därför med syftet i ändring 28. I ståndpunkten anges dock några viktiga punkter som bör tas upp i kommissionens rapport, särskilt följande:

| — | Resultaten av den epidemiologiska studie som kommissionen skall genomföra så snart som möjligt för att nå större vetenskaplig säkerhet när det gäller hälsorisker i samband med bad, särskilt i sötvatten. |
| --- | --- |

—

Resultaten av den epidemiologiska studie som kommissionen skall genomföra så snart som möjligt för att nå större vetenskaplig säkerhet när det gäller hälsorisker i samband med bad, särskilt i sötvatten.

| — | WHO:s rekommendationer, som motsvarar klassificeringen ”god” och inte enbart minimikraven i direktivet. |
| --- | --- |

—

WHO:s rekommendationer, som motsvarar klassificeringen ”god” och inte enbart minimikraven i direktivet.

10.   Kommittéförfarande (artiklarna 15 och 16)

Den gemensamma ståndpunkten innehåller en enda bestämmelse med en förteckning över de tekniska beslut som får antas genom kommittéförfarande (artikel 15).

Rådet anser emellertid att dessa beslut bör vara frivilliga, inte obligatoriska. Det kan dessutom inte godkänna att det införs nya parametrar för virusdetektion genom kommittéförfarande. Därför har Europaparlaments ändringar 29 och 30 inte förts in i den gemensamma ståndpunkten.

11.   Övriga ändringar

Den gemensamma ståndpunkten innehåller dessutom

| — | förenklade regler om motåtgärder vid exceptionella förhållanden, vilka nu har samma räckvidd som resten av direktivet (artikel 7), och |
| --- | --- |

—

förenklade regler om motåtgärder vid exceptionella förhållanden, vilka nu har samma räckvidd som resten av direktivet (artikel 7), och

| — | ett krav på att medlemsstaterna skall sörja för lämplig övervakning och vidta de tillsynsåtgärder som krävs för att skydda folkhälsan mot cyanobakteriella risker (artikel 8). |
| --- | --- |

—

ett krav på att medlemsstaterna skall sörja för lämplig övervakning och vidta de tillsynsåtgärder som krävs för att skydda folkhälsan mot cyanobakteriella risker (artikel 8).

IV.   SAMMANFATTNING

Rådet anser att den gemensamma ståndpunkten utgör ett väl avvägt åtgärdspaket som möjliggör en välbehövlig uppdatering av gemenskapsbestämmelserna om badvattenkvalitet och på ett klokt sätt stegvis förbättrar skyddet för folkhälsan utan att det innebär en orimlig arbetsbörda för berörda myndigheter. Rådet ser fram emot konstruktiva överläggningar med Europaparlamentet, så att direktivet kan antas så snart som möjligt.

---

(1)  EUT C 45 E, 25.2.2003, s. 127.

(2)  EUT C 82 E, 1.4.2004, s. 115.

(3)  EUT C 220, 16.9.2003, s. 39.

(4)  EUT C 244, 10.10.2003, s. 31.

---

| 11.5.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 111/19 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 111/19

---

GEMENSAM STÅNDPUNKT (EG) nr 15/2005

antagen av rådet den 22 december 2004

inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2005 av den ... om ändring av konventionen om tillämpning av Schengenavtalet av den 14 juni 1985 om gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna vad gäller tillgången till Schengens informationssystem för de organ som ansvarar för att utfärda registreringsbevis för fordon i medlemsstaterna

(Text av betydelse för EES)

(2005/C 111 E/02)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 71.1 d i detta,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

efter att ha hört Regionkommittén,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 9 i rådets direktiv 1999/37/EG av den 29 april 1999 om registreringsbevis för fordon (3) föreskrivs att medlemsstaterna skall bistå varandra vid genomförandet av det direktivet och att de får utbyta upplysningar bilateralt eller multilateralt, särskilt för att kunna kontrollera ett fordons lagenlighet, i förekommande fall i den medlemsstat där fordonet tidigare var registrerat, innan fordonet registreras. Sådan kontroll kan särskilt omfatta användning av elektroniska nätverk. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 9 i rådets direktiv 1999/37/EG av den 29 april 1999 om registreringsbevis för fordon (3) föreskrivs att medlemsstaterna skall bistå varandra vid genomförandet av det direktivet och att de får utbyta upplysningar bilateralt eller multilateralt, särskilt för att kunna kontrollera ett fordons lagenlighet, i förekommande fall i den medlemsstat där fordonet tidigare var registrerat, innan fordonet registreras. Sådan kontroll kan särskilt omfatta användning av elektroniska nätverk.

| (2) | Schengens informationssystem (eller ”SIS”), som inrättades enligt avdelning IV i 1990 års konvention om tillämpning av Schengenavtalet av den 14 juni 1985 om gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna (4) (nedan kallad ”1990 års Schengenkonvention”), och som införlivades inom Europeiska unionens ramar genom ett protokoll till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, är ett elektroniskt nätverk mellan medlemsstaterna som bland annat innehåller uppgifter om stulna, bortförda eller försvunna motorfordon med en cylindervolym överstigande 50 cc. Enligt artikel 100 i 1990 års Schengenkonvention skall uppgifter om sådana motorfordon som efterlysts i syftet beslag eller för att användas som bevismaterial vid rättegång i brottmål, registreras i SIS. |
| --- | --- |

(2)

Schengens informationssystem (eller ”SIS”), som inrättades enligt avdelning IV i 1990 års konvention om tillämpning av Schengenavtalet av den 14 juni 1985 om gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna (4) (nedan kallad ”1990 års Schengenkonvention”), och som införlivades inom Europeiska unionens ramar genom ett protokoll till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, är ett elektroniskt nätverk mellan medlemsstaterna som bland annat innehåller uppgifter om stulna, bortförda eller försvunna motorfordon med en cylindervolym överstigande 50 cc. Enligt artikel 100 i 1990 års Schengenkonvention skall uppgifter om sådana motorfordon som efterlysts i syftet beslag eller för att användas som bevismaterial vid rättegång i brottmål, registreras i SIS.

| (3) | Konungariket Nederländernas initiativ inför antagandet av rådets beslut om en strategi mot fordonskriminalitet med gränsöverskridande verkningar (5) inbegriper användningen av SIS som en integrerad del av strategin för att bekämpa fordonskriminalitet. |
| --- | --- |

(3)

Konungariket Nederländernas initiativ inför antagandet av rådets beslut om en strategi mot fordonskriminalitet med gränsöverskridande verkningar (5) inbegriper användningen av SIS som en integrerad del av strategin för att bekämpa fordonskriminalitet.

| (4) | Enligt artikel 101.1 i 1990 års Schengenkonvention är det endast myndigheter som har behörighet för gränskontroller och andra undersökningar inom landet som verkställs av polis och tullmyndigheter samt samordning av sådana undersökningar som har tillgång till i Schengens informationssystem registrerade uppgifter och rätt att söka fram dessa direkt. |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 101.1 i 1990 års Schengenkonvention är det endast myndigheter som har behörighet för gränskontroller och andra undersökningar inom landet som verkställs av polis och tullmyndigheter samt samordning av sådana undersökningar som har tillgång till i Schengens informationssystem registrerade uppgifter och rätt att söka fram dessa direkt.

| (5) | I artikel 102.4 i 1990 års Schengenkonvention föreskrivs att registrerade uppgifter inte får användas för administrativa ändamål. |
| --- | --- |

(5)

I artikel 102.4 i 1990 års Schengenkonvention föreskrivs att registrerade uppgifter inte får användas för administrativa ändamål.

| (6) | Organ i medlemsstaterna som utsetts att ansvara för att utfärda registreringsbevis för fordon bör ha tillgång till uppgifter i SIS om motorfordon med en cylindervolym överstigande 50 cc, uppgifter om släpvagnar och husvagnar med en tjänstevikt överstigande 750 kg och uppgifter om stulna, bortförda eller försvunna registreringsbevis för fordon och nummerplåtar för fordon, så att de kan kontrollera om de fordon som anmäls för registrering hos dem är stulna, bortförda eller anmälda försvunna. Därför är det nödvändigt att anta bestämmelser om dessa organs tillgång till sådana uppgifter, och tillåta dem att använda uppgifterna i administrativa syften för att kunna utfärda registreringsbevis för motorfordon på ett korrekt sätt. |
| --- | --- |

(6)

Organ i medlemsstaterna som utsetts att ansvara för att utfärda registreringsbevis för fordon bör ha tillgång till uppgifter i SIS om motorfordon med en cylindervolym överstigande 50 cc, uppgifter om släpvagnar och husvagnar med en tjänstevikt överstigande 750 kg och uppgifter om stulna, bortförda eller försvunna registreringsbevis för fordon och nummerplåtar för fordon, så att de kan kontrollera om de fordon som anmäls för registrering hos dem är stulna, bortförda eller anmälda försvunna. Därför är det nödvändigt att anta bestämmelser om dessa organs tillgång till sådana uppgifter, och tillåta dem att använda uppgifterna i administrativa syften för att kunna utfärda registreringsbevis för motorfordon på ett korrekt sätt.

| (7) | Medlemsstaterna bör vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att de åtgärder som fastställs i artikel 100.2 i 1990 års Schengenkonvention vidtas när sökningen leder till träffar. |
| --- | --- |

(7)

Medlemsstaterna bör vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att de åtgärder som fastställs i artikel 100.2 i 1990 års Schengenkonvention vidtas när sökningen leder till träffar.

| (8) | I Europaparlamentets rekommendation till rådet av den 20 november 2003 om andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) beskrivs ett antal viktiga problem och frågor med anknytning till utvecklingen av SIS, särskilt när det gäller privata enheters, såsom fordonsregistreringsorgan, tillgång till informationssystemet. |
| --- | --- |

(8)

I Europaparlamentets rekommendation till rådet av den 20 november 2003 om andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) beskrivs ett antal viktiga problem och frågor med anknytning till utvecklingen av SIS, särskilt när det gäller privata enheters, såsom fordonsregistreringsorgan, tillgång till informationssystemet.

| (9) | I den utsträckning som de enheter som ansvarar för att utfärda registreringsbevis för fordon i medlemsstaterna inte är statliga organ, bör tillgång till SIS ges indirekt, det vill säga via en sådan myndighet som anges i artikel 101.1 i 1990 års Schengenkonvention, och som har att se till att de åtgärder som medlemsstaterna har vidtagit enligt artikel 118 i den konventionen följs. |
| --- | --- |

(9)

I den utsträckning som de enheter som ansvarar för att utfärda registreringsbevis för fordon i medlemsstaterna inte är statliga organ, bör tillgång till SIS ges indirekt, det vill säga via en sådan myndighet som anges i artikel 101.1 i 1990 års Schengenkonvention, och som har att se till att de åtgärder som medlemsstaterna har vidtagit enligt artikel 118 i den konventionen följs.

| (10) | Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (6), och vissa särskilda bestämmelser om uppgiftsskydd i bestämmelserna i 1990 års Schengenkonvention, som kompletterar eller förtydligar principerna i det direktivet, är tillämpliga när de organ som ansvarar för att utfärda registreringsbevis för fordon i medlemsstaterna behandlar personuppgifter. |
| --- | --- |

(10)

Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (6), och vissa särskilda bestämmelser om uppgiftsskydd i bestämmelserna i 1990 års Schengenkonvention, som kompletterar eller förtydligar principerna i det direktivet, är tillämpliga när de organ som ansvarar för att utfärda registreringsbevis för fordon i medlemsstaterna behandlar personuppgifter.

| (11) | Eftersom målet för denna förordning, nämligen att bevilja tillgång till SIS för organ som ansvarar för att utfärda registreringsbevis för fordon i medlemsstaterna, och därigenom underlätta deras uppgifter enligt direktiv 1999/37/EG, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och det, på grund av att SIS är ett gemensamt informationssystem, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(11)

Eftersom målet för denna förordning, nämligen att bevilja tillgång till SIS för organ som ansvarar för att utfärda registreringsbevis för fordon i medlemsstaterna, och därigenom underlätta deras uppgifter enligt direktiv 1999/37/EG, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och det, på grund av att SIS är ett gemensamt informationssystem, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (12) | Medlemsstaterna bör få tillräckligt lång tid på sig för att vidta de praktiska åtgärder som krävs för att tillämpa denna förordning. |
| --- | --- |

(12)

Medlemsstaterna bör få tillräckligt lång tid på sig för att vidta de praktiska åtgärder som krävs för att tillämpa denna förordning.

| (13) | När det gäller Island och Norge utgör denna förordning en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket som ligger inom det område som anges i artikel 1 G i rådets beslut 1999/437/EG av den 17 maj 1999 om vissa tillämpningsföreskrifter för det avtal som har ingåtts mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa båda staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (7). |
| --- | --- |

(13)

När det gäller Island och Norge utgör denna förordning en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket som ligger inom det område som anges i artikel 1 G i rådets beslut 1999/437/EG av den 17 maj 1999 om vissa tillämpningsföreskrifter för det avtal som har ingåtts mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa båda staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (7).

| (14) | Denna förordning respekterar de grundläggande rättigheterna och iakttar de principer som erkänns såsom allmänna gemenskapsrättsliga principer, bland annat i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

(14)

Denna förordning respekterar de grundläggande rättigheterna och iakttar de principer som erkänns såsom allmänna gemenskapsrättsliga principer, bland annat i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

| (15) | Denna förordning utgör en rättsakt som bygger på Schengenregelverket eller på annat sätt anknyter till det enligt artikel 3.2 i 2003 års anslutningsakt. |
| --- | --- |

(15)

Denna förordning utgör en rättsakt som bygger på Schengenregelverket eller på annat sätt anknyter till det enligt artikel 3.2 i 2003 års anslutningsakt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Följande artikel skall införas i avdelning IV i 1990 års Schengenkonvention:

”Artikel 102a

1.   Oavsett artiklarna 92.1, 100.1, 101.1 och 101.2, 102.1, 102.4 och 102.5 skall organ som ansvarar för att utfärda registreringsbevis för fordon, i enlighet med rådets direktiv 1999/37/EG av den 29 april 1999 om registreringsbevis för fordon (8), ha rätt att ta del av följande uppgifter i Schengens informationssystem, endast i syfte att kontrollera att fordon som anmäls för registrering inte är stulna, bortförda eller anmälda försvunna:

| a) | Uppgifter om motorfordon med en cylindervolym överstigande 50 cc som är stulna, bortförda eller anmälda försvunna. |
| --- | --- |

a)

Uppgifter om motorfordon med en cylindervolym överstigande 50 cc som är stulna, bortförda eller anmälda försvunna.

| b) | Uppgifter om släpvagnar och husvagnar med en tjänstevikt överstigande 750 kg som är stulna, bortförda eller anmälda försvunna. |
| --- | --- |

b)

Uppgifter om släpvagnar och husvagnar med en tjänstevikt överstigande 750 kg som är stulna, bortförda eller anmälda försvunna.

| c) | Uppgifter om registreringsbevis för fordon och nummerplåtar för fordon som är stulna, bortförda eller anmälda försvunna. |
| --- | --- |

c)

Uppgifter om registreringsbevis för fordon och nummerplåtar för fordon som är stulna, bortförda eller anmälda försvunna.

Med förbehåll för punkt 2 skall dessa organs tillgång till de aktuella uppgifterna regleras i medlemsstaternas nationella lagstiftning.

2.   De organ i punkt 1 som är statliga organ skall ha rätt att söka direkt i Schengens informationssystem bland de uppgifter som anges i den punkten.

De organ i punkt 1 som inte är statliga organ skall endast ha rätt att söka i Schengens informationssystem bland de uppgifter som anges i den punkten via en sådan myndighet som anges i artikel 101.1. Den myndigheten skall ha rätt att söka direkt bland de aktuella upplysningarna och vidarebefordra dem till dessa organ. Den berörda medlemsstaten skall se till att dessa organ och deras anställda är förpliktade att följa eventuella begränsningar när det gäller användningen av uppgifter som förmedlats av myndigheten.

3.   Artikel 100.2 är inte tillämplig på sökningar som görs i enlighet med denna artikel. Frågan om vidareförmedling från de organ som avses i punkt 1 till polis eller andra rättsliga myndigheter av uppgifter som framkommit vid en sökning i Schengens informationssystem och som lett till misstanke om brott, regleras i medlemsstaternas nationella bestämmelser.

Artikel 2

1.   Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

2.   Den skall tillämpas från och med ... (9).

9

3.   I de medlemsstater där de bestämmelser i Schengenregelverket som har anknytning till SIS ännu inte tillämpas skall denna förordning tillämpas från och med sex månader efter den dag då tillämpningen av dessa bestämmelser inleds i dessa medlemsstater enligt rådets beslut ..., som antagits i detta avseende i enlighet med tillämpliga förfaranden.

4.   Innehållet i denna förordning skall bli bindande för Norge 270 dagar efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

5.   Utan hinder av de anmälningsskyldigheter som fastställs i artikel 8.2 c i avtalet med Island och Norge om dessa staters associering till Schengenregelverket (10) skall Norge, före den dag som anges i punkt 4, underrätta rådet och kommissionen om att de författningsenliga kraven för att innehållet i förordningen skall bli bindande har uppfyllts.

10

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 110, 30.4.2004, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets yttrande av den 1 april 2004 (EUT C 103 E, 29.4.2004, s. 794) och rådets beslut av den ...

2

(3)  EGT L 138, 1.6.1999, s. 57. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2003/127/EG (EUT L 10, 16.1.2004, s. 29).

3

(4)  EGT L 239, 22.9.2000, s. 19. Konventionen senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 871/2004 (EUT L 162, 30.4.2004, s. 29).

4

(5)  EUT C 34, 7.2.2004, s. 18.

5

(6)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31. Direktivet ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

6

(7)  EGT L 176, 10.7.1999, s. 31.

7

(8)  EGT L 138, 1.6.1999, s. 57. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2003/127/EG (EUT L 10, 16.1.2004, s. 29).”

8

(9)  Sex månader efter det att denna förordning har offentliggjorts.

9

(10)  EGT L 176, 10.7.1999, s. 36.

10

---

RÅDETS MOTIVERING

INLEDNING

| 1. | Den 3 september 2003 förelade kommissionen rådet ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av konventionen om tillämpning av Schengenavtalet av den 14 juni 1985 om gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna vad gäller tillgången till Schengens informationssystem för de organ som ansvarar för att utfärda registreringsbevis för fordon i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

1.

Den 3 september 2003 förelade kommissionen rådet ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av konventionen om tillämpning av Schengenavtalet av den 14 juni 1985 om gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna vad gäller tillgången till Schengens informationssystem för de organ som ansvarar för att utfärda registreringsbevis för fordon i medlemsstaterna.

| 2. | Coreper bekräftade den politiska överenskommelsen om detta utkast till förordning den 9 november 2004. Rådet kommer att anta sin gemensamma ståndpunkt den 22 december 2004 efter juristlingvisternas slutgranskning. |
| --- | --- |

2.

Coreper bekräftade den politiska överenskommelsen om detta utkast till förordning den 9 november 2004. Rådet kommer att anta sin gemensamma ståndpunkt den 22 december 2004 efter juristlingvisternas slutgranskning.

ÄNDRINGAR

| 3. | Parlamentet avgav sitt yttrande (1) den 1 april 2004 och föreslog 10 ändringar (2). |
| --- | --- |

3.

Parlamentet avgav sitt yttrande (1) den 1 april 2004 och föreslog 10 ändringar (2).

| 4. | Alla ändringar som föreslagits av parlamentet och som kan godtas av kommissionen (ändringarna 1, 2, 3, 5, 6 och 7) har förts in i texten. Ändring 8, som kommissionen (3) har meddelat att den inte kan godta men som kommissionens enheter har uppgett är godtagbar, har också förts in i den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

4.

Alla ändringar som föreslagits av parlamentet och som kan godtas av kommissionen (ändringarna 1, 2, 3, 5, 6 och 7) har förts in i texten. Ändring 8, som kommissionen (3) har meddelat att den inte kan godta men som kommissionens enheter har uppgett är godtagbar, har också förts in i den gemensamma ståndpunkten.

| 5. | Övriga ändringar (ändringarna 4, 10 och 11), som kommissionen inte kunde godta, har inte införts i den gemensamma ståndpunkten eftersom den rättsliga grunden i det nuvarande utkastet till förordning inte anses vara korrekt och tillräcklig för dessa bestämmelser. |
| --- | --- |

5.

Övriga ändringar (ändringarna 4, 10 och 11), som kommissionen inte kunde godta, har inte införts i den gemensamma ståndpunkten eftersom den rättsliga grunden i det nuvarande utkastet till förordning inte anses vara korrekt och tillräcklig för dessa bestämmelser.

| 6. | När det gäller ändring 4 är rådet emellertid medvetet om att förordningen i dess nuvarande lydelse förutsätter att de relevanta bestämmelserna i utkastet till rådets beslut om införande av ett antal nya funktioner för Schengens informationssystem, bland annat i kampen mot terrorism har blivit tillämpliga innan förordningen träder i kraft. Eftersom det råder enighet om utkastet till rådets beslut, som kommer att antas så snart en kvarstående parlamentsreservation har dragits tillbaka, vill rådet behålla den nuvarande texten. Frågan kommer på nytt att diskuteras ingående vid andra behandlingen, mot bakgrund av de framsteg som då gjorts med det ovannämnda utkastet till rådets beslut. |
| --- | --- |

6.

När det gäller ändring 4 är rådet emellertid medvetet om att förordningen i dess nuvarande lydelse förutsätter att de relevanta bestämmelserna i utkastet till rådets beslut om införande av ett antal nya funktioner för Schengens informationssystem, bland annat i kampen mot terrorism har blivit tillämpliga innan förordningen träder i kraft. Eftersom det råder enighet om utkastet till rådets beslut, som kommer att antas så snart en kvarstående parlamentsreservation har dragits tillbaka, vill rådet behålla den nuvarande texten. Frågan kommer på nytt att diskuteras ingående vid andra behandlingen, mot bakgrund av de framsteg som då gjorts med det ovannämnda utkastet till rådets beslut.

---

(1)  EUT C 103 E, 29.4.2004, s. 794.

(2)  Resultatet av Europarlamentets första behandling återges i dok. 7956/04 CODEC 485 SIRIS 49 COMIX 231.

(3)  Se dok. 7956/04 CODEC 485 SIRIS 49 COMIX 231.

---

| 11.5.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 111/23 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 111/23

---

GEMENSAM STÅNDPUNKT (EG) nr 16/2005

antagen av rådet den 24 januari 2005

inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/.../EG av den ... om ändring av rådets direktiv 76/115/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om förankring av bilbälten i motorfordon

(Text av betydelse för EES)

(2005/C 111 E/03)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 95 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | Forskning har visat att användningen av bilbälten och fasthållningsanordningar kan bidra till att kraftigt minska antalet dödsolyckor och skadornas omfattning vid olyckor, även då fordon slår runt. Att sådan utrustning monteras i alla fordonskategorier kommer att utgöra ett viktigt steg i riktning mot att öka vägtrafiksäkerheten och därigenom rädda liv. |
| --- | --- |

(1)

Forskning har visat att användningen av bilbälten och fasthållningsanordningar kan bidra till att kraftigt minska antalet dödsolyckor och skadornas omfattning vid olyckor, även då fordon slår runt. Att sådan utrustning monteras i alla fordonskategorier kommer att utgöra ett viktigt steg i riktning mot att öka vägtrafiksäkerheten och därigenom rädda liv.

| (2) | Samhällsnyttan kommer att öka kraftigt om alla fordon utrustas med bilbälten. |
| --- | --- |

(2)

Samhällsnyttan kommer att öka kraftigt om alla fordon utrustas med bilbälten.

| (3) | I sin resolution av den 18 februari 1986 om gemensamma åtgärder för att minska vägtrafikolyckorna som ett led i gemenskapens program för vägtrafiksäkerhet (3), framhåller Europaparlamentet att det måste bli obligatoriskt för alla passagerare, även barn, att använda bilbälten, utom i fordon som används i kollektivtrafik. Det måste därför göras åtskillnad mellan bussar i kollektivtrafik och andra fordon när det gäller kravet på montering av bilbälten och/eller fasthållningsanordningar. |
| --- | --- |

(3)

I sin resolution av den 18 februari 1986 om gemensamma åtgärder för att minska vägtrafikolyckorna som ett led i gemenskapens program för vägtrafiksäkerhet (3), framhåller Europaparlamentet att det måste bli obligatoriskt för alla passagerare, även barn, att använda bilbälten, utom i fordon som används i kollektivtrafik. Det måste därför göras åtskillnad mellan bussar i kollektivtrafik och andra fordon när det gäller kravet på montering av bilbälten och/eller fasthållningsanordningar.

| (4) | I enlighet med rådets direktiv 70/156/EEG av den 6 februari 1970 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om typgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (4) har gemenskapens system för typgodkännande endast genomförts för alla nya fordon i kategori M1 från och med den 1 januari 1998. Således är det endast dessa fordon som måste vara utrustade med förankringar för bilbälten och/eller fasthållningsanordningar enligt bestämmelserna i direktiv 76/115/EEG (5). |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med rådets direktiv 70/156/EEG av den 6 februari 1970 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om typgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (4) har gemenskapens system för typgodkännande endast genomförts för alla nya fordon i kategori M1 från och med den 1 januari 1998. Således är det endast dessa fordon som måste vara utrustade med förankringar för bilbälten och/eller fasthållningsanordningar enligt bestämmelserna i direktiv 76/115/EEG (5).

| (5) | Till dess att gemenskapens system för typgodkännande har utvidgats till att omfatta alla fordonskategorier, bör det av hänsyn till vägtrafiksäkerheten krävas att det i fordon i andra kategorier än M1 monteras förankringar för bilbälten och/eller fasthållningsanordningar. |
| --- | --- |

(5)

Till dess att gemenskapens system för typgodkännande har utvidgats till att omfatta alla fordonskategorier, bör det av hänsyn till vägtrafiksäkerheten krävas att det i fordon i andra kategorier än M1 monteras förankringar för bilbälten och/eller fasthållningsanordningar.

| (6) | Direktiv 76/115/EEG innehåller redan alla de tekniska och administrativa bestämmelser som möjliggör typgodkännande av fordon i andra kategorier än M1. Medlemsstaterna behöver därför inte införa ytterligare bestämmelser. |
| --- | --- |

(6)

Direktiv 76/115/EEG innehåller redan alla de tekniska och administrativa bestämmelser som möjliggör typgodkännande av fordon i andra kategorier än M1. Medlemsstaterna behöver därför inte införa ytterligare bestämmelser.

| (7) | Sedan direktiv 96/38/EG av den 17 juni 1996 om anpassning till teknisk utveckling av rådets direktiv 76/115/EEG om förankring av säkerhetsbälten i motorfordon trädde i kraft har flera medlemsstater redan gjort bestämmelserna i det direktivet tvingande för vissa andra kategorier av fordon än M1. Tillverkare och leverantörer har därför utvecklat lämplig teknik. |
| --- | --- |

(7)

Sedan direktiv 96/38/EG av den 17 juni 1996 om anpassning till teknisk utveckling av rådets direktiv 76/115/EEG om förankring av säkerhetsbälten i motorfordon trädde i kraft har flera medlemsstater redan gjort bestämmelserna i det direktivet tvingande för vissa andra kategorier av fordon än M1. Tillverkare och leverantörer har därför utvecklat lämplig teknik.

| (8) | Direktiv 76/115/EEG bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(8)

Direktiv 76/115/EEG bör ändras i enlighet med detta.

| (9) | Eftersom målet för detta direktiv, att förbättra vägtrafiksäkerheten genom att göra det obligatoriskt att montera bilbälten i vissa fordonskategorier, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av åtgärdens omfattning, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(9)

Eftersom målet för detta direktiv, att förbättra vägtrafiksäkerheten genom att göra det obligatoriskt att montera bilbälten i vissa fordonskategorier, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av åtgärdens omfattning, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändring av direktiv 76/115/EEG

Direktiv 76/115/EEG ändras enligt följande:

| 1) | I artikel 2 skall följande stycke läggas till:
  ”Fordon i kategorierna M2 och M3 skall indelas i klasser enligt definitionerna i avsnitt 2 i bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/85/EG av den 20 november 2001 om särskilda bestämmelser för fordon som används för personbefordran med mer än åtta säten utöver förarsätet (6). |
| --- | --- |

1)

I artikel 2 skall följande stycke läggas till:

”Fordon i kategorierna M2 och M3 skall indelas i klasser enligt definitionerna i avsnitt 2 i bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/85/EG av den 20 november 2001 om särskilda bestämmelser för fordon som används för personbefordran med mer än åtta säten utöver förarsätet (6).

| 2) | Bilaga I skall ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1.9 skall utgå. |
| --- | --- | --- |

2)

Bilaga I skall ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1.9 skall utgå.

| b) | Punkt 4.3.1 skall ersättas med följande:






  ”4.3.1 | Fordon i kategorierna M1, M2 (klass III eller B), M3 (klass III eller B) och N skall utrustas med bältesförankringar som uppfyller kraven i detta direktiv.” |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 4.3.1 skall ersättas med följande:

”4.3.1

Fordon i kategorierna M1, M2 (klass III eller B), M3 (klass III eller B) och N skall utrustas med bältesförankringar som uppfyller kraven i detta direktiv.”

| c) | Punkt 4.3.8 skall ersättas med följande:






  ”4.3.8 | För säten som är avsedda att användas endast då fordonet är stillastående samt för säten i fordon som inte omfattas av punkterna 4.3.1–4.3.5 krävs inga bältesförankringar. Om fordonet är utrustat med förankringar för sådana säten skall dessa förankringar uppfylla bestämmelserna i detta direktiv.
  Förankringar som endast är avsedda att användas tillsammans med en funktionshindrad persons bälte eller andra fasthållningsanordningar enligt artikel 2a i rådets direktiv 77/541/EEG av den 28 juni 1977 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om bilbälten och fasthållningsanordningar i motorfordon (7) behöver dock inte uppfylla kraven i detta direktiv förutsatt att de har utformats och konstruerats enligt krav i nationell lagstiftning för att ge högsta genomförbara säkerhetsnivå. |
| --- | --- | --- |

c)

Punkt 4.3.8 skall ersättas med följande:

”4.3.8

För säten som är avsedda att användas endast då fordonet är stillastående samt för säten i fordon som inte omfattas av punkterna 4.3.1–4.3.5 krävs inga bältesförankringar. Om fordonet är utrustat med förankringar för sådana säten skall dessa förankringar uppfylla bestämmelserna i detta direktiv.

Förankringar som endast är avsedda att användas tillsammans med en funktionshindrad persons bälte eller andra fasthållningsanordningar enligt artikel 2a i rådets direktiv 77/541/EEG av den 28 juni 1977 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om bilbälten och fasthållningsanordningar i motorfordon (7) behöver dock inte uppfylla kraven i detta direktiv förutsatt att de har utformats och konstruerats enligt krav i nationell lagstiftning för att ge högsta genomförbara säkerhetsnivå.

Artikel 2

Åtgärder för funktionshindrade personer

I syfte att föreskriva en säkerhetsnivå som är likvärdig med säkerhetsnivån i detta direktiv skall kommissionen senast den ... (8), på grundval av befintliga internationella standarder och krav i nationell lagstiftning, undersöka särskilda förfaranden för att harmonisera kraven när det gäller förankringar som endast är avsedda att användas tillsammans med en funktionshindrad persons bälte eller andra fasthållningsanordningar enligt artikel 2a i direktiv 77/541/EEG. Vid behov skall kommissionen lägga fram utkast till åtgärder. Ändringar av detta direktiv skall antas i enlighet med artikel 13 i direktiv 70/156/EEG.

Artikel 3

Genomförande

1.   Från och med den ... (9) får medlemsstaterna inte, med avseende på förankringar för bilbälten som uppfyller kraven i direktiv 76/115/EEG, ändrat genom detta direktiv,

| a) | vägra att bevilja EG-typgodkännande eller nationellt typgodkännande för en fordonstyp, |
| --- | --- |

a)

vägra att bevilja EG-typgodkännande eller nationellt typgodkännande för en fordonstyp,

| b) | förbjuda registrering, försäljning eller ibruktagande av nya fordon. |
| --- | --- |

b)

förbjuda registrering, försäljning eller ibruktagande av nya fordon.

2.   Från och med den ... (10) skall medlemsstaterna, med avseende på förankringar för bilbälten som inte uppfyller kraven i direktiv 76/115/EEG, ändrat genom detta direktiv, för nya typer av fordon,

| a) | inte längre bevilja EG-typgodkännande, |
| --- | --- |

a)

inte längre bevilja EG-typgodkännande,

| b) | vägra att bevilja nationellt typgodkännande. |
| --- | --- |

b)

vägra att bevilja nationellt typgodkännande.

3.   Från och med den ... (11) skall medlemsstaterna, med avseende på förankringar för bilbälten som inte uppfyller kraven i direktiv 76/115/EEG, ändrat genom detta direktiv,

| a) | betrakta de intyg om överensstämmelse som åtföljer nya fordon som ogiltiga vid tillämpningen av artikel 7.1 i direktiv 70/156/EEG, |
| --- | --- |

a)

betrakta de intyg om överensstämmelse som åtföljer nya fordon som ogiltiga vid tillämpningen av artikel 7.1 i direktiv 70/156/EEG,

| b) | vägra registrering, försäljning eller ibruktagande av nya fordon, såvida inte bestämmelserna i artikel 8.2 i direktiv 70/156/EEG åberopas. |
| --- | --- |

b)

vägra registrering, försäljning eller ibruktagande av nya fordon, såvida inte bestämmelserna i artikel 8.2 i direktiv 70/156/EEG åberopas.

Artikel 4

Införlivande

1.   Medlemsstaterna skall anta och offentliggöra de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv före den ... (12). De skall genast underrätta kommissionen om detta.

2.   De skall tillämpa dessa bestämmelser från och med den ... (13).

3.   När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

4.   Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 5

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 6

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 80, 30.3.2004, s. 8.

1

(2)  Europaparlamentets yttrande av den 17 december 2003 (EUT C 91 E, 15.4.2004, s. 496), rådets gemensamma ståndpunkt av den 24 januari 2005 och Europaparlamentets ståndpunkt av den ... (ännu ej offentliggjord i EUT).

2

(3)  EGT C 68, 24.3.1986, s. 35.

3

(4)  EGT L 42, 23.2.1970, s. 1. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2004/78/EG (EUT L 153, 30.4.2004, s. 103).

4

(5)  EGT L 24, 30.1.1976, s. 6. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 96/38/EG (EGT L 187, 26.7.1996, s. 95).

5

(6)  EGT L 42, 13.2.2002, s. 1.”

6

(7)  EGT L 220, 29.8.1977, s. 95. Direktivet senast ändrat genom 2003 års anslutningsakt.”

7

(8)  24 månader efter det datum som avses i artikel 4.2.

8

(9)  Det datum som avses i artikel 4.2.

9

(10)  Sex månader efter det datum som avses i punkt 1.

10

(11)  18 månader efter det datum som avses i punkt 1.

11

(12)  Sex månader efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

12

(13)  Sex månader och en dag efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

13

---

RÅDETS MOTIVERING

I.   INLEDNING

Det föreslagna direktivet, som kommissionen lade fram den 20 juni 2003 (1), grundar sig på artikel 95 i EG-fördraget.

Ekonomiska och sociala kommittén avgav sitt yttrande (2) den 10 december 2003.

Europaparlamentet avslutade sin första behandling och avgav sitt yttrande den 17 december 2003 (3).

Den 24 januari 2005 antog rådet sin gemensamma ståndpunkt som återges i dok. 11933/04.

II.   SYFTE

Syftet med förslaget till direktiv är att ändra rådets direktiv 76/115/EEG av den 18 december 1975, senast ändrat genom kommissionens direktiv 96/38/EG, om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om förankring av bilbälten i motorfordon för att införa krav på montering av bälte i andra motorfordon än personbilar.

Följande två direktiv avser också montering av säkerhetsbälten i fordon:

| — | Rådets direktiv 74/408/EEG av den 22 juli 1974, senast ändrat genom kommissionens direktiv 96/37/EG, om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om motorfordons säten. |
| --- | --- |

—

Rådets direktiv 74/408/EEG av den 22 juli 1974, senast ändrat genom kommissionens direktiv 96/37/EG, om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om motorfordons säten.

| — | Rådets direktiv 77/541/EEG av den 28 juni 1977, senast ändrat genom kommissionens direktiv 2000/3/EG, om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om bilbälten och fasthållningsanordningar i motorfordon. |
| --- | --- |

—

Rådets direktiv 77/541/EEG av den 28 juni 1977, senast ändrat genom kommissionens direktiv 2000/3/EG, om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om bilbälten och fasthållningsanordningar i motorfordon.

Kommissionen har föreslagit att dessa tre direktiv ändras samtidigt av tekniska skäl för att göra det obligatoriskt att montera bilbälten i alla fordon.

Eftersom det slutliga målet med den föreslagna åtgärden är att förbättra trafiksäkerheten, bör direktiven antas samtidigt och genomföras samma datum.

III.   ANALYS AV DEN GEMENSAMMA STÅNDPUNKTEN

1.   Allmänt

I den gemensamma ståndpunkten som antogs enhälligt har rådet

| — | ändrat artikel 1 för att göra det möjligt för medlemsstaterna att undanta förankringar för bilbälten och fasthållningsanordningar avsedda för funktionshindrade från bestämmelserna i detta direktiv, |
| --- | --- |

—

ändrat artikel 1 för att göra det möjligt för medlemsstaterna att undanta förankringar för bilbälten och fasthållningsanordningar avsedda för funktionshindrade från bestämmelserna i detta direktiv,

| — | lagt till en ny artikel för att uppmana kommissionen att undersöka särskilda förfaranden för att harmonisera kraven när det gäller personer med funktionshinder, |
| --- | --- |

—

lagt till en ny artikel för att uppmana kommissionen att undersöka särskilda förfaranden för att harmonisera kraven när det gäller personer med funktionshinder,

| — | uppskjutit olika datum för ikraftträdande i artikel 3, |
| --- | --- |

—

uppskjutit olika datum för ikraftträdande i artikel 3,

| — | avvisat de fyra ändringsförslagen från Europaparlamentet i syfte att införa krav på montering av förankringar för ett tvåpunktsbälte för säten som är vända åt sidan i turistbussar eftersom rådet delar kommissionens uppfattning i fråga om faran med säten som är vända åt sidan i alla slags fordon. |
| --- | --- |

—

avvisat de fyra ändringsförslagen från Europaparlamentet i syfte att införa krav på montering av förankringar för ett tvåpunktsbälte för säten som är vända åt sidan i turistbussar eftersom rådet delar kommissionens uppfattning i fråga om faran med säten som är vända åt sidan i alla slags fordon.

2.   Nya inslag i den gemensamma ståndpunkten i förhållande till kommissionens förslag

Artikel 1, punkt 2

Kommissionens text har kompletterats genom särskilda bestämmelser när det gäller förankringar för bilbälten och fasthållningsanordningar avsedda för funktionshindrade för att göra det möjligt att undanta dessa förankringar från de tekniska bestämmelserna i direktivet.

Artikel 2

En ny artikel har lagts till för att uppmana kommissionen att vid behov lägga fram utkast till åtgärder för att harmonisera den nationella lagstiftning som är tillämplig på bilbälten och fasthållningsanordningar avsedda för funktionshindrade.

Artikel 3 (f.d. artikel 2)

Samtliga datum när det gäller genomförandet av direktivet har uppskjutits och ersatts av rörliga datum som är beroende av den tidpunkt när detta nya direktiv antas.

IV.   SLUTSATS

Den gemensamma ståndpunkten som i stort överensstämmer med kommissionens förslag har antagits enhälligt av rådet. De största ändringarna i kommissionens förslag gäller det undantag som tillåts för förankringar för bilbälten och fasthållningsanordningar avsedda för funktionshindrade samt datumen för direktivets införlivande och ikraftträdande som har anpassats.

---

(1)  Dok. 10887/03 ENT 114 CODEC 908.

(2)  EUT C 80, 30.3.2004, s. 8.

(3)  EUT C 91 E, 15.4.2004, s. 496.

---

| 11.5.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 111/28 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 111/28

---

GEMENSAM STÅNDPUNKT (EG) nr 17/2005

antagen av rådet den 24 januari 2005

inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/.../EG av den ... om ändring av rådets direktiv 77/541/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om bilbälten och fasthållningsanordningar i motorfordon

(Text av betydelse för EES)

(2005/C 111 E/04)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 95 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | Forskning har visat att användningen av bilbälten och fasthållningsanordningar kan bidra till att kraftigt minska antalet dödsolyckor och skadornas omfattning vid olyckor, även då fordon slår runt. Att sådan utrustning monteras i alla fordonskategorier kommer att utgöra ett viktigt steg i riktning mot att öka vägtrafiksäkerheten och därigenom rädda liv. |
| --- | --- |

(1)

Forskning har visat att användningen av bilbälten och fasthållningsanordningar kan bidra till att kraftigt minska antalet dödsolyckor och skadornas omfattning vid olyckor, även då fordon slår runt. Att sådan utrustning monteras i alla fordonskategorier kommer att utgöra ett viktigt steg i riktning mot att öka vägtrafiksäkerheten och därigenom rädda liv.

| (2) | Samhällsnyttan kommer att öka kraftigt om alla fordon utrustas med bilbälten. |
| --- | --- |

(2)

Samhällsnyttan kommer att öka kraftigt om alla fordon utrustas med bilbälten.

| (3) | I sin resolution av den 18 februari 1986 om gemensamma åtgärder för att minska vägtrafikolyckorna som ett led i gemenskapens program för vägtrafiksäkerhet (3), framhåller Europaparlamentet att det måste bli obligatoriskt för alla passagerare, även barn, att använda bilbälten, utom i fordon som används i kollektivtrafik. Det måste därför göras åtskillnad mellan bussar i kollektivtrafik och andra fordon när det gäller kravet på montering av bilbälten och/eller fasthållningsanordningar. |
| --- | --- |

(3)

I sin resolution av den 18 februari 1986 om gemensamma åtgärder för att minska vägtrafikolyckorna som ett led i gemenskapens program för vägtrafiksäkerhet (3), framhåller Europaparlamentet att det måste bli obligatoriskt för alla passagerare, även barn, att använda bilbälten, utom i fordon som används i kollektivtrafik. Det måste därför göras åtskillnad mellan bussar i kollektivtrafik och andra fordon när det gäller kravet på montering av bilbälten och/eller fasthållningsanordningar.

| (4) | I enlighet med rådets direktiv 70/156/EEG av den 6 februari 1970 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om typgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (4) har gemenskapens system för typgodkännande endast genomförts för alla nya fordon i kategori M1 från och med den 1 januari 1998. Således är det endast dessa fordon som måste vara utrustade med bilbälten och/eller fasthållningsanordningar enligt bestämmelserna i direktiv 77/541/EEG (5). |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med rådets direktiv 70/156/EEG av den 6 februari 1970 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om typgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (4) har gemenskapens system för typgodkännande endast genomförts för alla nya fordon i kategori M1 från och med den 1 januari 1998. Således är det endast dessa fordon som måste vara utrustade med bilbälten och/eller fasthållningsanordningar enligt bestämmelserna i direktiv 77/541/EEG (5).

| (5) | Till dess att gemenskapens system för typgodkännande har utvidgats till att omfatta alla fordonskategorier, bör det av hänsyn till vägtrafiksäkerheten krävas att det i fordon i andra kategorier än M1 monteras bilbälten och/eller fasthållningsanordningar. |
| --- | --- |

(5)

Till dess att gemenskapens system för typgodkännande har utvidgats till att omfatta alla fordonskategorier, bör det av hänsyn till vägtrafiksäkerheten krävas att det i fordon i andra kategorier än M1 monteras bilbälten och/eller fasthållningsanordningar.

| (6) | Direktiv 77/541/EEG innehåller redan alla de tekniska och administrativa bestämmelser som möjliggör typgodkännande av fordon i andra kategorier än M1. Medlemsstaterna behöver därför inte införa ytterligare bestämmelser. |
| --- | --- |

(6)

Direktiv 77/541/EEG innehåller redan alla de tekniska och administrativa bestämmelser som möjliggör typgodkännande av fordon i andra kategorier än M1. Medlemsstaterna behöver därför inte införa ytterligare bestämmelser.

| (7) | Sedan kommissionens direktiv 96/36/EG av den 17 juni 1996 om anpassning till den tekniska utvecklingen av rådets direktiv 77/541/EEG om bilbälten och fasthållningsanordningar i motorfordon (6) trädde i kraft har flera medlemsstater redan gjort bestämmelserna i det direktivet tvingande för vissa andra kategorier av fordon än M1. Tillverkare och leverantörer har därför utvecklat lämplig teknik. |
| --- | --- |

(7)

Sedan kommissionens direktiv 96/36/EG av den 17 juni 1996 om anpassning till den tekniska utvecklingen av rådets direktiv 77/541/EEG om bilbälten och fasthållningsanordningar i motorfordon (6) trädde i kraft har flera medlemsstater redan gjort bestämmelserna i det direktivet tvingande för vissa andra kategorier av fordon än M1. Tillverkare och leverantörer har därför utvecklat lämplig teknik.

| (8) | Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/85/EG av den 20 november 2001 om särskilda bestämmelser för fordon som används för personbefordran med mer än åtta säten utöver förarsätet (7) innehåller bestämmelser om att göra det möjligt för personer med nedsatt rörlighet, såsom funktionshindrade, att lättare få tillträde till fordon som används för personbefordran med mer än åtta säten. Medlemsstaterna måste kunna tillåtas montera bilbälten och/eller fasthållningsanordningar som inte uppfyller de tekniska specifikationerna i direktiv 77/541/EEG, men som särskilt utformats för att hålla fast dessa personer i sådana fordon. |
| --- | --- |

(8)

Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/85/EG av den 20 november 2001 om särskilda bestämmelser för fordon som används för personbefordran med mer än åtta säten utöver förarsätet (7) innehåller bestämmelser om att göra det möjligt för personer med nedsatt rörlighet, såsom funktionshindrade, att lättare få tillträde till fordon som används för personbefordran med mer än åtta säten. Medlemsstaterna måste kunna tillåtas montera bilbälten och/eller fasthållningsanordningar som inte uppfyller de tekniska specifikationerna i direktiv 77/541/EEG, men som särskilt utformats för att hålla fast dessa personer i sådana fordon.

| (9) | Direktiv 77/541/EEG bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(9)

Direktiv 77/541/EEG bör ändras i enlighet med detta.

| (10) | Eftersom målet för detta direktiv, att förbättra vägtrafiksäkerheten genom att göra det obligatoriskt att montera bilbälten i vissa fordonskategorier, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av åtgärdens omfattning, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(10)

Eftersom målet för detta direktiv, att förbättra vägtrafiksäkerheten genom att göra det obligatoriskt att montera bilbälten i vissa fordonskategorier, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av åtgärdens omfattning, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändring av direktiv 77/541/EEG

Direktiv 77/541/EEG ändras enligt följande:

| 1) | Följande artikel skall införas:
  ”Artikel 2a

  1.   Medlemsstaterna får enligt nationell lagstiftning tillåta montering av andra bilbälten och fasthållningsanordningar än dem som omfattas av detta direktiv, om de är avsedda för funktionshindrade.
  2.   Medlemsstaterna får även undanta fasthållningsanordningar som konstruerats för att uppfylla bestämmelserna i bilaga VII till direktiv 2001/85/EG av den 20 november 2001 om särskilda bestämmelser för fordon som används för personbefordran med mer än åtta säten utöver förarsätet (8) från bestämmelserna i det här direktivet.
  3.   Kraven i punkt 3.2.1 i bilaga I till detta direktiv gäller inte bilbälten och fasthållningsanordningar som omfattas av punkterna 1 och 2. |
| --- | --- |

1)

Följande artikel skall införas:

”Artikel 2a

1.   Medlemsstaterna får enligt nationell lagstiftning tillåta montering av andra bilbälten och fasthållningsanordningar än dem som omfattas av detta direktiv, om de är avsedda för funktionshindrade.

2.   Medlemsstaterna får även undanta fasthållningsanordningar som konstruerats för att uppfylla bestämmelserna i bilaga VII till direktiv 2001/85/EG av den 20 november 2001 om särskilda bestämmelser för fordon som används för personbefordran med mer än åtta säten utöver förarsätet (8) från bestämmelserna i det här direktivet.

3.   Kraven i punkt 3.2.1 i bilaga I till detta direktiv gäller inte bilbälten och fasthållningsanordningar som omfattas av punkterna 1 och 2.

| 2) | I artikel 9 skall följande stycke läggas till:
  ”Fordon i kategorierna M2 och M3 skall indelas i klasser enligt definitionen i avsnitt 2 i bilaga I till direktiv 2001/85/EG.” |
| --- | --- |

2)

I artikel 9 skall följande stycke läggas till:

”Fordon i kategorierna M2 och M3 skall indelas i klasser enligt definitionen i avsnitt 2 i bilaga I till direktiv 2001/85/EG.”

| 3) | Bilaga I skall ändras på följande sätt:






  a) | Fotnoten till punkt 3.1 skall utgå. |
| --- | --- | --- |

3)

Bilaga I skall ändras på följande sätt:

a)

Fotnoten till punkt 3.1 skall utgå.

| b) | Punkt 3.1.1 skall ersättas med följande:






  ”3.1.1 | Med undantag för säten som är avsedda att användas endast då fordonet är stillastående skall säten i fordon tillhörande kategorierna M1, M2 (i klass III eller B), M3 (i klass III eller B) och N utrustas med bilbälten och/eller fasthållningsanordningar som uppfyller kraven i detta direktiv.
  Fordon i klass I, II eller A tillhörande kategorierna M2 eller M3 kan utrustas med bilbälten och/eller fasthållningsanordningar, förutsatt att de uppfyller kraven i detta direktiv.” |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 3.1.1 skall ersättas med följande:

”3.1.1

Med undantag för säten som är avsedda att användas endast då fordonet är stillastående skall säten i fordon tillhörande kategorierna M1, M2 (i klass III eller B), M3 (i klass III eller B) och N utrustas med bilbälten och/eller fasthållningsanordningar som uppfyller kraven i detta direktiv.

Fordon i klass I, II eller A tillhörande kategorierna M2 eller M3 kan utrustas med bilbälten och/eller fasthållningsanordningar, förutsatt att de uppfyller kraven i detta direktiv.”

Artikel 2

Åtgärder för funktionshindrade personer

I syfte att föreskriva en säkerhetsnivå som är likvärdig med säkerhetsnivån i detta direktiv skall kommissionen senast den ... (9), på grundval av befintliga internationella standarder och krav i nationell lagstiftning, undersöka särskilda förfaranden för att harmonisera kraven när det gäller bilbälten som är avsedda för personer med funktionshinder. Vid behov skall kommissionen lägga fram utkast till åtgärder. Ändringar av detta direktiv skall antas i enlighet med artikel 13 i direktiv 70/156/EEG.

Artikel 3

Genomförande

1.   Från och med den ... (10) får medlemsstaterna inte, med avseende på montering av bilbälten och/eller fasthållningsanordningar som uppfyller kraven i direktiv 77/541/EEG, ändrat genom detta direktiv,

| a) | vägra att bevilja EG-typgodkännande eller nationellt typgodkännande för en fordonstyp, |
| --- | --- |

a)

vägra att bevilja EG-typgodkännande eller nationellt typgodkännande för en fordonstyp,

| b) | förbjuda registrering, försäljning eller ibruktagande av nya fordon. |
| --- | --- |

b)

förbjuda registrering, försäljning eller ibruktagande av nya fordon.

2.   Från och med den ... (11) skall medlemsstaterna, med avseende på montering av bilbälten och/eller fasthållningsanordningar som inte uppfyller kraven i direktiv 77/541/EEG, ändrat genom detta direktiv, för nya typer av fordon,

| a) | inte längre bevilja EG-typgodkännande, |
| --- | --- |

a)

inte längre bevilja EG-typgodkännande,

| b) | vägra att bevilja nationellt typgodkännande. |
| --- | --- |

b)

vägra att bevilja nationellt typgodkännande.

3.   Från och med den ... (12) skall medlemsstaterna, med avseende på montering av bilbälten och/eller fasthållningsanordningar som inte uppfyller kraven i direktiv 77/541/EEG, ändrat genom detta direktiv,

| a) | betrakta de intyg om överensstämmelse som åtföljer nya fordon som ogiltiga vid tillämpningen av artikel 7.1 i direktiv 70/156/EEG, |
| --- | --- |

a)

betrakta de intyg om överensstämmelse som åtföljer nya fordon som ogiltiga vid tillämpningen av artikel 7.1 i direktiv 70/156/EEG,

| b) | vägra registrering, försäljning eller ibruktagande av nya fordon, såvida inte bestämmelserna i artikel 8.2 i direktiv 70/156/EEG åberopas. |
| --- | --- |

b)

vägra registrering, försäljning eller ibruktagande av nya fordon, såvida inte bestämmelserna i artikel 8.2 i direktiv 70/156/EEG åberopas.

Artikel 4

Införlivande

1.   Medlemsstaterna skall anta och offentliggöra de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv före den ... (13). De skall genast underrätta kommissionen om detta.

2.   De skall tillämpa dessa bestämmelser från och med den ... (14).

3.   När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

4.   Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 5

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 6

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 80, 30.3.2004, s. 10.

1

(2)  Europaparlamentets yttrande av den 17 december 2003 (EUT C 91 E, 15.4.2004, s. 491), rådets gemensamma ståndpunkt av den 24 januari 2005 och Europaparlamentets ståndpunkt av den ... (ännu ej offentliggjord i EUT).

2

(3)  EGT C 68, 24.3.1986, s. 35.

3

(4)  EGT L 42, 23.2.1970, s. 1. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2004/78/EG (EUT L 153, 30.4.2004, s. 103).

4

(5)  EGT L 220, 29.8.1977, s. 95. Direktivet senast ändrat genom 2003 års anslutningsakt.

5

(6)  EGT L 178, 17.7.1996, s. 15.

6

(7)  EGT L 42, 13.2.2002, s. 1.

7

(8)  EGT L 42, 13.2.2002, s. 1.”

8

(9)  24 månader efter det datum som avses i artikel 4.2.

9

(10)  Det datum som avses i artikel 4.2.

10

(11)  Sex månader efter det datum som avses i punkt 1.

11

(12)  18 månader efter det datum som avses i punkt 1.

12

(13)  Sex månader efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

13

(14)  Sex månader och en dag efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

14

---

RÅDETS MOTIVERING

I.   INLEDNING

Förslaget till direktiv som kommissionen lade fram den 20 juni 2003 (1) grundas på artikel 95 i EG-fördraget.

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén yttrade sig (2) den 10 december 2003.

Europaparlamentet avslutade sin första behandling och yttrade sig den 17 december 2003 (3).

Den 24 januari 2005 antog rådet sin gemensamma ståndpunkt enligt dok. 11934/04.

II.   MÅL

Syftet med förslaget till direktiv är att ändra rådets direktiv 77/541/EEG av den 28 juni 1977, senast ändrat genom kommissionens direktiv 2003/3/EG, om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om bilbälten och fasthållningsanordningar i motorfordon för att införa krav på montering av bilbälten i andra motorfordon än personbilar.

Följande två direktiv gäller också montering av bilbälten i fordon:

| — | Rådets direktiv 74/408/EEG av den 22 juli 1974, senast ändrat genom kommissionens direktiv 96/37/EG, om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om säten i motorfordon. |
| --- | --- |

—

Rådets direktiv 74/408/EEG av den 22 juli 1974, senast ändrat genom kommissionens direktiv 96/37/EG, om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om säten i motorfordon.

| — | Rådets direktiv 76/115/EEG av den 18 december 1975, senast ändrat genom kommissionens direktiv 96/38/EG, om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om förankring av bilbälten i motorfordon. |
| --- | --- |

—

Rådets direktiv 76/115/EEG av den 18 december 1975, senast ändrat genom kommissionens direktiv 96/38/EG, om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om förankring av bilbälten i motorfordon.

Inför den obligatoriska monteringen av bilbälten i alla fordon har kommissionen föreslagit att de tre direktiven skall ändras samtidigt av tekniska skäl.

Med beaktande av att slutmålet med den föreslagna åtgärden är att förbättra säkerheten på vägarna, bör direktiven antas samtidigt och genomföras på samma datum.

III.   ANALYS AV DEN GEMENSAMMA STÅNDPUNKTEN

1.   Allmänt

I den gemensamma ståndpunkten som antogs enhälligt har rådet

| — | ändrat artikel 1 för att medlemsstaterna skall kunna undanta bilbälten och fasthållningsanordningar som är avsedda för personer med funktionshinder från att uppfylla bestämmelserna i direktivet, |
| --- | --- |

—

ändrat artikel 1 för att medlemsstaterna skall kunna undanta bilbälten och fasthållningsanordningar som är avsedda för personer med funktionshinder från att uppfylla bestämmelserna i direktivet,

| — | lagt till en ny artikel för att uppmana kommissionen att undersöka särskilda förfaranden för att harmonisera kraven för personer med funktionshinder, |
| --- | --- |

—

lagt till en ny artikel för att uppmana kommissionen att undersöka särskilda förfaranden för att harmonisera kraven för personer med funktionshinder,

| — | senarelagt olika datum för ikraftträdande i artikel 3, |
| --- | --- |

—

senarelagt olika datum för ikraftträdande i artikel 3,

| — | avvisat Europaparlamentets ändring som i artikel 1 syftade till att införa montering av tvåpunktsbälten i tvärställda säten i turistbussar, eftersom rådet delar kommissionens ståndpunkt att tvärställda säten i alla slags fordon är farliga. |
| --- | --- |

—

avvisat Europaparlamentets ändring som i artikel 1 syftade till att införa montering av tvåpunktsbälten i tvärställda säten i turistbussar, eftersom rådet delar kommissionens ståndpunkt att tvärställda säten i alla slags fordon är farliga.

2.   Nya delar i den gemensamma ståndpunkten i jämförelse med kommissionsförslaget

Artikel 1, punkt 1

Kommissionens text har ersatts av en ny text som tillåter att bilbälten och fasthållningssystem som är avsedda för funktionshindrade undantas från de tekniska bestämmelserna i direktivet.

Artikel 2

En ny artikel har lagts till för att uppmana kommissionen att vid behov lägga fram utkast till åtgärder för att harmonisera den nationella lagstiftningen som gäller bilbälten och fasthållningssystem för funktionshindrade.

Artikel 3 (f.d. artikel 2)

Alla datum som gäller genomförande av direktivet har senarelagts och ersatts av rörliga datum beroende på när det nya direktivet antas.

IV.   SLUTSATS

Den gemensamma ståndpunkten är i stort sett i linje med kommissionens förslag och har enhälligt antagits av rådet. De största förändringarna i kommissionens förslag gäller undantaget för bilbälten och fasthållningssystem för funktionshindrade och datumen för överföring och ikraftträdande av direktivet, vilka har anpassats.

---

(1)  Dok. 10886/03 ENT 113 CODEC 907.

(2)  EUT C 80, 30.3.2004, s. 10.

(3)  EUT C 91 E, 15.4.2004, s. 491.

---

| 11.5.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 111/33 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 111/33

---

GEMENSAM STÅNDPUNKT (EG) nr 18/2005

antagen av rådet den 24 januari 2005

inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/.../EG av den ... om ändring av rådets direktiv 74/408/EEG om motorfordon vad avser säten, fästanordningarna för dessa och huvudstöd

(Text av betydelse för EES)

(2005/C 111 E/05)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 95 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | Forskning har visat att användningen av bilbälten och fasthållningsanordningar kan bidra till att kraftigt minska antalet dödsolyckor och skadornas omfattning vid olyckor, även då fordon slår runt. Att sådan utrustning monteras i alla fordonskategorier kommer att utgöra ett viktigt steg i riktning mot att öka vägtrafiksäkerheten och därigenom rädda liv. |
| --- | --- |

(1)

Forskning har visat att användningen av bilbälten och fasthållningsanordningar kan bidra till att kraftigt minska antalet dödsolyckor och skadornas omfattning vid olyckor, även då fordon slår runt. Att sådan utrustning monteras i alla fordonskategorier kommer att utgöra ett viktigt steg i riktning mot att öka vägtrafiksäkerheten och därigenom rädda liv.

| (2) | Samhällsnyttan kommer att öka kraftigt om alla fordon utrustas med bilbälten. |
| --- | --- |

(2)

Samhällsnyttan kommer att öka kraftigt om alla fordon utrustas med bilbälten.

| (3) | I sin resolution av den 18 februari 1986 om gemensamma åtgärder för att minska vägtrafikolyckorna som ett led i gemenskapens program för vägtrafiksäkerhet (3), framhåller Europaparlamentet att det måste bli obligatoriskt för alla passagerare, även barn, att använda bilbälten, utom i fordon som används i kollektivtrafik. Det måste därför göras åtskillnad mellan bussar i kollektivtrafik och andra fordon när det gäller kravet på montering av bilbälten och/eller fasthållningsanordningar. |
| --- | --- |

(3)

I sin resolution av den 18 februari 1986 om gemensamma åtgärder för att minska vägtrafikolyckorna som ett led i gemenskapens program för vägtrafiksäkerhet (3), framhåller Europaparlamentet att det måste bli obligatoriskt för alla passagerare, även barn, att använda bilbälten, utom i fordon som används i kollektivtrafik. Det måste därför göras åtskillnad mellan bussar i kollektivtrafik och andra fordon när det gäller kravet på montering av bilbälten och/eller fasthållningsanordningar.

| (4) | I enlighet med rådets direktiv 70/156/EEG av den 6 februari 1970 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om typgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (4) har gemenskapens system för typgodkännande endast genomförts för alla nya fordon i kategori M1 från och med den 1 januari 1998. Således är det endast dessa fordon som måste vara utrus-tade med säten, fästanordningar för dessa och huvudstöd enligt bestämmelserna i direktiv 74/408/EEG (5). |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med rådets direktiv 70/156/EEG av den 6 februari 1970 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om typgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (4) har gemenskapens system för typgodkännande endast genomförts för alla nya fordon i kategori M1 från och med den 1 januari 1998. Således är det endast dessa fordon som måste vara utrus-tade med säten, fästanordningar för dessa och huvudstöd enligt bestämmelserna i direktiv 74/408/EEG (5).

| (5) | Till dess att gemenskapens system för typgodkännande har utvidgats till att omfatta alla fordonskategorier, bör det av hänsyn till vägtrafiksäkerheten krävas att det i fordon i andra kategorier än kategori M1 monteras säten och fästanordningar för dessa som möjliggör montering av bilbältesförankringar. |
| --- | --- |

(5)

Till dess att gemenskapens system för typgodkännande har utvidgats till att omfatta alla fordonskategorier, bör det av hänsyn till vägtrafiksäkerheten krävas att det i fordon i andra kategorier än kategori M1 monteras säten och fästanordningar för dessa som möjliggör montering av bilbältesförankringar.

| (6) | Direktiv 74/408/EEG innehåller redan alla de tekniska och administrativa bestämmelser som möjliggör typgodkännande av fordon i andra kategorier än M1. Medlemsstaterna behöver därför inte införa ytterligare bestämmelser. |
| --- | --- |

(6)

Direktiv 74/408/EEG innehåller redan alla de tekniska och administrativa bestämmelser som möjliggör typgodkännande av fordon i andra kategorier än M1. Medlemsstaterna behöver därför inte införa ytterligare bestämmelser.

| (7) | Sedan kommissionens direktiv 96/37/EG av den 17 juni 1996 om anpassning till den tekniska utvecklingen av rådets direktiv 74/408/EEG (6) trädde i kraft har flera medlemsstater redan gjort bestämmelserna i det direktivet tvingande för vissa andra kategorier av fordon än M1. Tillverkare och leverantörer har därför utvecklat lämplig teknik. |
| --- | --- |

(7)

Sedan kommissionens direktiv 96/37/EG av den 17 juni 1996 om anpassning till den tekniska utvecklingen av rådets direktiv 74/408/EEG (6) trädde i kraft har flera medlemsstater redan gjort bestämmelserna i det direktivet tvingande för vissa andra kategorier av fordon än M1. Tillverkare och leverantörer har därför utvecklat lämplig teknik.

| (8) | Forskning har visat att det inte är möjligt att förse säten som är vända åt sidan med bilbälten som är lika säkra för användarna som bilbälten vid framåtvända säten. Av säkerhetsskäl måste sådana säten förbjudas i vissa fordonskategorier. |
| --- | --- |

(8)

Forskning har visat att det inte är möjligt att förse säten som är vända åt sidan med bilbälten som är lika säkra för användarna som bilbälten vid framåtvända säten. Av säkerhetsskäl måste sådana säten förbjudas i vissa fordonskategorier.

| (9) | Direktiv 74/408/EEG bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(9)

Direktiv 74/408/EEG bör ändras i enlighet med detta.

| (10) | Eftersom målet för detta direktiv, att förbättra vägtrafiksäkerheten genom att göra det obligatoriskt att montera bilbälten i vissa fordonskategorier, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av åtgärdens omfattning, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(10)

Eftersom målet för detta direktiv, att förbättra vägtrafiksäkerheten genom att göra det obligatoriskt att montera bilbälten i vissa fordonskategorier, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av åtgärdens omfattning, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändring av direktiv 74/408/EEG

Direktiv 74/408/EEG ändras enligt följande:

| 1) | Artikel 1 skall ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1 skall följande stycke läggas till:
  ”Fordon i kategorierna M2 och M3 skall indelas i klasser enligt definitionen i avsnitt 2 i bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/85/EG av den 20 november 2001 om särskilda bestämmelser för fordon som används för personbefordran med mer än åtta säten utöver förarsätet (7). |
| --- | --- | --- |

1)

Artikel 1 skall ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 skall följande stycke läggas till:

”Fordon i kategorierna M2 och M3 skall indelas i klasser enligt definitionen i avsnitt 2 i bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/85/EG av den 20 november 2001 om särskilda bestämmelser för fordon som används för personbefordran med mer än åtta säten utöver förarsätet (7).

| b) | Punkt 2 skall ersättas med följande:
  ”2.   Detta direktiv är inte tillämpligt på säten som är vända bakåt.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 2 skall ersättas med följande:

”2.   Detta direktiv är inte tillämpligt på säten som är vända bakåt.”

| 2) | Följande artikel skall införas:
  ”Artikel 3a

  1.   Montering av säten som är vända åt sidan är förbjuden i fordon i kategorierna M1, N1, M2 (klass III eller B) och M3 (klass III eller B).
  2.   Punkt 1 skall inte gälla ambulanser eller de fordon som anges i artikel 8.1 första strecksatsen i direktiv 70/156/EEG.” |
| --- | --- |

2)

Följande artikel skall införas:

”Artikel 3a

1.   Montering av säten som är vända åt sidan är förbjuden i fordon i kategorierna M1, N1, M2 (klass III eller B) och M3 (klass III eller B).

2.   Punkt 1 skall inte gälla ambulanser eller de fordon som anges i artikel 8.1 första strecksatsen i direktiv 70/156/EEG.”

| 3) | Bilaga II skall ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1.1 skall ersättas med följande:






  ”1.1 | Kraven i denna bilaga är inte tillämpliga på säten som är vända bakåt eller på huvudstöd som är fästa vid sådana säten.” |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Bilaga II skall ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1.1 skall ersättas med följande:

”1.1

Kraven i denna bilaga är inte tillämpliga på säten som är vända bakåt eller på huvudstöd som är fästa vid sådana säten.”

| b) | Punkt 2.3 skall ersättas med följande:






  ”2.3 | säte: en anordning, komplett med klädsel, oavsett om den ingår som en del av fordonets uppbyggnad eller inte, avsedd som sittplats för en vuxen person. Ordet säte täcker såväl ett enkelt säte som den del av ett odelat säte som är avsedd som sittplats för en person.
  Beroende på åt vilket håll sätet är riktat, definieras det enligt följande:






  2.3.1 | säte som är vänt framåt: ett säte som kan användas medan fordonet är i rörelse och som är vänt mot fordonets främre del på ett sådant sätt att sätets vertikala symmetriplan bildar en vinkel på mindre än + 10 ° eller – 10 ° med fordonets vertikala symmetriplan. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Punkt 2.3 skall ersättas med följande:

”2.3

säte: en anordning, komplett med klädsel, oavsett om den ingår som en del av fordonets uppbyggnad eller inte, avsedd som sittplats för en vuxen person. Ordet säte täcker såväl ett enkelt säte som den del av ett odelat säte som är avsedd som sittplats för en person.

Beroende på åt vilket håll sätet är riktat, definieras det enligt följande:

2.3.1

säte som är vänt framåt: ett säte som kan användas medan fordonet är i rörelse och som är vänt mot fordonets främre del på ett sådant sätt att sätets vertikala symmetriplan bildar en vinkel på mindre än + 10 ° eller – 10 ° med fordonets vertikala symmetriplan.

| 2.3.2 | säte som är vänt bakåt: ett säte som kan användas medan fordonet är i rörelse och som är vänt mot fordonets bakre del på ett sådant sätt att sätets vertikala symmetriplan bildar en vinkel på mindre än + 10 ° eller - 10 ° med fordonets vertikala symmetriplan. |
| --- | --- |

2.3.2

säte som är vänt bakåt: ett säte som kan användas medan fordonet är i rörelse och som är vänt mot fordonets bakre del på ett sådant sätt att sätets vertikala symmetriplan bildar en vinkel på mindre än + 10 ° eller - 10 ° med fordonets vertikala symmetriplan.

| 2.3.3 | säte som är vänt mot sidan: ett säte som med avseende på sin placering i förhållande till fordonets vertikala symmetriplan inte motsvarar någon av de definitioner som ges i punkt 2.3.1 eller 2.3.2 ovan.” |
| --- | --- |

2.3.3

säte som är vänt mot sidan: ett säte som med avseende på sin placering i förhållande till fordonets vertikala symmetriplan inte motsvarar någon av de definitioner som ges i punkt 2.3.1 eller 2.3.2 ovan.”

| c) | Punkt 2.9 skall utgå. |
| --- | --- |

c)

Punkt 2.9 skall utgå.

| 4) | I bilaga III skall punkt 2.5 ersättas med följande:






  ”2.5 | säte: en anordning som kan förankras i fordonsstrukturen, inbegripet dess klädsel och fästanordningar, och som är avsett att användas i ett fordon som sittplats för en eller flera vuxna personer.
  Beroende på åt vilket håll sätet är riktat, definieras det enligt följande:






  2.5.1 | säte som är vänt framåt: ett säte som kan användas medan fordonet är i rörelse och som är vänt mot fordonets främre del på ett sådant sätt att sätets vertikala symmetriplan bildar en vinkel på mindre än + 10° eller - 10° med fordonets vertikala symmetriplan. |
| --- | --- | --- | --- |

4)

I bilaga III skall punkt 2.5 ersättas med följande:

”2.5

säte: en anordning som kan förankras i fordonsstrukturen, inbegripet dess klädsel och fästanordningar, och som är avsett att användas i ett fordon som sittplats för en eller flera vuxna personer.

Beroende på åt vilket håll sätet är riktat, definieras det enligt följande:

2.5.1

säte som är vänt framåt: ett säte som kan användas medan fordonet är i rörelse och som är vänt mot fordonets främre del på ett sådant sätt att sätets vertikala symmetriplan bildar en vinkel på mindre än + 10° eller - 10° med fordonets vertikala symmetriplan.

| 2.5.2 | säte som är vänt bakåt: ett säte som kan användas medan fordonet är i rörelse och som är vänt mot fordonets bakre del på ett sådant sätt att sätets vertikala symmetriplan bildar en vinkel på mindre än + 10° eller - 10° med fordonets vertikala symmetriplan. |
| --- | --- |

2.5.2

säte som är vänt bakåt: ett säte som kan användas medan fordonet är i rörelse och som är vänt mot fordonets bakre del på ett sådant sätt att sätets vertikala symmetriplan bildar en vinkel på mindre än + 10° eller - 10° med fordonets vertikala symmetriplan.

| 2.5.3 | säte som är vänt mot sidan: ett säte som med avseende på sin placering i förhållande till fordonets vertikala symmetriplan inte motsvarar någon av de definitioner som ges i punkt 2.5.1 eller 2.5.2 ovan.” |
| --- | --- |

2.5.3

säte som är vänt mot sidan: ett säte som med avseende på sin placering i förhållande till fordonets vertikala symmetriplan inte motsvarar någon av de definitioner som ges i punkt 2.5.1 eller 2.5.2 ovan.”

| 5) | Bilaga V skall ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1.1 skall ersättas med följande:






  ”1.1 | De krav som anges i denna bilaga gäller fordon i kategorierna N1, N2 och N3 samt sådana fordon i kategorierna M2 och M3 som inte omfattas av bilaga III. De gäller också säten som är vända åt sidan i alla fordonskategorier, med undantag av bestämmelserna i punkt 2.5.” |
| --- | --- | --- | --- |

5)

Bilaga V skall ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1.1 skall ersättas med följande:

”1.1

De krav som anges i denna bilaga gäller fordon i kategorierna N1, N2 och N3 samt sådana fordon i kategorierna M2 och M3 som inte omfattas av bilaga III. De gäller också säten som är vända åt sidan i alla fordonskategorier, med undantag av bestämmelserna i punkt 2.5.”

| b) | Punkt 2.4 skall ersättas med följande:






  ”2.4 | Alla säten som kan fällas framåt eller som har nedvikbara ryggstöd skall spärras automatiskt i det normala läget. Detta krav skall inte vara tillämpligt på säten som monteras i rullstolsutrymmet i fordon i kategori M2 eller M3 av klass I, II eller A.” |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 2.4 skall ersättas med följande:

”2.4

Alla säten som kan fällas framåt eller som har nedvikbara ryggstöd skall spärras automatiskt i det normala läget. Detta krav skall inte vara tillämpligt på säten som monteras i rullstolsutrymmet i fordon i kategori M2 eller M3 av klass I, II eller A.”

Artikel 2

Genomförande

1.   Från och med den ... (8) får medlemsstaterna inte, med avseende på säten, fästanordningar för dessa och huvudstöd som uppfyller kraven i direktiv 74/408/EEG, ändrat genom detta direktiv,

| a) | vägra att bevilja EG-typgodkännande eller nationellt typgodkännande för en fordonstyp, |
| --- | --- |

a)

vägra att bevilja EG-typgodkännande eller nationellt typgodkännande för en fordonstyp,

| b) | förbjuda registrering, försäljning eller ibruktagande av nya fordon. |
| --- | --- |

b)

förbjuda registrering, försäljning eller ibruktagande av nya fordon.

2.   Från och med den ... (9) skall medlemsstaterna, med avseende på säten, fästanordningar för dessa och huvudstöd som inte uppfyller kraven i direktiv 74/408/EEG, ändrat genom detta direktiv, för nya typer av fordon,

| a) | inte längre bevilja EG-typgodkännande, |
| --- | --- |

a)

inte längre bevilja EG-typgodkännande,

| b) | vägra att bevilja nationellt typgodkännande. |
| --- | --- |

b)

vägra att bevilja nationellt typgodkännande.

3.   Från och med den ... (10) skall medlemsstaterna, med avseende på säten, fästanordningar för dessa och huvudstöd som inte uppfyller kraven i direktiv 74/408/EEG, ändrat genom detta direktiv,

| a) | betrakta de intyg om överensstämmelse som åtföljer nya fordon som ogiltiga vid tillämpningen av artikel 7.1 i direktiv 70/156/EEG, |
| --- | --- |

a)

betrakta de intyg om överensstämmelse som åtföljer nya fordon som ogiltiga vid tillämpningen av artikel 7.1 i direktiv 70/156/EEG,

| b) | vägra registrering, försäljning eller ibruktagande av nya fordon, såvida inte bestämmelserna i artikel 8.2 i direktiv 70/156/EEG åberopas. |
| --- | --- |

b)

vägra registrering, försäljning eller ibruktagande av nya fordon, såvida inte bestämmelserna i artikel 8.2 i direktiv 70/156/EEG åberopas.

Artikel 3

Införlivande

1.   Medlemsstaterna skall anta och offentliggöra de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv före den ... (11). De skall genast underrätta kommissionen om detta.

2.   De skall tillämpa dessa bestämmelser från och med den ... (12).

3.   När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

4.   Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 4

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 5

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 80, 30.3.2004, s. 6.

1

(2)  Europaparlamentets yttrande av den 17 december 2003 (EUT C 91 E, 15.4.2004, s. 487), rådets gemensamma ståndpunkt av den 24 januari 2005 och Europaparlamentets ståndpunkt av den ... (ännu ej offentliggjord i EUT).

2

(3)  EGT C 68, 24.3.1986, s. 35.

3

(4)  EGT L 42, 23.2.1970, s. 1. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2004/78/EG (EUT L 153, 30.4.2004, s. 103).

4

(5)  EGT L 221, 12.8.1974, s. 1. Direktivet senast ändrat genom 2003 års anslutningsakt.

5

(6)  EGT L 186, 25.7.1996, s. 28.

6

(7)  EGT L 42, 13.2.2002, s. 1.”

7

(8)  Det datum som avses i artikel 3.2.

8

(9)  Sex månader efter det datum som avses i punkt 1.

9

(10)  18 månader efter det datum som avses i punkt 1.

10

(11)  Sex månader efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

11

(12)  Sex månader och en dag efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

12

---

RÅDETS MOTIVERING

I.   INLEDNING

Det föreslagna direktivet, som lades fram av kommissionen den 20 juni 2003 (1), grundas på artikel 95 i EG-fördraget.

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén avgav ett yttrande (2) den 10 december 2003.

Europaparlamentet slutförde sin första behandling och avgav ett yttrande den 17 december 2003 (3).

Den 24 januari 2005 antog rådet sin gemensamma ståndpunkt enligt dok. 11935/04.

II.   SYFTE

Det föreslagna direktivet syftar till att ändra rådets direktiv 74/408/EEG av den 22 juli 1974, senast ändrat genom kommissionens direktiv 96/37/EG, om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om motorfordons säten för att införa krav på att andra motorfordon än personbilar skall utrustas med bilbälten.

Följande två direktiv rör också installation av säkerhetsbälten i motorfordon:

| — | Rådets direktiv 77/541/EEG av den 28 juni 1977, senast ändrat genom kommissionens direktiv 2003/3/EG, om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om bilbälten och fasthållningsanordningar i motorfordon. |
| --- | --- |

—

Rådets direktiv 77/541/EEG av den 28 juni 1977, senast ändrat genom kommissionens direktiv 2003/3/EG, om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om bilbälten och fasthållningsanordningar i motorfordon.

| — | Rådets direktiv 76/115/EEG av den 18 december 1975, senast ändrat genom kommissionens direktiv 96/38/EG, om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om förankring av bilbälten i motorfordon. |
| --- | --- |

—

Rådets direktiv 76/115/EEG av den 18 december 1975, senast ändrat genom kommissionens direktiv 96/38/EG, om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om förankring av bilbälten i motorfordon.

För ett göra det obligatoriskt att montera säkerhetsbälten i alla fordon har kommissionen föreslagit att de tre direktiven av tekniska skäl skall ändras samtidigt.

Eftersom det slutliga målet med den föreslagna åtgärden är att förbättra vägtrafiksäkerheten bör direktiven antas samtidigt och genomföras samma dag.

III.   ANALYS AV DEN GEMENSAMMA STÅNDPUNKTEN

1.   Allmänt

I den gemensamma ståndpunkten, som antogs enhälligt, har rådet

| — | ändrat artikel 1 genom att inbegripa fällbara säten i direktivets räckvidd och införa definitioner för att göra en kategorisering med hänsyn till åt vilka olika håll sätena är riktade, |
| --- | --- |

—

ändrat artikel 1 genom att inbegripa fällbara säten i direktivets räckvidd och införa definitioner för att göra en kategorisering med hänsyn till åt vilka olika håll sätena är riktade,

| — | senarelagt olika datum för ikraftträdande i artikel 2, |
| --- | --- |

—

senarelagt olika datum för ikraftträdande i artikel 2,

| — | avslagit följande tre ändringar av Europaparlamentet:






  — | Europaparlamentets ändring nr 3, enligt vilken det skulle inrättas ett nytt skäl 8a i ingressen om tester på säten som är vända åt sidan som skulle granskas av kommissionen. Denna ändring avslogs eftersom rådet inte anser att det behövs fler tester för att konstatera att säten som är vända åt sidan är farliga för passagerare i alla sorters fordon. |
| --- | --- | --- |

—

avslagit följande tre ändringar av Europaparlamentet:

—

Europaparlamentets ändring nr 3, enligt vilken det skulle inrättas ett nytt skäl 8a i ingressen om tester på säten som är vända åt sidan som skulle granskas av kommissionen. Denna ändring avslogs eftersom rådet inte anser att det behövs fler tester för att konstatera att säten som är vända åt sidan är farliga för passagerare i alla sorters fordon.

| — | Europaparlamentets ändringar nr 1 och 2 om att förbudet i artikel 1 mot att montera säten som är vända åt sidan skulle begränsas till vissa kategorier av motorfordon. Dessa ändringar avslogs eftersom rådet delar kommissionens önskan att förbjuda säten som är vända åt sidan i alla slags fordon med hänsyn till passagerarnas säkerhet. |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets ändringar nr 1 och 2 om att förbudet i artikel 1 mot att montera säten som är vända åt sidan skulle begränsas till vissa kategorier av motorfordon. Dessa ändringar avslogs eftersom rådet delar kommissionens önskan att förbjuda säten som är vända åt sidan i alla slags fordon med hänsyn till passagerarnas säkerhet.

2.   Nya inslag i den gemensamma ståndpunkten jämfört med kommissionens förslag

Artikel 1, punkt 1

Passusen om att direktivet inte skall vara tillämpligt på ”fällbara säten” stryks.

Punkt 2

| — | Skyldigheten för medlemsstaterna att förbjuda montering av säten som är vända åt sidan har flyttats till artikel 2 angående genomförandet. |
| --- | --- |

—

Skyldigheten för medlemsstaterna att förbjuda montering av säten som är vända åt sidan har flyttats till artikel 2 angående genomförandet.

| — | Räckvidden för förbudet mot säten som är vända åt sidan har förtydligats. |
| --- | --- |

—

Räckvidden för förbudet mot säten som är vända åt sidan har förtydligats.

Två nya punkter (punkterna 3 och 4) har införts för att definiera sätena med hänsyn till åt vilka olika håll de är riktade: säten som är vända framåt, bakåt respektive åt sidan.

Punkt 5 (f.d. punkt 3)

I en ny punkt anges att kravet på att fällbara säten skall spärras automatiskt inte skall vara tillämpligt på fällbara säten som monteras i rullstolsutrymmet i fordon i kategori M2 eller M3 av klass I, II eller A (stadsbussar).

Artikel 2

Alla datum angående genomförandet av direktivet har senarelagts och ersatts med rörliga datum beroende på datumet för antagande av detta nya direktiv.

IV.   SLUTSATS

Den gemensamma ståndpunkten, som i stort sett är i linje med kommissionens förslag, har antagits enhälligt av rådet. De viktigaste ändringarna till kommissionens förslag rör införandet av dels fällbara säten i direktivets räckvidd, dels definitioner av säten med hänsyn till åt vilka olika håll de är riktade. Dessutom har datumen för direktivets införlivande och ikraftträdande anpassats.

---

(1)  Dok. 10888/03 ENT 115 CODEC 909.

(2)  EUT C 80, 30.3.2004, s. 6.

(3)  EUT C 91 E, 15.4.2004, s. 487.

---