# Eiropas Savienības C 23/2021

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 23 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 64. gadagājums2021. gada 21. janvāris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 23

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

64. gadagājums2021. gada 21. janvāris

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | |
| | EIROPAS PARLAMENTS
  2018.–2019. GADA SESIJA2019. gada 11. marta sēde
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 420, 4.12.2020 .
  2019.–2020. GADA SESIJA2019. gada 12.–14. marta sēdes
  XŠīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 420, 4.12.2020 .
  PIEŅEMTIE TEKSTI | 1 |

Saturs

Lappuse

EIROPAS PARLAMENTS
  2018.–2019. GADA SESIJA2019. gada 11. marta sēde
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 420, 4.12.2020 .
  2019.–2020. GADA SESIJA2019. gada 12.–14. marta sēdes
  XŠīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 420, 4.12.2020 .
  PIEŅEMTIE TEKSTI

EIROPAS PARLAMENTS

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 420, 4.12.2020 .

XŠīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 420, 4.12.2020 .

1

---

| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| --- | --- |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2019. gada 12. marta |
| 2021/C 23/01 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta rezolūcija par drošības apdraudējumiem saistībā ar aizvien lielāko Ķīnas tehnoloģiju klātbūtni ES un iespējamo rīcību ES līmenī to mazināšanai (2019/2575(RSP)) | 2 |
| 2021/C 23/02 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta rezolūcija par stāvokli ES un Krievijas politiskajās attiecībās (2018/2158(INI)) | 7 |
| 2021/C 23/03 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta rezolūcija par ES konfliktu novēršanas un mediācijas spēju uzlabošanu (2018/2159(INI)) | 16 |
| | Trešdiena, 2019. gada 13. marta |
| 2021/C 23/04 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta rezolūcija par Eiropas nodrošinātu aizsardzību: tīrs gaiss visiem (2018/2792(RSP)) | 23 |
| 2021/C 23/05 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta rezolūcija par Komisijas regulas priekšlikumu, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 II, III un IV pielikumu groza attiecībā uz klotianidīna, cikloksidima, epoksikonazola, flonikamīda, haloksifopa, mandestrobīna, mepikvata, Metschnikowia fructicola (celms NRRL Y-27328) un proheksadiona maksimālajiem atlieku līmeņiem konkrētos produktos vai uz tiem (D059754/02 – 2019/2520(RPS)) | 33 |
| 2021/C 23/06 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 4114 (DP-ØØ4114-3), sastāv vai ir ražoti no tās (D060242/03 – 2019/2551(RSP)) | 36 |
| 2021/C 23/07 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87411 (MON-87411-9), sastāv vai ir ražoti no tās (D060243/03 – 2019/2552(RSP)) | 42 |
| 2021/C 23/08 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu, sastāv no vai ir ražoti no tās, Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21 un apakškombinācijām Bt11 × MIR162 × 1507, MIR162 × 1507 × GA21 un MIR162 × 1507 saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 (D060244/03 – 2019/2553(RSP)) | 48 |
| 2021/C 23/09 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas regulai, ar ko Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 groza attiecībā uz apstiprinājuma periodu pagarināšanu darbīgajām vielām abamektīnam, Bacillus subtilis (Cohn 1872) celmam QST 713, Bacillus thuringiensis subsp. Aizawai, Bacillus thuringiensis subsp. israeliensis, Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki, Beauveria bassiana, benfluralīnam, klodinafopam, klopiralīdam, Cydia pomonella Granulovirus (CpGV), ciprodinilam, dihlorpropam-P, epoksikonazolam, fenpiroksimātam, fluazināmam, flutolanilam, fozetilam, Lecanicillium muscarium, mepanipirīmam, mepikvatam, Metarhizium anisopliae var. Anisopliae, metkonazolam, metrafenonam, Phlebiopsis gigantea, pirimikarbam, Pseudomonas chlororaphis celmam: MA 342, pirimetanilam, Pythium oligandrum, rimsulfuronam, spinosadam, Streptomyces K61, tiakloprīdam, tolklofosmetilam, Trichoderma asperellum, Trichoderma atroviride, Trichoderma gamsii, Trichoderma harzianum, triklopiram, trineksapakam, tritikonazolam, Verticillium albo-atrum un ciramam (D060042/02 – 2019/2541(RSP)) | 54 |
| 2021/C 23/10 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta rezolūcija par Komisijas 2018. gada ziņojumu par Turciju (2018/2150(INI)) | 58 |
| 2021/C 23/11 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta rezolūcija par Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu: 2019. gada izaugsmes pētījums (2018/2119(INI)) | 67 |
| 2021/C 23/12 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta rezolūcija par Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu: nodarbinātības un sociālie aspekti 2019. gada izaugsmes pētījumā (2018/2120(INI)) | 73 |
| | Ceturtdiena, 2019. gada 14. marta |
| 2021/C 23/13 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. marta rezolūcija par cilvēktiesību stāvokli Kazahstānā (2019/2610(RSP)) | 83 |
| 2021/C 23/14 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. marta rezolūcija par Irānu, jo īpaši cilvēktiesību aizstāvju lietu (2019/2611(RSP)) | 88 |
| 2021/C 23/15 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. marta rezolūcija par cilvēktiesību stāvokli Gvatemalā (2019/2618(RSP)) | 92 |
| 2021/C 23/16 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. marta rezolūcija par VPS regulas (ES) Nr. 978/2012 īstenošanu (2018/2107(INI)) | 98 |
| 2021/C 23/17 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. marta rezolūcija par dzimumu līdzsvaru, izvirzot kandidātus amatiem ES ekonomikas un monetāro lietu jomā (2019/2614(RSP)) | 105 |
| 2021/C 23/18 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. marta rezolūcija par cilvēktiesību pārkāpumiem piemērojamo Eiropas sankciju režīmu (2019/2580(RSP)) | 108 |
| 2021/C 23/19 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. marta rezolūcija par nepieciešamību steidzami izveidot ES melno sarakstu ar trešām valstīm atbilstīgi Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas direktīvai (2019/2612(RSP)) | 113 |
| 2021/C 23/20 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. marta rezolūcija par klimata pārmaiņām — stratēģisku Eiropas ilgtermiņa redzējumu par pārticīgu, modernu, konkurētspējīgu un klimatneitrālu ekonomiku saskaņā ar Parīzes nolīgumu (2019/2582(RSP)) | 116 |
| 2021/C 23/21 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. marta rezolūcija par stāvokli Nikaragvā (2019/2615(RSP)) | 126 |
| 2021/C 23/22 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. marta rezolūcija par Gada stratēģisko ziņojumu par ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanu un sasniegšanu (2018/2279(INI)) | 130 |
| | IETEIKUMI |
| | Eiropas Parlaments |
| | Trešdiena, 2019. gada 13. marta |
| 2021/C 23/23 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta ieteikums par Eiropas Parlamenta ieteikumu Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos par ES īpašo pārstāvju darbības jomu un pilnvarām (2018/2116(INI)) | 146 |
| 2021/C 23/24 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta ieteikums par Eiropas Parlamenta ieteikumu Padomei un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos izvērtēt turpmākos pasākumus, ko pieņēmusi EĀDD divus gadus pēc EP ziņojuma par ES stratēģisko paziņojumu pret to vērstas trešo personu propagandas apkarošanai (2018/2115(INI)) | 152 |
| 2021/C 23/25 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta ieteikums Padomei, Komisijai un Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos/ Komisijas priekšsēdētāja vietniecei par asociācijas nolīgumu starp ES, no vienas puses, un Monako, Andoru un Sanmarīno, no otras puses (2018/2246(INI)) | 159 |

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2019. gada 12. marta

2021/C 23/01

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta rezolūcija par drošības apdraudējumiem saistībā ar aizvien lielāko Ķīnas tehnoloģiju klātbūtni ES un iespējamo rīcību ES līmenī to mazināšanai (2019/2575(RSP))

2

2021/C 23/02

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta rezolūcija par stāvokli ES un Krievijas politiskajās attiecībās (2018/2158(INI))

7

2021/C 23/03

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta rezolūcija par ES konfliktu novēršanas un mediācijas spēju uzlabošanu (2018/2159(INI))

16

Trešdiena, 2019. gada 13. marta

2021/C 23/04

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta rezolūcija par Eiropas nodrošinātu aizsardzību: tīrs gaiss visiem (2018/2792(RSP))

23

2021/C 23/05

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta rezolūcija par Komisijas regulas priekšlikumu, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 II, III un IV pielikumu groza attiecībā uz klotianidīna, cikloksidima, epoksikonazola, flonikamīda, haloksifopa, mandestrobīna, mepikvata, Metschnikowia fructicola (celms NRRL Y-27328) un proheksadiona maksimālajiem atlieku līmeņiem konkrētos produktos vai uz tiem (D059754/02 – 2019/2520(RPS))

33

2021/C 23/06

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 4114 (DP-ØØ4114-3), sastāv vai ir ražoti no tās (D060242/03 – 2019/2551(RSP))

36

2021/C 23/07

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87411 (MON-87411-9), sastāv vai ir ražoti no tās (D060243/03 – 2019/2552(RSP))

42

2021/C 23/08

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu, sastāv no vai ir ražoti no tās, Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21 un apakškombinācijām Bt11 × MIR162 × 1507, MIR162 × 1507 × GA21 un MIR162 × 1507 saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 (D060244/03 – 2019/2553(RSP))

48

2021/C 23/09

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas regulai, ar ko Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 groza attiecībā uz apstiprinājuma periodu pagarināšanu darbīgajām vielām abamektīnam, Bacillus subtilis (Cohn 1872) celmam QST 713, Bacillus thuringiensis subsp. Aizawai, Bacillus thuringiensis subsp. israeliensis, Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki, Beauveria bassiana, benfluralīnam, klodinafopam, klopiralīdam, Cydia pomonella Granulovirus (CpGV), ciprodinilam, dihlorpropam-P, epoksikonazolam, fenpiroksimātam, fluazināmam, flutolanilam, fozetilam, Lecanicillium muscarium, mepanipirīmam, mepikvatam, Metarhizium anisopliae var. Anisopliae, metkonazolam, metrafenonam, Phlebiopsis gigantea, pirimikarbam, Pseudomonas chlororaphis celmam: MA 342, pirimetanilam, Pythium oligandrum, rimsulfuronam, spinosadam, Streptomyces K61, tiakloprīdam, tolklofosmetilam, Trichoderma asperellum, Trichoderma atroviride, Trichoderma gamsii, Trichoderma harzianum, triklopiram, trineksapakam, tritikonazolam, Verticillium albo-atrum un ciramam (D060042/02 – 2019/2541(RSP))

54

2021/C 23/10

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta rezolūcija par Komisijas 2018. gada ziņojumu par Turciju (2018/2150(INI))

58

2021/C 23/11

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta rezolūcija par Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu: 2019. gada izaugsmes pētījums (2018/2119(INI))

67

2021/C 23/12

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta rezolūcija par Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu: nodarbinātības un sociālie aspekti 2019. gada izaugsmes pētījumā (2018/2120(INI))

73

Ceturtdiena, 2019. gada 14. marta

2021/C 23/13

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. marta rezolūcija par cilvēktiesību stāvokli Kazahstānā (2019/2610(RSP))

83

2021/C 23/14

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. marta rezolūcija par Irānu, jo īpaši cilvēktiesību aizstāvju lietu (2019/2611(RSP))

88

2021/C 23/15

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. marta rezolūcija par cilvēktiesību stāvokli Gvatemalā (2019/2618(RSP))

92

2021/C 23/16

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. marta rezolūcija par VPS regulas (ES) Nr. 978/2012 īstenošanu (2018/2107(INI))

98

2021/C 23/17

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. marta rezolūcija par dzimumu līdzsvaru, izvirzot kandidātus amatiem ES ekonomikas un monetāro lietu jomā (2019/2614(RSP))

105

2021/C 23/18

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. marta rezolūcija par cilvēktiesību pārkāpumiem piemērojamo Eiropas sankciju režīmu (2019/2580(RSP))

108

2021/C 23/19

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. marta rezolūcija par nepieciešamību steidzami izveidot ES melno sarakstu ar trešām valstīm atbilstīgi Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas direktīvai (2019/2612(RSP))

113

2021/C 23/20

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. marta rezolūcija par klimata pārmaiņām — stratēģisku Eiropas ilgtermiņa redzējumu par pārticīgu, modernu, konkurētspējīgu un klimatneitrālu ekonomiku saskaņā ar Parīzes nolīgumu (2019/2582(RSP))

116

2021/C 23/21

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. marta rezolūcija par stāvokli Nikaragvā (2019/2615(RSP))

126

2021/C 23/22

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. marta rezolūcija par Gada stratēģisko ziņojumu par ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanu un sasniegšanu (2018/2279(INI))

130

IETEIKUMI

Eiropas Parlaments

Trešdiena, 2019. gada 13. marta

2021/C 23/23

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta ieteikums par Eiropas Parlamenta ieteikumu Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos par ES īpašo pārstāvju darbības jomu un pilnvarām (2018/2116(INI))

146

2021/C 23/24

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta ieteikums par Eiropas Parlamenta ieteikumu Padomei un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos izvērtēt turpmākos pasākumus, ko pieņēmusi EĀDD divus gadus pēc EP ziņojuma par ES stratēģisko paziņojumu pret to vērstas trešo personu propagandas apkarošanai (2018/2115(INI))

152

2021/C 23/25

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta ieteikums Padomei, Komisijai un Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos/ Komisijas priekšsēdētāja vietniecei par asociācijas nolīgumu starp ES, no vienas puses, un Monako, Andoru un Sanmarīno, no otras puses (2018/2246(INI))

159

---

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2019. gada 12. marta |
| 2021/C 23/26 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta lēmums par pieprasījumu atcelt Monika Hohlmeier imunitāti (2019/2002(IMM)) | 164 |
| 2021/C 23/27 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta lēmums par pieprasījumu atcelt Jean-Marie Le Pen imunitāti (2018/2247(IMM)) | 166 |
| 2021/C 23/28 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta lēmums par pieprasījumu atcelt Dominique Bilde imunitāti (2018/2267(IMM)) | 168 |
| | Trešdiena, 2019. gada 13. marta |
| 2021/C 23/29 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta lēmums par nespēju komitejā nodrošināt vairākumu juridiski saistoša akta priekšlikumam (Reglamenta 171. panta 1. punkta pirmās daļas b) punkta interpretācija) (2019/2011(REG)) | 170 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2019. gada 12. marta

2021/C 23/26

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta lēmums par pieprasījumu atcelt Monika Hohlmeier imunitāti (2019/2002(IMM))

Monika Hohlmeier

164

2021/C 23/27

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta lēmums par pieprasījumu atcelt Jean-Marie Le Pen imunitāti (2018/2247(IMM))

Jean-Marie Le Pen

166

2021/C 23/28

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta lēmums par pieprasījumu atcelt Dominique Bilde imunitāti (2018/2267(IMM))

Dominique Bilde

168

Trešdiena, 2019. gada 13. marta

2021/C 23/29

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta lēmums par nespēju komitejā nodrošināt vairākumu juridiski saistoša akta priekšlikumam (Reglamenta 171. panta 1. punkta pirmās daļas b) punkta interpretācija) (2019/2011(REG))

170

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2019. gada 12. marta |
| 2021/C 23/30 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta lēmums par Parlamenta Reglamenta 159. panta piemērošanas pagarināšanu līdz Parlamenta devītā sasaukuma perioda beigām (2019/2545(RSO)) | 171 |
| 2021/C 23/31 | P8_TA(2019)0139Elektroniska kravu pārvadājumu informācija ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kravu pārvadājumu elektronisku informāciju (COM(2018)0279 – C8-0191/2018 – 2018/0140(COD))P8_TC1-COD(2018)0140Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 12. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../... par kravu pārvadājumu elektronisku informāciju(Dokuments attiecas uz EEZ) | 173 |
| 2021/C 23/32 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Brīvprātīgu partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Vjetnamas Sociālistisko Republiku par meža tiesību aktu ieviešanu, pārvaldību un tirdzniecību (10861/2018 – C8-0445/2018 – 2018/0272(NLE)) | 200 |
| 2021/C 23/33 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta nenormatīva rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Brīvprātīgu partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Vjetnamas Sociālistisko Republiku par meža tiesību aktu ieviešanu, pārvaldību un tirdzniecību (10861/2018 – C8-0445/2018 – 2018/0272M(NLE)) | 201 |
| 2021/C 23/34 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam, ar kuru dalībvalstīm atļauj Eiropas Savienības interesēs parakstīt Protokolu, ar ko groza Eiropas Padomes Konvenciju par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu automātisko apstrādi (10923/2018 – C8-0440/2018 – 2018/0238(NLE)) | 207 |
| 2021/C 23/35 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam, ar ko dalībvalstis pilnvaro Eiropas Savienības interesēs kļūt par pusēm Eiropas Padomes Konvencijā par integrētu pieeju drošībai, drošumam un pakalpojumiem futbola spēlēs un citos sporta pasākumos (CETS Nr. 218) (12527/2018 – C8-0436/2018 – 2018/0116(NLE)) | 208 |
| 2021/C 23/36 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta normatīvā rezolūcija par Padomes lēmuma projektu par to, lai Savienības un dalībvalstu vārdā parakstītu protokolu, ar ko groza Nolīgumu par jūras transportu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Ķīnas Tautas Republikas valdību, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (05083/2015 – C8-0022/2019 – 2014/0327(NLE)) | 209 |
| 2021/C 23/37 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ēģiptes Arābu Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (10219/2016 – C8-0135/2017 – 2016/0121(NLE)) | 210 |
| 2021/C 23/38 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta rezolūcija par projektu Padomes un Komisijas lēmumam par to, lai Eiropas Savienība un Eiropas Atomenerģijas kopiena noslēgtu Partnerības un sadarbības nolīgumu, lai izveidotu partnerattiecības starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Turkmenistānu, no otras puses (12183/1/2011 – C8-0059/2015 – 1998/0031R(NLE)) | 211 |
| 2021/C 23/39 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes īstenošanas lēmumam par to, lai Apvienotā Karaliste sāktu DNS datu automatizētu apmaiņu (13123/2018 – C8-0474/2018 – 2018/0812(CNS)) | 215 |
| 2021/C 23/40 | P8_TA(2019)0148Informācijas apmaiņa par trešo valstu valstspiederīgajiem un Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēma (ECRIS) ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Padomes Pamatlēmumu 2009/315/TI attiecībā uz informācijas apmaiņu par trešo valstu valstspiederīgajiem un attiecībā uz Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmu (ECRIS) un ar ko aizstāj Padomes Lēmumu 2009/316/TI (COM(2016)0007 – C8-0012/2016 – 2016/0002(COD))P8_TC1-COD(2016)0002Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 12. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/..., ar ko groza Padomes Pamatlēmumu 2009/315/TI attiecībā uz informācijas apmaiņu par trešo valstu valstspiederīgajiem un attiecībā uz Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmu (ECRIS) un ar ko aizstāj Padomes Lēmumu 2009/316/TI | 216 |
| 2021/C 23/41 | P8_TA(2019)0149Centralizētas sistēmas izveide tādu dalībvalstu identificēšanai, kurām ir informācija par notiesājošiem spriedumiem par trešo valstu valstspiederīgajiem un bezvalstniekiem (ECRIS-TCN) ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmas (ECRIS-TCN sistēma) papildināšanai un atbalstam izveido centralizētu sistēmu tādu dalībvalstu identificēšanai, kurām ir informācija par notiesājošiem spriedumiem par trešo valstu valstspiederīgajiem un bezvalstniekiem (TCN), un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1077/2011 (COM(2017)0344 – C8-0217/2017 – 2017/0144(COD))P8_TC1-COD(2017)0144Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 12. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmas papildināšanai izveido centralizētu sistēmu (ECRIS-TCN) tādu dalībvalstu identificēšanai, kurām ir informācija par notiesājošiem spriedumiem par trešo valstu valstspiederīgajiem un bezvalstniekiem, un ar ko groza Regulu (ES) 2018/1726 | 217 |
| 2021/C 23/42 | P8_TA(2019)0150Programma Eiropas Solidaritātes korpuss ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido programmu Eiropas Solidaritātes korpuss un atceļ [Eiropas Solidaritātes korpusa regulu] un Regulu (ES) Nr. 375/2014 (COM(2018)0440 – C8-0264/2018 – 2018/0230(COD))P8_TC1-COD(2018)0230Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 12. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../..., ar ko izveido programmu Eiropas Solidaritātes korpuss un atceļ [Eiropas Solidaritātes korpusa regulu] un Regulu (ES) Nr. 375/2014(Dokuments attiecas uz EEZ) | 218 |
| 2021/C 23/43 | P8_TA(2019)0151ES Kiberdrošības akts ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ENISA – ES Kiberdrošības aģentūru – un Regulas (ES) Nr. 526/2013 atcelšanu un par informācijas un komunikācijas tehnoloģiju kiberdrošības sertifikāciju (Kiberdrošības akts) (COM(2017)0477 – C8-0310/2017 – 2017/0225(COD))P8_TC1-COD(2017)0225Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 12. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par ENISA (Eiropas Savienības Kiberdrošības aģentūra) ▌un par informācijas un komunikācijas tehnoloģiju kiberdrošības sertifikāciju un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 526/2013 (Kiberdrošības akts) | 252 |
| 2021/C 23/44 | P8_TA(2019)0152Netaisnīga tirdzniecības prakse starpuzņēmumu attiecībās pārtikas piegādes ķēdē ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par netaisnīgu tirdzniecības praksi starpuzņēmumu attiecībās pārtikas piegādes ķēdē (COM(2018)0173 – C8-0139/2018 – 2018/0082(COD))P8_TC1-COD(2018)0082Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 12. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/... par negodīgu tirdzniecības praksi starpuzņēmumu attiecībās lauksaimniecības un pārtikas piegādes ķēdē | 254 |
| 2021/C 23/45 | P8_TA(2019)0153Eiropas pilsoņu iniciatīva ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas pilsoņu iniciatīvu (COM(2017)0482 – C8-0308/2017 – 2017/0220(COD))P8_TC1-COD(2017)0220Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 12. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par Eiropas pilsoņu iniciatīvu | 257 |
| 2021/C 23/46 | P8_TA(2019)0154Kultūras priekšmetu imports ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kultūras priekšmetu importu (COM(2017)0375 – C8-0227/2017 – 2017/0158(COD))P8_TC1-COD(2017)0158Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 12. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par kultūras priekšmetu ievešanu un importu | 258 |
| 2021/C 23/47 | P8_TA(2019)0155Personas datu aizsardzība Eiropas Parlamenta vēlēšanu kontekstā ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz pārbaudes procedūru saistībā ar personas datu aizsardzības noteikumu pārkāpumiem Eiropas Parlamenta vēlēšanu kontekstā groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 (COM(2018)0636 – C8-0413/2018 – 2018/0336(COD))P8_TC1-COD(2018)0336Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 12. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2019/..., ar ko attiecībā uz pārbaudes procedūru, kura saistīta ar personas datu aizsardzības noteikumu pārkāpumiem Eiropas Parlamenta vēlēšanu kontekstā, groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 | 259 |
| | Trešdiena, 2019. gada 13. marta |
| 2021/C 23/48 | Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret Komisijas 2019. gada 30. janvāra deleģēto regulu, ar ko Deleģēto regulu (ES) 2017/1799 groza attiecībā uz Anglijas Bankai piemērojamo atbrīvojumu no Regulā (ES) Nr. 600/2014 noteiktajām pirmstirdzniecības un pēctirdzniecības pārredzamības prasībām (C(2019)00793 – 2019/2546(DEA)) | 260 |
| 2021/C 23/49 | Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret Komisijas 2019. gada 30. janvāra deleģēto regulu, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/2365 attiecībā uz to struktūru sarakstu, kurām piemēro atbrīvojumu (C(2019)00794 – 2019/2547(DEA)) | 261 |
| 2021/C 23/50 | Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret Komisijas 2019. gada 30. janvāra deleģēto regulu, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 attiecībā uz to struktūru sarakstu, kurām piemēro atbrīvojumu (C(2019)00791 – 2019/2549(DEA)) | 262 |
| 2021/C 23/51 | Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret Komisijas 2019. gada 30. janvāra deleģēto regulu, ar ko Deleģēto regulu (ES) 2016/522 groza attiecībā uz Anglijas Bankas un Apvienotās Karalistes Parāda pārvaldības biroja atbrīvojumu no Regulas (ES) Nr. 596/2014 darbības jomas (C(2019)00792 – 2019/2550(DEA)) | 263 |
| 2021/C 23/52 | Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret Komisijas 2019. gada 13. februāra deleģēto regulu, ar ko Deleģēto regulu (ES) 2017/588 groza attiecībā uz iespēju koriģēt vidējo dienas darījumu skaitu par akciju, ja tirdzniecības vieta ar šīs akcijas lielāko apgrozījumu atrodas ārpus Savienības (C(2019)00904 – 2019/2579(DEA)) | 264 |
| 2021/C 23/53 | P8_TA(2019)0165Savienības vispārējā eksporta atļauja konkrētu divējāda lietojuma preču eksportam no Savienības uz Apvienoto Karalisti ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 428/2009, piešķirot Savienības vispārējo eksporta atļauju konkrētu divējāda lietojuma preču eksportam no Savienības uz Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti (COM(2018)0891 – C8-0513/2018 – 2018/0435(COD))P8_TC1-COD(2018)0435Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 428/2009, piešķirot Savienības vispārējo eksporta atļauju konkrētu divējāda lietojuma preču eksportam no Savienības uz Apvienoto Karalisti | 266 |
| 2021/C 23/54 | P8_TA(2019)0166Teritoriālās sadarbības programmu PEACE IV (Īrija–Apvienotā Karaliste) un Apvienotā Karaliste–Īrija (Īrija–Ziemeļīrija–Skotija) turpināšana, ņemot vērā Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai nolūkā turpināt teritoriālās sadarbības programmas PEACE IV (Īrija–Apvienotā Karaliste) un Apvienotā Karaliste–Īrija (Īrija–Ziemeļīrija–Skotija), ņemot vērā Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības (COM(2018)0892 – C8-0512/2018 – 2018/0432(COD))P8_TC1-COD(2018)0432Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... nolūkā turpināt teritoriālās sadarbības programmas PEACE IV (Īrija–Apvienotā Karaliste) un Apvienotā Karaliste–Īrija (Īrija–Ziemeļīrija–Skotija), ņemot vērā Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības | 267 |
| 2021/C 23/55 | P8_TA(2019)0167Uzsākto mācību mobilitātes pasākumu turpināšana programmā Erasmus+ saistībā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no ES ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko saistībā ar Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes (Apvienotā Karaliste) izstāšanos no Eiropas Savienības nosaka noteikumus par uzsākto mācību mobilitātes pasākumu turpināšanu programmā Erasmus+ (COM(2019)0065 – C8-0040/2019 – 2019/0030(COD))P8_TC1-COD(2019)0030Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko saistībā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības nosaka noteikumus par uzsākto mācību mobilitātes pasākumu turpināšanu programmā Erasmus+, kas izveidota ar Regulu (ES) Nr. 1288/2013 | 268 |
| 2021/C 23/56 | P8_TA(2019)0168Aviācijas drošība saistībā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par dažiem aviācijas drošības aspektiem saistībā ar Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības (COM(2018)0894 – C8-0514/2018 – 2018/0434(COD))P8_TC1-COD(2018)0434Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par dažiem aviācijas drošības aspektiem saistībā ar Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības | 269 |
| 2021/C 23/57 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Sadarbības nolīgumu par partnerību un attīstību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Afganistānas Islāma Republiku, no otras puses (15093/2016 – C8-0107/2018 – 2015/0302(NLE)) | 270 |
| 2021/C 23/58 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta nenormatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Sadarbības nolīgumu par partnerību un attīstību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Afganistānas Islāma Republiku, no otras puses (15093/2016 – C8-0107/2018 – 2015/0302M(NLE)) | 271 |
| 2021/C 23/59 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Vienošanos starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Norvēģijas Karalisti, Islandes Republiku, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti, no otras puses, par šo valstu līdzdalību Eiropas Aģentūrā lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (15832/2018 – C8-0035/2019 – 2018/0316(NLE)) | 284 |
| 2021/C 23/60 | P8_TA(2019)0173Produktu un pakalpojumu pieejamības prasības ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz produktu un pakalpojumu pieejamības prasībām (COM(2015)0615 – C8-0387/2015 – 2015/0278(COD))P8_TC1-COD(2015)0278Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par produktu un pakalpojumu piekļūstamības prasībām | 285 |
| 2021/C 23/61 | P8_TA(2019)0174Vīzu informācijas sistēma ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 767/2008, Regulu (EK) Nr. 810/2009, Regulu (ES) 2017/2226, Regulu (ES) 2016/399, Regulu XX/2018 [Sadarbspējas regula] un Lēmumu 2004/512/EK un atceļ Padomes Lēmumu 2008/633/TI (COM(2018)0302 – C8-0185/2018 – 2018/0152(COD))P8_TC1-COD(2018)0152Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... ar ko īsteno Vīzu informācijas sistēmas reformu, grozot Regulu (EK) Nr. 767/2008, Regulu (EK) Nr. 810/2009, Regulu (ES) 2017/2226, Regulu (ES) 2016/399, Regulu XX/2018 [Sadarbspējas regula] un Lēmumu 2004/512/EK un Padomes Lēmumu 2008/633/TI [Gr. 1] | 286 |
| 2021/C 23/62 | P8_TA(2019)0175Patvēruma un migrācijas fonda izveide ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Patvēruma un migrācijas fonda izveidi (COM(2018)0471 – C8-0271/2018 – 2018/0248(COD))P8_TC1-COD(2018)0248Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko izveido Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu [Gr. 1] | 356 |
| 2021/C 23/63 | P8_TA(2019)0176Finansiāla atbalsta instrumenta izveide robežu pārvaldībai un vīzām Integrētas robežu pārvaldības fonda ietvaros ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko tiek izveidots finansiāla atbalsta instruments robežu pārvaldībai un vīzām, kurš ir daļa no Integrētas robežu pārvaldības fonda (COM(2018)0473 – C8-0272/2018 – 2018/0249(COD))P8_TC1-COD(2018)0249Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../..., ar ko tiek izveidots finansiāla atbalsta instruments robežu pārvaldībai un vīzām, kurš ir daļa no Integrētas robežu pārvaldības fonda | 406 |
| 2021/C 23/64 | P8_TA(2019)0177Iekšējās drošības fonda izveide ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par iekšējās drošības fonda izveidi (COM(2018)0472 – C8-0267/2018 – 2018/0250(COD))P8_TC1-COD(2018)0250Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../... par Iekšējās drošības fonda izveidi | 451 |
| 2021/C 23/65 | P8_TA(2019)0178Stipro alkoholisko dzērienu definīcija, noformēšana un marķēšana un to ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzība ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par stipro alkoholisko dzērienu definīciju, noformēšanu un marķēšanu, stipro alkoholisko dzērienu nosaukumu lietošanu citu pārtikas produktu noformējumā un marķējumā un par stipro alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību (COM(2016)0750 – C8-0496/2016 – 2016/0392(COD))P8_TC1-COD(2016)0392Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par stipro alkoholisko dzērienu definīciju, aprakstu, noformējumu un marķējumu, stipro alkoholisko dzērienu nosaukumu lietošanu citu pārtikas produktu noformējumā un marķējumā, stipro alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību, lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirta un destilātu izmantošanu alkoholiskajos dzērienos un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 110/2008 | 492 |
| 2021/C 23/66 | P8_TA(2019)0179Ierosinātie grozījumi 3. protokolā par Eiropas Savienības Tiesas statūtiem ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par projektu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza 3. protokolu par Eiropas Savienības Tiesas statūtiem (02360/2018 – C8-0132/2018 – 2018/0900(COD))P8_TC1-COD(2018)0900Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2019/..., ar ko groza 3. protokolu par Eiropas Savienības Tiesas statūtiem | 494 |
| 2021/C 23/67 | P8_TA(2019)0180Ārkārtas pasākumu noteikšana sociālā nodrošinājuma koordinācijas jomā pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās no ES ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ārkārtas pasākumu noteikšanu sociālā nodrošinājuma koordinācijas jomā pēc Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības (COM(2019)0053 – C8-0039/2019 – 2019/0019(COD))P8_TC1-COD(2019)0019Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par ārkārtas pasākumu noteikšanu sociālā nodrošinājuma koordinācijas jomā pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības | 495 |
| 2021/C 23/68 | P8_TA(2019)0181Kopīgi noteikumi, kas nodrošina kravu autopārvadājumu pamatsavienojamību saistībā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kopīgiem noteikumiem, kas nodrošina kravu autopārvadājumu pamatsavienojamību attiecībā uz Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības (COM(2018)0895 – C8-0511/2018 – 2018/0436(COD))P8_TC1-COD(2018)0436Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par kopīgiem noteikumiem, kas nodrošina kravu autopārvadājumu un pasažieru autopārvadājumu pamatsavienojamību saistībā ar Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības | 497 |
| 2021/C 23/69 | P8_TA(2019)0182Kopīgi noteikumi, kas nodrošina gaisa pārvadājumu pamatsavienojamību saistībā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kopīgiem noteikumiem, kas nodrošina gaisa pārvadājumu pamatsavienojamību attiecībā uz Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības (COM(2018)0893 – C8-0510/2018 – 2018/0433(COD))P8_TC1-COD(2018)0433Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par kopīgiem noteikumiem, kas nodrošina gaisa pārvadājumu pamatsavienojamību attiecībā uz Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības | 498 |
| 2021/C 23/70 | P8_TA(2019)0183Noteikumi, kuri saistīti ar Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu, pēc Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 508/2014 groza attiecībā uz dažiem noteikumiem, kuri saistīti ar Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu, sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības (COM(2019)0048 – C8-0037/2019 – 2019/0009(COD))P8_TC1-COD(2019)0009Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko Regulu (ES) Nr. 508/2014 groza attiecībā uz dažiem noteikumiem, kuri saistīti ar Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu, pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības | 499 |
| 2021/C 23/71 | P8_TA(2019)0184Savienības zvejas kuģu zvejas atļaujas Apvienotās Karalistes ūdeņos un Apvienotās Karalistes zvejas kuģu zvejas darbībām Savienības ūdeņos ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) 2017/2403 attiecībā uz Savienības zvejas kuģu zvejas atļaujām Apvienotās Karalistes ūdeņos un Apvienotās Karalistes zvejas kuģu zvejas darbībām Savienības ūdeņos (COM(2019)0049 – C8-0036/2019 – 2019/0010(COD))P8_TC1-COD(2019)0010Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko groza Regulu (ES) 2017/2403 attiecībā uz Savienības zvejas kuģu zvejas atļaujām Apvienotās Karalistes ūdeņos un Apvienotās Karalistes zvejas kuģu zvejas darbībām Savienības ūdeņos | 500 |
| 2021/C 23/72 | P8_TA(2019)0185Daži dzelzceļa drošības un savienojamības aspekti saistībā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par dažiem dzelzceļa drošības un savienojamības aspektiem saistībā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības (COM(2019)0088 – C8-0046/2019 – 2019/0040(COD))P8_TC1-COD(2019)0040Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par dažiem dzelzceļa drošības un savienojamības aspektiem saistībā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības | 501 |
| 2021/C 23/73 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. martā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas Industriālo, tehnoloģisko un pētniecisko kiberdrošības kompetenču centru un Nacionālo koordinācijas centru tīklu (COM(2018)0630 – C8-0404/2018 – 2018/0328(COD)) | 502 |
| 2021/C 23/74 | P8_TA(2019)0190Grozījumu izdarīšana Regulā (EK) Nr. 391/2009 attiecībā uz Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (EK) Nr. 391/2009 groza attiecībā uz Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības (COM(2018)0567 – C8-0384/2018 – 2018/0298(COD))P8_TC1-COD(2018)0298Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko Regulu (EK) Nr. 391/2009 groza attiecībā uz Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības | 570 |
| 2021/C 23/75 | P8_TA(2019)0191Grozījumu izdarīšana Regulā (ES) Nr. 1316/2013 sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par grozījumiem Regulā (ES) Nr. 1316/2013 sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības (COM(2018)0568 – C8-0385/2018 – 2018/0299(COD))P8_TC1-COD(2018)0299Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par grozījumiem Regulā (ES) Nr. 1316/2013 sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības | 571 |
| 2021/C 23/76 | P8_TA(2019)0192Ostas atkritumu pieņemšanas iekārtas kuģu atkritumu nodošanai ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par ostas atkritumu pieņemšanas iekārtām kuģu atkritumu nodošanai un ar ko atceļ Direktīvu 2000/59/EK un groza Direktīvu 2009/16/EK un Direktīvu 2010/65/ES (COM(2018)0033 – C8-0014/2018 – 2018/0012(COD))P8_TC1-COD(2018)0012Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par ostas atkritumu pieņemšanas iekārtām kuģu atkritumu nodošanai un ar ko groza Direktīvu 2010/65/ES un atceļ Direktīvu 2000/59/EK | 572 |
| 2021/C 23/77 | P8_TA(2019)0193Savienības Muitas kodeksā paredzēto līdzekļu, kas nav elektroniskās datu apstrādes metodes, pagaidu izmantošanas pagarināšana ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 952/2013, lai pagarinātu Savienības Muitas kodeksā paredzēto līdzekļu, kas nav elektroniskās datu apstrādes metodes, izmantošanu pagaidu kārtā (COM(2018)0085 – C8-0097/2018 – 2018/0040(COD))P8_TC1-COD(2018)0040Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko groza Regulu (ES) Nr. 952/2013, lai pagarinātu Savienības Muitas kodeksā paredzēto līdzekļu, kas nav elektroniskās datu apstrādes metodes, izmantošanu pagaidu kārtā | 573 |
| 2021/C 23/78 | P8_TA(2019)0194Krāpšanas un viltošanas apkarošana attiecībā uz bezskaidras naudas maksāšanas līdzekļiem ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par krāpšanas un viltošanas apkarošanu attiecībā uz bezskaidras naudas maksāšanas līdzekļiem un ar ko aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2001/413/TI (COM(2017)0489 – C8-0311/2017 – 2017/0226(COD))P8_TC1-COD(2017)0226Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/... par krāpšanas un viltošanas apkarošanu attiecībā uz bezskaidras naudas maksāšanas līdzekļiem un ar ko aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2001/413/TI | 575 |
| | Ceturtdiena, 2019. gada 14. marta |
| 2021/C 23/79 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes regulai par jurisdikciju, lēmumu atzīšanu un izpildi laulības lietās un lietās par vecāku atbildību un bērnu starptautisko nolaupīšanu (pārstrādāta redakcija) (15401/2018 – C8-0023/2019 – 2016/0190(CNS)) | 576 |
| 2021/C 23/80 | P8_TA(2019)0208Zaudējumu seguma minimums nerezultatīviem riska darījumiem ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 14. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz zaudējumu seguma minimumu nerezultatīviem riska darījumiem groza Regulu (ES) Nr. 575/2013 (COM(2018)0134 – C8-0117/2018 – 2018/0060(COD))P8_TC1-COD(2018)0060Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 14. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko attiecībā uz zaudējumu seguma minimumu ienākumus nenesošiem riska darījumiem groza Regulu (ES) Nr. 575/2013 | 577 |
| 2021/C 23/81 | P8_TA(2019)0209Konkurences aizsardzība gaisa transportā ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 14. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par konkurences aizsardzību gaisa transportā un Regulas (EK) Nr. 868/2004 atcelšanu (COM(2017)0289 – C8-0183/2017 – 2017/0116(COD))P8_TC1-COD(2017)0116Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 14. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par konkurences aizsardzību gaisa transportā un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 868/2004 | 578 |
| 2021/C 23/82 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. marta rezolūcija par 2020. gada budžeta izstrādes vispārējām pamatnostādnēm, III iedaļa – Komisija (2019/2001(BUD)) | 579 |
| 2021/C 23/83 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. marta lēmums par Komisijas priekšlikumu attiecībā uz Vienotās noregulējuma valdes locekļa iecelšanu (N8-0021/2019 – C8-0042/2019 – 2019/0901(NLE)) | 585 |
| 2021/C 23/84 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. marta lēmums par Padomes ieteikumu attiecībā uz Eiropas Centrālās bankas Valdes locekļa iecelšanu (05940/2019 – C8-0050/2019 – 2019/0801(NLE)) | 587 |
| 2021/C 23/85 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. marta lēmums par Eiropas Banku iestādes priekšsēdētāja iecelšanu amatā (N8-0028/2019 – C8-0052/2019 – 2019/0902(NLE)) | 588 |
| 2021/C 23/86 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. marta rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par Eiropas Monetārā fonda izveidi (COM(2017)0827 – 2017/0333R(APP)) | 590 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2019. gada 12. marta

2021/C 23/30

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta lēmums par Parlamenta Reglamenta 159. panta piemērošanas pagarināšanu līdz Parlamenta devītā sasaukuma perioda beigām (2019/2545(RSO))

171

2021/C 23/31

P8_TA(2019)0139Elektroniska kravu pārvadājumu informācija ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kravu pārvadājumu elektronisku informāciju (COM(2018)0279 – C8-0191/2018 – 2018/0140(COD))P8_TC1-COD(2018)0140Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 12. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../... par kravu pārvadājumu elektronisku informāciju(Dokuments attiecas uz EEZ)

173

2021/C 23/32

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Brīvprātīgu partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Vjetnamas Sociālistisko Republiku par meža tiesību aktu ieviešanu, pārvaldību un tirdzniecību (10861/2018 – C8-0445/2018 – 2018/0272(NLE))

200

2021/C 23/33

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta nenormatīva rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Brīvprātīgu partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Vjetnamas Sociālistisko Republiku par meža tiesību aktu ieviešanu, pārvaldību un tirdzniecību (10861/2018 – C8-0445/2018 – 2018/0272M(NLE))

201

2021/C 23/34

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam, ar kuru dalībvalstīm atļauj Eiropas Savienības interesēs parakstīt Protokolu, ar ko groza Eiropas Padomes Konvenciju par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu automātisko apstrādi (10923/2018 – C8-0440/2018 – 2018/0238(NLE))

207

2021/C 23/35

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam, ar ko dalībvalstis pilnvaro Eiropas Savienības interesēs kļūt par pusēm Eiropas Padomes Konvencijā par integrētu pieeju drošībai, drošumam un pakalpojumiem futbola spēlēs un citos sporta pasākumos (CETS Nr. 218) (12527/2018 – C8-0436/2018 – 2018/0116(NLE))

208

2021/C 23/36

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta normatīvā rezolūcija par Padomes lēmuma projektu par to, lai Savienības un dalībvalstu vārdā parakstītu protokolu, ar ko groza Nolīgumu par jūras transportu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Ķīnas Tautas Republikas valdību, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (05083/2015 – C8-0022/2019 – 2014/0327(NLE))

209

2021/C 23/37

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ēģiptes Arābu Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (10219/2016 – C8-0135/2017 – 2016/0121(NLE))

210

2021/C 23/38

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta rezolūcija par projektu Padomes un Komisijas lēmumam par to, lai Eiropas Savienība un Eiropas Atomenerģijas kopiena noslēgtu Partnerības un sadarbības nolīgumu, lai izveidotu partnerattiecības starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Turkmenistānu, no otras puses (12183/1/2011 – C8-0059/2015 – 1998/0031R(NLE))

211

2021/C 23/39

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes īstenošanas lēmumam par to, lai Apvienotā Karaliste sāktu DNS datu automatizētu apmaiņu (13123/2018 – C8-0474/2018 – 2018/0812(CNS))

215

2021/C 23/40

P8_TA(2019)0148Informācijas apmaiņa par trešo valstu valstspiederīgajiem un Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēma (ECRIS) ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Padomes Pamatlēmumu 2009/315/TI attiecībā uz informācijas apmaiņu par trešo valstu valstspiederīgajiem un attiecībā uz Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmu (ECRIS) un ar ko aizstāj Padomes Lēmumu 2009/316/TI (COM(2016)0007 – C8-0012/2016 – 2016/0002(COD))P8_TC1-COD(2016)0002Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 12. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/..., ar ko groza Padomes Pamatlēmumu 2009/315/TI attiecībā uz informācijas apmaiņu par trešo valstu valstspiederīgajiem un attiecībā uz Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmu (ECRIS) un ar ko aizstāj Padomes Lēmumu 2009/316/TI

ECRIS

ECRIS

216

2021/C 23/41

P8_TA(2019)0149Centralizētas sistēmas izveide tādu dalībvalstu identificēšanai, kurām ir informācija par notiesājošiem spriedumiem par trešo valstu valstspiederīgajiem un bezvalstniekiem (ECRIS-TCN) ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmas (ECRIS-TCN sistēma) papildināšanai un atbalstam izveido centralizētu sistēmu tādu dalībvalstu identificēšanai, kurām ir informācija par notiesājošiem spriedumiem par trešo valstu valstspiederīgajiem un bezvalstniekiem (TCN), un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1077/2011 (COM(2017)0344 – C8-0217/2017 – 2017/0144(COD))P8_TC1-COD(2017)0144Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 12. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmas papildināšanai izveido centralizētu sistēmu (ECRIS-TCN) tādu dalībvalstu identificēšanai, kurām ir informācija par notiesājošiem spriedumiem par trešo valstu valstspiederīgajiem un bezvalstniekiem, un ar ko groza Regulu (ES) 2018/1726

ECRIS-TCN

ECRIS-TCN

TCN

ECRIS-TCN

217

2021/C 23/42

P8_TA(2019)0150Programma Eiropas Solidaritātes korpuss ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido programmu Eiropas Solidaritātes korpuss un atceļ [Eiropas Solidaritātes korpusa regulu] un Regulu (ES) Nr. 375/2014 (COM(2018)0440 – C8-0264/2018 – 2018/0230(COD))P8_TC1-COD(2018)0230Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 12. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../..., ar ko izveido programmu Eiropas Solidaritātes korpuss un atceļ [Eiropas Solidaritātes korpusa regulu] un Regulu (ES) Nr. 375/2014(Dokuments attiecas uz EEZ)

218

2021/C 23/43

P8_TA(2019)0151ES Kiberdrošības akts ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ENISA – ES Kiberdrošības aģentūru – un Regulas (ES) Nr. 526/2013 atcelšanu un par informācijas un komunikācijas tehnoloģiju kiberdrošības sertifikāciju (Kiberdrošības akts) (COM(2017)0477 – C8-0310/2017 – 2017/0225(COD))P8_TC1-COD(2017)0225Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 12. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par ENISA (Eiropas Savienības Kiberdrošības aģentūra) ▌un par informācijas un komunikācijas tehnoloģiju kiberdrošības sertifikāciju un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 526/2013 (Kiberdrošības akts)

ENISA

ENISA

Eiropas Savienības

aģentūra)

252

2021/C 23/44

P8_TA(2019)0152Netaisnīga tirdzniecības prakse starpuzņēmumu attiecībās pārtikas piegādes ķēdē ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par netaisnīgu tirdzniecības praksi starpuzņēmumu attiecībās pārtikas piegādes ķēdē (COM(2018)0173 – C8-0139/2018 – 2018/0082(COD))P8_TC1-COD(2018)0082Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 12. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/... par negodīgu tirdzniecības praksi starpuzņēmumu attiecībās lauksaimniecības un pārtikas piegādes ķēdē

lauksaimniecības un

254

2021/C 23/45

P8_TA(2019)0153Eiropas pilsoņu iniciatīva ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas pilsoņu iniciatīvu (COM(2017)0482 – C8-0308/2017 – 2017/0220(COD))P8_TC1-COD(2017)0220Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 12. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par Eiropas pilsoņu iniciatīvu

257

2021/C 23/46

P8_TA(2019)0154Kultūras priekšmetu imports ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kultūras priekšmetu importu (COM(2017)0375 – C8-0227/2017 – 2017/0158(COD))P8_TC1-COD(2017)0158Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 12. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par kultūras priekšmetu ievešanu un importu

ievešanu un

258

2021/C 23/47

P8_TA(2019)0155Personas datu aizsardzība Eiropas Parlamenta vēlēšanu kontekstā ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz pārbaudes procedūru saistībā ar personas datu aizsardzības noteikumu pārkāpumiem Eiropas Parlamenta vēlēšanu kontekstā groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 (COM(2018)0636 – C8-0413/2018 – 2018/0336(COD))P8_TC1-COD(2018)0336Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 12. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2019/..., ar ko attiecībā uz pārbaudes procedūru, kura saistīta ar personas datu aizsardzības noteikumu pārkāpumiem Eiropas Parlamenta vēlēšanu kontekstā, groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 1141/2014

Euratom

Euratom

Euratom

259

Trešdiena, 2019. gada 13. marta

2021/C 23/48

Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret Komisijas 2019. gada 30. janvāra deleģēto regulu, ar ko Deleģēto regulu (ES) 2017/1799 groza attiecībā uz Anglijas Bankai piemērojamo atbrīvojumu no Regulā (ES) Nr. 600/2014 noteiktajām pirmstirdzniecības un pēctirdzniecības pārredzamības prasībām (C(2019)00793 – 2019/2546(DEA))

260

2021/C 23/49

Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret Komisijas 2019. gada 30. janvāra deleģēto regulu, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/2365 attiecībā uz to struktūru sarakstu, kurām piemēro atbrīvojumu (C(2019)00794 – 2019/2547(DEA))

261

2021/C 23/50

Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret Komisijas 2019. gada 30. janvāra deleģēto regulu, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 attiecībā uz to struktūru sarakstu, kurām piemēro atbrīvojumu (C(2019)00791 – 2019/2549(DEA))

262

2021/C 23/51

Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret Komisijas 2019. gada 30. janvāra deleģēto regulu, ar ko Deleģēto regulu (ES) 2016/522 groza attiecībā uz Anglijas Bankas un Apvienotās Karalistes Parāda pārvaldības biroja atbrīvojumu no Regulas (ES) Nr. 596/2014 darbības jomas (C(2019)00792 – 2019/2550(DEA))

263

2021/C 23/52

Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret Komisijas 2019. gada 13. februāra deleģēto regulu, ar ko Deleģēto regulu (ES) 2017/588 groza attiecībā uz iespēju koriģēt vidējo dienas darījumu skaitu par akciju, ja tirdzniecības vieta ar šīs akcijas lielāko apgrozījumu atrodas ārpus Savienības (C(2019)00904 – 2019/2579(DEA))

264

2021/C 23/53

P8_TA(2019)0165Savienības vispārējā eksporta atļauja konkrētu divējāda lietojuma preču eksportam no Savienības uz Apvienoto Karalisti ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 428/2009, piešķirot Savienības vispārējo eksporta atļauju konkrētu divējāda lietojuma preču eksportam no Savienības uz Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti (COM(2018)0891 – C8-0513/2018 – 2018/0435(COD))P8_TC1-COD(2018)0435Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 428/2009, piešķirot Savienības vispārējo eksporta atļauju konkrētu divējāda lietojuma preču eksportam no Savienības uz Apvienoto Karalisti

266

2021/C 23/54

P8_TA(2019)0166Teritoriālās sadarbības programmu PEACE IV (Īrija–Apvienotā Karaliste) un Apvienotā Karaliste–Īrija (Īrija–Ziemeļīrija–Skotija) turpināšana, ņemot vērā Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai nolūkā turpināt teritoriālās sadarbības programmas PEACE IV (Īrija–Apvienotā Karaliste) un Apvienotā Karaliste–Īrija (Īrija–Ziemeļīrija–Skotija), ņemot vērā Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības (COM(2018)0892 – C8-0512/2018 – 2018/0432(COD))P8_TC1-COD(2018)0432Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... nolūkā turpināt teritoriālās sadarbības programmas PEACE IV (Īrija–Apvienotā Karaliste) un Apvienotā Karaliste–Īrija (Īrija–Ziemeļīrija–Skotija), ņemot vērā Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības

PEACE IV

PEACE IV

PEACE IV

267

2021/C 23/55

P8_TA(2019)0167Uzsākto mācību mobilitātes pasākumu turpināšana programmā Erasmus+ saistībā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no ES ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko saistībā ar Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes (Apvienotā Karaliste) izstāšanos no Eiropas Savienības nosaka noteikumus par uzsākto mācību mobilitātes pasākumu turpināšanu programmā Erasmus+ (COM(2019)0065 – C8-0040/2019 – 2019/0030(COD))P8_TC1-COD(2019)0030Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko saistībā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības nosaka noteikumus par uzsākto mācību mobilitātes pasākumu turpināšanu programmā Erasmus+, kas izveidota ar Regulu (ES) Nr. 1288/2013

Erasmus+

Erasmus+

Erasmus+

268

2021/C 23/56

P8_TA(2019)0168Aviācijas drošība saistībā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par dažiem aviācijas drošības aspektiem saistībā ar Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības (COM(2018)0894 – C8-0514/2018 – 2018/0434(COD))P8_TC1-COD(2018)0434Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par dažiem aviācijas drošības aspektiem saistībā ar Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības

269

2021/C 23/57

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Sadarbības nolīgumu par partnerību un attīstību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Afganistānas Islāma Republiku, no otras puses (15093/2016 – C8-0107/2018 – 2015/0302(NLE))

270

2021/C 23/58

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta nenormatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Sadarbības nolīgumu par partnerību un attīstību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Afganistānas Islāma Republiku, no otras puses (15093/2016 – C8-0107/2018 – 2015/0302M(NLE))

271

2021/C 23/59

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Vienošanos starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Norvēģijas Karalisti, Islandes Republiku, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti, no otras puses, par šo valstu līdzdalību Eiropas Aģentūrā lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (15832/2018 – C8-0035/2019 – 2018/0316(NLE))

284

2021/C 23/60

P8_TA(2019)0173Produktu un pakalpojumu pieejamības prasības ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz produktu un pakalpojumu pieejamības prasībām (COM(2015)0615 – C8-0387/2015 – 2015/0278(COD))P8_TC1-COD(2015)0278Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par produktu un pakalpojumu piekļūstamības prasībām

285

2021/C 23/61

P8_TA(2019)0174Vīzu informācijas sistēma ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 767/2008, Regulu (EK) Nr. 810/2009, Regulu (ES) 2017/2226, Regulu (ES) 2016/399, Regulu XX/2018 [Sadarbspējas regula] un Lēmumu 2004/512/EK un atceļ Padomes Lēmumu 2008/633/TI (COM(2018)0302 – C8-0185/2018 – 2018/0152(COD))P8_TC1-COD(2018)0152Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... ar ko īsteno Vīzu informācijas sistēmas reformu, grozot Regulu (EK) Nr. 767/2008, Regulu (EK) Nr. 810/2009, Regulu (ES) 2017/2226, Regulu (ES) 2016/399, Regulu XX/2018 [Sadarbspējas regula] un Lēmumu 2004/512/EK un Padomes Lēmumu 2008/633/TI [Gr. 1]

286

2021/C 23/62

P8_TA(2019)0175Patvēruma un migrācijas fonda izveide ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Patvēruma un migrācijas fonda izveidi (COM(2018)0471 – C8-0271/2018 – 2018/0248(COD))P8_TC1-COD(2018)0248Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko izveido Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu [Gr. 1]

356

2021/C 23/63

P8_TA(2019)0176Finansiāla atbalsta instrumenta izveide robežu pārvaldībai un vīzām Integrētas robežu pārvaldības fonda ietvaros ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko tiek izveidots finansiāla atbalsta instruments robežu pārvaldībai un vīzām, kurš ir daļa no Integrētas robežu pārvaldības fonda (COM(2018)0473 – C8-0272/2018 – 2018/0249(COD))P8_TC1-COD(2018)0249Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../..., ar ko tiek izveidots finansiāla atbalsta instruments robežu pārvaldībai un vīzām, kurš ir daļa no Integrētas robežu pārvaldības fonda

406

2021/C 23/64

P8_TA(2019)0177Iekšējās drošības fonda izveide ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par iekšējās drošības fonda izveidi (COM(2018)0472 – C8-0267/2018 – 2018/0250(COD))P8_TC1-COD(2018)0250Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../... par Iekšējās drošības fonda izveidi

451

2021/C 23/65

P8_TA(2019)0178Stipro alkoholisko dzērienu definīcija, noformēšana un marķēšana un to ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzība ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par stipro alkoholisko dzērienu definīciju, noformēšanu un marķēšanu, stipro alkoholisko dzērienu nosaukumu lietošanu citu pārtikas produktu noformējumā un marķējumā un par stipro alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību (COM(2016)0750 – C8-0496/2016 – 2016/0392(COD))P8_TC1-COD(2016)0392Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par stipro alkoholisko dzērienu definīciju, aprakstu, noformējumu un marķējumu, stipro alkoholisko dzērienu nosaukumu lietošanu citu pārtikas produktu noformējumā un marķējumā, stipro alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību, lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirta un destilātu izmantošanu alkoholiskajos dzērienos un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 110/2008

492

2021/C 23/66

P8_TA(2019)0179Ierosinātie grozījumi 3. protokolā par Eiropas Savienības Tiesas statūtiem ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par projektu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza 3. protokolu par Eiropas Savienības Tiesas statūtiem (02360/2018 – C8-0132/2018 – 2018/0900(COD))P8_TC1-COD(2018)0900Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2019/..., ar ko groza 3. protokolu par Eiropas Savienības Tiesas statūtiem

Euratom

494

2021/C 23/67

P8_TA(2019)0180Ārkārtas pasākumu noteikšana sociālā nodrošinājuma koordinācijas jomā pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās no ES ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ārkārtas pasākumu noteikšanu sociālā nodrošinājuma koordinācijas jomā pēc Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības (COM(2019)0053 – C8-0039/2019 – 2019/0019(COD))P8_TC1-COD(2019)0019Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par ārkārtas pasākumu noteikšanu sociālā nodrošinājuma koordinācijas jomā pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības

495

2021/C 23/68

P8_TA(2019)0181Kopīgi noteikumi, kas nodrošina kravu autopārvadājumu pamatsavienojamību saistībā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kopīgiem noteikumiem, kas nodrošina kravu autopārvadājumu pamatsavienojamību attiecībā uz Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības (COM(2018)0895 – C8-0511/2018 – 2018/0436(COD))P8_TC1-COD(2018)0436Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par kopīgiem noteikumiem, kas nodrošina kravu autopārvadājumu un pasažieru autopārvadājumu pamatsavienojamību saistībā ar Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības

497

2021/C 23/69

P8_TA(2019)0182Kopīgi noteikumi, kas nodrošina gaisa pārvadājumu pamatsavienojamību saistībā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kopīgiem noteikumiem, kas nodrošina gaisa pārvadājumu pamatsavienojamību attiecībā uz Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības (COM(2018)0893 – C8-0510/2018 – 2018/0433(COD))P8_TC1-COD(2018)0433Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par kopīgiem noteikumiem, kas nodrošina gaisa pārvadājumu pamatsavienojamību attiecībā uz Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības

498

2021/C 23/70

P8_TA(2019)0183Noteikumi, kuri saistīti ar Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu, pēc Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 508/2014 groza attiecībā uz dažiem noteikumiem, kuri saistīti ar Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu, sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības (COM(2019)0048 – C8-0037/2019 – 2019/0009(COD))P8_TC1-COD(2019)0009Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko Regulu (ES) Nr. 508/2014 groza attiecībā uz dažiem noteikumiem, kuri saistīti ar Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu, pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības

499

2021/C 23/71

P8_TA(2019)0184Savienības zvejas kuģu zvejas atļaujas Apvienotās Karalistes ūdeņos un Apvienotās Karalistes zvejas kuģu zvejas darbībām Savienības ūdeņos ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) 2017/2403 attiecībā uz Savienības zvejas kuģu zvejas atļaujām Apvienotās Karalistes ūdeņos un Apvienotās Karalistes zvejas kuģu zvejas darbībām Savienības ūdeņos (COM(2019)0049 – C8-0036/2019 – 2019/0010(COD))P8_TC1-COD(2019)0010Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko groza Regulu (ES) 2017/2403 attiecībā uz Savienības zvejas kuģu zvejas atļaujām Apvienotās Karalistes ūdeņos un Apvienotās Karalistes zvejas kuģu zvejas darbībām Savienības ūdeņos

500

2021/C 23/72

P8_TA(2019)0185Daži dzelzceļa drošības un savienojamības aspekti saistībā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par dažiem dzelzceļa drošības un savienojamības aspektiem saistībā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības (COM(2019)0088 – C8-0046/2019 – 2019/0040(COD))P8_TC1-COD(2019)0040Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par dažiem dzelzceļa drošības un savienojamības aspektiem saistībā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības

501

2021/C 23/73

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. martā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas Industriālo, tehnoloģisko un pētniecisko kiberdrošības kompetenču centru un Nacionālo koordinācijas centru tīklu (COM(2018)0630 – C8-0404/2018 – 2018/0328(COD))

502

2021/C 23/74

P8_TA(2019)0190Grozījumu izdarīšana Regulā (EK) Nr. 391/2009 attiecībā uz Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (EK) Nr. 391/2009 groza attiecībā uz Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības (COM(2018)0567 – C8-0384/2018 – 2018/0298(COD))P8_TC1-COD(2018)0298Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko Regulu (EK) Nr. 391/2009 groza attiecībā uz Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības

570

2021/C 23/75

P8_TA(2019)0191Grozījumu izdarīšana Regulā (ES) Nr. 1316/2013 sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par grozījumiem Regulā (ES) Nr. 1316/2013 sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības (COM(2018)0568 – C8-0385/2018 – 2018/0299(COD))P8_TC1-COD(2018)0299Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par grozījumiem Regulā (ES) Nr. 1316/2013 sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības

571

2021/C 23/76

P8_TA(2019)0192Ostas atkritumu pieņemšanas iekārtas kuģu atkritumu nodošanai ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par ostas atkritumu pieņemšanas iekārtām kuģu atkritumu nodošanai un ar ko atceļ Direktīvu 2000/59/EK un groza Direktīvu 2009/16/EK un Direktīvu 2010/65/ES (COM(2018)0033 – C8-0014/2018 – 2018/0012(COD))P8_TC1-COD(2018)0012Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par ostas atkritumu pieņemšanas iekārtām kuģu atkritumu nodošanai un ar ko groza Direktīvu 2010/65/ES un atceļ Direktīvu 2000/59/EK

572

2021/C 23/77

P8_TA(2019)0193Savienības Muitas kodeksā paredzēto līdzekļu, kas nav elektroniskās datu apstrādes metodes, pagaidu izmantošanas pagarināšana ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 952/2013, lai pagarinātu Savienības Muitas kodeksā paredzēto līdzekļu, kas nav elektroniskās datu apstrādes metodes, izmantošanu pagaidu kārtā (COM(2018)0085 – C8-0097/2018 – 2018/0040(COD))P8_TC1-COD(2018)0040Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko groza Regulu (ES) Nr. 952/2013, lai pagarinātu Savienības Muitas kodeksā paredzēto līdzekļu, kas nav elektroniskās datu apstrādes metodes, izmantošanu pagaidu kārtā

573

2021/C 23/78

P8_TA(2019)0194Krāpšanas un viltošanas apkarošana attiecībā uz bezskaidras naudas maksāšanas līdzekļiem ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par krāpšanas un viltošanas apkarošanu attiecībā uz bezskaidras naudas maksāšanas līdzekļiem un ar ko aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2001/413/TI (COM(2017)0489 – C8-0311/2017 – 2017/0226(COD))P8_TC1-COD(2017)0226Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/... par krāpšanas un viltošanas apkarošanu attiecībā uz bezskaidras naudas maksāšanas līdzekļiem un ar ko aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2001/413/TI

575

Ceturtdiena, 2019. gada 14. marta

2021/C 23/79

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes regulai par jurisdikciju, lēmumu atzīšanu un izpildi laulības lietās un lietās par vecāku atbildību un bērnu starptautisko nolaupīšanu (pārstrādāta redakcija) (15401/2018 – C8-0023/2019 – 2016/0190(CNS))

576

2021/C 23/80

P8_TA(2019)0208Zaudējumu seguma minimums nerezultatīviem riska darījumiem ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 14. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz zaudējumu seguma minimumu nerezultatīviem riska darījumiem groza Regulu (ES) Nr. 575/2013 (COM(2018)0134 – C8-0117/2018 – 2018/0060(COD))P8_TC1-COD(2018)0060Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 14. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko attiecībā uz zaudējumu seguma minimumu ienākumus nenesošiem riska darījumiem groza Regulu (ES) Nr. 575/2013

577

2021/C 23/81

P8_TA(2019)0209Konkurences aizsardzība gaisa transportā ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 14. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par konkurences aizsardzību gaisa transportā un Regulas (EK) Nr. 868/2004 atcelšanu (COM(2017)0289 – C8-0183/2017 – 2017/0116(COD))P8_TC1-COD(2017)0116Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 14. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par konkurences aizsardzību gaisa transportā un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 868/2004

578

2021/C 23/82

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. marta rezolūcija par 2020. gada budžeta izstrādes vispārējām pamatnostādnēm, III iedaļa – Komisija (2019/2001(BUD))

579

2021/C 23/83

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. marta lēmums par Komisijas priekšlikumu attiecībā uz Vienotās noregulējuma valdes locekļa iecelšanu (N8-0021/2019 – C8-0042/2019 – 2019/0901(NLE))

585

2021/C 23/84

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. marta lēmums par Padomes ieteikumu attiecībā uz Eiropas Centrālās bankas Valdes locekļa iecelšanu (05940/2019 – C8-0050/2019 – 2019/0801(NLE))

587

2021/C 23/85

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. marta lēmums par Eiropas Banku iestādes priekšsēdētāja iecelšanu amatā (N8-0028/2019 – C8-0052/2019 – 2019/0902(NLE))

588

2021/C 23/86

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. marta rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par Eiropas Monetārā fonda izveidi (COM(2017)0827 – 2017/0333R(APP))

590

---

| Izmantoto simbolu saraksts






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| **I | Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums |

Izmantoto simbolu saraksts

*

Apspriežu procedūra

***

Piekrišanas procedūra

**I

Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums

**II

Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums

***III

Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir atkarīgs no akta projektā ierosinātā juridiskā pamata.)

Parlamenta grozījumi:

Jaunais teksts ir norādīts
  treknā slīprakstā
  . Svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▌vai svītrojumu. Aizstātās vietas norādītas, iezīmējot jauno tekstu
  treknā slīprakstā
  un dzēšot vai svītrojot tekstu, kurš tiek aizstāts.

treknā slīprakstā

treknā slīprakstā

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

21.1.2021

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/1

---

EIROPAS PARLAMENTS

2018.–2019. GADA SESIJA

2019. gada 11. marta sēde

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 420, 4.12.2020.

2019.–2020. GADA SESIJA

2019. gada 12.–14. marta sēdes

XŠīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 420, 4.12.2020.

PIEŅEMTIE TEKSTI

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2019. gada 12. marta

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/2 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/2

---

P8_TA(2019)0156

Drošības apdraudējumi saistībā ar aizvien lielāko Ķīnas tehnoloģiju klātbūtni ES un iespējama rīcība ES līmenī to mazināšanai

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta rezolūcija par drošības apdraudējumiem saistībā ar aizvien lielāko Ķīnas tehnoloģiju klātbūtni ES un iespējamo rīcību ES līmenī to mazināšanai (2019/2575(RSP))

(2021/C 23/01)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 11. decembra Direktīvu (ES) 2018/1972 par Eiropas Elektronisko sakaru kodeksa izveidi (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 11. decembra Direktīvu (ES) 2018/1972 par Eiropas Elektronisko sakaru kodeksa izveidi (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 6. jūlija Direktīvu (ES) 2016/1148 par pasākumiem nolūkā panākt vienādi augsta līmeņa tīklu un informācijas sistēmu drošību visā Savienībā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 6. jūlija Direktīvu (ES) 2016/1148 par pasākumiem nolūkā panākt vienādi augsta līmeņa tīklu un informācijas sistēmu drošību visā Savienībā (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 12. augusta Direktīvu 2013/40/ES par uzbrukumiem informācijas sistēmām, un ar kuru aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2005/222/TI (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 12. augusta Direktīvu 2013/40/ES par uzbrukumiem informācijas sistēmām, un ar kuru aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2005/222/TI (3),

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 13. septembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ENISA — ES Kiberdrošības aģentūru — un Regulas (ES) Nr. 526/2013 atcelšanu un par informācijas un komunikācijas tehnoloģiju kiberdrošības sertifikāciju (“Kiberdrošības akts”) (COM(2017)0477), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 13. septembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ENISA — ES Kiberdrošības aģentūru — un Regulas (ES) Nr. 526/2013 atcelšanu un par informācijas un komunikācijas tehnoloģiju kiberdrošības sertifikāciju (“Kiberdrošības akts”) (COM(2017)0477),

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 12. septembra priekšlikumu regulai, ar ko izveido Eiropas Industriālo, tehnoloģisko un pētniecisko kiberdrošības kompetenču centru un Nacionālo koordinācijas centru tīklu (COM(2018)0630), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 12. septembra priekšlikumu regulai, ar ko izveido Eiropas Industriālo, tehnoloģisko un pētniecisko kiberdrošības kompetenču centru un Nacionālo koordinācijas centru tīklu (COM(2018)0630),

| — | ņemot vērā to, ka Ķīnas Nacionālā tautas kongresa Pastāvīgā komiteja 2017. gada 28. jūnijā pieņēma jauno nacionālās izlūkošanas likumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka Ķīnas Nacionālā tautas kongresa Pastāvīgā komiteja 2017. gada 28. jūnijā pieņēma jauno nacionālās izlūkošanas likumu,

| — | ņemot vērā Padomes un Komisijas 2019. gada 13. februāra paziņojumus par drošības apdraudējumiem saistībā ar aizvien lielāko Ķīnas tehnoloģiju klātbūtni ES un iespējamu rīcību ES līmenī to mazināšanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes un Komisijas 2019. gada 13. februāra paziņojumus par drošības apdraudējumiem saistībā ar aizvien lielāko Ķīnas tehnoloģiju klātbūtni ES un iespējamu rīcību ES līmenī to mazināšanai,

| — | ņemot vērā to, ka Austrālijas valdība apstiprināja valdības telekomunikāciju nozares drošības reformas, kas stājās spēkā 2018. gada 18. septembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka Austrālijas valdība apstiprināja valdības telekomunikāciju nozares drošības reformas, kas stājās spēkā 2018. gada 18. septembrī,

| — | ņemot vērā 2019. gada 14. februārī pirmajā lasījumā pieņemto nostāju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido satvaru ārvalstu tiešo ieguldījumu Eiropas Savienībā izvērtēšanai (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 14. februārī pirmajā lasījumā pieņemto nostāju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido satvaru ārvalstu tiešo ieguldījumu Eiropas Savienībā izvērtēšanai (4),

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par stāvokli ES un Ķīnas attiecībās, jo īpaši 2018. gada 12. septembra rezolūciju (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par stāvokli ES un Ķīnas attiecībās, jo īpaši 2018. gada 12. septembra rezolūciju (5),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 14. septembra paziņojumu “5G Eiropai. Rīcības plāns” (COM(2016)0588), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 14. septembra paziņojumu “5G Eiropai. Rīcības plāns” (COM(2016)0588),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 1. jūnija rezolūciju par interneta savienojamību izaugsmei, konkurētspējai un kohēzijai: Eiropas gigabitu sabiedrība un 5G (6); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 1. jūnija rezolūciju par interneta savienojamību izaugsmei, konkurētspējai un kohēzijai: Eiropas gigabitu sabiedrība un 5G (6);

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regulu (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regulu (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (7),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1316/2013, ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, groza Regulu (ES) Nr. 913/2010 un atceļ Regulu (EK) Nr. 680/2007 un Regulu (EK) Nr. 67/2010 (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1316/2013, ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, groza Regulu (ES) Nr. 913/2010 un atceļ Regulu (EK) Nr. 680/2007 un Regulu (EK) Nr. 67/2010 (8),

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 6. jūnija priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam izveido Digitālās Eiropas programmu (COM(2018)0434), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 6. jūnija priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam izveido Digitālās Eiropas programmu (COM(2018)0434),

| — | ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā ES ir jāturpina īstenot savu kiberdrošības programmu, lai tā varētu realizēt savu potenciālu kļūt par vadošo dalībnieku kiberdrošības jomā un izmantot to savas nozares stiprināšanai; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES ir jāturpina īstenot savu kiberdrošības programmu, lai tā varētu realizēt savu potenciālu kļūt par vadošo dalībnieku kiberdrošības jomā un izmantot to savas nozares stiprināšanai;

| B. | tā kā 5G tīklu trūkumi varētu tikt izmantoti, lai apdraudētu IT sistēmas, un tas varētu radīt ļoti nopietnu kaitējumu ekonomikai gan Eiropas, gan valstu līmenī; tā kā, lai samazinātu riskus, visā pievienotās vērtības veidošanas ķēdē ir nepieciešama pieeja, kas paredz risku mazināšanu; |
| --- | --- |

B.

tā kā 5G tīklu trūkumi varētu tikt izmantoti, lai apdraudētu IT sistēmas, un tas varētu radīt ļoti nopietnu kaitējumu ekonomikai gan Eiropas, gan valstu līmenī; tā kā, lai samazinātu riskus, visā pievienotās vērtības veidošanas ķēdē ir nepieciešama pieeja, kas paredz risku mazināšanu;

| C. | tā kā 5G tīkls kļūs par mūsu digitālās infrastruktūras pamatu, paplašinot iespēju savienot tīklā dažādas ierīces (lietu internets, utt.) un daudzās jomās radīs jaunus ieguvumus un iespējas sabiedrībai un uzņēmumiem, tostarp tādās svarīgās tautsaimniecības nozarēs kā, piemēram, transports, enerģētika, veselība, finanses, telesakari, aizsardzība, kosmoss un drošība; |
| --- | --- |

C.

tā kā 5G tīkls kļūs par mūsu digitālās infrastruktūras pamatu, paplašinot iespēju savienot tīklā dažādas ierīces (lietu internets, utt.) un daudzās jomās radīs jaunus ieguvumus un iespējas sabiedrībai un uzņēmumiem, tostarp tādās svarīgās tautsaimniecības nozarēs kā, piemēram, transports, enerģētika, veselība, finanses, telesakari, aizsardzība, kosmoss un drošība;

| D. | tā kā piemērota mehānisma izveide, lai risinātu drošības problēmas, dotu ES iespēju aktīvi rīkoties, nosakot standartus 5G jomā; |
| --- | --- |

D.

tā kā piemērota mehānisma izveide, lai risinātu drošības problēmas, dotu ES iespēju aktīvi rīkoties, nosakot standartus 5G jomā;

| E. | tā kā tika paustas bažas par trešo valstu aprīkojuma tirgotājiem, kas varētu radīt drošības risku ES to izcelsmes valstu tiesību aktu dēļ, jo īpaši pēc tam, kad ir stājušies spēkā Ķīnas valsts drošības likumi, kas paredz pienākumu visiem pilsoņiem, uzņēmumiem un citām struktūrām sadarboties ar valsti, lai nodrošinātu valsts drošību ļoti plašā interpretācijā; tā kā nav garantijas, ka šādi pienākumi netiek piemēroti eksteritoriāli, un tā kā vairākās valstīs reakcija uz minētajiem Ķīnas tiesību aktiem ir atšķirīga, sākot no drošības novērtējumiem līdz pilnīgam aizliegumam; |
| --- | --- |

E.

tā kā tika paustas bažas par trešo valstu aprīkojuma tirgotājiem, kas varētu radīt drošības risku ES to izcelsmes valstu tiesību aktu dēļ, jo īpaši pēc tam, kad ir stājušies spēkā Ķīnas valsts drošības likumi, kas paredz pienākumu visiem pilsoņiem, uzņēmumiem un citām struktūrām sadarboties ar valsti, lai nodrošinātu valsts drošību ļoti plašā interpretācijā; tā kā nav garantijas, ka šādi pienākumi netiek piemēroti eksteritoriāli, un tā kā vairākās valstīs reakcija uz minētajiem Ķīnas tiesību aktiem ir atšķirīga, sākot no drošības novērtējumiem līdz pilnīgam aizliegumam;

| F. | tā kā 2018. gada decembrī Čehijas Valsts kiberdrošības iestāde brīdināja par drošības apdraudējumu, ko rada Ķīnas uzņēmumu Huawei un ZTE piedāvātās tehnoloģijas; tā kā, ņemot to vērā, Čehijas nodokļu iestādes 2019. gada janvārī neļāva Huawei piedalīties konkursā par nodokļu portāla izveidi; |
| --- | --- |

F.

tā kā 2018. gada decembrī Čehijas Valsts kiberdrošības iestāde brīdināja par drošības apdraudējumu, ko rada Ķīnas uzņēmumu Huawei un ZTE piedāvātās tehnoloģijas; tā kā, ņemot to vērā, Čehijas nodokļu iestādes 2019. gada janvārī neļāva Huawei piedalīties konkursā par nodokļu portāla izveidi;

| G. | tā kā ir nepieciešama rūpīga izpēte, lai noskaidrotu, vai iesaistītās ierīces vai jebkuras citas ierīces vai piegādātāji nerada drošības riskus tādu iezīmju dēļ kā, piemēram, sistēmā iebūvētas iegultās lūkas; |
| --- | --- |

G.

tā kā ir nepieciešama rūpīga izpēte, lai noskaidrotu, vai iesaistītās ierīces vai jebkuras citas ierīces vai piegādātāji nerada drošības riskus tādu iezīmju dēļ kā, piemēram, sistēmā iebūvētas iegultās lūkas;

| H. | tā kā risinājumi būtu jākoordinē un jāpārvalda ES līmenī, lai izvairītos no dažādu drošības līmeņu un potenciālo kiberdrošības trūkumu rašanās, vienlaicīgi atzīstot, ka ir nepieciešama koordinācija globālā līmenī, lai nodrošinātu nepārprotamu reaģēšanu; |
| --- | --- |

H.

tā kā risinājumi būtu jākoordinē un jāpārvalda ES līmenī, lai izvairītos no dažādu drošības līmeņu un potenciālo kiberdrošības trūkumu rašanās, vienlaicīgi atzīstot, ka ir nepieciešama koordinācija globālā līmenī, lai nodrošinātu nepārprotamu reaģēšanu;

| I. | tā kā priekšrocības, ko sniedz vienotais tirgus, ir saistītas ar pienākumu ievērot ES standartus un Savienības tiesisko regulējumu, un tā kā attieksmei pret piegādātājiem nevajadzētu būt atšķirīgai atkarībā no to izcelsmes valsts; |
| --- | --- |

I.

tā kā priekšrocības, ko sniedz vienotais tirgus, ir saistītas ar pienākumu ievērot ES standartus un Savienības tiesisko regulējumu, un tā kā attieksmei pret piegādātājiem nevajadzētu būt atšķirīgai atkarībā no to izcelsmes valsts;

| J. | tā kā regula par ārvalstu tiešo ieguldījumu izvērtēšanu, kam būtu jāstājas spēkā līdz 2020. gada beigām, nostiprina dalībvalstu spēju izvērtēt ārvalstu ieguldījumus, pamatojoties uz drošības un sabiedriskās kārtības kritērijiem, un izveido sadarbības mehānismu, kas ļauj Komisijai un dalībvalstīm sadarboties drošības risku, tostarp kiberdrošības risku, novērtēšanā, ko rada sensitīvi ārvalstu ieguldījumi, un tā kā tā ietver arī projektus un programmas, kas ir ES interesēs, kā, piemēram, Eiropas telekomunikāciju tīkli un “Apvārsnis 2020”, |
| --- | --- |

J.

tā kā regula par ārvalstu tiešo ieguldījumu izvērtēšanu, kam būtu jāstājas spēkā līdz 2020. gada beigām, nostiprina dalībvalstu spēju izvērtēt ārvalstu ieguldījumus, pamatojoties uz drošības un sabiedriskās kārtības kritērijiem, un izveido sadarbības mehānismu, kas ļauj Komisijai un dalībvalstīm sadarboties drošības risku, tostarp kiberdrošības risku, novērtēšanā, ko rada sensitīvi ārvalstu ieguldījumi, un tā kā tā ietver arī projektus un programmas, kas ir ES interesēs, kā, piemēram, Eiropas telekomunikāciju tīkli un “Apvārsnis 2020”,

| 1. | uzskata, ka Savienībai ir jāuzņemas vadošā loma kiberdrošības jomā, izmantojot vienotu pieeju, kuras pamatā ir efektīva un lietderīga ES, dalībvalstu un nozares pārstāvju zinātība, jo dažādi atšķirīgi valstu lēmumi varētu kaitēt digitālajam vienotajam tirgum; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pauž dziļas bažas par nesenajiem apgalvojumiem par to, ka Ķīnas uzņēmumu izstrādātajā 5G aprīkojumā varētu būt integrētas iegultās lūkas, kas varētu ļauj ražotājiem un iestādēm neatļauti piekļūt privātiem un personas datiem un telesakariem no ES; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pauž tikpat dziļas bažas par šo ražotāju izstrādāto 5G aprīkojuma iespējamiem būtiskajiem trūkumiem, ja tā būtu jāinstalē, ieviešot 5G tīklus turpmākajos gados; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka ietekme uz tīklu un iekārtu drošību visā pasaulē ir līdzīga, un aicina ES mācīties no gūtās pieredzes, lai spētu nodrošināt augstākos kiberdrošības standartus; aicina Komisiju izstrādāt stratēģiju, kas ļaus Eiropai ieņemt vadošu pozīciju kiberdrošības tehnoloģiju jomā un kuras mērķis ir samazināt Eiropas atkarību no ārvalstu tehnoloģijām kiberdrošības jomā; uzskata, ka tad, ja nav iespējams garantēt atbilstību drošības prasībām, ir jāpiemēro atbilstīgi pasākumi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina dalībvalstis informēt Komisiju par visiem valsts līmeņa pasākumiem, kurus tās plāno pieņemt, lai koordinētu Savienības reaģēšanas pasākumus, tādējādi visā Savienībā nodrošinot visaugstākos kiberdrošības standartus, un atkārtoti norāda uz to, ka ir svarīgi atturēties no nesamērīgu vienpusēju pasākumu ieviešanas, kas sadrumstalotu vienoto tirgu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atkārtoti norāda, ka jebkurai struktūrai, kas ES nodrošina aprīkojumu vai sniedz pakalpojumus, neatkarīgi no tās izcelsmes valsts, ir jāievēro ES un dalībvalstu tiesību akti un saistības pamattiesību jomā, tostarp tiesiskais regulējums, kas attiecas uz privātumu, datu aizsardzību un kiberdrošību; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina Komisiju novērtēt Savienības tiesiskā regulējuma noturību, lai novērstu bažas par neaizsargāta aprīkojuma esamību stratēģiski svarīgās nozarēs un pamata infrastruktūrā; mudina Komisiju vajadzības gadījumā iesniegt iniciatīvas, tostarp tiesību aktu priekšlikumus, lai laikus novērstu visus konstatētos trūkumus, jo Savienība visu laiku apzina un risina kiberdrošības problēmas un stiprina kiberdrošības noturību ES; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mudina dalībvalstis, kuras vēl nav pilnībā transponējušas Tīklu un informācijas sistēmu drošības direktīvu, nekavējoties to izdarīt, un aicina Komisiju cieši uzraudzīt transponēšanu, lai nodrošinātu, ka direktīvas noteikumi tiek pienācīgi īstenoti un ka Eiropas iedzīvotāji ir labāk aizsargāti pret ārējiem drošības apdraudējumiem; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mudina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka tiek pareizi piemēroti ar TID direktīvu ieviestie ziņošanas mehānismi; norāda, ka Komisijai un dalībvalstīm būtu rūpīgi jāseko līdzi jebkādiem drošības incidentiem vai piegādātāju neatbilstošai reakcijai, lai novērstu atklātos trūkumus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina Komisiju izvērtēt, vai ir nepieciešams paplašināt minētās TID direktīvas darbības jomu, attiecinot to arī uz citām kritiskām nozarēm un pakalpojumiem, uz kuriem neattiecas īpaši konkrēto nozari regulējoši tiesību akti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atzinīgi vērtē un atbalsta panākto vienošanos par Kiberdrošības aktu un ES Tīklu un informācijas drošības aģentūras (ENISA) pilnvaru pastiprināšanu, lai labāk atbalstītu dalībvalstu centienus novērst kiberdrošības apdraudējumus un uzbrukumus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | mudina Komisiju pilnvarot ENISA par prioritāti noteikt darbu pie 5G aprīkojuma sertifikācijas sistēmas, lai nodrošinātu, ka 5G izvēršana Savienībā atbilst visaugstākajiem drošības standartiem un ir noturīga pret apiešanas iespējām vai būtisku neaizsargātību, kas apdraudētu Savienības telesakaru tīklu un no tā atkarīgo pakalpojumu drošību; iesaka īpašu uzmanību pievērst biežāk izmantotajiem procesiem, produktiem un programmatūrām, kas to plašās pielietojamības dēļ būtiski ietekmē iedzīvotāju ikdienas dzīvi un tautsaimniecību; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ļoti atzinīgi vērtē priekšlikumus par kiberdrošības kompetences centriem un valsts koordinācijas centru tīklu, kas izstrādāts, lai palīdzētu ES saglabāt un attīstīt tehnoloģiskās un rūpnieciskās spējas kiberdrošības jomā, kas nepieciešamas digitālā vienotā tirgus nodrošināšanai; tomēr atgādina, ka sertifikācijas dēļ kompetentās iestādes un operatori nebūtu jāizslēdz no piegādes ķēdes pārbaudes, ko veic nolūkā nodrošināt tāda aprīkojuma integritāti un drošību, kas darbojas kritiskā vidē un telesakaru tīklos; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atgādina, ka kiberdrošībai ir nepieciešami augsti drošības standarti; prasa izveidot tīklu, kas atbilst principiem “drošs atbilstoši iestatījumam” un “tehniski drošs”; mudina dalībvalstis kopā ar Komisiju izpētīt visus pieejamos līdzekļus, lai garantētu augstu drošības līmeni; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aicina Komisiju un dalībvalstis sadarbībā ar ENISA sagatavot norādījumus par to, kā novērst kiberdraudus un neaizsargātību, iegādājoties 5G aprīkojumu, piemēram, dažādojot aprīkojumu, iegādājoties to no dažādiem piegādātājiem vai ieviešot vairākposmu iepirkuma procesus; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atkārtoti apstiprina savu nostāju attiecībā uz programmu “Digitālā Eiropa”, kas paredz drošības prasības un Komisijas uzraudzību pār uzņēmumiem, kuri veic uzņēmējdarbību ES, bet kurus kontrolē trešās valstis, jo īpaši attiecībā uz darbībām, kas saistītas ar kiberdrošību; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina dalībvalstis nodrošināt, ka publiskās iestādes un privātie uzņēmumi, kas ir iesaistīti tādu kritiskās infrastruktūras tīklu kā, piemēram, telekomunikāciju, enerģētikas, veselības un sociālo sistēmu pienācīgas darbības nodrošināšanā, veic attiecīgus riska analīzes novērtējumus, ņemot vērā drošības apdraudējumus, kas ir saistīti tieši ar attiecīgās sistēmas tehniskajām īpašībām, vai atkarību no ārējiem aparatūras un programmatūras tehnoloģiju piegādātājiem;` |
| --- | --- |

17.

| 18. | atgādina, ka pašreizējā telesakaru tiesiskajā regulējumā dalībvalstīm ir uzdots nodrošināt, ka telesakaru operatori ievēro publisko elektronisko sakaru tīklu integritāti un pieejamību, tostarp vajadzības gadījumā veicot pilnīgu šifrēšanu; uzsver, ka saskaņā ar Eiropas Elektronisko sakaru kodeksu dalībvalstīm ir plašas pilnvaras izpētīt produktus ES tirgū un piemērot dažādus tiesiskās aizsardzības līdzekļus to neatbilstības gadījumā; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aicina Komisiju un dalībvalstis gan ES, gan valstu līmenī padarīt drošību par obligātu aspektu visās publiskā iepirkuma procedūrās, kas saistās ar attiecīgo infrastruktūru; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atgādina dalībvalstīm par to pienākumu saskaņā ar ES tiesisko regulējumu, jo īpaši Direktīvu 2013/40/ES par uzbrukumiem informācijas sistēmām, noteikt sankcijas juridiskām personām, kuras izdarījušas noziedzīgus nodarījumus, piemēram, uzbrukumus šādām sistēmām; uzsver, ka dalībvalstīm būtu arī jāizmanto situācija, ka tās spēj noteikt citas sankcijas šādām juridiskajām personām, piemēram, pagaidu vai pastāvīgs aizliegums veikt komercdarbību; |
| --- | --- |

20.

| 21. | aicina ne tikai dalībvalstis un kiberdrošības aģentūras, bet arī telesakaru operatorus, ražotājus un kritiskās infrastruktūras pakalpojumu sniedzējus ziņot Komisijai un ENISA par pierādījumiem saistībā ar iegultajām lūkām vai par citiem būtiskiem trūkumiem, kas apdraudētu telesakaru tīklu integritāti un drošību vai kas radītu Savienības tiesību aktu un pamattiesību pārkāpumus; sagaida, ka valstu datu aizsardzības iestādes, kā arī Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs rūpīgi izpētīs norādes par to, ka ārējie tirgotāji ir pārkāpuši datu aizsardzības noteikumus, un piemēros atbilstošus sodus un sankcijas saskaņā ar Eiropas tiesību aktiem datu aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atzinīgi vērtē to, ka drīzumā stāsies spēkā regula, ar ko izveido satvaru ārvalstu tiešo ieguldījumu (ĀTI) izvērtēšanai drošības un sabiedriskās kārtības apsvērumu dēļ, un uzsver, ka ar šo regulu pirmo reizi izveido sarakstu ar jomām un faktoriem, tostarp komunikācijām un kiberdrošību, kas attiecas uz drošību un sabiedrisko kārtību ES līmenī; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aicina Padomi paātrināt tās darbu pie ierosinātās e–privātuma regulas; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atkārtoti uzsver, ka ES ir jāatbalsta kiberdrošība visā pievienotās vērtības veidošanas ķēdē, sākot no pētniecības līdz svarīgāko tehnoloģiju izstrādei un ieviešanai, jāizplata attiecīga informācija un jāveicina kiberhigiēna un izglītības mācību programmas, ietverot tajās arī kiberdrošību, un uzskata, ka citu pasākumu starpā programma “Digitālā Eiropa” būs lietderīgs instruments šādam nolūkam; |
| --- | --- |

24.

| 25. | mudina Komisiju un dalībvalstis veikt nepieciešamos pasākumus, tostarp paredzēt stabilas ieguldījumu shēmas, lai ES radītu inovācijai labvēlīgu vidi, kurai vajadzētu būt pieejamai visiem ES digitālās ekonomikas uzņēmumiem, tostarp mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU); turklāt vēlas, lai šāda vide ļautu Eiropas tirgotājiem izstrādāt jaunus produktus, pakalpojumus un tehnoloģijas, kas nodrošinātu tiem iespēju būt konkurētspējīgiem; |
| --- | --- |

25.

| 26. | aicina Komisiju un dalībvalstis turpmākajās diskusijās ņemt vērā minētos pieprasījumus saistībā ar ES un Ķīnas stratēģiju kā nosacījumus, kas ir nepieciešami, lai ES saglabātu konkurētspēju un garantētu tās digitālās infrastruktūras drošību; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  OV L 321, 17.12.2018., 36. lpp.

(2)  OV L 194, 19.7.2016., 1. lpp.

(3)  OV L 218, 14.8.2013., 8. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0121.

(5)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0343.

(6)  OV C 307, 30.8.2018., 144. lpp.

(7)  OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.

(8)  OV L 348, 20.12.2013., 129. lpp.

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/7 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/7

---

P8_TA(2019)0157

Stāvoklis ES un Krievijas politiskajās attiecībās

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta rezolūcija par stāvokli ES un Krievijas politiskajās attiecībās (2018/2158(INI))

(2021/C 23/02)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 2015. gada 10. jūnija rezolūciju par ES un Krievijas attiecībām (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 10. jūnija rezolūciju par ES un Krievijas attiecībām (1),

| — | ņemot vērā vienošanās, kuras tika panāktas Minskā 2014. gada 5. un 19. septembrī un 2015. gada 12. februārī (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā vienošanās, kuras tika panāktas Minskā 2014. gada 5. un 19. septembrī un 2015. gada 12. februārī (2),

| — | ņemot vērā tā iepriekšējās rezolūcijas, jo īpaši 2018. gada 14. jūnija rezolūciju par okupētajām Gruzijas teritorijām desmit gadus pēc Krievijas iebrukuma (3), kā arī 2016. gada 4. februāra rezolūciju par stāvokli cilvēktiesību jomā Krimā, it īpaši Krimas tatāru stāvokli (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā iepriekšējās rezolūcijas, jo īpaši 2018. gada 14. jūnija rezolūciju par okupētajām Gruzijas teritorijām desmit gadus pēc Krievijas iebrukuma (3), kā arī 2016. gada 4. februāra rezolūciju par stāvokli cilvēktiesību jomā Krimā, it īpaši Krimas tatāru stāvokli (4),

| — | ņemot vērā 2014. gada 2. aprīļa ieteikumu Padomei par kopēju vīzas saņemšanas ierobežojumu noteikšanu Krievijas amatpersonām, kuras iesaistītas Sergeja Magņicka lietā (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 2. aprīļa ieteikumu Padomei par kopēju vīzas saņemšanas ierobežojumu noteikšanu Krievijas amatpersonām, kuras iesaistītas Sergeja Magņicka lietā (5),

| — | ņemot vērā 2016. gada 14. martā pieņemtos Ārlietu padomes secinājumus par Krieviju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 14. martā pieņemtos Ārlietu padomes secinājumus par Krieviju,

| — | ņemot vērā 2018. gada Saharova balvu par domas brīvību, kas piešķirta Ukrainas režisoram Oļegam Sencovam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada Saharova balvu par domas brīvību, kas piešķirta Ukrainas režisoram Oļegam Sencovam,

| — | ņemot vērā tā 2018. gada 14. jūnija rezolūciju par Krieviju, jo īpaši Ukrainas politieslodzītā Oļega Sencova lietu (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2018. gada 14. jūnija rezolūciju par Krieviju, jo īpaši Ukrainas politieslodzītā Oļega Sencova lietu (6),

| — | ņemot vērā tā 2018. gada 25. oktobra rezolūciju par stāvokli Azovas jūrā (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2018. gada 25. oktobra rezolūciju par stāvokli Azovas jūrā (7),

| — | ņemot vērā EDSO/Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību biroja (ODIHR) 2018. gada 18. marta galīgo ziņojumu par prezidenta vēlēšanām Krievijas Federācijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EDSO/Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību biroja (ODIHR) 2018. gada 18. marta galīgo ziņojumu par prezidenta vēlēšanām Krievijas Federācijā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A8-0073/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A8-0073/2019),

| A. | tā kā ES ir kopiena, kuras pamatā ir kopīgas vērtības, tostarp miers, brīvība, demokrātija, tiesiskums, kā arī pamattiesību un cilvēktiesību ievērošana; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES ir kopiena, kuras pamatā ir kopīgas vērtības, tostarp miers, brīvība, demokrātija, tiesiskums, kā arī pamattiesību un cilvēktiesību ievērošana;

| B. | tā kā tas atzīst, ka principi, kas nostiprināti ANO Statūtos, 1975. gada Helsinku Nobeiguma aktā un EDSO 1990. gada Parīzes Hartā, ir pamats miera nodrošināšanai Eiropas kontinentā; |
| --- | --- |

B.

tā kā tas atzīst, ka principi, kas nostiprināti ANO Statūtos, 1975. gada Helsinku Nobeiguma aktā un EDSO 1990. gada Parīzes Hartā, ir pamats miera nodrošināšanai Eiropas kontinentā;

| C. | tā kā šīs vērtības veido pamatu ES attiecībām ar trešām pusēm; |
| --- | --- |

C.

tā kā šīs vērtības veido pamatu ES attiecībām ar trešām pusēm;

| D. | tā kā ES attiecībām ar Krieviju ir jābalstās uz starptautisko tiesību, cilvēktiesību ievērošanas, demokrātijas un mierīgas konfliktu risināšanas principiem un tādējādi, ņemot vērā to, ka Krievija šos principus neievēro, ES attiecības ar Krieviju pašlaik ir balstītas uz sadarbību atsevišķās kopīgu interešu jomās, kā noteikts Ārlietu padomes 2016. gada 14. marta secinājumos, un uz uzticamu atturēšanu; |
| --- | --- |

D.

tā kā ES attiecībām ar Krieviju ir jābalstās uz starptautisko tiesību, cilvēktiesību ievērošanas, demokrātijas un mierīgas konfliktu risināšanas principiem un tādējādi, ņemot vērā to, ka Krievija šos principus neievēro, ES attiecības ar Krieviju pašlaik ir balstītas uz sadarbību atsevišķās kopīgu interešu jomās, kā noteikts Ārlietu padomes 2016. gada 14. marta secinājumos, un uz uzticamu atturēšanu;

| E. | tā kā ES joprojām ir gatava stiprākām attiecībām un dialogam šādu attiecību izveidei un vēlas atjaunot sadarbības attiecības ar Krieviju, ja vien Krievijas iestādes izpildīs savus starptautiskos un tiesiskos pienākumus un parādīs patiesu apņemšanos atjaunot zaudēto uzticību; tā kā konstruktīvas un paredzamas attiecības būtu abpusēji izdevīgas un ideālā gadījumā abu pušu interesēs; |
| --- | --- |

E.

tā kā ES joprojām ir gatava stiprākām attiecībām un dialogam šādu attiecību izveidei un vēlas atjaunot sadarbības attiecības ar Krieviju, ja vien Krievijas iestādes izpildīs savus starptautiskos un tiesiskos pienākumus un parādīs patiesu apņemšanos atjaunot zaudēto uzticību; tā kā konstruktīvas un paredzamas attiecības būtu abpusēji izdevīgas un ideālā gadījumā abu pušu interesēs;

| F. | tā kā Krievijas Federācija kā Eiropas Padomes un EDSO pilntiesīga locekle ir apņēmusies ievērot demokrātijas, tiesiskuma un cilvēktiesību principus; tā kā pastāvīgi nopietni tiesiskuma pārkāpumi, kā arī ierobežojošu tiesību aktu pieņemšana dažu pēdējo gadu laikā liek arvien vairāk apšaubīt Krievijas atbilstību attiecīgajām starptautiskajām un valsts līmeņa saistībām; tā kā Krievija nav izpildījusi vairāk nekā tūkstoti Eiropas Cilvēktiesību tiesas (ECT) pieņemto spriedumu; |
| --- | --- |

F.

tā kā Krievijas Federācija kā Eiropas Padomes un EDSO pilntiesīga locekle ir apņēmusies ievērot demokrātijas, tiesiskuma un cilvēktiesību principus; tā kā pastāvīgi nopietni tiesiskuma pārkāpumi, kā arī ierobežojošu tiesību aktu pieņemšana dažu pēdējo gadu laikā liek arvien vairāk apšaubīt Krievijas atbilstību attiecīgajām starptautiskajām un valsts līmeņa saistībām; tā kā Krievija nav izpildījusi vairāk nekā tūkstoti Eiropas Cilvēktiesību tiesas (ECT) pieņemto spriedumu;

| G. | tā kā vairāki valdības ziņojumi liecina par Krievijas naidīgās spiegošanas darbības straujo pieaugumu pēdējos gados, sasniedzot līmeni, kāds nav pieredzēts kopš Aukstā kara; |
| --- | --- |

G.

tā kā vairāki valdības ziņojumi liecina par Krievijas naidīgās spiegošanas darbības straujo pieaugumu pēdējos gados, sasniedzot līmeni, kāds nav pieredzēts kopš Aukstā kara;

| H. | tā kā Minskas vienošanās īstenošana un starptautisko tiesību plašāka ievērošana joprojām ir priekšnoteikums ciešākai sadarbībai ar Krieviju; tā kā, reaģējot uz Krievijas veikto Krimas nelikumīgo aneksiju un hibrīdkaru pret Ukrainu, ES ir pieņēmusi virkni ierobežojošu pasākumu, kuriem būtu jāpaliek spēkā līdz Minskas vienošanās izpildei; |
| --- | --- |

H.

tā kā Minskas vienošanās īstenošana un starptautisko tiesību plašāka ievērošana joprojām ir priekšnoteikums ciešākai sadarbībai ar Krieviju; tā kā, reaģējot uz Krievijas veikto Krimas nelikumīgo aneksiju un hibrīdkaru pret Ukrainu, ES ir pieņēmusi virkni ierobežojošu pasākumu, kuriem būtu jāpaliek spēkā līdz Minskas vienošanās izpildei;

| I. | tā kā kopš 2015. gada ir radušās jaunas spriedzes jomas starp ES un Krieviju, tostarp: Krievijas intervence Sīrijā un iejaukšanās tādās valstīs kā Lībija un Centrālāfrikas Republika; plaša mēroga militārās mācības (“Zapad 2017”); Krievijas iejaukšanās, kuras mērķis ir ietekmēt vēlēšanas un referendumus un palielināt spriedzi Eiropas sabiedrībās; Kremļa atbalsts partijām, kas vērstas pret ES, un galēji labējām kustībām; pamatbrīvību ierobežojumi un plaši cilvēktiesību pārkāpumi Krievijā, pret LGBTI pārstāvjiem vērsta noskaņojuma izplatīšana; politiskās opozīcijas apspiešana; sistēmiska vēršanās pret cilvēktiesību aizstāvjiem, žurnālistiem un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem Krievijā, tostarp cilvēktiesību centra “Memoriāls” Čečenijas filiāles vadītāja Ojuba Titjeva patvaļīgā aizturēšana vai Karēlijas filiāles vadītāja Jurija Dmitrijeva lieta; pilsoniskās sabiedrības aktīvistu stigmatizācija, dēvējot viņus par “ārvalstu aģentiem”; rupji cilvēktiesību pārkāpumi Ziemeļkaukāzā, jo īpaši Čečenijas Republikā (nolaupīšana, spīdzināšana, sodīšana ar nāvi bez tiesas sprieduma, krimināllietu safabricēšana u.tt.); tatāru minoritātes diskriminācija okupētajā Krimā un Alekseja Navaļnija un daudzu citu personu politiski motivēta vajāšana, kā arī slepkavības, no kurām visplašāko ievērību guvušas Borisa Ņemcova un Sergeja Magņitska slepkavības; kiberuzbrukumi un hibrīduzbrukumi un slepkavības Eiropas teritorijā, kuras pastrādājuši Krievijas izlūkošanas aģenti, izmantojot ķīmiskos ieročus; ārvalstu pilsoņu, tostarp 2018. gada Saharova balvas laureāta Oļega Sencova un daudzu citu, iebiedēšana, apcietināšana un ieslodzīšana Krievijā, pārkāpjot starptautiskās tiesības; nelegālu un nelikumīgu vēlēšanu rīkošana Donbasā; nedemokrātisku prezidenta vēlēšanu rīkošana bez reālas izvēles un ar pamatbrīvību ierobežojumiem; dezinformācijas kampaņas, Kerčas tilta nelegālā būvniecība; nelikumīgi okupētās un anektētās Krimas, kā arī Melnās jūras un Azovas jūras atsevišķu daļu militarizācija; starptautiskās navigācijas ierobežojumi Azovas jūrā un cauri Kerčas šaurumam, tostarp kuģiem, kas kuģo ar ES dalībvalstu karogiem; nelegālais uzbrukums Ukrainas militārās flotes kuģiem un to sagrābšana, kā arī Ukrainas karavīru arestēšana Kerčas šaurumā; bruņojuma kontroles nolīgumu pārkāpumi; žurnālistu un neatkarīgo plašsaziņas līdzekļu apspiešana, turpinot žurnālistu un blogeru aizturēšanu; un 2018. gadā pasaules preses brīvības indeksā Krievija saistībā ar plašsaziņas līdzekļu brīvību no 180 valstīm ierindojās 148. vietā; |
| --- | --- |

I.

tā kā kopš 2015. gada ir radušās jaunas spriedzes jomas starp ES un Krieviju, tostarp: Krievijas intervence Sīrijā un iejaukšanās tādās valstīs kā Lībija un Centrālāfrikas Republika; plaša mēroga militārās mācības (“Zapad 2017”); Krievijas iejaukšanās, kuras mērķis ir ietekmēt vēlēšanas un referendumus un palielināt spriedzi Eiropas sabiedrībās; Kremļa atbalsts partijām, kas vērstas pret ES, un galēji labējām kustībām; pamatbrīvību ierobežojumi un plaši cilvēktiesību pārkāpumi Krievijā, pret LGBTI pārstāvjiem vērsta noskaņojuma izplatīšana; politiskās opozīcijas apspiešana; sistēmiska vēršanās pret cilvēktiesību aizstāvjiem, žurnālistiem un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem Krievijā, tostarp cilvēktiesību centra “Memoriāls” Čečenijas filiāles vadītāja Ojuba Titjeva patvaļīgā aizturēšana vai Karēlijas filiāles vadītāja Jurija Dmitrijeva lieta; pilsoniskās sabiedrības aktīvistu stigmatizācija, dēvējot viņus par “ārvalstu aģentiem”; rupji cilvēktiesību pārkāpumi Ziemeļkaukāzā, jo īpaši Čečenijas Republikā (nolaupīšana, spīdzināšana, sodīšana ar nāvi bez tiesas sprieduma, krimināllietu safabricēšana u.tt.); tatāru minoritātes diskriminācija okupētajā Krimā un Alekseja Navaļnija un daudzu citu personu politiski motivēta vajāšana, kā arī slepkavības, no kurām visplašāko ievērību guvušas Borisa Ņemcova un Sergeja Magņitska slepkavības; kiberuzbrukumi un hibrīduzbrukumi un slepkavības Eiropas teritorijā, kuras pastrādājuši Krievijas izlūkošanas aģenti, izmantojot ķīmiskos ieročus; ārvalstu pilsoņu, tostarp 2018. gada Saharova balvas laureāta Oļega Sencova un daudzu citu, iebiedēšana, apcietināšana un ieslodzīšana Krievijā, pārkāpjot starptautiskās tiesības; nelegālu un nelikumīgu vēlēšanu rīkošana Donbasā; nedemokrātisku prezidenta vēlēšanu rīkošana bez reālas izvēles un ar pamatbrīvību ierobežojumiem; dezinformācijas kampaņas, Kerčas tilta nelegālā būvniecība; nelikumīgi okupētās un anektētās Krimas, kā arī Melnās jūras un Azovas jūras atsevišķu daļu militarizācija; starptautiskās navigācijas ierobežojumi Azovas jūrā un cauri Kerčas šaurumam, tostarp kuģiem, kas kuģo ar ES dalībvalstu karogiem; nelegālais uzbrukums Ukrainas militārās flotes kuģiem un to sagrābšana, kā arī Ukrainas karavīru arestēšana Kerčas šaurumā; bruņojuma kontroles nolīgumu pārkāpumi; žurnālistu un neatkarīgo plašsaziņas līdzekļu apspiešana, turpinot žurnālistu un blogeru aizturēšanu; un 2018. gadā pasaules preses brīvības indeksā Krievija saistībā ar plašsaziņas līdzekļu brīvību no 180 valstīm ierindojās 148. vietā;

| J. | tā kā 2018. gada 1. martā cilvēktiesību centrā “Memoriāls” bija reģistrētas 143 politieslodzīto lietas, tostarp 97 par vajāšanu reliģisku iemeslu dēļ; tā kā cilvēktiesību centra “Memoriāls” politieslodzīto saraksta analīze liecina, ka 2017. gadā 23 lietās cilvēki tika saukti pie atbildības par noziegumiem, kas saistīti ar sabiedriskiem pasākumiem (masu nemieri, vardarbīga rīcība pret valsts iestādi), un 21 gadījumā, kas lielākoties bija saistīti ar ierakstu publicēšanu internetā, tika ierosināta kriminālvajāšana saskaņā ar kriminālkodeksa pantiem, kuri vērsti pret ekstrēmismu; |
| --- | --- |

J.

tā kā 2018. gada 1. martā cilvēktiesību centrā “Memoriāls” bija reģistrētas 143 politieslodzīto lietas, tostarp 97 par vajāšanu reliģisku iemeslu dēļ; tā kā cilvēktiesību centra “Memoriāls” politieslodzīto saraksta analīze liecina, ka 2017. gadā 23 lietās cilvēki tika saukti pie atbildības par noziegumiem, kas saistīti ar sabiedriskiem pasākumiem (masu nemieri, vardarbīga rīcība pret valsts iestādi), un 21 gadījumā, kas lielākoties bija saistīti ar ierakstu publicēšanu internetā, tika ierosināta kriminālvajāšana saskaņā ar kriminālkodeksa pantiem, kuri vērsti pret ekstrēmismu;

| K. | tā kā Krievija ir tieši vai netieši iesaistīta vairākos ilgstošos konfliktos kopīgajās kaimiņvalstīs — Piedņestrā, Dienvidosetijā, Abhāzijā, Donbasā un Kalnu Karabahā —, kas ir nopietns traucēklis minēto kaimiņvalstu attīstībai un stabilitātei, apdraud to neatkarību un ierobežo to brīvu un neatkarīgu izvēli; |
| --- | --- |

K.

tā kā Krievija ir tieši vai netieši iesaistīta vairākos ilgstošos konfliktos kopīgajās kaimiņvalstīs — Piedņestrā, Dienvidosetijā, Abhāzijā, Donbasā un Kalnu Karabahā —, kas ir nopietns traucēklis minēto kaimiņvalstu attīstībai un stabilitātei, apdraud to neatkarību un ierobežo to brīvu un neatkarīgu izvēli;

| L. | tā kā konflikts Ukrainas austrumos ilgst jau vairāk nekā četrus gadus un ir prasījis vairāk nekā 10 000 cilvēku dzīvības, no kuriem gandrīz trešdaļa ir civiliedzīvotāji, un tūkstošiem civiliedzīvotāju konflikta laikā ir guvuši ievainojumus; |
| --- | --- |

L.

tā kā konflikts Ukrainas austrumos ilgst jau vairāk nekā četrus gadus un ir prasījis vairāk nekā 10 000 cilvēku dzīvības, no kuriem gandrīz trešdaļa ir civiliedzīvotāji, un tūkstošiem civiliedzīvotāju konflikta laikā ir guvuši ievainojumus;

| M. | tā kā pašreizējais saspīlējums un konfrontācija ES un Krievijas starpā nav nevienas puses interesēs; tā kā, neraugoties uz neapmierinošajiem rezultātiem, komunikācijas kanāliem būtu jāpaliek atvērtiem; tā kā jaunais kontinenta dalījums apdraud gan ES, gan arī Krievijas drošību; |
| --- | --- |

M.

tā kā pašreizējais saspīlējums un konfrontācija ES un Krievijas starpā nav nevienas puses interesēs; tā kā, neraugoties uz neapmierinošajiem rezultātiem, komunikācijas kanāliem būtu jāpaliek atvērtiem; tā kā jaunais kontinenta dalījums apdraud gan ES, gan arī Krievijas drošību;

| N. | tā kā Krievija pašlaik ir ES svarīgākais ārējais dabasgāzes avots; tā kā jautājums par enerģiju joprojām ir galvenais un stratēģiskais jautājums ES un Krievijas attiecībās; tā kā Krievija izmanto enerģiju kā līdzekli savu ārpolitikas interešu aizsardzībai un veicināšanai; tā kā kopš 2015. gada ir palielinājusies ES atkarība no Krievijas gāzes piegādēm; tā kā ES izturību pret ārēju spiedienu var panākt, dažādojot energoapgādi un samazinot tās atkarību no Krievijas; tā kā ES ir jāpauž vienota nostāja un jāapliecina stingra iekšējā solidaritāte attiecībā uz tās energoapgādes drošību; tā kā ES lielā atkarība no fosilajiem kurināmajiem apdraud līdzsvarotas, saskaņotas un uz vērtībām balstītas Eiropas pieejas veidošanu attiecībā pret Krieviju; tā kā nepieciešama uzticamāka un stratēģiskāka enerģētikas infrastruktūra ES, dalībvalstu un Austrumu partnerības valstīs, lai palielinātu izturētspēju pret Krievijas hibrīddarbību; |
| --- | --- |

N.

tā kā Krievija pašlaik ir ES svarīgākais ārējais dabasgāzes avots; tā kā jautājums par enerģiju joprojām ir galvenais un stratēģiskais jautājums ES un Krievijas attiecībās; tā kā Krievija izmanto enerģiju kā līdzekli savu ārpolitikas interešu aizsardzībai un veicināšanai; tā kā kopš 2015. gada ir palielinājusies ES atkarība no Krievijas gāzes piegādēm; tā kā ES izturību pret ārēju spiedienu var panākt, dažādojot energoapgādi un samazinot tās atkarību no Krievijas; tā kā ES ir jāpauž vienota nostāja un jāapliecina stingra iekšējā solidaritāte attiecībā uz tās energoapgādes drošību; tā kā ES lielā atkarība no fosilajiem kurināmajiem apdraud līdzsvarotas, saskaņotas un uz vērtībām balstītas Eiropas pieejas veidošanu attiecībā pret Krieviju; tā kā nepieciešama uzticamāka un stratēģiskāka enerģētikas infrastruktūra ES, dalībvalstu un Austrumu partnerības valstīs, lai palielinātu izturētspēju pret Krievijas hibrīddarbību;

| O. | tā kā Krievijas reaktīvo iznīcinātāju pilotu bezatbildīgi bīstamie lidojumi ES un NATO dalībvalstu gaisa telpas tuvumā apdraud civilās aviācijas drošību un varētu būt drauds Eiropas gaisa telpas drošībai; tā kā Krievija ir veikusi provokatīvus liela mēroga militāros manevrus ES tiešā tuvumā; |
| --- | --- |

O.

tā kā Krievijas reaktīvo iznīcinātāju pilotu bezatbildīgi bīstamie lidojumi ES un NATO dalībvalstu gaisa telpas tuvumā apdraud civilās aviācijas drošību un varētu būt drauds Eiropas gaisa telpas drošībai; tā kā Krievija ir veikusi provokatīvus liela mēroga militāros manevrus ES tiešā tuvumā;

| P. | tā kā Krievija turpina ignorēt ECT spriedumus, kā arī saistošus Pastāvīgās šķīrējtiesas spriedumus, piemēram, Naftogaz lietā, un tas mazina starptautiskā tirdzniecības strīdu izšķiršanas mehānisma ietekmi; |
| --- | --- |

P.

tā kā Krievija turpina ignorēt ECT spriedumus, kā arī saistošus Pastāvīgās šķīrējtiesas spriedumus, piemēram, Naftogaz lietā, un tas mazina starptautiskā tirdzniecības strīdu izšķiršanas mehānisma ietekmi;

| Q. | tā kā Krievijas policentriskais redzējums par varas koncentrāciju ir pretrunā ES ticībai multilaterālismam un starptautiskai kārtībai, kuras pamatā ir noteikumi; tā kā, ja Krievija ievērotu un atbalstītu daudzpusēju, uz noteikumiem pamatotu kārtību, tas radītu apstākļus ciešākām attiecībām ar ES; |
| --- | --- |

Q.

tā kā Krievijas policentriskais redzējums par varas koncentrāciju ir pretrunā ES ticībai multilaterālismam un starptautiskai kārtībai, kuras pamatā ir noteikumi; tā kā, ja Krievija ievērotu un atbalstītu daudzpusēju, uz noteikumiem pamatotu kārtību, tas radītu apstākļus ciešākām attiecībām ar ES;

| R. | tā kā Krievijas iestādes nelikumīgi okupētos reģionus joprojām uzskata par Krievijas teritorijas iekšējo daļu, atļaujot šo teritoriju pārstāvjiem piedalīties Krievijas Federācijas likumdošanas struktūrās un izpildstruktūrās, kas ir starptautisko tiesību pārkāpums; |
| --- | --- |

R.

tā kā Krievijas iestādes nelikumīgi okupētos reģionus joprojām uzskata par Krievijas teritorijas iekšējo daļu, atļaujot šo teritoriju pārstāvjiem piedalīties Krievijas Federācijas likumdošanas struktūrās un izpildstruktūrās, kas ir starptautisko tiesību pārkāpums;

| S. | tā kā 2018. gada 21. decembrī Padome, novērtējot Minskas vienošanos īstenošanu, pagarināja pret konkrētām Krievijas ekonomikas nozarēm vērstās ekonomiskās sankcijas līdz 2019. gada 31. jūlijam; |
| --- | --- |

S.

tā kā 2018. gada 21. decembrī Padome, novērtējot Minskas vienošanos īstenošanu, pagarināja pret konkrētām Krievijas ekonomikas nozarēm vērstās ekonomiskās sankcijas līdz 2019. gada 31. jūlijam;

| T. | tā kā Krievijas darbības ir pretrunā starptautiskajām tiesībām un saistībām un labām kaimiņattiecībām; |
| --- | --- |

T.

tā kā Krievijas darbības ir pretrunā starptautiskajām tiesībām un saistībām un labām kaimiņattiecībām;

| U. | tā kā Krievijas Federācijas stratēģiskajos dokumentos ES un NATO tiek raksturotas kā Krievijas galvenie pretinieki, |
| --- | --- |

U.

tā kā Krievijas Federācijas stratēģiskajos dokumentos ES un NATO tiek raksturotas kā Krievijas galvenie pretinieki,

Problēmas un kopīgas intereses

| 1. | uzsver, ka Krievijas veiktā Krimas — kas ir Ukrainas reģions —, nelikumīgā okupācija un aneksija, tiešā un netiešā iesaistīšanās bruņotos konfliktos Ukrainas austrumos un pastāvīgā Gruzijas un Moldovas teritoriālās integritātes pārkāpšana ir tīšs starptautisko tiesību, demokrātisko principu un pamatvērtību pārkāpums; stingri nosoda Krievijas pārstāvju veiktos cilvēktiesību pārkāpumus okupētajās teritorijās; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka ES nevar paredzēt iespēju pakāpeniski atgriezties pie “ierastās kārtības”, kamēr Krievija pilnībā neīsteno Minskas nolīgumu un neatjauno Ukrainas teritoriālo integritāti; šajā sakarā aicina ES vēlreiz kritiski un vispusīgi izvērtēt tās attiecības ar Krievijas Federāciju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka pašreizējos apstākļos Krievija vairs nevar tikt uzskatīta par stratēģisku partneri; uzskata, ka partnerības un sadarbības nolīguma (PSN) 2. panta principi vairs netiek ievēroti un ka tādēļ būtu jāpārskata partnerības un sadarbības nolīgums; uzskata, ka visām ES un Krievijas attiecībām jābalstās uz starptautisko tiesību, Helsinku EDSO principu, demokrātijas principu, cilvēktiesību un tiesiskuma pilnīgu ievērošanu un jānodrošina dialogs par globālo problēmu risināšanu, globālās pārvaldības stiprināšanu un starptautisko noteikumu izpildes nodrošināšanu, jo īpaši ar mērķi nodrošināt Eiropas mieru un kārtību, kā arī drošību ES kaimiņvalstīs un Rietumbalkānos; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzskata, ka Minskas vienošanos īstenošana parādītu Krievijas labo gribu palīdzēt atrisināt konfliktu Austrumukrainā un tās spēju garantēt Eiropas drošību; uzsver, ka apspriedes ir jārīko Normandijas formāta procesā, tostarp paredzot stiprāku ES lomu; atkārtoti pauž atbalstu Ukrainas suverenitātei un teritoriālajai integritātei; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzskata, ka ir svarīgi mazināt pašreizējo saspīlējumu un iesaistīties apspriedēs ar Krieviju, lai mazinātu pārpratumu, nepareizas interpretācijas un nepareizas izpratnes risku; tomēr atzīst, ka ES ir jābūt stingrām prasībām attiecībā uz Krieviju; uzsver, ka ir svarīgi, lai attiecībā uz strīdīgiem jautājumiem un krīzēm ES un Krievija sadarbotos saskaņā ar starptautiskiem noteikumiem un pozitīvi iesaistītos to starptautisko un daudzpusējo organizāciju darbā, kurās Krievija ir locekle, jo īpaši EDSO; |
| --- | --- |

5.

| 6. | stingri nosoda Krievijas iesaistīšanos Skripaļa lietā, kā arī Krievijas izlūkdienestu veiktajās dezinformācijas kampaņās un kiberuzbrukumos, kuru mērķis ir destabilizēt publisko un privāto komunikāciju infrastruktūru un palielināt spriedzi ES un tās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pauž nopietnas bažas par saiknēm starp Krievijas valdību un galēji labējām un populistiskām nacionālistiskām partijām un valdībām ES, kas apdraud Savienības pamatvērtības, kuras ir nostiprinātas ES Līguma 2. pantā un atspoguļotas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, tostarp demokrātijas, vienlīdzības, tiesiskuma un cilvēktiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | turklāt pauž nožēlu par to, ka Krievija cenšas destabilizēt ES kandidātvalstis, jo īpaši, piemēram, saistībā ar Maskavas sniegto atbalstu organizācijām un politiskajiem spēkiem, kuri ir pretrunā Prespas nolīgumam, ar kuru būtu jāizbeidz ieilgušais bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas un Grieķijas strīds attiecībā uz nosaukumu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzskata, ka Krievijas valsts dalībnieki iejaucās Brexit referenduma kampaņā, izmantojot atklātus un slēptus līdzekļus, tostarp sociālos plašsaziņas līdzekļus un, iespējams, nelikumīgu finansiālu atbalstu, ko pašlaik izmeklē Apvienotās Karalistes iestādes; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver, ka lielāka savstarpējā pārredzamība militāro un robežsardzes pasākumu jomā ir svarīga, lai izvairītos no turpmāka saspīlējuma; stingri nosoda Krievijas pārkāpumus attiecībā uz ES dalībvalstu gaisa telpu; aicina izstrādāt skaidru rīcības kodeksu attiecībā uz militāro un civilo lidmašīnu izmantoto gaisa telpu; šajā sakarībā stingri nosoda Krievijas atkārtotos pārkāpumus attiecībā uz Baltijas jūras reģiona valstu teritoriālajiem ūdeņiem un gaisa telpu; pauž nosodījumu Krievijas Federācijai saistībā ar tās atbildību par reisa MH17 notriekšanu 2014. gadā Austrumukrainā, ko pierādīja starptautiska izmeklētāju grupa, un prasa saukt vainīgos pie atbildības; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pauž nožēlu par cilvēktiesību situācijas būtisko pasliktināšanos, plaši izplatītiem un nepamatotiem ierobežojumiem attiecībā uz vārda, biedrošanās un miermīlīgas pulcēšanās brīvību Krievijā un pauž nopietnas bažas par cilvēktiesību aizstāvju, protestu aktīvistu un citu kritiķu apspiešanu un iebiedēšanu, kā arī vajāšanu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pauž dziļas bažas par to, ka Krievija tik nepārprotami demonstrē savu militāro spēku, izsaka draudus citām valstīm un pauž vēlmi un gatavību ar īstām darbībām izmantot militāro spēku pret citām valstīm, tostarp modernizētus kodolieročus, kā to 2018. gadā vairākkārt ir paudis prezidents V. Putins; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nosoda to, ka valdība turpina apspiest opozīciju un plašsaziņas līdzekļu brīvību, kā arī īsteno represijas pret aktīvistiem, politiskajiem oponentiem un tiem, kas atklāti nepiekrīt valdībai; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pauž bažas par ziņojumiem, ka Čečenijā patvaļīgi tiek aizturēti un spīdzināti tie vīrieši, kuri tiek uzskatīti par homoseksuāliem, un nosoda Čečenijas valdības paziņojumus, kuros tiek noliegta homoseksuāļu esamība šajā valstī un provocēta vardarbība pret LGBTI personām; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, ka globālās problēmas saistībā ar klimata pārmaiņām, vidi, energoapgādes drošību, digitalizāciju kopā ar algoritmisku lēmumu pieņemšanu un mākslīgo intelektu, ārvalstu un drošības jautājumiem, masu iznīcināšanas ieroču neizplatīšanu un cīņu pret terorismu un organizēto noziedzību, kā arī norises jutīgajā Arktikas vidē pieprasa selektīvu sadarbību ar Krieviju; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pauž bažas par to, ka Krievijas uzņēmumi un personas, kas mēģina legalizēt korupcijas ieņēmumus, katru gadu legalizē simtiem miljardu noziedzīgi iegūtu euro, un aicina veikt izmeklēšanu par šiem noziegumiem; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, ka Krievijas nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācija un organizētas noziedzīgas finanšu darbības tiek izmantotas graujošiem politiskiem mērķiem un apdraud Eiropas drošību un stabilitāti; uzskata, ka nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas milzīgais apjoms ir daļa no naidīgām darbībām, kas ir paredzētas, lai apdraudētu, sniegtu nepareizu informāciju un destabilizētu, vienlaikus atbalstot noziedzīgas darbības un korupciju; norāda, ka Krievijas nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas darbības Eiropas Savienībā apdraud suverenitāti un tiesiskumu visās dalībvalstīs, kurās Krievija veic šīs darbības; norāda, ka tas ir drauds Eiropas drošībai un stabilitātei, kā arī galvenā Eiropas Savienības kopējās ārpolitikas un drošības politikas problēma; |
| --- | --- |

17.

| 18. | nosoda nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas darbības, nelikumīgas finanšu darbības un citus Krievijas izmantotos ekonomiskās karadarbības līdzekļus; prasa ES kompetentajām finanšu iestādēm pastiprināt gan savstarpējo sadarbību, gan arī sadarbību ar attiecīgiem izlūkdienestiem un drošības dienestiem, lai cīnītos pret Krievijas īstenotajām nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas darbībām; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atkārtoti norāda, ka, lai gan ES nostāja ir stingra, konsekventa un saskaņota attiecībā uz ES sankcijām pret Krieviju, kuras tiks pagarinātas, kamēr turpināsies Krievijas starptautisko tiesību pārkāpumi, ir jāturpina koordinēt un saskaņot tās ārpolitikas un drošības politikas pieeja Krievijai; šajā sakarībā aicina dalībvalstis izbeigt tā dēvēto zelta vīzu/pasu programmas, kas dod labumu Krievijas oligarhiem, kuri bieži vien ir Kremļa atbalstītāji un var apdraudēt starptautisko sankciju efektivitāti; atkārto savus iepriekšējos aicinājumus pieņemt Eiropas Magņitska tiesību aktu (ES Globālais cilvēktiesību sankciju režīms) un aicina Padomi bez liekas kavēšanās turpināt darbu pie šā jautājuma; aicina dalībvalstis pilnībā sadarboties Eiropas mērogā attiecībā uz to politiku Krievijai; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzsver, ka ierobežojošie pasākumi, kas saistīti ar Austrumukrainu un okupēto Krimu, netiek vērsti pret Krievijas iedzīvotājiem, bet gan pret konkrētām personām un uzņēmumiem, kas saistīti ar Krievijas vadību; |
| --- | --- |

20.

| 21. | šajā sakarībā uzsver, ka iekšpolitikas un ārpolitikas saskanība un labāka ārpolitikas koordinācija ir būtiska, lai panāktu vienotāku, efektīvāku un veiksmīgāku ES ārējo un drošības politiku, tostarp attiecībā uz Krieviju; uzsver, ka tas attiecas īpaši uz tādām politikas jomām kā Eiropas aizsardzības savienība, Eiropas Enerģētikas savienība, kiberaizsardzība un stratēģiskās komunikācijas instrumenti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | nosoda to, ka ir Krievija pārkāpa kaimiņvalstu teritoriālo integritāti, tostarp nelikumīgi nolaupot šo valstu pilsoņus, lai varētu viņiem izvirzīt apsūdzības Krievijas tiesā; turklāt nosoda to, ka Krievija ļaunprātīgi izmanto Interpolu, izdodot “meklēšanā izsludinātas personas brīdinājumus”, t. s. “sarkanos paziņojumus”, lai vajātu politiskos oponentus; |
| --- | --- |

22.

| 23. | nosoda Krievijas rīcību Azovas jūrā, ciktāl tā ir starptautisko jūras tiesību un Krievijas starptautisko saistību pārkāpums, kā arī Kerčas tilta būvniecību un zemūdens kabeļu ieklāšanu līdz nelikumīgi anektētajai Krimas pussalai bez Ukrainas piekrišanas; joprojām pauž lielas bažas par Krievijas veikto Azovas jūras, Melnās jūras reģiona un Kaļiņingradas apgabala militarizāciju, kā arī par vairākkārtējiem Eiropas valstu teritoriālo ūdeņu pārkāpumiem Baltijas jūrā; |
| --- | --- |

23.

| 24. | vēlreiz apliecina savu nepārprotamo atbalstu Gruzijas suverenitātei un teritoriālajai integritātei; aicina Krieviju pārtraukt Gruzijas teritoriju Abhāzijas un Chinvali reģiona/Dienvidosetijas okupāciju un pilnībā ievērot Gruzijas suverenitāti un teritoriālo integritāti; uzsver, ka Krievijas Federācijai bez nosacījumiem jāpilda visi 2008. gada 12. augusta vienošanās par uguns pārtraukšanu noteikumi, jo īpaši saistības atsaukt visus tās militāros spēkus no Gruzijas teritorijas; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzsver, ka Krievijas starptautisko noteikumu pārkāpumi — šajā gadījumā attiecībā uz brīvu pieeju jūrām, divpusējiem nolīgumiem un Krimas nelikumīgā aneksija — rada draudus Krievijas kaimiņvalstīm visās Eiropas daļās, ne tikai Melnās jūras reģionā, bet arī Baltijas jūras reģionā un Vidusjūras reģionā; uzsver, ka ir svarīgi visos šajos aspektos izstrādāt stingru politiku attiecībā uz Krieviju; |
| --- | --- |

25.

| 26. | norāda, ka ODIHR vēlēšanu novērošanas misijas Starptautiskā vēlēšanu novērošanas misija (IEOM) un EDSO Parlamentārā asambleja novēroja 2018. gada 18. martā notikušās prezidenta vēlēšanas; norāda, ka ODIHR vēlēšanu novērošanas misijas nobeiguma ziņojumā ir teikts, ka vēlēšanas notika pārmērīgi kontrolētā tiesiskajā un politiskajā vidē, ko raksturoja pastāvīgs spiediens uz kritiskiem viedokļiem un pulcēšanās, biedrošanās un vārda pamatbrīvību, kā arī kandidātu reģistrācijas ierobežojumi, un tāpēc trūka patiesas konkurences; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pauž bažas par nepārtraukto Krievijas atbalstu autoritāriem režīmiem un tādām valstīm kā Ziemeļkoreja, Irāna, Venecuēla, Sīrija, Kuba, Nikaragva un citas valstis un tās pašreizējo praksi bloķēt jebkādu starptautisku rīcību, izmantojot savas veto pilnvaras ANO Drošības padomē (ANO DP); |
| --- | --- |

27.

Kopīgu interešu jomas

| 28. | atkārtoti pauž atbalstu pieciem principiem, kas nosaka ES politiku attiecībā uz Krieviju, un aicina sīkāk definēt selektīvas iesaistīšanās principu; iesaka pievērst uzmanību jautājumiem, kas saistīti ar Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas reģionu un ziemeļu un Arktikas reģionu, terorismu, vardarbīgu ekstrēmismu, ieroču neizplatīšanu, ieroču kontroli, stratēģisku stabilitāti kiberjomā, organizēto noziedzību, migrāciju un klimata pārmaiņām, tostarp kopīgiem centieniem aizsargāt ANO DP apstiprināto Kopīgo visaptverošo rīcības plānu (KVRP) ar Irānu un izbeigt karu Sīrijā; atkārtoti norāda, ka, lai gan ir jāturpina apspriešanās starp ES un Krieviju par kiberterorismu un organizēto noziedzību, Krievijas sistemātiskajiem hibrīddraudiem ir nepieciešama spēcīga atturoša ietekme; šajā sakarībā aicina izveidot ES, Krievijas, Ķīnas un Vidusāzijas dialogu par savienojamību; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzsver, ka ES pašlaik ir Krievijas lielākais tirdzniecības partneris un arī tuvākajā nākotnē saglabās nozīmīga ekonomikas partnera stāvokli, bet ka “Nord Stream 2” palielina ES atkarību no Krievijas gāzes piegādēm, apdraud ES iekšējo tirgu un neatbilst ES enerģētikas politikai, ne arī tās stratēģiskajām interesēm, un tādēļ šis projekts ir jāpārtrauc; uzsver, ka ES joprojām ir apņēmusies pabeigt Eiropas Enerģētikas savienības izveidi un dažādot savus energoresursus; uzsver, ka neviens jauns projekts nebūtu jāīsteno bez iepriekšēja juridiska novērtējuma par tā juridisku atbilstību ES tiesību aktiem un saskaņotajām politiskajām prioritātēm; pauž nožēlu par Krievijas politiku izmantot savus energoresursus kā politisku instrumentu, lai īstenotu, saglabātu un palielinātu savu politisko ietekmi un izdarītu spiedienu uz jomu, ko tā uzskata par savas ietekmes sfēru, un uz galapatērētājiem; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzsver, ka ES un Krievijas pārrobežu sadarbības programmas un konstruktīva sadarbība Ziemeļu dimensijas partnerībās un Barenca jūras Eiroarktiskajā reģionā sniedz taustāmus ieguvumus pārrobežu teritoriju iedzīvotājiem un atbalsta šo reģionu ilgtspējīgu attīstību; šajā sakarībā iesaka arī turpmāk veicināt visas šīs pozitīvās konstruktīvas sadarbības jomas; |
| --- | --- |

30.

| 31. | norāda, ka ir svarīgi veidot tiešus personiskus kontaktus, piemēram, ar izglītības un kultūras palīdzību; |
| --- | --- |

31.

| 32. | aicina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci / Savienības augstās pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos un dalībvalstis pastiprināt centienus nolūkā rasts risinājumu tā dēvētajiem iesaldētajiem konfliktiem austrumu kaimiņvalstīs, lai panāktu lielāku drošību un stabilitāti ES austrumu partneriem; |
| --- | --- |

32.

Ieteikumi

| 33. | uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt nepārtrauktu politisko un finansiālo atbalstu cilvēku savstarpējiem kontaktiem kopumā un jo īpaši pilsoniskās sabiedrības aktīvistiem, cilvēktiesību aizstāvjiem, emuāru autoriem, neatkarīgiem plašsaziņas līdzekļiem, pētnieciskajiem žurnālistiem, akadēmisko aprindu pārstāvjiem un publiskām personām, kuras nebaidās paust savu viedokli, un NVO; aicina Komisiju paredzēt vērienīgāku un ilgtermiņa finansiālu, institucionālo un spēju veidošanas atbalstu Krievijas pilsoniskajai sabiedrībai ar pašreizējiem ārējiem finanšu instrumentiem un aicina dalībvalstis sniegt vēl lielāku ieguldījumu šajā palīdzībā; mudina dalībvalstis aktīvi īstenot ES pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem, nodrošinot efektīvu un laicīgu atbalstu un aizsardzību cilvēktiesību aizstāvjiem, žurnālistiem un citiem aktīvistiem; jo īpaši mudina dalībvalstis izsniegt ilgtermiņa vīzas apdraudētajiem cilvēktiesību aizstāvjiem un viņu ģimenes locekļiem; atbalsta lielāku finansējumu žurnālistu apmācībai un apmaiņām ar Eiropas žurnālistiem, kā arī instrumentiem, kas veicina cilvēktiesības un demokrātiju, piemēram, Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instrumentam (EIDHR) un Eiropas Demokrātijas fondam (EDF); |
| --- | --- |

33.

| 34. | aicina veicināt cilvēku savstarpējos kontaktus, īpašu uzmanību pievēršot jauniešiem, ciešākam dialogam un sadarbībai starp ES un Krievijas ekspertiem, pētniekiem, pilsoniskajām sabiedrībām un vietējām iestādēm, un pastiprināt studentu, profesionālo praktikantu un jauniešu apmaiņu, jo īpaši programmas “Erasmus +” ietvaros; šajā sakarībā atbalsta finansējuma palielināšanu jaunajām “Erasmus+” programmām 2021. –2027. gada laikposmam; norāda, ka ES Krievijai piedāvā lielāko akadēmiskās mobilitātes iespēju skaitu salīdzinājumā ar citām starptautiskajām partnervalstīm; |
| --- | --- |

34.

| 35. | aicina bez nosacījumiem atbrīvot visus cilvēktiesību aizstāvjus un citas personas, kas aizturētas par to, ka miermīlīgi īstenojušas savas tiesības uz vārda, pulcēšanās un biedrošanās brīvību, tostarp Cilvēktiesību centra “Memoriāls” direktoru Čečenijas Republikā Ojubu Titjevu, kurš tiek tiesāts, pamatojoties uz safabricētām narkotiku glabāšanas apsūdzībām; mudina Krievijas iestādes nodrošināt, lai pilnībā tiktu ievērotas viņu cilvēktiesības un juridiskās tiesības, tostarp tiesības uz advokāta palīdzību, medicīnisko aprūpi, fizisko neaizskaramību, cilvēcisko cieņu un aizsardzību pret tiesu iestāžu īstenotu vajāšanu, kriminālatbildības noteikšanu un patvaļīgu apcietināšanu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | norāda, ka pilsoniskās sabiedrības organizācijas bieži vien ir pārāk vājas, lai būtiski ietekmētu cīņu pret korupciju Krievijā, savukārt NVO tiek sistemātiski atturētas no aktīvas iesaistīšanās jebkādos korupcijas apkarošanas pasākumos vai sabiedrības integritātes veicināšanā; uzsver, ka ir nepieciešams iesaistīt pilsonisko sabiedrību korupcijas apkarošanas politikas efektivitātes neatkarīgā uzraudzībā; aicina Krieviju pareizi īstenot starptautiskos pretkorupcijas standartus, kas noteikti, piemēram, ANO Pretkorupcijas konvencijā un ESAO Konvencijā par ārvalstu amatpersonu kukuļošanas apkarošanu starptautiskajos uzņēmējdarbības darījumos (Konvencija par kukuļdošanas novēršanu); |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzsver, ka cilvēktiesību veicināšanai un tiesiskumam arī turpmāk jābūt galvenajiem elementiem, uz kuru pamata ES veido attiecības ar Krieviju; tādēļ aicina ES un dalībvalstis turpināt cilvēktiesību jautājumu risināšanu visā saziņā ar Krievijas amatpersonām; mudina ES pastāvīgi aicināt Krieviju atcelt vai grozīt visus tiesību aktus un noteikumus, kas nav savienojami ar starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem, tostarp noteikumus, kas ierobežo vārda, pulcēšanās un biedrošanās brīvību; |
| --- | --- |

37.

| 38. | Pauž pārliecību, ka Krievijas dalība Eiropas Padomē ir būtisks elements pastāvošajā institucionālo attiecību ainā Eiropā; cer uz to, ka var tik rasti veidi, kā pārliecināt Krieviju nepārtraukt tās dalību Eiropas Padomē. |
| --- | --- |

38.

| 39. | nosoda Krievijas valdības mēģinājumus bloķēt interneta ziņapmaiņas pakalpojumus un tīmekļa vietnes; mudina Krievijas valdību ievērot pamattiesības uz vārda brīvību un privātumu gan tiešsaistē, gan arī bezsaistē; |
| --- | --- |

39.

| 40. | aicina ES iestādes un dalībvalstis pielikt lielākas pūles, lai palielinātu izturētspēju, jo īpaši kibertelpas un plašsaziņas līdzekļu jomā, paredzot arī mehānismus, ar kuru palīdzību atklāt un apkarot iejaukšanos vēlēšanās; aicina pastiprināt spēju pretoties kiberuzbrukumiem; pauž dziļas bažas par to, ka ES reakcija uz Krievijas propagandas kampaņu un masveida tiešās dezinformācijas uzbrukumiem un ES atbilde ir bijusi nepietiekama ir jāstiprina arī turpmāk, jo īpaši pirms gaidāmajām Eiropas Parlamenta vēlēšanām, kuras notiks 2019. gada maijā; šajā sakarībā uzsver, ka ir ievērojami jāpalielina ES finansējums un cilvēkresursi Austrumu Stratēģiskās komunikācijas operatīvās grupas vajadzībām; aicina sniegt ES mēroga atbalstu Eiropas kiberdrošības nozarei, funkcionējošam digitālajam iekšējam tirgum un pastiprināt iesaistīšanos pētniecībā; šajā sakarībā mudina Austrumu Stratēģiskās komunikācijas operatīvo grupu popularizēt Eiropas vērtības krievu valodā; atzinīgi vērtē to, ka ir pieņemts ES rīcības plāns dezinformācijas apkarošanai, un aicina dalībvalstis un visus attiecīgos ES dalībniekus īstenot tajā paredzētās darbības un pasākumus, jo īpaši gatavojoties gaidāmajām Eiropas Parlamenta vēlēšanām, kuras notiks 2019. gada maijā; |
| --- | --- |

40.

| 41. | aicina ES apsvērt iespēju ES un starptautiskā līmenī izstrādāt saistošu tiesisko regulējumu par hibrīdkara novēršanu, kas dotu iespēju Savienībai stingri reaģēt uz kampaņām, kas apdraud demokrātiju vai tiesiskumu, tostarp piemērot mērķtiecīgas sankcijas tiem, kuri atbildīgi par šādu kampaņu plānošanu un īstenošanu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | uzskata, ka jēgpilnam dialogam ir vajadzīga lielāka dalībvalstu vienotība un skaidrāka informācija par ES sarkanajām līnijām; tādēļ uzsver, ka ES vajadzētu būt gatavai pieņemt papildu sankcijas, tostarp mērķtiecīgas individuālas sankcijas, un ierobežot finanšu un tehnoloģiju pieejamību, ja turpināsies Krievijas starptautisko tiesību pārkāpumi; tomēr uzsver, ka šādi pasākumi netiek vērsti pret Krievijas iedzīvotājiem, bet gan pret konkrētām personām; aicina Padomi veikt padziļinātu sankciju režīma efektivitātes un stingrības analīzi; atzinīgi vērtē Padomes lēmumu noteikt ierobežojošos pasākumus pret Eiropas uzņēmumiem, kuri ir iesaistīti Kerčas tilta nelikumīgajā būvniecībā; atkārtoti pauž bažas par to, ka ar šo uzņēmumu iesaistīšanos tika apzināti vai neapzināti apdraudēts ES sankciju režīms; šajā sakarībā aicina Komisiju izvērtēt un pārbaudīt, kā tiek piemēroti spēkā esošie ES ierobežojošie pasākumi, un aicina dalībvalstis apmainīties ar informāciju par valsts muitas veiktajām izmeklēšanām vai kriminālizmeklēšanām saistībā ar iespējamiem pārkāpumiem; |
| --- | --- |

42.

| 43. | aicina izveidot ES mēroga mehānismu, kas ļautu pārbaudīt politisko partiju finansējumu, un veikt attiecīgus pasākumus, lai izvairītos no tā, ka dažas partijas un kustības tiek izmantotas, lai no iekšpuses destabilizētu Eiropas projektu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | nosoda Krievijas militāro mācību pieaugošo darbības jomu un skaitu, ja Krievijas bruņotie īsteno mācības attiecībā uz uzbrukuma scenārijiem ar kodolieroču izmantošanu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | mudina Komisiju un Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) nekavējoties izstrādāt priekšlikumu ES mēroga Magņitska tiesību aktam, kas ļautu noteikt vīzu aizliegumus un piemērot mērķtiecīgas sankcijas, piemēram, bloķējot īpašumu un intereses saistībā ar īpašumu ES jurisdikcijā, attiecinot to uz atsevišķiem valsts ierēdņiem vai personām, kuras rīkojas oficiālā statusā un ir atbildīgas par korupciju vai smagiem cilvēktiesību pārkāpumiem; uzsver, ka ir svarīgi izveidot tūlītēju sankciju sarakstu, lai nodrošinātu efektīvu Eiropas Magņitska tiesību akta īstenošanu; |
| --- | --- |

45.

| 46. | aicina ES pārbaudīt spēkā esošo ES ierobežojošo pasākumu piemērošanu, kā arī apmainīties ar informāciju starp dalībvalstīm, lai nodrošinātu, ka ES sankciju režīms pret Krievijas darbībām netiek apdraudēts, bet tiek piemērots proporcionāli Krievijas radītajam apdraudējumam; uzsver, ka ir bīstami vājināt sankcijas, ja Krievija nespēj nepārprotami, ne tikai vārdos, bet arī acīmredzamos darbos pierādīt, ka tā ievēro Eiropas robežas, kaimiņvalstu un citu tautu suverenitāti, kā arī starptautiskos noteikumus un nolīgumus; atkārtoti uzsver, ka ierastā uzņēmējdarbība var būt iespējama tikai tad, ja Krievija pilnībā ievēro noteikumus un ierobežo sevi, lai rīkotos miermīlīgā ceļā; |
| --- | --- |

46.

| 47. | atkārto, ka Krievijai nav veto tiesību attiecībā uz Eiropas tautu eiroatlantiskajiem mērķiem; |
| --- | --- |

47.

| 48. | aicina Komisiju cieši uzraudzīt Krievijas atbildes sankciju radītās sekas uz ekonomikas dalībniekiem un vajadzības gadījumā apsvērt kompensācijas pasākumus; |
| --- | --- |

48.

| 49. | uzsver, ka konfliktam Austrumukrainā var būt vienīgi politiski risinājumi; atbalsta uzticības veicināšanas pasākumus Donbasa reģionā; atbalsta pilnvaras izvietot ANO miera uzturēšanas spēkus šajā Austrumukrainas reģionā; atkārto aicinājumu iecelt ES īpašo sūtni Krimā un Donbasa reģionā; |
| --- | --- |

49.

| 50. | nosoda patvaļīgo aizliegumu ES politiķiem, tostarp pašreizējiem un bijušajiem Eiropas Parlamenta deputātiem un ES amatpersonām ieceļot Krievijas teritorijā; aicina nekavējoties un bez nosacījumiem savstarpēji atcelt ieceļošanas aizliegumu; |
| --- | --- |

50.

| 51. | aicina Krieviju nekavējoties atbrīvot politieslodzītos, tostarp ārvalstu pilsoņus, un žurnālistus; |
| --- | --- |

51.

| 52. | aicina Krieviju pilnībā sadarboties saistībā ar starptautisko izmeklēšanu par MH17 lidmašīnas notriekšanu, kas, iespējams, varētu būt kara noziegums; nosoda visus mēģinājumus vai lēmumus piešķirt amnestiju tiem, kas atzīti par atbildīgiem, vai kavēt viņu kriminālvajāšanu, jo vainīgās personas būtu jāsauc pie atbildības; |
| --- | --- |

52.

| 53. | aicina Krievijas valdību nebloķēt ANO Drošības padomes rezolūcijas par situāciju Sīrijā, kurās ir mēģināts risināt jautājumu par nepārtraukto vardarbību pret civiliedzīvotājiem, tostarp ķīmisko ieroču izmantošanu, smagiem Ženēvas konvenciju pārkāpumiem un vispārējo cilvēktiesību pārkāpumiem; |
| --- | --- |

53.

| 54. | atbalsta tādas integrētas Eiropas Enerģētikas savienības drīzu pabeigšanu, kas nākotnē aptvertu arī austrumu partnervalstis; uzsver, ka šajā ziņā nozīmīga loma var būt vērienīgai energoefektivitātes un atjaunojamo energoresursu politikai; stingri nosoda Krievijas spiedienu uz Baltkrieviju nolūkā panākt, lai tā faktiski atteiktos no savas neatkarības; uzsver, ka neatkarīgi no ES un Krievijas stratēģijas virzības Eiropas Savienībai ir jāpastiprina savas saistības un atbalsts saviem Austrumu partneriem un jāatbalsta reformas, lai stiprinātu drošību un stabilitāti, demokrātisku pārvaldību un tiesiskumu; |
| --- | --- |

54.

| 55. | atbalsta lielāku finansējumu Eiropas Demokrātijas fondam, Krievu valodas ziņu dienestam (“Russian Language News Exchange”– RLNE) un citiem instrumentiem demokrātijas un cilvēktiesību veicināšanai Krievijā un citviet; |
| --- | --- |

55.

| 56. | aicina Krievijas iestādes nosodīt komunismu un padomju režīmu un sodīt vainīgos par tajā izdarītajiem noziegumiem un nodarījumiem; |
| --- | --- |

56.

o

o o

| 57. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  OV C 407, 4.11.2016., 35. lpp.

(2)  “Protokols par trīspusējās kontaktgrupas apspriežu rezultātiem” (parakstīts 2014. gada 5. septembrī) un “Pasākumu kopums Minskas vienošanos īstenošanai” (pieņemts 2015. gada 12. februārī).

(3)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0266.

(4)  OV C 35, 31.1.2018., 38. lpp.

(5)  OV C 408, 30.11.2017., 43. lpp.

(6)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0259.

(7)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0435.

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/16 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/16

---

P8_TA(2019)0158

ES konfliktu novēršanas un starpniecības spēju uzlabošana

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta rezolūcija par ES konfliktu novēršanas un mediācijas spēju uzlabošanu (2018/2159(INI))

(2021/C 23/03)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un citus ANO cilvēktiesību līgumus un instrumentus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un citus ANO cilvēktiesību līgumus un instrumentus,

| — | ņemot vērā ANO Statūtu principus un mērķus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Statūtu principus un mērķus,

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvenciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvenciju,

| — | ņemot vērā Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) 1975. gada Helsinku Nobeiguma aktu un visus tā principus, jo tas ir Eiropas un plašāka reģiona drošības kārtības stūrakmens, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) 1975. gada Helsinku Nobeiguma aktu un visus tā principus, jo tas ir Eiropas un plašāka reģiona drošības kārtības stūrakmens,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un Līgumu par Eiropas Savienības darbību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

| — | ņemot vērā ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM) un Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM) un Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes rezolūcijas par konfliktu novēršanu un mediāciju, kā arī rezolūcijas par sievietēm, mieru un drošību, un par jauniešiem, mieru un drošību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes rezolūcijas par konfliktu novēršanu un mediāciju, kā arī rezolūcijas par sievietēm, mieru un drošību, un par jauniešiem, mieru un drošību,

| — | ņemot vērā 2009. gada 10. novembrī pieņemto Padomes koncepciju par ES starpniecības un dialoga spēju stiprināšanu (15779/09), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada 10. novembrī pieņemto Padomes koncepciju par ES starpniecības un dialoga spēju stiprināšanu (15779/09),

| — | ņemot vērā Globālo Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģiju, ko 2016. gada 28. jūnijā iesniedza Komisijas priekšsēdētāja vietniece / Savienības augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP/PV) Federika Mogerīni, kā arī pirmo ziņojumu par šīs stratēģijas īstenošanu “From Shared Vision to Common Action: Implementing the EU Global Strategy” (“No kopīga redzējuma uz kopīgu rīcību — ES globālās stratēģijas īstenošana”), kas tika publicēts 2017. gada 18. jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Globālo Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģiju, ko 2016. gada 28. jūnijā iesniedza Komisijas priekšsēdētāja vietniece / Savienības augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP/PV) Federika Mogerīni, kā arī pirmo ziņojumu par šīs stratēģijas īstenošanu “From Shared Vision to Common Action: Implementing the EU Global Strategy” (“No kopīga redzējuma uz kopīgu rīcību — ES globālās stratēģijas īstenošana”), kas tika publicēts 2017. gada 18. jūnijā,

| — | ņemot vērā tā 2017. gada 15. novembra ieteikumu Padomei, Komisijai un EĀDD par Austrumu partnerību, gatavojoties 2017. gada novembra samitam (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2017. gada 15. novembra ieteikumu Padomei, Komisijai un EĀDD par Austrumu partnerību, gatavojoties 2017. gada novembra samitam (1),

| — | ņemot vērā tā 2018. gada 5. jūlija ieteikumu Padomei par ANO Ģenerālās asamblejas 73. plenārsesiju (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2018. gada 5. jūlija ieteikumu Padomei par ANO Ģenerālās asamblejas 73. plenārsesiju (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 12. decembra Regulu (ES) 2017/2306, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 230/2014, ar ko izveido stabilitātes un miera veicināšanas instrumentu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 12. decembra Regulu (ES) 2017/2306, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 230/2014, ar ko izveido stabilitātes un miera veicināšanas instrumentu (3),

| — | ņemot vērā Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2018. gada 13. jūnija priekšlikumu Padomei, kas iesniegts ar Komisijas atbalstu, par Padomes lēmumu, ar ko izveido Eiropas Miera nodrošināšanas fondu (HR(2018) 94), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2018. gada 13. jūnija priekšlikumu Padomei, kas iesniegts ar Komisijas atbalstu, par Padomes lēmumu, ar ko izveido Eiropas Miera nodrošināšanas fondu (HR(2018) 94),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A8-0075/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A8-0075/2019),

| A. | tā kā starptautiskā miera un drošības veicināšana ir daļa no ES raison d’être, kas tika atzīts 2012. gada Nobela Miera prēmijas pasniegšanā, un tam ir būtiska nozīme Lisabonas līgumā; |
| --- | --- |

A.

tā kā starptautiskā miera un drošības veicināšana ir daļa no ES raison d’être, kas tika atzīts 2012. gada Nobela Miera prēmijas pasniegšanā, un tam ir būtiska nozīme Lisabonas līgumā;

| B. | tā kā ES ir apņēmusies īstenot programmu sieviešu, miera un drošības jomā saskaņā ar ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 1325 un turpmākiem atjauninājumiem un Jaunatnes, miera un drošības programmu saskaņā ar ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 2250 un turpmākajiem atjauninājumiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES ir apņēmusies īstenot programmu sieviešu, miera un drošības jomā saskaņā ar ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 1325 un turpmākiem atjauninājumiem un Jaunatnes, miera un drošības programmu saskaņā ar ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 2250 un turpmākajiem atjauninājumiem;

| C. | tā kā ES ir viena no lielākajām līdzekļu devējām, kas atbalsta konfliktu novēršanu un miera veidošanu, izmantojot savus ārējās palīdzības instrumentus; |
| --- | --- |

C.

tā kā ES ir viena no lielākajām līdzekļu devējām, kas atbalsta konfliktu novēršanu un miera veidošanu, izmantojot savus ārējās palīdzības instrumentus;

| D. | tā kā ES kā galvenajai starptautisko organizāciju atbalstītājai, palīdzības sniedzējai un pasaules lielākajai tirdzniecības partnerei būtu jāuzņemas vadošā loma miera veidošanā, konfliktu novēršanā un starptautiskās drošības stiprināšanā; tā kā konfliktu novēršana un mediācija būtu jāformulē kā daļa no visaptverošas pieejas, kas apvieno drošību, diplomātiju un attīstību; |
| --- | --- |

D.

tā kā ES kā galvenajai starptautisko organizāciju atbalstītājai, palīdzības sniedzējai un pasaules lielākajai tirdzniecības partnerei būtu jāuzņemas vadošā loma miera veidošanā, konfliktu novēršanā un starptautiskās drošības stiprināšanā; tā kā konfliktu novēršana un mediācija būtu jāformulē kā daļa no visaptverošas pieejas, kas apvieno drošību, diplomātiju un attīstību;

| E. | tā kā ir nepieciešama sadarbība ar reģionālām organizācijām, piemēram, ar EDSO un tās 1975. gada Helsinku Nobeiguma aktu, kurā cita starpā paredzēti principi par spēka neizmantošanu, valstu teritoriālo integritāti, vienlīdzīgām tiesībām un tautu pašnoteikšanos, un tā kā šīm organizācijām ir būtiska nozīme konfliktu novēršanā un mediācijā; |
| --- | --- |

E.

tā kā ir nepieciešama sadarbība ar reģionālām organizācijām, piemēram, ar EDSO un tās 1975. gada Helsinku Nobeiguma aktu, kurā cita starpā paredzēti principi par spēka neizmantošanu, valstu teritoriālo integritāti, vienlīdzīgām tiesībām un tautu pašnoteikšanos, un tā kā šīm organizācijām ir būtiska nozīme konfliktu novēršanā un mediācijā;

| F. | tā kā vardarbīgu konfliktu novēršanai ir būtiska nozīme, lai risinātu drošības problēmas, ar kurām saskaras Eiropa un tās kaimiņvalstis, un lai panāktu politisko un sociālo progresu; tā kā novēršana ir arī būtisks efektīvu daudzpusēju attiecību elements un tā ir lietderīga, lai sasniegtu ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM) , jo īpaši 16. mērķi par miermīlīgu un iekļaujošu sabiedrību, tiesu iestāžu pieejamību visām personām un efektīvas, pārskatatbildīgas un iekļaujošas iestādes visos līmeņos; |
| --- | --- |

F.

tā kā vardarbīgu konfliktu novēršanai ir būtiska nozīme, lai risinātu drošības problēmas, ar kurām saskaras Eiropa un tās kaimiņvalstis, un lai panāktu politisko un sociālo progresu; tā kā novēršana ir arī būtisks efektīvu daudzpusēju attiecību elements un tā ir lietderīga, lai sasniegtu ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM) , jo īpaši 16. mērķi par miermīlīgu un iekļaujošu sabiedrību, tiesu iestāžu pieejamību visām personām un efektīvas, pārskatatbildīgas un iekļaujošas iestādes visos līmeņos;

| G. | tā kā pastāvīgs ES atbalsts trešo valstu civilajiem un militārajiem dalībniekiem ir svarīgs faktors, lai novērstu atkārtotus vardarbīgus konfliktus; tā kā ilgtspējīgs un ilgstošs miers un drošība nav nošķirami no ilgtspējīgas attīstības; |
| --- | --- |

G.

tā kā pastāvīgs ES atbalsts trešo valstu civilajiem un militārajiem dalībniekiem ir svarīgs faktors, lai novērstu atkārtotus vardarbīgus konfliktus; tā kā ilgtspējīgs un ilgstošs miers un drošība nav nošķirami no ilgtspējīgas attīstības;

| H. | tā kā konfliktu novēršanai un mediācijai būtu jānodrošina stabilitātes saglabāšana un attīstība tajās valstīs un ģeogrāfiskajās zonās, kuru situācija rada tiešus draudus Savienības drošībai; |
| --- | --- |

H.

tā kā konfliktu novēršanai un mediācijai būtu jānodrošina stabilitātes saglabāšana un attīstība tajās valstīs un ģeogrāfiskajās zonās, kuru situācija rada tiešus draudus Savienības drošībai;

| I. | tā kā novēršana ir stratēģiska funkcija, ar kuru tiek nodrošināta efektīva rīcība pirms krīzēm; tā kā arī mediācija ir viens no diplomātijas instrumentiem, ko var izmantot, lai novērstu, ierobežotu vai atrisinātu konfliktu; |
| --- | --- |

I.

tā kā novēršana ir stratēģiska funkcija, ar kuru tiek nodrošināta efektīva rīcība pirms krīzēm; tā kā arī mediācija ir viens no diplomātijas instrumentiem, ko var izmantot, lai novērstu, ierobežotu vai atrisinātu konfliktu;

| J. | tā kā iekšējā un ārējā drošība ir arvien ciešāk saistītas un sarežģīto globālo problēmu risināšanai ir vajadzīga visaptveroša un integrēta ES pieeja ārējiem konfliktiem un krīzēm; |
| --- | --- |

J.

tā kā iekšējā un ārējā drošība ir arvien ciešāk saistītas un sarežģīto globālo problēmu risināšanai ir vajadzīga visaptveroša un integrēta ES pieeja ārējiem konfliktiem un krīzēm;

| K. | tā kā ir vajadzīga stingrāka starpiestāžu pieeja, lai nodrošinātu, ka ES spēj pilnībā attīstīt un īstenot savas spējas; |
| --- | --- |

K.

tā kā ir vajadzīga stingrāka starpiestāžu pieeja, lai nodrošinātu, ka ES spēj pilnībā attīstīt un īstenot savas spējas;

| L. | tā kā ES globālā stratēģija, politiskie paziņojumi un iestāžu attīstība ir atzinīgi vērtējami pierādījumi par AP/PV apņemšanos piešķirt prioritāti konfliktu novēršanai un starpniecībai; |
| --- | --- |

L.

tā kā ES globālā stratēģija, politiskie paziņojumi un iestāžu attīstība ir atzinīgi vērtējami pierādījumi par AP/PV apņemšanos piešķirt prioritāti konfliktu novēršanai un starpniecībai;

| M. | tā kā ārējās finansēšanas instrumenti sniedz ievērojamu ieguldījumu konfliktu novēršanā un miera veidošanā; |
| --- | --- |

M.

tā kā ārējās finansēšanas instrumenti sniedz ievērojamu ieguldījumu konfliktu novēršanā un miera veidošanā;

| N. | tā kā pārejas tiesiskums ir svarīgs tiesas un ārpustiesas mehānismu kopums, kura uzmanības lokā ir pārskatatbildība par iepriekšējiem pārkāpumiem, kā arī ilgtspējīgas, taisnīgas un miermīlīgas nākotnes izveidošana; |
| --- | --- |

N.

tā kā pārejas tiesiskums ir svarīgs tiesas un ārpustiesas mehānismu kopums, kura uzmanības lokā ir pārskatatbildība par iepriekšējiem pārkāpumiem, kā arī ilgtspējīgas, taisnīgas un miermīlīgas nākotnes izveidošana;

| O. | tā kā Parlaments ir ieņēmis nozīmīgu lomu parlamentārās diplomātijas jomā, tostarp attiecībā uz starpniecības un dialoga procesiem, ņemot vērā tā iedibināto dialoga un vienprātības veidošanas kultūru; |
| --- | --- |

O.

tā kā Parlaments ir ieņēmis nozīmīgu lomu parlamentārās diplomātijas jomā, tostarp attiecībā uz starpniecības un dialoga procesiem, ņemot vērā tā iedibināto dialoga un vienprātības veidošanas kultūru;

| P. | tā kā vardarbīgi konflikti un karš nesamērīgi ietekmē civilos iedzīvotājus, īpaši sievietes un bērnus un vairāk pakļauj sievietes nekā vīriešus ekonomiskās un seksuālās izmantošanas, piespiedu darba, pārvietošanas un aizturēšanas riskam, kā arī tādai seksuālai vardarbībai kā izvarošana, ko izmanto kā karadarbības taktiku; tā kā sieviešu un jauniešu aktīvai dalībai ir svarīga nozīme konfliktu novēršanā, miera veidošanā, kā arī visu veidu vardarbības, tostarp seksuālās un ar dzimumu saistītas vardarbības, novēršanā; |
| --- | --- |

P.

tā kā vardarbīgi konflikti un karš nesamērīgi ietekmē civilos iedzīvotājus, īpaši sievietes un bērnus un vairāk pakļauj sievietes nekā vīriešus ekonomiskās un seksuālās izmantošanas, piespiedu darba, pārvietošanas un aizturēšanas riskam, kā arī tādai seksuālai vardarbībai kā izvarošana, ko izmanto kā karadarbības taktiku; tā kā sieviešu un jauniešu aktīvai dalībai ir svarīga nozīme konfliktu novēršanā, miera veidošanā, kā arī visu veidu vardarbības, tostarp seksuālās un ar dzimumu saistītas vardarbības, novēršanā;

| Q. | tā kā ir būtiski iekļaut un atbalstīt pilsoniskās sabiedrības un vietējo dalībnieku, gan civilo, gan arī militāro, tostarp sieviešu, minoritāšu, pamatiedzīvotāju un jauniešu, aktīvu un jēgpilnu līdzdalību, veicinot un atvieglojot spēju un uzticības palielināšanu mediācijā, dialogā un samierināšanā; |
| --- | --- |

Q.

tā kā ir būtiski iekļaut un atbalstīt pilsoniskās sabiedrības un vietējo dalībnieku, gan civilo, gan arī militāro, tostarp sieviešu, minoritāšu, pamatiedzīvotāju un jauniešu, aktīvu un jēgpilnu līdzdalību, veicinot un atvieglojot spēju un uzticības palielināšanu mediācijā, dialogā un samierināšanā;

| R. | tā kā konfliktu novēršanai, miera veidošanai un miera saglabāšanas pūliņiem bieži nav piešķirts pietiekams finansējums, neraugoties uz ES līmeņa politiskajām saistībām, kas savukārt ietekmē spēju veicināt un sekmēt rīcību šajās jomās, |
| --- | --- |

R.

tā kā konfliktu novēršanai, miera veidošanai un miera saglabāšanas pūliņiem bieži nav piešķirts pietiekams finansējums, neraugoties uz ES līmeņa politiskajām saistībām, kas savukārt ietekmē spēju veicināt un sekmēt rīcību šajās jomās,

| 1. | mudina Savienību piešķirt prioritāti konfliktu novēršanai un mediācijai, ievērojot vai atbalstot esošos saskaņotos sarunu formātus un principus; uzsver, ka šāda pieeja nodrošina augstu ES pievienotās vērtības līmeni politikas, sociālajā, ekonomikas un cilvēku drošības jomā pasaules mērogā; atgādina, ka konfliktu novēršanas un mediācijas darbības veicina Savienības klātbūtni un tās uzticamību starptautiskā mērogā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atzīst kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) civilo un militāro misiju lielo nozīmi miera uzturēšanā, konfliktu novēršanā un starptautiskās drošības stiprināšanā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina AP/PV, Komisijas priekšsēdētāju un Eiropas Parlamenta priekšsēdētāju noteikt kopīgas ilgtermiņa prioritātes konfliktu novēršanas un starpniecības jomā, kam jākļūst par daļu no regulāras stratēģiskās plānošanas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina veidot mieru ilgtermiņā, lai novērstu konfliktu pamatcēloņus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina stiprināt pašreizējo struktūru, lai atbalstītu turpmāk norādītās ES prioritātes; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pieprasa uz konfliktu novēršanu un uz cilvēkiem orientētu pieeju, kura par ES iesaistes pamatu nosaka cilvēku drošību, lai uz vietas iegūtu pozitīvus un ilgtspējīgus rezultātus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) un Komisijas dienestus, kas nodarbojas ar ārējo darbību, iesniegt Parlamentam ikgadēju ziņojumu par progresu, kas panākts, īstenojot ES politikas saistības konfliktu novēršanas un starpniecības jomā; |
| --- | --- |

7.

Par ES konfliktu novēršanas un mediācijas institucionālo spēju uzlabošanu

| 8. | atbalsta saskaņotāku un visaptverošāku ES iesaistīšanos ārējos konfliktos un krīzēs, uzskata, ka integrēta pieeja ārējiem konfliktiem un krīzēm rada pievienoto vērtību Savienības ārējai darbībai un ka visi pasākumi ir jāīsteno pēc iespējas ātrāk, lai precizētu ES atbildi katrā konflikta posmā un padarītu šo integrēto pieeju operatīvāku un efektīvāku; šajā sakarībā atgādina starptautisko tiesību ANO Statūtu normas un principus un pauž atbalstu pašreizējām sarunu programmām, pieejām un principiem; atkārtoti norāda, ka katrs konflikts būtu jāskata atsevišķi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka šai spēju veidošanai būtu jāļauj dalībvalstīm noteikt prioritārās ģeogrāfiskās zonas konfliktu novēršanas un mediācijas darbībām un jāveicina divpusēja sadarbība starp Eiropas valstīm; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina AP/PV vadībā izveidot ES augsta līmeņa konsultatīvo padomi par konfliktu novēršanu un mediāciju ar mērķi izveidot visaptverošu augsta līmeņa politisko mediatoru un konfliktu novēršanas ekspertu grupu, lai īsā laikā darītu pieejamas politiskās un tehniskās zināšanas; uzskata, ka ir nepieciešams arī ekspertu kopums izlīguma un pārejas tiesiskuma jomā; aicina visās pēckonflikta teritorijās sistemātiski veicināt izlīguma un pārskatatbildības mehānismu izveidi, lai nodrošinātu pagātnes noziegumu pārskatatbildību, kā arī novēršanu un atturēšanu nākotnē; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina iecelt ES īpašo sūtni miera jautājumos, kurš vadītu ES augsta līmeņa konsultatīvo padomi, lai veicinātu saskaņotību un koordināciju starp iestādēm, tostarp to attiecībās ar pilsonisko sabiedrību, uzlabotu informācijas apmaiņu un panāktu spēcīgāku un ātrāku rīcību; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina izveidot citus iestāžu mehānismus, piemēram, darba grupas konkrētās konfliktu novēršanas situācijās; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina izveidot īpašu Padomes darba grupu konfliktu novēršanai un mediācijai, ar kuru uzsvērtu ES stingro apņemšanos nodrošināt mieru un stabilitāti savos kaimiņreģionos; |
| --- | --- |

13.

Par Eiropas Ārējās darbības dienestu

| 14. | atzinīgi vērtē īpašas EĀDD Konfliktu novēršanas, miera veidošanas un mediācijas instrumentu vienības izveidi un tādu instrumentu izstrādi kā agrīnās brīdināšanas sistēma un potenciālo scenāriju analīze; aicina veikt ieguldījumus, lai turpinātu attīstīt šādus instrumentus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aicina sistemātiskāk apkopot, pārvaldīt un izplatīt attiecīgās zināšanas visu ES iestāžu darbiniekiem pieejamos, praktiskos un izmantojamos formātos; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina turpināt štata darbinieku, mediatoru un citu ekspertu, kā arī trešo personu spēju attīstību attiecībā uz dzimumsensitīvu konfliktu analīzi, agrīnu brīdināšanu, izlīgumu un konfliktu novēršanu, sadarbojoties ar EĀDD un iesaistot pilsoniskās sabiedrības organizācijas; |
| --- | --- |

16.

Par Eiropas Komisiju

| 17. | atgādina, ka aizvien pieaug nepieciešamība novērst konfliktus, risinot konfliktu pamatcēloņus un sasniedzot IAM, īpašu uzmanību pievēršot demokrātijai un cilvēktiesībām, tiesiskumam, tiesu sistēmas reformai un pilsoniskās sabiedrības atbalstam; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver, ka visos ES intervences pasākumos, kas notiek teritorijās, kuras skar vardarbība un konflikti, ir jāņem vērā konfliktu un dzimumu līdztiesības aspekti; aicina nekavējoties rīkoties, lai iekļautu šos aspektus visās attiecīgajās politikas jomās, stratēģijās, darbībās un operācijās, vairāk uzsverot izvairīšanos no kaitējuma nodarīšanas, vienlaikus maksimāli palielinot ES ieguldījumu ilgtermiņa konfliktu novēršanas un miera veidošanas mērķu sasniegšanā; |
| --- | --- |

18.

Par Eiropas Parlamentu

| 19. | uzsver Demokrātijas atbalsta un vēlēšanu koordinācijas grupas (DEG) un tās vadošo Eiropas Parlamenta deputātu lomu mediācijas un dialoga iniciatīvu koordinēšanā un atzinīgi vērtē jaunas iniciatīvas, piemēram, Žana Monē dialogu par mieru un demokrātiju (izmantojot vēsturisko Žana Monē māju Bazošā (Francija)), pasākumus, kas skar ar vēlēšanām saistītu vardarbību, partiju dialogu un vienprātības panākšanu, kā arī Jauno politisko līderu programmu, un iesaka šīs iniciatīvas attīstīt tālāk kā galvenos Eiropas Parlamenta instrumentus mediācijas, veicināšanas un dialoga jomā; atzinīgi vērtē DEG lēmumu izmantot Žana Monē dialogā ar Maķedonijas asambleju (Sobranie) gūto veiksmīgo pieredzi un šī dialoga metodiku piemērot arī pārējām Rietumbalkānu valstīm; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atzinīgi vērtē partnerību ar Ukrainas Augstāko radu, izmantojot Žana Monē dialogus ar mērķi panākt Augstākās radas politisko frakciju un partiju vienprātību un vēl jo svarīgāk — pārveidot tās politisko kultūru par modernu Eiropas parlamentāro pieeju, kas pamatotos uz demokrātisku dialogu un vienprātības panākšanu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atzinīgi vērtē secinājumus, kas tika pieņemti piektajā Žana Monē dialogā, kurš norisinājās 2018. gada 11.–13. oktobrī un kurā tika pieņemti lēmumi par atbalstu asociācijas nolīguma īstenošanai; atzīst prasību par to, lai Eiropas Parlaments kopā ar Eiropas Komisiju sekmētu dialogu ar Augstākās radas un Ukrainas valdības galvenajām ieinteresētajām personām ar mērķi uzlabot Augstākās radas efektivitāti attiecībā uz asociācijas nolīguma īstenošanu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atzinīgi vērtē Ukrainas, Moldovas un Gruzijas parlamentu priekšsēdētāju jauno trīspusējo iniciatīvu izveidot reģionālo parlamentāro asambleju, kas būtu svarīga reģionālā dialoga platforma stratēģisku jautājumu izskatīšanai, tostarp par asociācijas nolīgumu īstenošanu un svarīgu drošības problēmu, tostarp hibrīdkara un dezinformācijas, novēršanu; uzskata, ka Eiropas Parlamenta atbalsts šim reģionālajam parlamentārajam dialogam būtiski liecina par tā apņemšanos sadarboties ar šo reģionu kopīgu reģionālās drošības problēmu risināšanā; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atzīst tā pieaugošo nozīmi politiskajos mediācijas procesos; šajā sakarībā izceļ Eiropas kaimiņattiecību politikas un paplašināšanās sarunu komisāra un trīs Eiropas Parlamenta mediatoru E. Kukan, I. Vajgl un K. Fleckenstein kopējo iniciatīvu, lai sniegtu atbalstu bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas partiju vadītājiem politiskās krīzes pārvarēšanā ar 2015. gada Pržinas nolīguma pieņemšanu; apstiprina tā gatavību izmantot minēto ciešo iestāžu sadarbību ar Komisiju un EĀDD, lai vairāk iesaistītos politiskā dialoga un izlīguma procesa stiprināšanā Rietumbalkānos un plašākā kaimiņattiecību politikas reģionā; |
| --- | --- |

23.

| 24. | aicina turpināt attīstīt Jauno politisko līderu programmu saistībā ar Jaunatnes, miera un drošības programmu, kas pamatojas uz ANO Drošības padomes rezolūciju Nr. 2250, kā arī turpināt lielisko sadarbību ar AP/PV Vidusjūras reģiona iniciatīvu programmā “Young Med Voices”; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzskata, ka augsta līmeņa jaunatnes dialogs “Bridging the gap” (Plaisas novēršana) sniedz iespēju Rietumbalkānu reģiona valstu jaunatnes pārstāvjiem un gados jauniem parlamenta deputātiem iesaistīties dialogā, kas ir svarīgi partiju dialoga un izlīguma kultūras atbalstam, kā arī lai šā reģiona valstīm sekmētu Eiropas perspektīvu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | iesaka turpināt attīstīt Eiropas Parlamenta deputātiem, īpaši tiem, kuri iecelti par mediatoriem vai galvenajiem novērotājiem, šobrīd pieejamās parlamentārās apmācības un konsultēšanas programmas, kā arī trešo valstu parlamentāriešu, politisko partiju un personāla apmācības programmas, tostarp tās, kas saistītas ar dzimumu līdztiesības un jaunatnes aspektiem, tostarp sadarbojoties ar tām dalībvalstu struktūrām, kurām ir īpašas zināšanas šajā jomā; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzskata, ka Parlamenta spējas varētu attīstīt vēl vairāk, ieceļot priekšsēdētāja vietnieku, kas būtu atbildīgs par starpniecības koordinēšanu un dialoga pasākumu veicināšanu un kas cieši sadarbotos ar Demokrātijas atbalsta un vēlēšanu koordinācijas grupu (DEG); aicina izveidot sarakstu, kurā būtu iekļauti pašreizējie un bijušie Eiropas Parlamenta deputāti; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzsver Eiropas Parlamenta piešķirtās Saharova balvas nozīmi izpratnes veicināšanā par pasaulē notiekošajiem konfliktiem; aicina nākamajā Parlamenta sasaukumā palielināt piešķirtās balvas apmēru; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atzīst, ka Parlamentam, atbalstot vispārējos ES centienus, ir jāinstitucionalizē savas procedūras attiecībā uz mediāciju; aicina stiprināt parlamentārās diplomātijas un apmaiņas pasākumus, arī izmantojot parlamentāro delegāciju darbu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzsver Parlamenta un Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību biroja (ODIHR) ilgstošo ciešo sadarbību vēlēšanu un demokrātijas atbalsta jomā; aicina paplašināt šo sadarbību mediācijas un dialoga jomā; |
| --- | --- |

30.

Par sievietēm, mieru un drošību — dzimumu līdztiesības iespēju uzlabošana ES konfliktu novēršanā un mediācijā

| 31. | aicina ES uzņemties vadošo lomu, īstenojot ANO Drošības padomes rezolūcijas par sievietēm, mieru un drošību un tajās izklāstīto principu iekļaušanu visos ES konfliktu novēršanas un mediācijas pasākumu posmos; |
| --- | --- |

31.

| 32. | aicina īstenot pilnīgu dzimumu līdztiesību un pielikt īpašus pūliņus, lai nodrošinātu sieviešu, meiteņu un jauniešu līdzdalību un viņu tiesību aizsardzību visā konfliktu ciklā, sākot no konfliktu novēršanas līdz pēckonflikta atjaunošanai, saistībā ar ES konfliktu novēršanas un mediācijas darbībām; |
| --- | --- |

32.

| 33. | aicina veikt visus pasākumus, kas saistīti ar sadarbību, apmācību un iejaukšanos, ņemot vērā dzimumu līdztiesības aspektu; šajā sakarībā atzinīgi vērtē ES iniciatīvas, kā arī to aktīvo ieguldījumu nākamajā Dzimumu līdztiesības rīcības plānā un jauno ES stratēģisko pieeju attiecībā uz sievietēm, mieru un drošību; |
| --- | --- |

33.

| 34. | aicina visos konfliktu novēršanas, mediācijas un miera veidošanas procesa posmos iekļaut specializētās zināšanas par dzimumu līdztiesību, tostarp ar dzimumu saistītas vardarbības un ar konfliktu saistītas seksuālās vardarbības jomā; |
| --- | --- |

34.

| 35. | aicina ES uzņemties vadošo lomu, īstenojot ANO Drošības padomes rezolūcijas par jauniešiem, mieru un drošību un iekļaujot tajās ietvertos principus visos ES konfliktu novēršanas un mediācijas pasākumos; |
| --- | --- |

35.

| 36. | aicina ņemt vērā un apzināt jaunu sieviešu un jaunu vīriešu vajadzības un vēlmes visos sadarbību, apmācību un pasākumos, ievērojot dažādos veidus, kādos vardarbīgi konflikti ietekmē viņu dzīvi un nākotni, kā arī vērtīgo ieguldījumu, ko viņi var veikt, novēršot un atrisinot vardarbīgus konfliktus; |
| --- | --- |

36.

Par pilsoniskās sabiedrības organizāciju lielāku nozīmi un labākām spējām attiecībā uz ES pieeju konfliktu novēršanai un starpniecībai

| 37. | uzskata, ka ES vispārējās pieejas īstenošanā un tās prioritāšu noteikšanā attiecībā uz spēju attīstīšanu būtu jāņem vērā pilsoniskās sabiedrības organizāciju nozīme; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzsver, ka konfliktu novēršanā un atrisināšanā ir ļoti svarīgi uzticības veidošanas pasākumi un tieši personiskie kontakti; |
| --- | --- |

38.

| 39. | aicina rīkot apspriedes ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām, jo īpaši tām, kas specializējušās sieviešu tiesību un minoritāšu cilvēktiesību jomā, izstrādājot un īstenojot ES programmas un politikas virzienus attiecībā uz mieru, drošību un mediāciju; |
| --- | --- |

39.

Par finanšu un budžeta resursiem, kas pieejami ES konfliktu novēršanai un mediācijai

| 40. | uzskata, ka pieaugošās problēmas prasa lielākas apropriācijas konfliktu novēršanai un īpašu personāla spēju nodrošināšanai; |
| --- | --- |

40.

| 41. | uzsver nepieciešamību nākamajā daudzgadu finanšu shēmā (2021–2027) paredzēt pietiekamus un īpaši tam paredzētus finanšu resursus ES konfliktu novēršanas un starpniecības pasākumiem; |
| --- | --- |

41.

| 42. | aicina AP/PV sniegt Parlamentam jaunāko informāciju par EĀDD budžeta pozīciju, kas paredzēta konflikta analīzes un konflikta kontekstuālās izpratnes, agrīnās brīdināšanas un mediācijas atbalstam un turpmākajām prioritātēm šajā jomā; |
| --- | --- |

42.

o

o o

| 43. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Komisijas un Padomes priekšsēdētājiem, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, EĀDD, ES īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos, Komisijai, EDSO, ANO ģenerālsekretāram un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  OV C 356, 4.10.2018., 130. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0312.

(3)  OV L 335, 15.12.2017., 6. lpp.

---

Trešdiena, 2019. gada 13. marta

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/23 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/23

---

P8_TA(2019)0186

Eiropas nodrošināta aizsardzība: tīrs gaiss visiem

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta rezolūcija par Eiropas nodrošinātu aizsardzību: tīrs gaiss visiem (2018/2792(RSP))

(2021/C 23/04)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 37. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 37. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 14. decembra Direktīvu (ES) 2016/2284 par dažu gaisu piesārņojošo vielu valstu emisiju samazināšanu un ar ko groza Direktīvu 2003/35/EK un atceļ Direktīvu 2001/81/EK (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 14. decembra Direktīvu (ES) 2016/2284 par dažu gaisu piesārņojošo vielu valstu emisiju samazināšanu un ar ko groza Direktīvu 2003/35/EK un atceļ Direktīvu 2001/81/EK (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 21. maija Direktīvu 2008/50/EK par gaisa kvalitāti un tīrāku gaisu Eiropai (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 21. maija Direktīvu 2008/50/EK par gaisa kvalitāti un tīrāku gaisu Eiropai (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija Direktīvu (ES) 2018/844, ar ko groza Direktīvu 2010/31/ES par ēku energoefektivitāti un Direktīvu 2012/27/ES par energoefektivitāti (3), un tās prasības attiecībā uz veselīgas iekštelpu vides veidošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija Direktīvu (ES) 2018/844, ar ko groza Direktīvu 2010/31/ES par ēku energoefektivitāti un Direktīvu 2012/27/ES par energoefektivitāti (3), un tās prasības attiecībā uz veselīgas iekštelpu vides veidošanu,

| — | ņemot vērā 2017. gada 4. aprīļa ieteikumu Padomei un Komisijai, ņemot vērā izmeklēšanu saistībā ar emisiju mērījumiem autobūves nozarē (4) |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 4. aprīļa ieteikumu Padomei un Komisijai, ņemot vērā izmeklēšanu saistībā ar emisiju mērījumiem autobūves nozarē (4)

| — | ņemot vērā 2017. gada 6. jūlija rezolūciju par ES rīcību ilgtspējības jomā (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 6. jūlija rezolūciju par ES rīcību ilgtspējības jomā (5),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 14. decembra ziņojumu par Eiropas mazemisiju mobilitātes stratēģiju (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 14. decembra ziņojumu par Eiropas mazemisiju mobilitātes stratēģiju (6),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 2. decembra rezolūciju par ilgtspējīgu mobilitāti pilsētās (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 2. decembra rezolūciju par ilgtspējīgu mobilitāti pilsētās (7),

| — | ņemot vērā 2018. gada 17. aprīļa rezolūciju par Septītās vides rīcības programmas īstenošanu (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 17. aprīļa rezolūciju par Septītās vides rīcības programmas īstenošanu (8),

| — | ņemot vērā Eiropas Vides aģentūras 2017. gada ziņojumu “Gaisa kvalitāte Eiropā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Vides aģentūras 2017. gada ziņojumu “Gaisa kvalitāte Eiropā”,

| — | ņemot vērā 2018. gada 11. septembrī publicēto Eiropas Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu “Gaisa piesārņojums: mūsu veselība joprojām nav pietiekami aizsargāta” (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 11. septembrī publicēto Eiropas Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu “Gaisa piesārņojums: mūsu veselība joprojām nav pietiekami aizsargāta” (9),

| — | ņemot vērā Pasaules Veselības organizācijas (PVO) Globālās gaisa kvalitātes datubāzes 2018. gada atjaunotos datus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules Veselības organizācijas (PVO) Globālās gaisa kvalitātes datubāzes 2018. gada atjaunotos datus,

| — | ņemot vērā PVO pamatnostādnes par iekštelpu gaisa kvalitāti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā PVO pamatnostādnes par iekštelpu gaisa kvalitāti,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2018. gada septembra pētījumu “Air Quality and urban traffic in the EU: best practices, and possible solutions” [Gaisa kvalitāte un satiksme Eiropas Savienības pilsētās — labākā prakse un iespējamie risinājumi] (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2018. gada septembra pētījumu “Air Quality and urban traffic in the EU: best practices, and possible solutions” [Gaisa kvalitāte un satiksme Eiropas Savienības pilsētās — labākā prakse un iespējamie risinājumi] (10),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Vispārējās tiesas 2018. gada 13. decembra spriedumu lietā T-339/16 (Ville de Paris/Komisija), lietā T-352/16 (Ville de Bruxelles/Komisija) un lietā T-391/16 (Ville de Madrid/Komisija); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Vispārējās tiesas 2018. gada 13. decembra spriedumu lietā T-339/16 (Ville de Paris/Komisija), lietā T-352/16 (Ville de Bruxelles/Komisija) un lietā T-391/16 (Ville de Madrid/Komisija);

| — | ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas 2019. gada 7. februāra informatīvo apskatu par ES reakciju uz dīzeļdzinēju emisiju skandālu jeb “dīzeļgeitu” (11); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas 2019. gada 7. februāra informatīvo apskatu par ES reakciju uz dīzeļdzinēju emisiju skandālu jeb “dīzeļgeitu” (11);

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| — | ņemot vērā jautājumu Komisijai par Eiropas nodrošinātu aizsardzību: tīrs gaiss visiem (O-000138/2018 – B8-0009/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jautājumu Komisijai par Eiropas nodrošinātu aizsardzību: tīrs gaiss visiem (O-000138/2018 – B8-0009/2019),

| — | ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu,

| A. | tā kā ES tiesību aktos noteiktās emisiju robežvērtības joprojām pārsniedz PVO ieteiktās un tā kā Eiropas Vides aģentūra (EVA) lēš, ka vairāk nekā 400 000 priekšlaicīgas nāves gadījumu, par kuriem katru gadu tiek ziņots Savienībā, ir saistīti ar gaisa piesārņojumu; tā kā 98 % ES pilsētu iedzīvotāju tiek pakļauti tādu ozona robežvērtību iedarbībai, kas pārsniedz PVO pamatnostādnēs noteiktās; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES tiesību aktos noteiktās emisiju robežvērtības joprojām pārsniedz PVO ieteiktās un tā kā Eiropas Vides aģentūra (EVA) lēš, ka vairāk nekā 400 000 priekšlaicīgas nāves gadījumu, par kuriem katru gadu tiek ziņots Savienībā, ir saistīti ar gaisa piesārņojumu; tā kā 98 % ES pilsētu iedzīvotāju tiek pakļauti tādu ozona robežvērtību iedarbībai, kas pārsniedz PVO pamatnostādnēs noteiktās;

| B. | tā kā pēdējo desmitgažu laikā Eiropā ir novērota lēna, bet pastāvīga gaisa kvalitātes uzlabošanās un tā kā Eiropas tiesību akti ir galvenais šīs labvēlīgās attīstības virzītājspēks; |
| --- | --- |

B.

tā kā pēdējo desmitgažu laikā Eiropā ir novērota lēna, bet pastāvīga gaisa kvalitātes uzlabošanās un tā kā Eiropas tiesību akti ir galvenais šīs labvēlīgās attīstības virzītājspēks;

| C. | tā kā jaunākie EEZ novērtējumi par ietekmi uz veselību, kas saistīta ar gaisa piesārņojumu, liecina, ka cietās daļiņas 2,5 (PM2,5) koncentrācija 2014. gadā izraisīja aptuveni 399 000 priekšlaicīgas nāves gadījumu, kas saistīts ar tās ilgtermiņa iedarbību ES 28 valstīs; tā kā aplēses liecina, ka 2014. gadā NO2 un O3 koncentrācijas ietekme ES izraisīja attiecīgi aptuveni 75 000 un 13 600 priekšlaicīgas nāves gadījumus; |
| --- | --- |

C.

tā kā jaunākie EEZ novērtējumi par ietekmi uz veselību, kas saistīta ar gaisa piesārņojumu, liecina, ka cietās daļiņas 2,5 (PM2,5) koncentrācija 2014. gadā izraisīja aptuveni 399 000 priekšlaicīgas nāves gadījumu, kas saistīts ar tās ilgtermiņa iedarbību ES 28 valstīs; tā kā aplēses liecina, ka 2014. gadā NO2 un O3 koncentrācijas ietekme ES izraisīja attiecīgi aptuveni 75 000 un 13 600 priekšlaicīgas nāves gadījumus;

| D. | tā kā slikta gaisa kvalitāte būtiski ietekmē veselību un tā kā īpaši tam pakļautas ir grūtnieces, bērni un vecāka gadagājuma cilvēki; |
| --- | --- |

D.

tā kā slikta gaisa kvalitāte būtiski ietekmē veselību un tā kā īpaši tam pakļautas ir grūtnieces, bērni un vecāka gadagājuma cilvēki;

| E. | tā kā aptuveni 90 % Eiropas iedzīvotāju, kuri dzīvo pilsētās, ir pakļauti gaisa piesārņojuma līmenim, ko uzskata par kaitīgu cilvēka veselībai; |
| --- | --- |

E.

tā kā aptuveni 90 % Eiropas iedzīvotāju, kuri dzīvo pilsētās, ir pakļauti gaisa piesārņojuma līmenim, ko uzskata par kaitīgu cilvēka veselībai;

| F. | tā kā ceļu satiksme ES rada apmēram 40 % slāpekļa oksīdu (NOx) emisiju un tā kā apmēram 80 % no kopējām ceļu satiksmes radītajām NOx emisijām rada dīzeļdzinēja automobiļi; tā kā dīzeļdzinēja vieglo automobiļu, kuri neievēro ceļu satiksmei noteiktās ES piesārņojuma robežvērtības, radīto emisiju dēļ 2015. gadā priekšlaicīgi gāja bojā 6 800 Eiropas iedzīvotāji; |
| --- | --- |

F.

tā kā ceļu satiksme ES rada apmēram 40 % slāpekļa oksīdu (NOx) emisiju un tā kā apmēram 80 % no kopējām ceļu satiksmes radītajām NOx emisijām rada dīzeļdzinēja automobiļi; tā kā dīzeļdzinēja vieglo automobiļu, kuri neievēro ceļu satiksmei noteiktās ES piesārņojuma robežvērtības, radīto emisiju dēļ 2015. gadā priekšlaicīgi gāja bojā 6 800 Eiropas iedzīvotāji;

| G. | tā kā tiek lēsts, ka sliktas gaisa kvalitātes ietekme uz veselību rada 3–9 % lielus zaudējumus ES IKP; |
| --- | --- |

G.

tā kā tiek lēsts, ka sliktas gaisa kvalitātes ietekme uz veselību rada 3–9 % lielus zaudējumus ES IKP;

| H. | tā kā nespēja ieviest tiesību aktus par gaisa kvalitāti apdzīvotās vietās un novērst gaisa piesārņojumu iekštelpās ir īpaši satraucoši fakti un tā kā tas kavē 7. vides rīcības plāna 3. prioritārā mērķa sasniegšanu, saskaņā ar kuru Savienības iedzīvotāji būtu jāaizsargā no vides radītās ietekmes un no apdraudējuma veselībai un labklājībai; |
| --- | --- |

H.

tā kā nespēja ieviest tiesību aktus par gaisa kvalitāti apdzīvotās vietās un novērst gaisa piesārņojumu iekštelpās ir īpaši satraucoši fakti un tā kā tas kavē 7. vides rīcības plāna 3. prioritārā mērķa sasniegšanu, saskaņā ar kuru Savienības iedzīvotāji būtu jāaizsargā no vides radītās ietekmes un no apdraudējuma veselībai un labklājībai;

| I. | tā kā pašreizējās pārtikas un lauksaimniecības sistēmas rada pārmērīgas amonjaka, slāpekļa oksīda un metāna emisijas; tā kā lauksaimnieciskās darbības rada 94 % amonjaka emisiju un 40 % metāna emisiju; tā kā intensīva lopkopība pasaulē izraisa vairāk siltumnīcefekta gāzu emisiju nekā transports; |
| --- | --- |

I.

tā kā pašreizējās pārtikas un lauksaimniecības sistēmas rada pārmērīgas amonjaka, slāpekļa oksīda un metāna emisijas; tā kā lauksaimnieciskās darbības rada 94 % amonjaka emisiju un 40 % metāna emisiju; tā kā intensīva lopkopība pasaulē izraisa vairāk siltumnīcefekta gāzu emisiju nekā transports;

| J. | tā kā slikta gaisa kvalitāte kļūst aizvien lielāka problēma ilgtspējīgas attīstības kontekstā un tā kā gaisa piesārņojuma problēmas risināšana ir ļoti svarīga tam, lai nodrošinātu ANO 2030. gada ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanu Eiropā un ārpus tās; |
| --- | --- |

J.

tā kā slikta gaisa kvalitāte kļūst aizvien lielāka problēma ilgtspējīgas attīstības kontekstā un tā kā gaisa piesārņojuma problēmas risināšana ir ļoti svarīga tam, lai nodrošinātu ANO 2030. gada ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanu Eiropā un ārpus tās;

| K. | tā kā PVO 2000. gadā pieņēma principu kopumu, kurš nosaka tiesības uz veselīgu gaisu iekštelpās un kurā tā norādīja, ka “saskaņā ar cilvēktiesību principiem veselības jomā ikvienam ir tiesības iekštelpās elpot veselīgu gaisu”; |
| --- | --- |

K.

tā kā PVO 2000. gadā pieņēma principu kopumu, kurš nosaka tiesības uz veselīgu gaisu iekštelpās un kurā tā norādīja, ka “saskaņā ar cilvēktiesību principiem veselības jomā ikvienam ir tiesības iekštelpās elpot veselīgu gaisu”;

| L. | tā kā Savienībai būtu jācenšas veicināt pasaules līmeņa rīcību gaisa piesārņojuma ierobežošanai; |
| --- | --- |

L.

tā kā Savienībai būtu jācenšas veicināt pasaules līmeņa rīcību gaisa piesārņojuma ierobežošanai;

| M. | tā kā melnais ogleklis (BC) ir produkts, kurš rodas organiskā oglekļa nepilnīgas sadedzināšanas rezultātā no satiksmes, fosilā kurināmā un biomasas sadedzināšanas, kā no rūpniecības un kurš ir viena no smalko daļiņu sastāvdaļām, un tam ir ietekme uz globālo sasilšanu; |
| --- | --- |

M.

tā kā melnais ogleklis (BC) ir produkts, kurš rodas organiskā oglekļa nepilnīgas sadedzināšanas rezultātā no satiksmes, fosilā kurināmā un biomasas sadedzināšanas, kā no rūpniecības un kurš ir viena no smalko daļiņu sastāvdaļām, un tam ir ietekme uz globālo sasilšanu;

Vispārīgas piezīmes

| 1. | atzīmē, ka 2018. gadā sešas dalībvalstis tika iesūdzētas Eiropas Savienības Tiesā par ES gaisa kvalitātes standartu neievērošanu; turklāt atgādina, ka pašlaik 20 dalībvalstīs tiek izskatītas 29 pienākumu neizpildes lietas saistībā ar ES gaisa piesārņojuma robežvērtību pārsniegšanu, aptuveni divas trešdaļas dalībvalstu pašlaik neievēro PM10 un NO2 robežvērtības un piektdaļa dalībvalstu pārsniedz PM2,5 mērķrādītājus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mudina Komisiju nekavējoties rīkoties attiecībā uz PM2,5, ierosinot ieviest stingrākas šo daļiņu atbilstības vērtības ES gaisa kvalitātes tiesību aktos, kā to ieteikusi PVO; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mudina Komisiju un dalībvalstis novērtēt un pārskatīt gaisa kvalitātes politiku, balstoties tikai uz uzticamiem, atjauninātiem, neatkarīgiem un zinātniski recenzētiem zinātniskajiem pierādījumiem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mudina dalībvalstis par prioritāti noteikt visu līmeņu un nozaru koordinētas darbības un rīcībpolitikas gaisa kvalitātes uzlabošanai pilsētās un apdzīvotās vietās, lai sasniegtu ES gaisa kvalitātes mērķus, ņemot vērā piesārņotāju ietekmi uz klimatu un ekosistēmām; atgādina, ka gaisa piesārņojums un ar to saistītās slimības un nāves gadījumi rada ievērojamas sociālās un veselības aprūpes izmaksas un rada ievērojamu slogu publiskajiem budžetiem visā Savienībā; mudina dalībvalstis nodrošināt, lai pasākumi gaisa kvalitātes uzlabošanai pilsētu teritorijās nelabvēlīgi neietekmētu gaisa kvalitāti apkārtējās teritorijās, piemēram, piepilsētas zonās un plašākās aglomerācijās; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atkārtoti uzsver, ka gaisa piesārņojumam ir vietēja, reģionāla, valsts un pārrobežu dimensija, kas prasa rīkoties visos pārvaldības līmeņos; tādēļ prasa nostiprināt daudzlīmeņu pārvaldības pieeju, kurā visi dalībnieki uzņemas atbildību par pasākumiem, kurus var īstenot un kuri būtu jāīsteno attiecīgajā līmenī; tāpat uzskata, ka politikas veidošanai Komisijā vajadzētu būt vienotākai, iesaistot visus attiecīgos ģenerāldirektorātus; pauž nožēlu par to, ka, lai arī Vides ĢD kompetencē ir gaisa piesārņojuma joma, tā mērķu īstenošanai bieži vien traucē citu departamentu politikas virzieni un intereses; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina dalībvalstu kompetentās iestādes pieņemt plašu un visaptverošu pieeju gaisa piesārņojumam, tostarp iekštelpu gaisa piesārņojumam, ņemot vērā dažādās iesaistītās un skartās teritorijas, piemēram, lauksaimniecības un pārtikas ražošanas sistēmas, dabas aizsardzību, klimata pārmaiņas, energoefektivitāti, mobilitāti un pilsētplānošanu, un par prioritāti noteikt piesārņojuma mazināšanas pieejas, kurām ir papildu ieguvumi citās jomās; mudina kompetentās iestādes izstrādāt tīra gaisa rīcības plānus, kuri ietvertu realizējamus pasākumus un pievērstos visiem gaisa piesārņojuma avotiem un visām ekonomikas nozarēm; mudina pilsētas un kompetentās iestādes visos līmeņos sākt darbu pie pakta par tīru gaisu visiem; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atbalsta to, ka tiek turpināts tā dēvētais “tīra gaisa dialogs” starp Komisiju un dalībvalstīm, kam būtu jānovērš visas īstenošanas nepilnības, pamatojoties uz holistisku pieeju; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzskata, ka gaisa kvalitātes plānos attiecībā uz zonām un aglomerācijām, kurās gaisa kvalitāte ir slikta, jo piesārņotāju līmenis pastāvīgi pārsniedz ES līmenī noteiktās robežvērtības, būtu iespējami drīz jānovērš minētā robežvērtību pārsniegšana, kā to nosaka Direktīva 2008/50/EK un skaidri apliecina Eiropas Savienības Tiesas judikatūra (12), (13); |
| --- | --- |

8.

| 9. | norāda, ka ir vajadzīga holistiska pieeja gaisa piesārņojumam Eiropas pilsētās, kurā ņemtu vērā dažādus gaisa piesārņojuma avotus; aicina Komisiju būtiski atjaunināt Gaisa kvalitātes direktīvu, nodrošinot atbilstību jaunākajām PVO robežvērtībām un mērķvērtībām attiecībā uz PM, SO2 un O3 un nosakot PM2,5 īstermiņa vērtību, lai ierosinātu efektīvus pasākumus, kas ļautu dalībvalstīm ievērot Direktīvu 2008/50/EK, par prioritāti noteiktu dalībvalstu pieņemto pasākumu novērtējumu nolūkā uzlabot gaisa kvalitāti pārkāpumu procedūru kontekstā, un pastiprinātu centienus atbilstības pārbaudēm dalībvalstu līmenī, tostarp saskaņā ar Komisijas Regulā (ES) 2017/1151 par transportlīdzekļu tipa apstiprināšanu noteiktajiem emisiju reālos braukšanas apstākļos (RDE) testēšanas standartiem (14); |
| --- | --- |

9.

| 10. | pauž nožēlu, ka saskaņā ar Direktīvas (ES) 2016/2284 5. pantu ir ieviests elastības mehānisms; uzsver, ka 2018. gadā vienpadsmit dalībvalstis lūdza koriģēt savas emisiju maksimālās robežvērtības; aicina Komisiju līdz minimumam ierobežot iespēju koriģēt emisiju pārskatus un apsvērt, vai dalībvalstis, pirms tās iesniedz pieteikumu emisijas pārskata koriģēšanai, ir veikušas pasākumus, ar kuriem kompensēt konkrētās nozarēs iespējamo neparedzēto emisiju rašanos; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pauž nožēlu par to, ka kritēriji paraugu ņemšanas vietu noteikšanai, lai izmērītu piesārņojošās vielas saskaņā ar Direktīvu 2008/50/EK, atstāj dalībvalstīm zināmu rīcības brīvību un rada risku, ka netiks sasniegts pārstāvības mērķis; aicina Komisiju analizēt šīs rīcības brīvības ietekmi uz paraugu salīdzināmību un tā tiešajām sekām; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina Komisiju savā politikā un programmās sadarbībai ar trešām valstīm pie tās ārējām robežām, ņemt vērā pārrobežu gaisa piesārņojumu, kura izcelsme ir šajās valstīs, un to, ka ES politikas nostādnes un sadarbības programmas ar šīm valstīm var ietekmēt gaisa kvalitātes uzlabošanu, un prioritārā kārtā koncentrēt atbalsta programmas uz šāda piesārņojuma cēloņu novēršanu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzsver, ka saskaņā ar PVO slikta gaisa kvalitāte ietekmē veselības sociālos un vidiskos determinantus, piemēram, dzeramo ūdeni un nodrošinātību ar pārtiku; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atgādina, ka pastāv saikne starp gaisa piesārņojumu un nevienlīdzību, jo parasti piesārņojums vairāk ietekmē mazāk aizsargātos sabiedrības slāņus; mudina dalībvalstis censties, lai novērstu vides, sociāldemogrāfisko un ekonomisko problēmu akumulāciju, tostarp veicot pasākumus, ar ko ierobežo piesārņojumu piesārņojumjutīgās vietās, piemēram, veselības aprūpes, izglītības un sociālajās iestādēs, kā arī pilsētu centros; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pauž bažas par to, ka ir aizvien vairāk zinātnisko pierādījumu tam, ka satiksmes radītais gaisa piesārņojums ietekmē gan bērnu, gan citu sabiedrības grupu iedzīvotāju kognitīvo attīstību un darbības rezultātus; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atgādina — lai visā ES uzturētu pienācīgu vides aizsardzības līmeni, ir ārkārtīgi svarīgi, lai vienādi piemērotu un atjauninātu labākos pieejamos tehniskos paņēmienus (LPTP), kas ļauj ierobežot gaisu piesārņojošo vielu izplūdi gaisā; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt augstu un vienotu patērētāju aizsardzības līmeni vienotajā tirgū attiecībā uz ikvienu emisiju skandālu nākotnē, un aicina likumdevējus izstrādāt kolektīvas tiesiskās aizsardzības procedūras, pamatā liekot “uz patērētājiem orientētu jauno kursu”, ko Komisija ierosināja 2018. gada aprīlī; |
| --- | --- |

17.

Transports

| 18. | atgādina, ka gaisa piesārņojuma un CO2 emisiju samazināšana transporta nozarē ir divi savstarpēji saistīti uzdevumi apdzīvotās vietās, ka bezemisiju un mazemisiju automobiļi, autofurgoni un autobusi ir nepieciešami, lai visiem iedzīvotājiem nodrošinātu tīru, energoefektīvu un cenu ziņā pieejamu mobilitāti, un ka straujāka šo transportlīdzekļu masveida ieviešana tirgū, paplašinot to piedāvājumu Savienībā, ir būtiska, lai samazinātu cenas, no kā labumu gūtu patērētāji, autoparku operatori, publiskā iepirkuma iestādes un Eiropas sabiedrība kopumā; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzsver, ka ir būtiski stimulēt elektrisko transportlīdzekļu tirgu un nākt klajā ar ieteikumiem dalībvalstīm, lai mudinātu tās īstenot fiskālos stimulus bezemisiju un mazemisiju transportlīdzekļiem; uzsver, ka uzlādes infrastruktūras pieejamībai un piekļūstamībai, tostarp privātās un sabiedriskās ēkās saskaņā ar Ēku energoefektivitātes direktīvu (ĒEED) (15), kā arī elektrotransportlīdzekļu konkurētspējai ir izšķiroša nozīme, lai palielinātu patērētāju uzticēšanos; uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt, lai elektroenerģija elektrotransportlīdzekļiem tiktu iegūta no ilgtspējīgiem enerģijas avotiem; šajā sakarībā aicina īstenot ilgtermiņa Eiropas iniciatīvu par nākamās paaudzes akumulatoriem; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atgādina par dalībvalstu īstenoto dažādo pasākumu sniegtajiem pozitīvajiem rezultātiem, cenšoties samazināt privāto automašīnu piekļuvi pilsētu centriem, ieguldot sabiedriskajā transportā un atvieglojot piekļuvi ar citiem transporta veidiem, piemēram, velosipēdiem; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver — lai uzlabotu gaisa kvalitāti, samazinot lielo atkarību no privātiem mehāniskajiem transportlīdzekļiem pilsētās un apdzīvotās vietās, ir ārkārtīgi svarīgi veicināt aktīvos transporta veidus, piemēram, riteņbraukšanu un iešanu kājām; uzskata, ka tādēļ aktīvie transporta veidi būtu jāatbalsta, veidojot plašu un augstas kvalitātes infrastruktūru, ko papildina uzticams sabiedriskais transports pilsētu un reģionālajā līmenī, un tas jāveicina ar telpiskās plānošanas palīdzību; |
| --- | --- |

21.

| 22. | turklāt norāda, ka, tā kā ikdienas braucieni kopumā ir ļoti īsi, ir svarīgi izveidot infrastruktūru vidi saudzējošai mobilitātei (iešanai kājām, braukšanai ar velosipēdu, utt.), lai sniegtu cilvēkiem alternatīvu autotransportam; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atgādina — lai samazinātu gaisa piesārņojumu, ir svarīgi stimulēt mazemisiju un bezemisiju kravas automobiļus un stimulēt to tirgu un izmantošanu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | vēlreiz uzsver, cik būtiski ir ilgtermiņa ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plāni (SUMP), un mudina dalībvalstis izstrādāt SUMP, kuros priekšroku dotu bezemisiju un mazemisiju transportlīdzekļiem, lai samazinātu gaisa piesārņojumu, siltumnīcefekta gāzu emisijas un energopatēriņu; atbalsta satiksmes zonu un intermodālu platformu veidošanu, kurās priekšroka dota sabiedriskā transporta izmantošanai; uzsver, ka ir vajadzīga skaidra un viegli pieejama informācija par pilsētu un reģionālajām transportlīdzekļu piekļuves regulēšanas sistēmām, un aicina Komisiju atbalstīt Eiropas digitālā informācijas rīka izstrādi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina Komisiju stiprināt pašreizējo daudzlīmeņu sadarbību ar dalībvalstīm un Eiropas pilsētām saistībā ar ES pilsētprogrammu, lai pabeigtu 2018. gada pilsētvides mobilitātes rīcības plānu (16), kurā būtu skaidri jānosaka risinājumi gaisa piesārņojuma novēršanai pašvaldību līmenī, un turpināt atbalstīt pilsētu mobilitātes novērošanas centru (ELTIS) (17), kas izplata noderīgu informāciju par finansējuma iespējām, gadījumu izpēti un labāko praksi par to, kā uzlabot gaisa kvalitāti ar labākiem pilsētu mobilitātes risinājumiem; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atbalsta digitālo tehnoloģiju plašāku izmantošanu principa “piesārņotājs maksā” īstenošanā, piemēram, elektronisku nodevu un brauciena maksas iekasēšanu atkarībā no transportlīdzekļu ekoloģiskajiem raksturlielumiem; uzsver, ka saskaņotā nodevu iekasēšanas sistēmā būtu jāņem vērā gan SEG emisijas, gan piesārņotāju emisijas saistībā ar ekoloģiskajiem raksturlielumiem, lai tas būtu skaidrs un līdzsvarots signāls jaunu transportlīdzekļu izstrādei; tomēr uzsver, ka šiem noteikumiem jābūt skaidriem un pārredzamiem ceļu satiksmes dalībniekiem; uzsver saistīto mobilitātes un automatizēto transporta risinājumu, piemēram, optimizētas satiksmes plūsmas un satiksmes samazināšanas no automobiļiem, kas meklē stāvvietas, labvēlīgo ietekmi uz vidi un drošību pilsētu teritorijās; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt pilsētas vajadzīgo tehnoloģiju ieviešanā; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzsver, ka zaļais publiskais iepirkums, ko īsteno valsts iestādes, iegādājoties bezemisiju un mazemisiju transportlīdzekļus savos transportlīdzekļu parkos vai (daļēji) publiskās automobiļu koplietošanas programmās, ir galvenais elements autotransporta dekarbonizācijā, kā arī gaisa kvalitātes uzlabošanā visā Eiropā; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atzinīgi vērtē vairāku Eiropas pilsētu apņemšanos padarīt savus sabiedriskā transporta parkus tīrākus, nosakot prasības attiecībā uz elektrisko autobusu iepirkumu, un aicina vairāk pilsētu sekot piemēram, ko rāda daži Eiropas C40 pilsētu tīkla dalībnieki (18), kuri ir parakstījuši deklarāciju par fosilo kurināmo (19), vienojoties no 2025. gada iepirkt e-autobusus un līdz 2030. gadam panāk lielu bezemisiju zonu izveidi pilsētās; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzsver, ka neatbilstība starp oficiālajiem tipa apstiprinājuma emisiju rādītajiem un faktisko NOx emisiju līmeni, ko rada Euro 3–6 tipa automobiļi, ir galvenais iemesls tam, kāpēc tiek kavēta gaisa kvalitātes uzlabošana pilsētās un apdzīvotās vietās, kas būtiski apdraud tādu vietējo shēmu un pasākumu pastāvēšanu, kuras paredzētas visvairāk piesārņojošo transportlīdzekļu ierobežošanai; |
| --- | --- |

29.

| 30. | norāda, ka pašlaik pastāv tehnoloģija, kas nodrošina dīzeļdzinēja transportlīdzekļu atbilstību Euro 6 NOx standartiem, tostarp faktiskajos braukšanas apstākļos, un kas nepalielina CO2 emisijas; |
| --- | --- |

30.

| 31. | aicina dalībvalstis un automobiļu ražotājus koordinēt prasībām neatbilstīgu dīzeļdzinēja transportlīdzekļu aparatūras, tostarp selektīvu katalītiskās reducēšanas (SCR) aparatūras, obligāto modernizāciju, lai samazinātu slāpekļa dioksīda (NO2) emisijas un padarītu pašreizējos autoparkus tīrākus, tādā veidā izvairoties no aizlieguma izmantot dīzeļdzinēja automobiļus; uzskata, ka šādas modernizācijas izmaksas būtu jāsedz atbildīgajam automobiļu ražotājam; |
| --- | --- |

31.

| 32. | aicina Komisiju turpināt Savienības autoparka NOx emisiju samazināšanu, ik gadu un atbilstoši tehnoloģiju attīstībai pārskatot atbilstības koeficientu, kā paredzēts otrajā RDE paketē, lai pēc iespējas drīzāk un, vēlākais, līdz 2021. gadam to samazinātu līdz 1; |
| --- | --- |

32.

| 33. | aicina Komisiju izmantot tai deleģētās pilnvaras saskaņā ar Direktīvu 2014/45/ES par transportlīdzekļu un to piekabju periodiskajām tehniskajām apskatēm (20), atjauninot testa procedūru tā, lai visām dalībvalstīm periodisko tehnisko pārbaužu laikā būtu jāpārbauda ekspluatācijā esošo automašīnu atbilstība NOx emisiju standartiem; |
| --- | --- |

33.

| 34. | aicina Komisiju ierosināt pēc Euro 6 nākamo standartu automašīnām, kas būtu degvielas, tehnoloģijas un lietojuma ziņā neitrāls un atbilstu vismaz Kalifornijas/ASV (3. līmeņa un LEV III) NOx standartiem un ekspluatācijas atbilstības un izturības prasībām; |
| --- | --- |

34.

| 35. | aicina Komisiju turpināt darbu, lai uzlabotu pārnēsājamo emisiju mērīšanas sistēmu (PEMS) veiktspēju un tādā veidā uzlabotu to precizitāti un samazinātu kļūdas līmeni; uzskata, ka attiecībā uz daļiņām PEMS tehnoloģijai būtu jāspēj mērīt tādu daļiņu koncentrāciju, kuru izmērs ir mazāks nekā 23 nanometri un kuras sabiedrības veselībai rada vislielāko apdraudējumu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | stingri nosoda eksperimentus, kurus pasūtīja Eiropas pētniecības grupa vides un veselības jomā transporta nozarē (EUGT) un veica no 2014. gada līdz 2015. gadam attiecībā uz cilvēkiem un pērtiķiem, lai parādītu, ka izplūdes gāzes no jaunu transportlīdzekļu dīzeļdzinējiem neapdraud veselību; |
| --- | --- |

36.

| 37. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka šāda veida eksperimenti, kas katrā ziņā ir ētiski nodalāmi un nepamatoti, nekad netiks atkārtoti Savienības teritorijā; |
| --- | --- |

37.

| 38. | aicina Komisiju apsvērt iespēju ieviest standartus transportlīdzekļu neizplūdes gāzu emisiju novēršanai; |
| --- | --- |

38.

| 39. | aicina Komisiju risināt jautājumu par emisijām no būvlaukumu tehnikas, kas neietilpst NRMM regulā (21), veicot ietekmes novērtējumu par bezemisiju būvniecības iekārtu iespējām samazināt gaisa un trokšņa piesārņojuma līmeni, kā arī to iespējamo iekļaušanu attiecīgo ES tiesību aktu turpmākajās pārskatīšanās; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzskata, ka emisijas kontroles zonas (EKA) var palīdzēt uzlabot gaisa kvalitāti piekrastes pilsētās un apdzīvotās vietās, kurās kuģošanas radītā piesārņojuma ietekmē vērojams augsts jūras sēra un slāpekļa oksīdu līmenis; tādēļ mudina attiecīgās dalībvalstis iesaistīties Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) darbībās, lai veicinātu EKA ieviešanu ES ūdeņos, un aicina Komisiju atbalstīt jebkādus centienus šajā jomā; |
| --- | --- |

40.

Lauksaimniecība

| 41. | konstatē, ka pašreizējās pārtikas un lauksaimniecības sistēmas rada pārmērīgu amonjaka (NH3), slāpekļa oksīda (N2O) un metāna (CH4) emisijas un ka lauksaimnieciskās darbības rada 94 % amonjaka emisiju un 40 % metāna emisiju; |
| --- | --- |

41.

| 42. | uzsver, ka lauksaimniecība ir trešais lielākais primāro PM10 emisiju avots Savienībā, kā to uzsver Eiropas Vides aģentūra; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atgādina Eiropas Vides aģentūras konstatējumus, kuros 2017. gadā norādīts, ka lauksaimniecībā radītās NH3 emisijas pavasaros veicina augstas PM koncentrācijas periodus visā Eiropā, un secina, ka NH3 emisijas veicina gan īstermiņa, gan ilgtermiņa negatīvu ietekmi uz veselību; |
| --- | --- |

43.

| 44. | uzsver, ka pilsētās amonjaka emisijas rada aptuveni 50 % veselību ietekmējošā gaisa piesārņojuma, jo amonjaks ir viens no galvenajiem cieto daļiņu prekursoriem; aicina Komisiju un dalībvalstis izmantot ES kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) reformu kā iespēju cīnīties pret lauksaimniecības nozares radīto gaisa piesārņojumu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | uzsver, ka pastāv tehniski pasākumi, lai ierobežotu amonjaka emisijas, taču līdz šim tos izmanto tikai dažas dalībvalstis; atgādina, ka tie ir šādi: slāpekļa apsaimniekošana, ņemot vērā visu slāpekļa aprites ciklu; mājlopu barošanas stratēģijas, lai samazinātu slāpekļa izdalīšanos no liellopiem, cūkām un mājputniem; kūtsmēslu un mēslojuma izmantošana zemē, radot mazas emisijas; kūtsmēslu uzkrāšanas sistēmas, kas rada mazas emisijas; kūtsmēslu pārstrādes un kompostēšanas sistēmas, kas rada mazas emisijas; dzīvnieku novietņu sistēmas, kas rada mazas emisijas; un mazemisiju pieejas minerālmēslu izmantošanai; |
| --- | --- |

45.

| 46. | aicina likumdevējus turpmākajā KLP iekļaut pasākumus, kas ļautu lauksaimniekiem samazināt kopējās gaisa piesārņotāju emisijas lauksaimniecības nozarē, sniedzot labumu visiem Savienības iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

46.

| 47. | uzsver, ka ir arvien vairāk zinātnisko pierādījumu, kas liecina par intensīvās lopkopības nelabvēlīgo ietekmi uz veselību un vidi gan Eiropā, gan pasaulē; |
| --- | --- |

47.

| 48. | atgādina, ka lauksaimniecības radītās metāna emisijas ir būtisks piezemes ozona līmeņa prekursors, kam ir kaitīga ietekme uz cilvēka veselību, un ka 98 % ES pilsētas iedzīvotāju ir pakļauti tāda ozona līmeņa iedarbībai, kas pārsniedz PVO pamatnostādnes; |
| --- | --- |

48.

| 49. | uzsver, ka metāna emisijas netiek nedz reglamentētas ar ES tiesību aktiem par gaisa piesārņojumu, nedz arī tiek īpaši reglamentētas ES klimata politikas ietvaros; |
| --- | --- |

49.

| 50. | uzsver dažādus rentablus veidus, kā novērst metāna emisijas, neietekmējot gaļas un piena patēriņu; uzskata, ka kūtsmēslu apsaimniekošana piedāvā emisiju samazināšanas potenciālu, ieviešot vienkāršus un rentablus pasākumus, sākot ar uzglabāšanu un beidzot ar izplatīšanas paņēmieniem; turklāt uzskata, ka izmaiņas barošanas stratēģijās (piemēram, pievienojot tādu pākšaugu sastāvdaļas kā lucerna un lins) ievērojami samazinātu fermentācijā radītā metāna emisijas; atgādina, ka materiāls, kas paliek pēc anaerobās sadalīšanas, kurā organisko atkritumu materiāls tiek sadalīts pa mikroorganismiem un pārveidots biogāzē, ir bagāts ar uzturvielām un to var izmantot kā dabīgo mēslošanas līdzekli; |
| --- | --- |

50.

| 51. | uzsver, ka piesārņojuma kontroles izmaksas Eiropā lauksaimniecības nozarē ir ievērojami mazākas nekā citās nozarēs, kurās jau ir ieviestas stingrākas emisiju kontroles; |
| --- | --- |

51.

| 52. | uzskata, ka nākotnes KLP finansējumam vajadzētu būt saistītam ar obligātiem pasākumiem gaisa piesārņojuma samazināšanai; |
| --- | --- |

52.

Energoapgāde

| 53. | atgādina, ka enerģijas ražošanas un izplatīšanas nozare rada vairāk nekā pusi no sēra oksīda (SOx) emisijām un vienu piektdaļu no slāpekļa oksīda (NOx) emisijām Eiropas Vides aģentūras 33 dalībvalstīs; |
| --- | --- |

53.

| 54. | uzsver ogļu un lignīta ražotņu radīto, ievērojamo daļu dzīvsudraba emisiju ES un to, ka 62 % dzīvsudraba emisiju, ko rada ES rūpniecības nozare, nāk no ogļu spēkstacijām; |
| --- | --- |

54.

| 55. | atgādina, ka dzīvsudrabs ir bīstams neirotoksīns, kas rada kaitējumu nervu sistēmai, pat ja tā iedarbības līmenis ir salīdzinoši zems; |
| --- | --- |

55.

| 56. | atzinīgi vērtē saistības, ko ir uzņēmušās vismaz desmit ES dalībvalstis, proti, pakāpeniski atteikties no ogļu izmantošanas; aicina pārējās dalībvalstis pakāpeniski pārtraukt ogļu kā enerģijas avota izmantošanu vēlākais līdz 2030. gadam; |
| --- | --- |

56.

| 57. | atzīst, cik būtiska loma emisiju samazināšanā ir centralizētai siltumapgādei, un uzsver, ka pareizi izstrādātas centralizētās siltumapgādes iekārtas ir viens no galvenajiem faktoriem, kas var ierobežot gaisa piesārņojumu; mudina dalībvalstis, kurās nav centralizētas siltumapgādes apsvērt iespējas iesviest šādu sistēmu; |
| --- | --- |

57.

| 58. | aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt efektīvu iekšzemes apkures risinājumu ieviešanu, pamatojoties uz atjaunojamo enerģiju, lai palīdzētu ierobežot gaisa piesārņotāju noplūdi no mājsaimniecībām visā Savienībā; |
| --- | --- |

58.

Iekštelpu gaisa piesārņojums

| 59. | uzsver, ka cilvēki pavada gandrīz 90 % laika iekštelpās, kur gaiss var būt daudz piesārņotāks nekā ārpus tām; |
| --- | --- |

59.

| 60. | atgādina, ka visā pasaulē slikta iekštelpu gaisa kvalitāte izraisa 10 % no nepārnēsājamām slimībām un ka slikta iekštelpu gaisa kvalitāte darbvietās ir par iemeslu arī samazinātam darba ražīgumam; mudina Komisiju noteikt saskaņotus testēšanas standartus, lai mērītu gaisa piesārņojumu iekštelpu vidē; |
| --- | --- |

60.

| 61. | uzskata, ka Savienībā par obligātu būtu jānosaka iekštelpu gaisa kvalitātes sertifikāta saņemšana visām jaunām un atjaunotām ēkām un ka tajā būtu jāņem vērā esošie darbības rādītāji un testēšanas metodes, balstoties uz standartu EN 16798-1, kā arī PVO iekštelpu gaisa kvalitātes pamatnostādnēm; |
| --- | --- |

61.

| 62. | mudina dalībvalstis un Komisiju pieņemt un īstenot pasākumus, lai novērstu gaisa piesārņojumu tā izcelsmes vietā, ņemot vērā iekštelpu un āra gaisa piesārņojuma avotu atšķirības; |
| --- | --- |

62.

Zinātne gaisa piesārņojuma jomā, uzraudzība un pētniecība

| 63. | atzīst, ka zinātne gaisa piesārņojuma jomā ir sarežģīta un nenoteikta un ka tāpēc gaisa kvalitātes uzraudzībā un politikas novērtēšanā iesaka izmantot dažādu veidu zināšanas, tostarp amatierzinātni (22); uzsver, ka ir svarīgi uzlabot sabiedrības informētību un informāciju, gaisa kvalitātes jautājumu risināšanā iesaistot iedzīvotājus; |
| --- | --- |

63.

| 64. | aicina Komisiju un dalībvalstis ES līmenī atbalstīt pētniecību, izstrādi un sertifikāciju attiecībā uz novatoriskām daudzsensoru sistēmām gan iekštelpu, gan āra gaisa kvalitātes uzraudzībai; uzsver, ka viedas gaisa kvalitātes uzraudzības sistēmas var būt amatierzinātnei lietderīgs instruments, kā arī sniegt īpašu labumu cilvēkiem, kas slimo ar astmu un sirds un asinsvadu slimībām; |
| --- | --- |

64.

| 65. | aicina dalībvalstis nodrošināt atbilstīgu, reprezentatīvu, precīzu un nepārtrauktu gaisa kvalitātes mērīšanu un uzraudzību; atgādina, cik svarīgs ir to mērījumu staciju izvietojums, ko izmanto galvenajās pilsētu aglomerācijās, kurās ir gaisa kvalitātes problēmas, paturot prātā, ka nepiemērots izvietojums neļauj pienācīgi uzraudzīt sabiedrības veselības apdraudējumus; |
| --- | --- |

65.

| 66. | aicina dalībvalstis izveidot neatkarīgas gaisa kvalitātes komisijas, kas atbildētu par analīzēm gaisa kvalitātes noteikšanai un pieņemto pasākumu atbilstīguma novērtēšanu; uzskata, ka šāda analīze vietējā līmenī būtu jāveic katru mēnesi un būtu jāpublicē; |
| --- | --- |

66.

| 67. | uzskata, ka ir vajadzīgi padziļināti pētījumi par sīkāko daļiņu, tostarp PM1 un ultrasmalko daļiņu, ietekmi uz veselību; |
| --- | --- |

67.

Finansiāli apsvērumi

| 68. | mudina dalībvalstis saskaņā ar vienlīdzīgu konkurences apstākļu principu atcelt jebkādus fiskālus stimulus, nodokļu atvieglojumus vai budžeta pārvietojumus, kas tieši vai netieši dod priekšroku lielemisijas transportlīdzekļiem; |
| --- | --- |

68.

| 69. | atgādina par ieņēmumu izlietojuma principa piemērošanu maksām par autoceļu lietošanu un aicina attiecīgā gadījumā daļu no ieņēmumiem par ceļu infrastruktūras izmantošanu novirzīt pasākumiem, ar ko atbalsta gaisa kvalitātes uzlabošanu pilsētās; |
| --- | --- |

69.

| 70. | vērš uzmanību uz nepieciešamību atbalstīt enerģētikas pārveides skartos reģionus, jo īpaši kalnrūpniecības reģionus, jo parasti tie ir nabadzīgi reģioni, kam bieži raksturīgs augsts kaitīgo vielu līmenis gaisā; |
| --- | --- |

70.

| 71. | prasa pakāpeniski izbeigt subsīdijas fosilajam kurināmajam; |
| --- | --- |

71.

| 72. | aicina dalībvalstis palielināt finansējumu pētījumiem par gaisa kvalitātes ietekmi uz sabiedrības veselību, sabiedrību un ekonomiku, tostarp aprēķinot ar to saistītās papildu sekas, un pētījumiem par visaptverošākām mērīšanas stratēģijām, ar ko varētu izmērīt gaisa piesārņojuma iedarbību, ņemot vērā personu trajektorijas laikā un telpā; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt pilsētām un pašvaldībām pietiekamus līdzekļus, lai cīnītos pret gaisa piesārņojumu; |
| --- | --- |

72.

o

o o

| 73. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

73.

---

(1)  OV L 344, 17.12.2016., 1. lpp.

(2)  OV L 152, 11.6.2008., 1. lpp.

(3)  OV L 156, 19.6.2018., 75. lpp.

(4)  OV C 298, 23.8.2018., 140. lpp.

(5)  OV C 334, 19.9.2018., 151. lpp.

(6)  OV C 369, 11.10.2018., 114. lpp.

(7)  OV C 399, 24.11.2017., 10. lpp.

(8)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0100.

(9)  Eiropas Revīzijas palātas Īpašais ziņojums Nr. 23/2018 https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR18_23/SR_AIR_QUALITY_LV.pdf

(10)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2018/604988/IPOL_STU(2018)604988_EN.pdf

(11)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/BRP_Vehicle_emissions/BRP_Vehicle_emissions_LV.pdf.

(12)  2017. gada 5. aprīļa spriedums lietā Komisija/Bulgārija, C-488/15, ECLI:EU:C:2002:267.

(13)  2018. gada 22. februāra spriedums lietā Komisija/Polija, C-336/16, ECLI:EU:C:2018:94.

(14)  Komisijas 2017. gada 1. jūnija Regula (ES) 2017/1151, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 715/2007 par tipa apstiprinājumu mehāniskiem transportlīdzekļiem attiecībā uz emisijām no vieglajiem pasažieru un komerciālajiem transportlīdzekļiem (Euro 5 un Euro 6) un par piekļuvi transportlīdzekļa remonta un tehniskās apkopes informācijai (OV L 175, 7.7.2017., 1. lpp.).

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 19. maija Direktīva 2010/31/ES par ēku energoefektivitāti (OV L 153, 18.6.2010., 13. lpp.).

(16)  https://ec.europa.eu/futurium/en/system/files/ged/pum_draft_action_plan.pdf

(17)  http://www.eltis.org

(18)  Parīze, Londona, Barselona, Heidelberga, Milāna, Roma, Roterdama, Varšava, Birmingema, Oksforda un Mančestra (2018. gada 8. oktobris).

(19)  https://c40-production-images.s3.amazonaws.com/other_uploads/images/1579_3_FFFS_declaration_FINAL.original.pdf?1535129747

(20)  OV L 127, 29.4.2014., 51. lpp.

(21)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 14. septembra Regula (ES) 2016/1628 par prasībām attiecībā uz autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas iekšdedzes motoru gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisiju robežvērtībām un tipa apstiprināšanu, OV L 252, 16.9.2016., 53. lpp.

(22)  http://ec.europa.eu/environment/integration/research/newsalert/multimedia/ citizen_science_en.htm

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/33 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/33

---

P8_TA(2019)0195

Iebildumu izteikšana pret īstenošanas aktu: vairāku vielu, tostarp klotianidīna, maksimālie atlieku līmeņi

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta rezolūcija par Komisijas regulas priekšlikumu, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 II, III un IV pielikumu groza attiecībā uz klotianidīna, cikloksidima, epoksikonazola, flonikamīda, haloksifopa, mandestrobīna, mepikvata, Metschnikowia fructicola (celms NRRL Y-27328) un proheksadiona maksimālajiem atlieku līmeņiem konkrētos produktos vai uz tiem (D059754/02 – 2019/2520(RPS))

(2021/C 23/05)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Direktīvu 2009/128/EK, ar kuru nosaka Kopienas sistēmu pesticīdu ilgtspējīgas lietošanas nodrošināšanai (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Direktīvu 2009/128/EK, ar kuru nosaka Kopienas sistēmu pesticīdu ilgtspējīgas lietošanas nodrošināšanai (1),

| — | ņemot vērā Komisijas regulas projektu, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 II, III un IV pielikumu groza attiecībā uz klotianidīna, cikloksidima, epoksikonazola, flonikamīda, haloksifopa, mandestrobīna, mepikvata, Metschnikowia fructicola (celms NRRL Y-27328) un proheksadiona maksimālajiem atlieku līmeņiem konkrētos produktos vai uz tiem (D059754/02, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas regulas projektu, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 II, III un IV pielikumu groza attiecībā uz klotianidīna, cikloksidima, epoksikonazola, flonikamīda, haloksifopa, mandestrobīna, mepikvata, Metschnikowia fructicola (celms NRRL Y-27328) un proheksadiona maksimālajiem atlieku līmeņiem konkrētos produktos vai uz tiem (D059754/02,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 23. februāra Regulu (EK) Nr. 396/2005, ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK, un jo īpaši tās 5. panta 1. punktu un 14. panta 1. punkta a) apakšpunktu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 23. februāra Regulu (EK) Nr. 396/2005, ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK, un jo īpaši tās 5. panta 1. punktu un 14. panta 1. punkta a) apakšpunktu (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) 2014. gada 25. novembra pamatoto atzinumu, kas publicēts 2014. gada 4. decembrī, par pašreizējiem klotianidīna un tiametoksāma maksimālajiem atlieku līmeņiem (MAL) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 12. pantu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) 2014. gada 25. novembra pamatoto atzinumu, kas publicēts 2014. gada 4. decembrī, par pašreizējiem klotianidīna un tiametoksāma maksimālajiem atlieku līmeņiem (MAL) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 12. pantu (3),

| — | ņemot vērā EFSA pamatoto 2018. gada 30. augusta atzinumu, kas publicēts 2018. gada 20. septembrī, par klotianidīna pašreizējo maksimālo atlieku līmeņu modificēšanu kartupeļos (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EFSA pamatoto 2018. gada 30. augusta atzinumu, kas publicēts 2018. gada 20. septembrī, par klotianidīna pašreizējo maksimālo atlieku līmeņu modificēšanu kartupeļos (4),

| — | ņemot vērā atzinumu, ko 2018. gada 27. novembrī sniegusi Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgā komiteja, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā atzinumu, ko 2018. gada 27. novembrī sniegusi Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgā komiteja,

| — | ņemot vērā 5.a panta 3. punkta b) apakšpunktu un 5.a panta 5. punktu Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumā 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 5.a panta 3. punkta b) apakšpunktu un 5.a panta 5. punktu Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumā 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (5),

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 106. panta 2. un 3. punktu, kā arī 4. punkta c) apakšpunktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 106. panta 2. un 3. punktu, kā arī 4. punkta c) apakšpunktu,

| A. | tā kā klotianidīns ir neonikotinoīds insekticīds un būtisks cita neonikotinoīda — tiametoksāma — metabolīts, kas tiek izmantots pret dažādiem kukaiņiem, tostarp apputeksnētājiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā klotianidīns ir neonikotinoīds insekticīds un būtisks cita neonikotinoīda — tiametoksāma — metabolīts, kas tiek izmantots pret dažādiem kukaiņiem, tostarp apputeksnētājiem;

| B. | tā kā 2017. gada 21. septembrīEFSA pieņēma atzinumu par neonikotinoīdu toksiskumu; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2017. gada 21. septembrīEFSA pieņēma atzinumu par neonikotinoīdu toksiskumu;

| C. | tā kā 2018. gada 28. februārīEFSA publicēja atjauninātus riska novērtējumus trim neonikotinoīdiem — klotianidīnam, imidakloprīdam un tiametoksāmam — un apstiprināja, ka lielākajā daļā gadījumu neonikotinoīdu pesticīdu izmantošana apdraud savvaļas bites un medus bites (6); |
| --- | --- |

C.

tā kā 2018. gada 28. februārīEFSA publicēja atjauninātus riska novērtējumus trim neonikotinoīdiem — klotianidīnam, imidakloprīdam un tiametoksāmam — un apstiprināja, ka lielākajā daļā gadījumu neonikotinoīdu pesticīdu izmantošana apdraud savvaļas bites un medus bites (6);

| D. | tā kā klotianidīns ir viens no trim neonikotinoīdiem, kuru lietošana Savienībā ir aizliegta; |
| --- | --- |

D.

tā kā klotianidīns ir viens no trim neonikotinoīdiem, kuru lietošana Savienībā ir aizliegta;

| E. | tā kā vairāki pētījumi liecina, ka klotianidīns ietekmē aknu un nieru vielmaiņu un tam ir imūntoksiska ietekme uz zīdītājiem (7); |
| --- | --- |

E.

tā kā vairāki pētījumi liecina, ka klotianidīns ietekmē aknu un nieru vielmaiņu un tam ir imūntoksiska ietekme uz zīdītājiem (7);

| F. | tā kā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 191. panta 2. punktā ir noteikts, ka piesardzības princips ir viens no Savienības pamatprincipiem; |
| --- | --- |

F.

tā kā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 191. panta 2. punktā ir noteikts, ka piesardzības princips ir viens no Savienības pamatprincipiem;

| G. | tā kā LESD 168. panta 1. punktā ir norādīts: “nosakot un īstenojot visu Savienības politiku un darbības, ir jānodrošina augsts cilvēku veselības aizsardzības līmenis”; |
| --- | --- |

G.

tā kā LESD 168. panta 1. punktā ir norādīts: “nosakot un īstenojot visu Savienības politiku un darbības, ir jānodrošina augsts cilvēku veselības aizsardzības līmenis”;

| H. | tā kā Direktīvas 2009/128/EK mērķis ir panākt pesticīdu ilgtspējīgu izmantošanu Savienībā, tādēļ samazinot pesticīdu izmantošanas radīto apdraudējumu un ietekmi uz cilvēka un dzīvnieku veselību un vidi un veicinot integrētās augu aizsardzības un alternatīvu pieeju vai paņēmienu izmantošanu (piemēram, izmantojot neķīmiskas alternatīvas, nevis pesticīdus); |
| --- | --- |

H.

tā kā Direktīvas 2009/128/EK mērķis ir panākt pesticīdu ilgtspējīgu izmantošanu Savienībā, tādēļ samazinot pesticīdu izmantošanas radīto apdraudējumu un ietekmi uz cilvēka un dzīvnieku veselību un vidi un veicinot integrētās augu aizsardzības un alternatīvu pieeju vai paņēmienu izmantošanu (piemēram, izmantojot neķīmiskas alternatīvas, nevis pesticīdus);

| I. | tā kā Komisijas regulas priekšlikumā, pamatojoties uz pieteikumu par importa pieļaujamo līmeni, kas iesniegts klotianidīnam, ko izmanto kartupeļos Amerikas Savienotajās Valstīs, ir pausts viedoklis, ka augstāki MAL ir nepieciešami, lai novērstu tirdzniecības šķēršļus šādu kultūraugu importam; |
| --- | --- |

I.

tā kā Komisijas regulas priekšlikumā, pamatojoties uz pieteikumu par importa pieļaujamo līmeni, kas iesniegts klotianidīnam, ko izmanto kartupeļos Amerikas Savienotajās Valstīs, ir pausts viedoklis, ka augstāki MAL ir nepieciešami, lai novērstu tirdzniecības šķēršļus šādu kultūraugu importam;

| J. | tā kā Komisijas priekšlikums paaugstināt MAL klotianidīnam ir viesis šaubas saskaņā ar piesardzības principu, ņemot vērā to, ka trūkst datu un ir neskaidrība saistībā ar klotianidīna ietekmi uz sabiedrības veselību jaunajiem zīdītājiem un vidi; |
| --- | --- |

J.

tā kā Komisijas priekšlikums paaugstināt MAL klotianidīnam ir viesis šaubas saskaņā ar piesardzības principu, ņemot vērā to, ka trūkst datu un ir neskaidrība saistībā ar klotianidīna ietekmi uz sabiedrības veselību jaunajiem zīdītājiem un vidi;

| K. | tā kā EFSA norāda — saistībā ar prasību paaugstināt MAL dalībvalstīm saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2018/784 (8) vēlākais līdz 2018. gada 19. septembrim ir jāgroza vai jāatsauc pašreizējās atļaujas augu aizsardzības produktiem, kas kā darbīgo vielu satur klotianidīnu; tā kā šādi ierobežojumi klotianidīna apstiprināšanas nosacījumiem nav atbilstīgi, jo MAL piemērošana attiecas uz importētiem kultūraugiem; |
| --- | --- |

K.

tā kā EFSA norāda — saistībā ar prasību paaugstināt MAL dalībvalstīm saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2018/784 (8) vēlākais līdz 2018. gada 19. septembrim ir jāgroza vai jāatsauc pašreizējās atļaujas augu aizsardzības produktiem, kas kā darbīgo vielu satur klotianidīnu; tā kā šādi ierobežojumi klotianidīna apstiprināšanas nosacījumiem nav atbilstīgi, jo MAL piemērošana attiecas uz importētiem kultūraugiem;

| L. | tā kā 2018. gada 30. augusta atzinumā EFSA norāda, ka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 6. pantu Bayer CropScience AG iesniedza pieteikumu kompetentajai iestādei Vācijā (novērtējošā dalībvalsts (EMS)) noteikt importa pieļaujamo līmeni aktīvajai vielai klotianidīnam no Kanādas importētajos kartupeļos. EMS atbilstoši Regulas (EK) Nr. 396/2005 8. pantam izstrādāja novērtējuma ziņojumu, kas 2018. gada 26. aprīlī tika iesniegts Eiropas Komisijai un nosūtīts Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (EFSA). EMS ierosināja no Kanādas importētajiem kartupeļiem noteikt importa pieļaujamo līmeni 0,3 mg/kg apmērā; |
| --- | --- |

L.

tā kā 2018. gada 30. augusta atzinumā EFSA norāda, ka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 6. pantu Bayer CropScience AG iesniedza pieteikumu kompetentajai iestādei Vācijā (novērtējošā dalībvalsts (EMS)) noteikt importa pieļaujamo līmeni aktīvajai vielai klotianidīnam no Kanādas importētajos kartupeļos. EMS atbilstoši Regulas (EK) Nr. 396/2005 8. pantam izstrādāja novērtējuma ziņojumu, kas 2018. gada 26. aprīlī tika iesniegts Eiropas Komisijai un nosūtīts Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (EFSA). EMS ierosināja no Kanādas importētajiem kartupeļiem noteikt importa pieļaujamo līmeni 0,3 mg/kg apmērā;

| M. | tā kā secinājumi, kas izdarīti EFSA2018. gada 30. augusta atzinumā, pamato klotianidīna MAL paaugstināšanu tikai, pamatojoties uz nepieciešamību ievērot Kanādas normatīvās vērtības, taču atzinumā kopumā nav veikta neonikotinoīdu un to izmantošanas kumulatīvās ietekmes uz vidi analīze; |
| --- | --- |

M.

tā kā secinājumi, kas izdarīti EFSA2018. gada 30. augusta atzinumā, pamato klotianidīna MAL paaugstināšanu tikai, pamatojoties uz nepieciešamību ievērot Kanādas normatīvās vērtības, taču atzinumā kopumā nav veikta neonikotinoīdu un to izmantošanas kumulatīvās ietekmes uz vidi analīze;

| N. | tā kā EFSA secinājumi tika izdarīti, pamatojoties uz teorētiskiem apsvērumiem, jo īpaši attiecībā uz maksimālā dienā uzņemtā daudzuma aprēķinu saistībā ar īstermiņa risku; tā kā daži EFSA analīzes aspekti būtībā ir teorētiski, tāpēc rodas šaubas par to, vai iestāde ir spējusi paļauties uz empīriskiem faktiem un vai iegūtajos rezultātos tādējādi ir spējusi atspoguļot faktisko situāciju; |
| --- | --- |

N.

tā kā EFSA secinājumi tika izdarīti, pamatojoties uz teorētiskiem apsvērumiem, jo īpaši attiecībā uz maksimālā dienā uzņemtā daudzuma aprēķinu saistībā ar īstermiņa risku; tā kā daži EFSA analīzes aspekti būtībā ir teorētiski, tāpēc rodas šaubas par to, vai iestāde ir spējusi paļauties uz empīriskiem faktiem un vai iegūtajos rezultātos tādējādi ir spējusi atspoguļot faktisko situāciju;

| O. | tā kā EFSA secināja, ka “ir maz ticams”, ka klotianidīna MAL paaugstināšana rada risku patērētāju veselībai; tā kā šis tomēr ir spriedums ar varbūtības pakāpi un tāpēc joprojām ir zināmas bažas par to, vai ar jaunajām MAL vērtībām patiešām izdosies efektīvi garantēt attiecīgās vielas drošu izmantošanu, |
| --- | --- |

O.

tā kā EFSA secināja, ka “ir maz ticams”, ka klotianidīna MAL paaugstināšana rada risku patērētāju veselībai; tā kā šis tomēr ir spriedums ar varbūtības pakāpi un tāpēc joprojām ir zināmas bažas par to, vai ar jaunajām MAL vērtībām patiešām izdosies efektīvi garantēt attiecīgās vielas drošu izmantošanu,

| 1. | izsaka iebildumus pret Komisijas regulas projekta pieņemšanu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka šis Komisijas regulas projekts pārsniedz Regulā (EK) Nr. 396/2005 paredzētās īstenošanas pilnvaras; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzskata, ka Komisijas regulas projekts neatbilst Regulas (EK) Nr. 396/2005 mērķim un saturam; |
| --- | --- |

3.

| 4. | norāda, ka saskaņā ar regulas projektu pašreizējais klotianidīna MAL tiktu paaugstināts no 0,03 uz 0,3 mg/kg; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ierosina, ka klotianidīna MAL būtu jāpaliek 0,03 mg/kg; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzskata, ka lēmumam atļaut klotianidīna izmantošanu nav pamata, jo trūkst pierādījumu, kas liecinātu, ka izdosies novērst dzīvnieku, pārtikas nekaitīguma un apputeksnētāju nepieļaujamu apdraudējumu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | norāda — pat ja procedūrā ir ievērota spēkā esošā Direktīva 2009/128/EK par pesticīdiem, tas, ka Vācijas pieteikuma iesniedzējs uzņēmums par novērtējošo dalībvalsti izvēlējās Vācijas kompetento valsts iestādi, atspoguļo bažas par pesticīdu novērtēšanas procesu, kuras paudušas vairākas ieinteresētās personas, kā minēts Parlamenta 2019. gada 16. janvāra AJ un AK apsvērumos par Savienības pesticīdu atļaušanas procedūru (9); |
| --- | --- |

7.

| 8. | atgādina, ka klotianidīna kā pesticīda izmantošana ietekmē apputeksnētājus pasaules līmenī (10); |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzskata, ka EFSA atzinumā nav ņemts vērā kumulatīvais cilvēka veselības un bišu apdraudējuma risks; uzskata, ka, novērtējot MAL, būtu jāņem vērā ietekme uz apputeksnētājiem un vidi; aicina dalībvalstis un EFSA izrādīt vēl lielāku modrību rūpēs par sabiedrības un apputeksnētāju veselību, vērtējot ar MAL saistītus pieteikumus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | prasa Komisijai atsaukt savu regulas projektu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pamatojoties uz LESD, prasa Komisijai iesniegt jaunu tiesību aktu, kurā būtu ņemts vērā piesardzības princips; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  OV L 309, 24.11.2009., 71. lpp.

(2)  OV L 70, 16.3.2005., 1. lpp.

(3)  Izdošanas gads: 10.2903/j.efsa.2014.3918, EFSA žurnāls 2014; 12(12):3918.

(4)  Izdošanas gads: 10.2903/j.efsa.2018.5413, EFSA žurnāls 2018; 16(9):5413.

(5)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

(6)  Izdošanas gads: 10.2903/sp.efsa.2018.EN-1378.

(7)  Bal R. et al., “Effects of clothianidin exposure on sperm quality, testicular apoptosis and fatty acid composition in developing male rats” (Bal R. un citi “Klotianidīna iedarbības ietekme uz spermas kvalitāti, sēklinieku apoptosis un taukskābju sastāvu augošos žurku tēviņos”), Cell Biol Toxicol, 28. sējums, Nr. 3, 2012. gads, 187.–200. lpp.); Tokumoto J. et al., “Effects of exposure to clothianidin on the reproductive system of male quails” (Tokumoto J. un citi “Klotianidīna iedarbības ietekme uz paipalu tēviņu reproduktīvo sistēmu”), J. Vet. Med. Sci., 75. sējums, Nr. 6, 2013. gads, 755.–760. lpp.; Wang Y. et al., “Metabolism distribution and effect of thiamethoxam after oral exposure in Mongolian racerunner (Eremias argus)” (Wang Y. un citi “Metabolisma traucējumi un tiametoksāma ietekme pēc orālas iedarbības mongoļu ķirzakām (Eremias argus))”, J. Agric. Food Chem., 66. sējums, Nr. 28, 2018. gads, 7376.–7383. lpp.; Wang X. et al., “Mechanism of neonicotinoid toxicity: Impact on oxidative stress and metabolism”, Annu. Food Chem. (Wang X. un citi “Neonikotinoīda toksiskuma mehānisms — ietekme uz oksidatīvo stresu un metabolismu”), Annu. Rev. Pharmacol. Toxicol., 58. sējums, Nr. 1, 2018. gads, 471.–507. lpp.

(8)  Komisijas 2018. gada 29. maija Īstenošanas regula (ES) 2018/784, ar ko attiecībā uz darbīgās vielas klotianidīna apstiprināšanas nosacījumiem groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (OV L 132, 30.5.2018., 35. lpp.).

(9)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0023.

(10)  El Hassani A. K., Dacher M., Gary V., Lambin M., Gauthier M. and Armengaud C., “Effets sublétaux de l’Acétamipride et du Thiamethoxam sur le comportement de l’abeille (Apis mellifera)”,2014. gada 23. maijs, https://www.researchgate.net/publication/255636607_Effets_subletaux_de_l%27Acetamipride_et_du_Thiamethoxam_sur_le_comportement_de_l%27abeille_Apis_mellifera.

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/36 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/36

---

P8_TA(2019)0196

Ģenētiski modificēta kukurūza 4114 (DPØØ4114-3)

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 4114 (DP-ØØ4114-3), sastāv vai ir ražoti no tās (D060242/03 – 2019/2551(RSP))

(2021/C 23/06)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 4114 (DP-ØØ4114-3), sastāv vai ir ražoti no tās (D060242/03, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 4114 (DP-ØØ4114-3), sastāv vai ir ražoti no tās (D060242/03,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (1) un jo īpaši tās 7. panta 3. punktu un 19. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (1) un jo īpaši tās 7. panta 3. punktu un 19. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā minētās Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas 2019. gada 14. janvāra balsojumu, kura dēļ atzinums netika sniegts, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā minētās Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas 2019. gada 14. janvāra balsojumu, kura dēļ atzinums netika sniegts,

| — | ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) 2018. gada 19. aprīlī pieņemto atzinumu, kas publicēts 2018. gada 24. maijā un grozīts 2018. gada 5. jūlijā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) 2018. gada 19. aprīlī pieņemto atzinumu, kas publicēts 2018. gada 24. maijā un grozīts 2018. gada 5. jūlijā (3),

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas, ar ko iebilst pret atļauju izmantot ģenētiski modificētus organismus (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas, ar ko iebilst pret atļauju izmantot ģenētiski modificētus organismus (4),

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 106. panta 2. un 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 106. panta 2. un 3. punktu,

| A. | tā kā 2014. gada 27. novembrī uzņēmums “Pioneer Overseas Corporation” uzņēmuma “Pioneer Hi-Bred International Inc.” (ASV) vārdā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. un 17. pantu iesniedza Nīderlandes kompetentajai iestādei pieteikumu, lai saņemtu atļauju laist tirgū pārtiku, pārtikas sastāvdaļas un barību, kas satur ģenētiski modificētu (ĢM) kukurūzu 4114, sastāv vai ir ražota no tās (“pieteikums”), un tā kā pieteikums attiecās arī uz to, lai tirgū laistu produktus, kas satur ĢM kukurūzu 4114 vai sastāv no tās, izmantošanai veidos, kas nav pārtika un barība, izņemot kultivēšanu; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2014. gada 27. novembrī uzņēmums “Pioneer Overseas Corporation” uzņēmuma “Pioneer Hi-Bred International Inc.” (ASV) vārdā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. un 17. pantu iesniedza Nīderlandes kompetentajai iestādei pieteikumu, lai saņemtu atļauju laist tirgū pārtiku, pārtikas sastāvdaļas un barību, kas satur ģenētiski modificētu (ĢM) kukurūzu 4114, sastāv vai ir ražota no tās (“pieteikums”), un tā kā pieteikums attiecās arī uz to, lai tirgū laistu produktus, kas satur ĢM kukurūzu 4114 vai sastāv no tās, izmantošanai veidos, kas nav pārtika un barība, izņemot kultivēšanu;

| B. | tā kā EFSA attiecībā uz pieteikumu 2018. gada 19. aprīlī pieņēma labvēlīgu atzinumu; |
| --- | --- |

B.

tā kā EFSA attiecībā uz pieteikumu 2018. gada 19. aprīlī pieņēma labvēlīgu atzinumu;

| C. | tā kā ĢM kukurūza 4114 tika izstrādāta, lai iegūtu trīs insekticīdu olbaltumvielas (Cry1F, Cry34Ab1 un Cry35Ab1) aizsardzībai pret konkrētiem tauriņu kārtas un vaboļu kārtas kaitēkļiem un PAT proteīnu, kas piešķir noturību pret herbicīda aktīvo vielu glufozinātamoniju; |
| --- | --- |

C.

tā kā ĢM kukurūza 4114 tika izstrādāta, lai iegūtu trīs insekticīdu olbaltumvielas (Cry1F, Cry34Ab1 un Cry35Ab1) aizsardzībai pret konkrētiem tauriņu kārtas un vaboļu kārtas kaitēkļiem un PAT proteīnu, kas piešķir noturību pret herbicīda aktīvo vielu glufozinātamoniju;

Papildu herbicīdu atliekas un sastāvdaļas

| D. | tā kā papildu herbicīdu, šajā gadījumā glufosināta, izmantošana ir daļa no parastās lauksaimniecības prakses pret herbicīdiem izturīgu augu kultivēšanā, un tādēļ var paredzēt, ka tie tiks pakļauti gan lielākām, gan atkārtotām devām, kas ne tikai radīs lielāku atlieku daudzumu ražā un tātad arī importētajā produktā, bet var arī ietekmēt ĢM auga sastāvu un tā agronomiskās īpašības; |
| --- | --- |

D.

tā kā papildu herbicīdu, šajā gadījumā glufosināta, izmantošana ir daļa no parastās lauksaimniecības prakses pret herbicīdiem izturīgu augu kultivēšanā, un tādēļ var paredzēt, ka tie tiks pakļauti gan lielākām, gan atkārtotām devām, kas ne tikai radīs lielāku atlieku daudzumu ražā un tātad arī importētajā produktā, bet var arī ietekmēt ĢM auga sastāvu un tā agronomiskās īpašības;

| E. | tā kā glufosināta izmantošana Savienībā kopš 2018. gada 1. augusta nav atļauta, jo tas ir klasificēts kā toksisks reprodukcijai un tādējādi atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1107/2009 (5) noteiktajiem izslēgšanas kritērijiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā glufosināta izmantošana Savienībā kopš 2018. gada 1. augusta nav atļauta, jo tas ir klasificēts kā toksisks reprodukcijai un tādējādi atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1107/2009 (5) noteiktajiem izslēgšanas kritērijiem;

| F. | tā kā informācija par herbicīdu un to metabolītu atlieku līmeņiem ir svarīga, lai varētu veikt pret herbicīdiem noturīgu ģenētiski modificētu augu visaptverošu riska novērtējumu; tā kā EFSA ekspertu grupas ģenētiski modificētu organismu jomā (EFSA ĢMO ekspertu grupa) kompetencē neietilpst atliekas, kas rodas no apsmidzināšanas ar herbicīdiem; tā kā nav novērtēta ietekme, ko rada ģenētiski modificētas kukurūzas apsmidzināšana ar herbicīdiem; |
| --- | --- |

F.

tā kā informācija par herbicīdu un to metabolītu atlieku līmeņiem ir svarīga, lai varētu veikt pret herbicīdiem noturīgu ģenētiski modificētu augu visaptverošu riska novērtējumu; tā kā EFSA ekspertu grupas ģenētiski modificētu organismu jomā (EFSA ĢMO ekspertu grupa) kompetencē neietilpst atliekas, kas rodas no apsmidzināšanas ar herbicīdiem; tā kā nav novērtēta ietekme, ko rada ģenētiski modificētas kukurūzas apsmidzināšana ar herbicīdiem;

| G. | tā kā dalībvalstīm Savienības saskaņotās daudzgadu kontroles programmas 2019., 2020. un 2021. gadam (6) ietvaros nav juridiska pienākuma mērīt glufosināta atliekas kukurūzas importā, lai nodrošinātu atbilstību maksimālajiem atlieku līmeņiem; tā kā nevar garantēt glufosināta atlieku ĢM kukurūzā 4114 atbilstību Savienības saskaņotās daudzgadu kontroles programmai; |
| --- | --- |

G.

tā kā dalībvalstīm Savienības saskaņotās daudzgadu kontroles programmas 2019., 2020. un 2021. gadam (6) ietvaros nav juridiska pienākuma mērīt glufosināta atliekas kukurūzas importā, lai nodrošinātu atbilstību maksimālajiem atlieku līmeņiem; tā kā nevar garantēt glufosināta atlieku ĢM kukurūzā 4114 atbilstību Savienības saskaņotās daudzgadu kontroles programmai;

Bt toksīni

| H. | tā kā ĢM kukurūza 4114 satur trīs Bt toksīnus (Cry1F, Cry34Ab1 un Cry35Ab1 proteīnus), kas nodrošina aizsardzību pret konkrētiem tauriņu kārtas un vaboļu kārtas kaitēkļiem; |
| --- | --- |

H.

tā kā ĢM kukurūza 4114 satur trīs Bt toksīnus (Cry1F, Cry34Ab1 un Cry35Ab1 proteīnus), kas nodrošina aizsardzību pret konkrētiem tauriņu kārtas un vaboļu kārtas kaitēkļiem;

| I. | tā kā, lai gan Cry1 proteīni ir atzīti par tādiem, kam piemīt palīgvielas īpašības, proti, tie var pastiprināt citu pārtikas produktu alergēnās īpašības, EFSA to neanalizēja; tā kā tas ir problemātiski, jo Bt toksīni var sajaukties ar alergēniem pārtikā un barībā, piemēram, sojas pupās; |
| --- | --- |

I.

tā kā, lai gan Cry1 proteīni ir atzīti par tādiem, kam piemīt palīgvielas īpašības, proti, tie var pastiprināt citu pārtikas produktu alergēnās īpašības, EFSA to neanalizēja; tā kā tas ir problemātiski, jo Bt toksīni var sajaukties ar alergēniem pārtikā un barībā, piemēram, sojas pupās;

| J. | tā kā 2017. gadā īstenotā zinātniskā pētījumā par ietekmi, ko uz veselību varētu radīt Bt toksīni un atliekas pēc apsmidzināšanas ar papildu herbicīdiem, ir secināts, ka īpaša uzmanība būtu jāpievērš herbicīdu atliekām un to mijiedarbībai ar Bt toksīniem (7); tā kā EFSA šo aspektu nav izanalizējusi; |
| --- | --- |

J.

tā kā 2017. gadā īstenotā zinātniskā pētījumā par ietekmi, ko uz veselību varētu radīt Bt toksīni un atliekas pēc apsmidzināšanas ar papildu herbicīdiem, ir secināts, ka īpaša uzmanība būtu jāpievērš herbicīdu atliekām un to mijiedarbībai ar Bt toksīniem (7); tā kā EFSA šo aspektu nav izanalizējusi;

Demokrātiskās leģitimitātes trūkums

| K. | tā kā Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā, 2019. gada 14. janvāra balsojumā nolēma atzinumu nesniegt, kas nozīmē, ka atļaujai nav dalībvalstu kvalificēta balsu vairākuma atbalsta; |
| --- | --- |

K.

tā kā Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā, 2019. gada 14. janvāra balsojumā nolēma atzinumu nesniegt, kas nozīmē, ka atļaujai nav dalībvalstu kvalificēta balsu vairākuma atbalsta;

| L. | tā kā gan paskaidrojumā, kurš pievienots 2015. gada 22. aprīlī iesniegtajam likumdošanas priekšlikumam, ar ko Regulu (EK) Nr. 1829/2003 groza attiecībā uz iespēju, ka dalībvalstis var ierobežot vai aizliegt ģenētiski modificētas pārtikas un barības lietošanu savā teritorijā, gan paskaidrojumā, kurš pievienots 2017. gada 14. februārī iesniegtajam likumdošanas priekšlikumam, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 182/2011, Komisija pauda nožēlu, ka kopš Regulas (EK) Nr. 1829/2003 stāšanās spēkā lēmumus piešķirt atļauju Komisija ir pieņēmusi, nesaņemot dalībvalstu komitejas labvēlīgu atzinumu, un ka dokumentācijas nosūtīšana atpakaļ Komisijai galīgā lēmuma pieņemšanai (kas procedūrai pēc būtības visnotaļ ir izņēmums) ir kļuvusi par normu, pieņemot lēmumus par atļauju piešķiršanu ģenētiski modificētai pārtikai un barībai; tā kā Komisijas priekšsēdētājs J. C. Juncker šo praksi vairākkārt ir nosodījis kā nedemokrātisku (8); |
| --- | --- |

L.

tā kā gan paskaidrojumā, kurš pievienots 2015. gada 22. aprīlī iesniegtajam likumdošanas priekšlikumam, ar ko Regulu (EK) Nr. 1829/2003 groza attiecībā uz iespēju, ka dalībvalstis var ierobežot vai aizliegt ģenētiski modificētas pārtikas un barības lietošanu savā teritorijā, gan paskaidrojumā, kurš pievienots 2017. gada 14. februārī iesniegtajam likumdošanas priekšlikumam, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 182/2011, Komisija pauda nožēlu, ka kopš Regulas (EK) Nr. 1829/2003 stāšanās spēkā lēmumus piešķirt atļauju Komisija ir pieņēmusi, nesaņemot dalībvalstu komitejas labvēlīgu atzinumu, un ka dokumentācijas nosūtīšana atpakaļ Komisijai galīgā lēmuma pieņemšanai (kas procedūrai pēc būtības visnotaļ ir izņēmums) ir kļuvusi par normu, pieņemot lēmumus par atļauju piešķiršanu ģenētiski modificētai pārtikai un barībai; tā kā Komisijas priekšsēdētājs J. C. Juncker šo praksi vairākkārt ir nosodījis kā nedemokrātisku (8);

| M. | tā kā Parlaments 2015. gada 28. oktobrī pirmajā lasījumā (9) noraidīja 2015. gada 22. aprīļa priekšlikumu tiesību aktam, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1829/2003, un aicināja Komisiju to atsaukt un iesniegt jaunu priekšlikumu, |
| --- | --- |

M.

tā kā Parlaments 2015. gada 28. oktobrī pirmajā lasījumā (9) noraidīja 2015. gada 22. aprīļa priekšlikumu tiesību aktam, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1829/2003, un aicināja Komisiju to atsaukt un iesniegt jaunu priekšlikumu,

| 1. | uzskata, ka Komisijas īstenošanas lēmuma projekts pārsniedz Regulā (EK) Nr. 1829/2003 paredzētās īstenošanas pilnvaras; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka Komisijas īstenošanas lēmuma projekts neatbilst Savienības tiesību aktiem, jo nav atbilstīgs Regulas (EK) Nr. 1829/2003 mērķim, kas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 178/2002 (10) paredzētajiem vispārējiem principiem ir nodrošināt pamatu, lai nodrošinātu cilvēku dzīvības un veselības, dzīvnieku veselības un labturības, vides un patērētāju interešu augsta līmeņa aizsardzību saistībā ar ģenētiski modificētu pārtiku un barību, vienlaikus nodrošinot efektīvu iekšējā tirgus darbību; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Komisijai atsaukt īstenošanas lēmuma projektu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina Komisiju neatļaut importēt, izmantot pārtikā vai dzīvnieku barībā tādus ģenētiski modificētu augus, kas ir padarīti izturīgi pret herbicīdiem, kurus nav atļauts izmantot Savienībā, šajā gadījumā glufosinātu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Komisiju nesniegt atļauju nevienam pret herbicīdiem noturīgam ģenētiski modificētam augam, pirms nav veikts pilnīgs novērtējums par atliekām pēc apsmidzināšanas ar papildu herbicīdiem, metabolītiem un to tirdzniecības preparātiem, ko izmanto attiecīgo augu kultivēšanas valstīs; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina Komisiju riska novērtējumu, kas veikts attiecībā uz papildu herbicīdu izmantošanu un to atliekām, pilnībā iekļaut pret herbicīdiem noturīgu ģenētiski modificētu augu riska novērtējumā neatkarīgi no tā, vai attiecīgo ģenētiski modificēto augu Savienībā ir paredzēts kultivēt vai importēt Savienībā izmantošanai pārtikā vai barībā; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atkārtoti pauž apņemšanos sekmēt darbu pie Komisijas priekšlikuma, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 182/2011; aicina Padomi steidzami turpināt darbu pie minētā Komisijas priekšlikuma; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Komisiju pārtraukt jebkādus īstenošanas lēmumus attiecībā uz pieteikumiem par atļauju piešķiršanu ģenētiski modificētiem organismiem (ĢMO) līdz atļaujas piešķiršanas procedūra būs pārskatīta tā, lai novērstu nepilnības pašreizējā procedūrā, kas ir izrādījusies neatbilstīga; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina Komisiju atsaukt priekšlikumus par atļauju piešķiršanu ĢMO, ja Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja nav sniegusi atzinumu, vai tie būtu paredzēti kultivēšanai vai izmantošanai pārtikā vai lopbarībā; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp.

(2)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

(3)  Scientific Opinion on the assessment of genetically modified maize 4114 for food and feed uses, under Regulation (EC) No 1829/2003 (application EFSA-GMO-NL-2014-123) (Zinātniskais atzinums par ģenētiski modificētas kukurūzas 4114 izmantošanai pārtikā vai lopbarībā novērtējumu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003 (EFSA-GMO-NL-2014-123 piemērošana), EFSA žurnāls, 2018. gads; 16(5): 5280., 25. lpp. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2018.5280.

(4)

| — | Eiropas Parlamenta 2014. gada 16. janvāra rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par ģenētiski modificēta kukurūzas produkta (Zea mays L., līnija 1507) ar izturību pret dažiem tauriņu kārtas kaitēkļiem laišanu tirgū kultivēšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/18/EK (OV C 482, 23.12.2016., 110. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2014. gada 16. janvāra rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par ģenētiski modificēta kukurūzas produkta (Zea mays L., līnija 1507) ar izturību pret dažiem tauriņu kārtas kaitēkļiem laišanu tirgū kultivēšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/18/EK (OV C 482, 23.12.2016., 110. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta 2015. gada 16. decembra rezolūcija par Komisijas 2015. gada 4. decembra Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/2279, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × T25, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 399, 24.11.2017., 71. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2015. gada 16. decembra rezolūcija par Komisijas 2015. gada 4. decembra Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/2279, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × T25, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 399, 24.11.2017., 71. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87705 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 35, 31.1.2018., 19. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87705 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 35, 31.1.2018., 19. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87708 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 35, 31.1.2018., 17. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87708 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 35, 31.1.2018., 17. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas FG72 (MST-FGØ72-2), sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 35, 31.1.2018., 15. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas FG72 (MST-FGØ72-2), sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 35, 31.1.2018., 15. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienoti divi vai trīs no šiem modifikācijas gadījumiem, vai kas sastāv vai ir ražota no tās (OV C 86, 6.3.2018., 108. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienoti divi vai trīs no šiem modifikācijas gadījumiem, vai kas sastāv vai ir ražota no tās (OV C 86, 6.3.2018., 108. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam attiecībā uz ģenētiski modificētu neļķu (Dianthus caryophyllus L., līnija SHD-27531-4) laišanu tirgū (OV C 86, 6.3.2018., 111. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam attiecībā uz ģenētiski modificētu neļķu (Dianthus caryophyllus L., līnija SHD-27531-4) laišanu tirgū (OV C 86, 6.3.2018., 111. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atjauno atļauju ģenētiski modificētas kukurūzas MON 810 sēklu laišanai tirgū kultivēšanas nolūkos (OV C 215, 19.6.2018., 76. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atjauno atļauju ģenētiski modificētas kukurūzas MON 810 sēklu laišanai tirgū kultivēšanas nolūkos (OV C 215, 19.6.2018., 76. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū ģenētiski modificētas kukurūzas MON 810 produktus (OV C 215, 19.6.2018., 80. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū ģenētiski modificētas kukurūzas MON 810 produktus (OV C 215, 19.6.2018., 80. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam par ģenētiski modificētas kukurūzas Bt11 sēklu laišanu tirgū kultivēšanas nolūkos (OV C 215, 19.6.2018., 70. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam par ģenētiski modificētas kukurūzas Bt11 sēklu laišanu tirgū kultivēšanas nolūkos (OV C 215, 19.6.2018., 70. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam par ģenētiski modificētas kukurūzas 1507 sēklu laišanu tirgū kultivēšanas nolūkos (OV C 215, 19.6.2018., 73. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam par ģenētiski modificētas kukurūzas 1507 sēklu laišanu tirgū kultivēšanas nolūkos (OV C 215, 19.6.2018., 73. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj produktu, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, sastāv vai ir ražoti no tās, laišanu tirgū (OV C 215, 19.6.2018., 83. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj produktu, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, sastāv vai ir ražoti no tās, laišanu tirgū (OV C 215, 19.6.2018., 83. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta 2017. gada 5. aprīļa rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 un ģenētiski modificētas kukurūzas veidus, kuros apvienotas divas, trīs vai četras no modifikācijām Bt11, 59122, MIR604, 1507 un GA21, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 298, 23.8.2018., 34. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2017. gada 5. aprīļa rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 un ģenētiski modificētas kukurūzas veidus, kuros apvienotas divas, trīs vai četras no modifikācijām Bt11, 59122, MIR604, 1507 un GA21, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 298, 23.8.2018., 34. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta 2017. gada 17. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu DAS-40278-9, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 307, 30.8.2018., 71. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2017. gada 17. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu DAS-40278-9, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 307, 30.8.2018., 71. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta 2017. gada 17. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB119 (BCS-GHØØ5-8), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 307, 30.8.2018., 67. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2017. gada 17. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB119 (BCS-GHØØ5-8), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 307, 30.8.2018., 67. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. septembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-68416-4, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 337, 20.9.2018., 54. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. septembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-68416-4, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 337, 20.9.2018., 54. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta 2017. gada 4. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas FG72 × A5547-127, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 346, 27.9.2018., 55. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2017. gada 4. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas FG72 × A5547-127, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 346, 27.9.2018., 55. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta 2017. gada 4. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-44406-6, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 346, 27.9.2018., 60. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2017. gada 4. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-44406-6, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 346, 27.9.2018., 60. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 346, 27.9.2018., 122. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 346, 27.9.2018., 122. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 346, 27.9.2018., 127.lpp). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 346, 27.9.2018., 127.lpp).

| — | Eiropas Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētus eļļas rapšus MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) un MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), sastāv vai ir ražoti no tiem (OV C 346, 27.9.2018., 133. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētus eļļas rapšus MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) un MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), sastāv vai ir ražoti no tiem (OV C 346, 27.9.2018., 133. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta 2018. gada 1. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 59122 (DAS-59122-7), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0051). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2018. gada 1. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 59122 (DAS-59122-7), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0051).

| — | Eiropas Parlamenta 2018. gada 1. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6) un ģenētiski modificētas kukurūzas veidus, kuros apvienotas divas no modifikācijām MON 87427, MON 89034 un NK603, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar kuru atceļ Lēmumu 2010/420/ES (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0052). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2018. gada 1. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6) un ģenētiski modificētas kukurūzas veidus, kuros apvienotas divas no modifikācijām MON 87427, MON 89034 un NK603, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar kuru atceļ Lēmumu 2010/420/ES (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0052).

| — | Eiropas Parlamenta 2018. gada 3. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū pārtiku un lopbarību, kas ražota no ģenētiski modificētām cukurbietēm H7-1 (KM-ØØØH71-4) (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0197). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2018. gada 3. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū pārtiku un lopbarību, kas ražota no ģenētiski modificētām cukurbietēm H7-1 (KM-ØØØH71-4) (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0197).

| — | Eiropas Parlamenta 2018. gada 30. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu GA21 (MON-ØØØ21-9), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0221). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2018. gada 30. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu GA21 (MON-ØØØ21-9), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0221).

| — | Eiropas Parlamenta 2018. gada 30. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 1507 × 59122 × MON 810 × NK603 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi vai trīs no vienkāršiem transformācijas notikumiem 1507, 59122, MON 810 un NK603, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar kuru atceļ Lēmumus 2009/815/EK, 2010/428/ES un 2010/432/ES (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0222). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2018. gada 30. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 1507 × 59122 × MON 810 × NK603 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi vai trīs no vienkāršiem transformācijas notikumiem 1507, 59122, MON 810 un NK603, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar kuru atceļ Lēmumus 2009/815/EK, 2010/428/ES un 2010/432/ES (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0222).

| — | Eiropas Parlamenta 2018. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0416). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2018. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0416).

| — | Eiropas Parlamenta 2018. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122, un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienotas divas, trīs vai četras atsevišķas modifikācijas MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 un 59122, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar ko atceļ Lēmumu 2011/366/ES (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0417). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2018. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122, un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienotas divas, trīs vai četras atsevišķas modifikācijas MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 un 59122, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar ko atceļ Lēmumu 2011/366/ES (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0417).

| — | Eiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 groza Īstenošanas lēmumu 2013/327/ES attiecībā uz atļaujas atjaunošanu laist tirgū barību, kas satur ģenētiski modificētu eļļas rapsi Ms8, Rf3 un Ms8 × Rf3 vai sastāv no tā (Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0057). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 groza Īstenošanas lēmumu 2013/327/ES attiecībā uz atļaujas atjaunošanu laist tirgū barību, kas satur ģenētiski modificētu eļļas rapsi Ms8, Rf3 un Ms8 × Rf3 vai sastāv no tā (Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0057).

| — | Eiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 5307 (SYN-Ø53Ø7-1), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0058). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 5307 (SYN-Ø53Ø7-1), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0058).

| — | Eiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87403 (MON-874Ø3-1), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0059). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87403 (MON-874Ø3-1), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0059).

| — | Eiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB614 × LLCotton25 × MON 15985 sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0060). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB614 × LLCotton25 × MON 15985 sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0060).

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regula (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.).

(6)  Komisijas 2018. gada 9. aprīļa Īstenošanas regula (ES) 2018/555 (OV L 92, 10.4.2018., 6. lpp.).

(7)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC5236067/.

(8)  Piemēram, Eiropas Parlamenta plenārsēdē teiktajā uzrunā par nākamās Eiropas Komisijas politiskajām pamatnostādnēm (Strasbūrā 2014. gada 15. jūlijā) vai uzrunā par Savienības stāvokli 2016. gadā (Strasbūrā 2016. gada 14. septembrī).

(9)  OV C 355, 20.10.2017., 165. lpp.

(10)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/42 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/42

---

P8_TA(2019)0197

Ģenētiski modificēta kukurūza MON 87411 (MON-87411-9

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87411 (MON-87411-9), sastāv vai ir ražoti no tās (D060243/03 – 2019/2552(RSP))

(2021/C 23/07)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87411 (MON-87411-9), sastāv vai ir ražoti no tās (D060243/03, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87411 (MON-87411-9), sastāv vai ir ražoti no tās (D060243/03,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (1) un jo īpaši tās 7. panta 3. punktu un 19. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (1) un jo īpaši tās 7. panta 3. punktu un 19. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā minētās Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas 2019. gada 14. janvāra balsojumu, kura dēļ atzinums netika sniegts, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā minētās Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas 2019. gada 14. janvāra balsojumu, kura dēļ atzinums netika sniegts,

| — | ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) 2018. gada 31. maijā pieņemto atzinumu, kas publicēts 2018. gada 28. jūnijā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) 2018. gada 31. maijā pieņemto atzinumu, kas publicēts 2018. gada 28. jūnijā (3),

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas, ar ko iebilst pret atļauju izmantot ģenētiski modificētus organismus (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas, ar ko iebilst pret atļauju izmantot ģenētiski modificētus organismus (4),

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 106. panta 2. un 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 106. panta 2. un 3. punktu,

| A. | tā kā 2015. gada 5. februāra uzņēmums “Monsanto Europe N.V.” uzņēmuma “Monsanto” (ASV) vārdā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. un 17. pantu iesniedza Nīderlandes kompetentajai iestādei pieteikumu, lai saņemtu atļauju laist tirgū pārtiku, pārtikas sastāvdaļas un barību, kas satur kukurūzu MON 87411, sastāv vai ir ražota no tās (“pieteikums”), un tā kā pieteikums attiecās arī uz to, lai tirgū laistu produktus, kas satur ģenētiski modificētu (ĢM) kukurūzu MON 87411 vai sastāv no tās, izmantošanai kā jebkura cita veida kukurūzai, kas nav pārtika un barība, izņemot kultivēšanu; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2015. gada 5. februāra uzņēmums “Monsanto Europe N.V.” uzņēmuma “Monsanto” (ASV) vārdā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. un 17. pantu iesniedza Nīderlandes kompetentajai iestādei pieteikumu, lai saņemtu atļauju laist tirgū pārtiku, pārtikas sastāvdaļas un barību, kas satur kukurūzu MON 87411, sastāv vai ir ražota no tās (“pieteikums”), un tā kā pieteikums attiecās arī uz to, lai tirgū laistu produktus, kas satur ģenētiski modificētu (ĢM) kukurūzu MON 87411 vai sastāv no tās, izmantošanai kā jebkura cita veida kukurūzai, kas nav pārtika un barība, izņemot kultivēšanu;

| B. | tā kā EFSA attiecībā uz pieteikumu 2018. gada 31. maijā pieņēma labvēlīgu atzinumu; |
| --- | --- |

B.

tā kā EFSA attiecībā uz pieteikumu 2018. gada 31. maijā pieņēma labvēlīgu atzinumu;

| C. | tā kā ĢM kukurūza MON 87411 tika izstrādāta, lai nodrošinātu izturību pret kukurūzas sakņu tārpu, sintezējot modificētu Bt Cry3Bb1 gēna veidu un DvSnf7 dsRNA ekspresijas kaseti, un noturību pret glifosātu saturošiem herbicīdiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā ĢM kukurūza MON 87411 tika izstrādāta, lai nodrošinātu izturību pret kukurūzas sakņu tārpu, sintezējot modificētu Bt Cry3Bb1 gēna veidu un DvSnf7 dsRNA ekspresijas kaseti, un noturību pret glifosātu saturošiem herbicīdiem;

| D. | tā kā ņemot vērā kukurūzas sakņu tārpu rezistenci pret Bt proteīniem, tostarp Cry3Bb1, dažos Amerikas Savienoto Valstu kukurūzas audzēšanas reģionos, ĢM kukurūza MON 87411 ir izstrādāta, lai radītu insekticīdu divkāršas saites RNS, dsRNS; |
| --- | --- |

D.

tā kā ņemot vērā kukurūzas sakņu tārpu rezistenci pret Bt proteīniem, tostarp Cry3Bb1, dažos Amerikas Savienoto Valstu kukurūzas audzēšanas reģionos, ĢM kukurūza MON 87411 ir izstrādāta, lai radītu insekticīdu divkāršas saites RNS, dsRNS;

| E. | tā kā dsRNS paredzētā ietekme ir tāda, ka tā tiek uzņemta mērķorganisma — šajā gadījumā kukurūzas sakņu tārpa kāpura — zarnā, ar gēnu regulēšanu izraisot traucējumus bioloģiskajos pamatprocesos un tādējādi nogalinot sakņu tārpu; |
| --- | --- |

E.

tā kā dsRNS paredzētā ietekme ir tāda, ka tā tiek uzņemta mērķorganisma — šajā gadījumā kukurūzas sakņu tārpa kāpura — zarnā, ar gēnu regulēšanu izraisot traucējumus bioloģiskajos pamatprocesos un tādējādi nogalinot sakņu tārpu;

| F. | tā kā Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 503/2013 (5) ir noteikts, ka tad, ja attiecībā uz ģenētiski modificētiem augiem izmanto pavājināšanas pieejas ar RNAi, ir vajadzīga bioinformātikas analīze, lai noteiktu iespējamos nemērķa gēnus; tā kā šajā saistībā jāveic rūpīga analīze, lai salīdzinātu dsRNS struktūru ar genoma reģioniem organismos, kas varētu nonākt saskarē ar molekulām, tostarp nemērķa organismos; |
| --- | --- |

F.

tā kā Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 503/2013 (5) ir noteikts, ka tad, ja attiecībā uz ģenētiski modificētiem augiem izmanto pavājināšanas pieejas ar RNAi, ir vajadzīga bioinformātikas analīze, lai noteiktu iespējamos nemērķa gēnus; tā kā šajā saistībā jāveic rūpīga analīze, lai salīdzinātu dsRNS struktūru ar genoma reģioniem organismos, kas varētu nonākt saskarē ar molekulām, tostarp nemērķa organismos;

| G. | tā kā EFSA tomēr attiecināja savus apsvērumus un riska novērtējumu uz iespējamo nemērķa ietekmi uz augiem, neņemot vērā ietekmi uz cilvēkiem un mājlopiem un to zarnu mikrobiomiem, kuros kukurūza nonāk ar pārtiku un barības ķēdē; tā kā neatkarīgas iestādes veiktajā EFSA atzinuma novērtējumā tas aprakstīts kā teicams piemērs stratēģijai “nepārbaudi-nekonstatē”, kas nav savienojama ar spēkā esošo regulējumu (6); |
| --- | --- |

G.

tā kā EFSA tomēr attiecināja savus apsvērumus un riska novērtējumu uz iespējamo nemērķa ietekmi uz augiem, neņemot vērā ietekmi uz cilvēkiem un mājlopiem un to zarnu mikrobiomiem, kuros kukurūza nonāk ar pārtiku un barības ķēdē; tā kā neatkarīgas iestādes veiktajā EFSA atzinuma novērtējumā tas aprakstīts kā teicams piemērs stratēģijai “nepārbaudi-nekonstatē”, kas nav savienojama ar spēkā esošo regulējumu (6);

| H. | tā kā novērtējumā secināts, ka, inter alia, iepriekšminētais iemesls, EFSA molekulāro īpašību riska novērtējums nav pārliecinošs un nav pietiekams, lai pierādītu pārtikas un barības nekaitīgumu; |
| --- | --- |

H.

tā kā novērtējumā secināts, ka, inter alia, iepriekšminētais iemesls, EFSA molekulāro īpašību riska novērtējums nav pārliecinošs un nav pietiekams, lai pierādītu pārtikas un barības nekaitīgumu;

| I. | tā kā pieteikuma iesniedzēja iesniegtais pētījums par toksiticāti 90 dienu laikposmā liecināja par statistiski nozīmīgu svara samazināšanos žurkām, kas barotas ar ĢM kukurūzu MON 87411; tā kā neņemot vērā, ka EFSA noraidīja šo secinājumu, jo tajā nebija ietverti testēšanā novērotie ar uzturu saistītie klīniskie simptomi un gremošanas trakta histopatoloģiskās izmaiņas, ir iespējams, ka ĢM kukurūzas MON 87411 radītā dsRNS var tieši mijiedarboties ar zarnu mikrobiomu, neuzņemot to tieši no zarnas, un tas varētu izskaidrot dzīvnieku barošanas pētījuma secinājumus, kas liecina par svara atšķirībām bez patoloģiskām sekām; tā kā EFSA jāveic turpmāka šā aspekta izpēte; |
| --- | --- |

I.

tā kā pieteikuma iesniedzēja iesniegtais pētījums par toksiticāti 90 dienu laikposmā liecināja par statistiski nozīmīgu svara samazināšanos žurkām, kas barotas ar ĢM kukurūzu MON 87411; tā kā neņemot vērā, ka EFSA noraidīja šo secinājumu, jo tajā nebija ietverti testēšanā novērotie ar uzturu saistītie klīniskie simptomi un gremošanas trakta histopatoloģiskās izmaiņas, ir iespējams, ka ĢM kukurūzas MON 87411 radītā dsRNS var tieši mijiedarboties ar zarnu mikrobiomu, neuzņemot to tieši no zarnas, un tas varētu izskaidrot dzīvnieku barošanas pētījuma secinājumus, kas liecina par svara atšķirībām bez patoloģiskām sekām; tā kā EFSA jāveic turpmāka šā aspekta izpēte;

Papildu herbicīdu un to atlieku novērtēšanas un kontroles trūkums

| J. | tā kā papildu herbicīdu, šajā gadījumā glifosāta, izmantošana ir daļa no parastās lauksaimniecības prakses pret herbicīdiem izturīgu augu kultivēšanā, un tādēļ var paredzēt, ka tie tiks pakļauti gan lielākām, gan atkārtotām devām, kas ne tikai radīs lielāku atlieku daudzumu ražā un tātad arī importētajā produktā, bet var arī ietekmēt ĢM auga sastāvu un tā agronomiskās īpašības; |
| --- | --- |

J.

tā kā papildu herbicīdu, šajā gadījumā glifosāta, izmantošana ir daļa no parastās lauksaimniecības prakses pret herbicīdiem izturīgu augu kultivēšanā, un tādēļ var paredzēt, ka tie tiks pakļauti gan lielākām, gan atkārtotām devām, kas ne tikai radīs lielāku atlieku daudzumu ražā un tātad arī importētajā produktā, bet var arī ietekmēt ĢM auga sastāvu un tā agronomiskās īpašības;

| K. | tā kā joprojām nav skaidras atbildes uz to, vai glifosāts ir kancerogēns; tā kā EFSA 2015. gada novembrī secināja, ka glifosāts, visticamāk, nav kancerogēns, un Eiropas Ķīmisko vielu aģentūra (ECHA) 2017. gada martā secināja, ka neviena klasifikācija nav pamatota; tā kā Pasaules Veselības organizācijas Starptautiskā Vēža izpētes aģentūra — gluži pretēji — 2015. gadā glifosātu ir klasificējusi kā cilvēkiem iespējami kancerogēnu vielu; |
| --- | --- |

K.

tā kā joprojām nav skaidras atbildes uz to, vai glifosāts ir kancerogēns; tā kā EFSA 2015. gada novembrī secināja, ka glifosāts, visticamāk, nav kancerogēns, un Eiropas Ķīmisko vielu aģentūra (ECHA) 2017. gada martā secināja, ka neviena klasifikācija nav pamatota; tā kā Pasaules Veselības organizācijas Starptautiskā Vēža izpētes aģentūra — gluži pretēji — 2015. gadā glifosātu ir klasificējusi kā cilvēkiem iespējami kancerogēnu vielu;

| L. | tā kā saskaņā ar EFSA Augu aizsardzības līdzekļu ekspertu grupas un to atlieku ekspertu grupas datiem nevar izdarīt secinājumus par to atlieku drošību, kuras rodas, ĢM kultūraugus apsmidzinot ar glifosāta preparātiem (7); tā kā piedevas un to maisījumi, ko izmanto glifosāta izsmidzināšanas tirdzniecības preparātos, var būt toksiskāki par pašu aktīvo vielu (8); |
| --- | --- |

L.

tā kā saskaņā ar EFSA Augu aizsardzības līdzekļu ekspertu grupas un to atlieku ekspertu grupas datiem nevar izdarīt secinājumus par to atlieku drošību, kuras rodas, ĢM kultūraugus apsmidzinot ar glifosāta preparātiem (7); tā kā piedevas un to maisījumi, ko izmanto glifosāta izsmidzināšanas tirdzniecības preparātos, var būt toksiskāki par pašu aktīvo vielu (8);

| M. | tā kā Savienība jau ir izņēmusi no tirgus glifosāta piedevu, kas pazīstama ar nosaukumu POE-talovamīns, jo ir bažas, ka tā ir toksiska viela; tā kā problemātiskas piedevas un maisījumi tomēr var būt atļauti valstīs, kurās audzē šo ĢM kukurūzu (pašreiz Argentīna, Brazīlija, Kanāda un Amerikas Savienotās Valstis); |
| --- | --- |

M.

tā kā Savienība jau ir izņēmusi no tirgus glifosāta piedevu, kas pazīstama ar nosaukumu POE-talovamīns, jo ir bažas, ka tā ir toksiska viela; tā kā problemātiskas piedevas un maisījumi tomēr var būt atļauti valstīs, kurās audzē šo ĢM kukurūzu (pašreiz Argentīna, Brazīlija, Kanāda un Amerikas Savienotās Valstis);

| N. | tā kā informācija par herbicīdu un to metabolītu atlieku līmeņiem ir svarīga, lai varētu veikt pret herbicīdiem noturīgu ģenētiski modificētu augu visaptverošu riska novērtējumu; tā kā EFSA ekspertu grupas ģenētiski modificētu organismu jomā kompetencē neietilpst jautājumi saistībā ar atliekām, kas rodas pēc apsmidzināšanas ar herbicīdiem; tā kā nav novērtēta ietekme, ko rada ĢM kukurūzas MON 87411 apsmidzināšana ar herbicīdiem; |
| --- | --- |

N.

tā kā informācija par herbicīdu un to metabolītu atlieku līmeņiem ir svarīga, lai varētu veikt pret herbicīdiem noturīgu ģenētiski modificētu augu visaptverošu riska novērtējumu; tā kā EFSA ekspertu grupas ģenētiski modificētu organismu jomā kompetencē neietilpst jautājumi saistībā ar atliekām, kas rodas pēc apsmidzināšanas ar herbicīdiem; tā kā nav novērtēta ietekme, ko rada ĢM kukurūzas MON 87411 apsmidzināšana ar herbicīdiem;

| O. | tā kā dalībvalstīm nav juridiska pienākuma mērīt glifosāta atliekas kukurūzas importā, lai pārbaudītu atbilstību maksimālajiem atlieku līmeņiem, kas ir daļa no Savienības saskaņotās daudzgadu kontroles programmas 2019., 2020. un 2021. gadam (9); tā kā nevar garantēt glifosāta atlieku ĢM kukurūzā MON 87411 atbilstību Savienības MAL; |
| --- | --- |

O.

tā kā dalībvalstīm nav juridiska pienākuma mērīt glifosāta atliekas kukurūzas importā, lai pārbaudītu atbilstību maksimālajiem atlieku līmeņiem, kas ir daļa no Savienības saskaņotās daudzgadu kontroles programmas 2019., 2020. un 2021. gadam (9); tā kā nevar garantēt glifosāta atlieku ĢM kukurūzā MON 87411 atbilstību Savienības MAL;

Demokrātiskās leģitimitātes trūkums

| P. | tā kā Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā, 2019. gada 14. janvāra balsojumā nolēma atzinumu nesniegt, kas nozīmē, ka atļaujai nav dalībvalstu kvalificēta balsu vairākuma atbalsta; |
| --- | --- |

P.

tā kā Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā, 2019. gada 14. janvāra balsojumā nolēma atzinumu nesniegt, kas nozīmē, ka atļaujai nav dalībvalstu kvalificēta balsu vairākuma atbalsta;

| Q. | tā kā gan paskaidrojumā, kurš pievienots 2015. gada 22. aprīlī iesniegtajam likumdošanas priekšlikumam, ar ko Regulu (EK) Nr. 1829/2003/EK groza attiecībā uz iespēju, ka dalībvalstis var ierobežot vai aizliegt ģenētiski modificētas pārtikas un barības lietošanu savā teritorijā, gan paskaidrojumā, kurš pievienots 2017. gada 14. februārī iesniegtajam likumdošanas priekšlikumam, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 182/2011, Komisija pauda nožēlu, ka kopš Regulas (EK) Nr. 1829/2003 stāšanās spēkā lēmumus piešķirt atļauju Komisija ir pieņēmusi, nesaņemot dalībvalstu komitejas labvēlīgu atzinumu, un ka dokumentu nosūtīšana atpakaļ Komisijai galīgā lēmuma pieņemšanai (kas procedūrai pēc būtības visnotaļ ir izņēmums) ir kļuvusi par normu, pieņemot lēmumus par atļauju piešķiršanu ģenētiski modificētai pārtikai un barībai; tā kā Komisijas priekšsēdētājs J. C. Juncker šo praksi vairākkārt ir nosodījis kā nedemokrātisku (10); |
| --- | --- |

Q.

tā kā gan paskaidrojumā, kurš pievienots 2015. gada 22. aprīlī iesniegtajam likumdošanas priekšlikumam, ar ko Regulu (EK) Nr. 1829/2003/EK groza attiecībā uz iespēju, ka dalībvalstis var ierobežot vai aizliegt ģenētiski modificētas pārtikas un barības lietošanu savā teritorijā, gan paskaidrojumā, kurš pievienots 2017. gada 14. februārī iesniegtajam likumdošanas priekšlikumam, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 182/2011, Komisija pauda nožēlu, ka kopš Regulas (EK) Nr. 1829/2003 stāšanās spēkā lēmumus piešķirt atļauju Komisija ir pieņēmusi, nesaņemot dalībvalstu komitejas labvēlīgu atzinumu, un ka dokumentu nosūtīšana atpakaļ Komisijai galīgā lēmuma pieņemšanai (kas procedūrai pēc būtības visnotaļ ir izņēmums) ir kļuvusi par normu, pieņemot lēmumus par atļauju piešķiršanu ģenētiski modificētai pārtikai un barībai; tā kā Komisijas priekšsēdētājs J. C. Juncker šo praksi vairākkārt ir nosodījis kā nedemokrātisku (10);

| R. | tā kā Parlaments 2015. gada 28. oktobrī pirmajā lasījumā (11) noraidīja 2015. gada 22. aprīļa priekšlikumu tiesību aktam, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1829/2003, un aicināja Komisiju to atsaukt un iesniegt jaunu priekšlikumu, |
| --- | --- |

R.

tā kā Parlaments 2015. gada 28. oktobrī pirmajā lasījumā (11) noraidīja 2015. gada 22. aprīļa priekšlikumu tiesību aktam, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1829/2003, un aicināja Komisiju to atsaukt un iesniegt jaunu priekšlikumu,

| 1. | uzskata, ka Komisijas īstenošanas lēmuma projekts pārsniedz Regulā (EK) Nr. 1829/2003 paredzētās īstenošanas pilnvaras; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka Komisijas īstenošanas lēmuma projekts neatbilst Savienības tiesību aktiem, jo nav savienojams ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 mērķi, kas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 178/2002 (12) paredzētajiem vispārējiem principiem ir nodrošināt pamatu, lai garantētu cilvēku dzīvības un veselības, dzīvnieku veselības un labturības, vides un patērētāju interešu augsta līmeņa aizsardzību saistībā ar ģenētiski modificētu pārtiku un barību, vienlaikus nodrošinot efektīvu iekšējā tirgus darbību; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Komisijai atsaukt īstenošanas lēmuma projektu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina Komisiju nesniegt atļauju nevienam pret herbicīdiem noturīgam ģenētiski modificētam augam, pirms nav veikts pilnīgs novērtējums par atliekām pēc apsmidzināšanas ar papildu herbicīdiem, metabolītiem un to tirdzniecības preparātiem, ko izmanto attiecīgo augu kultivēšanas valstīs; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Komisiju riska novērtējumu, kas veikts attiecībā uz papildu herbicīdu izmantošanu un to atliekām, pilnībā iekļaut pret herbicīdiem noturīgu ģenētiski modificētu augu riska novērtējumā neatkarīgi no tā, vai attiecīgo ģenētiski modificēto augu Savienībā ir paredzēts kultivēt vai importēt Savienībā pārtikai vai barībai; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atkārtoti pauž apņemšanos sekmēt darbu pie Komisijas priekšlikuma, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 182/2011; aicina Padomi steidzami turpināt darbu pie minētā Komisijas priekšlikuma; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina Komisiju pārtraukt jebkādus īstenošanas lēmumus attiecībā uz pieteikumiem par atļauju piešķiršanu ģenētiski modificētiem organismiem (ĢMO) līdz atļaujas piešķiršanas procedūra būs pārskatīta tā, lai novērstu nepilnības pašreizējā procedūrā, kas ir izrādījusies neatbilstīga; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Komisiju atsaukt priekšlikumus par atļauju piešķiršanu ĢMO, ja Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja nav sniegusi atzinumu, vai tie būtu paredzēti kultivēšanai vai izmantošanai pārtikā vai lopbarībā; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp.

(2)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

(3)  Scientific opinion on the assessment of genetically modified maize MON 87411 for food and feed uses, import and processing, under Regulation (EC) No 1829/2003 (application EFSA-GMO-NL-2015-124) (Zinātniskais atzinums par ģenētiski modificētas kukurūzas MON 87411 izmantošanai pārtikā vai lopbarībā, importēšanai vai pārstrādei novērtējumu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003 (EFSA-GMO-NL-2015-124 piemērošana), EFSA žurnāls, 2018; 16(6), 5310, 29. lpp. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2018.5310.

(4)

| — | Eiropas Parlamenta 2014. gada 16. janvāra rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par ģenētiski modificēta kukurūzas produkta (Zea mays L., līnija 1507) ar izturību pret dažiem tauriņu kārtas kaitēkļiem laišanu tirgū kultivēšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/18/EK (OV C 482, 23.12.2016., 110. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2014. gada 16. janvāra rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par ģenētiski modificēta kukurūzas produkta (Zea mays L., līnija 1507) ar izturību pret dažiem tauriņu kārtas kaitēkļiem laišanu tirgū kultivēšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/18/EK (OV C 482, 23.12.2016., 110. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta 2015. gada 16. decembra rezolūcija par Komisijas 2015. gada 4. decembra Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/2279, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × T25, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 399, 24.11.2017., 71. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2015. gada 16. decembra rezolūcija par Komisijas 2015. gada 4. decembra Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/2279, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × T25, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 399, 24.11.2017., 71. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87705 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 35, 31.1.2018., 19. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87705 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 35, 31.1.2018., 19. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87708 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 35, 31.1.2018., 17. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87708 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 35, 31.1.2018., 17. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas FG72 (MST-FGØ72-2), sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 35, 31.1.2018., 15. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas FG72 (MST-FGØ72-2), sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 35, 31.1.2018., 15. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienoti divi vai trīs no šiem modifikācijas gadījumiem, vai kas sastāv vai ir ražota no tās (OV C 86, 6.3.2018., 108. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienoti divi vai trīs no šiem modifikācijas gadījumiem, vai kas sastāv vai ir ražota no tās (OV C 86, 6.3.2018., 108. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam attiecībā uz ģenētiski modificētu neļķu (Dianthus caryophyllus L., līnija SHD-27531-4) laišanu tirgū (OV C 86, 6.3.2018., 111. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam attiecībā uz ģenētiski modificētu neļķu (Dianthus caryophyllus L., līnija SHD-27531-4) laišanu tirgū (OV C 86, 6.3.2018., 111. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atjauno atļauju ģenētiski modificētas kukurūzas MON 810 sēklu laišanai tirgū kultivēšanas nolūkos (OV C 215, 19.6.2018., 76. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atjauno atļauju ģenētiski modificētas kukurūzas MON 810 sēklu laišanai tirgū kultivēšanas nolūkos (OV C 215, 19.6.2018., 76. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū ģenētiski modificētas kukurūzas MON 810 produktus (OV C 215, 19.6.2018., 80. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū ģenētiski modificētas kukurūzas MON 810 produktus (OV C 215, 19.6.2018., 80. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam par ģenētiski modificētas kukurūzas Bt11 sēklu laišanu tirgū kultivēšanas nolūkos (OV C 215, 19.6.2018., 70. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam par ģenētiski modificētas kukurūzas Bt11 sēklu laišanu tirgū kultivēšanas nolūkos (OV C 215, 19.6.2018., 70. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam par ģenētiski modificētas kukurūzas 1507 sēklu laišanu tirgū kultivēšanas nolūkos (OV C 215, 19.6.2018., 73. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam par ģenētiski modificētas kukurūzas 1507 sēklu laišanu tirgū kultivēšanas nolūkos (OV C 215, 19.6.2018., 73. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj produktu, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, sastāv vai ir ražoti no tās, laišanu tirgū (OV C 215, 19.6.2018., 83. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj produktu, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, sastāv vai ir ražoti no tās, laišanu tirgū (OV C 215, 19.6.2018., 83. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta 2017. gada 5. aprīļa rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 un ģenētiski modificētas kukurūzas veidus, kuros apvienotas divas, trīs vai četras no modifikācijām Bt11, 59122, MIR604, 1507 un GA21, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 298, 23.8.2018., 34. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2017. gada 5. aprīļa rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 un ģenētiski modificētas kukurūzas veidus, kuros apvienotas divas, trīs vai četras no modifikācijām Bt11, 59122, MIR604, 1507 un GA21, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 298, 23.8.2018., 34. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta 2017. gada 17. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu DAS-40278-9, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 307, 30.8.2018., 71. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2017. gada 17. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu DAS-40278-9, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 307, 30.8.2018., 71. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta 2017. gada 17. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB119 (BCS-GHØØ5-8), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 307, 30.8.2018., 67. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2017. gada 17. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB119 (BCS-GHØØ5-8), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 307, 30.8.2018., 67. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. septembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-68416-4, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 337, 20.9.2018., 54. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. septembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-68416-4, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 337, 20.9.2018., 54. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta 2017. gada 4. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas FG72 × A5547-127, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 346, 27.9.2018., 55. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2017. gada 4. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas FG72 × A5547-127, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 346, 27.9.2018., 55. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta 2017. gada 4. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-44406-6, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 346, 27.9.2018., 60. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2017. gada 4. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-44406-6, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 346, 27.9.2018., 60. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 346, 27.9.2018., 122. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 346, 27.9.2018., 122. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 346, 27.9.2018., 127.lpp). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 346, 27.9.2018., 127.lpp).

| — | Eiropas Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētus eļļas rapšus MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) un MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), sastāv vai ir ražoti no tiem (OV C 346, 27.9.2018., 133. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētus eļļas rapšus MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) un MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), sastāv vai ir ražoti no tiem (OV C 346, 27.9.2018., 133. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta 2018. gada 1. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 59122 (DAS-59122-7), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0051). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2018. gada 1. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 59122 (DAS-59122-7), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0051).

| — | Eiropas Parlamenta 2018. gada 1. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6) un ģenētiski modificētas kukurūzas veidus, kuros apvienotas divas no modifikācijām MON 87427, MON 89034 un NK603, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar kuru atceļ Lēmumu 2010/420/ES (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0052). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2018. gada 1. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6) un ģenētiski modificētas kukurūzas veidus, kuros apvienotas divas no modifikācijām MON 87427, MON 89034 un NK603, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar kuru atceļ Lēmumu 2010/420/ES (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0052).

| — | Eiropas Parlamenta 2018. gada 3. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū pārtiku un lopbarību, kas ražota no ģenētiski modificētām cukurbietēm H7-1 (KM-ØØØH71-4) (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0197). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2018. gada 3. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū pārtiku un lopbarību, kas ražota no ģenētiski modificētām cukurbietēm H7-1 (KM-ØØØH71-4) (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0197).

| — | Eiropas Parlamenta 2018. gada 30. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu GA21 (MON-ØØØ21-9), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0221). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2018. gada 30. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu GA21 (MON-ØØØ21-9), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0221).

| — | Eiropas Parlamenta 2018. gada 30. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 1507 × 59122 × MON 810 × NK603 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi vai trīs no vienkāršiem transformācijas notikumiem 1507, 59122, MON 810 un NK603, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar kuru atceļ Lēmumus 2009/815/EK, 2010/428/ES un 2010/432/ES (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0222). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2018. gada 30. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 1507 × 59122 × MON 810 × NK603 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi vai trīs no vienkāršiem transformācijas notikumiem 1507, 59122, MON 810 un NK603, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar kuru atceļ Lēmumus 2009/815/EK, 2010/428/ES un 2010/432/ES (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0222).

| — | Eiropas Parlamenta 2018. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0416). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2018. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0416).

| — | Eiropas Parlamenta 2018. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122, un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienotas divas, trīs vai četras atsevišķas modifikācijas MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 un 59122, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar ko atceļ Lēmumu 2011/366/ES (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0417). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2018. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122, un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienotas divas, trīs vai četras atsevišķas modifikācijas MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 un 59122, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar ko atceļ Lēmumu 2011/366/ES (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0417).

| — | Eiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 groza Īstenošanas lēmumu 2013/327/ES attiecībā uz atļaujas atjaunošanu laist tirgū barību, kas satur ģenētiski modificētu eļļas rapsi Ms8, Rf3 un Ms8 × Rf3 vai sastāv no tā (Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0057). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 groza Īstenošanas lēmumu 2013/327/ES attiecībā uz atļaujas atjaunošanu laist tirgū barību, kas satur ģenētiski modificētu eļļas rapsi Ms8, Rf3 un Ms8 × Rf3 vai sastāv no tā (Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0057).

| — | Eiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 5307 (SYN-Ø53Ø7-1), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0058). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 5307 (SYN-Ø53Ø7-1), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0058).

| — | Eiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87403 (MON-874Ø3-1), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0059). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87403 (MON-874Ø3-1), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0059).

| — | Eiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB614 × LLCotton25 × MON 15985 sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0060). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB614 × LLCotton25 × MON 15985 sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0060).

(5)  Komisijas 2013. gada 3. aprīļa Īstenošanas regula (ES) Nr. 503/2013 par ģenētiski modificētas pārtikas un barības atļauju pieteikumiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 un par Komisijas Regulas (EK) Nr. 641/2004 un Komisijas Regulas (EK) Nr. 1981/2006 grozījumiem (OV L 157, 8.6.2013., 1. lpp.).

(6)  https://www.testbiotech.org/sites/default/files/Testbiotech_Comment_Maize%20 Mon87411.pdf.

(7)  EFSA conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance glyphosate (EFSA secinājumi par aktīvās vielas glifosāta saturošu pesticīdu riska novērtējuma salīdzinošo izvērtēšanu), EFSA žurnāls, 2015; 13(11):4302, http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2015.4302/epdf.

(8)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC3955666.

(9)  OV L 92, 10.4.2018., 6. lpp.

(10)  Piemēram, Eiropas Parlamenta plenārsēdē teiktajā uzrunā par nākamās Eiropas Komisijas politiskajām pamatnostādnēm (Strasbūrā 2014. gada 15. jūlijā) vai uzrunā par Savienības stāvokli 2016. gadā (Strasbūrā 2016. gada 14. septembrī).

(11)  OV C 355, 20.10.2017., 165. lpp.

(12)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/48 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/48

---

P8_TA(2019)0198

Ģenētiski modificēta kukurūza Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21 un apakškombinācijām Bt11 × MIR162 × 1507, MIR162 × 1507 × GA21 un MIR162 × 1507

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu, sastāv no vai ir ražoti no tās, Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21 un apakškombinācijām Bt11 × MIR162 × 1507, MIR162 × 1507 × GA21 un MIR162 × 1507 saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 (D060244/03 – 2019/2553(RSP))

(2021/C 23/08)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu, sastāv no vai ir ražoti no tās, Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21 un apakškombinācijām Bt11 × MIR162 × 1507, MIR162 × 1507 × GA21 un MIR162 × 1507 saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu, sastāv no vai ir ražoti no tās, Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21 un apakškombinācijām Bt11 × MIR162 × 1507, MIR162 × 1507 × GA21 un MIR162 × 1507 saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (1) un jo īpaši tās 7. panta 3. punktu un 19. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (1) un jo īpaši tās 7. panta 3. punktu un 19. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā minētās Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas 2019. gada 14. janvāra balsojumu, kura dēļ atzinums netika sniegts, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā minētās Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas 2019. gada 14. janvāra balsojumu, kura dēļ atzinums netika sniegts,

| — | ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (2),

| — | ņemot vērā atzinumu, ko Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA) pieņēma 2018. gada 31. maijā un kas publicēts 2018. gada 11. jūlijā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā atzinumu, ko Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA) pieņēma 2018. gada 31. maijā un kas publicēts 2018. gada 11. jūlijā (3),

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas, ar ko iebilst pret atļauju izmantot ģenētiski modificētus organismus (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas, ar ko iebilst pret atļauju izmantot ģenētiski modificētus organismus (4),

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 106. panta 2. un 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 106. panta 2. un 3. punktu,

| A. | tā kā 2010. gada 10. augustā uzņēmums “Syngenta Crop Protection AGBart Staes” tā meitasuzņēmuma “Syngenta Crop Protection NV/SA” vārdā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. un 17. pantu iesniedza Vācijas kompetentajai iestādei pieteikumu, lai saņemtu atļauju laist tirgū pārtiku, pārtikas sastāvdaļas un barību, kas satur ģenētiski modificētu (ĢM) kukurūzu Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21, sastāv vai ir ražota no tās (“pieteikums”), un tā kā pieteikums attiecās arī uz to, lai tirgū laistu produktus, kas satur ĢM kukurūzu Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21 vai sastāv no tās, izmantošanai veidos, kas nav pārtika un barība, izņemot kultivēšanu; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2010. gada 10. augustā uzņēmums “Syngenta Crop Protection AGBart Staes” tā meitasuzņēmuma “Syngenta Crop Protection NV/SA” vārdā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. un 17. pantu iesniedza Vācijas kompetentajai iestādei pieteikumu, lai saņemtu atļauju laist tirgū pārtiku, pārtikas sastāvdaļas un barību, kas satur ģenētiski modificētu (ĢM) kukurūzu Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21, sastāv vai ir ražota no tās (“pieteikums”), un tā kā pieteikums attiecās arī uz to, lai tirgū laistu produktus, kas satur ĢM kukurūzu Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21 vai sastāv no tās, izmantošanai veidos, kas nav pārtika un barība, izņemot kultivēšanu;

| B. | tā kā pieteikuma jomā, kas iesniegšanas laikā ietvēra visas ĢM kukurūzas Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21 apakškombinācijas, pēc tam tika atstātas tikai trīs apakškombinācijas — Bt11 x MIR162 x 1507, MIR162 x 1507 x GA21 un MIR162 x 1507 — neatkarīgi no to izcelsmes, izmantošanas pārtikai vai barībai, importam un apstrādei; |
| --- | --- |

B.

tā kā pieteikuma jomā, kas iesniegšanas laikā ietvēra visas ĢM kukurūzas Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21 apakškombinācijas, pēc tam tika atstātas tikai trīs apakškombinācijas — Bt11 x MIR162 x 1507, MIR162 x 1507 x GA21 un MIR162 x 1507 — neatkarīgi no to izcelsmes, izmantošanas pārtikai vai barībai, importam un apstrādei;

| C. | tā kā četru modifikāciju kukurūza Bt11 x MIR162 x 1507 x GA21 tika iegūta parastas krustošanas gaitā, lai apvienotu četras atsevišķas kukurūzas modifikācijas, ļaujot izpausties cita starpā diviem dažādiem Cry proteīniem (zināmiem arī kā Bt proteīniem) aizsardzībai pret dažiem tauriņu kārtas kaitēkļiem, kā arī izpausties proteīniem ar izturību pret glifosātu un glufosinātu; |
| --- | --- |

C.

tā kā četru modifikāciju kukurūza Bt11 x MIR162 x 1507 x GA21 tika iegūta parastas krustošanas gaitā, lai apvienotu četras atsevišķas kukurūzas modifikācijas, ļaujot izpausties cita starpā diviem dažādiem Cry proteīniem (zināmiem arī kā Bt proteīniem) aizsardzībai pret dažiem tauriņu kārtas kaitēkļiem, kā arī izpausties proteīniem ar izturību pret glifosātu un glufosinātu;

| D. | tā kā EFSA attiecībā uz pieteikumu pieņēma labvēlīgu atzinumu; tā kā tomēr EFSA Ģenētiski modificēto organismu ekspertu grupas (EFSA ĢMO ekspertu grupa) loceklis pauda mazākuma viedokli; |
| --- | --- |

D.

tā kā EFSA attiecībā uz pieteikumu pieņēma labvēlīgu atzinumu; tā kā tomēr EFSA Ģenētiski modificēto organismu ekspertu grupas (EFSA ĢMO ekspertu grupa) loceklis pauda mazākuma viedokli;

Datu trūkums par minētajām trim apakškombinācijām

| E. | tā kā pieteikuma iesniedzējs nesniedza datus ne par vienu no trim apakškombinācijām, nedz arī pamatoja, kādēļ tas uzskata, ka nav vajadzības veikt riska novērtējumu; tā kā EFSA nepieprasīja datus par minētajām trim apakškombinācijām; tā kā nav zināms, vai šādas apakškombinācijas vispār jau ir iegūtas; |
| --- | --- |

E.

tā kā pieteikuma iesniedzējs nesniedza datus ne par vienu no trim apakškombinācijām, nedz arī pamatoja, kādēļ tas uzskata, ka nav vajadzības veikt riska novērtējumu; tā kā EFSA nepieprasīja datus par minētajām trim apakškombinācijām; tā kā nav zināms, vai šādas apakškombinācijas vispār jau ir iegūtas;

EFSA mazākuma viedoklis

| F. | tā kā mazākuma viedoklī, ko pieņēma EFSA ĢMO ekspertu grupas loceklis, ir norādīts, ka nav pieņemami, ka “novērtējums” par ĢM kultūraugiem (t. i., minētajām trim apakškombinācijām), par kurām nav sniegti dati, tiek pieņemts ar tādu pašu nozīmes un uzticamības pakāpi, kā to ĢM kultūraugu novērtējumi, par kuriem dati ir sniegti un izvērtēti; |
| --- | --- |

F.

tā kā mazākuma viedoklī, ko pieņēma EFSA ĢMO ekspertu grupas loceklis, ir norādīts, ka nav pieņemami, ka “novērtējums” par ĢM kultūraugiem (t. i., minētajām trim apakškombinācijām), par kurām nav sniegti dati, tiek pieņemts ar tādu pašu nozīmes un uzticamības pakāpi, kā to ĢM kultūraugu novērtējumi, par kuriem dati ir sniegti un izvērtēti;

| G. | tā kā saskaņā ar mazākuma viedokli pētījumi liecina, ka ir novēroti blakus efekti, kas var ietekmēt imūnsistēmu konkrētos Bt proteīnu iedarbības apstākļos, un ka dažiem Bt proteīniem var būt papildvielu īpašības, proti, nonākot saskarē ar citiem proteīniem, tie var palielināt šo proteīnu alergēniskumu; |
| --- | --- |

G.

tā kā saskaņā ar mazākuma viedokli pētījumi liecina, ka ir novēroti blakus efekti, kas var ietekmēt imūnsistēmu konkrētos Bt proteīnu iedarbības apstākļos, un ka dažiem Bt proteīniem var būt papildvielu īpašības, proti, nonākot saskarē ar citiem proteīniem, tie var palielināt šo proteīnu alergēniskumu;

| H. | tā kā mazākuma viedoklī ir secināts, ka, lai gan nevienā Bt proteīnu pielietojumā nekad nav konstatēta neparedzēta ietekme, tos nav iespējams novērot toksikoloģiskos pētījumos [...], ko pašreiz EFSA iesaka un veic ĢM augu drošības novērtējumam, jo šajos pētījumos nav iekļauti atbilstīgas pārbaudes šim nolūkam (5); |
| --- | --- |

H.

tā kā mazākuma viedoklī ir secināts, ka, lai gan nevienā Bt proteīnu pielietojumā nekad nav konstatēta neparedzēta ietekme, tos nav iespējams novērot toksikoloģiskos pētījumos [...], ko pašreiz EFSA iesaka un veic ĢM augu drošības novērtējumam, jo šajos pētījumos nav iekļauti atbilstīgas pārbaudes šim nolūkam (5);

| I. | tā kā mazākuma viedoklī ir arī norādīts, ka datu par minētajām trim apakškombinācijām trūkuma dēļ nevar izslēgt jauno Bt proteīnu pieaugošas izpausmes risku un to kombinācijas iespējamo kumulatīvo ietekmi uz imūnsistēmu (piemēram, izpaužoties papildvielas darbībā), un ka nav iespējams skaidri noteikt ģenētiski modificēto organismu (ĢMO) nozīmi alergēnu riska pieaugumā, un tādējādi arī pilnībā aizsargāt patērētājus, kuri var būt pakļauti riskam; |
| --- | --- |

I.

tā kā mazākuma viedoklī ir arī norādīts, ka datu par minētajām trim apakškombinācijām trūkuma dēļ nevar izslēgt jauno Bt proteīnu pieaugošas izpausmes risku un to kombinācijas iespējamo kumulatīvo ietekmi uz imūnsistēmu (piemēram, izpaužoties papildvielas darbībā), un ka nav iespējams skaidri noteikt ģenētiski modificēto organismu (ĢMO) nozīmi alergēnu riska pieaugumā, un tādējādi arī pilnībā aizsargāt patērētājus, kuri var būt pakļauti riskam;

Papildu herbicīdu un to atlieku novērtējuma un kontroles trūkums

| J. | tā kā papildu herbicīdu, šajā gadījumā glufosināta un glifosāta, izmantošana ir daļa no parastās lauksaimniecības prakses pret herbicīdiem izturīgu augu kultivēšanā, un tādēļ var sagaidīt, ka tie tiks pakļauti gan lielākām, gan atkārtotām devām, kas ne tikai radīs lielāku atlieku daudzumu ražā un tādējādi arī importētajā produktā, bet var arī ietekmēt ĢM auga sastāvu un tā agronomiskās īpašības; |
| --- | --- |

J.

tā kā papildu herbicīdu, šajā gadījumā glufosināta un glifosāta, izmantošana ir daļa no parastās lauksaimniecības prakses pret herbicīdiem izturīgu augu kultivēšanā, un tādēļ var sagaidīt, ka tie tiks pakļauti gan lielākām, gan atkārtotām devām, kas ne tikai radīs lielāku atlieku daudzumu ražā un tādējādi arī importētajā produktā, bet var arī ietekmēt ĢM auga sastāvu un tā agronomiskās īpašības;

| K. | tā kā glufosināta izmantošana Savienībā nav atļauta, jo tas ir klasificēts kā toksisks reprodukcijai, un tādējādi atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1107/2009 noteiktajiem izslēgšanas kritērijiem (6); |
| --- | --- |

K.

tā kā glufosināta izmantošana Savienībā nav atļauta, jo tas ir klasificēts kā toksisks reprodukcijai, un tādējādi atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1107/2009 noteiktajiem izslēgšanas kritērijiem (6);

| L. | tā kā joprojām nav skaidras atbildes uz to, vai glifosāts ir kancerogēns; tā kā EFSA 2015. gada novembrī secināja, ka glifosāts, visticamāk, nav kancerogēns, un Eiropas Ķīmisko vielu aģentūra (ECHA) 2017. gada martā secināja, ka neviena klasifikācija nav pamatota; tā kā Pasaules Veselības organizācijas Starptautiskā Vēža izpētes aģentūra — gluži pretēji — 2015. gadā glifosātu ir klasificējusi kā cilvēkiem iespējami kancerogēnu vielu; |
| --- | --- |

L.

tā kā joprojām nav skaidras atbildes uz to, vai glifosāts ir kancerogēns; tā kā EFSA 2015. gada novembrī secināja, ka glifosāts, visticamāk, nav kancerogēns, un Eiropas Ķīmisko vielu aģentūra (ECHA) 2017. gada martā secināja, ka neviena klasifikācija nav pamatota; tā kā Pasaules Veselības organizācijas Starptautiskā Vēža izpētes aģentūra — gluži pretēji — 2015. gadā glifosātu ir klasificējusi kā cilvēkiem iespējami kancerogēnu vielu;

| M. | tā kā saskaņā ar EFSA Augu aizsardzības līdzekļu ekspertu grupas un to atlieku ekspertu grupas datiem nevar izdarīt secinājumus par to atlieku drošību, kuras rodas, ĢM kultūraugus apsmidzinot ar glifosāta preparātiem (7); tā kā piedevas un to maisījumi, ko izmanto glifosāta izsmidzināšanas tirdzniecības preparātos, var būt toksiskāki par pašu aktīvo vielu (8); |
| --- | --- |

M.

tā kā saskaņā ar EFSA Augu aizsardzības līdzekļu ekspertu grupas un to atlieku ekspertu grupas datiem nevar izdarīt secinājumus par to atlieku drošību, kuras rodas, ĢM kultūraugus apsmidzinot ar glifosāta preparātiem (7); tā kā piedevas un to maisījumi, ko izmanto glifosāta izsmidzināšanas tirdzniecības preparātos, var būt toksiskāki par pašu aktīvo vielu (8);

| N. | tā kā Savienība jau ir izņēmusi no tirgus glifosāta piedevu, kas pazīstama ar nosaukumu POE-talovamīns, jo ir bažas, ka tā ir toksiska viela; tā kā valstīs, kurās audzē šo ĢM kukurūzu (pašreiz Argentīnā, Kanādā un Japānā), problemātiskās piedevas un maisījumi joprojām var būt atļauti; |
| --- | --- |

N.

tā kā Savienība jau ir izņēmusi no tirgus glifosāta piedevu, kas pazīstama ar nosaukumu POE-talovamīns, jo ir bažas, ka tā ir toksiska viela; tā kā valstīs, kurās audzē šo ĢM kukurūzu (pašreiz Argentīnā, Kanādā un Japānā), problemātiskās piedevas un maisījumi joprojām var būt atļauti;

| O. | tā kā informācija par herbicīdu un to metabolītu atlieku līmeņiem ir svarīga, lai varētu veikt pret herbicīdiem rezistentu ģenētiski modificētu augu visaptverošu riska novērtējumu; tā kā tiek uzskatīts, ka jautājums par atliekām no apsmidzināšana ar herbicīdiem neietilpst EFSA ĢMO ekspertu grupas kompetences jomā; tā kā atliekas no ĢM kukurūzas Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21 vai trīs apakškombināciju apsmidzināšanas ar herbicīdiem nav novērtētas; |
| --- | --- |

O.

tā kā informācija par herbicīdu un to metabolītu atlieku līmeņiem ir svarīga, lai varētu veikt pret herbicīdiem rezistentu ģenētiski modificētu augu visaptverošu riska novērtējumu; tā kā tiek uzskatīts, ka jautājums par atliekām no apsmidzināšana ar herbicīdiem neietilpst EFSA ĢMO ekspertu grupas kompetences jomā; tā kā atliekas no ĢM kukurūzas Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21 vai trīs apakškombināciju apsmidzināšanas ar herbicīdiem nav novērtētas;

| P. | tā kā turklāt papildu herbicīdu metabolīti, kas rodas uz vairākās transformācijās iegūtiem augiem, var atšķirties no tiem, kas rodas uz vecākauga, un šo aspektu EFSA savā novērtējumā nav apsvērusi; |
| --- | --- |

P.

tā kā turklāt papildu herbicīdu metabolīti, kas rodas uz vairākās transformācijās iegūtiem augiem, var atšķirties no tiem, kas rodas uz vecākauga, un šo aspektu EFSA savā novērtējumā nav apsvērusi;

| Q. | tā kā saskaņā ar neatkarīgu pētījumu (9)
  EFSA būtu bijis jāpieprasa, lai pieteikuma iesniedzējs iesniedz datus no izmēģinājumiem laukā ar lielāku devu herbicīdu, nekā augi var izturēt; tā kā šo augu materiālus būtu vajadzējis novērtēt attiecībā uz orgānu toksiskumu, imūnsistēmas reakcijām un reproduktīvo toksiskumu, ņemot vērā arī kombinatorisku iedarbību ar citiem augu savienojumiem un Bt toksīniem; |
| --- | --- |

Q.

tā kā saskaņā ar neatkarīgu pētījumu (9)
  EFSA būtu bijis jāpieprasa, lai pieteikuma iesniedzējs iesniedz datus no izmēģinājumiem laukā ar lielāku devu herbicīdu, nekā augi var izturēt; tā kā šo augu materiālus būtu vajadzējis novērtēt attiecībā uz orgānu toksiskumu, imūnsistēmas reakcijām un reproduktīvo toksiskumu, ņemot vērā arī kombinatorisku iedarbību ar citiem augu savienojumiem un Bt toksīniem;

| R. | tā kā Savienības saskaņotās daudzgadu kontroles programmas 2019., 2020. un 2021. gadam ietvaros dalībvalstīm nav pienākuma mērīt glufosināta vai glifosāta atliekas importētajai kukurūzai, lai pārbaudītu atbilstību maksimālajiem atlieku līmeņiem (MAL) (10); tā kā nav iespējams nodrošināt, ka glufosināta un glifosāta atliekas uz ĢM kukurūzas Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21 vai trim apakškombinācijām atbildīs Savienības MAL; |
| --- | --- |

R.

tā kā Savienības saskaņotās daudzgadu kontroles programmas 2019., 2020. un 2021. gadam ietvaros dalībvalstīm nav pienākuma mērīt glufosināta vai glifosāta atliekas importētajai kukurūzai, lai pārbaudītu atbilstību maksimālajiem atlieku līmeņiem (MAL) (10); tā kā nav iespējams nodrošināt, ka glufosināta un glifosāta atliekas uz ĢM kukurūzas Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21 vai trim apakškombinācijām atbildīs Savienības MAL;

Demokrātiskās leģitimitātes trūkums

| S. | tā kā Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā, 2019. gada 14. janvāra balsojumā nolēma atzinumu nesniegt, kas nozīmē, ka atļaujai nav dalībvalstu kvalificēta balsu vairākuma atbalsta; |
| --- | --- |

S.

tā kā Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā, 2019. gada 14. janvāra balsojumā nolēma atzinumu nesniegt, kas nozīmē, ka atļaujai nav dalībvalstu kvalificēta balsu vairākuma atbalsta;

| T. | tā kā gan paskaidrojumā, kurš pievienots 2015. gada 22. aprīlī iesniegtajam likumdošanas priekšlikumam, ar ko Regulu (EK) Nr. 1829/2003 groza attiecībā uz iespēju, ka dalībvalstis var ierobežot vai aizliegt ģenētiski modificētas pārtikas un barības lietošanu savā teritorijā, gan paskaidrojumā, kurš pievienots 2017. gada 14. februārī iesniegtajam likumdošanas priekšlikumam, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 182/2011, Komisija pauda nožēlu, ka kopš Regulas (EK) Nr. 1829/2003 stāšanās spēkā lēmumus piešķirt atļauju Komisija ir pieņēmusi, nesaņemot dalībvalstu komitejas labvēlīgu atzinumu, un ka dokumentu nosūtīšana atpakaļ Komisijai galīgā lēmuma pieņemšanai (kas procedūrai pēc būtības visnotaļ ir izņēmums) ir kļuvusi par normu, pieņemot lēmumus par atļauju piešķiršanu ģenētiski modificētai pārtikai un barībai; tā kā Komisijas priekšsēdētājs J. C. Juncker šo praksi vairākkārt ir nosodījis kā nedemokrātisku (11); |
| --- | --- |

T.

tā kā gan paskaidrojumā, kurš pievienots 2015. gada 22. aprīlī iesniegtajam likumdošanas priekšlikumam, ar ko Regulu (EK) Nr. 1829/2003 groza attiecībā uz iespēju, ka dalībvalstis var ierobežot vai aizliegt ģenētiski modificētas pārtikas un barības lietošanu savā teritorijā, gan paskaidrojumā, kurš pievienots 2017. gada 14. februārī iesniegtajam likumdošanas priekšlikumam, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 182/2011, Komisija pauda nožēlu, ka kopš Regulas (EK) Nr. 1829/2003 stāšanās spēkā lēmumus piešķirt atļauju Komisija ir pieņēmusi, nesaņemot dalībvalstu komitejas labvēlīgu atzinumu, un ka dokumentu nosūtīšana atpakaļ Komisijai galīgā lēmuma pieņemšanai (kas procedūrai pēc būtības visnotaļ ir izņēmums) ir kļuvusi par normu, pieņemot lēmumus par atļauju piešķiršanu ģenētiski modificētai pārtikai un barībai; tā kā Komisijas priekšsēdētājs J. C. Juncker šo praksi vairākkārt ir nosodījis kā nedemokrātisku (11);

| U. | tā kā Parlaments 2015. gada 28. oktobrī pirmajā lasījumā (12) noraidīja 2015. gada 22. aprīļa priekšlikumu tiesību aktam, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1829/2003, un aicināja Komisiju to atsaukt un iesniegt jaunu priekšlikumu, |
| --- | --- |

U.

tā kā Parlaments 2015. gada 28. oktobrī pirmajā lasījumā (12) noraidīja 2015. gada 22. aprīļa priekšlikumu tiesību aktam, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1829/2003, un aicināja Komisiju to atsaukt un iesniegt jaunu priekšlikumu,

| 1. | uzskata, ka Komisijas īstenošanas lēmuma projekts pārsniedz Regulā (EK) Nr. 1829/2003 paredzētās īstenošanas pilnvaras; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka Komisijas īstenošanas lēmuma projekts neatbilst Savienības tiesību aktiem, jo nav savienojams ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 mērķi, kas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 178/2002 (13) paredzētajiem vispārējiem principiem ir nodrošināt pamatu, lai garantētu cilvēku dzīvības un veselības, dzīvnieku veselības un labturības, vides un patērētāju interešu augsta līmeņa aizsardzību saistībā ar ģenētiski modificētu pārtiku un barību, vienlaikus nodrošinot efektīvu iekšējā tirgus darbību; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Komisijai atsaukt īstenošanas lēmuma projektu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina Komisiju neatļaut importēt, izmantot pārtikā vai dzīvnieku barībā tādus ģenētiski modificētu augus, kas ir padarīti izturīgi pret herbicīdiem, kurus nav atļauts izmantot Savienībā, šajā gadījumā glufosinātu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Komisiju nesniegt atļauju nevienam pret herbicīdiem noturīgam ģenētiski modificētam augam, pirms nav veikts pilnīgs novērtējums par atliekām pēc apsmidzināšanas ar papildu herbicīdiem, metabolītiem un to tirdzniecības preparātiem, ko izmanto attiecīgo augu kultivēšanas valstīs; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina Komisiju riska novērtējumu, kas veikts attiecībā uz papildu herbicīdu izmantošanu un to atliekām, pilnībā iekļaut pret herbicīdiem noturīgu ģenētiski modificētu augu riska novērtējumā neatkarīgi no tā, vai attiecīgo ģenētiski modificēto augu Savienībā ir paredzēts kultivēt vai importēt Savienībā pārtikai vai barībai; |
| --- | --- |

6.

| 7. | prasa Komisijai neatļaut nekādus vairākās transformācijās iegūtas apakškombinācijas, ja vien EFSA tos nav vispusīgi novērtējusi, pamatojoties uz pilnīgiem datiem, kurus iesniedzies pieteikuma iesniedzējs; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina EFSA turpmāk izstrādāt un sistemātiski izmantot metodes, kas ļauj noteikt vairākās transformācijās iegūtu ĢM, kas ir zināmas un paredzamas, neparedzētu ietekmi, kā tas ir saistībā ar Bt toksīnu papildvielu īpašībām; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atkārtoti pauž apņemšanos sekmēt darbu pie Komisijas priekšlikuma, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 182/2011; aicina Padomi steidzami turpināt darbu pie minētā Komisijas priekšlikuma; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina Komisiju apturēt īstenošanas lēmumus attiecībā uz ikvienu pieteikumu atļaujas saņemšanai par ĢMO, kamēr atļaujas piešķiršanas procedūra nav pārskatīta tā, lai būtu novērstas nepilnības pašreizējā procedūrā, kas izrādījusies neatbilstīga; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina Komisiju atsaukt priekšlikumus par atļauju piešķiršanu ĢMO, ja Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja nav sniegusi atzinumu, vai tie būtu paredzēti kultivēšanai vai izmantošanai pārtikā vai lopbarībā; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp.

(2)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

(3)  Scientific Opinion on the assessment of genetically modified maize Bt11 x MIR162 x 1507 x GA21 and three subcombinations independently of their origin, for food and feed uses under Regulation (EC) No 1829/2003 (application EFSA-GMO-DE-2010-86) (Zinātniskais atzinums par ģenētiski modificētas kukurūzas Bt11 x MIR162 x 1507 x GA21 un trīs apakškombinācijām neatkarīgi no to izcelsmes izmantošanu pārtikai un barībai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003 (pieteikums EFSA-GMO-DE-2010-86)), EFSA žurnāls 2018; 16(7):5309, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2018.5309.

(4)  Parlamenta 2014. gada 16. janvāra rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par ģenētiski modificēta kukurūzas produkta (Zea mays L., līnija 1507) ar izturību pret dažiem tauriņu kārtas kaitēkļiem laišanu tirgū kultivēšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/18/EK (OV C 482, 23.12.2016., 110. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta 2015. gada 16. decembra rezolūcija par Komisijas 2015. gada 4. decembra Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/2279, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × T25, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 399, 24.11.2017., 71. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2015. gada 16. decembra rezolūcija par Komisijas 2015. gada 4. decembra Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/2279, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × T25, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 399, 24.11.2017., 71. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87705 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 35, 31.1.2018., 19. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87705 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 35, 31.1.2018., 19. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87708 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 35, 31.1.2018., 17. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87708 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 35, 31.1.2018., 17. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas FG72 (MST-FGØ72-2), sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 35, 31.1.2018., 15. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas FG72 (MST-FGØ72-2), sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 35, 31.1.2018., 15. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienoti divi vai trīs no šiem modifikācijas gadījumiem, vai kas sastāv vai ir ražota no tās (OV C 86, 6.3.2018., 108. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienoti divi vai trīs no šiem modifikācijas gadījumiem, vai kas sastāv vai ir ražota no tās (OV C 86, 6.3.2018., 108. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam attiecībā uz ģenētiski modificētu neļķu (Dianthus caryophyllus L., līnija SHD-27531-4) laišanu tirgū, (OV C 86, 6.3.2018., 111. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam attiecībā uz ģenētiski modificētu neļķu (Dianthus caryophyllus L., līnija SHD-27531-4) laišanu tirgū, (OV C 86, 6.3.2018., 111. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atjauno atļauju ģenētiski modificētas kukurūzas MON 810 sēklu laišanai tirgū kultivēšanas nolūkos (OV C 215, 19.6.2018., 76. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atjauno atļauju ģenētiski modificētas kukurūzas MON 810 sēklu laišanai tirgū kultivēšanas nolūkos (OV C 215, 19.6.2018., 76. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū ģenētiski modificētas kukurūzas MON 810 produktus (OV C 215, 19.6.2018., 80. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū ģenētiski modificētas kukurūzas MON 810 produktus (OV C 215, 19.6.2018., 80. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam par ģenētiski modificētas kukurūzas Bt11 sēklu laišanu tirgū kultivēšanas nolūkos (OV C 215, 19.6.2018., 70. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam par ģenētiski modificētas kukurūzas Bt11 sēklu laišanu tirgū kultivēšanas nolūkos (OV C 215, 19.6.2018., 70. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam par ģenētiski modificētas kukurūzas 1507 sēklu laišanu tirgū kultivēšanas nolūkos (OV C 215, 19.6.2018., 73. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam par ģenētiski modificētas kukurūzas 1507 sēklu laišanu tirgū kultivēšanas nolūkos (OV C 215, 19.6.2018., 73. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj produktu, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, sastāv vai ir ražoti no tās, laišanu tirgū (OV C 215, 19.6.2018., 83. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj produktu, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, sastāv vai ir ražoti no tās, laišanu tirgū (OV C 215, 19.6.2018., 83. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta 2017. gada 5. aprīļa rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 un ģenētiski modificētas kukurūzas veidus, kuros apvienotas divas, trīs vai četras no modifikācijām Bt11, 59122, MIR604, 1507 un GA21, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 298, 23.8.2018., 34. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2017. gada 5. aprīļa rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 un ģenētiski modificētas kukurūzas veidus, kuros apvienotas divas, trīs vai četras no modifikācijām Bt11, 59122, MIR604, 1507 un GA21, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 298, 23.8.2018., 34. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta 2017. gada 17. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu DAS-40278-9, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 307, 30.8.2018., 71. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2017. gada 17. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu DAS-40278-9, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 307, 30.8.2018., 71. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta 2017. gada 17. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB119 (BCS-GHØØ5-8), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 307, 30.8.2018., 67. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2017. gada 17. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB119 (BCS-GHØØ5-8), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 307, 30.8.2018., 67. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. septembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-68416-4, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 337, 20.9.2018., 54. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. septembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-68416-4, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 337, 20.9.2018., 54. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta 2017. gada 4. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas FG72 × A5547-127, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 346, 27.9.2018., 55. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2017. gada 4. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas FG72 × A5547-127, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 346, 27.9.2018., 55. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta 2017. gada 4. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-44406-6, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 346, 27.9.2018., 60. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2017. gada 4. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-44406-6, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 346, 27.9.2018., 60. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 346, 27.9.2018., 122. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 346, 27.9.2018., 122. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 346, 27.9.2018., 127.lpp). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 346, 27.9.2018., 127.lpp).

| — | Eiropas Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētus eļļas rapšus MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) un MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), sastāv vai ir ražoti no tiem (OV C 346, 27.9.2018., 133. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētus eļļas rapšus MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) un MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), sastāv vai ir ražoti no tiem (OV C 346, 27.9.2018., 133. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta 2018. gada 1. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 59122 (DAS-59122-7), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0051). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2018. gada 1. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 59122 (DAS-59122-7), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0051).

| — | Eiropas Parlamenta 2018. gada 1. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6) un ģenētiski modificētas kukurūzas veidus, kuros apvienotas divas no modifikācijām MON 87427, MON 89034 un NK603, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar kuru atceļ Lēmumu 2010/420/ES (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0052). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2018. gada 1. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6) un ģenētiski modificētas kukurūzas veidus, kuros apvienotas divas no modifikācijām MON 87427, MON 89034 un NK603, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar kuru atceļ Lēmumu 2010/420/ES (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0052).

| — | Eiropas Parlamenta 2018. gada 3. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū pārtiku un lopbarību, kas ražota no ģenētiski modificētām cukurbietēm H7-1 (KM-ØØØH71-4) (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0197). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2018. gada 3. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū pārtiku un lopbarību, kas ražota no ģenētiski modificētām cukurbietēm H7-1 (KM-ØØØH71-4) (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0197).

| — | Eiropas Parlamenta 2018. gada 30. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu GA21 (MON-ØØØ21-9), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0221). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2018. gada 30. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu GA21 (MON-ØØØ21-9), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0221).

| — | Eiropas Parlamenta 2018. gada 30. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 1507 × 59122 × MON 810 × NK603 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi vai trīs no vienkāršiem transformācijas notikumiem 1507, 59122, MON 810 un NK603, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar kuru atceļ Lēmumus 2009/815/EK, 2010/428/ES un 2010/432/ES (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0222). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2018. gada 30. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 1507 × 59122 × MON 810 × NK603 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi vai trīs no vienkāršiem transformācijas notikumiem 1507, 59122, MON 810 un NK603, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar kuru atceļ Lēmumus 2009/815/EK, 2010/428/ES un 2010/432/ES (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0222).

| — | Eiropas Parlamenta 2018. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0416). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2018. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0416).

| — | Eiropas Parlamenta 2018. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122, un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienotas divas, trīs vai četras atsevišķas modifikācijas MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 un 59122, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar ko atceļ Lēmumu 2011/366/ES (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0417). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2018. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122, un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienotas divas, trīs vai četras atsevišķas modifikācijas MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 un 59122, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar ko atceļ Lēmumu 2011/366/ES (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0417).

| — | Eiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 groza Īstenošanas lēmumu 2013/327/ES attiecībā uz atļaujas atjaunošanu laist tirgū barību, kas satur ģenētiski modificētu eļļas rapsi Ms8, Rf3 un Ms8 × Rf3 vai sastāv no tā (Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0057). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 groza Īstenošanas lēmumu 2013/327/ES attiecībā uz atļaujas atjaunošanu laist tirgū barību, kas satur ģenētiski modificētu eļļas rapsi Ms8, Rf3 un Ms8 × Rf3 vai sastāv no tā (Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0057).

| — | Eiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 5307 (SYN-Ø53Ø7-1), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0058). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 5307 (SYN-Ø53Ø7-1), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0058).

| — | Eiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87403 (MON-874Ø3-1), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0059). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87403 (MON-874Ø3-1), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0059).

| — | Eiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB614 × LLCotton25 × MON 15985, sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0060). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB614 × LLCotton25 × MON 15985, sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0060).

(5)  https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2018.5309, 34. lpp.

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regula (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.).

(7)  EFSA slēdziens par aktīvās vielas glifosāta pesticīdu riska novērtējuma salīdzinošo analīzi. EFSA žurnāls, 2015; 13(11):4302, http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2015.4302/epdf.

(8)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC3955666.

(9)  https://www.testbiotech.org/sites/default/files/Testbiotech_Comment_Maize%20 Bt11xMIR162x1507xGA21_fin.pdf, 6. lpp.

(10)  Komisijas 2018. gada 9. aprīļa Īstenošanas regula (ES) 2018/555 (OV L 92, 10.4.2018., 6. lpp.).

(11)  Piemēram, Eiropas Parlamenta plenārsēdē teiktajā uzrunā par nākamās Eiropas Komisijas politiskajām pamatnostādnēm (Strasbūrā 2014. gada 15. jūlijā) vai uzrunā par Savienības stāvokli 2016. gadā (Strasbūrā 2016. gada 14. septembrī).

(12)  OV C 355, 20.10.2017., 165. lpp.

(13)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/54 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/54

---

P8_TA(2019)0199

Aktīvās vielas, tostarp tiakloprīds

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas regulai, ar ko Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 groza attiecībā uz apstiprinājuma periodu pagarināšanu darbīgajām vielām abamektīnam, Bacillus subtilis (Cohn 1872) celmam QST 713, Bacillus thuringiensis subsp. Aizawai, Bacillus thuringiensis subsp. israeliensis, Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki, Beauveria bassiana, benfluralīnam, klodinafopam, klopiralīdam, Cydia pomonella Granulovirus (CpGV), ciprodinilam, dihlorpropam-P, epoksikonazolam, fenpiroksimātam, fluazināmam, flutolanilam, fozetilam, Lecanicillium muscarium, mepanipirīmam, mepikvatam, Metarhizium anisopliae var. Anisopliae, metkonazolam, metrafenonam, Phlebiopsis gigantea, pirimikarbam, Pseudomonas chlororaphis celmam: MA 342, pirimetanilam, Pythium oligandrum, rimsulfuronam, spinosadam, Streptomyces K61, tiakloprīdam, tolklofosmetilam, Trichoderma asperellum, Trichoderma atroviride, Trichoderma gamsii, Trichoderma harzianum, triklopiram, trineksapakam, tritikonazolam, Verticillium albo-atrum un ciramam (D060042/02 – 2019/2541(RSP))

(2021/C 23/09)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Direktīvu 2009/128/EK, ar kuru nosaka Kopienas sistēmu pesticīdu ilgtspējīgas lietošanas nodrošināšanai (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Direktīvu 2009/128/EK, ar kuru nosaka Kopienas sistēmu pesticīdu ilgtspējīgas lietošanas nodrošināšanai (1),

| — | ņemot vērā projektu Komisijas īstenošanas regulai, ar ko Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 groza attiecībā uz apstiprinājuma periodu pagarināšanu darbīgajām vielām abamektīnam, Bacillus subtilis (Cohn 1872) celmam QST 713, Bacillus thuringiensis subsp. Aizawai, Bacillus thuringiensis subsp. israeliensis, Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki, Beauveria bassiana, benfluralīnam, klodinafopam, klopiralīdam, Cydia pomonella Granulovirus (CpGV), ciprodinilam, dihlorpropam-P, epoksikonazolam, fenpiroksimātam, fluazināmam, flutolanilam, fozetilam, Lecanicillium muscarium, mepanipirīmam, mepikvatam, Metarhizium anisopliae var. Anisopliae, metkonazolam, metrafenonam, Phlebiopsis gigantea, pirimikarbam, Pseudomonas chlororaphis celmam: MA 342, pirimetanilam, Pythium oligandrum, rimsulfuronam, spinosadam, Streptomyces K61, tiakloprīdam, tolklofosmetilam, Trichoderma asperellum, Trichoderma atroviride, Trichoderma gamsii, Trichoderma harzianum, triklopiram, trineksapakam, tritikonazolam, Verticillium albo-atrum un ciramam (D060042/02, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Komisijas īstenošanas regulai, ar ko Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 groza attiecībā uz apstiprinājuma periodu pagarināšanu darbīgajām vielām abamektīnam, Bacillus subtilis (Cohn 1872) celmam QST 713, Bacillus thuringiensis subsp. Aizawai, Bacillus thuringiensis subsp. israeliensis, Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki, Beauveria bassiana, benfluralīnam, klodinafopam, klopiralīdam, Cydia pomonella Granulovirus (CpGV), ciprodinilam, dihlorpropam-P, epoksikonazolam, fenpiroksimātam, fluazināmam, flutolanilam, fozetilam, Lecanicillium muscarium, mepanipirīmam, mepikvatam, Metarhizium anisopliae var. Anisopliae, metkonazolam, metrafenonam, Phlebiopsis gigantea, pirimikarbam, Pseudomonas chlororaphis celmam: MA 342, pirimetanilam, Pythium oligandrum, rimsulfuronam, spinosadam, Streptomyces K61, tiakloprīdam, tolklofosmetilam, Trichoderma asperellum, Trichoderma atroviride, Trichoderma gamsii, Trichoderma harzianum, triklopiram, trineksapakam, tritikonazolam, Verticillium albo-atrum un ciramam (D060042/02,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (2), un jo īpaši tās 17. panta pirmo daļu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (2), un jo īpaši tās 17. panta pirmo daļu,

| — | ņemot vērā 2017. gada oktobra atjaunošanas novērtējuma ziņojumu par tiakloprīdu, kas sagatavots saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1107/2009 (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada oktobra atjaunošanas novērtējuma ziņojumu par tiakloprīdu, kas sagatavots saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1107/2009 (3),

| — | ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (4),

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 106. panta 2. un 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 106. panta 2. un 3. punktu,

Konteksta izklāsts

| A. | tā kā no 2005. gada 1. janvāra tiakloprīdu ir atļauts lietot kā insekticīdu; |
| --- | --- |

A.

tā kā no 2005. gada 1. janvāra tiakloprīdu ir atļauts lietot kā insekticīdu;

| B. | tā kā tiakloprīda apstiprinājuma atjaunošanas procedūra saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 844/2012 (5) tiek īstenota kopš 2015. gada un ietver obligāto pieteikumu, kas jāiesniedz trīs gadus pirms apstiprinājuma termiņa beigām; tā kā pašreizējais apstiprinājuma periods beidzas 2019. gada 30. aprīlī; |
| --- | --- |

B.

tā kā tiakloprīda apstiprinājuma atjaunošanas procedūra saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 844/2012 (5) tiek īstenota kopš 2015. gada un ietver obligāto pieteikumu, kas jāiesniedz trīs gadus pirms apstiprinājuma termiņa beigām; tā kā pašreizējais apstiprinājuma periods beidzas 2019. gada 30. aprīlī;

| C. | tā kā darbīgās vielas tiakloprīda apstiprinājuma periods jau tika pagarināts ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2018/524 (6); |
| --- | --- |

C.

tā kā darbīgās vielas tiakloprīda apstiprinājuma periods jau tika pagarināts ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2018/524 (6);

| D. | tā kā Komisija nav izskaidrojusi iemeslus otrajai apstiprinājuma perioda pagarināšanai, vienīgi norādot, ka no pieteikumu iesniedzējiem neatkarīgu iemeslu dēļ šo darbīgo vielu [tostarp tiakloprīda] novērtēšana ir aizkavējusies, tāpēc to apstiprinājuma periodi, visdrīzāk, beigsies, pirms tiks pieņemts lēmums par to atjaunošanu.; |
| --- | --- |

D.

tā kā Komisija nav izskaidrojusi iemeslus otrajai apstiprinājuma perioda pagarināšanai, vienīgi norādot, ka no pieteikumu iesniedzējiem neatkarīgu iemeslu dēļ šo darbīgo vielu [tostarp tiakloprīda] novērtēšana ir aizkavējusies, tāpēc to apstiprinājuma periodi, visdrīzāk, beigsies, pirms tiks pieņemts lēmums par to atjaunošanu.;

| E. | tā kā Regulas (EK) Nr. 1107/2009 mērķis ir nodrošināt augstu cilvēku un dzīvnieku veselības un vides aizsardzības pakāpi, vienlaikus saglabājot Savienības lauksaimniecības konkurētspēju; tā kā īpaša uzmanība būtu jāpievērš iedzīvotāju neaizsargātāko grupu, tostarp grūtnieču, zīdaiņu un bērnu, aizsardzībai; |
| --- | --- |

E.

tā kā Regulas (EK) Nr. 1107/2009 mērķis ir nodrošināt augstu cilvēku un dzīvnieku veselības un vides aizsardzības pakāpi, vienlaikus saglabājot Savienības lauksaimniecības konkurētspēju; tā kā īpaša uzmanība būtu jāpievērš iedzīvotāju neaizsargātāko grupu, tostarp grūtnieču, zīdaiņu un bērnu, aizsardzībai;

| F. | tā kā būtu jāpiemēro piesardzības princips un tā kā Regulā (EK) Nr. 1107/2009 ir norādīts, ka vielas būtu jāiekļauj augu aizsardzības līdzekļos tikai tad, ja ir pierādīts to nozīmīgums augkopībā un nav paredzams, ka tām būtu kaitīga ietekme uz cilvēku vai dzīvnieku veselību vai nevēlama iedarbība uz vidi; |
| --- | --- |

F.

tā kā būtu jāpiemēro piesardzības princips un tā kā Regulā (EK) Nr. 1107/2009 ir norādīts, ka vielas būtu jāiekļauj augu aizsardzības līdzekļos tikai tad, ja ir pierādīts to nozīmīgums augkopībā un nav paredzams, ka tām būtu kaitīga ietekme uz cilvēku vai dzīvnieku veselību vai nevēlama iedarbība uz vidi;

| G. | tā kā Regulā (EK) Nr. 1107/2009 ir noteikts — lai paātrinātu darbīgo vielu apstiprināšanu, būtu jānosaka stingri termiņi dažādiem procedūras posmiem, — un tas acīmredzot nav izdarīts; |
| --- | --- |

G.

tā kā Regulā (EK) Nr. 1107/2009 ir noteikts — lai paātrinātu darbīgo vielu apstiprināšanu, būtu jānosaka stingri termiņi dažādiem procedūras posmiem, — un tas acīmredzot nav izdarīts;

| H. | tā kā Regulā (EK) Nr. 1107/2009 ir noteikts, ka drošuma interesēs darbīgo vielu apstiprinājuma periods būtu jāierobežo laikā; tā kā apstiprinājuma periodam vajadzētu būt proporcionālam iespējamajiem riskiem, kas saistīti ar šādu vielu lietošanu, taču šīs proporcionalitātes acīmredzami trūkst; |
| --- | --- |

H.

tā kā Regulā (EK) Nr. 1107/2009 ir noteikts, ka drošuma interesēs darbīgo vielu apstiprinājuma periods būtu jāierobežo laikā; tā kā apstiprinājuma periodam vajadzētu būt proporcionālam iespējamajiem riskiem, kas saistīti ar šādu vielu lietošanu, taču šīs proporcionalitātes acīmredzami trūkst;

| I. | tā kā darbīgā viela tiakloprīds ir neonikotinoīds, kurā kā aizstājējs izmantota ciāngrupa un kas plaši tiek izmantots, lai aizstātu klotianidīnu, imidakloprīdu un tiametoksamu — vielas, kuras Savienībā ir aizliegtas, izņemot lietošanai siltumnīcās; |
| --- | --- |

I.

tā kā darbīgā viela tiakloprīds ir neonikotinoīds, kurā kā aizstājējs izmantota ciāngrupa un kas plaši tiek izmantots, lai aizstātu klotianidīnu, imidakloprīdu un tiametoksamu — vielas, kuras Savienībā ir aizliegtas, izņemot lietošanai siltumnīcās;

| J. | tā kā preparāti uz tiakloprīda bāzes tiek izsmidzināti uz laukiem daudz lielākā apjomā nekā iepriekš izmantotās vielas klotianidīns, imidakloprīds un tiametoksams; |
| --- | --- |

J.

tā kā preparāti uz tiakloprīda bāzes tiek izsmidzināti uz laukiem daudz lielākā apjomā nekā iepriekš izmantotās vielas klotianidīns, imidakloprīds un tiametoksams;

| K. | tā kā tiakloprīda preparātus ir atļauts lietot ziedēšanas laikā, jo tiek prognozēts mazāks kaitējums apputeksnētājiem; |
| --- | --- |

K.

tā kā tiakloprīda preparātus ir atļauts lietot ziedēšanas laikā, jo tiek prognozēts mazāks kaitējums apputeksnētājiem;

Īpašības, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus

| L. | tā kā vairāki neseni pētījumi liecina, ka tiakloprīdam ir īpašības, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus (7), genotoksisku un citotoksisku iedarbību (8), (9) un ietekmi uz neiroloģisko attīstību, un tas ir neirotoksisks (10) un imūntoksisks (11); |
| --- | --- |

L.

tā kā vairāki neseni pētījumi liecina, ka tiakloprīdam ir īpašības, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus (7), genotoksisku un citotoksisku iedarbību (8), (9) un ietekmi uz neiroloģisko attīstību, un tas ir neirotoksisks (10) un imūntoksisks (11);

| M. | tā kā ES pesticīdu datubāzē (12) ir norādīts, ka darbīgajai vielai tiakloprīdam ir īpašības, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus, un tā ir klasificēta kā aizstājama viela; |
| --- | --- |

M.

tā kā ES pesticīdu datubāzē (12) ir norādīts, ka darbīgajai vielai tiakloprīdam ir īpašības, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus, un tā ir klasificēta kā aizstājama viela;

| N. | tā kā Eiropas Ķimikāliju aģentūra attiecībā uz darbīgo vielu tiakloprīdu ir noteikusi šādu klasifikāciju un marķējumu: aizdomas par kancerogenitāti cilvēkiem un iespējama toksiska ietekme uz cilvēku reproduktīvo funkciju; |
| --- | --- |

N.

tā kā Eiropas Ķimikāliju aģentūra attiecībā uz darbīgo vielu tiakloprīdu ir noteikusi šādu klasifikāciju un marķējumu: aizdomas par kancerogenitāti cilvēkiem un iespējama toksiska ietekme uz cilvēku reproduktīvo funkciju;

| O. | tā kā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde savā 2017. gada oktobra atjaunošanas novērtējuma ziņojumā par tiakloprīdu, kas tika nodots sabiedriskai apspriešanai (13), publicēja satraucošus un neatsaucamus secinājumus par tiakloprīda bīstamību cilvēku veselībai; |
| --- | --- |

O.

tā kā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde savā 2017. gada oktobra atjaunošanas novērtējuma ziņojumā par tiakloprīdu, kas tika nodots sabiedriskai apspriešanai (13), publicēja satraucošus un neatsaucamus secinājumus par tiakloprīda bīstamību cilvēku veselībai;

| P. | tā kā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas 2016. gada 16. jūnija sanāksmē komisārs V. Andriukaitis paskaidroja, ka šaubu gadījumā attiecībā uz kritērijiem par vielām, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus, virsroku gūtu piesardzības princips; |
| --- | --- |

P.

tā kā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas 2016. gada 16. jūnija sanāksmē komisārs V. Andriukaitis paskaidroja, ka šaubu gadījumā attiecībā uz kritērijiem par vielām, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus, virsroku gūtu piesardzības princips;

| Q. | tā kā Francijas vides aģentūra ANSES savā 2018. gada maija ziņojumā par neonikotinoīdiem (14), (15), (16) sniedza nelabvēlīgu viedokli par aktīvo vielu tiakloprīdu; |
| --- | --- |

Q.

tā kā Francijas vides aģentūra ANSES savā 2018. gada maija ziņojumā par neonikotinoīdiem (14), (15), (16) sniedza nelabvēlīgu viedokli par aktīvo vielu tiakloprīdu;

| R. | tā kā Francija ir aizliegusi tiakloprīda lietošanu no 2018. gada septembra, ņemot vērā tā iespējamo kancerogenitāti; |
| --- | --- |

R.

tā kā Francija ir aizliegusi tiakloprīda lietošanu no 2018. gada septembra, ņemot vērā tā iespējamo kancerogenitāti;

Apdraudējums bioloģiskajai daudzveidībai

| S. | tā kā medus bitēm tiakloprīds var būt tikpat toskisks kā imidakloprīds un tiametoksams (17); |
| --- | --- |

S.

tā kā medus bitēm tiakloprīds var būt tikpat toskisks kā imidakloprīds un tiametoksams (17);

| T. | tā kā tiakloprīds var ietekmēt medus bišu mācīšanās un atmiņas spējas un tādējādi arī to saimju dzīvotspēju (18); tā kā nesen iegūti zinātniskie dati (19) liecina — ja medus bites uz laukiem tiek hroniski pakļautas zemas koncentrācijas aktīvās vielas tiakloprīda iedarbībai, tas uz šiem dzīvniekiem rada būtisku subletālu iedarbību, piemēram, izraisa barošanās paradumu, saziņas un pārvietošanās traucējumus, un kā dēļ rodas jautājums, vai aktīvās vielas tiakloprīda izmantošana vispār atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 396/2005 (20); |
| --- | --- |

T.

tā kā tiakloprīds var ietekmēt medus bišu mācīšanās un atmiņas spējas un tādējādi arī to saimju dzīvotspēju (18); tā kā nesen iegūti zinātniskie dati (19) liecina — ja medus bites uz laukiem tiek hroniski pakļautas zemas koncentrācijas aktīvās vielas tiakloprīda iedarbībai, tas uz šiem dzīvniekiem rada būtisku subletālu iedarbību, piemēram, izraisa barošanās paradumu, saziņas un pārvietošanās traucējumus, un kā dēļ rodas jautājums, vai aktīvās vielas tiakloprīda izmantošana vispār atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 396/2005 (20);

| U. | tā kā papildus jau zināmajai neonikotinoīdu blakusietekmei uz apputeksnētājiem nesenās zinātniskās publikācijās (21) ir pierādīts, ka aktīvā viela tiakloprīds ietekmē medus bišu imunitāti, kas jau tā ir ievērojami vājināta; |
| --- | --- |

U.

tā kā papildus jau zināmajai neonikotinoīdu blakusietekmei uz apputeksnētājiem nesenās zinātniskās publikācijās (21) ir pierādīts, ka aktīvā viela tiakloprīds ietekmē medus bišu imunitāti, kas jau tā ir ievērojami vājināta;

| V. | tā kā lielāks toksiskums apputeksnētājiem rodas kokteiļa (22) — proti, daudzu dažādu pesticīdu un insekticīdu, tostarp tiakloprīda, — izmantošanas gaitā, |
| --- | --- |

V.

tā kā lielāks toksiskums apputeksnētājiem rodas kokteiļa (22) — proti, daudzu dažādu pesticīdu un insekticīdu, tostarp tiakloprīda, — izmantošanas gaitā,

| 1. | uzskata, ka Komisijas īstenošanas regulas projekts pārsniedz Regulā (EK) Nr. 1107/2009 paredzētās īstenošanas pilnvaras; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka lēmumam atļaut tiakloprīda izmantošanu nav pamata, jo trūkst pierādījumu, kas liecinātu, ka izdosies novērst dzīvnieku, pārtikas nekaitīguma un apputeksnētāju nepieļaujamu apdraudējumu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzskata, ka Komisijas īstenošanas regulas pamatā nav steidzamas nepieciešamības pēc aktīvās vielas tiakloprīda izmantošanas Savienības lauksaimniecības nozarē; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzskata, ka Komisijas īstenošanas regulas projektā netiek ņemts vērā piesardzības princips; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzskata, ka Komisijai drīzāk būtu jāierosina īpašs statuss medus bitēm, ņemot vērā to, ka apputeksnētāji ir neaizstājami ilgtspējīgā lauksaimniecībā, augkopībā un vienlaikus arī citu savvaļas un produktīvo dzīvnieku dzīvē, un šajā saistībā jāierosina grozīt un saskaņot attiecīgos tiesību aktus un uzlabot to konsekvenci, lai medus bitēm un citiem apputeksnētājiem nodrošinātu augstu aizsardzības līmeni; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina Komisiju atsaukt savu īstenošanas regulas projektu un iesniegt komitejai jaunu projektu, kurā tiek ņemta vērā aktīvās vielas tiakloprīda hroniskā iedarbība uz medus bitēm, cilvēku un dzīvnieku veselību un vidi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina Komisiju nekavējoties aizliegt neonikotinoīdu klases aktīvās vielas un vielas, kas darbojas tāpat, tostarp tiakloprīdu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  OV L 309, 24.11.2009., 71. lpp.

(2)  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

(3)  Atjaunošanas novērtējuma ziņojums, kas sagatavots saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1107/2009, tiakloprīds, 1. sējums, 2017. gada oktobris, https://www.efsa.europa.eu/en/consultations/call/180123.

(4)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

(5)  Komisijas 2012. gada 18. septembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 844/2012, ar ko nosaka noteikumus, kas vajadzīgi darbīgo vielu apstiprinājumu atjaunošanas procedūras īstenošanai, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (OV L 252, 19.9.2012., 26. lpp.).

(6)  EEZ līgumā jāiekļauj Komisijas 2018. gada 28. marta Īstenošanas regula (ES) 2018/524, ar ko Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 groza attiecībā uz apstiprinājuma periodu pagarināšanu darbīgajām vielām Bacillus subtilis (Cohn 1872) celmam QST 713, kas identisks ar celmu AQ 713, klodinafopam, klopiralīdam, ciprodinilam, dihlorpropam-P, fozetilam, mepanipirīmam, metkonazolam, metrafenonam, pirimikarbam, Pseudomonas chlororaphis celmam MA 342, pirimetanilam, hinoksifēnam, rimsulfuronam, spinosadam, tiakloprīdam, tiametoksamam, tiramam, tolklofosmetilam, triklopiram, trineksapakam, tritikonazolam un ciramam (OV L 88, 4.4.2018., 4. lpp.).

(7)  Effects of commercial formulations of deltamethrin and/or thiacloprid on thyroid hormone levels in rat serum (Deltametrīna un/vai tiakloprīda komerciālo preparātu ietekme uz vairogdziedzera hormonu līmeni žurku serumā). Sekeroglu V., 2014. gads, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/22677783.

(8)  In vitro investigation of the genotoxic and cytotoxic effects of thiacloprid in cultured human peripheral blood lymphocytes (In vitro pētījums par tiakloprīda genotoksisko un citotoksisko iedarbību, izmantojot cilvēku perifēro asiņu limfocītu kultūras). Kocaman A. Y., 2014. gads, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/22730181.

(9)  Investigation of the genotoxic and cytotoxic effects of widely used neonicotinoid insecticides in HepG2 and SH-SY5Y cells (Pētījums par plaši izmantotu neonikotinoīdu insekticīdu genotoksisko un citotoksisko iedarbību HepG2 un SH-SY5Y šūnās). Şenyildiz M., 2018. gads, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/29591886.

(10)  A critical review of neonicotinoid insecticides for developmental neurotoxicity (Kritisks pārskats par neonikotinoīdu klases insekticīdiem saistībā ar attīstības neirotoksicitāti). Sheets L. P., 2015. gads, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC4732412/.

(11)  Effects of thiacloprid, deltamethrin and their combination on oxidative stress in lymphoid organs, polymorphonuclear leukocytes and plasma of rats (Tiakloprīda, deltametrīna un šo vielu kombinētā ietekme uz oksidatīvo stresu žurku limfātiskajā sistēmā, polimorfnukleārajos leikocītos un plazmā). Birsen Aydin, 2011. gads, https://www.sciencedirect.com/science/article/abs/pii/S0048357511000617.

(12)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/active-substances/?event=as.details&as_id=841.

(13)  https://www.efsa.europa.eu/en/consultations/call/180123.

(14)  Risques et bénéfices relatifs des alternatives aux produits phytopharmaceutiques comportant des néonicotinoïdes, Tome 1 – Rapport du groupe de travail Identification des alternatives aux usages autorisés des néonicotinoïdes. Rapport d’expertise collective, 2018. gada maijs, https://www.anses.fr/fr/system/files/PHYTO2016SA0057Ra-Tome1.pdf.

(15)  Risques et bénéfices relatifs des alternatives aux produits phytopharmaceutiques comportant des néonicotinoïdes, Tome 2 – Rapport sur les indicateurs de risque. Rapport d’expertise collective, 2018. gada maijs, https://www.anses.fr/fr/system/files/PHYTO2016SA0057Ra-Tome2.pdf.

(16)  Risques et bénéfices relatifs des alternatives aux produits phytopharmaceutiques comportant des néonicotinoïdes, Tome 3 – Rapport d’appui scientifique et technique sur l’impact agricole. Rapport d’expertise collective, 2018. gada maijs, https://www.anses.fr/fr/system/files/PHYTO2016SA0057Ra-Tome3.pdf.

(17)  https://www.farmlandbirds.net/en/content/acetamiprid-and-thiacloprid-can-be-toxic-honey-bees-imidacloprid-and-thiamethoxam?page=1.

(18)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/28819056.

(19)  https://pubs.acs.org/doi/abs/10.1021/acs.est.6b02658?journalCode=esthag.

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 23. februāra Regula (EK) Nr. 396/2005, ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK (OV L 70, 16.3.2005., 1. lpp.).

(21)  https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0022191016300014.

(22)  Traynor K. S., Pettis J. S., Tarpy D. R., Mullin C. A., Frazier J. L., Frazier M., van Engeldsorp D., ‘In-hive Pesticide Exposome: Assessing risks to migratory honey bees from in-hive pesticide contamination in the Eastern United States’ (Pesticīdu eksposoms bišu stropos — risku analīze attiecībā uz sekām, ko migrējošām medus bitēm rada pesticīdu kontaminācija stropos ASV austrumu daļā), Scientific Reports 6, 2016. gada 15. septembris, http://www.nature.com/articles/srep33207.

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/58 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/58

---

P8_TA(2019)0200

2018. gada ziņojums par Turciju

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta rezolūcija par Komisijas 2018. gada ziņojumu par Turciju (2018/2150(INI))

(2021/C 23/10)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Turciju, jo īpaši 2016. gada 24. novembra rezolūciju par ES un Turcijas attiecībām (1), 2016. gada 27. oktobra rezolūciju par žurnālistu stāvokli Turcijā (2) un 2018. gada 8. februāra rezolūciju par pašreizējo stāvokli cilvēktiesību jomā Turcijā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Turciju, jo īpaši 2016. gada 24. novembra rezolūciju par ES un Turcijas attiecībām (1), 2016. gada 27. oktobra rezolūciju par žurnālistu stāvokli Turcijā (2) un 2018. gada 8. februāra rezolūciju par pašreizējo stāvokli cilvēktiesību jomā Turcijā (3),

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 17. aprīļa paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “2018. gada paziņojums par ES paplašināšanās politiku” (COM(2018)0450), 2018. gada ziņojumu par Turciju (SWD(2018)0153) un pārskatīto indikatīvo stratēģijas dokumentu Turcijai (2014-2020), ko pieņēma 2018. gada augustā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 17. aprīļa paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “2018. gada paziņojums par ES paplašināšanās politiku” (COM(2018)0450), 2018. gada ziņojumu par Turciju (SWD(2018)0153) un pārskatīto indikatīvo stratēģijas dokumentu Turcijai (2014-2020), ko pieņēma 2018. gada augustā,

| — | ņemot vērā prezidentvalsts 2016. gada 13. decembra secinājumus, Padomes 2018. gada 26. jūnija secinājumus un iepriekšējos attiecīgos Padomes un Eiropadomes secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā prezidentvalsts 2016. gada 13. decembra secinājumus, Padomes 2018. gada 26. jūnija secinājumus un iepriekšējos attiecīgos Padomes un Eiropadomes secinājumus,

| — | ņemot vērā 2005. gada 3. oktobra sarunu programmu Turcijai un faktu, ka — tāpat kā visu pievienošanās valstu gadījumā — Turcijas iestāšanās ES ir atkarīga no tās pilnīgas atbilstības Kopenhāgenas kritērijiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 3. oktobra sarunu programmu Turcijai un faktu, ka — tāpat kā visu pievienošanās valstu gadījumā — Turcijas iestāšanās ES ir atkarīga no tās pilnīgas atbilstības Kopenhāgenas kritērijiem,

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 18. februāra Lēmumu 2008/157/EK par principiem, prioritātēm un nosacījumiem, kas ietverti Eiropas partnerībā ar Turcijas Republiku (“pievienošanās partnerība”) (4), un iepriekšējos Padomes 2001., 2003. un 2006. gada lēmumus par pievienošanās partnerību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 18. februāra Lēmumu 2008/157/EK par principiem, prioritātēm un nosacījumiem, kas ietverti Eiropas partnerībā ar Turcijas Republiku (“pievienošanās partnerība”) (4), un iepriekšējos Padomes 2001., 2003. un 2006. gada lēmumus par pievienošanās partnerību,

| — | ņemot vērā 2015. gada 29. novembra kopīgo paziņojumu pēc ES un Turcijas augstākā līmeņa sanāksmes un ES un Turcijas rīcības plānu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 29. novembra kopīgo paziņojumu pēc ES un Turcijas augstākā līmeņa sanāksmes un ES un Turcijas rīcības plānu,

| — | ņemot vērā Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu 2005. gada 21. septembra deklarāciju, kurā noteikts, ka atzīšana no visu dalībvalstu puses ir nepieciešams pievienošanās procesa komponents, un to, ka Turcijai ir pilnībā jāīsteno Ankaras nolīguma papildu protokols attiecībā uz visām dalībvalstīm, bez ierobežojumiem un diskriminācijas atceļot visus šķēršļus brīvai preču apritei, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu 2005. gada 21. septembra deklarāciju, kurā noteikts, ka atzīšana no visu dalībvalstu puses ir nepieciešams pievienošanās procesa komponents, un to, ka Turcijai ir pilnībā jāīsteno Ankaras nolīguma papildu protokols attiecībā uz visām dalībvalstīm, bez ierobežojumiem un diskriminācijas atceļot visus šķēršļus brīvai preču apritei,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu,

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvencijas (ECTK) 46. pantu, kurā noteikts, ka līgumslēdzējas puses apņemas ievērot galīgos Eiropas Cilvēktiesību tiesas (ECT) spriedumus ikvienā lietā, kurā tās ir puses, un Turcijas pienākumu īstenot visus ECT spriedumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvencijas (ECTK) 46. pantu, kurā noteikts, ka līgumslēdzējas puses apņemas ievērot galīgos Eiropas Cilvēktiesību tiesas (ECT) spriedumus ikvienā lietā, kurā tās ir puses, un Turcijas pienākumu īstenot visus ECT spriedumus,

| — | tā kā Turcija organizācijas “Reportieri bez robežām” publicētajā pasaules preses brīvības indeksā 180 valstu vidū ieņem 157. vietu; |
| --- | --- |

—

tā kā Turcija organizācijas “Reportieri bez robežām” publicētajā pasaules preses brīvības indeksā 180 valstu vidū ieņem 157. vietu;

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes rezolūciju 1625(2008) par grieķu pareizticīgo iedzīvotāju īpašuma un mantojuma tiesībām un viņu nodibinājumiem Gekčeadas (Imrozas) un Bozdžaadas (Tenedas) salā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes rezolūciju 1625(2008) par grieķu pareizticīgo iedzīvotāju īpašuma un mantojuma tiesībām un viņu nodibinājumiem Gekčeadas (Imrozas) un Bozdžaadas (Tenedas) salā,

| — | ņemot vērā 2014. gada 13. novembra rezolūciju par Turcijas darbībām, kas rada saspīlējumu Kipras Republikas ekskluzīvajā ekonomikas zonā (5), un 2015. gada 15. aprīļa rezolūciju par pret armēņiem vērstā genocīda 100. gadskārtu (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 13. novembra rezolūciju par Turcijas darbībām, kas rada saspīlējumu Kipras Republikas ekskluzīvajā ekonomikas zonā (5), un 2015. gada 15. aprīļa rezolūciju par pret armēņiem vērstā genocīda 100. gadskārtu (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Venēcijas komisijas atzinumus, īpaši 2017. gada 10. un 11. marta atzinumu par tiem grozījumiem konstitūcijā, par kuriem ir jārīko nacionāls referendums, atzinumu par pasākumiem, kuri paredzēti nesenajos ārkārtas dekrētlikumos attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu brīvību un uz krimināllietu miertiesnešu pienākumiem, kompetencēm un darbību, 2017. gada 6. un 7. oktobra atzinumu par dekrētlikuma Nr. 674. noteikumiem, kas attiecas uz vietējās demokrātijas īstenošanu, 2016. gada 9. un 10. decembra atzinumu par ārkārtas dekrētlikumiem Nr. 667–676, kuri tika pieņemti pēc 2016. gada 15. jūlija neveiksmīgā valsts apvērsuma, un 2016. gada 14. un 15. oktobrī pieņemto atzinumu par konstitūcijas 83. panta otrā punkta darbības apturēšanu, galveno uzmanību vēršot uz parlamentāro neaizskaramību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Venēcijas komisijas atzinumus, īpaši 2017. gada 10. un 11. marta atzinumu par tiem grozījumiem konstitūcijā, par kuriem ir jārīko nacionāls referendums, atzinumu par pasākumiem, kuri paredzēti nesenajos ārkārtas dekrētlikumos attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu brīvību un uz krimināllietu miertiesnešu pienākumiem, kompetencēm un darbību, 2017. gada 6. un 7. oktobra atzinumu par dekrētlikuma Nr. 674. noteikumiem, kas attiecas uz vietējās demokrātijas īstenošanu, 2016. gada 9. un 10. decembra atzinumu par ārkārtas dekrētlikumiem Nr. 667–676, kuri tika pieņemti pēc 2016. gada 15. jūlija neveiksmīgā valsts apvērsuma, un 2016. gada 14. un 15. oktobrī pieņemto atzinumu par konstitūcijas 83. panta otrā punkta darbības apturēšanu, galveno uzmanību vēršot uz parlamentāro neaizskaramību,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāra 2016. gada 26. jūlija paziņojumu par pasākumiem, kas veikti, īstenojot ārkārtas stāvokli Turcijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāra 2016. gada 26. jūlija paziņojumu par pasākumiem, kas veikti, īstenojot ārkārtas stāvokli Turcijā,

| — | ņemot vērā EDSO/ODIHR vajadzību novērtēšanas misijas konstatējumus un secinājumus par prezidenta un parlamenta pirmstermiņa vēlēšanām 2018. gada 24. jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EDSO/ODIHR vajadzību novērtēšanas misijas konstatējumus un secinājumus par prezidenta un parlamenta pirmstermiņa vēlēšanām 2018. gada 24. jūnijā,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas (PACE) 2017. gada 25. aprīlī pieņemto 2156. rezolūciju “Demokrātisko iestāžu darbība Turcijā”, kuras rezultātā no jauna tika atvērta novērošanas procedūra, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas (PACE) 2017. gada 25. aprīlī pieņemto 2156. rezolūciju “Demokrātisko iestāžu darbība Turcijā”, kuras rezultātā no jauna tika atvērta novērošanas procedūra,

| — | ņemot vērā ES un Turcijas 2016. gada 18. marta paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Turcijas 2016. gada 18. marta paziņojumu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 2. marta paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Pirmais gada ziņojums par Bēgļu atbalsta mehānismu Turcijā” COM(2017)0130), Komisijas 2018. gada 14. marta paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Otrais gada ziņojums par Bēgļu atbalsta mehānismu Turcijā” (COM(2018)0091) un Komisijas 2017. gada 2. marta ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Piektais ziņojums par ES un Turcijas paziņojuma īstenošanā gūto progresu” (COM(2017)0204), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 2. marta paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Pirmais gada ziņojums par Bēgļu atbalsta mehānismu Turcijā” COM(2017)0130), Komisijas 2018. gada 14. marta paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Otrais gada ziņojums par Bēgļu atbalsta mehānismu Turcijā” (COM(2018)0091) un Komisijas 2017. gada 2. marta ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Piektais ziņojums par ES un Turcijas paziņojuma īstenošanā gūto progresu” (COM(2017)0204),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 21. decembra ieteikumu Padomes lēmumam, ar kuru sniedz atļauju sarunu sākšanai ar Turciju par nolīgumu attiecībā uz divpusējo preferenciālo tirdzniecības attiecību paplašināšanu un muitas savienības modernizēšanu, kā arī Padomes 2018. gada 26. jūnija secinājumus, kuros noteikts, ka nav paredzēts turpināt darbu virzībā uz ES un Turcijas muitas savienības modernizēšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 21. decembra ieteikumu Padomes lēmumam, ar kuru sniedz atļauju sarunu sākšanai ar Turciju par nolīgumu attiecībā uz divpusējo preferenciālo tirdzniecības attiecību paplašināšanu un muitas savienības modernizēšanu, kā arī Padomes 2018. gada 26. jūnija secinājumus, kuros noteikts, ka nav paredzēts turpināt darbu virzībā uz ES un Turcijas muitas savienības modernizēšanu,

| — | ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas 2018. gada 14. marta īpašo ziņojumu “ES pirmspievienošanās palīdzība Turcijai: līdz šim gūti tikai ierobežoti rezultāti”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas 2018. gada 14. marta īpašo ziņojumu “ES pirmspievienošanās palīdzība Turcijai: līdz šim gūti tikai ierobežoti rezultāti”,

| — | ņemot vērā budžeta plānus 2019. gadam, saskaņā ar kuriem IPA II finansējums Turcijai tiks samazināts par 146,7 miljoniem, pamatojoties uz cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma situāciju Turcijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā budžeta plānus 2019. gadam, saskaņā ar kuriem IPA II finansējums Turcijai tiks samazināts par 146,7 miljoniem, pamatojoties uz cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma situāciju Turcijā,

| — | ņemot vērā ANO Augstā cilvēktiesību komisāra biroja ziņojumu par ārkārtas stāvokļa ietekmi uz cilvēktiesībām Turcijā, tostarp arī 2018. gada marta papildinājumu par situāciju dienvidaustrumu reģionā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Augstā cilvēktiesību komisāra biroja ziņojumu par ārkārtas stāvokļa ietekmi uz cilvēktiesībām Turcijā, tostarp arī 2018. gada marta papildinājumu par situāciju dienvidaustrumu reģionā,

| — | ņemot vērā ES un Turcijas atpakaļuzņemšanas nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Turcijas atpakaļuzņemšanas nolīgumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A8-0091/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A8-0091/2019),

| A. | tā kā ES un Turcijas Apvienotā parlamentārā komiteja (APK) 2018. gada 28. aprīlī Briselē noturēja ilgi gaidīto 77. sanāksmi — pēc trīs gadu pārtraukuma parlamentu attiecībās, |
| --- | --- |

A.

tā kā ES un Turcijas Apvienotā parlamentārā komiteja (APK) 2018. gada 28. aprīlī Briselē noturēja ilgi gaidīto 77. sanāksmi — pēc trīs gadu pārtraukuma parlamentu attiecībās,

| B. | tā kā saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos biroja (UNHCR) sniegto informāciju Turcija ir uzņēmusi pasaulē vislielāko bēgļu skaitu, kurā ir vairāk nekā 3 miljoni reģistrētu bēgļu no Sīrijas, Irākas un Afganistānas, |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos biroja (UNHCR) sniegto informāciju Turcija ir uzņēmusi pasaulē vislielāko bēgļu skaitu, kurā ir vairāk nekā 3 miljoni reģistrētu bēgļu no Sīrijas, Irākas un Afganistānas,

| C. | tā kā tiesiskuma un pamattiesību ievērošana, tostarp īpaši saistībā ar varas dalīšanu, demokrātiju, vārda brīvību un plašsaziņas līdzekļu brīvību, cilvēktiesībām, minoritāšu tiesībām un reliģijas brīvību, pulcēšanās brīvību un miermīlīgas protestēšanas brīvību, cīņa pret korupciju un rasisma un pret neaizsargātām grupām vērstas diskriminācijas apkarošana ir būtiskas sarunu procesa sastāvdaļas, |
| --- | --- |

C.

tā kā tiesiskuma un pamattiesību ievērošana, tostarp īpaši saistībā ar varas dalīšanu, demokrātiju, vārda brīvību un plašsaziņas līdzekļu brīvību, cilvēktiesībām, minoritāšu tiesībām un reliģijas brīvību, pulcēšanās brīvību un miermīlīgas protestēšanas brīvību, cīņa pret korupciju un rasisma un pret neaizsargātām grupām vērstas diskriminācijas apkarošana ir būtiskas sarunu procesa sastāvdaļas,

| D. | tā kā 2016. gada novembrī Parlaments aicināja Komisiju un dalībvalstis uzsākt notiekošo pievienošanās sarunu ar Turciju pagaidu iesaldēšanu un apņēmās pārskatīt savu nostāju, tiklīdz Turcijā tiks atcelti nesamērīgie ārkārtas stāvokļa pasākumi, |
| --- | --- |

D.

tā kā 2016. gada novembrī Parlaments aicināja Komisiju un dalībvalstis uzsākt notiekošo pievienošanās sarunu ar Turciju pagaidu iesaldēšanu un apņēmās pārskatīt savu nostāju, tiklīdz Turcijā tiks atcelti nesamērīgie ārkārtas stāvokļa pasākumi,

| E. | tā kā 2017. gada jūlijā Parlaments aicināja Komisiju un dalībvalstis saskaņā ar sarunu programmu nekavējoties oficiāli apturēt pievienošanās sarunas ar Turciju, ja konstitucionālo reformu pakete tiktu īstenota bez izmaiņām, |
| --- | --- |

E.

tā kā 2017. gada jūlijā Parlaments aicināja Komisiju un dalībvalstis saskaņā ar sarunu programmu nekavējoties oficiāli apturēt pievienošanās sarunas ar Turciju, ja konstitucionālo reformu pakete tiktu īstenota bez izmaiņām,

| 1. | norāda, ka ārkārtas stāvoklis, kas tika ieviests pēc 2016. gada valsts apvērsuma mēģinājuma, ir ticis pagarināts 7 reizes; atzinīgi vērtē 2018. gada 19. jūlija lēmumu atcelt ārkārtas stāvokli; tomēr pauž nožēlu par to, ka, pieņemot jaunus tiesību aktus, jo īpaši likumu Nr. 7145, tiek saglabātas daudzas pārmērīgas pilnvaras, kas prezidentam un izpildvarai piešķirtas ārkārtas stāvokļa dēļ un principā ļauj to turpināt ar visiem ierobežojumiem attiecībā uz brīvībām un pamata cilvēktiesībām; uzsver, ka līdz ar to tiek slāpēta jebkāda tā izbeigšanas pozitīvā ietekme; norāda, ka ieilgušais ārkārtas stāvoklis ir novedis pie tiesiskuma samazināšanās un cilvēktiesību stāvokļa pasliktināšanās Turcijā, kam varētu būt ilgstoša ietekme uz valsts institucionālo un sociāli ekonomisko pamatstruktūru; izsaka bažas par to, ka policija un vietējā vara vēl joprojām izmanto daudzas no procedūrām, kas bija spēkā ārkārtas stāvokļa laikā; pauž bažas arī par nozīmīgo regresu vārda brīvības, biedrošanās un pulcēšanās brīvības, procesuālo tiesību un īpašumtiesību jomā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pauž dziļas bažas, ka pēc valsts apvērsuma mēģinājuma tika aizturēti vairāk nekā 150 000 cilvēku un 78 000 ir apcietināti, pamatojoties uz apsūdzībām terorismā, un vairāk nekā 50 000 cilvēku joprojām atrodas apcietinājumā; pauž bažas par pārāk ilgo pirmstiesas apcietinājumu un tiesvedību, kā arī par to, ka vairākos gadījumos apsūdzība vēl nav izvirzīta, un par smagajiem apstākļiem, kas valda apcietinājumā; pauž arī bažas par plaši piekopto praksi anulēt pases aizturēto un aizdomās turēto personu radiniekiem un uzsver, ka ir nepieciešama pienācīga procedūra un administratīva tiesiskā aizsardzība gadījumos, kad anulēšana nav pamatota; pauž īpašas bažas par to, ka ar šādiem arestiem, šķiet, arī notiek vēršanās pret leģitīmi paustiem disidentu, viņu vidū cilvēktiesību aizstāvju un žurnālistu vai opozīcijas pārstāvju, uzskatiem; ir ļoti nobažījies par ziņām par sliktu izturēšanos pret apcietinājumā esošajām personām un viņu spīdzināšanu, par ko ziņojušas vairākas cilvēktiesību organizācijas un ANO Augstā komisāra cilvēktiesību jautājumos birojs; pauž nopietnas bažas par ziņojumiem, kuros teikts, ka ir plaši izplatīta ilgstoša ieslodzīšana vieninieku kamerās, kas kļūst par sava veida “otro sodu” ieslodzītajiem; brīdina par pretterorisma pasākumu ļaunprātīgu izmantošanu nolūkā leģitimizēt cilvēktiesību apspiešanu; mudina Turciju izmantot proporcionalitātes principu cīņā pret terorismu un nodrošināt, ka tās terorisma apkarošanas tiesību akti atbilst starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pauž nožēlu par Turcijas valdības rīcību pret Turcijas pilsoņiem trešās valstīs, tostarp par iebiedēšanu, cilvēku nolaupīšanu un slepeno novērošanu, kā arī par piekopto praksi, ka cilvēki tiek mudināti zvanīt uz uzticības tālruņiem, ziņojot valdībai par citiem pilsoņiem; pauž dziļas bažas par nelikumīgas nolaupīšanas operācijām un 101 Turcijas pilsoņu izdošanu, ko veica 18 valstīs, kā to apstiprina Turcijas iestāžu 2018. gada 16. jūlija paziņojums; mudina ES dalībvalstis apstrādāt visus no Turcijas saņemtos izdošanas pieprasījumus pārredzamā veidā, ievērojot juridiskās procedūras, kas pilnībā atbilst starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem; atkārtoti uzsver, ka Interpola apcietināšanas orderi nevar ļaunprātīgi izmantot, lai vērstos pret Turcijas disidentiem, cilvēktiesību aizstāvjiem, žurnālistiem un personām, kas kritizē valdību, piemēram, pret bijušo Saharova balvas finālistu Can Dündar; |
| --- | --- |

3.

| 4. | norāda, ka kopš ārkārtas stāvokļa ieviešanas ir atbrīvoti no darba vairāk nekā 152 000 ierēdņu — viņu vidū skolotāji, ārsti, (miera) akadēmisko aprindu pārstāvji, advokāti, tiesneši un prokurori; norāda, ka 125 000 cilvēku vērsās Ārkārtas stāvokļa pasākumu izmeklēšanas komisijā (CoSEM), kuras uzdevums ir pārskatīt sūdzības un divu gadu laikā pieņemt lēmumu attiecībā uz pasākumiem, kas pieņemti ārkārtas stāvokļa un saistītu dekrētu gadījumā, un ka attiecībā uz 81 000 šo sūdzību joprojām tiek gaidīts lēmums; norāda uz to, ka ir ļoti zems to izskatīto prasību īpatsvars (7 %), kuru iznākums ir pozitīvs un rezultātā pieteikuma iesniedzēji ir atjaunoti amatā; pauž bažas par šīs komisijas pilnvaru šauro darbības jomu, tās neatkarības trūkumu un faktu, ka izmeklēšana notiek, pamatojoties tikai uz lietas materiālos ietvertajiem dokumentiem, bez attiecīgās personas līdzdalības; norāda, ka šīs atlaišanas ir ļoti smagi ietekmējušas attiecīgās personas un viņu ģimenes, tostarp ekonomiski, un ka rezultātā tām ir uzspiesta stigma sociālā un profesionālā aspektā, kura saglabāsies vēl ilgu laiku; aicina Turcijas valdību nodrošināt, ka visām personām ir tiesības uz taisnīgu tiesu un uz to, lai viņu lietas tiek pārskatītas saskaņā ar starptautiskajiem standartiem neatkarīgā tiesā, kas var nodrošināt kompensāciju par materiālo un morālo kaitējumu, ko viņiem nodarījusi patvaļīgā atlaišana; aicina Turciju nodrošināt valsts cilvēktiesību un līdztiesības iestādes un ombuda iestādes darbības, strukturālo un finansiālo neatkarību, lai garantētu to spēju nodrošināt reālas pārskatīšanas un tiesiskās aizsardzības iespējas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pauž nopietnas bažas par ziņām, ka Turcijas izlūkošanas aģentūra izmanto Reliģisko lietu direktorātu (Diyanet) nolūkā vajāt Gülen kustībā iesaistītos opozīcijas līderus un citus oponentus, un mudina drošības dienestus ES un dalībvalstu līmenī izmeklēt šos nopietnos suverenitātes un sabiedriskās kārtības pārkāpumus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nosoda pieaugošo izpildvaras kontroli pār tiesnešu un prokuroru darbu un politisko iejaukšanos viņu darbā; uzsver — lai Turcija uzlabotu piekļuvi tieslietu sistēmai, palielinātu tās efektivitāti un labāk nodrošinātu tiesības uz tiesu saprātīgā laika posmā, ir nopietni jāreformē likumdošanas un tiesu varas jomas; uzsver, ka šīs reformas ir arī vajadzīgas, lai Turcija varētu pildīt savas saistības saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem cilvēktiesību jomā; pauž satraukumu, ka vairāk nekā 4 000 tiesnešu un prokuroru atlaišana apdraud tiesu iestāžu neatkarību un objektivitāti; turklāt uzskata, ka vairāk nekā 600 advokātu arestēšana rada šķēršļus tiesībām uz aizsardzību un pārkāpj tiesības uz taisnīgu tiesu; arī nosoda tiesu iestāžu īstenotu cilvēktiesību advokātu vajāšanu un viņu aizturēšanu; aicina reformu darba grupu pārskatīt tiesu reformu stratēģiju un panākt, lai tā atbilstu ES un Eiropas Padomes standartiem; aicina Turciju nodrošināt visu ieinteresēto pušu un jo īpaši pilsoniskās sabiedrības organizāciju līdzdalību visā tiesu reformas procesa gaitā; aicina Komisiju uzraudzīt, lai ES finansējums tiesu iestāžu un tiesībaizsardzības amatpersonu apmācībai tiktu izmantots pareizi — to nevajadzētu izmantot represīvas rīcības leģitimizēšanai; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ar bažām norāda, ka pēc ārkārtas stāvokļa pasludināšanas ir dramatiski pieaudzis patvēruma pieteikuma skaits, ko iesnieguši Turcijas pilsoņi, kā rezultātā saskaņā ar Eiropas Patvēruma atbalsta biroja datiem Turcija pašlaik ieņem piekto vietu to valstu starpā, no kurām saņemti patvēruma pieteikumi ES dalībvalstīs; uzsver, ka 2018. gada septembrī vairāk nekā 16 000 pieteikumu aizvien vēl gaidīja pirmās instances lēmumu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atgādina, cik svarīga ir plašsaziņas līdzekļu brīvība un neatkarība, kas ir viena no ES pamatvērtībām un ikvienas demokrātijas stūrakmens; pauž nopietnas bažas par nesamērīgajiem un patvaļīgajiem pasākumiem, kas ierobežo vārda brīvību, plašsaziņas līdzekļu brīvību un piekļuvi informācijai; pauž nosodījumu par vairāk nekā 160 plašsaziņas līdzekļu slēgšanu, daudzajiem žurnālistu un plašsaziņas līdzekļu darbinieku arestiem pēc apvērsuma mēģinājuma, piespriestajiem nepamatotajiem un nesamērīgajiem sodiem un vairāk nekā 114 000 tīmekļa vietņu, ieskaitot Vikipēdijas vietni, bloķēšanu Turcijā pēdējā gada laikā; vērš uzmanību uz ieviestajiem žurnālistu un cilvēktiesību aizstāvju, kuri strādā pie kurdu jautājuma, tiesību ierobežojumiem; mudina Turciju prioritārā kārtā garantēt plašsaziņas līdzekļu brīvību un nekavējoties atbrīvot un attaisnot visus nelikumīgi apcietinātos žurnālistus; aicina Turcijas varas iestādes īstenotu absolūtu neiecietību pret visiem incidentiem, kad pret žurnālistiem tikuši vērsti fiziski vai mutiski apvainojumi vai draudi, un ļaut atsākt darbu plašsaziņu līdzekļiem, kuri tika patvarīgi slēgti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pauž ievērojamas bažas par iespēju mazināšanos pilsoniskās sabiedrības darbībai un pamattiesību un brīvību veicināšanai; uzsver, ka ārkārtas stāvokļa laikā tika apcietināti ļoti daudzi aktīvisti, tostarp cilvēktiesību aizstāvji, un tika atkārtoti aizliegtas demonstrācijas; aicina Turciju atbrīvot visus apcietinātos cilvēktiesību aizstāvjus, žurnālistus un citus, kuri tika aizturēti ar nepamatotām apsūdzībām, atsaukt minētās apsūdzības un ļaut viņiem turpināt darbu bez apdraudējuma vai šķēršļiem jebkādos apstākļos; aicina Turciju aizsargāt visu pilsoņu, ieskaitot etniskās, reliģiskās un seksuālās minoritātes, pamattiesības; atgādina, ka Turcijā pastāvošie tiesību akti par naida runu neatbilst ECT judikatūrai; aicina Turcijas valdību un parlamentu pieņemt tādu likumu attiecībā uz naida noziegumiem, kas varētu pasargāt visus minoritāšu pārstāvjus no fiziskiem un mutiskiem uzbrukumiem un atbilstu Kopenhāgenas kritērijiem pievienošanās valstīm attiecībā uz minoritāšu aizsardzību un cieņu pret tām; aicina Komisiju un dalībvalstis palielināt aizsardzību un atbalstu apdraudētajiem cilvēktiesību aizstāvjiem Turcijā, tostarp piešķirot ārkārtas dotācijas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nosoda Osman Kavala, kurš ir Turcijā ievērojams un cienīts pilsoniskās sabiedrības līderis, patvaļīgo aizturēšanu — viņš atrodas apcietinājumā jau vairāk nekā pusotru gadu; pauž sašutumu par nesen izvirzīto apsūdzību pret Osman Kavala un 15 citām personām, kuras gaida mūža ieslodzījums pastiprinātos apstākļos par “mēģinājumu gāzt valdību” saistībā ar viņu iespējamo lomu Gezi parka protestos 2013. gadā; prasa, lai viņi nekavējoties un bez nosacījumiem tiktu atbrīvoti, un prasa ES delegācijai Turcijā ļoti rūpīgi sekot līdzi viņu lietai; turklāt aicina Eiropas Parlamenta delegāciju apmeklēt lietas izskatīšanas procesu; nosoda 13 akadēmisko aprindu pārstāvju un aktīvistu aizturēšanu 2018. gada 16. novembrī saistībā ar Osman Kavala lietu; norāda, ka 12 no viņiem tika atbrīvoti pēc tam, kad viņi bija devuši liecības, un viena persona joprojām atrodas apcietinājumā; prasa atbrīvot šo personu, kamēr procedūra nav pabeigta, un prasa atcelt pārējām personām noteikto ceļošanas aizliegumu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pauž nopietnas bažas par to, ka netiek ievērota reliģijas brīvība, par diskrimināciju, kas vērsta pret reliģiskām minoritātēm, tostarp kristiešiem un alevītiem, un vardarbību, ko izdara reliģisku iemeslu dēļ; uzsver, ka baznīcas vēl joprojām saskaras ar problēmām jautājumos par kulta vietu izveidošanu vai telpu izmantošanas turpināšanu; aicina Turcijas iestādes turpināt svarīgās un būtiskās reformas domas, apziņas un reliģijas brīvības jomā, jo īpaši ļaut reliģiskajām kopienām iegūt juridiskas personas statusu, atļaut labdarības nodibinājumiem ievēlēt savu valdi, likvidēt visus aizliegumus attiecībā uz garīdznieku izglītošanu, iecelšanu un pēctecību, ievērot attiecīgos ECT nolēmumus un Venēcijas komisijas ieteikumus, kā arī pilnīgi novērst jebkādu diskrimināciju un ierobežojumus saistībā ar reliģisko pārliecību; aicina Turciju ņemt vērā ekumēniskās patriarhijas īpašo būtību un nozīmi, kā arī atzīt tās juridiskas personas statusu; atgādina par nepieciešamību ļaut no jauna atvērt Halki teoloģisko semināru un novērst visus šķēršļus, kas traucētu tam pienācīgi darboties; prasa, lai tiktu publicēti vēlēšanu noteikumi nemusulmaņu nodibinājumiem; atzinīgi vērtē Turcijas valdības lēmumu atgriezt Mardinā 50 aramiešu baznīcas, klosterus un kapsētas un aicina Turcijas iestādes arī atgriezt attiecīgos zemesgabalus to likumīgajiem īpašniekiem; vērš uzmanību uz to, kā drošības pasākumi ietekmē iedzīvotājus Tur Abdin reģionā, un aicina Turciju nodrošināt, ka tiek saglabāta iedzīvotāju piekļuve izglītībai, saimnieciskajai darbībai un reliģiskajām vietām; mudina Turciju darīt visu iespējamo, lai nepieļautu, ka notiekošajā Ilisu aizsprosta projekta sagatavošanas darbā tiek iznīcināts aramiešu kultūras mantojums; aicina Turcijas iestādes nopietni rīkoties, lai apkarotu visas sabiedrībā novērojamās antisemītisma izpausmes; |
| --- | --- |

11.

| 12. | izsaka bažas par LGBTI personu cilvēktiesību pārkāpumiem, jo īpaši par atkārtotajiem Pride gājienu un citu tamlīdzīgu ar LGBTI saistītu pasākumu aizliegumiem visā valstī, kuri joprojām tiek noteikti, neraugoties uz ārkārtas stāvokļa atcelšanu, un aicina nekavējoties atcelt šos diskriminējošos aizliegumus; aicina Turciju veikt atbilstošus pasākumus, lai novērstu un sodītu naida runas un naida noziegumus, kas tiek vērsti pret nelabvēlīgā situācijā esošām grupām, piemēram, romiem un Sīrijas bēgļiem un patvēruma meklētājiem, un aicina turpināt centienus uzlabot viņu situāciju; aicina Turciju pilnībā īstenot romu integrācijas stratēģisko plānu 2016.–2021. gadam, īpašu uzmanību pievēršot cīņai pret tā saukto antičigānismu, garantēt romiem piekļuvi kvalitatīvam mājoklim par pieņemamu cenu, nodrošināt izglītības pieejamību un veikt pasākumus, lai novērstu priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu, apkarot segregāciju un palielināt nodarbinātības līmeni romu vidū; ar bažām norāda uz tā saukto “goda slepkavību” skaita pieaugumu; aicina Turciju saskaņot valsts tiesību aktus ar Eiropas Padomes Stambulas konvenciju par vardarbības pret sievietēm novēršanu un apkarošanu; aicina Turciju nodrošināt pilnīgu vienlīdzību visiem pilsoņiem un risināt problēmas, ar kurām saskaras minoritāšu pārstāvji, jo īpaši attiecībā uz izglītību un īpašumtiesībām; atgādina, cik svarīgi ir pilnībā īstenot Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas rezolūciju attiecībā uz Imrozas un Tenedas salu, un aicina Turciju palīdzēt repatriēties minoritāšu ģimenēm, kuras vēlas atgriezties šajās salās; atzinīgi vērtē grieķu minoritātes skolas atvēršanu Imrozas salā, kas ir pozitīvs solis; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pauž bažas par vardarbības pret sievietēm izplatību un smagumu Turcijas sabiedrībā, tostarp slepkavībām ģimenes goda vārdā, nelikumīgām bērnu laulībām un seksuālu vardarbību, kā arī par Turcijas iestāžu nevēlēšanos sodīt personas, kas vainojamas ar dzimumu saistītā vardarbībā; uzsver, ka 2018. gadā vardarbība ģimenē ir izraisījusi 440 sieviešu nāvi — tas nozīmē pieaugumu iepriekšējos gados — un ka kriminālprocess bieži vien ir ilgstošs un tiek kavēts; aicina Turcijas valdību pieņemt un īstenot pilnīgas neiecietības politiku šajā jautājumā; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina Turcijas valdību ievērot un pilnībā pildīt juridiskās saistības, kuras tā ir uzņēmusies attiecībā uz kultūras mantojuma aizsardzību, un jo īpaši godprātīgi veikt tā grieķu, armēņu, asīriešu un citu kultūru atstātā mantojuma integrētu uzskaiti, kas tika iznīcināts vai izpostīts pagājušajā gadsimtā; šajā sakarībā iebilst pret jebkādiem ekstrēmiem uzskatiem, kas cenšas panākt vizuālas pārmaiņas vēsturiski reliģiskajam piemineklim Hagia Sophia un pārvērst to par mošeju; aicina Turciju ratificēt UNESCO 2005. gada Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu; aicina Turciju sadarboties ar attiecīgajām starptautiskajām organizācijām, jo īpaši ar Eiropas Padomi, lai novērstu un apkarotu kultūras mantojuma kontrabandu un tā tīšu iznīcināšanu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pauž nopietnas bažas par situāciju Turcijas dienvidaustrumos un par norādēm uz nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem, pārmērīgu spēka izmantošanu, spīdzināšanu un stingrajiem ierobežojumiem attiecībā uz tiesībām uz uzskatu un vārda brīvību, kā arī politisko līdzdalību dienvidaustrumos, jo īpaši pēc tam, kad 2015. gadā izjuka kurdu jautājuma atrisināšanas process, kā to dokumentējis ANO Augstā cilvēktiesību komisāra birojs un cilvēktiesību aizstāvji Turcijā; atkārtoti pauž stingru nosodījumu par Kurdistānas strādnieku partijas (PKK), kura kopš 2002. gada ir iekļauta ES teroristisko organizāciju sarakstā, atgriešanos pie vardarbības; uzsver, ka steidzami ir jāatjauno ticams politiskais process, lai tas novestu pie kurdu jautājuma miermīlīga atrisinājuma; aicina Turciju nekavējoties veikt izmeklēšanu saistībā ar visiem apgalvojumiem par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem un slepkavībām un ļaut starptautiskajiem novērotājiem veikt neatkarīgu uzraudzību; pauž bažas par Turcijas valdības veikto vēsturiskā mantojuma objektu iznīcināšanu dienvidaustrumos, ieskaitot seno Sur cietoksni Dijarbakirā (kas bija iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā), un par to, ka tādējādi tiek apdraudēta kurdu identitātes un kultūras saglabāšana Turcijā; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ar bažām atzīmē, ka ārkārtas stāvokļa laikā dienvidaustrumos tika atlaisti un/vai arestēti ļoti daudzi mēri un gubernatori un ka viņu aizstāšanai valdība ir iecēlusi pilnvarniekus; uzsver, ka tā rezultātā vietējā līmenī vairs nav demokrātiski pārstāvētas lielas Turcijas iedzīvotāju daļas intereses; uzskata, ka pašvaldību vēlēšanas, ko rīkos 2019. gada martā, ir jāuzskata par svarīgas iespējas nodrošināšanu pilnībā atjaunot tiešo demokrātisko pilnvaru principu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ar bažām norāda, ka ārkārtas stāvoklis un atsevišķi konstitucionālo reformu paketes noteikumi vēl vairāk ierobežoja Lielās nacionālās asamblejas spēju pildīt savu būtisko lomu nodrošināt demokrātisko kontroli un pārskatatbildību; ar lielām bažām norāda uz divu Republikāņu tautas partijas (CHP) locekļu apcietināšanu un to, kā tika īpaši atstumta Tautas demokrātiskā partija (HDP), daudzus no tās likumdevējiem arestējot, pamatojoties uz iespējamu atbalstu teroristu darbībām; aicina atbrīvot visus Lielās nacionālās asamblejas locekļus, kas aizturēti sakarā ar teiktajām runām un veiktajiem pasākumiem, veicot savu parlamentāro darbu; uzsver, ka Turcijas Lielajai nacionālajai asamblejai vajadzētu būt centrālajai institūcijai Turcijas demokrātiskajā sistēmā un vienlīdzīgi pārstāvēt visus pilsoņus; pauž nožēlu par augsto vēlēšanu slieksni, kas ierobežo patiesu politisko pārstāvību un neatspoguļo Turcijas plurālistisko sabiedrību; |
| --- | --- |

17.

| 18. | nosoda to, ka turpinās opozīcijas līdera un prezidenta amata kandidāta Selahattin Demirtaş apcietinājums; atzinīgi vērtē ECT spriedumu viņa lietā, ar kuru Turcijas varas iestādes tiek aicinātas nekavējoties viņu atbrīvot; uzsver, ka ECT spriedumā arī norādīja, ka S. Demirtaş aizturēšanas patiesais mērķis bija slāpēt plurālismu un ierobežot politisko debašu brīvību; nosoda Turcijas iestāžu nostāju pret šo spriedumu; cer, ka Komisija un dalībvalstis ļoti rūpīgi sekos līdzi šai lietai, un prasa nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot S. Demirtaş; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzsver korupcijas apkarošanas nozīmi un vērš uzmanību uz 2018. gada ziņojumā par Turciju secināto, ka korupcija joprojām ir izplatīta daudzās jomās un joprojām ir nopietna problēma; pauž bažas par to, ka izmeklēšanas, kriminālvajāšanas un notiesāšanas rezultāti korupcijas lietās, jo īpaši augsta līmeņa korupcijas lietās, joprojām ir vāji; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atgādina, ka konstitūcijas grozījumiem saistībā ar prezidentālās sistēmas ieviešanu Venēcijas komisija deva vērtējumu, ka tiem trūkst pietiekamas kontroles un līdzsvara, kā arī tie apdraud varas dalīšanu starp izpildvaru un tiesu iestādēm; turklāt atgādina, ka Eiropas Parlaments aicināja Turcijas valdību sadarbībā ar Venēcijas komisiju īstenot konstitucionālās un juridiskās izmaiņas un reformas un pagājušajā gadā arī aicināja oficiāli apturēt pievienošanās sarunas, ja konstitucionālā reforma tiktu īstenota bez izmaiņām, jo tas būtu pretrunā Kopenhāgenas kritērijiem; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ņemot vērā visu iepriekš minēto, iesaka Komisijai un Eiropas Savienības Padomei saskaņā ar sarunu programmu oficiāli apturēt pievienošanās sarunas ar Turciju; tomēr saglabā apņēmību īstenot demokrātisku dialogu ar Turciju; aicina Komisiju izmantot līdzekļus, kas pašlaik piešķirti Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta (IPA II un turpmākā IPA III) ietvaros, lai, izmantojot īpašu finansējumu, ko tieši pārvalda ES, atbalstītu Turcijas pilsonisko sabiedrību, cilvēktiesību aizstāvjus un žurnālistus un palielinātu iespējas cilvēku savstarpējiem kontaktiem, akadēmiskajam dialogam, Turcijas studentu piekļuvei Eiropas universitātēm un žurnālistu piekļuvei plašsaziņas līdzekļu platformām ar mērķi sekmēt un veicināt demokrātiskās vērtības un principus, cilvēktiesības un tiesiskumu; neskarot Līguma par Eiropas Savienību 49. pantu, sagaida, ka attiecības starp Turciju un ES tiks noteiktas no jauna, veidojot efektīvu partnerību,; uzsver, ka jebkāda ES un Turcijas politiskā iesaistīšanās būtu jāveido, pamatojoties uz nosacījumiem par demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | norāda, ka, lai gan sākumā pievienošanās ES procesam bija spēcīga motivācija reformām Turcijā, pēdējo dažu gadu laikā ir vērojama krasa pasliktināšanās tiesiskuma un cilvēktiesību jomā; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver, ka muitas savienības modernizēšana vēl vairāk stiprinātu jau pašlaik ciešās Turcijas un ES ekonomiskās saites un saglabātu Turcijas ekonomisko piesaisti ES; tādēļ uzskata, ka būtu jāatstāj atvērtas iespējas 1995. gada muitas savienības starp ES un Turciju modernizēšanai un uzlabošanai, lai iekļautu tādas attiecīgās jomas kā lauksaimniecība, pakalpojumi un publiskais iepirkums, kas pašlaik nav ietvertas; atgādina, ka Turcija ir ES piektā lielākā tirdzniecības partnere, savukārt ES ir Turcijas lielākā tirdzniecības partnere, ka divas trešdaļas ārvalstu tiešo ieguldījumu (ĀTI) Turcijā nāk no ES dalībvalstīm un ka Turcija ir svarīgs ES izaugsmes tirgus; uzskata, ka šis uzlabojums sniegtu vērtīgu iespēju nodrošināt demokrātiskus nosacījumus, pozitīvu ietekmi un iespēju izstrādāt ceļvedi, kurā muitas savienība tiktu modernizēta, vienlaikus Turcijai veicot konkrētus uzlabojumus attiecībā uz demokrātiskām reformām demokrātijas, cilvēktiesību, pamatbrīvību un tiesiskuma jomā un virzībā uz patiesu, atklātu telpu pilsoniskajai sabiedrībai un plurālismam; turklāt uzskata, ka muitas savienības modernizācija sniegtu nozīmīgu iespēju politiskajam dialogam par sociāli un vidiski ilgtspējīgu ekonomisko attīstību un klimata pārmaiņām, kā arī par darba tiesībām Turcijā; aicina Komisiju sākt sagatavošanas darbu muitas savienības modernizēšanai, tiklīdz Turcijas valdība būs apliecinājusi gatavību veikt nopietnas reformas; aicina Komisiju modernizētajā muitas savienībā iekļaut klauzulu par cilvēktiesībām un pamatbrīvībām, paredzot, ka cilvēktiesības un pamatbrīvības ir būtiski nosacījumi; uzsver, ka pašreizējā muitas savienība nesasniedz pilnībā savu potenciālu, kamēr Turcija nav pilnīgi īstenojusi Papildu protokolu attiecībā uz visām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

23.

| 24. | norāda, ka arodbiedrību brīvībai un sociālajam dialogam ir būtiska nozīme plurālistiskas sabiedrības attīstībā; pauž nožēlu par likumdošanas trūkumiem darba un arodbiedrību tiesību jomā un uzsver, ka tiesības apvienoties, tiesības uz kolektīvām sarunām un tiesības streikot ir darba ņēmēju pamattiesības; pauž dziļu nožēlu par to, ka tiesvedībā dalību arodbiedrībā bieži vien uzskata par pierādījumu noziedzīgā nodarījumā; uzskata, ka šāda nostāja varētu vēl vairāk apdraudēt arodbiedrību statusu valstī; pauž nopietnas bažas par darba apstākļiem darba ņēmējiem jaunās Stambulas lidostas būvniecības laikā, jo saskaņā ar pieejamo informāciju kopš būvdarbu uzsākšanas 2015. gada maijā 38 darba ņēmēji ir gājuši bojā ar darbu saistītos nelaimes gadījumos un 31 cilvēks, viņu vidū arodbiedrības vadītājs, pašlaik atrodas ieslodzījumā par protestēšanu pret sliktiem darba apstākļiem un zemu algu, kas tiek izmaksāta neregulāri; aicina Turcijas iestādes rūpīgi apspriesties ar attiecīgajām arodbiedrībām par nepieciešamajām garantijām darba ņēmējiem uz vietas, veikt rūpīgu izmeklēšanu par notikušajiem nāves gadījumiem un ievainojumiem un ļaut arodbiedrībām pilnībā piekļūt attiecīgajiem darba ņēmējiem; pauž bažas par bērnu nodarbināšanu, jo īpaši tādās nozarēs kā lauksaimniecība un sezonas darbs; norāda uz Turcijas valdības centieniem piešķirt bēgļiem, kas saņem pagaidu aizsardzību Turcijā, tiesības strādāt, ja ir saņemta attiecīga atļauja; norāda, ka sīriešiem ir izsniegtas vairāk nekā 20 000 darba atļaujas un ka tajās ir iekļauti konkrēti nosacījumi attiecībā uz minimālo algu līmeni un sociālo nodrošinājumu; norāda, ka, neraugoties uz šiem centieniem, daudzi sīrieši turpina strādāt bez atļaujas daudzās nozarēs un daudzās Turcijas provincēs; uzsver, ka darba ņēmējiem no Sīrijas joprojām valoda ir viens no būtiskākajiem šķēršļiem; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina Turcijas valdību apturēt tās plānus būvēt Akkuyu atmoelektrostaciju; aicina Turciju pievienoties Espo konvencijai; prasa Turcijas valdībai iesaistīt kaimiņvalstu, piemēram, Grieķijas un Kipras, valdības turpmākā Akkuyu projekta attīstībā vai vismaz apspriesties ar tām; |
| --- | --- |

25.

| 26. | norāda, ka vīzu režīma liberalizācija ir ļoti svarīga Turcijas pilsoņiem, jo īpaši studentiem, akadēmiskajām aprindām, uzņēmumu pārstāvjiem un personām, kam ir ģimenes saites ES dalībvalstīs; mudina Turcijas valdību pilnībā izpildīt 72 kritērijus, kas noteikti vīzu režīma liberalizācijas ceļvedī; uzsver, ka Turcijas pretterorisma tiesību aktu pārskatīšana ir būtisks nosacījums, lai nodrošinātu pamattiesību un pamatbrīvību ievērošanu; mudina Turciju veikt vajadzīgos pasākumus, lai izpildītu atlikušos kritērijus; uzsver, ka vīzu režīma liberalizācija būs iespējama tikai tad, kad būs pilnībā, faktiski un bez diskriminācijas izpildīti visi kritēriji; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atgādina par Turcijas svarīgo lomu, reaģējot uz migrācijas krīzi, ko izraisījis karš Sīrijā; uzskata, ka Turcija un tās iedzīvotāji ir apliecinājuši lielu viesmīlību, piedāvājot patvērumu vairāk nekā 3,5 miljoniem Sīrijas bēgļu; uzsver, ka Turcijā ir apmēram viens miljons sīriešu bērnu skolas vecumā, no kuriem 60 % ir reģistrēti Turcijas skolās; ņem vērā ES un Turcijas 2016. gada 18. marta paziņojumu; mudina Turciju ievērot neizraidīšanas principu; pauž nožēlu, ka Eiropas Savienība 2011/2012 Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta (IPA) programmas ietvaros finansēja novērošanas bruņuautomobiļu Cobra II iegādi, un aicina Komisiju rūpīgi uzraudzīt ES programmu ietvaros (līdz)finansētā ekipējuma izmantošanu un efektīvu neizraidīšanas principa īstenošanu, jo īpaši pie Sīrijas robežas; aicina ES un tās dalībvalstis turēt savu solījumu attiecībā uz plaša mēroga pārmitināšanu un nodrošināt pienācīgus finanšu resursus Sīrijas bēgļu ilgtermiņa atbalstam Turcijā; atzīst Eiropas Revīzijas palātas 2018. gada īpašo ziņojumu, kur pausts aicinājums palielināt finansējuma piešķiršanas un sadales efektivitāti un uzlabot pārredzamību; norāda, ka Sīrijas bēgļu vidū pieaug nedrošība par viņu pagaidu aizsardzības iespējām Turcijā, un aicina Turciju apsvērt stratēģijas lielākas sociālās kohēzijas nodrošināšanai teritorijās ar lielām Sīrijas bēgļu kopienām, kā arī ilgtermiņa sociālekonomiskajai un kultūras integrācijai un pienācīgai un efektīvai izglītības un apmācības darbavietā pieejamībai; aicina Komisiju saglabāt modrību un nodrošināt, ka gadījumos, kad tiek izmantoti ES līdzekļi, tiek pienācīgi ievērotas bēgļu tiesības un ka tiek veikti pasākumi, lai nepieļautu bērnu darbu, bērnu seksuālu izmantošanu un citus cilvēktiesību pārkāpumus; |
| --- | --- |

27.

| 28. | norāda, cik svarīgi gan ES, gan tās dalībvalstīm ir uzturēt ciešu partnerību un dialogu ar Turciju ārpolitikas un drošības jautājumos; mudina uz sadarbību un turpmāku saskaņotību ārpolitikas, aizsardzības un drošības jautājumos, tostarp sadarbību cīņā pret terorismu; atgādina, ka Turcija ir arī sena NATO alianses dalībniece un atrodas ģeostratēģiski svarīgā vietā drošības saglabāšanai reģionā un Eiropā; norāda, ka ES un Turcija NATO sistēmā turpina sadarboties stratēģiski svarīgos (militāros) jautājumos; tāpēc aicina Turciju atsākt sadarbību ar ES dalībvalstīm, kuras ir NATO dalībnieces, saskaņā ar NATO kārtējo programmu sadarbībai ar valstīm, kuras nav ES dalībvalstis; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atzinīgi vērtē Turcijas sarunas attiecībā uz memorandu par Idlibu; pauž nožēlu, ka Turcijas atbalstīti “Brīvās Sīrijas armijas” (FSA) bruņoti grupējumi, kā tiek ziņots, ir konfiscējuši, izlaupījuši un iznīcinājuši kurdu civiliedzīvotāju īpašumus Afrinas provincē Sīrijas ziemeļu daļā; uzstāj, ka Turcijai un FSA grupējumiem būtu jānodrošina kompensācija pārvietotajiem iedzīvotājiem, kuru īpašumu tie ir konfiscējuši, iznīcinājuši vai izlaupījuši, un tie nedrīkstētu pastāvīgi atņemt iedzīvotājiem viņu īpašumam; pauž bažas par ziņojumiem par plašo vardarbību Afrinā, par ko lielākoties ir atbildīgi sīriešu bruņotie grupējumi, kurus ar ekipējumu un ieročiem apgādā Turcija, kā arī Turcijas bruņotie spēki, kuri esot ieņēmuši vairākas skolas, pārtraucot bērnu apmācību; pauž bažas, ka Turcija ir iecerējusi arī izmainīt demogrāfisko līdzsvaru Afrinas kantonā, pārmitinot Sīrijas arābu sunnītu bēgļus no Turcijas uz kurdu apdzīvoto reģionu; aicina Turcijas valdību atsaukt apsūdzības pret visiem tiem pilsoņiem, kuri kritizēja Turcijas militārās darbības Sīrijā, un tādējādi respektēt tiesības uz vārda brīvību; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atgādina par to, cik svarīgas ir labas kaimiņattiecības; šajā saistībā aicina Turciju vairāk censties atrisināt vēl neatrisinātos divpusējos jautājumus, tostarp nenokārtotās tiesiskās saistības un neatrisinātos strīdus ar tuvākajām kaimiņvalstīm par zemes un jūras robežām un gaisa telpu saskaņā ar ANO Statūtiem un starptautiskajām tiesībām; atkārtoti aicina Turcijas valdību parakstīt un ratificēt Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju (UNCLOS); mudina Turcijas valdību izbeigt atkārtotos pārkāpumus attiecībā uz Grieķijas gaisa telpu un teritoriālajiem ūdeņiem un ievērot visu tās kaimiņvalstu teritoriālo integritāti un suverenitāti; pauž nožēlu par to, ka vēl joprojām nav atsaukti casus belli draudi, ko Turcijas Lielā nacionālā asambleja pasludināja attiecībā uz Grieķiju; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atzinīgi vērtē centienus ANO ģenerālsekretāra vadībā atsākt sarunas par Kipras atkalapvienošanos; atkārtoti pauž atbalstu taisnīgam, visaptverošam un dzīvotspējīgam noregulējumam, kura pamatā ir divu kopienu, divu zonu federācijas izveide ar vienotu starptautiskas juridiskas personas statusu, vienotu suverenitāti un vienotu pilsonību un ar šo divu kopienu politisko līdzvērtību, kā noteikts ANO Drošības padomes rezolūcijās, saskaņā ar starptautiskajām tiesībām un ES acquis un ievērojot principus, uz kuriem ir veidota Savienība; vērš uzmanību uz ANO ģenerālsekretāra piedāvāto satvaru un viņa aicinājumu atsākt sarunas, ņemot vērā vienošanās, kas jau panāktas 2017. gadā Kransmontanas procesā; aicina ES un dalībvalstis uzņemties aktīvāku lomu, lai veiksmīgi noslēgtu sarunas; atkārtoti aicina visas iesaistītās puses, jo īpaši Turciju, uzņemties saistības un sekmēt visaptverošu noregulējumu; aicina Turciju sākt izvest tās bruņotos spēkus no Kipras, nodot nodalīto Famagustas sektoru ANO saskaņā ar ANO Drošības padomes Rezolūciju 550 un atturēties no darbībām, kas izmaina demogrāfisko līdzsvaru salā, izmantojot nelikumīgu apmetņu veidošanas politiku; uzsver, ka ES acquis nepieciešams īstenot visā salas teritorijā; šajā saistībā atzīst, ka ir svarīgi nepārtraukt darbu, ko veic divu kopienu ad hoc komiteja jautājumos par sagatavošanos ES; apņemas pastiprināt centienus sadarboties ar Kipras turku kopienu, tai gatavojoties pilnīgai integrācijai ES, tiklīdz būs atrisināta Kipras problēma, un aicina Komisiju rīkoties tāpat; uzteic divu kopienu Pazudušo personu komitejas — CMP, kura meklē gan pazudušos Kipras turkus, gan Kipras grieķus — svarīgo darbu un atzinīgi vērtē to, ka tika piešķirta labāka piekļuve attiecīgajiem objektiem, tostarp militārām zonām; aicina Turciju palīdzēt CMP, nodrošinot militāro arhīvu informāciju; atzīst Kipras Republikas likumīgās tiesības slēgt divpusējus nolīgumus par tās ekskluzīvo ekonomikas zonu; atkārtoti aicina Turciju pilnībā ievērot visu dalībvalstu suverēnās tiesības, tostarp tiesības, kas attiecas uz dabas resursu izpēti un izmantošanu saskaņā ar ES acquis un starptautiskajiem tiesību aktiem; mudina Turciju iesaistīties strīdu mierīgā izšķiršanā un atturēties paust jebkādus draudus vai īstenot rīcību, kas varētu negatīvi ietekmēt labas kaimiņattiecības; |
| --- | --- |

31.

| 32. | aicina Turciju un Armēniju turpināt savstarpējo attiecību normalizēšanu; uzsver, ka Turcijas un Armēnijas robežas atvēršana var palīdzēt uzlabot attiecības, jo īpaši atsaucoties uz pārrobežu sadarbību un ekonomisko integrāciju; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstīm, Turcijas valdībai un Turcijas Lielajai nacionālajai asamblejai, kā arī lūdz pārtulkot šo ziņojumu turku valodā. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0450.

(2)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0423.

(3)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0040.

(4)  OV L 51, 26.2.2008., 4. lpp.

(5)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2014)0052.

(6)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0094.

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/67 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/67

---

P8_TA(2019)0201

Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgads: 2019. gada izaugsmes pētījums

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta rezolūcija par Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu: 2019. gada izaugsmes pētījums (2018/2119(INI))

(2021/C 23/11)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu, kā arī 126. un 136. pantu un 12. protokolu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu, kā arī 126. un 136. pantu un 12. protokolu,

| — | ņemot vērā 1. protokolu par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1. protokolu par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā,

| — | ņemot vērā 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu,

| — | ņemot vērā Līgumu par stabilitāti, koordināciju un pārvaldību ekonomiskajā un monetārajā savienībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par stabilitāti, koordināciju un pārvaldību ekonomiskajā un monetārajā savienībā,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regulu (ES) Nr. 1175/2011, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regulu (ES) Nr. 1175/2011, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1),

| — | ņemot vērā Padomes 2011. gada 8. novembra Direktīvu 2011/85/ES par prasībām dalībvalstu budžeta struktūrām (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2011. gada 8. novembra Direktīvu 2011/85/ES par prasībām dalībvalstu budžeta struktūrām (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regulu (ES) Nr. 1174/2011 par izpildes pasākumiem pārmērīgas makroekonomiskās nelīdzsvarotības koriģēšanai eurozonā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regulu (ES) Nr. 1174/2011 par izpildes pasākumiem pārmērīgas makroekonomiskās nelīdzsvarotības koriģēšanai eurozonā (3),

| — | ņemot vērā Padomes 2011. gada 8. novembra Regulu (ES) Nr. 1177/2011, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2011. gada 8. novembra Regulu (ES) Nr. 1177/2011, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regulu (ES) Nr. 1176/2011 par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regulu (ES) Nr. 1176/2011 par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regulu (ES) Nr. 1173/2011 par efektīvu budžeta uzraudzības īstenošanu eurozonā (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regulu (ES) Nr. 1173/2011 par efektīvu budžeta uzraudzības īstenošanu eurozonā (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. maija Regulu (ES) Nr. 473/2013 par kopīgiem noteikumiem budžeta plānu projektu uzraudzībai un novērtēšanai un pārmērīga budžeta deficīta novēršanai eurozonas dalībvalstīs (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. maija Regulu (ES) Nr. 473/2013 par kopīgiem noteikumiem budžeta plānu projektu uzraudzībai un novērtēšanai un pārmērīga budžeta deficīta novēršanai eurozonas dalībvalstīs (7),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. maija Regulu (ES) Nr. 472/2013 par to eurozonas dalībvalstu ekonomiskās un budžeta uzraudzības pastiprināšanu, kurās ir vai kurām draud nopietnas finanšu stabilitātes grūtības (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. maija Regulu (ES) Nr. 472/2013 par to eurozonas dalībvalstu ekonomiskās un budžeta uzraudzības pastiprināšanu, kurās ir vai kurām draud nopietnas finanšu stabilitātes grūtības (8),

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 21. novembra paziņojumu “2019. gada izaugsmes pētījums: stiprāka Eiropa globālas nenoteiktības apstākļos” (COM(2018)0770) un ziņojumu “Brīdināšanas mehānisma ziņojums par 2019. gadu” (COM(2018)0758), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 21. novembra paziņojumu “2019. gada izaugsmes pētījums: stiprāka Eiropa globālas nenoteiktības apstākļos” (COM(2018)0770) un ziņojumu “Brīdināšanas mehānisma ziņojums par 2019. gadu” (COM(2018)0758),

| — | ņemot vērā Eiropas Fiskālās padomes 2018. gada 10. oktobra gada pārskatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Fiskālās padomes 2018. gada 10. oktobra gada pārskatu,

| — | ņemot vērā Komisijas sagatavoto Eiropas ekonomikas prognozi (2018. gada rudens un 2019. gada ziema), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas sagatavoto Eiropas ekonomikas prognozi (2018. gada rudens un 2019. gada ziema),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 17. maija Regulu (ES) 2017/825, ar ko laikposmam no 2017. gada līdz 2020. gadam izveido Strukturālo reformu atbalsta programmu un groza Regulas (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) Nr. 1305/2013 (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 17. maija Regulu (ES) 2017/825, ar ko laikposmam no 2017. gada līdz 2020. gadam izveido Strukturālo reformu atbalsta programmu un groza Regulas (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) Nr. 1305/2013 (9),

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 25. maijā publicēto 2018. gada ziņojumu par novecošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 25. maijā publicēto 2018. gada ziņojumu par novecošanu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 21. novembra ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku (COM(2018)0759), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 21. novembra ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku (COM(2018)0759),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 16. februāra rezolūciju par Eiropas Savienības darbības uzlabošanu, izmantojot Lisabonas līguma piedāvāto potenciālu (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 16. februāra rezolūciju par Eiropas Savienības darbības uzlabošanu, izmantojot Lisabonas līguma piedāvāto potenciālu (10),

| — | ņemot vērā piecu priekšsēdētāju 2015. gada 22. jūnija ziņojumu par Eiropas ekonomiskās un monetārās savienības izveides pabeigšanu, Komisijas 2017. gada 1. marta Balto grāmatu par Eiropas nākotni un Komisijas 2017. gada 31. maija pārdomu dokumentu par ekonomiskās un monetārās savienības padziļināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piecu priekšsēdētāju 2015. gada 22. jūnija ziņojumu par Eiropas ekonomiskās un monetārās savienības izveides pabeigšanu, Komisijas 2017. gada 1. marta Balto grāmatu par Eiropas nākotni un Komisijas 2017. gada 31. maija pārdomu dokumentu par ekonomiskās un monetārās savienības padziļināšanu,

| — | ņemot vērā Eurogrupas 2018. gada 4. decembra ziņojumu vadītājiem par ekonomiskās un monetārās savienības (EMS) padziļināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eurogrupas 2018. gada 4. decembra ziņojumu vadītājiem par ekonomiskās un monetārās savienības (EMS) padziļināšanu,

| — | ņemot vērā Eurosamita 2018. gada 14. decembrī pieņemto paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eurosamita 2018. gada 14. decembrī pieņemto paziņojumu,

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2018. gada 10. oktobra rezolūciju par eurozonas ekonomikas politiku un saistībā ar 2019. gada izaugsmes pētījumu (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2018. gada 10. oktobra rezolūciju par eurozonas ekonomikas politiku un saistībā ar 2019. gada izaugsmes pētījumu (11),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas nostāju grozījumu veidā (A8-0159/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas nostāju grozījumu veidā (A8-0159/2019),

| A. | tā kā Eiropas ekonomikā sākas septītais nepārtrauktas izaugsmes gads; tā kā eurozonas un ES IKP izaugsmes tempi 2020. gada izaugsmes prognozē ir samazināti attiecīgi uz 1,3 % un 1,5 % 2019. gadā un 1,6 % un 1,8 % (ES 27) 2020. gadā; tā kā ir sagaidāms, ka izaugsmes temps turpmāk strauji nepieaugs, daļēji tādēļ, ka ir bažas par globālās izaugsmes perspektīvām; tā kā starp dalībvalstīm ir atšķirības ekonomikas un nodarbinātības rādītāju ziņā; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas ekonomikā sākas septītais nepārtrauktas izaugsmes gads; tā kā eurozonas un ES IKP izaugsmes tempi 2020. gada izaugsmes prognozē ir samazināti attiecīgi uz 1,3 % un 1,5 % 2019. gadā un 1,6 % un 1,8 % (ES 27) 2020. gadā; tā kā ir sagaidāms, ka izaugsmes temps turpmāk strauji nepieaugs, daļēji tādēļ, ka ir bažas par globālās izaugsmes perspektīvām; tā kā starp dalībvalstīm ir atšķirības ekonomikas un nodarbinātības rādītāju ziņā;

| B. | tā kā bezdarba līmenis eurozonā un ES 2018. gada decembrī bija attiecīgi 7,9 % un 6,6 %; tā kā bezdarba līmenis daudzās ES dalībvalstīs saglabājas augstāks, nekā tas bija pirms krīzes, galvenokārt ilgtermiņa bezdarba gadījumā, un jauniešu bezdarba līmenis vairākās dalībvalstīs joprojām ir augsts; |
| --- | --- |

B.

tā kā bezdarba līmenis eurozonā un ES 2018. gada decembrī bija attiecīgi 7,9 % un 6,6 %; tā kā bezdarba līmenis daudzās ES dalībvalstīs saglabājas augstāks, nekā tas bija pirms krīzes, galvenokārt ilgtermiņa bezdarba gadījumā, un jauniešu bezdarba līmenis vairākās dalībvalstīs joprojām ir augsts;

| C. | tā kā nodarbinātības līmenis ES pieaug, lai gan šis pieaugums dalībvalstīs nav vienmērīgs; tā kā strādājošo skaits ir sasniedzis augstāko līmeni, kāds jebkad reģistrēts eurozonā, 2018. gada trešajā ceturksnī sasniedzot 146 miljonus; tā kā daudzas jaunizveidotās darbvietas ir nepilnas slodzes darbvietas; |
| --- | --- |

C.

tā kā nodarbinātības līmenis ES pieaug, lai gan šis pieaugums dalībvalstīs nav vienmērīgs; tā kā strādājošo skaits ir sasniedzis augstāko līmeni, kāds jebkad reģistrēts eurozonā, 2018. gada trešajā ceturksnī sasniedzot 146 miljonus; tā kā daudzas jaunizveidotās darbvietas ir nepilnas slodzes darbvietas;

| D. | tā kā ekonomikas izaugsme joprojām ir ļoti trausla, dažādās dalībvalstīs atšķirīga un to apdraud pastāvīgā ģeopolitiskā spriedze, kas ietekmē pasaules tirdzniecību, kā arī pašreizējā nenoteiktība par Savienības turpmākajām attiecībām ar Apvienoto Karalisti; |
| --- | --- |

D.

tā kā ekonomikas izaugsme joprojām ir ļoti trausla, dažādās dalībvalstīs atšķirīga un to apdraud pastāvīgā ģeopolitiskā spriedze, kas ietekmē pasaules tirdzniecību, kā arī pašreizējā nenoteiktība par Savienības turpmākajām attiecībām ar Apvienoto Karalisti;

| E. | tā kā Eiropā joprojām ir investīciju trūkums, lai gan tā gadiem ilgi ir varējusi izmantot īpaši zemas procentu likmes, un finansēšanas nosacījumi joprojām ir labvēlīgi; |
| --- | --- |

E.

tā kā Eiropā joprojām ir investīciju trūkums, lai gan tā gadiem ilgi ir varējusi izmantot īpaši zemas procentu likmes, un finansēšanas nosacījumi joprojām ir labvēlīgi;

| F. | tā kā saskaņā ar Eurostat datiem tiek prognozēts, ka tad, ja politikā nenotiks pārmaiņas, vecumatkarības koeficients ES palielināsies no 29,3 % 2016. gadā līdz 52,3 % 2080. gadā, un tas ir mazāk nekā divi darbspējas vecuma iedzīvotāji uz katru veco cilvēku; tā kā šajā ziņā starp dalībvalstīm ir būtiskas atšķirības; |
| --- | --- |

F.

tā kā saskaņā ar Eurostat datiem tiek prognozēts, ka tad, ja politikā nenotiks pārmaiņas, vecumatkarības koeficients ES palielināsies no 29,3 % 2016. gadā līdz 52,3 % 2080. gadā, un tas ir mazāk nekā divi darbspējas vecuma iedzīvotāji uz katru veco cilvēku; tā kā šajā ziņā starp dalībvalstīm ir būtiskas atšķirības;

| G. | tā kā pēdējās divās desmitgadēs kopējā faktoru produktivitāte eurozonā ir bijusi zemāka par nozīmīgāko pasaules līmeņa ekonomiku attiecīgo rādītāju; |
| --- | --- |

G.

tā kā pēdējās divās desmitgadēs kopējā faktoru produktivitāte eurozonā ir bijusi zemāka par nozīmīgāko pasaules līmeņa ekonomiku attiecīgo rādītāju;

| H. | tā kā paredzams, ka eurozonas parāda attiecība pret IKP turpinās pēdējo gadu laikā novēroto tendenci samazināties un saruks no aptuveni 87 % 2018. gadā līdz aptuveni 85 % 2019. gadā; tā kā saskaņā ar Komisijas prognozēm tomēr ir sagaidāms, ka desmit dalībvalstīs parāda attiecība pret IKP 2019. gadā pārsniegs 60 %, bet septiņās dalībvalstīs šī attiecība paliks virs 90 %; tā kā dažās dalībvalstīs parāda samazināšanas pasākumi ir noritējuši lēni; tā kā tiek prognozēts, ka piecās eurozonas dalībvalstīs, kurās ir augsta parāda attiecība pret IKP, 2019. gadā būs ievērojams strukturālais deficīts; |
| --- | --- |

H.

tā kā paredzams, ka eurozonas parāda attiecība pret IKP turpinās pēdējo gadu laikā novēroto tendenci samazināties un saruks no aptuveni 87 % 2018. gadā līdz aptuveni 85 % 2019. gadā; tā kā saskaņā ar Komisijas prognozēm tomēr ir sagaidāms, ka desmit dalībvalstīs parāda attiecība pret IKP 2019. gadā pārsniegs 60 %, bet septiņās dalībvalstīs šī attiecība paliks virs 90 %; tā kā dažās dalībvalstīs parāda samazināšanas pasākumi ir noritējuši lēni; tā kā tiek prognozēts, ka piecās eurozonas dalībvalstīs, kurās ir augsta parāda attiecība pret IKP, 2019. gadā būs ievērojams strukturālais deficīts;

| I. | tā kā netiek prognozēts, ka kādā eurozonas dalībvalstī deficīts 2019. gadā pārsniegs 3 % no IKP, un paredzams, ka kopējais eurozonas nominālais deficīts 2018. gadā būs samazinājies līdz 0,6 % no IKP, bet 2019. gadā tas nedaudz pieaugs — līdz 0,8 % no IKP; |
| --- | --- |

I.

tā kā netiek prognozēts, ka kādā eurozonas dalībvalstī deficīts 2019. gadā pārsniegs 3 % no IKP, un paredzams, ka kopējais eurozonas nominālais deficīts 2018. gadā būs samazinājies līdz 0,6 % no IKP, bet 2019. gadā tas nedaudz pieaugs — līdz 0,8 % no IKP;

| J. | tā kā dalībvalstu publiskā sektora finanšu ilgtermiņa ilgtspēja ir jautājums, kas rada bažas par taisnīguma ievērošanu paaudžu savstarpējo attiecību kontekstā; |
| --- | --- |

J.

tā kā dalībvalstu publiskā sektora finanšu ilgtermiņa ilgtspēja ir jautājums, kas rada bažas par taisnīguma ievērošanu paaudžu savstarpējo attiecību kontekstā;

| K. | tā kā tekošā konta pārpalikums sasniedza augstāko līmeni 2017. gadā un ir paredzams, ka 2019. un 2020. gadā tas nedaudz samazināsies līdz aptuveni 3,6 % no IKP eurozonā un 2,3 % no IKP ES, un tādējādi tas ir viens no augstākajiem pasaulē, |
| --- | --- |

K.

tā kā tekošā konta pārpalikums sasniedza augstāko līmeni 2017. gadā un ir paredzams, ka 2019. un 2020. gadā tas nedaudz samazināsies līdz aptuveni 3,6 % no IKP eurozonā un 2,3 % no IKP ES, un tādējādi tas ir viens no augstākajiem pasaulē,

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas 2019. gada izaugsmes pētījumu, kurā atkārtoti apstiprināta šādu aspektu būtiskā nozīme:






  a) | kvalitatīvu ieguldījumu palielināšana; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

kvalitatīvu ieguldījumu palielināšana;

| b) | reformas, kas veicina produktivitātes pieaugumu, iekļaušanu un iestāžu darba kvalitāti; |
| --- | --- |

b)

reformas, kas veicina produktivitātes pieaugumu, iekļaušanu un iestāžu darba kvalitāti;

| c) | makrofinansiālā stabilitāte un stabila valsts finanšu sistēma; |
| --- | --- |

c)

makrofinansiālā stabilitāte un stabila valsts finanšu sistēma;

| 2. | mudina ES un tās dalībvalstis izlēmīgi un saskaņoti rīkoties, lai sasniegtu iekļaujošas un ilgtspējīgas izaugsmes mērķi, uzņemties atbildību par nākamajām paaudzēm un nodrošināt taisnīgumu starp paaudzēm, panākot publisko finanšu un sociālā nodrošinājuma sistēmu ilgtspēju un atbilstību, un tādējādi nodrošināt mūsu labklājības valstu nākotni; |
| --- | --- |

2.

| 3. | norāda, ka saskaņā ar Komisijas 2018. gada ziņojumu par novecošanu paredzams, ka — ja nebūs pārmaiņu politikā, nākamajās desmitgadēs palielināsies fiskālās izmaksas, kas saistītas ar pensijām, veselības aprūpi un ilgtermiņa aprūpi, jo Eiropas sabiedrība turpina strauji novecot; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mudina dalībvalstis gatavoties minētajām demogrāfiskajām norisēm:






  a) | īstenojot sociāli līdzsvarotas strukturālās reformas, lai mazinātu šīs izmaksas; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

īstenojot sociāli līdzsvarotas strukturālās reformas, lai mazinātu šīs izmaksas;

| b) | veicinot produktivitātes pieaugumu, kam ir ļoti būtiska nozīme, lai nodrošinātu ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi nākotnē; un |
| --- | --- |

b)

veicinot produktivitātes pieaugumu, kam ir ļoti būtiska nozīme, lai nodrošinātu ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi nākotnē; un

| c) | veidojot atbilstīgas fiskālās rezerves, lai sagatavotos fiskālo izmaksu pieaugumam; |
| --- | --- |

c)

veidojot atbilstīgas fiskālās rezerves, lai sagatavotos fiskālo izmaksu pieaugumam;

| 5. | atzinīgi vērtē to, ka nodarbinātības līmenis ES pieaug, lai gan šis pieaugums dalībvalstīs nav vienmērīgs; norāda, ka ilgtermiņa bezdarba un jauniešu bezdarba līmenis dažās dalībvalstīs joprojām ir augsts, un tādēļ vajadzīgas reformas un ieguldījumi, kas veicina jauniešu un ilgstošu bezdarbnieku ienākšanu darba tirgū; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mudina Komisiju turpināt sekmēt ekonomiskās un monetārās savienības (EMS) padziļināšanu saskaņā ar apstiprināto plānu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina Komisiju izvirzīt vienotā tirgus izveidi par vienu no saviem galvenajiem uzdevumiem; |
| --- | --- |

7.

Kvalitatīvu investīciju nodrošināšana

| 8. | uzsver, ka, lai ilgtermiņā nodrošinātu paaudžu taisnīgumu, dalībvalstīm jāpalielina produktivitāte, veicot ienesīgas investīcijas, piemēram, izaugsmi veicinošos ilgtspējīgos infrastruktūras projektos, saskaņā ar ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem (IAM), lai palielinātu tik ļoti vajadzīgo ekonomikas izaugsmes potenciālu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atzinīgi vērtē Investīciju plāna Eiropai labvēlīgo ieguldījumu ekonomikas izaugsmē un darbvietu radīšanā; uzsver, ka Parlaments jau ir pieņēmis nostāju sarunās par InvestEU programmu, un mudina pēc iespējas ātrāk panākt iestāžu politisko vienošanos; norāda uz Eiropas Revīzijas palātas ieteikumu uzlabot Eiropas Stratēģisko investīciju fonda (ESIF) atbalstīto investīciju ģeogrāfisko sadalījumu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | norāda, ka neņemot vērā Investīciju plāna Eiropai pozitīvos rezultātus, eurozonā joprojām trūkst investīciju; norāda, ka, ņemot vērā pašreizējo ekonomiskās izaugsmes palēnināšanos un pieaugošos ārējos riskus un problēmas, publiskajām un privātajām investīcijām ir liela nozīme izaugsmes un konverģences sekmēšanā Eiropas līmenī; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atgādina, ka dalībvalstīm, izmantojot budžeta pārpalikumu, jānošķir produktīvi ilgtermiņa publiskie ieguldījumi un kārtējie izdevumi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka produktivitātes pieauguma palielināšanas nolūkā jāveic ieguldījumi prasmēs, inovācijā, automatizācijā, digitalizācijā, pētniecībā un izstrādē, ilgtspējīgā mobilitātē un infrastruktūrā saskaņā ar stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem; uzsver, ka ieguldījumi jāveic gan fiziskajā kapitālā, gan cilvēkkapitālā, un tādēļ aicina dalībvalstis nodrošināt vienlīdzīgu piekļuvi mūžizglītībai, prasmju pilnveidei un pārkvalifikācijai; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzskata, ka reformas nolūkā novērst nesamērīgo birokrātijas slogu investīciju jomā sekmētu saimniecisko darbību un radītu apstākļus, kas veicina ilgtermiņa izaugsmi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver, ka Eiropas valstu veiktās ārvalstu tiešās investīcijas Eiropā var nodrošināt produktivitātes pieaugumu gan investoriem, gan arī vietējiem uzņēmumiem saņēmējos reģionos, kā arī palīdz veidot ekonomikas konverģenci Eiropā; uzskata, ka investīciju piesaistē izšķirīga nozīme ir tādiem faktoriem kā skaidri un izpildāmi noteikumi, vienlīdzīgi konkurences apstākļi un mazākas ar atbilstības nodrošināšanu saistītās izmaksas; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, ka steidzami jāizveido pilnvērtīga kapitāla tirgu savienība, jo labāk integrēti finanšu tirgi varētu nodrošināt privātā sektora riska dalīšanas un riska samazināšanas mehānismus, sekmēt pārrobežu investīcijas un piekļuvi finansējumam, kas vajadzīgs reālajai ekonomikai, un veicināt ilgtspējīgus privātos ieguldījumus; |
| --- | --- |

15.

Reformu īstenošana, kurā galvenā uzmanība veltīta produktivitātes pieaugumam, iekļaušanai un iestāžu darba kvalitātei

| 16. | atgādina, ka dažās nākamajās desmitgadēs darbaspēka novecošana, iespējams, palēninās Eiropas produktivitātes pieaugumu, pat pieņemot, ka pārējie faktori paliks nemainīgi; joprojām pauž bažas par ES zemo konkurētspēju un produktivitātes pieaugumu, tādēļ mudina dalībvalstis īstenot produktivitāti veicinošas un sociāli līdzsvarotas strukturālās reformas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, ka steidzami jāpārskata valsts pensiju shēmu atbilstība un ilgtermiņa finanšu stabilitāte; uzsver nepieciešamību reformēt attiecīgo dalībvalstu pensiju sistēmas, lai nodrošinātu ilgtermiņa ilgtspēju; |
| --- | --- |

17.

| 18. | piekrīt Komisijai, ka augstāks produktivitātes pieaugums un iekļaušana būtu jāizvirza par valsts reformu galveno mērķi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzsver, ka, lai cita starpā saglabātu sociālā nodrošinājuma sistēmu ilgtspēju, jo īpaši ņemot vērā apgādājamo īpatsvara koeficienta pieaugumu, ir svarīgi palielināt ekonomiski aktīvā darbaspēka rādītāju; Šajā saistībā aicina dalībvalstis pieņemt pasākumus, kas veicina jauniešu, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu (NEET), un bēgļu integrāciju darba tirgū; |
| --- | --- |

19.

| 20. | norāda, ka pārmērīgi lieli nodokļi var būt šķērslis investīcijām un nodarbinātībai; aicina novirzīt nodokļus, lai mazinātu darbaspēka lielo nodokļu slogu Eiropā; uzskata arī, ka nodokļu sloga samazināšana attiecībā uz zemiem un vidējiem ienākumiem var palielināt pieprasījumu un veicināt izaugsmi; uzsver, ka jāuzlabo nodokļu iekasēšana un jāpanāk labāka administratīvās prakses koordinēšana nodokļu jomā, un atzinīgi vērtē to dalībvalstu centienus, kas īsteno šādas reformas; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver, ka digitalizācija, globalizācija, mākslīgais intelekts, automatizācija un tehnoloģiskās pārmaiņas rada lielas izaugsmes iespējas, krasi pārveido darba tirgu un ietekmē Eiropas ekonomikas izaugsmes dinamiku; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver, ka darbspējas vecuma iedzīvotāju, kuru skaits samazinās, izmantošanas nolūkā būs vajadzīgi daudzpusīgāki un kvalificētāki darbinieki, dinamiskāks darba tirgus, aktīva darba tirgus politika, mūžizglītība un darbaspēka apmācība, prasmju pilnveidošana un pārkvalifikācija, kā arī ciešākas saiknes starp izglītības un mācību sistēmām un uzņēmumiem, tās apvienojot ar pieejamām sociālā nodrošinājuma sistēmām; uzstāj, ka minētie principi ir pienācīgi jāņem vērā, lai atbalstītu iekļaujošus un labi funkcionējošus darba tirgus un veicinātu darba kvalitāti, kā norādīts Eiropas sociālo tiesību pīlārā; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver, ka mazie un vidējie uzņēmumi (MVU), kas ir būtiski nodarbinātības veicinātāji, nespēj pilnībā izmantot Eiropas vienotā tirgus potenciālu likumdošanas un administratīvo šķēršļu dēļ; aicina Komisiju mazināt šos šķēršļus; aicina Komisiju arī cīnīties pret negodīgu konkurenci un nodokļu uzlikšanu MVU un starptautisku uzņēmumu starpā; uzsver, ka ir svarīgi ir turpināt cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atgādina uzņēmējdarbībai labvēlīgas administratīvās un normatīvās vides nozīmi, vienlaikus ņemot vērā pietiekamu patērētāju aizsardzību, lai atvieglotu uzņēmumiem piekļuvi finansējumam un piesaistītu līdzekļus pārrobežu mērogā; atzinīgi vērtē to, ka gada izaugsmes pētījumā ir uzsvērta nepieciešamību uzlabot valsts pārvaldes efektivitāti visos pārvaldes līmeņos; mudina dalībvalstis novērst nevajadzīgos šķēršļus privātām un publiskām investīcijām vietējā un reģionālā līmenī; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzsver, ka, lai tiktu galā ar iespējamiem turpmākiem satricinājumiem, ir jāpanāk progress EMS padziļināšanā atgādina, ka EMS padziļināšanai vajadzīga stingra politiska apņemšanās, efektīva pārvaldība un demokrātiska pārskatatbildība; atgādina, ka finanšu stabilitātes nodrošināšanā būtiska nozīme ir noturīgai banku nozarei un šīs nozares efektīvai un atbilstīgai reglamentēšanai; aicina pakāpeniski pabeigt banku savienības izveidi, nodrošinot uzticamu Eiropas noguldījumu apdrošināšanas shēmu un turpinot centienus mazināt ienākumus nenesošu aizdevumu apjomu; ņem vērā Eurosamita piešķirtās pilnvaras Eurogrupai saistībā ar budžeta instrumenta izstrādi konverģences un konkurētspējas nodrošināšanas nolūkā; |
| --- | --- |

25.

Makroekonomikas stabilitātes un stabilu publisko finanšu nodrošināšana

| 26. | norāda, ka makroekonomikas stabilitāte un stabilas publiskās finanses joprojām ir ilgtspējīgas izaugsmes priekšnoteikums; |
| --- | --- |

26.

| 27. | norāda, ka lielāks vecu iedzīvotāju īpatsvars ir saistīts ar lielākām veselības aprūpes, veco ļaužu aprūpes un pensiju izmaksām; norāda arī, ka novecojošā sabiedrībā, pārējiem apstākļiem nemainoties, samazinās darbspējas vecuma iedzīvotāju īpatsvars attiecībā pret veco iedzīvotāju īpatsvaru, un tas nozīmē, ka uz katru veco cilvēku ir mazāk iemaksu veicēju darbspējas vecumā; uzsver, ka tas rada nesamērīgi lielu slogu to dalībvalstu publiskajām finansēm, kuras nav īstenojušas vajadzīgās reformas, šauboties par to ilgtspēju; |
| --- | --- |

27.

| 28. | aicina dalībvalstis, kurās ir augsts deficīta un valsts parāda līmenis, pastāvīgi censties to samazināt; atzīst daudzu dalībvalstu centienus konsolidēt savas publiskās finanses, tomēr pauž nožēlu, ka dažas dalībvalstis nav izmantojušas iespēju veikt vajadzīgās reformas; norāda, ka dažas dalībvalstis ar pietiekamu fiskālo pārpalikumu ir panākušas lielāku konsolidāciju, tādējādi sekmējot eurozonas tekošā konta pārpalikumu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atzinīgi vērtē Komisijas centienus mudināt dalībvalstis, kurām ir tekošā konta deficīts vai augsts ārējā parāda līmenis, uzlabot konkurētspēju un mudināt dalībvalstis, kurām ir liels tekošā konta pārpalikums, veicināt pieprasījumu, palielinot algas atbilstīgi produktivitātes pieaugumam, un sekmēt produktivitātes pieaugumu, veicinot investīciju piesaisti; |
| --- | --- |

29.

| 30. | mudina dalībvalstis veidot pienācīgu fiskālo rezervi šai paaudzei un nākamajām paaudzēm; aicina konsekventi īstenot un ievērot Stabilitātes un izaugsmes paktu (SIP), tostarp tā elastīguma klauzulas, lai nodrošinātu atbildīgas publiskās finanses; atgādina fiskālo noteikumu konsekventas īstenošanas nozīmi, lai nodrošinātu uzticēšanos finanšu tirgiem, kas ir būtisks priekšnosacījums investīciju piesaistīšanai; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atzinīgi vērtē Eiropas Fiskālās padomes priekšlikumu radikāli vienkāršot budžeta noteikumus, lai turpinātu uzlabot pašreizējo ES fiskālo sistēmu; uzsver, ka elastība, ko nodrošina SIP noteikumi, ļauj dalībvalstīm panākt stabilu līdzsvaru starp mērķi izveidot piesardzīgu fiskālo politiku un produktīvu investīciju veicināšanu; aicina Komisiju ņemt vērā visus konkrētai valstij raksturīgos faktorus, lai veiktu tās parāda atmaksājamības analīzi; |
| --- | --- |

31.

Valstu atbildība

| 32. | atgādina, ka konkrētām valstīm adresēto ieteikumu izpildes līmenis ir pārāk zems; uzskata, ka Eiropas pusgadā uzsvars jāliek uz valstu atbildību; mudina valstu un reģionālos parlamentus debatēt par valstu ziņojumiem un konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem un sadarboties ar visiem attiecīgajiem dalībniekiem; norāda, ka labāks un mērķtiecīgāks Eiropas pusgads varētu palielināt atbildību; |
| --- | --- |

32.

o

o o

| 33. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  OV L 306, 23.11.2011., 12. lpp.

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 41. lpp.

(3)  OV L 306, 23.11.2011., 8. lpp.

(4)  OV L 306, 23.11.2011., 33. lpp.

(5)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

(6)  OV L 306, 23.11.2011., 1. lpp.

(7)  OV L 140, 27.5.2013., 11. lpp.

(8)  OV L 140, 27.5.2013., 1. lpp.

(9)  OV L 129, 19.5.2017., 1. lpp.

(10)  OV C 252, 18.7.2018., 215. lpp.

(11)  OV C 461, 21.12.2018., 1. lpp.

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/73 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/73

---

P8_TA(2019)0202

Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgads: nodarbinātības un sociālie aspekti 2019. gada izaugsmes pētījumā

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta rezolūcija par Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu: nodarbinātības un sociālie aspekti 2019. gada izaugsmes pētījumā (2018/2120(INI))

(2021/C 23/12)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 21. novembra paziņojumu “2019. gada izaugsmes pētījums: stiprāka Eiropa globālas nenoteiktības apstākļos” (COM(2018)0770), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 21. novembra paziņojumu “2019. gada izaugsmes pētījums: stiprāka Eiropa globālas nenoteiktības apstākļos” (COM(2018)0770),

| — | ņemot vērā ilgtspējīgas attīstības mērķus, ko 2015. gada septembrī pieņēma pasaules valstu vadītāji un apstiprināja Padome, kas apliecināja savas saistības attiecībā uz to īstenošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ilgtspējīgas attīstības mērķus, ko 2015. gada septembrī pieņēma pasaules valstu vadītāji un apstiprināja Padome, kas apliecināja savas saistības attiecībā uz to īstenošanu,

| — | ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko 2017. gada novembrī izsludināja Eiropadome, Eiropas Parlaments un Eiropas Komisija, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko 2017. gada novembrī izsludināja Eiropadome, Eiropas Parlaments un Eiropas Komisija,

| — | ņemot vērā Komisijas un Padomes 2018. gada 21. novembra vienotā nodarbinātības ziņojuma projektu, kas pievienots Komisijas paziņojumam par 2019. gada izaugsmes pētījumu (COM(2018)0761), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Padomes 2018. gada 21. novembra vienotā nodarbinātības ziņojuma projektu, kas pievienots Komisijas paziņojumam par 2019. gada izaugsmes pētījumu (COM(2018)0761),

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 21. novembra ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku (COM(2018)0759), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 21. novembra ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku (COM(2018)0759),

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 21. novembra ziņojumu “Brīdināšanas mehānisma ziņojums par 2019. gadu” (COM(2018)0758), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 21. novembra ziņojumu “Brīdināšanas mehānisma ziņojums par 2019. gadu” (COM(2018)0758),

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 21. novembra paziņojumu “2019. gada budžeta plāna projekti: vispārējs novērtējums” (COM(2018)0807), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 21. novembra paziņojumu “2019. gada budžeta plāna projekti: vispārējs novērtējums” (COM(2018)0807),

| — | ņemot vērā 2018. gada 29. novembra rezolūciju par sieviešu ar invaliditāti stāvokli (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 29. novembra rezolūciju par sieviešu ar invaliditāti stāvokli (1),

| — | ņemot vērā 2018. gada 15. novembra rezolūciju par aprūpes pakalpojumiem Eiropas Savienībā dzimumu līdztiesības uzlabošanai (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 15. novembra rezolūciju par aprūpes pakalpojumiem Eiropas Savienībā dzimumu līdztiesības uzlabošanai (2),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2018. gada 25. oktobra rezolūciju par eurozonas nodarbinātības un sociālās politikas nostādnēm (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2018. gada 25. oktobra rezolūciju par eurozonas nodarbinātības un sociālās politikas nostādnēm (3),

| — | ņemot vērā 2018. gada 14. marta rezolūciju par Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu: nodarbinātības un sociālie aspekti 2018. gada izaugsmes pētījumā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 14. marta rezolūciju par Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu: nodarbinātības un sociālie aspekti 2018. gada izaugsmes pētījumā (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu “Digitālā plaisa starp dzimumiem”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu “Digitālā plaisa starp dzimumiem”,

| — | ņemot vērā debates ar dalībvalstu parlamentu pārstāvjiem par 2018. gada Eiropas pusgada prioritātēm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā debates ar dalībvalstu parlamentu pārstāvjiem par 2018. gada Eiropas pusgada prioritātēm,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu (A8-0162/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu (A8-0162/2019),

| A. | tā kā 2017. gadā nodarbinātības līmenis personām vecumā no 20 līdz 64 gadiem bija 73,2 %, kas liecina par to, ka ES ir uz pareizā ceļa, lai sasniegtu stratēģijā “Eiropa 2020” izvirzīto 75 % nodarbinātības līmeni; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2017. gadā nodarbinātības līmenis personām vecumā no 20 līdz 64 gadiem bija 73,2 %, kas liecina par to, ka ES ir uz pareizā ceļa, lai sasniegtu stratēģijā “Eiropa 2020” izvirzīto 75 % nodarbinātības līmeni;

| B. | tā kā pienācīgas kvalitātes nodarbinātība un nodarbinātības drošība ir svarīgs faktors cīņā pret sociālo atstumtību un tā būtu jāveicina, lai palīdzētu risināt bezdarba problēmu ES, palielinātu iekšzemes pieprasījumu un stimulētu izaugsmi; tā kā laikposmā no 2008. līdz 2017. gadam nepilnu darba laiku strādājošo īpatsvars palielinājās no 16,8 % līdz 18,7 % no kopējā nodarbinātības līmeņa un tā kā jauniešu vidū šis līmenis bija augstāks un palielinājās straujāk; |
| --- | --- |

B.

tā kā pienācīgas kvalitātes nodarbinātība un nodarbinātības drošība ir svarīgs faktors cīņā pret sociālo atstumtību un tā būtu jāveicina, lai palīdzētu risināt bezdarba problēmu ES, palielinātu iekšzemes pieprasījumu un stimulētu izaugsmi; tā kā laikposmā no 2008. līdz 2017. gadam nepilnu darba laiku strādājošo īpatsvars palielinājās no 16,8 % līdz 18,7 % no kopējā nodarbinātības līmeņa un tā kā jauniešu vidū šis līmenis bija augstāks un palielinājās straujāk;

| C. | tā kā visā ES ir vērojamas būtiskas nodarbinātības līmeņa atšķirības ne tikai dalībvalstu starpā, bet arī to iekšienē, turklāt ir vērojamas atšķirības attiecībā uz darba kvalitāti; |
| --- | --- |

C.

tā kā visā ES ir vērojamas būtiskas nodarbinātības līmeņa atšķirības ne tikai dalībvalstu starpā, bet arī to iekšienē, turklāt ir vērojamas atšķirības attiecībā uz darba kvalitāti;

| D. | tā kā, lai gan ilgtermiņa bezdarba un jauniešu bezdarba līmenis ES mērogā samazinās, vairākās dalībvalstīs tas joprojām ir augsts; |
| --- | --- |

D.

tā kā, lai gan ilgtermiņa bezdarba un jauniešu bezdarba līmenis ES mērogā samazinās, vairākās dalībvalstīs tas joprojām ir augsts;

| E. | tā kā jauniešu bezdarba līmenis ES mērogā ir 18,6 % un joprojām ir augstāks nekā 2008. gadā; tā kā Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda (Eurofound) aplēses liecina, ka jaunieši, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu (jaunieši NEET situācijā), ES gadā rada izmaksas 153 miljardu EUR apmērā, toties Garantijas jauniešiem izveides kopējās aprēķinātās izmaksas ir 21 miljards EUR gadā; tā kā 2017.–2020. gadā Garantijai jauniešiem patlaban ir piešķirti 2 miljardi EUR; |
| --- | --- |

E.

tā kā jauniešu bezdarba līmenis ES mērogā ir 18,6 % un joprojām ir augstāks nekā 2008. gadā; tā kā Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda (Eurofound) aplēses liecina, ka jaunieši, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu (jaunieši NEET situācijā), ES gadā rada izmaksas 153 miljardu EUR apmērā, toties Garantijas jauniešiem izveides kopējās aprēķinātās izmaksas ir 21 miljards EUR gadā; tā kā 2017.–2020. gadā Garantijai jauniešiem patlaban ir piešķirti 2 miljardi EUR;

| F. | tā kā rodas un paplašinās jauni nodarbinātības veidi, tostarp darbs tiešsaistes platformā un pašnodarbinātība, būs jāturpina modernizēt un pielāgot sociālo aizsardzību, kas tradicionāli orientēta uz pilnslodzes darba ņēmējiem ar beztermiņa darba līgumiem; |
| --- | --- |

F.

tā kā rodas un paplašinās jauni nodarbinātības veidi, tostarp darbs tiešsaistes platformā un pašnodarbinātība, būs jāturpina modernizēt un pielāgot sociālo aizsardzību, kas tradicionāli orientēta uz pilnslodzes darba ņēmējiem ar beztermiņa darba līgumiem;

| G. | tā kā reformu dēļ nodarbinātības līmeņa paaugstināšanos dalībvalstīs papildina nestandarta, nestabilu un neoficiālu nodarbinātības veidu, tostarp nulles stundu līgumu, pieaugums, sociālā dialoga vājināšanās un kolektīvu sarunu decentralizācija dažās dalībvalstīs, kas negatīvi ietekmē darba ņēmēju tiesības; |
| --- | --- |

G.

tā kā reformu dēļ nodarbinātības līmeņa paaugstināšanos dalībvalstīs papildina nestandarta, nestabilu un neoficiālu nodarbinātības veidu, tostarp nulles stundu līgumu, pieaugums, sociālā dialoga vājināšanās un kolektīvu sarunu decentralizācija dažās dalībvalstīs, kas negatīvi ietekmē darba ņēmēju tiesības;

| H. | tā kā nestabilākie nodarbinātības veidi liedz cilvēkiem iespējas izmantot savas tiesības, ja nav sociālās apdrošināšanas aizsardzības, ja ir apdraudēta darba drošība un ja darbs nenodrošina pietiekamus ienākumus, lai varētu dzīvot cilvēka cienīgu dzīvi; tā kā nedrošība ir vēl viens būtisks nestabilitātes elements, kas ietver nestabilu nodarbinātību, ienākumu nepietiekamību, aizsardzības pret atlaišanu trūkumu, nezināmu nodarbinātības ilgumu un neskaidrību par turpmāko nodarbinātību; |
| --- | --- |

H.

tā kā nestabilākie nodarbinātības veidi liedz cilvēkiem iespējas izmantot savas tiesības, ja nav sociālās apdrošināšanas aizsardzības, ja ir apdraudēta darba drošība un ja darbs nenodrošina pietiekamus ienākumus, lai varētu dzīvot cilvēka cienīgu dzīvi; tā kā nedrošība ir vēl viens būtisks nestabilitātes elements, kas ietver nestabilu nodarbinātību, ienākumu nepietiekamību, aizsardzības pret atlaišanu trūkumu, nezināmu nodarbinātības ilgumu un neskaidrību par turpmāko nodarbinātību;

| I. | tā kā — lai gan ienākumu nevienlīdzība 2017. gadā ES nedaudz samazinājās, strādājošu personu nabadzības līmenis joprojām ir nepieņemami augsts, proti, nabadzībai ir pakļauti 9,6 % no strādājošiem iedzīvotājiem, galvenokārt sievietes; |
| --- | --- |

I.

tā kā — lai gan ienākumu nevienlīdzība 2017. gadā ES nedaudz samazinājās, strādājošu personu nabadzības līmenis joprojām ir nepieņemami augsts, proti, nabadzībai ir pakļauti 9,6 % no strādājošiem iedzīvotājiem, galvenokārt sievietes;

| J. | tā kā nabadzības vai sociālās atstumtības riskam pakļauto personu (AROPE) kopējais skaits ir 22,5 % un, lai gan tas ir zemāks par pirmskrīzes līmeni, joprojām nav sasniegts stratēģijas “Eiropa 2020” pamatmērķis — par 20 miljoniem samazināt AROPE īpatsvaru; tā kā AROPE īpatsvars attiecībā uz bērniem turpina samazināties, tomēr joprojām ir nepieņemami augsts; tā kā AROPE īpatsvars attiecībā uz bērniem, kam ir viens vecāks, ir divas reizes lielāks par vidējo rādītāju attiecībā uz bērniem kopumā; tā kā augsts nevienlīdzības līmenis samazina ekonomikas rezultātus un ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu; |
| --- | --- |

J.

tā kā nabadzības vai sociālās atstumtības riskam pakļauto personu (AROPE) kopējais skaits ir 22,5 % un, lai gan tas ir zemāks par pirmskrīzes līmeni, joprojām nav sasniegts stratēģijas “Eiropa 2020” pamatmērķis — par 20 miljoniem samazināt AROPE īpatsvaru; tā kā AROPE īpatsvars attiecībā uz bērniem turpina samazināties, tomēr joprojām ir nepieņemami augsts; tā kā AROPE īpatsvars attiecībā uz bērniem, kam ir viens vecāks, ir divas reizes lielāks par vidējo rādītāju attiecībā uz bērniem kopumā; tā kā augsts nevienlīdzības līmenis samazina ekonomikas rezultātus un ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu;

| K. | tā kā globalizācija ir palīdzējusi veicināt ekonomikas izaugsmi, bet gūtās priekšrocības tiek sadalītas nevienlīdzīgi gan dalībvalstu starpā, gan to iekšienē; tā kā Eiropas izaugsmes iekļaušanas modelis būtu jāpārskata un jāstiprina, jo īpaši attiecībā uz sociālo un vides ilgtspēju; |
| --- | --- |

K.

tā kā globalizācija ir palīdzējusi veicināt ekonomikas izaugsmi, bet gūtās priekšrocības tiek sadalītas nevienlīdzīgi gan dalībvalstu starpā, gan to iekšienē; tā kā Eiropas izaugsmes iekļaušanas modelis būtu jāpārskata un jāstiprina, jo īpaši attiecībā uz sociālo un vides ilgtspēju;

| L. | tā kā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) ziņojumā ir uzsvērts, ka steidzami jārīkojas, lai cīnītos pret klimata pārmaiņām, jo trīs gadu laikā klimata pārmaiņas var kļūt neatgriezeniskas; tā kā, lai modernizētu un dekarbonizētu rūpniecības, transporta un enerģētikas nozari, budžets būtu jānodrošina visos pārvaldības līmeņos (gan publiskie, gan privātie ieguldījumi); |
| --- | --- |

L.

tā kā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) ziņojumā ir uzsvērts, ka steidzami jārīkojas, lai cīnītos pret klimata pārmaiņām, jo trīs gadu laikā klimata pārmaiņas var kļūt neatgriezeniskas; tā kā, lai modernizētu un dekarbonizētu rūpniecības, transporta un enerģētikas nozari, budžets būtu jānodrošina visos pārvaldības līmeņos (gan publiskie, gan privātie ieguldījumi);

| M. | tā kā ES ekonomikā jau sesto gadu pēc kārtas notiek pastāvīga izaugsme, palielinās ieguldījumu apmērs, pieaug patērētāju pieprasījums un rodas aizvien vairāk jaunu darbvietu, toties izaugsmes rādītāju izkliede visā eurozonā ir vismazākā EMS vēsturē; tā kā tomēr ir žēl, ka izaugsmes sniegtās priekšrocības tiek sadalītas nevienlīdzīgi; |
| --- | --- |

M.

tā kā ES ekonomikā jau sesto gadu pēc kārtas notiek pastāvīga izaugsme, palielinās ieguldījumu apmērs, pieaug patērētāju pieprasījums un rodas aizvien vairāk jaunu darbvietu, toties izaugsmes rādītāju izkliede visā eurozonā ir vismazākā EMS vēsturē; tā kā tomēr ir žēl, ka izaugsmes sniegtās priekšrocības tiek sadalītas nevienlīdzīgi;

| N. | tā kā mājsaimniecību ienākumi ir palielinājušies lēnāk nekā IKP, tādējādi liekot apšaubīt nesenās izaugsmes iekļaušanu; |
| --- | --- |

N.

tā kā mājsaimniecību ienākumi ir palielinājušies lēnāk nekā IKP, tādējādi liekot apšaubīt nesenās izaugsmes iekļaušanu;

| O. | tā kā demogrāfiskās pārmaiņas un paredzamā mūža ilguma palielināšanās rada lielas problēmas saistībā ar pensiju, veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes sistēmu ilgtspēju un atbilstību; |
| --- | --- |

O.

tā kā demogrāfiskās pārmaiņas un paredzamā mūža ilguma palielināšanās rada lielas problēmas saistībā ar pensiju, veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes sistēmu ilgtspēju un atbilstību;

| P. | tā kā labi funkcionējošs sociālais dialogs ir būtisks Eiropas sociālās tirgus ekonomikas elements, kas stiprina sociālo kohēziju un mazina konfliktus sabiedrībā, un tas ir izdevīgi gan darba ņēmējiem, gan darba devējiem un valdībām; |
| --- | --- |

P.

tā kā labi funkcionējošs sociālais dialogs ir būtisks Eiropas sociālās tirgus ekonomikas elements, kas stiprina sociālo kohēziju un mazina konfliktus sabiedrībā, un tas ir izdevīgi gan darba ņēmējiem, gan darba devējiem un valdībām;

| Q. | tā kā Eiropas sociālo tiesību pīlāra iekļaušana Eiropas pusgadā no 2018. gada ir palīdzējusi sekmēt iekļaujošu izaugsmi un nodarbinātību, kā arī mazināt makroekonomikas nelīdzsvarotību; |
| --- | --- |

Q.

tā kā Eiropas sociālo tiesību pīlāra iekļaušana Eiropas pusgadā no 2018. gada ir palīdzējusi sekmēt iekļaujošu izaugsmi un nodarbinātību, kā arī mazināt makroekonomikas nelīdzsvarotību;

| R. | tā kā Eiropas pusgadam būtu jāpalīdz pabeigt Eiropas sociālo tiesību pīlāra izveidi, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi un vienlīdzīgas iespējas sievietēm un vīriešiem, kā arī atbalstītu sieviešu un vīriešu tiesības uz vienādu samaksu par vienādu darbu un tiesības uz kvalitatīvu un cenas ziņā pieņemamu veselības aprūpi; |
| --- | --- |

R.

tā kā Eiropas pusgadam būtu jāpalīdz pabeigt Eiropas sociālo tiesību pīlāra izveidi, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi un vienlīdzīgas iespējas sievietēm un vīriešiem, kā arī atbalstītu sieviešu un vīriešu tiesības uz vienādu samaksu par vienādu darbu un tiesības uz kvalitatīvu un cenas ziņā pieņemamu veselības aprūpi;

| S. | tā kā ne vien 80 miljoni Eiropas iedzīvotāju ar invaliditāti, bet arī vairākas īpašas iedzīvotāju grupas, tostarp sociāli atstumti jaunieši un kopienas, cilvēki, kuriem ir hroniskas slimības, un cilvēki no minoritāšu kopienām, saskaras ar īpašiem šķēršļiem attiecībā uz piekļuvi nodarbinātībai un ir pakļauti lielākam nabadzības un sociālās atstumtības riskam; tā kā pilsoniskās sabiedrības organizācijas sniedz būtisku ieguldījumu, nodrošinot integrācijas pakalpojumus, kā arī nodrošinot pārstāvību politikas veidošanā; |
| --- | --- |

S.

tā kā ne vien 80 miljoni Eiropas iedzīvotāju ar invaliditāti, bet arī vairākas īpašas iedzīvotāju grupas, tostarp sociāli atstumti jaunieši un kopienas, cilvēki, kuriem ir hroniskas slimības, un cilvēki no minoritāšu kopienām, saskaras ar īpašiem šķēršļiem attiecībā uz piekļuvi nodarbinātībai un ir pakļauti lielākam nabadzības un sociālās atstumtības riskam; tā kā pilsoniskās sabiedrības organizācijas sniedz būtisku ieguldījumu, nodrošinot integrācijas pakalpojumus, kā arī nodrošinot pārstāvību politikas veidošanā;

| T. | tā kā pastāvīgās nevienlīdzības veselības aprūpes jomā un pieaugošā hronisku slimību radītā sloga dēļ pieaug priekšlaicīgas mirstības līmenis visā ES, ietekmējot darbaspēku, ražīgumu un sociālās drošības sistēmas; |
| --- | --- |

T.

tā kā pastāvīgās nevienlīdzības veselības aprūpes jomā un pieaugošā hronisku slimību radītā sloga dēļ pieaug priekšlaicīgas mirstības līmenis visā ES, ietekmējot darbaspēku, ražīgumu un sociālās drošības sistēmas;

| U. | tā kā dzimumu līdztiesības princips ir viena no ES pamatvērtībām un ir iekļauts Līguma par Eiropas Savienības darbību 8. un 19. pantā, kurā noteikti pienākumi izskaust nelīdztiesību, veicināt dzimumu līdztiesību un apkarot diskrimināciju dzimuma dēļ, kā arī nodrošināt dzimumu līdztiesības aspekta iekļaušanu visās ES rīcībpolitikas jomās un darbībās; |
| --- | --- |

U.

tā kā dzimumu līdztiesības princips ir viena no ES pamatvērtībām un ir iekļauts Līguma par Eiropas Savienības darbību 8. un 19. pantā, kurā noteikti pienākumi izskaust nelīdztiesību, veicināt dzimumu līdztiesību un apkarot diskrimināciju dzimuma dēļ, kā arī nodrošināt dzimumu līdztiesības aspekta iekļaušanu visās ES rīcībpolitikas jomās un darbībās;

| V. | tā kā 2017. gadā sieviešu nodarbinātības līmenis bija 66,5 %, tomēr vīriešu un sieviešu nodarbinātības līmeņa atšķirība, kas ir 12 %, joprojām ir būtiska, tāpat arī vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirība un attiecīgi vīriešu un sieviešu vecuma pensiju atšķirība; tā kā sievietēm ir lielāks nabadzības risks nekā vīriešiem un sievietēm vecumdienās ir lielāks atstumtības risks, jo dzīves laikā uzkrāto dzimumu nevienlīdzības faktoru dēļ sieviešu pensijas ienākumi ir gandrīz par 40 % mazāki, un tas rada problēmas daudzām sievietēm un sabiedrībai; tā kā vīriešu un sieviešu vienlīdzīgu dalību darba tirgū var sekmēt, nodrošinot cenas ziņā pieņemamu augstas kvalitātes sociālās aprūpes pakalpojumu pieejamību; |
| --- | --- |

V.

tā kā 2017. gadā sieviešu nodarbinātības līmenis bija 66,5 %, tomēr vīriešu un sieviešu nodarbinātības līmeņa atšķirība, kas ir 12 %, joprojām ir būtiska, tāpat arī vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirība un attiecīgi vīriešu un sieviešu vecuma pensiju atšķirība; tā kā sievietēm ir lielāks nabadzības risks nekā vīriešiem un sievietēm vecumdienās ir lielāks atstumtības risks, jo dzīves laikā uzkrāto dzimumu nevienlīdzības faktoru dēļ sieviešu pensijas ienākumi ir gandrīz par 40 % mazāki, un tas rada problēmas daudzām sievietēm un sabiedrībai; tā kā vīriešu un sieviešu vienlīdzīgu dalību darba tirgū var sekmēt, nodrošinot cenas ziņā pieņemamu augstas kvalitātes sociālās aprūpes pakalpojumu pieejamību;

| W. | tā kā lielāka sieviešu klātbūtne lēmumu pieņemšanas procesos uzlabotu dzimumu līdztiesību, |
| --- | --- |

W.

tā kā lielāka sieviešu klātbūtne lēmumu pieņemšanas procesos uzlabotu dzimumu līdztiesību,

| X. | tā kā neformāliem vai ģimenes aprūpētājiem ir lielāks nabadzības risks gan laikā, kad viņi veic aprūpi, gan saistībā ar piekļuvi pensiju tiesībām; tā kā ģimenes aprūpētājas ir galvenokārt sievietes; tā kā Eiropas Savienībā 80 % aprūpes nodrošina neformāli aprūpētāji, kuriem nemaksā algu, un 75 % no viņiem ir sievietes; |
| --- | --- |

X.

tā kā neformāliem vai ģimenes aprūpētājiem ir lielāks nabadzības risks gan laikā, kad viņi veic aprūpi, gan saistībā ar piekļuvi pensiju tiesībām; tā kā ģimenes aprūpētājas ir galvenokārt sievietes; tā kā Eiropas Savienībā 80 % aprūpes nodrošina neformāli aprūpētāji, kuriem nemaksā algu, un 75 % no viņiem ir sievietes;

| Y. | tā kā aprūpes pakalpojumu kvalitāte ir ļoti atšķirīga dalībvalstīs un to starpā, privātajās un publiskajās struktūrās, pilsētās un lauku apvidos un dažādās vecuma grupās; tā kā sievietes izjūt sabiedrisko pakalpojumu, tostarp veselības aprūpes, izglītības un mājokļu, samazināšanu, kas viņas ietekmē gan tieši — kā šādu pakalpojumu izmantotājas un darbinieces —, gan netieši, jo viņas rūpējas par apgādājamiem ģimenes locekļiem, kuri ir atkarīgi no sabiedriskiem pamatpakalpojumiem; |
| --- | --- |

Y.

tā kā aprūpes pakalpojumu kvalitāte ir ļoti atšķirīga dalībvalstīs un to starpā, privātajās un publiskajās struktūrās, pilsētās un lauku apvidos un dažādās vecuma grupās; tā kā sievietes izjūt sabiedrisko pakalpojumu, tostarp veselības aprūpes, izglītības un mājokļu, samazināšanu, kas viņas ietekmē gan tieši — kā šādu pakalpojumu izmantotājas un darbinieces —, gan netieši, jo viņas rūpējas par apgādājamiem ģimenes locekļiem, kuri ir atkarīgi no sabiedriskiem pamatpakalpojumiem;

| Z. | tā kā ģimenes lomas dēļ sievietes var pārtraukt profesionālo darbību un tā kā sievietes daudz biežāk aiziet no darba, lai rūpētos par bērnu vai slimu ģimenes locekli; tā kā šāda sieviešu loma var kavēt viņu profesionālo izaugsmi; tā kā pastāvīgi notiek diskusijas par darba un privātās dzīves līdzsvaru; |
| --- | --- |

Z.

tā kā ģimenes lomas dēļ sievietes var pārtraukt profesionālo darbību un tā kā sievietes daudz biežāk aiziet no darba, lai rūpētos par bērnu vai slimu ģimenes locekli; tā kā šāda sieviešu loma var kavēt viņu profesionālo izaugsmi; tā kā pastāvīgi notiek diskusijas par darba un privātās dzīves līdzsvaru;

| AA. | tā kā ievērojams progress ir panākts virzībā uz 2020. gada pamatmērķi, proti, panākt, ka priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas līmenis nepārsniedz 10 % un augstākās izglītības ieguvēju īpatsvars ir 40 %, tomēr joprojām pastāv lielas atšķirības starp dalībvalstīm; tā kā dalībvalstis būtu jāmudina uzlabot arodapmācības pieejamību un palielināt sabiedrības atbalstu tai, vienlaikus nodrošinot, ka, sasniedzot 2020. gada pamatmērķus, augstākās izglītības kvalitāte joprojām ir prioritāte; |
| --- | --- |

AA.

tā kā ievērojams progress ir panākts virzībā uz 2020. gada pamatmērķi, proti, panākt, ka priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas līmenis nepārsniedz 10 % un augstākās izglītības ieguvēju īpatsvars ir 40 %, tomēr joprojām pastāv lielas atšķirības starp dalībvalstīm; tā kā dalībvalstis būtu jāmudina uzlabot arodapmācības pieejamību un palielināt sabiedrības atbalstu tai, vienlaikus nodrošinot, ka, sasniedzot 2020. gada pamatmērķus, augstākās izglītības kvalitāte joprojām ir prioritāte;

| AB. | tā kā digitālajā laikmetā digitālās prasmes ir ārkārtīgi vajadzīgas, lai varētu izpildīt visus personiskos vai profesionālos uzdevumus, un 40 % pieaugušo ES nav digitālo pamatprasmju; tā kā 60 miljoniem pieaugušo nav pamata lasītprasmes un rēķinātprasmes; tā kā atšķirība starp dzimumiem, mērot digitālās prasmes virs pamata līmeņa, ir 12,9 %; |
| --- | --- |

AB.

tā kā digitālajā laikmetā digitālās prasmes ir ārkārtīgi vajadzīgas, lai varētu izpildīt visus personiskos vai profesionālos uzdevumus, un 40 % pieaugušo ES nav digitālo pamatprasmju; tā kā 60 miljoniem pieaugušo nav pamata lasītprasmes un rēķinātprasmes; tā kā atšķirība starp dzimumiem, mērot digitālās prasmes virs pamata līmeņa, ir 12,9 %;

| AC. | tā kā ir krietni mazāka iespējamība, ka mazkvalificēti darbinieki un veci darbinieki piedalīsies pārkvalifikācijas un apmācību programmās; tā kā mikrouzņēmumiem, maziem un vidējiem uzņēmumiem (MMVU) bieži trūkst līdzekļu, lai rīkotu savu darbinieku apmācību un pārkvalifikāciju; |
| --- | --- |

AC.

tā kā ir krietni mazāka iespējamība, ka mazkvalificēti darbinieki un veci darbinieki piedalīsies pārkvalifikācijas un apmācību programmās; tā kā mikrouzņēmumiem, maziem un vidējiem uzņēmumiem (MMVU) bieži trūkst līdzekļu, lai rīkotu savu darbinieku apmācību un pārkvalifikāciju;

| AD. | tā mājokļu trūkums, bezpajumtniecība un mājokļu pieejamība ir ievērojama problēma daudzās dalībvalstīs, kurās reģistrētais pārapdzīvotības rādītājs ir desmit reizes augstāks par Eiropas vidējo rādītāju; tā kā lielākos izdevumus Eiropas iedzīvotājiem rada mājoklis un tā kā vairākumā dalībvalstu mājokļu cenas pieaug straujāk nekā ienākumi; tā kā nevienlīdzība un mājokļu trūkums ir savstarpēji pastiprinoši faktori, jo sievietes, bērni un personas ar migranta izcelsmi ir neaizsargātākās pret mājokļu trūkuma un bezpajumtniecības problēmu; |
| --- | --- |

AD.

tā mājokļu trūkums, bezpajumtniecība un mājokļu pieejamība ir ievērojama problēma daudzās dalībvalstīs, kurās reģistrētais pārapdzīvotības rādītājs ir desmit reizes augstāks par Eiropas vidējo rādītāju; tā kā lielākos izdevumus Eiropas iedzīvotājiem rada mājoklis un tā kā vairākumā dalībvalstu mājokļu cenas pieaug straujāk nekā ienākumi; tā kā nevienlīdzība un mājokļu trūkums ir savstarpēji pastiprinoši faktori, jo sievietes, bērni un personas ar migranta izcelsmi ir neaizsargātākās pret mājokļu trūkuma un bezpajumtniecības problēmu;

| AE. | tā kā joprojām ir steidzami jārisina ilgtermiņa problēmas, piemēram, sabiedrības novecošana, digitalizācija un tās ietekme uz darbu, klimata pārmaiņas un dabas resursu neilgtspējīga izmantošana, |
| --- | --- |

AE.

tā kā joprojām ir steidzami jārisina ilgtermiņa problēmas, piemēram, sabiedrības novecošana, digitalizācija un tās ietekme uz darbu, klimata pārmaiņas un dabas resursu neilgtspējīga izmantošana,

| 1. | atzinīgi vērtē sociālo rezultātu pārskatā uzrādīto progresu, taču atzīmē, ka vairākums dalībvalstu saskaras ar problēmām vismaz vienā pamatrādītāja jomā un ka visos novērtējumos apsekotās situācijas 10 % gadījumu ir atzītas par “kritiskām”; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka ES mērķi un saistības sociālajā jomā ir tikpat svarīgi kā mērķi ekonomikā; uzsver, ka investīcijas sociālajā attīstībā nav tikai veids, kā nodrošināt ekonomikas izaugsmi un panākt konverģenci, bet arī mērķis pats par sevi; atzinīgi vērtē to, ka ir atzīta sociālā pīlāra nozīmība, un to, ka ir jāstiprina ES sociālā dimensija un jārisina nevienlīdzības problēmas starp reģioniem un reģionos; aicina Komisiju un dalībvalstis stiprināt sociālās tiesības, īstenojot Eiropas sociālo tiesību pīlāru (ESTP) tā, lai izveidotu reālu ES sociālo dimensiju, cita starpā ņemot vērā neseno pētījumu rezultātus (5) un uzlabojot rezultātu pārskata par rādītājiem nodarbinātības un sociālajā jomā politisko pārredzamību un ietekmi, vienlaikus izpildot visus konkrētai valstij adresētos ieteikumus, tostarp tos, kuros ieteikts īstenot pārveides darbības, lai nodrošinātu sociāli taisnīgu un vides ziņā ilgtspējīgu Savienību; aicina Komisiju izmantot ESTP 20 principus kā rādītājus, lai novērtētu, kā valstīm savas sociālā pīlāra saistības ir izdevies integrēt ekonomikas politikā, kā arī stiprināt savu sociālās situācijas uzraudzības spēju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Eiropas pusgadā pilnībā ievērot ESTP saistības, uzsverot, ka ir jānodrošina vienlīdzīga attieksme pret vīriešiem un sievietēm un vienlīdzīgas iespējas abiem dzimumiem, tiesības uz vienādu darba samaksu par vienādu vai vienādi vērtīgu darbu un tiesības uz kvalitatīviem aprūpes pakalpojumiem par pieņemamu cenu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | norāda, ka dažu dalībvalstu darba tirgos ir strukturālas problēmas, piemēram, zema līdzdalība, darba tirgus segmentācija, kā arī prasmju un kvalifikāciju neatbilstība; norāda, ka arvien vairāk palielinās nepieciešamība darba tirgū īstenot efektīvus pasākumus neaktīvā darbaspēka, tostarp migrantu, integrācijai vai reintegrācijai; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina ievērot lielāku konsekvenci Eiropas pusgadā, tostarp nodrošināt, ka vienotajā nodarbinātības ziņojumā uzsvērtās problēmas tiek pienācīgi ietvertas gada izaugsmes pētījumā un konkrētai valstij adresētajos ieteikumos un ka prioritātes tiek saglabātas katru gadu, ja vien tās neuzskata par atrisinātām; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atzīmē — tiek prognozēts, ka visās dalībvalstīs ekonomika turpinās pieaugt, taču lēnākā tempā; uzsver, ka ir jāpārvar ieguldījumu trūkums ar infrastruktūru saistītā pētniecībā un inovācijā, tostarp sociālajos, veselības un aprūpes pakalpojumos, kā arī veselības veicināšanas un slimību profilakses pasākumos un pienācīgas kvalitātes energoefektīvos mājokļos un cilvēkkapitālā; aicina Komisiju un dalībvalstis maksimāli palielināt centienus ieguldīt izmaksu ziņā pieejamā, iegūstamā un mērķorientētā kvalitatīvā izglītībā un apmācībā, stiprinot kvalifikācijas paaugstināšanas un pārkvalificēšanās pasākumus, kas ietver digitālās un nododamās prasmes, un aicina veicināt mūžizglītību un prasmju pilnveidošanu; uzsver, cik būtiski ir paredzēt konkrētus pasākumus sievietēm un meitenēm digitālajā nozarē, kā arī zinātnes, tehnoloģiju, inženierzinātnes un matemātikas (STEM) nozarē, kur sieviešu skaits joprojām nav pietiekams, kā arī pastiprināt skolotāju un pasniedzēju sākotnējo apmācību un profesionālās kvalifikācijas paaugstināšanu; aicina dalībvalstis stiprināt profesionālās izglītības, māceklības un apmācības sistēmas, kā arī uz realitāti balstītu mācīšanos, vienlaikus uzlabojot to atbilstību pašreizējām un prognozētajām darba tirgus vajadzībām; turklāt norāda uz ikdienējas mācīšanās vidē iegūtu prasmju un kompetenču nozīmi un aicina dalībvalstis izveidot ikdienējo prasmju validēšanas sistēmas, jo īpaši attiecībā uz tādām prasmēm, kas iegūtas brīvprātīgās darbībās; |
| --- | --- |

6.

| 7. | piekrīt Komisijas viedoklim, ka pašreizējai ekonomikas izaugsmei vajadzētu nodrošināt ieguldījumu pārcelšanu uz Eiropas rūpniecības, transporta un enerģētikas sistēmu dekarbonizācijas programmas sākumposmu; aicina Komisiju un dalībvalstis intensīvāk strādāt, lai nodrošinātu pareizajam prasmju kopumam atbilstīgu un pieejamu apmācību, tostarp atbalstītu uzņēmumus, kuros veic darbaspēka apmācību, pārkvalifikāciju un kvalifikācijas paaugstināšanas pasākumus, kā arī izglītības un apmācības sistēmu jaunu pielāgošanu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | norāda, ka dažās dalībvalstīs bezdarba līmenis joprojām ir augsts, jo nav izaugsmes un ir strukturālas nepilnības, ko lielā mērā rada neefektīvs un daudzos gadījumos neelastīgs darba tirgus tiesiskais regulējums; |
| --- | --- |

8.

| 9. | norāda, ka, neraugoties uz uzlabojumiem, ekonomikas atveseļošanas un progresa ziņā gan dalībvalstu, gan reģionu starpā ir vērojamas būtiskas atšķirības, kuru cēlonis ir iepriekšējās strukturālas nepilnības vairākās dalībvalstīs, proti, nodarbinātības un ražīguma jomās; šajā ziņā uzskata, ka ar pakāpenisku konverģenci visā ES ir jānovērš arī atšķirības dalībvalstīs, jo, tā kā daudzas politikas nostādnes un pakalpojumi tiek nodrošināti reģionālā līmenī, reģionālās atšķirības ietekmē Eiropas izaugsmes potenciālu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzskata — ja sociālajam pīlāram pievienoto rezultātu pārskatu izmanto kā norādes politikas ieteikumiem, to vajadzētu izmantot arī kā piemēru atsevišķu valstu snieguma līdzīgai analīzei saistībā ar vides un klimata pārmaiņu politiku, lai minēto politiku varētu novērtēt vienlīdz stingri; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina Komisiju un dalībvalstis rūpīgi analizēt darba ņēmēju nabadzības problēmu un ierosināt risinājumus gan ES, gan valstu līmenī, lai izskaustu šo sarežģīto problēmu; uzskata, ka nekavējoties un saskaņoti jārīkojas, lai pagrieztu pretējā virzienā šo tendenci, kas draud sadrumstalot sociālo kohēziju un paaudžu solidaritāti; atkārtoti pauž bažas par nabadzības un sociālās atstumtības riskam pakļauto cilvēku lielo skaitu, lai gan šai problēmai ir tendence samazināties; jo īpaši pauž bažas par bērnu nabadzības augsto līmeni, nabadzību laukos, kā arī nabadzību vecumdienās, kas daudz lielākā mērā skar sievietes; prasa Komisijai un dalībvalstīm pieņemt visus nepieciešamos pasākumus, lai būtiski samazinātu nabadzību, jo īpaši bērnu nabadzību; aicina Komisiju un dalībvalstis atzinīgāk vērtēt NVO, nabadzības apkarošanas un sociālās iekļaušanas organizāciju un cilvēku, kuri paši piedzīvojuši nabadzību, veikto darbu un gūto pieredzi, mudinot viņus piedalīties labas prakses apmaiņā; norāda, ka augsts nevienlīdzības līmenis samazina ekonomikas rezultātus un ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes potenciālu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atgādina, ka pienācīgas algas ir svarīgs faktors ne tikai sociālās kohēzijas ziņā, bet arī spēcīgas ekonomikas un ražīga darbaspēka saglabāšanai; aicina dalībvalstis īstenot pasākumus, lai uzlabotu darbvietu kvalitāti un samazinātu darba samaksas atšķirības, tostarp paaugstinātu minimālo darba algu, attiecīgā gadījumā arī nosakot pienācīgu minimālās algas līmeni; šajā ziņā prasa izstrādāt politiku, kura ievēro, veicina un pastiprina sarunas par darba koplīguma slēgšanu un darba ņēmēju ietekmi algu noteikšanas sistēmās, jo tam ir būtiska nozīme augstu darba apstākļu standartu nodrošināšanā; uzskata, ka tas viss būtu jādara ar mērķi atbalstīt kopējo pieprasījumu un ekonomikas atveseļošanos, mazinot algu atšķirības un apkarojot nodarbinātu personu nabadzību; šajā ziņā uzsver, ka Eiropas tiesību aktos un politikas nostādnēs ir jāņem vērā arodbiedrību tiesības un brīvības, tiem jāatbilst koplīgumiem un jānodrošina vienlīdzīga attieksme pret darba ņēmējiem; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzsver — lai gan bezdarba līmenis ES ir sasniedzis viszemāko līmeni, brīvo darbvietu rādītājs Savienībā 2018. gadā bija 2,2 %, paaugstinoties no 1,9 % 2017. gadā; ar bažām norāda, ka prasmju neatbilstība ir ievērojama; atgādina, ka dalībvalstu uzdevums ir garantēt kvalitatīvas izglītības un apmācības pieejamību; aicina dalībvalstis par prioritāti noteikt publiskos ieguldījumus, lai nodrošinātu, ka ikviens cilvēks var izmantot tiesības uz kvalitatīvu un iekļaujošu izglītību un apmācību; uzskata, ka profesionālā orientācija un apmācība var sekmēt ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi; uzsver, ka prasmju un kvalifikāciju savienošana ar darba iespējām ir konkurētspējīga ES darba tirgus izveides priekšnosacījums, un tā būtu jāpanāk, sekmējot ciešāku sadarbību starp izglītības sistēmām, uzņēmumiem un arodbiedrībām, piemēram, veicinot duālo izglītību, māceklību, mācīšanos darbvietā un reālajā dzīvē balstītu mācīšanos visos izglītības veidos un līmeņos, tostarp augstākajā izglītībā; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina Komisiju turpināt atbalstīt darbvietu mobilitātes portālu EURES un citas programmas, kuras sekmē izglītības un apmācības mobilitāti; norāda, ka kvalifikāciju savstarpēja atzīšana vairo nodarbinātības iespējas, jo īpaši valstīs ar augstiem brīvo darbvietu rādītājiem; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, ka ilgtermiņa bezdarbnieku integrācija, izmantojot individuāli pielāgotus pasākumus, ir izšķirošs faktors cīņā pret nevienlīdzību, nabadzību un sociālo atstumtību un galu galā palīdzēs nodrošināt valsts sociālā nodrošinājuma sistēmu ilgtspēju; šajā ziņā aicina veidot darba tirgus vajadzībām atbilstīgākas prasmes, kā arī ievērojami palielināt ar darbu saistītas praktiskas apmācības īpatsvaru, lai sasniegtu nodarbinātības mērķi; uzskata, ka ir jāņem vērā šo iedzīvotāju sociālā situācija un viņu vajadzības, jo īpaši pietiekamu ienākumu, pienācīga mājokļa, sabiedriskā transporta, veselības un bērnu aprūpes ziņā, kā arī Eiropas līmenī jānodrošina labāka valstu līmenī īstenotās politikas pārraudzība; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina dalībvalstis nodrošināt, ka jaunieši NEET situācijā, tostarp jaunieši, kuriem ir invaliditāte un kuriem ir sarežģītas vajadzības, atbilstīgi Eiropas Komisijas un Eiropas Revīzijas palātas ieteikumiem var reāli un jēgpilni izmantot Garantijas jauniešiem sniegtās iespējas un gūt no tām labumu; uzsver, ka ir svarīgi novērst pašreizējās nepilnības, kas ietekmē piedāvājumu kvalitāti un informētību par šo shēmu; uzskata, ka ir jāiegulda intensīvākas pūles, lai izveidotu kvalitātes standartus, pastāvīgi nodrošinātu lielāku finansiālo atbalstu, izmantojot gan ES finansēšanas instrumentus, gan valstu budžeta līdzekļus, un nodrošinātu jauniešu un jauniešu organizāciju jēgpilnu iesaisti Garantijas jauniešiem pasākumu izstrādē, īstenošanā un pārraudzībā; uzsver — ir jāatzīst, ka vecuma kritērija dēļ vairāki bezdarbnieki vai jaunībā nepietiekami nodarbinātas personas nav iekļauti pasākumos, kuri bija paredzēti jaunajiem darba ņēmējiem, tāpēc šiem cilvēkiem ir jādod iespēja atjaunināt savas prasmes; uzsver, ka izglītība ir svarīgs faktors, kas novērš nabadzības iespējamību; uzskata, ka izglītības iestādēs izšķiroša nozīme ir pastiprinātai tādu pamatprasmju apmācībai kā digitālo plašsaziņas līdzekļu lietošana un programmēšanas pamatzināšanas; šajā ziņā uzsver ka izglītības iestādēs ir vajadzīgs pienācīgs tehniskais aprīkojums un attiecīga digitālā infrastruktūra; aicina dalībvalsti, lieki nekavējoties, ieviest duālās izglītības sistēmu, kas ES ir nostiprinājusies kā vadošais modelis, vienlaikus atzīstot, ka tā ir jāpielāgo jau esošajām dalībvalstu sistēmām; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, ka ir svarīgi uzraudzīt, cik liela no kopskaita ir to iedzīvotāju procentuālā daļa, kurus pieskaita pie NEET un kuru vecums ir no 15 līdz 24 gadiem, kā arī citus papildu rādītājus, un īpašu uzmanību pievērst jaunietēm un meitenēm, jo dzimumu tvērumā ievērojami atšķiras to jauniešu īpatsvars, kuri nemācās, nestrādā un neapgūst arodu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | norāda, ka ES joprojām cieš no strukturālām problēmām, kuras jārisina; atzīst, ka taupības pasākumi nav spējuši nodrošināt ilgtspējīgus risinājumus šīm problēmām; uzsver, ka ir būtiski svarīgi stimulēt iekšzemes pieprasījumu, veicinot valsts un privātos ieguldījumus, kā arī atbalstot sociāli un ekonomiski līdzsvarotas strukturālās reformas, kas mazina nevienlīdzību un atbalsta kvalitatīvas un iekļaujošas darbvietas, ilgtspējīgu izaugsmi un sociālos ieguldījumus, kā arī atbildīgu fiskālo konsolidāciju, tādējādi sekmējot virzību uz plašāku kohēziju un augšupējas sociālās konverģences vidi uzņēmumiem un valsts pārvaldei, lai radītu vairāk kvalitatīvu darbvietu, vienlaikus līdzsvarojot sociālās un ekonomiskās dimensijas; uzsver, ka šīs prioritātes tiks īstenotas tikai tad, ja ieguldījumi cilvēkkapitālā kopējā stratēģijā būs atzīti par prioritāti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzsver, ka sociāli atbildīgu reformu pamatā ir jābūt solidaritātei, integrācijai, sociālajam taisnīgumam un taisnīgam bagātības sadalījumam, tādējādi izveidojot modeli, kas nodrošina vienlīdzību un sociālo aizsardzību, aizsargā neaizsargātas iedzīvotāju grupas un uzlabo visu iedzīvotāju dzīves līmeni; turklāt uzsver, ka Savienības ekonomikas politikas programmas ir jāpārorientē uz sociālo tirgus ekonomiku; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina Komisiju veikt ietekmes uz dzimumu līdztiesību novērtējumu attiecībā uz strukturālajām reformām; |
| --- | --- |

20.

| 21. | aicina Komisiju un visas dalībvalstis ierosināt un/vai nostiprināt regulējumu, ko piemērotu jaunajiem nodarbinātības veidiem; šajā ziņā pauž bažas par to, kā regulējumā tiks ietverti nestandarta darba ņēmēji un pašnodarbinātie, kuriem bieži vien nav pilnīgas piekļuves sociālās aizsardzības sistēmai; aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt un veicināt pasākumus, kuru efektivitāte nedeklarēta darba samazināšanā ir pierādīta, tādējādi dodot iespēju atzīt to personu darba tiesības, kuras ir nodarbinātas mājsaimniecībā un nodrošina aprūpi, un uzlabot darba apstākļus; aicina dalībvalstis un Komisiju aizliegt nulles stundu darba līgumus; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aicina dalībvalstis, cieši sadarbojoties ar valstu nodarbinātības dienestiem, sociālajiem partneriem un citām attiecīgajām ieinteresētajām personām, tostarp attiecīgos gadījumos pilsonisko sabiedrību, palielināt aktīva darba tirgus politikas tvērumu un efektivitāti, tostarp padarot to vairāk vērstu uz rezultātiem; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver, cik svarīga ir labklājības sistēmu automātiskās stabilizācijas dimensija, lai absorbētu ārēju faktoru, piemēram, recesijas, izraisītos sociālā šoka viļņus; tādēļ aicina dalībvalstis ieviest politikas programmas, lai atjaunotu nodarbinātības drošību, garantējot proaktīvu aizsardzību, tostarp atlaišanas gadījumā; turklāt aicina dalībvalstis, ņemot vērā SDO Ieteikumu Nr. 202 par sociālās aizsardzības minimumu, nodrošināt un palielināt ieguldījumus sociālās aizsardzības sistēmās, lai garantētu nabadzības un nevienlīdzības apkarošanu un novēršanu, vienlaikus nodrošinot šo sistēmu ilgtspēju; |
| --- | --- |

23.

| 24. | aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt centienus, lai darba tirgū iekļautu vairāk cilvēku ar invaliditāti, novēršot likumdošanas šķēršļus, lai radītu stimulus viņu nodarbinātībai un nodrošinātu darbavietu pieejamību, plašāk izmantojot jaunās atbalsta tehnoloģijas, lai nodrošinātu, piemēram, personām ar invaliditāti saziņas un mobilitātes iespējas; turklāt aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt centienus, lai darba tirgū vēl vairāk iekļautu tās personu grupas, kuras ir vistālāk no darba tirgus, piemēram, vientuļos vecākus, neformālos aprūpētājus, cilvēkus ar ilgstošu slimību, invaliditāti, veselības problēmām vai sarežģītām hroniskām slimībām, migrantus un bēgļus, kā arī cilvēkus no etniskajām vai reliģiskajām minoritātēm; aicina dalībvalstis pastiprināt centienus, lai pilnveidotu darba ņēmēju prasmes un sekmētu pienācīgas kvalitātes darbvietu izveidi, tādējādi radot kvalitatīvu nodarbinātību; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka visi romu iekļaušanas pasākumi ir saskaņā ar vispārējiem principiem, kuri izklāstīti saskaņotajās romu integrācijas valsts stratēģijās; |
| --- | --- |

25.

| 26. | norāda, ka mikrouzņēmumi un mazie un vidējie uzņēmumi (MMVU) ir ārkārtīgi svarīgi ilgtspējīgai un iekļaujošai attīstībai, ekonomikas izaugsmei un darbvietu radīšanai Eiropā; aicina pastiprināt atbalstu, lai MMVU saviem darbiniekiem varētu rīkot atbilstīgu apmācību; aicina Komisiju un dalībvalstis politikas veidošanas procesā vairāk un labāk ņemt vērā MMVU intereses, izstrādājot pareizu tiesisko regulējumu uzņēmumiem, tostarp mazajiem uzņēmumiem un mikrouzņēmumiem, lai radītu darbvietas, piemēram, īstenojot lietpratīgu regulējumu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt centienus nodrošināt taisnīgākas nodokļu sistēmas, tostarp digitālajā ekonomikā, jo tas ir priekšnosacījums labvēlīgākas iekļaušanas veicināšanai; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pauž bažas par to, ka gada izaugsmes pētījumā darba un privātās dzīves līdzsvaram ir pievērsta pārāk maza uzmanība; aicina dalībvalstis un Komisiju veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai uzlabotu darba un privātās dzīves līdzsvaru un veicinātu dzimumu līdztiesību; prasa izstrādāt pieejamus un cenas ziņā pieņemamus augstas kvalitātes aprūpes pakalpojumus visā dzīves ciklā, kā arī bērnu aprūpes un agrīnās izglītības pakalpojumus, vienlaikus turpinot tiekties sasniegt 2002. gadā Barselonā izvirzītos mērķus bērnu aprūpes jomā, un nodrošināt tiesību aktus, ar ko veicina elastīgu darba režīmu; prasa atzīt neformālos aprūpētājus, kā arī nodrošināt labākus darba apstākļus un atbilstīgus atbalsta un atzīšanas veidus neformāliem aprūpētājiem, kuri ES veic lielāko aprūpes daļu, ar tādiem pasākumiem kā, piemēram, iekļaušana vecuma pensijas un sociālā nodrošinājuma sistēmā, kā arī apmācības un ikdienējo prasmju atzīšana; aicina popularizēt elastīgus darba režīmus un iespēju izmantot priekšrocības, ko sniedz grūtniecības un dzemdību atvaļinājums, paternitātes, bērna kopšanas un aprūpētāja atvaļinājums; atzīst, ka šai problēmai ir vajadzīga visaptveroša pieeja, un aicina dalībvalstis nekavējoties pievērsties tās risināšanai; pauž stingru nostāju, ka ir svarīgi pieņemt direktīvu par vecāku un aprūpētāju darba un privātās dzīves līdzsvaru, lai panāktu labāku darba un privātās dzīves līdzsvaru; |
| --- | --- |

28.

| 29. | aicina dalībvalstis uzlabot dzimumu līdztiesību attiecīgajās nozarēs un uzņēmumos, vienlaikus īpašu uzmanību pievēršot sievietēm ar invaliditāti, jo viņas darba tirgū ir sevišķi neaizsargātas; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pauž bažas par to, ka darba tirgus ir vertikāli un horizontāli nošķirts visā ES, ka pastāv sieviešu un vīriešu darba samaksas un pensiju atšķirības un ka maz sieviešu ir iesaistītas lēmumu pieņemšanā; uzsver, ka sieviešu nodarbinātības līmenis joprojām ir zemāks nekā vīriešu nodarbinātības līmenis; turklāt uzsver, ka šīs nodarbinātības līmeņa atšķirības īpaši izteiktas ir to sieviešu vidū, kuras ir mātes un kurām ir aprūpes pienākumi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, lai konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos, stabilitātes un konverģences programmās un valstu reformu programmās tiktu iekļauta integrēta pieeja dzimumu līdztiesības nodrošināšanai, ieviešot kvalitatīvus mērķus un pasākumus, ar ko pievēršas pastāvīgajām dzimumu aspektu atšķirībām, un aicina sistemātiski piemērot dzimumu līdztiesības principa ievērošanu budžeta plānošanā; |
| --- | --- |

31.

| 32. | aicina dalībvalstis savās valsts reformu programmās (VRP) noteikt īpašus kvantitatīvus mērķus attiecībā uz sieviešu nodarbinātību kopumā; |
| --- | --- |

32.

| 33. | aicina Komisiju un Padomi stratēģijā “Eiropa 2020” iekļaut dzimumu līdztiesības pīlāru un visaptverošu dzimumu līdztiesības mērķuzdevumu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | aicina Komisiju iekļaut dzimumu līdztiesības indeksu kā vienu no Eiropas pusgada rīkiem, ar ko uzraudzīt virzību uz mērķrādītāju sasniegšanu nodarbinātības un sociālajā jomā; |
| --- | --- |

34.

| 35. | aicina Komisiju un dalībvalstis pastāvīgi pievērst uzmanību sieviešu līdzdalībai darba tirgū; turklāt aicina dalībvalstis izbeigt Direktīvas par sieviešu pārstāvību valdēs bloķēšanu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | aicina dalībvalstis un Komisiju novērst visus šķēršļus sieviešu līdzdalībai darba tirgū un atcelt visus neobjektīvos nodokļu režīmus, kuru atšķirības izriet no dzimumiem, un citus stimulus, kas rada dzimumu nevienlīdzību; |
| --- | --- |

36.

| 37. | prasa īstenot politiku, ar ko atbalsta uzņēmējdarbību sieviešu vidū, nodrošinot viņām piekļuvi finansējumam un uzņēmējdarbības iespējām, sniedzot atbilstīgu apmācību un ieviešot pasākumus, kas nodrošinātu darba un privātās dzīves līdzsvaru; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzsver, ka joprojām ir diskriminācija dzimuma dēļ, par ko liecina vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirības (darbinieku vīriešu vidējā bruto izpeļņa stundā ir par aptuveni 16 % lielāka nekā sievietēm) un vīriešu un sieviešu vecuma pensijas atšķirība, kas ir 37 %; uzsver, ka vecuma pensijas atšķirība, kas ir svarīgākais dzimumu nevienlīdzības rādītājs, ir saistīta ar nepietiekamo sieviešu skaitu labi apmaksātās nozarēs, diskrimināciju darba tirgū un to sieviešu augsto īpatsvaru, kuras strādā nepilna darba laika darbu, un ir saistīta ar to, ka trūkst pienācīgu mehānismu, kas palīdzētu saskaņot vīriešu un sieviešu pienākumus darbā un ģimenes dzīvē; |
| --- | --- |

38.

| 39. | atgādina, ka saistībā ar pārmaiņām iedzīvotāju vecumsastāvā un tādējādi dzīves ilguma palielināšanās dēļ ir jāpielāgo pensiju sistēmas un dažās dalībvalstīs ir jāīsteno attiecīgas reformas, lai nodrošinātu ilgtspējīgas un pienācīgas pensijas; atkārtoti aicina pensiju sistēmās ieviest aprūpes kredītus, lai kompensētu cilvēku zaudētās iemaksas saistībā ar bērnu aprūpes un ilglaicīgas aprūpes pienākumiem, kā līdzekli, ko izmantot, lai samazinātu vīriešu un sieviešu darba samaksas un pensiju atšķirības un aizsargāt taisnīgumu paaudžu starpā; aicina ES un dalībvalstis sadarbībā ar sociālajiem partneriem un dzimumu līdztiesības organizācijām izveidot un īstenot politiku sieviešu un vīriešu darba samaksu un pensiju atšķirību novēršanai; aicina dalībvalstis papildināt šos centienus ar periodiski veiktiem algu apsekojumiem; atgādina par Eiropadomes aicinājumu izmantot dzimumu līdztiesības gada ziņojumus Eiropas pusgada kontekstā, lai palielinātu dzimumu līdztiesības aspekta iekļaušanu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzsver, ka vispārēja piekļuve valsts, solidārajām un pienācīgām pensionēšanās un vecuma pensijām ir jānodrošina visiem; apzinās dalībvalstu grūtības stiprināt pensiju sistēmu ilgtspēju, tomēr uzsver, ka ir svarīgi šajās sistēmās aizsargāt solidaritāti; uzskata, ka labākais veids, kā nodrošināt ilgtspējīgas, drošas un atbilstīgas pensijas sievietēm un vīriešiem, ir paaugstināt vispārējo nodarbinātības līmeni un nodrošināt kvalitatīvākas darbvietas visās vecuma grupās, uzlabot darba un nodarbinātības apstākļus un veikt nepieciešamos papildu publiskos izdevumus; uzskata, ka pensiju sistēmu reformās cita starpā būtu jākoncentrējas uz faktisko pensionēšanās vecumu un būtu jāatspoguļo darba tirgus tendences, dzimstības rādītāji, veselības un labklājības situācija, darba apstākļi un demogrāfiski ekonomiskās slodzes koeficients; uzskata, ka šādās reformās ir jāņem vērā arī situācija, kādā Eiropā ir miljoniem strādājošo, īpaši sievietes, jaunieši un pašnodarbinātas personas, kuras cieš no nedrošas, netipiskas nodarbinātības, piespiedu bezdarba periodiem un saīsināta darba laika; |
| --- | --- |

40.

| 41. | norāda, ka sociālie un veselības aprūpes pakalpojumi ir svarīgi, lai palīdzētu cīņā pret nabadzību un sociālo atstumtību, un aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt ieguldījumu un fiskālo telpu, lai izveidotu minētos pakalpojumus un nodrošinātu, ka tie ir cenas ziņā pieņemami, pieejami un ļoti kvalitatīvi; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pauž nožēlu, ka galvenajās 2019. gada politikas prioritātēs nav iekļauta mājokļu krīze, un aicina Komisiju un dalībvalstis labāk izmantot pusgadu, lai pārraudzītu un atbalstītu progresu jautājumā par mājokļu pieejamību un bezpajumtniecību, jo tās ir milzīgas problēmas, kas rada bažas; aicina Komisiju atbilstīgi Eiropas sociālo tiesību pīlāra 19. principam vispirms sociālo rezultātu pārskatā iekļaut Eiropas Savienības statistikas attiecībā uz ienākumiem un dzīves apstākļiem (EU-SILC) mājokļa izmaksu pārmērīga sloga rādītāju; uzsver, ka augstais pārapdzīvotības rādītājs jauniešu starpā (15–29 gadus veci jaunieši) negatīvi ietekmē izglītību, personīgo un profesionālo attīstību un dzīves kvalitāti; uzskata, ka par prioritāti būtu jāizvirza valsts finansējumu piešķiršana jauniešiem, kuri nedzīvo pienācīgos apstākļos; |
| --- | --- |

42.

| 43. | uzskata, ka kohēzijas politika kā viena no galvenajām Eiropas Savienības ieguldījumu politikas jomām ir uzskatāmi parādījusi, kā tā ir efektīvs instruments, ar ko uzlabot sociālo kohēziju un mazināt nevienlīdzību; mudina dalībvalstis pilnībā izmantot Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanai pieejamos līdzekļus; |
| --- | --- |

43.

| 44. | atkārtoti aicina Komisiju atbalstīt dalībvalstis, lai tās vairāk izmantotu struktūrfondus, veicot ieguldījumus publiskās aprūpes struktūrās un bērnu, vecu cilvēku un citu apgādājamo aprūpes pakalpojumos, kas ļautu sievietēm atgriezties darba tirgū un panākt darba un privātās dzīves līdzsvaru; |
| --- | --- |

44.

| 45. | atgādina, ka gada izaugsmes pētījumā ir pausts atbalsts vairākām sociālo ieguldījumu jomām, tostarp veselības aprūpei, ilgtermiņa aprūpes sistēmām un valsts mājokļiem; uzsver, ka Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja aizstāvēja daudzos rūpīgi plānotu, efektīvu, lietderīgu un uz nākotni vērstu sociālo ieguldījumu pozitīvos aspektus; |
| --- | --- |

45.

| 46. | aicina dalībvalstis, Komisiju un Eiropas Parlamentu atzinīgāk vērtēt NVO zināšanas sociālajā jomā un pusgada procesā vairāk sekmēt pilsonisko dialogu, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību 11. pantā; |
| --- | --- |

46.

| 47. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0484.

(2)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0464.

(3)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0432.

(4)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0078.

(5)  Sk. ESAO ziņojumu (“Apvienot centienus: kāpēc no nevienlīdzības mazināšanas ieguvēji būtu visi?”, 2015. gads) un IVF ziņojumu par ienākumu nevienlīdzības cēloņiem un sekām, 2015. gada jūnijs.

---

Ceturtdiena, 2019. gada 14. marta

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/83 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/83

---

P8_TA(2019)0203

Cilvēktiesību stāvoklis Kazahstānā

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. marta rezolūcija par cilvēktiesību stāvokli Kazahstānā (2019/2610(RSP))

(2021/C 23/13)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 2017. gada 12. decembra rezolūciju par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Padziļinātu partnerības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kazahstānas Republiku, no otras puses (1), un ņemot vērā 2016. gada 10. marta rezolūciju par vārda brīvību Kazahstānā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 12. decembra rezolūciju par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Padziļinātu partnerības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kazahstānas Republiku, no otras puses (1), un ņemot vērā 2016. gada 10. marta rezolūciju par vārda brīvību Kazahstānā (2),

| — | ņemot vērā 2017. gada 12. decembra normatīvo rezolūciju par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Padziļinātu partnerības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kazahstānas Republiku, no otras puses (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 12. decembra normatīvo rezolūciju par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Padziļinātu partnerības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kazahstānas Republiku, no otras puses (3),

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Kazahstānu, tostarp 2013. gada 18. aprīļa rezolūciju (4), 2012. gada 15. marta rezolūciju (5) un 2009. gada 17. septembra rezolūciju par Yevgeny Zhovtis lietu Kazahstānā (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Kazahstānu, tostarp 2013. gada 18. aprīļa rezolūciju (4), 2012. gada 15. marta rezolūciju (5) un 2009. gada 17. septembra rezolūciju par Yevgeny Zhovtis lietu Kazahstānā (6),

| — | ņemot vērā 2015. gada 21. decembrī Astanā parakstīto Padziļināto partnerības un sadarbības nolīgumu (EPCA), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 21. decembrī Astanā parakstīto Padziļināto partnerības un sadarbības nolīgumu (EPCA),

| — | ņemot vērā 2011. gada 15. decembra rezolūciju par ES panākto progresu Vidusāzijas stratēģijas īstenošanā (7) un 2016. gada 13. aprīļa rezolūciju par ES un Vidusāzijas stratēģijas īstenošanu un pārskatīšanu (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 15. decembra rezolūciju par ES panākto progresu Vidusāzijas stratēģijas īstenošanā (7) un 2016. gada 13. aprīļa rezolūciju par ES un Vidusāzijas stratēģijas īstenošanu un pārskatīšanu (8),

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 22. jūnija un 2017. gada 19. jūnija secinājumus par ES stratēģiju Vidusāzijai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 22. jūnija un 2017. gada 19. jūnija secinājumus par ES stratēģiju Vidusāzijai,

| — | ņemot vērā ES un Kazahstānas ikgadējos cilvēktiesību dialogus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Kazahstānas ikgadējos cilvēktiesību dialogus,

| — | ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā 2015. gada 21. decembrī Eiropas Savienība un Kazahstāna parakstīja Padziļinātu partnerības un sadarbības nolīgumu (EPCA), lai iedibinātu plašu satvaru ciešākam politiskajam dialogam un sadarbībai iekšlietās un tieslietās, kā arī daudzās citās jomās; tā kā šajā nolīgumā stingri uzsvērti tādi elementi kā demokrātija un tiesiskums, cilvēktiesības un pamatbrīvības, tirgus ekonomikas un ilgtspējīgas attīstības principi un sadarbība ar pilsonisko sabiedrību, tostarp pilsoniskās sabiedrības iesaistīšana valsts politikas veidošanā; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2015. gada 21. decembrī Eiropas Savienība un Kazahstāna parakstīja Padziļinātu partnerības un sadarbības nolīgumu (EPCA), lai iedibinātu plašu satvaru ciešākam politiskajam dialogam un sadarbībai iekšlietās un tieslietās, kā arī daudzās citās jomās; tā kā šajā nolīgumā stingri uzsvērti tādi elementi kā demokrātija un tiesiskums, cilvēktiesības un pamatbrīvības, tirgus ekonomikas un ilgtspējīgas attīstības principi un sadarbība ar pilsonisko sabiedrību, tostarp pilsoniskās sabiedrības iesaistīšana valsts politikas veidošanā;

| B. | tā kā Kazahstāna 2012. gada martā pievienojās Eiropas Padomes komisijai “Demokrātija caur tiesībām” (Venēcijas komisijai); |
| --- | --- |

B.

tā kā Kazahstāna 2012. gada martā pievienojās Eiropas Padomes komisijai “Demokrātija caur tiesībām” (Venēcijas komisijai);

| C. | tā kā šķiet, ka Kazahstānas valdība nav spērusi nekādus soļus, lai pārskatītu plaši formulētos noteikumus Kriminālkodeksa 174. pantā, ar ko aizliedz kūdīšanu un sociālām, nacionālām un cita veida nesaskaņām, un 274. pantā, ar ko aizliedz izplatīt viltus ziņas, taču Kazahstānas valdība vēl aizvien turpina piemērot šos noteikumus, lai apsūdzētu un ieslodzītu pilsoniskās sabiedrības aktīvistus un žurnālistus; |
| --- | --- |

C.

tā kā šķiet, ka Kazahstānas valdība nav spērusi nekādus soļus, lai pārskatītu plaši formulētos noteikumus Kriminālkodeksa 174. pantā, ar ko aizliedz kūdīšanu un sociālām, nacionālām un cita veida nesaskaņām, un 274. pantā, ar ko aizliedz izplatīt viltus ziņas, taču Kazahstānas valdība vēl aizvien turpina piemērot šos noteikumus, lai apsūdzētu un ieslodzītu pilsoniskās sabiedrības aktīvistus un žurnālistus;

| D. | tā kā Kazahstānā palielinājies politieslodzīto skaits; tā kā 2016. gadā dažādos Kazahstānas reģionos notika miermīlīgi mītiņi pret grozījumiem Zemes kodeksā, un tika aizturēti vairāk nekā 1 000 mītiņu dalībnieki (tostarp 55 žurnālisti), no kuriem vairāk nekā 30 tika apcietināti; tā kā ANO Darba grupa patvaļīgas aizturēšanas jautājumos atzina, ka notikusi patvaļīga aizturēšana, liegta piekļuve lietas taisnīgai iztiesāšanai un atsevišķos gadījumos rupji pārkāptas cilvēktiesības; tā kā pilsoniskās sabiedrības aktīvists Maks Bokayev izcieš cietumsodu par leģitīmu līdzdalību miermīlīgā masu mītiņā; |
| --- | --- |

D.

tā kā Kazahstānā palielinājies politieslodzīto skaits; tā kā 2016. gadā dažādos Kazahstānas reģionos notika miermīlīgi mītiņi pret grozījumiem Zemes kodeksā, un tika aizturēti vairāk nekā 1 000 mītiņu dalībnieki (tostarp 55 žurnālisti), no kuriem vairāk nekā 30 tika apcietināti; tā kā ANO Darba grupa patvaļīgas aizturēšanas jautājumos atzina, ka notikusi patvaļīga aizturēšana, liegta piekļuve lietas taisnīgai iztiesāšanai un atsevišķos gadījumos rupji pārkāptas cilvēktiesības; tā kā pilsoniskās sabiedrības aktīvists Maks Bokayev izcieš cietumsodu par leģitīmu līdzdalību miermīlīgā masu mītiņā;

| E. | tā kā Kazahstānas valdība sadarbojās ar Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) augsta līmeņa misiju un apņēmās īstenot ceļvedi SDO pausto bažu risināšanai, taču nav veikusi nozīmīgus pasākumus, lai šo ceļvedi īstenotu, piemēram, grozītu arodbiedrību likumu; tā kā Kazahstānas valdība nav arī īstenojusi agrākos SDO Standartu piemērošanas komitejas ieteikumus, lai pārskatītu arodbiedrību likumu un Darba kodeksu un veiktu visus nepieciešamos pasākumus nolūkā panākt, ka Kazahstānas Neatkarīgo arodbiedrību konfederācija (CITUK) un tās struktūras pilnībā spēj īstenot savas biedrošanās tiesības; |
| --- | --- |

E.

tā kā Kazahstānas valdība sadarbojās ar Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) augsta līmeņa misiju un apņēmās īstenot ceļvedi SDO pausto bažu risināšanai, taču nav veikusi nozīmīgus pasākumus, lai šo ceļvedi īstenotu, piemēram, grozītu arodbiedrību likumu; tā kā Kazahstānas valdība nav arī īstenojusi agrākos SDO Standartu piemērošanas komitejas ieteikumus, lai pārskatītu arodbiedrību likumu un Darba kodeksu un veiktu visus nepieciešamos pasākumus nolūkā panākt, ka Kazahstānas Neatkarīgo arodbiedrību konfederācija (CITUK) un tās struktūras pilnībā spēj īstenot savas biedrošanās tiesības;

| F. | tā kā 2018. gada maijā no apcietinājuma atbrīvoja arodbiedrību aktīvistus Nurbek Kushakbaev un Amin Eleusinov, taču viņiem liedza iesaistīties arodbiedrību aktivitātēs; tā kā aktīviste Larisa Kharkova saskaras ar līdzīgiem ierobežojumiem, kā arī pastāvīgi cieš no tiesu iestāžu aizskarošas izturēšanās, un notiek kriminālizmeklēšana pret vēl vienu arodbiedrību aktīvisti Erlan Baltalay no Šimkentas, kurai izvirzītas apšaubāmas apsūdzības; |
| --- | --- |

F.

tā kā 2018. gada maijā no apcietinājuma atbrīvoja arodbiedrību aktīvistus Nurbek Kushakbaev un Amin Eleusinov, taču viņiem liedza iesaistīties arodbiedrību aktivitātēs; tā kā aktīviste Larisa Kharkova saskaras ar līdzīgiem ierobežojumiem, kā arī pastāvīgi cieš no tiesu iestāžu aizskarošas izturēšanās, un notiek kriminālizmeklēšana pret vēl vienu arodbiedrību aktīvisti Erlan Baltalay no Šimkentas, kurai izvirzītas apšaubāmas apsūdzības;

| G. | tā kā jauni NVO reglamentējoši tiesību akti ir padarījuši stingrākus grāmatvedības noteikumus, kurus piemēro pilsoniskās sabiedrības organizācijām; tā kā cilvēktiesību organizācijas tiek pakļautas nodokļu spiedienam saistībā ar dotācijām, kas saņemtas no starptautiskiem līdzekļu devējiem; |
| --- | --- |

G.

tā kā jauni NVO reglamentējoši tiesību akti ir padarījuši stingrākus grāmatvedības noteikumus, kurus piemēro pilsoniskās sabiedrības organizācijām; tā kā cilvēktiesību organizācijas tiek pakļautas nodokļu spiedienam saistībā ar dotācijām, kas saņemtas no starptautiskiem līdzekļu devējiem;

| H. | tā kā reliģijas un ticības brīvība ir nopietni apdraudēta; tā kā varas iestādes reliģisko pārliecību izmanto kā ieganstu patvaļīgai aizturēšanai; tā kā Saken Tulbayev tika ieslodzīts pēc apsūdzībām par “reliģiskā naida kurināšanu”; |
| --- | --- |

H.

tā kā reliģijas un ticības brīvība ir nopietni apdraudēta; tā kā varas iestādes reliģisko pārliecību izmanto kā ieganstu patvaļīgai aizturēšanai; tā kā Saken Tulbayev tika ieslodzīts pēc apsūdzībām par “reliģiskā naida kurināšanu”;

| I. | tā kā 2018. gada 13. martā varas iestādes aizliedza miermīlīgo opozīcijas kustību “Kazahstānas Demokrātiskā izvēle” (DCK) un aizturēja vairāk nekā 500 personu, kuras dažādos veidos apliecināja atbalstu DCK; tā kā pilsoniskie aktīvisti Almat Zhumagulov un dzejnieks Kenzhebek Abishev cietuši no Kazahstānas varas iestāžu cīņas pret DCK un viņiem attiecīgi piespriests 8 un 7 gadu cietumsods; tā kā Ablovas Dzhumayev tika notiesāts uz trim un Aset Abishev un četriem gadiem cietumā par to, ka tiešsaistē kritizēja varas iestādes un pauda atbalstu DCK; |
| --- | --- |

I.

tā kā 2018. gada 13. martā varas iestādes aizliedza miermīlīgo opozīcijas kustību “Kazahstānas Demokrātiskā izvēle” (DCK) un aizturēja vairāk nekā 500 personu, kuras dažādos veidos apliecināja atbalstu DCK; tā kā pilsoniskie aktīvisti Almat Zhumagulov un dzejnieks Kenzhebek Abishev cietuši no Kazahstānas varas iestāžu cīņas pret DCK un viņiem attiecīgi piespriests 8 un 7 gadu cietumsods; tā kā Ablovas Dzhumayev tika notiesāts uz trim un Aset Abishev un četriem gadiem cietumā par to, ka tiešsaistē kritizēja varas iestādes un pauda atbalstu DCK;

| J. | tā kā, neraugoties uz Kazahstānas konstitūcijas garantēto aizsardzību, valstī ļoti tiek ierobežota biedrošanās brīvība, un Likums par sabiedriskajām organizācijām vēl aizvien prasa, lai visas sabiedriskās organizācijas tiktu reģistrētas Tieslietu ministrijā; tā kā 2015. gada decembrī šis likums tika grozīts, un tagad ir jāpilda apgrūtinošas ziņošanas prasības un attiecībā uz finansējumu jāīsteno valsts regulējums, ko nodrošina ar valdības apstiprinātas struktūras starpniecību; tā kā cilvēki, kuri iesaistās nereģistrētu organizāciju aktivitātēs, var ciest no administratīvām sankcijām un kriminālvajāšanas; |
| --- | --- |

J.

tā kā, neraugoties uz Kazahstānas konstitūcijas garantēto aizsardzību, valstī ļoti tiek ierobežota biedrošanās brīvība, un Likums par sabiedriskajām organizācijām vēl aizvien prasa, lai visas sabiedriskās organizācijas tiktu reģistrētas Tieslietu ministrijā; tā kā 2015. gada decembrī šis likums tika grozīts, un tagad ir jāpilda apgrūtinošas ziņošanas prasības un attiecībā uz finansējumu jāīsteno valsts regulējums, ko nodrošina ar valdības apstiprinātas struktūras starpniecību; tā kā cilvēki, kuri iesaistās nereģistrētu organizāciju aktivitātēs, var ciest no administratīvām sankcijām un kriminālvajāšanas;

| K. | tā kā pilsoniskās sabiedrības un cilvēktiesību aktīvisti savā darbībā joprojām cieš no atriebības un ierobežojumiem, piemēram, cilvēktiesību aktīvistei Elena Semenova uzlikts ceļošanas aizliegums par apzinātu viltus ziņu izplatīšanu un aktīviste no Šimkentas Ardak Ashim apsūdzēta par nesaskaņu celšanu, jo sociālajos plašsaziņas līdzekļos izplatījusi kritiskus rakstus, un viņa ar varu ieslodzīta psihiatriskā slimnīcā; tā kā 2018. gada 10. maijā Eiropas Parlamenta delegācijas Kazahstānā vizītes laikā policija pielietoja pārmērīgu spēku pret miermīlīgiem demonstrantiem, kuri centās satikties ar Eiropas Parlamenta deputātiem; tā kā policija aizturēja vairāk nekā 150 cilvēku un vairāk nekā 30 protestētājiem tikai piemērots administratīvais arests; tā kā 2018. gada 17. un 18. septembrī Kazahstānas policija apcietināja vairākus aktīvistus, kuri gribēja tikties ar Eiropas Parlamenta delegācijas locekļiem; |
| --- | --- |

K.

tā kā pilsoniskās sabiedrības un cilvēktiesību aktīvisti savā darbībā joprojām cieš no atriebības un ierobežojumiem, piemēram, cilvēktiesību aktīvistei Elena Semenova uzlikts ceļošanas aizliegums par apzinātu viltus ziņu izplatīšanu un aktīviste no Šimkentas Ardak Ashim apsūdzēta par nesaskaņu celšanu, jo sociālajos plašsaziņas līdzekļos izplatījusi kritiskus rakstus, un viņa ar varu ieslodzīta psihiatriskā slimnīcā; tā kā 2018. gada 10. maijā Eiropas Parlamenta delegācijas Kazahstānā vizītes laikā policija pielietoja pārmērīgu spēku pret miermīlīgiem demonstrantiem, kuri centās satikties ar Eiropas Parlamenta deputātiem; tā kā policija aizturēja vairāk nekā 150 cilvēku un vairāk nekā 30 protestētājiem tikai piemērots administratīvais arests; tā kā 2018. gada 17. un 18. septembrī Kazahstānas policija apcietināja vairākus aktīvistus, kuri gribēja tikties ar Eiropas Parlamenta delegācijas locekļiem;

| L. | tā kā 2018. gada aprīlī spēkā stājās jauni ierobežojoši plašsaziņas līdzekļu un informācijas likuma grozījumi, joprojām tiek bloķēta piekļuve informācijai sociālajos plašsaziņas līdzekļos un notiek kriminālizmeklēšana pret Forbes Kazakhstan un Ratel.kz, kas apsūdzēti par apzinātu viltus ziņu izplatīšanu; tā kā varas iestādes kontrolē un ierobežo sociālo tīklu izmantošanu; tā kā blogeriem un sociālo tīklu lietotājiem piespriests cietumsods, tostarp ieslodzīti Ruslan Ginatullin, Igor Chupina un Igor Sychev; tā kā blogeris Muratbek Tungishbayev tika izraidīts no Kirgizstānas un nodots Kazahstanas iestādēm, kas ir smags tiesību pārkāpums, un Kazahstānā viņš cieta no rupjas apiešanās; |
| --- | --- |

L.

tā kā 2018. gada aprīlī spēkā stājās jauni ierobežojoši plašsaziņas līdzekļu un informācijas likuma grozījumi, joprojām tiek bloķēta piekļuve informācijai sociālajos plašsaziņas līdzekļos un notiek kriminālizmeklēšana pret Forbes Kazakhstan un Ratel.kz, kas apsūdzēti par apzinātu viltus ziņu izplatīšanu; tā kā varas iestādes kontrolē un ierobežo sociālo tīklu izmantošanu; tā kā blogeriem un sociālo tīklu lietotājiem piespriests cietumsods, tostarp ieslodzīti Ruslan Ginatullin, Igor Chupina un Igor Sychev; tā kā blogeris Muratbek Tungishbayev tika izraidīts no Kirgizstānas un nodots Kazahstanas iestādēm, kas ir smags tiesību pārkāpums, un Kazahstānā viņš cieta no rupjas apiešanās;

| M. | tā kā nesodīšana par ieslodzīto un aizdomās turamo spīdzināšanu un sliktu apiešanos ir norma, lai gan valdība ir apņēmusies izskaust spīdzināšanu; tā kā iestādes nav veikušas uzticamu izmeklēšanu saistībā ar aizdomām par spīdzināšanu ieilgušā naftas nozares streika laikā 2011. gadā Žanaozenā; |
| --- | --- |

M.

tā kā nesodīšana par ieslodzīto un aizdomās turamo spīdzināšanu un sliktu apiešanos ir norma, lai gan valdība ir apņēmusies izskaust spīdzināšanu; tā kā iestādes nav veikušas uzticamu izmeklēšanu saistībā ar aizdomām par spīdzināšanu ieilgušā naftas nozares streika laikā 2011. gadā Žanaozenā;

| N. | tā kā Almati prokuratūra nav atradusi ticamus pierādījumus, kas apstiprinātu aizdomas par uzņēmēja Iskander Yerimbetov spīdzināšanu, kuram 2018. gada oktobrī piesprieda septiņus gadus cietumā, apsūdzot par krāpšanu lielā apmērā; tā kā ANO Darba grupa patvaļīgas aizturēšanas jautājumos 2018. gadā secināja, ka viņa apcietināšana un aizturēšana bijusi patvaļīga, prasīja viņu atbrīvot un pauda bažas, ka pirmstiesas apcietinājuma laikā notikusi spīdzināšana; |
| --- | --- |

N.

tā kā Almati prokuratūra nav atradusi ticamus pierādījumus, kas apstiprinātu aizdomas par uzņēmēja Iskander Yerimbetov spīdzināšanu, kuram 2018. gada oktobrī piesprieda septiņus gadus cietumā, apsūdzot par krāpšanu lielā apmērā; tā kā ANO Darba grupa patvaļīgas aizturēšanas jautājumos 2018. gadā secināja, ka viņa apcietināšana un aizturēšana bijusi patvaļīga, prasīja viņu atbrīvot un pauda bažas, ka pirmstiesas apcietinājuma laikā notikusi spīdzināšana;

| O. | tā kā Kazahstānā dzimumu līdztiesību ievērojami apdraud plaši izplatītā vardarbība pret sievietēm un tradicionālās patriarhālās normas un stereotipi; tā kā NVO norāda, ka ne vienmēr tiek ziņots par vardarbību pret sievietēm un ka par šādu vardarbību, kā arī seksuālu aizskaršanu, reti tiek ierosināta krimināllieta; |
| --- | --- |

O.

tā kā Kazahstānā dzimumu līdztiesību ievērojami apdraud plaši izplatītā vardarbība pret sievietēm un tradicionālās patriarhālās normas un stereotipi; tā kā NVO norāda, ka ne vienmēr tiek ziņots par vardarbību pret sievietēm un ka par šādu vardarbību, kā arī seksuālu aizskaršanu, reti tiek ierosināta krimināllieta;

| P. | tā kā LGBTI personas Kazahstānā saskaras ar juridiskām problēmām un diskrimināciju; tā kā seksuālās attiecības gan starp sieviešu, gan vīriešu viena dzimuma personām Kazahstānā ir legālas, taču viena dzimuma partnerattiecības un šādu personu vadītas mājsaimniecības nesaņem tādu pašu tiesisko aizsardzību, kāda ir pieejama precētiem pretēju dzimumu pāriem; |
| --- | --- |

P.

tā kā LGBTI personas Kazahstānā saskaras ar juridiskām problēmām un diskrimināciju; tā kā seksuālās attiecības gan starp sieviešu, gan vīriešu viena dzimuma personām Kazahstānā ir legālas, taču viena dzimuma partnerattiecības un šādu personu vadītas mājsaimniecības nesaņem tādu pašu tiesisko aizsardzību, kāda ir pieejama precētiem pretēju dzimumu pāriem;

| Q. | tā kā Kazahstāna ierindojas 143. vietā no 167. valstīm Pasaules demokrātijas indeksā, tādējādi definējot valsti kā autoritāru režīmu, |
| --- | --- |

Q.

tā kā Kazahstāna ierindojas 143. vietā no 167. valstīm Pasaules demokrātijas indeksā, tādējādi definējot valsti kā autoritāru režīmu,

| 1. | mudina Kazahstānu ievērot savas starptautiskās saistības un ievērot cilvēktiesības un pamatbrīvības; aicina Kazahstānas iestādes izbeigt cilvēktiesību pārkāpumus un visa veida politiskās represijas saskaņā ar EPCA 1., 4., 5. un 235. pantā noteiktajiem principiem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka ES politisko, ekonomisko un kultūras attiecību padziļināšanai ar Kazahstānu jābalstās uz kopīgu apņemšanos ievērot universālas vērtības, jo īpaši demokrātiju, tiesiskumu, labu pārvaldību un cilvēktiesību ievērošanu; sagaida, ka EPCA veicinās tiesiskuma stiprināšanu un visu iedzīvotāju demokrātisko līdzdalību, daudzveidīgāku politisko vidi, labāku darbību, neatkarīgu un objektīvu tiesu varu, lielāku valdības pārredzamību un pārskatatbildību, kā arī darba tiesību aktu uzlabojumus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atzinīgi vērtē vairāku politieslodzīto atbrīvošanu, konkrēti: Vladimir Kozlov, Gyuzyal Baydalinova, Seytkazy Matayev, Edige Batyrov, Yerzhan Orazalinov, Sayat Ibrayev, Aset Matayev, Zinaida Mukhortova, un Žanaozenas naftas rūpniecības darbinieki, kā arī arodbiedrības biedri Amin Eleusinov un Nurbek Kushakbayev, kuru brīvība tomēr ir ierobežota; atzinīgi vērtē lēmumu atbrīvot Ardak Ashim no psihiatriskās klīnikas; nosoda šādu brutālu pasākumu kā sodošu psihiatriju un prasa atsaukt obligāto ambulatoro psihiatrisko ārstēšanu, kas noteikta A. Ashum, un visus obligātos ārstniecības pasākumus pret aktīvisti Natalia Ulasik; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prasa pilnībā reabilitēt un nekavējoties atbrīvot visus pašreiz apcietinājumā esošos aktīvistus un politieslodzītos, jo īpaši Mukhtar Dzhakishev, Maks Bokayev, Iskander Yerimbetov, Aron Atabek, Sanat Bukenov, Makhambet Abzhan un Saken Tulbayev, kā arī atcelt visus pārvietošanās ierobežojumus, kas noteikti citām personām; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mudina Kazahstānas valdību grozīt Kriminālkodeksa 174. pantu par “sociālo, nacionālo, klanu, rasu, klašu vai reliģisko nesaskaņu celšanu” sašaurinot to, lai nepieļautu patvaļīgu vajāšanu, kas ir uzskatāma par cilvēktiesību pārkāpumu, un grozīt Kriminālkodeksa 274. pantu, ar ko plaši aizliedz “izplatīt viltus ziņas”, un atbrīvot aktīvistus, žurnālistus un citas kritiski domājošas personas, kas pašlaik ir aizturētas, pamatojoties uz šiem pantiem; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mudina Kazahstānas valdību izbeigt neatkarīgu arodbiedrību apspiešanu un atcelt tām noteiktos darbības ierobežojumus, pārtraukt politiski motivētas arodbiedrību vadītāju vajāšanas, atcelt Larissa Kharkova, Nurbek Kushakbaev un Amin Eleusinov izvirzītās apsūdzības un ļaut viņiem atsākt darbību arodbiedrībā bez iejaukšanās vai iebiedēšanas; turklāt mudina valdību pievērsties Eiropas Parlamenta paustajām bažām par kriminālizmeklēšanu pret Erlan Baltabay un pārskatīt 2014. gada Arodbiedrību likumu un 2015. gada Darba kodeksu, lai nodrošinātu to atbilstību SDO standartiem; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mudina Kazahstānas valdību īstenot ANO īpašā referenta jautājumos par miermīlīgas pulcēšanās un biedrošanās brīvību ieteikumus un pārskatīt Likumu par sabiedrības apvienību veidošanu un nosacījumus par piekļuvi finansējumam; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mudina Kazahstānas valdību izbeigt visa veida patvaļīgu aizturēšanu, atriebību un aizskaršanu, kas vērsta pret cilvēktiesību aktīvistiem, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un politiskās opozīcijas kustībām, tostarp pret faktiskajiem vai iespējamajiem DVK atbalstītājiem; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mudina Kazahstānas valdību pārskatīt grozījumus plašsaziņas līdzekļu un informācijas likumā, kas stājās spēkā šogad, noteikt moratoriju kriminālsodiem par apmelošanu, veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai jaunajā Kriminālkodeksā atceltu attiecīgos ar apmelošanu saistītos pantus, noteikt ierobežojumus attiecībā uz sodiem neslavas celšanas gadījumā, pārtraukt aizskart un vērsties pret žurnālistiem, kas kritizē valdību, un pārtraukt bloķēt piekļuvi informācijai gan tiešsaistē, gan bezsaistē; |
| --- | --- |

9.

| 10. | prasa rīkoties saistībā ar ANO Cilvēktiesību komitejas, ANO Darba grupas patvaļīgas aizturēšanas jautājumos un ANO īpašā referenta jautājumā par spīdzināšanu paziņojumiem; prasa aizsargāt spīdzināšanā cietušās personas, nodrošināt viņām pienācīgu medicīnisko aprūpi un pienācīgi izmeklēt spīdzināšanas gadījumus; prasa izbeigt Interpola izdošanas procedūru ļaunprātīgu izmantošanu un pārtraukt politiskās opozīcijas pārstāvju vajāšanu; mudina Kazahstānas valdību pildīt savus solījumus ievērot pilnīgas neiecietības politiku attiecībā pret spīdzināšanu un nodrošināt, ka pilnībā tiek izmeklēti iespējami spīdzināšanas gadījumi, tostarp Žanaozenas notikumu sakarā; mudina valdību pārskatīt lietu par Ikander Yeritbetov, ņemot vērā ANO Darba grupas patvaļīgas aizturēšanas jautājumos secinājumus, un nodrošināt, ka apgalvojumi par spīdzināšanu tiek pienācīgi izmeklēti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atzīmē Kazahstānas etniski un reliģiski daudzveidīgo raksturu un uzsver, ka nepieciešams aizsargāt mazākumtautības un to tiesības, jo īpaši attiecībā uz valodu lietošanu, reliģijas vai ticības brīvību, diskriminācijas nepieļaušanu un vienlīdzīgām iespējām; atzinīgi vērtē dažādu kopienu mierīgu līdzāspastāvēšanu Kazahstānā; mudina Kazahstānu pārtraukt cilvēku vajāšanu par to, ka viņi likumīgi izmanto apziņas un reliģijas brīvību; prasa nekavējoties atbrīvot pārliecības dēļ notiesātās personas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina iestādes apkarot visa veida vardarbību pret sievietēm; turklāt prasa rīkoties, lai nodrošinātu tādus efektīvus un pieejamus ziņošanas kanālus un aizsardzības pasākumus, kuros ir ievērotas cietušo vajadzības un konfidencialitāte; mudina pārtraukt nesodāmību un rīkoties, lai nodrošinātu pienācīgu kriminālsankciju noteikšanu vainīgajiem; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzstāj, ka LGBTI kopienas tiesības ir pilnībā jārespektē; aicina Kazahstānas valdību garantēt, lai LGBTI kopiena nesaskartos ar nekādu diskrimināciju; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina Kazahstānu pilnībā īstenot ieteikumus, ko sniegusi EDSO/ODIHR starptautiskā 2016. gada 20. marta vēlēšanu novērošanas misija, kura ir atzinusi, ka valstij joprojām ir daudz darāmā, lai izpildītu EDSO saistības attiecībā uz demokrātiskām vēlēšanām; mudina Kazahstānas iestādes neierobežot neatkarīgo kandidātu darbību; tāpat mudina ievērot pilsoņu vēlēšu tiesības; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atkārtoti norāda, ka ir svarīgi, lai ES un EDSO sadarbotos demokrātiskās pārvaldības labas prakses uzlabošanā valstī, jo īpaši cilvēktiesību un tiesiskuma jomā; tāpēc mudina Kazahstānas iestādes pagarināt EDSO pilnvaras valstī un jo īpaši atjaunot EDSO centra Astanā pilnvaras, kas būtu svarīgs turpmākās ES un Kazahstānas sadarbības nosacījums; |
| --- | --- |

15.

| 16. | prasa ES un jo īpaši Eiropas Ārējās darbības dienestam (EĀDD) cieši uzraudzīt notikumu attīstību Kazahstānā, vajadzības gadījumā paust bažas Kazahstānas iestādēm, piedāvāt palīdzību, kā arī sniegt regulārus ziņojumus Parlamentam; aicina ES delegāciju Astanā turpināt aktīvu situācijas uzraudzību un risināt vārda brīvības jautājumu visās attiecīgajās divpusējās sanāksmēs; mudina EĀDD aktīvi iesaistīties tiesas procesu novērošanas misijās, lai pārraudzītu politiski jutīgus tiesas procesus un politiski motivētas vajāšanas gadījumus un lai pārbaudītu, vai tiesības uz taisnīgu tiesu attiecas uz visiem; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Vidusāzijā, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Kazahstānas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  OV C 369, 11.10.2018., 2. lpp.

(2)  OV C 50, 9.2.2018., 38. lpp.

(3)  OV C 369, 11.10.2018., 179. lpp.

(4)  OV C 45, 5.2.2016., 85. lpp.

(5)  OV C 251 E, 31.8.2013., 93. lpp.

(6)  OV C 224 E, 19.8.2010., 30. lpp.

(7)  OV C 168 E, 14.6.2013., 91. lpp.

(8)  OV C 58, 15.2.2018., 119. lpp.

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/88 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/88

---

P8_TA(2019)0204

Irāna, jo īpaši cilvēktiesību aizstāvju lieta

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. marta rezolūcija par Irānu, jo īpaši cilvēktiesību aizstāvju lietu (2019/2611(RSP))

(2021/C 23/14)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Irānu, sevišķi 2018. gada 13. decembra rezolūciju par Irānu, jo īpaši Nasrin Sotoudeh lietu (1), un 2016. gada 25. oktobra rezolūciju par ES stratēģiju attiecībā uz Irānu pēc vienošanās panākšanas kodolenerģijas jomā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Irānu, sevišķi 2018. gada 13. decembra rezolūciju par Irānu, jo īpaši Nasrin Sotoudeh lietu (1), un 2016. gada 25. oktobra rezolūciju par ES stratēģiju attiecībā uz Irānu pēc vienošanās panākšanas kodolenerģijas jomā (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2019. gada 4. februāra secinājumus par Irānu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2019. gada 4. februāra secinājumus par Irānu,

| — | ņemot vērā īpašā referenta 2019. gada 30. janvāra ziņojumu par cilvēktiesību situāciju Irānas Islāma Republikā un viņa 2018. gada 29. novembra paziņojumu par Irānu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā īpašā referenta 2019. gada 30. janvāra ziņojumu par cilvēktiesību situāciju Irānas Islāma Republikā un viņa 2018. gada 29. novembra paziņojumu par Irānu,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2018. gada 17. decembra rezolūciju par cilvēktiesību stāvokli Irānas Islāma Republikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2018. gada 17. decembra rezolūciju par cilvēktiesību stāvokli Irānas Islāma Republikā,

| — | ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, kuram ir pievienojusies arī Irāna, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, kuram ir pievienojusies arī Irāna,

| — | ņemot vērā Irānas prezidenta Hartu par pilsoņu tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Irānas prezidenta Hartu par pilsoņu tiesībām,

| — | ņemot vērā ES pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem,

| — | ņemot vērā ANO cilvēktiesību ekspertu 2018. gada 29. novembra paziņojumu “Irānai ir jāaizsargā sieviešu tiesību aizstāvji”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO cilvēktiesību ekspertu 2018. gada 29. novembra paziņojumu “Irānai ir jāaizsargā sieviešu tiesību aizstāvji”,

| — | ņemot vērā ES pamatnostādnes jautājumā par nāvessodu, ES pamatnostādnes par spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu un pazemojošu rīcību un sodīšanu un ES cilvēktiesību pamatnostādnes par vārda brīvību tiešsaistē un bezsaistē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES pamatnostādnes jautājumā par nāvessodu, ES pamatnostādnes par spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu un pazemojošu rīcību un sodīšanu un ES cilvēktiesību pamatnostādnes par vārda brīvību tiešsaistē un bezsaistē,

| — | ņemot vērā Padomes 2018. gada 12. aprīļa lēmumu pagarināt ierobežojošos pasākumus vēl uz 12 mēnešiem, reaģējot uz nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem Irānā; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2018. gada 12. aprīļa lēmumu pagarināt ierobežojošos pasākumus vēl uz 12 mēnešiem, reaģējot uz nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem Irānā;

| — | ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) runaspersonas 2019. gada 12. marta paziņojumu par Irānas cilvēktiesību juristes Nasrin Sotoudeh notiesāšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) runaspersonas 2019. gada 12. marta paziņojumu par Irānas cilvēktiesību juristes Nasrin Sotoudeh notiesāšanu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā cilvēktiesību aizstāvji, žurnālisti, juristi un tiešsaistes aktīvisti Irānā joprojām saskaras ar iebiedēšanu, patvaļīgu apcietināšanu, aizturēšanu un kriminālvajāšanu par sava darba veikšanu; tā kā pēdējo mēnešu laikā Irānas Izlūkošanas un drošības ministrija un citi spēki ir īstenojusi ievērojamas represijas pret pilsonisko sabiedrību; |
| --- | --- |

A.

tā kā cilvēktiesību aizstāvji, žurnālisti, juristi un tiešsaistes aktīvisti Irānā joprojām saskaras ar iebiedēšanu, patvaļīgu apcietināšanu, aizturēšanu un kriminālvajāšanu par sava darba veikšanu; tā kā pēdējo mēnešu laikā Irānas Izlūkošanas un drošības ministrija un citi spēki ir īstenojusi ievērojamas represijas pret pilsonisko sabiedrību;

| B. | tā kā tā 2016. gada 25. oktobra rezolūcijā par ES stratēģiju attiecībā uz Irānu pēc vienošanās panākšanas kodolenerģijas jomā ir uzsvērts, cik svarīgi ir ievērot ES cilvēktiesību pamatnostādnes, tostarp attiecībā uz cilvēktiesību aizstāvjiem saistībā ar ES un Irānas attiecībām; |
| --- | --- |

B.

tā kā tā 2016. gada 25. oktobra rezolūcijā par ES stratēģiju attiecībā uz Irānu pēc vienošanās panākšanas kodolenerģijas jomā ir uzsvērts, cik svarīgi ir ievērot ES cilvēktiesību pamatnostādnes, tostarp attiecībā uz cilvēktiesību aizstāvjiem saistībā ar ES un Irānas attiecībām;

| C. | tā kā plaši pazīstamā cilvēktiesību juriste Nasrin Sotoudeh nesen tika notiesāta ar brīvības atņemšanu vismaz uz septiņiem gadiem; tā kā divu tiesas procesu gaitā tika ziņots, ka kopējais viņai piespriestais cietumsods varētu būt vēl ievērojami ilgāks, kaut gan precīzs viņas cietumsoda termiņš joprojām nav zināms; tā kā patiesais viņas apcietināšanas iemesls, šķiet, ir viņas mierīgā cilvēktiesību aizstāvība Irānā; tā kā viņas tiesas process nenotika saskaņā ar starptautiskajiem pamatstandartiem par pienācīgu procesu; |
| --- | --- |

C.

tā kā plaši pazīstamā cilvēktiesību juriste Nasrin Sotoudeh nesen tika notiesāta ar brīvības atņemšanu vismaz uz septiņiem gadiem; tā kā divu tiesas procesu gaitā tika ziņots, ka kopējais viņai piespriestais cietumsods varētu būt vēl ievērojami ilgāks, kaut gan precīzs viņas cietumsoda termiņš joprojām nav zināms; tā kā patiesais viņas apcietināšanas iemesls, šķiet, ir viņas mierīgā cilvēktiesību aizstāvība Irānā; tā kā viņas tiesas process nenotika saskaņā ar starptautiskajiem pamatstandartiem par pienācīgu procesu;

| D. | tā kā Nasrin Sotoudeh vīrs Reza Khandan tika aizturēts saistībā ar atbalstu sievietēm, kuras mierīgi piedalījās kampaņā pret piespiedu hidžāba valkāšanu, un par viņa sievas atbrīvošanu no cietuma; tā kā 2019. gada janvārī Teherānas revolucionārā tiesa notiesāja viņu uz sešiem gadiem cietumā; |
| --- | --- |

D.

tā kā Nasrin Sotoudeh vīrs Reza Khandan tika aizturēts saistībā ar atbalstu sievietēm, kuras mierīgi piedalījās kampaņā pret piespiedu hidžāba valkāšanu, un par viņa sievas atbrīvošanu no cietuma; tā kā 2019. gada janvārī Teherānas revolucionārā tiesa notiesāja viņu uz sešiem gadiem cietumā;

| E. | tā kā 2018. gada janvārī un februārī tika arestēti vides aktīvisti un Persijas reģiona Savvaļas dzīvās dabas mantojuma fonda pārstāvji Taher Ghadirian, Niloufar Bayani, Amirhossein Khaleghi, Houman Jokar, Sam Rajabi, Sepideh Kashani, Abdolreza Kouhpayeh un Morad Tahbaz, kuri tika aizturēti bez tiesībām saņemt advokāta palīdzību un kuri pēdējo nedēļu laikā tika tiesāti, neievērojot taisnīgas tiesas standartus; tā kā pagājušajā gadā mīklainos apstākļos apcietinājumā mira cits šīs grupas dalībnieks, proti, irāņu izcelsmes kanādiešu universitātes profesors Kavari Seyed-Emami; |
| --- | --- |

E.

tā kā 2018. gada janvārī un februārī tika arestēti vides aktīvisti un Persijas reģiona Savvaļas dzīvās dabas mantojuma fonda pārstāvji Taher Ghadirian, Niloufar Bayani, Amirhossein Khaleghi, Houman Jokar, Sam Rajabi, Sepideh Kashani, Abdolreza Kouhpayeh un Morad Tahbaz, kuri tika aizturēti bez tiesībām saņemt advokāta palīdzību un kuri pēdējo nedēļu laikā tika tiesāti, neievērojot taisnīgas tiesas standartus; tā kā pagājušajā gadā mīklainos apstākļos apcietinājumā mira cits šīs grupas dalībnieks, proti, irāņu izcelsmes kanādiešu universitātes profesors Kavari Seyed-Emami;

| F. | tā kā 2018. gadā un 2019. gadā tika apcietināti arodbiedrību aktīvisti Esmaeil Bakhshi, Sepideh Gholian un Mohammad Habibi pēc tam, kad viņi vadīja protestus par darba ņēmēju un skolotāju tiesībām; tā kā cilvēktiesību aizstāvei Maryam Akbari Monfared 2010. gadā tika piespriesti 15 gadi cietumā par “naidīgumu pret Dievu” un viņai ir bijusi liegta medicīniska aprūpe, kaut gan viņa cieš no vairākām slimībām; |
| --- | --- |

F.

tā kā 2018. gadā un 2019. gadā tika apcietināti arodbiedrību aktīvisti Esmaeil Bakhshi, Sepideh Gholian un Mohammad Habibi pēc tam, kad viņi vadīja protestus par darba ņēmēju un skolotāju tiesībām; tā kā cilvēktiesību aizstāvei Maryam Akbari Monfared 2010. gadā tika piespriesti 15 gadi cietumā par “naidīgumu pret Dievu” un viņai ir bijusi liegta medicīniska aprūpe, kaut gan viņa cieš no vairākām slimībām;

| G. | tā kā aktīvistiem Arash Sadeghi, Narges Mohammadi un Farhad Meysami ir piespriesti ilgi cietumsodi par kampaņām, kas atbalsta sieviešu tiesības, nāvessoda atcelšanu un cilvēktiesības; |
| --- | --- |

G.

tā kā aktīvistiem Arash Sadeghi, Narges Mohammadi un Farhad Meysami ir piespriesti ilgi cietumsodi par kampaņām, kas atbalsta sieviešu tiesības, nāvessoda atcelšanu un cilvēktiesības;

| H. | tā kā Irānas tiesas regulāri nespēj rīkot taisnīgus tiesas procesus un izmanto kā tiesas pierādījumus atzīšanās, kuras iegūtas ar spīdzināšanu; tā kā varas iestādes joprojām nosaka kriminālatbildību par darbību cilvēktiesību jomā un izmanto Irānas kriminālprocesa 48. pantu, lai ierobežotu aizturēto piekļuvi advokātam; tā kā nav neatkarīgu mehānismu, lai nodrošinātu tiesas varas iestāžu pārskatatbildību; |
| --- | --- |

H.

tā kā Irānas tiesas regulāri nespēj rīkot taisnīgus tiesas procesus un izmanto kā tiesas pierādījumus atzīšanās, kuras iegūtas ar spīdzināšanu; tā kā varas iestādes joprojām nosaka kriminālatbildību par darbību cilvēktiesību jomā un izmanto Irānas kriminālprocesa 48. pantu, lai ierobežotu aizturēto piekļuvi advokātam; tā kā nav neatkarīgu mehānismu, lai nodrošinātu tiesas varas iestāžu pārskatatbildību;

| I. | tā kā joprojām tiek apcietināti ES un Irānas dubultpilsoņi, tostarp Apvienotās Karalistes un Irānas pilsone Nazanin Zaghari-Ratcliffe, ilgstoši turot apcietinātos vieninieku kamerā un pakļaujot viņus nopratināšanai, nenodrošinot pienācīgu procesu un piespriežot ilgus cietumsodus, pamatojoties uz neskaidrām vai neprecīzām apsūdzībām “valsts drošības” un “spiegošanas” jomā, kā arī tiek īstenotas valsts atbalstītas nomelnošanas kampaņas pret apcietinātajām personām; |
| --- | --- |

I.

tā kā joprojām tiek apcietināti ES un Irānas dubultpilsoņi, tostarp Apvienotās Karalistes un Irānas pilsone Nazanin Zaghari-Ratcliffe, ilgstoši turot apcietinātos vieninieku kamerā un pakļaujot viņus nopratināšanai, nenodrošinot pienācīgu procesu un piespriežot ilgus cietumsodus, pamatojoties uz neskaidrām vai neprecīzām apsūdzībām “valsts drošības” un “spiegošanas” jomā, kā arī tiek īstenotas valsts atbalstītas nomelnošanas kampaņas pret apcietinātajām personām;

| J. | tā kā daudzkārt tiek ziņots par nežēlīgiem un pazemojošiem cietuma apstākļiem un pienācīgas medicīniskās aprūpes nepieejamību apcietinājumā Irānā, kas ir ANO Ieslodzīto režīma standarta minimālo noteikumu pārkāpums; |
| --- | --- |

J.

tā kā daudzkārt tiek ziņots par nežēlīgiem un pazemojošiem cietuma apstākļiem un pienācīgas medicīniskās aprūpes nepieejamību apcietinājumā Irānā, kas ir ANO Ieslodzīto režīma standarta minimālo noteikumu pārkāpums;

| K. | tā kā tiek lēsts, ka 2018. gadā Irāna ir izpildījusi nāvessodu 273 personām, kas ir otrais augstākais nāvessodu skaits pasaulē minētajā gadā saskaņā ar Irānas cilvēktiesību NVO ziņojumu; |
| --- | --- |

K.

tā kā tiek lēsts, ka 2018. gadā Irāna ir izpildījusi nāvessodu 273 personām, kas ir otrais augstākais nāvessodu skaits pasaulē minētajā gadā saskaņā ar Irānas cilvēktiesību NVO ziņojumu;

| L. | tā kā 2018. gadā tūkstošiem cilvēku piedalījās mierīgās demonstrācijās un streikos, protestējot pret nesamaksātām algām, sliktiem darba apstākļiem, korupciju, politiskajām represijām un citām problēmām; tā kā varas iestādes arestēja simtiem demonstrācijas dalībnieku, daudziem piespriežot cietumsodus un pēršanu; |
| --- | --- |

L.

tā kā 2018. gadā tūkstošiem cilvēku piedalījās mierīgās demonstrācijās un streikos, protestējot pret nesamaksātām algām, sliktiem darba apstākļiem, korupciju, politiskajām represijām un citām problēmām; tā kā varas iestādes arestēja simtiem demonstrācijas dalībnieku, daudziem piespriežot cietumsodus un pēršanu;

| M. | tā kā Irānas tiesas varas iestādes turpina vērsties pret mierīgu sieviešu tiesību aizstāvju pretestību saistībā ar protestu pret obligāto hidžāba valkāšanu; tā kā 2018. gadā vismaz 39 sievietes tika arestētas saistībā ar protestiem un vismaz 55 tika aizturētas par viņu darbību sieviešu tiesību jomā; |
| --- | --- |

M.

tā kā Irānas tiesas varas iestādes turpina vērsties pret mierīgu sieviešu tiesību aizstāvju pretestību saistībā ar protestu pret obligāto hidžāba valkāšanu; tā kā 2018. gadā vismaz 39 sievietes tika arestētas saistībā ar protestiem un vismaz 55 tika aizturētas par viņu darbību sieviešu tiesību jomā;

| N. | tā kā Irānā tiek apspiesta gan tiešsaistes, gan bezsaistes preses brīvība, pulcēšanās brīvība un vārda brīvība; |
| --- | --- |

N.

tā kā Irānā tiek apspiesta gan tiešsaistes, gan bezsaistes preses brīvība, pulcēšanās brīvība un vārda brīvība;

| O. | tā kā Irānas varas iestādes sistemātiski ir vērsušās pret žurnālistiem, tostarp pret tiem, kuri strādā BBC kanāla Persijas reģiona dienestā, un pret viņu ģimenēm, izmantojot kriminālizmeklēšanu, aktīvu iesaldēšanu, patvaļīgu aizturēšanu, novērošanu, iebiedēšanu, kā arī vēršot pret viņiem nepatiesu, ļaunprātīgu un neslavu ceļošu publicitāti; tā kā šobrīd Irānā apcietinājumā atrodas vismaz astoņi žurnālisti; |
| --- | --- |

O.

tā kā Irānas varas iestādes sistemātiski ir vērsušās pret žurnālistiem, tostarp pret tiem, kuri strādā BBC kanāla Persijas reģiona dienestā, un pret viņu ģimenēm, izmantojot kriminālizmeklēšanu, aktīvu iesaldēšanu, patvaļīgu aizturēšanu, novērošanu, iebiedēšanu, kā arī vēršot pret viņiem nepatiesu, ļaunprātīgu un neslavu ceļošu publicitāti; tā kā šobrīd Irānā apcietinājumā atrodas vismaz astoņi žurnālisti;

| P. | tā kā Irānas prezidents Hassan Rouhani 2016. gada decembrī nāca klajā ar Hartu par pilsoņu tiesībām; tā kā šī harta nav juridiski saistoša; |
| --- | --- |

P.

tā kā Irānas prezidents Hassan Rouhani 2016. gada decembrī nāca klajā ar Hartu par pilsoņu tiesībām; tā kā šī harta nav juridiski saistoša;

| Q. | tā kā vairāki reliģisko un etnisko minoritāšu locekļi, tostarp bahājiešu ticības locekļi un azerbaidžāņu, kurdu, arābu un beludžu kopienas pārstāvji, sunnītu musulmaņi, kristieši un nekādai reliģijai nepiederošie Irānā saskaras ar diskrimināciju nodarbinātībā, izglītībā, reliģijas brīvībā un politiskajā darbībā, |
| --- | --- |

Q.

tā kā vairāki reliģisko un etnisko minoritāšu locekļi, tostarp bahājiešu ticības locekļi un azerbaidžāņu, kurdu, arābu un beludžu kopienas pārstāvji, sunnītu musulmaņi, kristieši un nekādai reliģijai nepiederošie Irānā saskaras ar diskrimināciju nodarbinātībā, izglītībā, reliģijas brīvībā un politiskajā darbībā,

| 1. | aicina Irānas varas iestādes nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot visus cilvēktiesību aizstāvjus, ieslodzītos pārliecības dēļ un žurnālistus, kuri aizturēti un notiesāti tikai tādēļ, ka izmantojuši savu vārda brīvību un mierīgas pulcēšanās brīvību; uzsver, ka Irānas varas iestādēm visos gadījumos ir jānodrošina, lai cilvēktiesību aizstāvji, juristi un žurnālisti varētu veikt savu darbu bez draudiem, iebiedēšanas un šķēršļiem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atkārtoti aicina Irānas valdību nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot Saharova balvas laureāti Nasrin Sotoudeh un pauž atzinību par viņas drosmi un apņēmību attiecībā uz cilvēktiesībām un sieviešu tiesībām Irānā; uzskata, ka tiesas process un spriedums Nasrin Sotoudeh lietā bija ļoti netaisnīgs un ir nopietna tiesas kļūda, un atzinīgi vērtē EĀDD runaspersonas 2019. gada 12. marta paziņojumu par šo jautājumu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Irānas varas iestādes grozīt valsts kriminālprocesa 48. pantu, lai nodrošinātu, ka visiem atbildētājiem ir nodrošinātas tiesības uz viņu izvēlēta jurista pārstāvību un uz taisnīgu tiesu saskaņā ar Irānas saistībām, kas noteiktas Starptautiskajā paktā par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mudina Irānas varas iestādes nodrošināt visu aizturēto personu drošību un labklājību, tostarp nodrošināt pienācīgas medicīniskās aprūpes pieejamību; tāpat aicina veikt neatkarīgu izmeklēšanu par Kavous Seyed-Emami nāvi apcietinājumā un par citu aizturēto aktīvistu iespējamu spīdzināšanu apcietinājumā un nosoda tīšu medicīniskas aprūpes liegšanu politiskajiem ieslodzītajiem; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Irānas varas iestādes nekavējoties pārtraukt žurnālistu, tiešsaistes aktīvistu un viņu ģimeņu novērošanu, iebiedēšanu un kriminālvajāšanu, kā arī izbeigt tiešsaistes cenzūru, un aicina radīt apstākļus, kuros iespējama vārda un plašsaziņas līdzekļu brīvība gan tiešsaistē, gan bezsaistē; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina Irānas valdību sadarboties ar ANO īpašo referentu par cilvēktiesību stāvokli Irānā, tostarp ļaujot viņam ieceļot valstī; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina ES dalībvalstis un ES iestādes arī turpmāk pievērsties apcietināto cilvēktiesību aizstāvju lietām, tiekoties ar Irānas kolēģiem un apspriežoties ANO Cilvēktiesību padomes nākamajā sanāksmē Ženēvā; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina EĀDD turpināt iekļaut cilvēktiesības, tostarp cilvēktiesību aizstāvju situāciju, ES un Irānas augsta līmeņa dialogā; tāpat aicina priekšsēdētāja vietnieci/ Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) publiski apstiprināt, ka cilvēktiesību ievērošana ir būtisks elements ES un Irānas attiecību attīstībā; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mudina PV/AP un Padomi apsvērt iespēju izveidot oficiālu cilvēktiesību dialogu ar Irānu saskaņā ar ES nostādnēm cilvēktiesību dialogiem ar trešām valstīm; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mudina ES amatpersonas aicināt Irānas varas iestādes garantēt aizturēto cilvēktiesību aktīvistu drošību un turpināt pilnīgu izmeklēšanu saistībā ar ziņojumiem par spīdzināšanu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mudina visas dalībvalstis, kuru diplomāti ir Teherānā, izmantot mehānismus, kas paredzēti ES pamatnostādnēs par cilvēktiesību aizstāvjiem, lai atbalstītu un aizsargātu šīs personas, tostarp attiecībā uz publiskiem paziņojumiem, demaršiem, tiesas procesu uzraudzību un cietumu apmeklējumiem; |
| --- | --- |

11.

| 12. | mudina Irānu pārtraukt noteikt kriminālatbildību par sieviešu tiesību aizstāvju darbu, tostarp par mierīgiem protestiem pret obligātu hidžāba valkāšanu, un aicina atcelt šo diskriminējošo un pazemojošo praksi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina Irānas valdību aizsargāt visu reliģisko minoritāšu un etnisko minoritāšu tiesības un novērst visa veida diskrimināciju pret šīm personām; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atzinīgi vērtē likuma par nelegālu narkotiku tirdzniecību grozījumus, kuros ir paredzēta retāka nāvessoda piespriešana, un aicina pārskatīt visus spriedumus, kuros paredzēts nāvessods, lai nodrošinātu, ka attiecīgie tiesas procesi notiek saskaņā ar starptautiskajiem standartiem; aicina Irānas varas iestādes nekavējoties noteikt moratoriju attiecībā uz nāvessoda piemērošanu kā soli virzienā uz tā pilnīgu atcelšanu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | iesaka pirms pašreizējā pilnvaru termiņa beigām nosūtīt uz Irānu Cilvēktiesību apakškomitejas ad hoc delegāciju, lai apciemotu apcietinātos cilvēktiesību aizstāvjus un rīkotu nepieciešamās sanāksmes ar Irānas varas iestādēm; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Eiropas Ārējās darbības dienestam, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Irānas Islāma Republikas augstākajam vadītājam, Irānas Islāma Republikas prezidentam un Irānas Majlis locekļiem. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0525.

(2)  OV C 215, 19.6.2018., 86. lpp.

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/92 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/92

---

P8_TA(2019)0205

Cilvēktiesību stāvoklis Gvatemalā

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. marta rezolūcija par cilvēktiesību stāvokli Gvatemalā (2019/2618(RSP))

(2021/C 23/15)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 2007. gada 15. marta rezolūciju par Gvatemalu (1), 2012. gada 11. decembra rezolūciju par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses (2), un 2017. gada 16. februāra rezolūciju par Gvatemalu, īpaši cilvēktiesību aizstāvju stāvokli (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada 15. marta rezolūciju par Gvatemalu (1), 2012. gada 11. decembra rezolūciju par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses (2), un 2017. gada 16. februāra rezolūciju par Gvatemalu, īpaši cilvēktiesību aizstāvju stāvokli (3),

| — | ņemot vērā Cilvēktiesību apakškomitejas vizīti Meksikā un Gvatemalā 2016. gada februārī un tās galīgo ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Cilvēktiesību apakškomitejas vizīti Meksikā un Gvatemalā 2016. gada februārī un tās galīgo ziņojumu,

| — | ņemot vērā Delegācijas attiecībām ar Centrālamerikas valstīm ziņojumu par vizīti Gvatemalā un Hondurasā no 2015. gada 16. februāra līdz 20. februārim, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Delegācijas attiecībām ar Centrālamerikas valstīm ziņojumu par vizīti Gvatemalā un Hondurasā no 2015. gada 16. februāra līdz 20. februārim,

| — | ņemot vērā Delegācijas attiecībām ar Centrālamerikas valstīm ziņojumu par vizīti Gvatemalā no 2018. gada 28. oktobra līdz 1. novembrim, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Delegācijas attiecībām ar Centrālamerikas valstīm ziņojumu par vizīti Gvatemalā no 2018. gada 28. oktobra līdz 1. novembrim,

| — | ņemot vērā 2016. gada 25. oktobra rezolūciju par uzņēmumu atbildību par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem trešās valstīs (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 25. oktobra rezolūciju par uzņēmumu atbildību par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem trešās valstīs (4),

| — | ņemot vērā daudzgadu indikatīvo programmu Gvatemalai 2014.–2020. gadam un tajā iekļauto apņemšanos veicināt konfliktu atrisināšanu, mieru un drošību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā daudzgadu indikatīvo programmu Gvatemalai 2014.–2020. gadam un tajā iekļauto apņemšanos veicināt konfliktu atrisināšanu, mieru un drošību,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības atbalsta programmas tieslietu nozarei Gvatemalā, jo īpaši SEJUST, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības atbalsta programmas tieslietu nozarei Gvatemalā, jo īpaši SEJUST,

| — | ņemot vērā ES pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvju aizsardzību un ES Stratēģisko satvaru par cilvēktiesībām, kurā pausta apņemšanās iesaistīties jautājumā par cilvēktiesību aizstāvjiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvju aizsardzību un ES Stratēģisko satvaru par cilvēktiesībām, kurā pausta apņemšanās iesaistīties jautājumā par cilvēktiesību aizstāvjiem,

| — | ņemot vērā ES 2018. gada rīcības programmu Gvatemalas atbalstam nolūkā veicināt ilgtspējīgu un iekļaujošu ekonomikas izaugsmi Gvatemalai pieguļošajā zonā un tās apkaimē un atbalstīt Starptautiskās komisijas pret nesodāmību Gvatemalā (CICIG) paplašinātās pilnvaras, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES 2018. gada rīcības programmu Gvatemalas atbalstam nolūkā veicināt ilgtspējīgu un iekļaujošu ekonomikas izaugsmi Gvatemalai pieguļošajā zonā un tās apkaimē un atbalstīt Starptautiskās komisijas pret nesodāmību Gvatemalā (CICIG) paplašinātās pilnvaras,

| — | ņemot vērā to, ka 2017. gada augustā tika parakstīta CICIG un Gvatemalas Augstākās tiesas vienošanās par konsultāciju sniegšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka 2017. gada augustā tika parakstīta CICIG un Gvatemalas Augstākās tiesas vienošanās par konsultāciju sniegšanu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) runaspersonas 2018. gada 2. septembra paziņojumu par Gvatemalas valdības lēmumu nepagarināt CICIG pilnvaras, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) runaspersonas 2018. gada 2. septembra paziņojumu par Gvatemalas valdības lēmumu nepagarināt CICIG pilnvaras,

| — | ņemot vērā ANO darba grupas vardarbīgas vai piespiedu pazušanas jautājumos priekšsēdētāja un ANO īpašā referenta par taisnības, taisnīguma, reparācijas un neatkārtošanās garantiju veicināšanu 2018. gada 6. aprīļa kopīgo vēstuli Gvatemalas prezidentam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO darba grupas vardarbīgas vai piespiedu pazušanas jautājumos priekšsēdētāja un ANO īpašā referenta par taisnības, taisnīguma, reparācijas un neatkārtošanās garantiju veicināšanu 2018. gada 6. aprīļa kopīgo vēstuli Gvatemalas prezidentam,

| — | ņemot vērā ANO augstās cilvēktiesību komisāres Michelle Bachelet2018. gada 10. septembra paziņojumu par Gvatemalas valdības lēmumu nepagarināt CICIG pilnvaras, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO augstās cilvēktiesību komisāres Michelle Bachelet2018. gada 10. septembra paziņojumu par Gvatemalas valdības lēmumu nepagarināt CICIG pilnvaras,

| — | ņemot vērā ANO augstās cilvēktiesību komisāres Michelle Bachelet2019. gada 6. marta paziņojumu par Gvatemalas Likumu par nevalstiskām organizācijām attīstības jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO augstās cilvēktiesību komisāres Michelle Bachelet2019. gada 6. marta paziņojumu par Gvatemalas Likumu par nevalstiskām organizācijām attīstības jomā,

| — | ņemot vērā organizācijas Human Rights Watch jaunāko ziņojumu par Gvatemalu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā organizācijas Human Rights Watch jaunāko ziņojumu par Gvatemalu,

| — | ņemot vērā Gvatemalas konstitūciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Gvatemalas konstitūciju,

| — | ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā, lielā mērā pateicoties sadarbībai starp Gvatemalas ģenerālprokurora biroju un ANO atbalstīto Starptautisko komisiju pret nesodāmību Gvatemalā (CICIG), kas tika izveidota 2007. gadā, lai izmeklētu organizēto noziedzību un pastiprinātu vietējos centienus tiesiskuma nostiprināšanā, Gvatemala turpināja gūt zināmus panākumus saukšanā pie atbildības par cilvēktiesību pārkāpumiem un korupcijas lietās; |
| --- | --- |

A.

tā kā, lielā mērā pateicoties sadarbībai starp Gvatemalas ģenerālprokurora biroju un ANO atbalstīto Starptautisko komisiju pret nesodāmību Gvatemalā (CICIG), kas tika izveidota 2007. gadā, lai izmeklētu organizēto noziedzību un pastiprinātu vietējos centienus tiesiskuma nostiprināšanā, Gvatemala turpināja gūt zināmus panākumus saukšanā pie atbildības par cilvēktiesību pārkāpumiem un korupcijas lietās;

| B. | tā kā pēdējo gadu laikā Gvatemalā pieaug ekonomisko, sociālo, kultūras un vides tiesību jomā aktīvo aizstāvju, organizāciju un kopienu pārstāvju slepkavību skaits, kā arī pret viņiem tiek vērsts aizvien vairāk uzbrukumu; tā kā saskaņā ar Vienības cilvēktiesību aizstāvju aizsardzībai Gvatemalā (UDEFEGUA) informāciju 2018. gadā pret cilvēktiesību aizstāvjiem un pirmiedzīvotājiem (jo īpaši zemes un teritoriālo tiesību aktīvistiem) tika vērsts kopā 391 uzbrukums, to skaitā 147 kriminālatbildības noteikšanas gadījumi un 26 slepkavības, un tas ir par 136 % vairāk nekā 2017. gadā; |
| --- | --- |

B.

tā kā pēdējo gadu laikā Gvatemalā pieaug ekonomisko, sociālo, kultūras un vides tiesību jomā aktīvo aizstāvju, organizāciju un kopienu pārstāvju slepkavību skaits, kā arī pret viņiem tiek vērsts aizvien vairāk uzbrukumu; tā kā saskaņā ar Vienības cilvēktiesību aizstāvju aizsardzībai Gvatemalā (UDEFEGUA) informāciju 2018. gadā pret cilvēktiesību aizstāvjiem un pirmiedzīvotājiem (jo īpaši zemes un teritoriālo tiesību aktīvistiem) tika vērsts kopā 391 uzbrukums, to skaitā 147 kriminālatbildības noteikšanas gadījumi un 26 slepkavības, un tas ir par 136 % vairāk nekā 2017. gadā;

| C. | tā kā cilvēktiesību aizstāvji arī saskaras ar draudiem, iebiedēšanu, stigmatizēšanu un neslavas celšanas kampaņām no privātā sektora dalībnieku un Gvatemalas iestāžu puses, kā arī kriminālvajāšanu; tā kā joprojām bažas rada neatbilstīga kriminālprocesu izmantošana pret cilvēktiesību aizstāvjiem, lai nepieļautu viņu darbu vai piemērotu par to sankcijas; |
| --- | --- |

C.

tā kā cilvēktiesību aizstāvji arī saskaras ar draudiem, iebiedēšanu, stigmatizēšanu un neslavas celšanas kampaņām no privātā sektora dalībnieku un Gvatemalas iestāžu puses, kā arī kriminālvajāšanu; tā kā joprojām bažas rada neatbilstīga kriminālprocesu izmantošana pret cilvēktiesību aizstāvjiem, lai nepieļautu viņu darbu vai piemērotu par to sankcijas;

| D. | tā kā lielu satraukumu arī rada pret žurnālistiem vērsto uzbrukumu skaits, proti, 2017. gadā ir reģistrēti 93 uzbrukumi, to skaitā 4 slepkavības; tā kā, ņemot vērā pašlaik notiekošo plašsaziņas līdzekļu īpašumtiesību koncentrēšanu dažu uzņēmumu rokās, neatkarīgiem plašsaziņas līdzekļiem un žurnālistiem joprojām tiek uzbrukts un draudēts; |
| --- | --- |

D.

tā kā lielu satraukumu arī rada pret žurnālistiem vērsto uzbrukumu skaits, proti, 2017. gadā ir reģistrēti 93 uzbrukumi, to skaitā 4 slepkavības; tā kā, ņemot vērā pašlaik notiekošo plašsaziņas līdzekļu īpašumtiesību koncentrēšanu dažu uzņēmumu rokās, neatkarīgiem plašsaziņas līdzekļiem un žurnālistiem joprojām tiek uzbrukts un draudēts;

| E. | tā kā vardarbība pret sievietēm Gvatemalā joprojām ir nopietna problēma un to pierāda vardarbīgā nāvē mirušu sieviešu skaita pieaugums par 8 %, sasniedzot 662 gadījumus; tā kā 2017. gadā Starptautiskajā sieviešu dienā gāja bojā 41 meitene, kas bija ieslodzīta pēc protestiem par uzraugu vardarbīgu izturēšanos kādā no valsts bērnunamiem, kad tajā izcēlās ugunsgrēks; tā kā 97 % kriminālnoziegumu Gvatemalā paliek nesodīti; |
| --- | --- |

E.

tā kā vardarbība pret sievietēm Gvatemalā joprojām ir nopietna problēma un to pierāda vardarbīgā nāvē mirušu sieviešu skaita pieaugums par 8 %, sasniedzot 662 gadījumus; tā kā 2017. gadā Starptautiskajā sieviešu dienā gāja bojā 41 meitene, kas bija ieslodzīta pēc protestiem par uzraugu vardarbīgu izturēšanos kādā no valsts bērnunamiem, kad tajā izcēlās ugunsgrēks; tā kā 97 % kriminālnoziegumu Gvatemalā paliek nesodīti;

| F. | tā kā CICIG ir kopš 2007. gada pēc Gvatemalas valdības aicinājuma cīnījusies pret korupciju un nesodāmību, cieši sadarbojoties ar valsts iestādēm, lai noteiktu valsts mēroga institūcijas un palīdzētu tās likvidēt, un ir palīdzējusi stiprināt valsts tiesu un drošības iestāžu spējas; |
| --- | --- |

F.

tā kā CICIG ir kopš 2007. gada pēc Gvatemalas valdības aicinājuma cīnījusies pret korupciju un nesodāmību, cieši sadarbojoties ar valsts iestādēm, lai noteiktu valsts mēroga institūcijas un palīdzētu tās likvidēt, un ir palīdzējusi stiprināt valsts tiesu un drošības iestāžu spējas;

| G. | tā kā pēc četriem secīgiem CICIG divu gadu pilnvaru termiņa pagarinājumiem Gvatemalas valdība pieprasīja ANO ģenerālsekretāram vēlreiz pagarināt CICIG pilnvaras līdz 2019. gada septembrim, tādējādi vēl vairāk nostiprinot pārvaldību, pateicoties CICIG veiktajām izmeklēšanām ar ievērojamu ietekmi un sniegtajam atbalstam tiesiskumam Gvatemalā, un nostiprinot tās sasniegumus attiecībā uz būtisku korupcijas samazināšanu un vēršanos pret tādu privātu dalībnieku darbību nesodāmību, kuras ir saistītas ar valsti (CIACS); |
| --- | --- |

G.

tā kā pēc četriem secīgiem CICIG divu gadu pilnvaru termiņa pagarinājumiem Gvatemalas valdība pieprasīja ANO ģenerālsekretāram vēlreiz pagarināt CICIG pilnvaras līdz 2019. gada septembrim, tādējādi vēl vairāk nostiprinot pārvaldību, pateicoties CICIG veiktajām izmeklēšanām ar ievērojamu ietekmi un sniegtajam atbalstam tiesiskumam Gvatemalā, un nostiprinot tās sasniegumus attiecībā uz būtisku korupcijas samazināšanu un vēršanos pret tādu privātu dalībnieku darbību nesodāmību, kuras ir saistītas ar valsti (CIACS);

| H. | tā kā 2018. gada aprīlī CICIG un Valsts ministrija iepazīstināja ar rezultātiem, kas gūti jaunā izmeklēšanā par valdošās FCN partijas nelikumīgu finansēšanu vēlēšanu kampaņas laikā; tā kā 2018. gada jūlijā Augstākā tiesa plānoja veikt izmeklēšanu par prezidenta Jimmy Morales darbībām saistībā ar viņa vēlēšanu kampaņas nelikumīgu finansēšanu; |
| --- | --- |

H.

tā kā 2018. gada aprīlī CICIG un Valsts ministrija iepazīstināja ar rezultātiem, kas gūti jaunā izmeklēšanā par valdošās FCN partijas nelikumīgu finansēšanu vēlēšanu kampaņas laikā; tā kā 2018. gada jūlijā Augstākā tiesa plānoja veikt izmeklēšanu par prezidenta Jimmy Morales darbībām saistībā ar viņa vēlēšanu kampaņas nelikumīgu finansēšanu;

| I. | tā kā 2018. gada augusta beigās Gvatemalas valdība paziņoja par CICIG pilnvaru atcelšanu, sākot ar 2019. gada septembri; tā kā drīz pēc tam valdība arī aizliedza CICIG direktoram Iván Velásquez atgriezties valstī un pēc tam anulēja vīzas 11 CICIG darbiniekiem, kas bija izmeklējuši augsta līmeņa korupcijas lietas; tā kā 2019. gada janvārī valdība vienpusēji un ar tūlītēju efektu atcēla ar ANO noslēgto vienošanos par CICIG un pieprasīja CICIG atstāt valsti; tā kā pret Iván Velásquez ir arī izvirzītas apsūdzības un tiek vērsta nomelnošanas kampaņa; |
| --- | --- |

I.

tā kā 2018. gada augusta beigās Gvatemalas valdība paziņoja par CICIG pilnvaru atcelšanu, sākot ar 2019. gada septembri; tā kā drīz pēc tam valdība arī aizliedza CICIG direktoram Iván Velásquez atgriezties valstī un pēc tam anulēja vīzas 11 CICIG darbiniekiem, kas bija izmeklējuši augsta līmeņa korupcijas lietas; tā kā 2019. gada janvārī valdība vienpusēji un ar tūlītēju efektu atcēla ar ANO noslēgto vienošanos par CICIG un pieprasīja CICIG atstāt valsti; tā kā pret Iván Velásquez ir arī izvirzītas apsūdzības un tiek vērsta nomelnošanas kampaņa;

| J. | tā kā Gvatemalas Konstitucionālā tiesa šos pasākumus ir apstrīdējusi un atcēlusi; tā kā Konstitucionālā tiesa ir ar vienprātīgu balsojumu uzdevusi valdībai atļaut Iván Velasquez ierasties valstī; tā kā valdība ir šo nolēmumu ignorējusi; tā kā Kongress ir sagatavojis rīcību pret Konstitucionālo tiesu un tās locekļiem un tas ir kliedzošs tiesiskuma pārkāpums; |
| --- | --- |

J.

tā kā Gvatemalas Konstitucionālā tiesa šos pasākumus ir apstrīdējusi un atcēlusi; tā kā Konstitucionālā tiesa ir ar vienprātīgu balsojumu uzdevusi valdībai atļaut Iván Velasquez ierasties valstī; tā kā valdība ir šo nolēmumu ignorējusi; tā kā Kongress ir sagatavojis rīcību pret Konstitucionālo tiesu un tās locekļiem un tas ir kliedzošs tiesiskuma pārkāpums;

| K. | tā kā ar Reformas likumu 5377, ar ko groza Nacionālā izlīguma līgumu un ko Kongress 2019. gada marta sākumā pieņēma otrajā no trim lasījumiem, tiktu paplašināta amnestija, to attiecinot uz visiem noziegumiem, ko pastrādājuši iekšējie drošības spēki un privātpersonas, kuras rīkojušās valdības uzdevumā, tostarp uz noziegumiem pret cilvēci, piemēram, spīdzināšanu, piespiedu pazušanu un genocīdu; tā kā ANO augstais cilvēktiesību komisārs un Amerikas Cilvēktiesību komiteja (IACHR) ir pauduši bažas par šo reformas likumu un aicinājuši negrozīt spēkā esošo likumu; |
| --- | --- |

K.

tā kā ar Reformas likumu 5377, ar ko groza Nacionālā izlīguma līgumu un ko Kongress 2019. gada marta sākumā pieņēma otrajā no trim lasījumiem, tiktu paplašināta amnestija, to attiecinot uz visiem noziegumiem, ko pastrādājuši iekšējie drošības spēki un privātpersonas, kuras rīkojušās valdības uzdevumā, tostarp uz noziegumiem pret cilvēci, piemēram, spīdzināšanu, piespiedu pazušanu un genocīdu; tā kā ANO augstais cilvēktiesību komisārs un Amerikas Cilvēktiesību komiteja (IACHR) ir pauduši bažas par šo reformas likumu un aicinājuši negrozīt spēkā esošo likumu;

| L. | tā kā saskaņā ar IACHR Reformas likums 5377 neatbilst Gvatemalas starptautiskajām saistībām, ir iespējams starptautisko tiesību pārkāpums un ar to tiek pārkāpts Gvatemalas konstitūcijas 171. panta g) punkts, jo visas personas, kas atrodas apcietinājumā un ir atzītas par vainīgām politiskos noziegumos un noziegumos pret cilvēci, kuri izdarīti bruņotu konfliktu laikā, un kas par tiem ir notiesātas, tiktu atbrīvotas dažu stundu laikā; |
| --- | --- |

L.

tā kā saskaņā ar IACHR Reformas likums 5377 neatbilst Gvatemalas starptautiskajām saistībām, ir iespējams starptautisko tiesību pārkāpums un ar to tiek pārkāpts Gvatemalas konstitūcijas 171. panta g) punkts, jo visas personas, kas atrodas apcietinājumā un ir atzītas par vainīgām politiskos noziegumos un noziegumos pret cilvēci, kuri izdarīti bruņotu konfliktu laikā, un kas par tiem ir notiesātas, tiktu atbrīvotas dažu stundu laikā;

| M. | tā kā Gvatemalas iedzīvotājiem ir jāsaskaras ar ārkārtīgi augstu nedrošības līmeni un tā kā pēdējo gadu laikā ir būtiski mazināta Valsts civilās policijas (PNC) ietekme; tā kā ir izteikti apgalvojumi par iebiedēšanu un draudiem, kas vērsti pret tiem izmeklēšanas tiesnešiem, tiesnešiem, prokuroriem un tiesu sistēmas dalībniekiem, kuri sadarbojušies ar CICIG; |
| --- | --- |

M.

tā kā Gvatemalas iedzīvotājiem ir jāsaskaras ar ārkārtīgi augstu nedrošības līmeni un tā kā pēdējo gadu laikā ir būtiski mazināta Valsts civilās policijas (PNC) ietekme; tā kā ir izteikti apgalvojumi par iebiedēšanu un draudiem, kas vērsti pret tiem izmeklēšanas tiesnešiem, tiesnešiem, prokuroriem un tiesu sistēmas dalībniekiem, kuri sadarbojušies ar CICIG;

| N. | tā kā joprojām nopietnas bažas rada tiesu iestāžu pieejamība, apstākļi ieslodzījuma vietās, policijas izturēšanās un apgalvojumi par spīdzināšanu un šos jautājumus vēl vairāk saasina plaši izplatītā korupcija, slepenu vienošanos slēgšana un nesodāmība; |
| --- | --- |

N.

tā kā joprojām nopietnas bažas rada tiesu iestāžu pieejamība, apstākļi ieslodzījuma vietās, policijas izturēšanās un apgalvojumi par spīdzināšanu un šos jautājumus vēl vairāk saasina plaši izplatītā korupcija, slepenu vienošanos slēgšana un nesodāmība;

| O. | tā kā Gvatemalas Cilvēktiesību ombuds, kura budžets ir samazināts, Valsts ministrija un tiesu iestādes ir īstenojuši svarīgus pasākumus nesodāmības novēršanai un cilvēktiesību atzīšanas veicināšanai; tā kā Gvatemalas iestādes ir skaidri mēģinājušas kaitēt cīņai pret korupciju un nesodāmību un tiesiskumam; |
| --- | --- |

O.

tā kā Gvatemalas Cilvēktiesību ombuds, kura budžets ir samazināts, Valsts ministrija un tiesu iestādes ir īstenojuši svarīgus pasākumus nesodāmības novēršanai un cilvēktiesību atzīšanas veicināšanai; tā kā Gvatemalas iestādes ir skaidri mēģinājušas kaitēt cīņai pret korupciju un nesodāmību un tiesiskumam;

| P. | tā kā saskaņā ar UDEFEGUA sniegto informāciju šajos uzbrukumos galvenokārt ir cietuši pirmiedzīvotāju līderi, kas aizstāv tiesības uz zemi un teritoriju; tā kā ANO īpašais referents ir paudis bažas par pirmiedzīvotāju tiesībām pēc tam, kad saņēmis sūdzības par hidroelektroenerģijas, derīgo izrakteņu ieguves un agrorūpniecības projektiem, kuru licences un ekspluatācija ir izraisījusi pirmiedzīvotāju tautu tiesību pārkāpumus; tā kā ANO īpašais referents ir arī paziņojis, ka ir uztraucoši, ka valsts un iesaistītas trešās personas attiecas pret kopienu miermīlīgajiem protestiem kā pret kriminālu konfliktu situācijām, kas ietekmē sabiedrības drošību; tā kā Gvatemalas pirmiedzīvotāja un vides aizstāve un Eiropas Parlamenta Saharova balvas 2017. gada fināliste Aura Lolita Chávez atstāja savu valsti pēc nopietniem uzbrukumiem, nāves draudiem un neslavas celšanas un pret viņu tiktu vērsti vairāki tiesvedības procesi, ja viņa atgrieztos; |
| --- | --- |

P.

tā kā saskaņā ar UDEFEGUA sniegto informāciju šajos uzbrukumos galvenokārt ir cietuši pirmiedzīvotāju līderi, kas aizstāv tiesības uz zemi un teritoriju; tā kā ANO īpašais referents ir paudis bažas par pirmiedzīvotāju tiesībām pēc tam, kad saņēmis sūdzības par hidroelektroenerģijas, derīgo izrakteņu ieguves un agrorūpniecības projektiem, kuru licences un ekspluatācija ir izraisījusi pirmiedzīvotāju tautu tiesību pārkāpumus; tā kā ANO īpašais referents ir arī paziņojis, ka ir uztraucoši, ka valsts un iesaistītas trešās personas attiecas pret kopienu miermīlīgajiem protestiem kā pret kriminālu konfliktu situācijām, kas ietekmē sabiedrības drošību; tā kā Gvatemalas pirmiedzīvotāja un vides aizstāve un Eiropas Parlamenta Saharova balvas 2017. gada fināliste Aura Lolita Chávez atstāja savu valsti pēc nopietniem uzbrukumiem, nāves draudiem un neslavas celšanas un pret viņu tiktu vērsti vairāki tiesvedības procesi, ja viņa atgrieztos;

| Q. | tā kā 2018. gada 9. oktobrī Gvatemalas valsts policijas (PNC) nemieru novēršanas nodaļas policisti uzbruka arī Ikskisisas (Ixquisis) mikroreģiona miermīlīgas pretošanās kustībai, kā rezultātā tika ievainoti seši protestētāji; |
| --- | --- |

Q.

tā kā 2018. gada 9. oktobrī Gvatemalas valsts policijas (PNC) nemieru novēršanas nodaļas policisti uzbruka arī Ikskisisas (Ixquisis) mikroreģiona miermīlīgas pretošanās kustībai, kā rezultātā tika ievainoti seši protestētāji;

| R. | tā kā Zviedrijas vēstnieks Gvatemalā tika pasludināts par persona non grata (Konstitucionālā tiesa gan pēc tam šo lēmumu atcēla) par iespējamu CICIG darba atbalstīšanu valstī; |
| --- | --- |

R.

tā kā Zviedrijas vēstnieks Gvatemalā tika pasludināts par persona non grata (Konstitucionālā tiesa gan pēc tam šo lēmumu atcēla) par iespējamu CICIG darba atbalstīšanu valstī;

| S. | tā kā 2019. gada 16. jūnijā un 11. augustā ir ieplānotas attiecīgi Gvatemalas vispārējās un prezidenta vēlēšanas; |
| --- | --- |

S.

tā kā 2019. gada 16. jūnijā un 11. augustā ir ieplānotas attiecīgi Gvatemalas vispārējās un prezidenta vēlēšanas;

| T. | tā kā demokrātijas un tiesiskuma attīstīšanai un konsolidēšanai un cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanai ir jābūt neatņemamai daļai no ES ārpolitikas, tostarp no 2012. gadā starp Eiropas Savienību un Centrālamerikas valstīm noslēgtā asociācijas nolīguma; tā kā šajā nolīgumā ir iekļauta demokrātijas klauzula, kas ir tā būtisks elements; tā kā Gvatemala ir trešais lielākais ES sniegtās divpusējās attīstības palīdzības saņēmējs Centrālamerikā, šīs palīdzības apmērs laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam sasniedz 167 miljonus EUR un tās sniegšanā galvenā uzmanība tiek veltīta pārtikas nodrošinājumam, konfliktu risināšanai, mieram, drošībai un konkurētspējai, |
| --- | --- |

T.

tā kā demokrātijas un tiesiskuma attīstīšanai un konsolidēšanai un cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanai ir jābūt neatņemamai daļai no ES ārpolitikas, tostarp no 2012. gadā starp Eiropas Savienību un Centrālamerikas valstīm noslēgtā asociācijas nolīguma; tā kā šajā nolīgumā ir iekļauta demokrātijas klauzula, kas ir tā būtisks elements; tā kā Gvatemala ir trešais lielākais ES sniegtās divpusējās attīstības palīdzības saņēmējs Centrālamerikā, šīs palīdzības apmērs laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam sasniedz 167 miljonus EUR un tās sniegšanā galvenā uzmanība tiek veltīta pārtikas nodrošinājumam, konfliktu risināšanai, mieram, drošībai un konkurētspējai,

| 1. | pauž nopietnas bažas par slepkavību un vardarbības aktu skaita palielināšanos un drošības trūkumu, ko izjūt visi iedzīvotāji, it īpaši sievietes un cilvēktiesību aizstāvji; atgādina neatkarīgas un efektīvas tiesu sistēmas nozīmīgumu un nepieciešamību izbeigt nesodāmību; pauž nožēlu par to, ka Gvatemalas valdība turpina neievērot tiesiskumu un varas dalīšanas principu; atgādina, ka varas dalīšana un tiesiskums ir būtisks liberālas demokrātijas princips; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Gvatemalas iestādes pārtraukt Gvatemalas pilsoniskās sabiedrības un it īpaši cilvēktiesību organizāciju iebiedēšanu, ievērot konstitucionālo kārtību un garantēt visu Gvatemalas iedzīvotāju pamattiesības; uzsver, ka aktīvai pilsoniskajai sabiedrībai ir būtiska nozīme, lai valsti padarītu pārskatatbildīgāku, reaģējošāku, iekļaujošāku un efektīvāku visos līmeņos un līdz ar to arī leģitīmāku; uzstāj, ka ir jāatbalsta un jāstiprina visas institūcijas, kas Gvatemalā aizstāv konstitucionālo demokrātiju un cilvēktiesības; atgādina, ka būtiska nozīme it neatkarīgas tiesu varas garantēšanai un tās neatkarības ievērošanai, kā arī objektīvas tiesu sistēmas nodrošināšanai; uzsver, ka minētie faktori ir ļoti svarīgi, lai nostiprinātu centienus apkarot korupciju un nesodāmību; uzskata, ka apgalvojumiem par tiesnešu un prokuroru iebiedēšanu un par draudēšanu viņiem būtu jāseko nekavējošai rīcībai ar mērķi aizsargāt valsts tiesu iestādes un to pārstāvjus; mudina Gvatemalas izpildvaru nekavējoties nodrošināt tiesu iestāžu neatkarību un garantēt preses un plašsaziņas līdzekļu brīvību; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pauž pārliecību, ka CICIG Gvatemalā ir bijusi svarīga loma un ka tās darbs nesodāmības un korupcijas apkarošanā un izmeklēšanas sagatavošanā tiesvedībai, kas jāveic Gvatemalas institūcijām, ir izšķiroši svarīgs tiesiskuma atbalstīšanā; pauž nopietnas bažas par pašreizējo situāciju, ar ko Gvatemalā saskaras CICIG, un prasa Gvatemalas valdībai pārtraukt visus nelikumīgos uzbrukumus CICIG un tās valsts un starptautiskajam personālam; |
| --- | --- |

3.

| 4. | šajā sakarā atzinīgi vērtē Komisijas 2018. gada septembrī pieņemto īstenošanas lēmumu atbalstīt CICIG paplašināto mandātu, no attīstības sadarbības instrumenta (ASI) piešķirot papildu 5 miljonus EUR Gvatemalai paredzētajai 2018. gada rīcības programmai; aicina Komisiju saskaņā ar nolemto steidzami izmaksāt minētos 5 miljonus EUR un turpināt visas apstiprinātās programmas ar CICIG; prasa Komisijai būt gatavai pēc 2019. gada septembra turpināt sadarbību ar CICIG un tās finansēšanu un aktīvi atbalsta šādu pagarinājumu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pauž pārliecību, ka ierosinātā grozījumu izdarīšana Nacionālā izlīguma likumā rada būtiskus draudus tiesiskumam Gvatemalā un nopietni apdraudētu nozīmīgo progresu, kas ar valsts tiesu darbu panākts cīņā pret nesodāmību; atbalsta ANO Augstā komisāra viedokli, ka likumprojektā paredzētā cilvēktiesību pārkāpēju, noziegumu pret cilvēci pastrādātāju un kara noziedznieku amnestija vēl vairāk uzkurinātu valstī notiekošo vardarbību; atzīmē, ka šāda rīcība varētu ietvert atbrīvoto cietumnieku atriebību, kas varētu izraisīt sabiedrības destabilizāciju; tādēļ mudina Gvatemalas Kongresu nepieņemt šo likumprojektu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | prasa, lai ANO aizbildnībā tiktu veikts neatkarīgs pētījums, kas atspoguļotu CICIG darba galīgo ietekmi uz Gvatemalas tiesu sistēmu un tā ieguldījumu valsts politiskās stabilitātes nodrošināšanā, kā arī starp CICIG un Augstāko vēlēšanu tiesu parakstītā līguma iznākumu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pauž bažas par ierosināto likumu par nevalstiskajām organizācijām attīstības veicināšanai; prasa Gvatemalas Kongresam saskaņā ar ANO Augstā cilvēktiesību komisāra biroja sniegtajām tehniskajām konsultācijām atturēties no šī likumprojekta pieņemšanas, jo tas, ja tiktu pieņemts, varētu ierobežot vārda brīvību un NVO pulcēšanās brīvību, ierobežot to piekļuvi finansējumam un sašaurināt to definīciju, tādējādi ierobežojot to darbības jomu un apgrūtinot to darbību, kā arī varētu pavērt iespējas to patvaļīgai aizliegšanai; atgādina Gvatemalas iestādēm un institūcijām par nepieciešamību izveidot un uzturēt NVO darbībai drošu un labvēlīgu vidi, lai tās varētu brīvi paust savu viedokli un strādāt plašas sabiedrības labā; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pauž bažas par sūdzībām, kas iesniegtas attiecībā uz brīvas, iepriekšējas un uz informāciju balstītas apspriešanās trūkumu (SDO Konvencija Nr. 169); atgādina ANO īpašā referenta ieteikumu, ka pirmiedzīvotāju tautu tiesības būtu pilnībā jāievēro saskaņā ar starptautiskiem standartiem, kas ietver tiesības uz brīvu, iepriekšēju un uz informāciju balstītu apspriešanos; atgādina, ka valstu un starptautiskām korporācijām visā to vērtību ķēdē ir tieši saistoši līgumi un citi valstu un starptautiskie noteikumi par cilvēktiesībām un vides tiesībām un ka gadījumā, ja tiek konstatēts, ka uzņēmumi ir izraisījuši kaitējumu vai piedalījušies tā nodarīšanā, tiem ir jānodrošina attiecīgajiem indivīdiem un kopienām efektīva kaitējuma novēršanas procedūra vai jāpiedalās tajā; atzīmē, ka tas ietver restitūciju, kompensēšanu, rehabilitāciju un garantiju, ka nodarījums vairs neatkārtosies; atgādina, ka valdībām ir pienākums aizsargāt cilvēktiesības un saukt pie atbildības tos, kas šādas tiesības pārkāpj; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atkārtoti prasa aizsargāt cilvēktiesību aizstāvjus, it īpaši sievietes; atzinīgi vērtē un atbalsta darbu, ko līdz šim veikušas Eiropas valstu vēstniecības un ES delegācija Gvatemalā; prasa Eiropas Savienībai saglabāt un nepieciešamības gadījumā pastiprināt projektus, kuru mērķis ir atbalstīt valsts un starptautisko organizāciju darbu Gvatemalā; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzstāj, ka Gvatemalas iestādēm ir jāpasludina un jānodrošina Saharova balvas finālistes Lolitas Čavesas juridiskā un fiziskā drošība, ja viņa nolems atgriezties savā izcelsmes valstī; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mudina nodrošināt to, ka vēlēšanas Gvatemalā notiek miermīlīgā un pārredzamā veidā, kā arī nodrošināt drošību visiem kandidātiem; uzsver, ka Augstākajai vēlēšanu tiesai ir jārīkojas neatkarīgi un bez valsts iestāžu un valstisko dalībnieku iejaukšanās; piedāvā no ES nosūtīt vēlēšanu ekspertu misiju; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pauž nožēlu par to, ka pēc vairāk nekā 20 gadiem vēl joprojām nav īstenoti Gvatemalas Miera nolīgumi un ka pastāv risks, ka tie varētu tikt pasludināti par spēku zaudējušiem; stingri mudina visus valsts un starptautiskā līmeņa dalībniekus darīt visu iespējamo, lai paātrinātu to pilnīgu īstenošanu; šajā sakarā aicina Gvatemalas valdību nodrošināt PNC un citu institūciju, tādu kā nacionālais katastrofu novēršanas un to seku mazināšanas koordinators (CONRED), demokrātisku un politisku kontroli un to personāla profesionālisma uzlabošanu, lai novērstu to militarizāciju un humānās palīdzības novirzīšanu caur armiju, jo tas neatbilst Miera nolīgumu mērķiem; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atgādina Gvatemalas valdībai, ka ES un Centrālamerikas asociācijas nolīgumā kā būtisks elements ir iekļauta cilvēktiesību klauzula un ka tās neievērošanas gadījumā dalība nolīgumā var tikt apturēta; prasa Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm izmantot Asociācijas nolīgumā un Politiskajā dialogā un sadarbības nolīgumā noteiktos mehānismus, lai stingri mudinātu Gvatemalu īstenot vērienīgu cilvēktiesību programmu un cīņu pret nesodāmību; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Gvatemalas Republikas prezidentam, valdībai un parlamentam, Starptautiskajai nesodāmības apkarošanas komisijai Gvatemalā (CICIG), Centrālamerikas Ekonomiskās integrācijas sekretāram (SIECA), Centrālamerikas parlamentam un Eiropas un Latīņamerikas Parlamentārā asamblejas līdzpriekšsēdētājiem. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  OV C 301 E, 13.12.2007., 257. lpp.

(2)  OV C 434, 23.12.2015., 181. lpp.

(3)  OV C 252, 18.7.2018., 196. lpp.

(4)  OV C 215, 19.6.2018., 125. lpp.

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/98 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/98

---

P8_TA(2019)0207

Vispārējo tarifa preferenču sistēmas (VPS) regulas īstenošana

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. marta rezolūcija par VPS regulas (ES) Nr. 978/2012 īstenošanu (2018/2107(INI))

(2021/C 23/16)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES) Nr. 978/2012 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 732/2008 (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES) Nr. 978/2012 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 732/2008 (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 12. jūnija Regulu (ES) Nr. 607/2013, ar kuru atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 552/97, ar ko uz laiku atsauc Mjanmas/Birmas piekļuvi vispārējām tarifa preferencēm (2), un 2013. gada 23. maija rezolūciju par vispārējo tarifa preferenču pieejamības atjaunošanu attiecībā uz Mjanmu/Birmu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 12. jūnija Regulu (ES) Nr. 607/2013, ar kuru atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 552/97, ar ko uz laiku atsauc Mjanmas/Birmas piekļuvi vispārējām tarifa preferencēm (2), un 2013. gada 23. maija rezolūciju par vispārējo tarifa preferenču pieejamības atjaunošanu attiecībā uz Mjanmu/Birmu (3),

| — | ņemot vērā spēkā esošās VPS regulas vidusposma novērtējumu, kas nāca klajā 2018. gada jūlijā (4), un Komisijas 2018. gada 4. oktobra ziņojumu par Regulas (ES) Nr. 978/2012 piemērošanu (5), kam pievienots Komisijas dienestu darba dokuments (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā spēkā esošās VPS regulas vidusposma novērtējumu, kas nāca klajā 2018. gada jūlijā (4), un Komisijas 2018. gada 4. oktobra ziņojumu par Regulas (ES) Nr. 978/2012 piemērošanu (5), kam pievienots Komisijas dienestu darba dokuments (6),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 28. janvāra un 2018. gada 19. janvāra ziņojumus par vispārējo preferenču sistēmu attiecībā uz 2014.–2015. gada laikposmu (7) un attiecīgi 2016.–2017. gada laikposmu (8), kuros novērtēta VPS ietekme, galveno uzmanību pievēršot VPS+ saņēmēju sniegumam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 28. janvāra un 2018. gada 19. janvāra ziņojumus par vispārējo preferenču sistēmu attiecībā uz 2014.–2015. gada laikposmu (7) un attiecīgi 2016.–2017. gada laikposmu (8), kuros novērtēta VPS ietekme, galveno uzmanību pievēršot VPS+ saņēmēju sniegumam,

| — | ņemot vērā atklāto uzklausīšanu par VPS, ko Starptautiskās tirdzniecības komiteja (INTA) rīkoja 2016. gada 16. februārī, viedokļu apmaiņu 2017. gada 21. martā par VPS+ piešķiršanu Šrilankai un viedokļu apmaiņu 2018. gada 19. februārī par VPS regulas īstenošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā atklāto uzklausīšanu par VPS, ko Starptautiskās tirdzniecības komiteja (INTA) rīkoja 2016. gada 16. februārī, viedokļu apmaiņu 2017. gada 21. martā par VPS+ piešķiršanu Šrilankai un viedokļu apmaiņu 2018. gada 19. februārī par VPS regulas īstenošanu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 5. un 21. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 5. un 21. pantu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 208. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 208. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas ombuda lēmumu lietā 1409/2014/MHZ par to, ka Eiropas Komisija nav veikusi iepriekšēju novērtējumu attiecībā uz ES un Vjetnamas brīvās tirdzniecības nolīguma ietekmi uz cilvēktiesībām (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas ombuda lēmumu lietā 1409/2014/MHZ par to, ka Eiropas Komisija nav veikusi iepriekšēju novērtējumu attiecībā uz ES un Vjetnamas brīvās tirdzniecības nolīguma ietekmi uz cilvēktiesībām (9),

| — | ņemot vērā 2016. gada 5. jūlija rezolūciju par Parlamenta 2010. gada ieteikumu par sociāliem un vides standartiem, cilvēktiesībām un uzņēmumu sociālo atbildību īstenošanu (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 5. jūlija rezolūciju par Parlamenta 2010. gada ieteikumu par sociāliem un vides standartiem, cilvēktiesībām un uzņēmumu sociālo atbildību īstenošanu (10),

| — | ņemot vērā 2018. gada 12. decembra rezolūciju par 2017. gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 12. decembra rezolūciju par 2017. gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā (11),

| — | ņemot vērā 2017. gada 27. aprīļa rezolūciju par ES pamatiniciatīvu attiecībā uz apģērbu ražošanas nozari (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 27. aprīļa rezolūciju par ES pamatiniciatīvu attiecībā uz apģērbu ražošanas nozari (12),

| — | ņemot vērā 2017. gada 14. jūnija rezolūciju par ilgtspējības pakta īstenošanas pašreizējo norisi Bangladešā (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 14. jūnija rezolūciju par ilgtspējības pakta īstenošanas pašreizējo norisi Bangladešā (13),

| — | ņemot vērā brīvprātīgas ar konkrētām valstīm noslēgtas partnerības, piemēram, Bangladešas Ilgtspējības paktu un Mjanmas Darba tiesību iniciatīvu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā brīvprātīgas ar konkrētām valstīm noslēgtas partnerības, piemēram, Bangladešas Ilgtspējības paktu un Mjanmas Darba tiesību iniciatīvu,

| — | ņemot vērā ES un tās dalībvalstu 2007. gada kopīgo stratēģiju “Atbalsts tirdzniecībai: stiprinot ES atbalstu ar tirdzniecību saistītām jaunattīstības valstu vajadzībām”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un tās dalībvalstu 2007. gada kopīgo stratēģiju “Atbalsts tirdzniecībai: stiprinot ES atbalstu ar tirdzniecību saistītām jaunattīstības valstu vajadzībām”,

| — | ņemot vērā ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM) 2030. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM) 2030. gadam,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas pamatkonvencijas par bērnu darbu, piespiedu darbu, diskrimināciju, biedrošanās brīvību un darba koplīguma slēgšanas sarunām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas pamatkonvencijas par bērnu darbu, piespiedu darbu, diskrimināciju, biedrošanās brīvību un darba koplīguma slēgšanas sarunām,

| — | ņemot vērā Padomes 2016. gada 12. maija secinājumus par ES un atbildīgām globālām vērtības ķēdēm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2016. gada 12. maija secinājumus par ES un atbildīgām globālām vērtības ķēdēm,

| — | ņemot vērā 2017. gada 12. septembra rezolūciju par starptautiskās tirdzniecības un ES tirdzniecības politikas ietekmi uz globālajām vērtības ķēdēm (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 12. septembra rezolūciju par starptautiskās tirdzniecības un ES tirdzniecības politikas ietekmi uz globālajām vērtības ķēdēm (14),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, kā arī 1. panta 1. punkta e) apakšpunktu un 3. pielikumu Priekšsēdētāju konferences 2002. gada 12. decembra lēmumā par procedūru patstāvīgo ziņojumu sagatavošanas atļaujas piešķiršanai (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, kā arī 1. panta 1. punkta e) apakšpunktu un 3. pielikumu Priekšsēdētāju konferences 2002. gada 12. decembra lēmumā par procedūru patstāvīgo ziņojumu sagatavošanas atļaujas piešķiršanai (15),

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas un Attīstības komitejas atzinumus (A8-0090/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas un Attīstības komitejas atzinumus (A8-0090/2019),

| A. | tā kā ES bija pirmā, kas pēc Apvienoto Nāciju Organizācijas Tirdzniecības un attīstības konferences (UNCTAD) ieteikuma 1971. gadā ieviesa VPS sistēmu, saskaņā ar kuru rūpnieciski attīstītās valstis piešķirtu jaunattīstības valstīm vispārējas, nesavstarpējas un nediskriminējošas tirdzniecības preferences, tādējādi palīdzot tām gūt papildu ienākumus no starptautiskās tirdzniecības, lai mazinātu nabadzību, veicinātu labu pārvaldību un sekmētu ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES bija pirmā, kas pēc Apvienoto Nāciju Organizācijas Tirdzniecības un attīstības konferences (UNCTAD) ieteikuma 1971. gadā ieviesa VPS sistēmu, saskaņā ar kuru rūpnieciski attīstītās valstis piešķirtu jaunattīstības valstīm vispārējas, nesavstarpējas un nediskriminējošas tirdzniecības preferences, tādējādi palīdzot tām gūt papildu ienākumus no starptautiskās tirdzniecības, lai mazinātu nabadzību, veicinātu labu pārvaldību un sekmētu ilgtspējīgu attīstību;

| B. | tā kā LESD 207. pantā ir noteikts, ka ES tirdzniecības politikai ir jābūt balstītai uz ES ārpolitikas principiem un mērķiem un jāveicina Savienības aizstāvētās vērtības, kas noteiktas LES 2. pantā, kā arī jāveicina 21. pantā uzskaitīto mērķu sasniegšana, tostarp demokrātijas un tiesiskuma nostiprināšana, cilvēktiesību, pamattiesību un pamatbrīvību ievērošana, vienlīdzība, cilvēka cieņas respektēšana un vides un sociālo tiesību aizsardzība; |
| --- | --- |

B.

tā kā LESD 207. pantā ir noteikts, ka ES tirdzniecības politikai ir jābūt balstītai uz ES ārpolitikas principiem un mērķiem un jāveicina Savienības aizstāvētās vērtības, kas noteiktas LES 2. pantā, kā arī jāveicina 21. pantā uzskaitīto mērķu sasniegšana, tostarp demokrātijas un tiesiskuma nostiprināšana, cilvēktiesību, pamattiesību un pamatbrīvību ievērošana, vienlīdzība, cilvēka cieņas respektēšana un vides un sociālo tiesību aizsardzība;

| C. | tā kā ES ombude savos secinājumos ir norādījusi, ka: laba pārvaldība nozīmē pamattiesību ievērošanu un respektēšanu; tur, kur netiek ievērotas pamattiesības, nav iespējama laba pārvaldība; ES iestādēm un struktūrām vienmēr ir jāapsver, vai to rīcība atbilst pamattiesībām, un tām arī būtu arī jācenšas vairāk veicināt cilvēktiesības partnervalstīs; |
| --- | --- |

C.

tā kā ES ombude savos secinājumos ir norādījusi, ka: laba pārvaldība nozīmē pamattiesību ievērošanu un respektēšanu; tur, kur netiek ievērotas pamattiesības, nav iespējama laba pārvaldība; ES iestādēm un struktūrām vienmēr ir jāapsver, vai to rīcība atbilst pamattiesībām, un tām arī būtu arī jācenšas vairāk veicināt cilvēktiesības partnervalstīs;

| D. | tā kā pašreizējā VPS sistēma ir izveidota Regulu (ES) Nr. 978/2012, kas tika pieņemta, pamatojoties uz LESD 207. pantu, saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, Eiropas Parlamentam pirmo reizi kā līdztiesīgam likumdevējam iesaistoties VPS regulas pieņemšanā; |
| --- | --- |

D.

tā kā pašreizējā VPS sistēma ir izveidota Regulu (ES) Nr. 978/2012, kas tika pieņemta, pamatojoties uz LESD 207. pantu, saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, Eiropas Parlamentam pirmo reizi kā līdztiesīgam likumdevējam iesaistoties VPS regulas pieņemšanā;

| E. | tā kā saskaņā ar VPS regulas 40. pantu Komisijai, apritot pieciem gadiem no regulas pieņemšanas, ir jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojums par VPS regulas piemērošanu, un, vadoties pēc tā, būtu jāveido nākamā VPS regula, kura būs jāpieņem līdz 2022. gadam; tā kā šī regula ir spēkā no 2014. gada 1. janvāra; tā kā ir veikts visaptverošs un neatkarīgs novērtējums par pašreizējās regulas darbību, lai Komisijai sniegtu informāciju regulas pārskatīšanas vajadzībām, un ir tikusi izstrādāta virkne konkrētu ieteikumu; |
| --- | --- |

E.

tā kā saskaņā ar VPS regulas 40. pantu Komisijai, apritot pieciem gadiem no regulas pieņemšanas, ir jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojums par VPS regulas piemērošanu, un, vadoties pēc tā, būtu jāveido nākamā VPS regula, kura būs jāpieņem līdz 2022. gadam; tā kā šī regula ir spēkā no 2014. gada 1. janvāra; tā kā ir veikts visaptverošs un neatkarīgs novērtējums par pašreizējās regulas darbību, lai Komisijai sniegtu informāciju regulas pārskatīšanas vajadzībām, un ir tikusi izstrādāta virkne konkrētu ieteikumu;

| F. | tā kā šajā sistēmā ir trīs režīmi: vispārējais VPS režīms, VPS+ veicināšanas režīms un režīms “Viss, izņemot ieročus” (EBA); tā kā standarta VPS saņēmējiem — patlaban 18 valstīm — ir samazināti muitas nodokļi 66 % no visām ES produktu kategorijām; tā kā astoņas VPS+ saņēmējvalstis eksportē aptuveni 66 % no visām produktu kategorijām bez nodokļiem, no savas puses apņemoties efektīvi īstenot 27 starptautiskās pamatkonvencijas, kas attiecas uz darba tiesībām, cilvēktiesībām, labu pārvaldību un vides aspektiem; tā kā 49 vismazāk attīstītajām valstīm saskaņā ar VPS “Viss, izņemot ieročus” režīmu tiek piešķirta beznodokļu piekļuve ES attiecībā uz visiem produktiem, izņemot ieročus un munīciju; tā kā saskaņā ar VPS regulu visām saņēmējvalstīm ir saistošas starptautiskās konvencijas cilvēktiesību un darba tiesību jomā, savukārt VPS+ valstīm ir saistošas arī starptautiskās konvencijas vides un labas pārvaldības jomā; tā kā tikai VPS+ ietvaros ir paredzēts strukturēts dialogs, kurā tiek novērtēts, vai saņēmējvalstis efektīvi īsteno minētās konvencijas; tā kā VPS saņēmējvalstīm ir jāspēj īstenot arī starptautiskos standartus un normas, tostarp nodrošināt atbilstošu tiesību aktu izstrādi, īstenošanu un piemērošanu, it sevišķi tiesiskuma nodrošināšanas un korupcijas apkarošanas jomā; |
| --- | --- |

F.

tā kā šajā sistēmā ir trīs režīmi: vispārējais VPS režīms, VPS+ veicināšanas režīms un režīms “Viss, izņemot ieročus” (EBA); tā kā standarta VPS saņēmējiem — patlaban 18 valstīm — ir samazināti muitas nodokļi 66 % no visām ES produktu kategorijām; tā kā astoņas VPS+ saņēmējvalstis eksportē aptuveni 66 % no visām produktu kategorijām bez nodokļiem, no savas puses apņemoties efektīvi īstenot 27 starptautiskās pamatkonvencijas, kas attiecas uz darba tiesībām, cilvēktiesībām, labu pārvaldību un vides aspektiem; tā kā 49 vismazāk attīstītajām valstīm saskaņā ar VPS “Viss, izņemot ieročus” režīmu tiek piešķirta beznodokļu piekļuve ES attiecībā uz visiem produktiem, izņemot ieročus un munīciju; tā kā saskaņā ar VPS regulu visām saņēmējvalstīm ir saistošas starptautiskās konvencijas cilvēktiesību un darba tiesību jomā, savukārt VPS+ valstīm ir saistošas arī starptautiskās konvencijas vides un labas pārvaldības jomā; tā kā tikai VPS+ ietvaros ir paredzēts strukturēts dialogs, kurā tiek novērtēts, vai saņēmējvalstis efektīvi īsteno minētās konvencijas; tā kā VPS saņēmējvalstīm ir jāspēj īstenot arī starptautiskos standartus un normas, tostarp nodrošināt atbilstošu tiesību aktu izstrādi, īstenošanu un piemērošanu, it sevišķi tiesiskuma nodrošināšanas un korupcijas apkarošanas jomā;

| G. | tā kā 2012. gada VPS reformas galvenie mērķi bija pievērst lielāku uzmanību trūcīgākajām valstīm, proti, vismazāk attīstītajām valstīm un citām zemu un zemāku ienākumu valstīm, turpināt veicināt ilgtspējīgas attīstības un labas pārvaldības pamatprincipu ievērošanu, palielināt stabilitāti un prognozējamību un uzlabot noteiktību uzņēmējiem; |
| --- | --- |

G.

tā kā 2012. gada VPS reformas galvenie mērķi bija pievērst lielāku uzmanību trūcīgākajām valstīm, proti, vismazāk attīstītajām valstīm un citām zemu un zemāku ienākumu valstīm, turpināt veicināt ilgtspējīgas attīstības un labas pārvaldības pamatprincipu ievērošanu, palielināt stabilitāti un prognozējamību un uzlabot noteiktību uzņēmējiem;

| H. | tā kā vairāku starptautisku konvenciju, vadlīniju un noteikumu mērķis ir novērst cilvēktiesību pārkāpumus; tā kā VPS saņēmējvalstīm jo īpaši ir pienākums īstenot šīs vadlīnijas un radīt pienācīgus juridiskos un ekonomiskos nosacījumus, lai uzņēmumi varētu darboties un iekļauties globālajās piegādes ķēdēs; |
| --- | --- |

H.

tā kā vairāku starptautisku konvenciju, vadlīniju un noteikumu mērķis ir novērst cilvēktiesību pārkāpumus; tā kā VPS saņēmējvalstīm jo īpaši ir pienākums īstenot šīs vadlīnijas un radīt pienācīgus juridiskos un ekonomiskos nosacījumus, lai uzņēmumi varētu darboties un iekļauties globālajās piegādes ķēdēs;

| I. | tā kā līdzās vienlīdzīgu konkurences apstākļu nodrošināšanai ES būtu vēl efektīvāk jāreaģē uz sociālo un vides dempingu un negodīgu konkurenci un tirdzniecības praksi; |
| --- | --- |

I.

tā kā līdzās vienlīdzīgu konkurences apstākļu nodrošināšanai ES būtu vēl efektīvāk jāreaģē uz sociālo un vides dempingu un negodīgu konkurenci un tirdzniecības praksi;

| J. | tā kā vairākās valstīs uz eksporta pārstrādes zonām attiecas atbrīvojums no valsts darba tiesību aktu piemērošanas un tādējādi ir liegta iespēja pilnībā izmantot tiesības iesaistīties arodbiedrību darbībā vai saņemt tiesisko aizsardzību; tā kā minētā situācija ir SDO pamatstandartu pārkāpums un varētu vēl negatīvāk ietekmēt cilvēktiesības; |
| --- | --- |

J.

tā kā vairākās valstīs uz eksporta pārstrādes zonām attiecas atbrīvojums no valsts darba tiesību aktu piemērošanas un tādējādi ir liegta iespēja pilnībā izmantot tiesības iesaistīties arodbiedrību darbībā vai saņemt tiesisko aizsardzību; tā kā minētā situācija ir SDO pamatstandartu pārkāpums un varētu vēl negatīvāk ietekmēt cilvēktiesības;

| K. | tā kā ar LESD 8. pantu visās ES politikas nostādnēs ir stingri nostiprināta dzimumu līdztiesība; tā kā tirdzniecības un investīciju nolīgumi sievietes un vīriešus skar atšķirīgi, ņemot vērā strukturālo dzimumu nevienlīdzību; tā kā saskaņā ar SDO datiem 2012. gadā 21 miljons cilvēku visā pasaulē (no kuriem 55 % bija sievietes un meitenes) bija piespiedu darba upuri un 90 % no šiem cilvēkiem tika ekspluatēti privātajā ekonomikas sektorā; |
| --- | --- |

K.

tā kā ar LESD 8. pantu visās ES politikas nostādnēs ir stingri nostiprināta dzimumu līdztiesība; tā kā tirdzniecības un investīciju nolīgumi sievietes un vīriešus skar atšķirīgi, ņemot vērā strukturālo dzimumu nevienlīdzību; tā kā saskaņā ar SDO datiem 2012. gadā 21 miljons cilvēku visā pasaulē (no kuriem 55 % bija sievietes un meitenes) bija piespiedu darba upuri un 90 % no šiem cilvēkiem tika ekspluatēti privātajā ekonomikas sektorā;

| L. | tā kā VPS regulas 19. panta 6. punktā ir noteikts, ka Komisija, izvērtējot, vai VPS saņēmējvalstis pienācīgi pilda savus pienākumus cilvēktiesību jomā, ņem vērā “visu attiecīgo informāciju”, tostarp pilsoniskās sabiedrības sniegto informāciju; tā kā pilsoniskās sabiedrības un sociālo partneru iesaistīšanās VPS īstenošanā var uzlabot ES kopējās tirdzniecības politikas leģitimitāti un efektivitāti; |
| --- | --- |

L.

tā kā VPS regulas 19. panta 6. punktā ir noteikts, ka Komisija, izvērtējot, vai VPS saņēmējvalstis pienācīgi pilda savus pienākumus cilvēktiesību jomā, ņem vērā “visu attiecīgo informāciju”, tostarp pilsoniskās sabiedrības sniegto informāciju; tā kā pilsoniskās sabiedrības un sociālo partneru iesaistīšanās VPS īstenošanā var uzlabot ES kopējās tirdzniecības politikas leģitimitāti un efektivitāti;

| M. | tā kā VPS regula dod Eiropas Savienībai tiesības smagākajos cilvēktiesību pārkāpumu gadījumos apturēt priekšrocības, pamatojoties uz VPS regulas V nodaļas 19. panta 1. punkta a) apakšpunktu, kurā paredzēts, ka preferenču režīmu var uz laiku atcelt vairāku iemeslu dēļ, tostarp arī gadījumos, kad tiek sistemātiski pārkāpti VIII pielikuma A daļā uzskaitītajās konvencijās noteiktie principi; |
| --- | --- |

M.

tā kā VPS regula dod Eiropas Savienībai tiesības smagākajos cilvēktiesību pārkāpumu gadījumos apturēt priekšrocības, pamatojoties uz VPS regulas V nodaļas 19. panta 1. punkta a) apakšpunktu, kurā paredzēts, ka preferenču režīmu var uz laiku atcelt vairāku iemeslu dēļ, tostarp arī gadījumos, kad tiek sistemātiski pārkāpti VIII pielikuma A daļā uzskaitītajās konvencijās noteiktie principi;

| N. | tā kā Komisija ir uzsākusi procesu Kambodžas lietā un gatavojas sākt izmeklēšanu par cilvēktiesību pārkāpumiem Mjanmā režīma “Viss, izņemot ieročus” iespējamas atcelšanas kontekstā, |
| --- | --- |

N.

tā kā Komisija ir uzsākusi procesu Kambodžas lietā un gatavojas sākt izmeklēšanu par cilvēktiesību pārkāpumiem Mjanmā režīma “Viss, izņemot ieročus” iespējamas atcelšanas kontekstā,

Galvenie secinājumi un ieteikumi

| 1. | atzinīgi vērtē vidusposma novērtējumu par spēkā esošās VPS regulas piemērošanu, kurā ir vērtēts, vai regulā izvirzītos mērķus būs iespējams sasniegt; atzinīgi vērtē to, ka jaunās regulas kontekstā ir bijis vērojams eksporta pieaugums no valstīm, kuras saņem preferences saskaņā ar “Viss, izņemot ieročus” (EBA) un VPS+ režīmu, un tas ir svarīgs veicinošs faktors ceļā uz nabadzības izskaušanu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ar gandarījumu konstatē, ka saskaņā ar VPS preferencēm Eiropas Savienībā importēto produktu vērtība 2016. gadā bija 62,6 miljardi EUR (augoša tendence), proti, 31,6 miljardi EUR — no vispārējā režīma VPS saņēmējvalstīm, aptuveni 7,5 miljardi EUR — no VPS+ saņēmējvalstīm un 23,5 miljardi EUR — no EBA saņēmējvalstīm (Eurostat 2017. gada septembra dati); |
| --- | --- |

2.

| 3. | atgādina, ka VPS palīdz jaunattīstības valstu rūpniecības nozarēm pārvarēt grūtības, ar kurām šīs valstis saskaras eksporta tirgos lielu sākotnējo izmaksu dēļ; atgādina, ka saskaņā ar ANO Tirdzniecības un attīstības konferences (UNCTAD) mērķiem VPS uzdevums ir palielināt jaunattīstības valstu eksporta ieņēmumus un veicināt šo valstu — un līdz ar to arī vismazāk attīstīto valstu — industrializāciju un paātrināt to izaugsmi, tiecoties izskaust nabadzību; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka VPS+ ir būtisks ES tirdzniecības politikas instruments, kurš nodrošina labāku piekļuvi tirgum un kuram ir piesaistīts stingrs pārraudzības mehānisms nolūkā veicināt cilvēktiesības un darba tiesības, vides aizsardzību un labu pārvaldību neaizsargātās jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

4.

| 5. | norāda, ka, sākoties vidusposma novērtēšanas procesam, pašreizējā VPS regula bija spēkā kopš trim gadiem un ka šajā novērtēšanas procesā jau tika konstatēti elementi, kuru reformēšana būtu jāapsver, domājot par nākamo VPS regulu; atzinīgi vērtē vidusposma novērtējuma galīgajā ziņojumā iekļautos ieteikumus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka VPS kā ES tirdzniecības politikas daļas pamatā ir jābūt ES ārpolitikas principiem (efektivitātei, pārredzamībai un vērtībām), kā noteikts LES 21. pantā; uzsver, ka LESD 208. pantā ir noteikts, ka attīstības jomā ir jāievēro politikas saskaņotības princips un ka galvenais mērķis ir nabadzības izskaušana; uzsver, ka šie principi ir atkārtoti apstiprināti Komisijas paziņojumā “Tirdzniecība visiem”; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atzīst, ka VPS+ ir nozīmīga loma starptautisko darba tiesību, cilvēktiesību, labas pārvaldības un vides aizsardzības standartu veicināšanā saņēmējvalstīs, ne tikai sniedzot stimulus minēto standartu ievērošanai, bet arī izveidojot platformu regulāram dialogam jomās, uz kurām attiecas konvencijas, un veicinot iesaistīšanos būtiskās reformās; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atzīst, ka VPS sistēma ir radījusi ekonomiskus ieguvumus saņēmējvalstīm un Eiropas Savienībai, palielinot eksportu uz ES un uzlabojot preferenču izlietojuma līmeni “Viss, izņemot ieročus” un VPS+ saņēmējvalstīm; mudina ES vērst savu darbu uz izpratnes veicināšanu par VPS noteikumiem saņēmējvalstīs, lai tādējādi veicinātu vēl labāku sistēmas izmantošanu; aicina Komisiju, ja iespējams, novērtēt ieguvumu sadali attiecībā uz VPS sistēmu, pamatojoties uz datu pieejamību; pieņem zināšanai, ka dažos gadījumos eksporta apjoma un ekonomisko iespēju palielināšanās ir neparedzēti radījusi arī netiešu nelabvēlīgu ietekmi uz pamattiesībām un sociālo attīstību; piemēram, izraisot zemes sagrābšanu vai darba tiesību neievērošanu; tādēļ uzsver — lai novērstu to, ka VPS programmu rezultātā varētu palielināties vides un sociālais dempings, pēc tirdzniecības preferenču piešķiršanas ir jāseko reformām un jāīsteno starptautiskās konvencijas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atzinīgi vērtē vienkāršoto VPS+ pievienošanās mehānismu, kas to padara pievilcīgāku standarta VPS saņēmējvalstīm; uzsver, ka daudzas no VPS + kandidātvalstīm ir ratificējušas vairākas starptautiskās konvencijas, kas vajadzīgas, lai iegūtu tiesības izmantot VPS+ režīmu; uzsver, ka uzlabota, pastāvīga un sistemātiska īstenošanas procesa uzraudzība ir ļoti nozīmīga un ka to var panākt, pastiprinot visu dalībnieku sadarbību, lai uzlabotu informācijas vākšanu un padziļinātu analīzi, izmantojot visu pieejamo informāciju un resursus, piemēram, starptautisko pārraudzības struktūru ziņojumus, tostarp ANO, SDO, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) ziņojumus, un šajā procesā nepastarpināti iesaistot pilsonisko sabiedrību un sociālos partnerus; uzsver, ka tas ir nepieciešams, lai nodrošinātu, ka tiek pilnībā izmantots VPS+ režīma potenciāls uzlabot situāciju attiecībā uz darba ņēmēju tiesībām, dzimumu līdztiesības veicināšanu un bērnu darba un piespiedu darba izskaušanu, efektīvi īstenojot 27 konvencijas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mudina Komisiju, strādājot ar VPS+ saņēmējvalstīm un īstenojot “Viss, izņemot ieročus” pastiprinātas iesaistes pasākumus, saskaņā ar tās paziņojumu “Tirdzniecība visiem” pievērsties tādiem jautājumiem kā pilsoniskās sabiedrības darbības iespēju samazināšanās un riskam pakļauto cilvēktiesību aizstāvju aizsardzība, jo šie jautājumi ir tieši saistīti ar pienākumiem, kas izriet no Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un attiecīgajiem SDO pamatkonvenciju noteikumiem; turklāt aicina Komisiju izpētīt papildu iespējas attiecībā uz strukturētu, oficiālu un neatkarīgu pilsoniskās sabiedrības, arodbiedrību pārstāvju un privātā sektora līdzdalību, jo tie varētu būt iespējamie veidi, kā stiprināt pārraudzības procesu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver, ka kopumā VPS sistēma, šķiet, ir radījusi stimulus starptautisko konvenciju ratificēšanai un tādēļ ir radījusi labāku sistēmu progresam; uzsver, ka ir svarīgi turpināt ieviest visaptverošus pasākumus, kas nodrošinātu, ka VPS veicina pozitīvu vides attīstību; iesaka, lai sarakstam ar 27 starptautiskajām pamatkonvencijām, kuras jāievēro VPS+ saņēmējvalstīm, tiktu pievienots Parīzes nolīgums; uzsver, ka saņēmējvalstīs vēl joprojām ir jāpanāk ievērojams progress, lai izveidotu ilgtspējīgas attīstības modeli; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atzīst, ka, pastiprinot pārraudzību un ES un saņēmējvalstu dialogu, it sevišķi 27 pamatkonvenciju īstenošanas pārraudzības kontekstā, ir panākts progress attiecībā uz efektīvu īstenošanu; uzsver, ka ir vajadzīga vēl lielāka koordinācija starp Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD), Savienības delegācijām, dalībvalstu diplomātiskajām pārstāvniecībām, saņēmējvalstu valdībām, starptautiskajām organizācijām, uzņēmumiem, sociālajiem partneriem un pilsonisko sabiedrību, lai nodrošinātu labāku informācijas ieguvi un vēl dziļāku pārraudzības analīzi; iesaka iespēju robežās palielināt pārredzamību un paplašināt saziņu starp likumdevējiem un ieinteresētajām personām VPS atcelšanas procedūrās, it sevišķi Komisijas īstenotās izmeklēšanas procedūras gaitā; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atzīst, ka attiecīgo konvenciju ratifikācija un efektīvas īstenošanas progress ir svarīgi kritēriji nepieciešamā progresa panākšanai sistēmas ietvaros; aicina Komisiju nodrošināt, ka pasākumi, kas veikti, lai pārraudzītu konvenciju efektīvu īstenošanu saņēmējvalstīs, pilnībā atbilst valstu stratēģijas dokumentiem, lai nodrošinātu politikas saskaņotību, konsekvenci un integrētu pieeju cilvēktiesībām tirdzniecības politikā; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver, ka ir jāturpina apņēmīgi īstenot VPS+ pārraudzību un vēl vairāk uzlabot tās pārredzamību, vienlaikus nodrošinot, ka ES šajā dialogā var pilnībā saglabāt savu ietekmi attiecībā uz saņēmējvalstīm, jo īpaši saistībā ar rezultātu pārskata veidošanu; aicina Komisiju apsvērt turpmākus pasākumus šajā jomā un attiecībā uz dialogu ar saņēmējvalstīm, lai palielinātu sistēmas pārredzamību, uzraudzību un efektivitāti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzskata, ka ikvienam lēmumam par preferenču apturēšanu ir jābūt pilnīgā saskaņā ar vispārējo nabadzības mazināšanas mērķi, un uzsver, ka ES sekundārie tiesību akti ir gan jāizstrādā, gan jāinterpretē saskaņā ar ES primārajiem tiesību aktiem un ES tiesību vispārīgajiem principiem, kas attiecas uz šo jomu; tādēļ uzsver, ka ir jāsaglabā pašreizējā mērķtiecīgā pieeja preferenču atcelšanai un jānodrošina, ka preferenču atcelšana tiek piemērota tikai atsevišķām nozarēm un ir izstrādāta tā, lai maksimāli mazinātu negatīvo ietekmi uz vietējiem iedzīvotājiem; aicina Komisiju izmantot tirdzniecības preferenču atcelšanu pēc gradācijas principa vai attiecīgā gadījumā citus uz noteiktu laiku piemērojamus atcelšanas pasākumus; visbeidzot uzsver, ka tirdzniecības preferenču atcelšana būtu jāuzskata par galējo līdzekli, kas izmantojams tikai gadījumos, kad vērojami nopietni trūkumi starptautisko konvenciju efektīvā īstenošanā un ja saņēmējvalsts nepārprotami neizrāda gatavību un apņēmību risināt šos trūkumus; vienlaikus uzsver, ka sistēmas ir saistītas ar nosacījumiem un ka šie nosacījumi būtu jāizmanto, lai saglabātu ikvienas sistēmas uzticamību un nodrošinātu, ka gadījumos, kad smagi un sistemātiski tiek pārkāptas konvencijas, seko attiecīga rīcība; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atzinīgi vērtē Komisijas nesenos lēmumus uzsākt procesu, lai atceltu “Viss, izņemot ieročus” preferences Kambodžai, un nosūtīt augsta līmeņa ES ārkārtas misiju uz Mjanmu, reaģējot uz cilvēktiesību situāciju abās valstīs; gaida, ka Komisija turpinās sniegt Parlamentam aktuālo informāciju un iesaistīs to turpmākajās darbībās, tostarp attiecībā uz preferenču apturēšanu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | norāda, ka reformēto atbilstības kritēriju dēļ saņēmējvalstu skaits ir ievērojami samazinājies un šā apstākļa, kā arī produktu gradācijas dēļ ES importa apjoms no VPS valstīm kopumā ir sarucis; atzīst, ka šīs reformas ļauj piešķirt preferences galvenokārt valstīm, kurām tās visvairāk vajadzīgas; prasa Komisijai ietekmes novērtējumā, kas veicams saistībā ar nākamo regulu, nodrošināt VPS un brīvās tirdzniecības nolīgumu režīmu saskaņotību un konsekvenci, lai ES tirdzniecības politikā nodrošinātu VPS centrālo nozīmi jaunattīstības valstīm; šajā sakarībā norāda, ka “Viss, izņemot ieročus” saņēmējvalstis saskaras ar pieaugošu konkurences spiedienu no valstīm, kuras ir noslēgušas brīvās tirdzniecības nolīgumus ar ES; turklāt norāda, ka dažas valstis, uz kurām iepriekš attiecās VPS+ pārraudzība, tagad ir iesaistījušās brīvās tirdzniecības nolīgumos, kas ietver tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļas, kurām vajadzētu būt efektīvām un īstenojamām; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pauž nožēlu, ka VPS sistēma nav radījusi nekādas pārmaiņas, it sevišķi 29 “Viss, izņemot ieročus” saņēmējvalstīs, un dažos gadījumos pat ir izraisījusi šo valstu eksporta diversifikācijas profilu pasliktināšanos produktu līmenī; pauž nožēlu arī par to, ka tā nav pietiekami sekmējusi ekonomikas diversifikāciju; prasa veikt turpmākus pasākumus, lai uzlabotu eksporta diversifikāciju no VPS valstīm; pauž nožēlu par to, ka saņēmējvalstu diversifikācijas iespējas, šķiet, ir mazinājusi atceltā kumulācijas iespēja ar valstīm, uz kurām vairs neattiecas VPS sistēma, jo tās vairs nevar izmantot uz VPS saņēmējiem attiecinātos izcelsmes noteikumus; stingri prasa no jauna ieviest šo iespēju, it sevišķi visneaizsargātākajām valstīm; norāda uz ievērojamu eksporta diversifikācijas samazināšanos visos standarta VPS režīma saņēmējvalstu nozaru līmeņos; aicina Komisiju apsvērt iespēju reformēt un paplašināt regulas aptverto produktu sarakstu, jo īpaši attiecībā uz pusfabrikātiem un gataviem produktiem, un vajadzības gadījumā atvieglot izcelsmes noteikumus visneaizsargātākajām valstīm; turklāt mudina VPS saņēmējvalstis ieviest efektīvus pasākumus, kas būtu vērsti uz produktu diversifikācijas veicināšanu; šajā sakarībā uzsver, ka ir jārada piekļuve zināšanām un tehnoloģijām, lai ļautu diversificēt produktus, tā nodrošinot eksporta ilgtspējīgumu globālās konkurences apstākļos, jo īpaši Eiropā; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aicina VPS saņēmējvalstis ieviest un efektīvi īstenot juridiskus pasākumus intelektuālā īpašuma aizsardzībai; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ar gandarījumu konstatē, ka “Viss, izņemot ieročus” saņēmējvalstīm ir augsti preferenču izmantošanas rādītāji; uzsver, ka ir svarīgi palielināt saņēmējvalstu spējas, lai palīdzētu tām gūt no sistēmas vislielākos iespējamos ieguvumus; aicina šajā ziņā efektīvāk izmantot tirdzniecības atbalsta iniciatīvas pasākumus; uzskata, ka būtu jāapsver iespēja nākamajā VPS regulā iekļaut pakalpojumus, lai vēl vairāk veicinātu plašāku diversifikāciju; šajā sakarībā uzsver, ka liela nozīme ir uzņēmumu savstarpējas sadarbības pieejai; prasa izveidot nozaru un daudzpusēju ieinteresēto personu platformas un tiešsaistes rīkus, kas pulcētu eksportējošos uzņēmumus no VPS saņēmējvalstīm, importējošos ES uzņēmumus un potenciālos jaunpienācējus, proti, uzņēmumus, kas patlaban nenodarbojas nedz ar eksportu, nedz importu, gan saņēmējvalstīs, gan Eiropas Savienībā, lai apmainītos ar paraugpraksi un palielinātu informētību par VPS noteikumiem, nosacījumiem un piedāvātajām ekonomiskajām iespējām; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atzinīgi vērtē to, ka ir pabeigta pirmā saskaņā ar regulu veiktā aizsardzības izmeklēšana, un uzskata, ka šai klauzulai būtu jānodrošina ES finansiālo, ekonomisko, sociālo un vides interešu aizsargātība; uzsver, ka, piedāvājot preferences sensitīviem produktiem, ir jāparedz iespēja piemērot tiem īpašu režīmu, lai nepieļautu atsevišķu nozaru pakļaušanu riskam; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver, ka gan sistēma, gan saistības, kas izriet no attiecīgo konvenciju ratifikācijas, attiecas uz visām saņēmējvalstu teritorijas daļām, tostarp eksporta pārstrādes zonām; mudina saņēmējvalstis efektīvi īstenot darba standartus un mudina Komisiju pievērsties SDO standartu pārkāpumiem, tostarp darba koplīgumu slēgšanas sarunu un biedrošanās brīvības pārkāpumiem, eksporta pārstrādes zonās, kuras atrodas tagadējās vai potenciālajās saņēmējvalstīs un nodrošināt jebkādu izņēmumu atcelšanu; aicina Komisiju izpētīt, ar kādiem līdzekļiem nodrošināt, lai preferenču sistēma neattiektos uz produktiem no eksporta pārstrādes zonām, ja tās ir atbrīvotas no valsts tiesību aktu piemērošanas un tiek pārkāptas attiecīgās starptautiskās konvencijas; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver, ka VPS ir palielinājusi uzņēmumu nozares dinamiku, zināmā mērā devusi ieguldījumu sieviešu ekonomisko iespēju pilnveidošanā un veicinājusi sieviešu kļūšanu par ekonomiski aktīvu darbaspēku, it sevišķi eksportējošo valstu nozarēs, kuras īsteno tirdzniecību ar ES; šajā ziņā uzsver, ka ir svarīgi izveidot sievietēm piemērotu uzņēmējdarbības vidi, kas ļautu viņām izmantot šīs jaunās prasmes un pieredzi un spēt virzīties uz augšu uzņēmuma struktūrā vai dibināt pašām savus uzņēmumus; tomēr norāda, ka sievietes joprojām tiek diskriminētas, un pauž bažas par sieviešu darba apstākļiem, jo īpaši tekstilrūpniecības un apģērbu ražošanas nozarē; atkārtoti vērš uzmanību uz Parlamenta 2017. gada 27. aprīļa rezolūciju un aicina Komisiju veikt turpmākus pasākumus saistībā ar to; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atzinīgi vērtē VPS sistēmas ietekmi uz tīrāku un drošāku tehnoloģiju pieņemšanu un brīvprātīgām uzņēmumu sociālās atbildības iniciatīvām, kā rezultātā bijusi vērojama tieša pozitīva ietekme uz darba ņēmējiem un vidi; uzskata, ka būtu jāplāno pasākumi šīs attīstības turpmākai veicināšanai un ticamai novērtēšanai; atzīst, ka šajā ziņā ir jātiecas panākt pareizu līdzsvaru starp reglamentējošām un brīvprātīgām darbībām attiecībā uz uzņēmumu pienācīgu pārbaudi, un aicina Komisiju izpētīt veidus, kā ieviest pienācīgas pārbaudes pienākumus; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzskata, ka ES būtu jānodrošina politikas saskaņotība, mudinot citus starptautiskos dalībniekus, piemēram, starptautiskos uzņēmumus, pilnībā piedalīties cilvēktiesību, sociālo tiesību un vides standartu uzlabošanā visā pasaulē, it sevišķi liekot ekonomikas dalībniekiem ieviest pienācīgas pārbaudes saskaņā ar ANO Vadošajiem principiem uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām; aicina Komisiju uzņemties vadošo lomu, lai nodrošinātu cilvēktiesību un darba tiesību ievērošanu globālajās vērtību ķēdēs, un ziņot, kā tiek īstenota Parlamenta 2016. gada rezolūcija par Parlamenta ieteikumiem par sociāliem un vides standartiem, cilvēktiesībām un uzņēmumu sociālo atbildību, tostarp Parlamenta ierosinājums paredzēt VPS regulā uzņēmumu sociālo atbildību un reformēt PTO noteikumus, lai ieviestu piegādes ķēžu pienācīgas pārbaudes un pārredzamības prasības, pamatojoties uz ANO Vadošajiem principiem uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atgādina, ka Eiropas Savienībai, lai nodrošinātu saskaņotību ar citu starptautisko dalībnieku, piemēram, starptautisko uzņēmumu, īstenoto politiku, ir jārosina pilnīga līdzdalība cilvēktiesību, bērnu tiesību, sociālo tiesību, vides tiesību un sabiedrības veselības situācijas uzlabošanā visā pasaulē; prasa Eiropas Savienībai nodrošināt ar tiesībām strādāt saistīto cilvēktiesību ievērošanu globālās vērtību ķēdēs, t. i., visā piegādes ķēdē; |
| --- | --- |

26.

| 27. | aicina Komisiju izpētīt iespēju ar nākamo VPS regulu ieviest papildu tarifu preferences tādiem produktiem, kuru gadījumā ir pierādāms, ka tie ražoti ilgtspējīgā veidā; uzskata, ka būtu jāievieš brīvprātīga produktu sertificēšanas shēma attiecībā uz to, vai tie ražoti ilgtspējīgā veidā, un ka, importējot tos Eiropas Savienībā, būtu jāuzrāda attiecīgi apliecinājumi; |
| --- | --- |

27.

o

o o

| 28. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  OV L 303, 31.10.2012., 1. lpp.

(2)  OV L 181, 29.6.2013., 13. lpp.

(3)  OV C 55, 12.2.2016., 112. lpp.

(4)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2018/october/tradoc_157434.pdf

(5)  COM(2018)0665.

(6)  SWD(2018)0430.

(7)  COM(2016)0029.

(8)  COM(2018)0036.

(9)  https://www.ombudsman.europa.eu/lv/decision/en/64308

(10)  OV C 101, 16.3.2018., 19. lpp.

(11)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0515.

(12)  OV C 298, 23.8.2018., 100. lpp.

(13)  OV C 331, 18.9.2018., 100. lpp.

(14)  OV C 337, 20.9.2018., 33. lpp.

(15)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/organes/conf_pres_groupes/proces_verbal/ 2002/12-12/CPG_PV(2002)12-12(ANN01)_EN.doc

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/105 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/105

---

P8_TA(2019)0211

Dzimumu līdzsvars, izvirzot kandidātus amatiem ES ekonomikas un monetāro lietu jomā

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. marta rezolūcija par dzimumu līdzsvaru, izvirzot kandidātus amatiem ES ekonomikas un monetāro lietu jomā (2019/2614(RSP))

(2021/C 23/17)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantu un 3. panta 3. punkta otro daļu un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 8. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantu un 3. panta 3. punkta otro daļu un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 8. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 23. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 23. pantu,

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu “Strategic Engagement for Gender Equality 2016-2019” (Stratēģiskā apņemšanās dzimumu līdztiesības jomā 2016.–2019. gadam), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu “Strategic Engagement for Gender Equality 2016-2019” (Stratēģiskā apņemšanās dzimumu līdztiesības jomā 2016.–2019. gadam),

| — | ņemot vērā Padomes 2019. gada 11. februāra ieteikumu par Eiropas Centrālās bankas (ECB) Valdes locekļa iecelšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2019. gada 11. februāra ieteikumu par Eiropas Centrālās bankas (ECB) Valdes locekļa iecelšanu,

| — | ņemot vērā LESD līguma 283. panta 2. punkta otro daļu, saskaņā ar kuru Eiropadome ir apspriedusies ar Parlamentu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD līguma 283. panta 2. punkta otro daļu, saskaņā ar kuru Eiropadome ir apspriedusies ar Parlamentu,

| — | ņemot vērā Protokolu Nr. 4 par Eiropas Centrālo banku sistēmas statūtiem un Eiropas Centrālās bankas statūtiem un jo īpaši tā 11. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Protokolu Nr. 4 par Eiropas Centrālo banku sistēmas statūtiem un Eiropas Centrālās bankas statūtiem un jo īpaši tā 11. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A8-0144/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A8-0144/2019),

| — | ņemot vērā Eiropas Banku iestādes Uzraudzības padomes 2019. gada 19. februāra lēmumu izraudzīties José Manuel Campa par Eiropas Banku iestādes priekšsēdētāju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Banku iestādes Uzraudzības padomes 2019. gada 19. februāra lēmumu izraudzīties José Manuel Campa par Eiropas Banku iestādes priekšsēdētāju,

| — | ņemot vērā 48. panta 2. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulā (ES) Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 48. panta 2. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulā (ES) Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (1),

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A8-0146/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A8-0146/2019),

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 30. janvāra priekšlikumu iecelt Sebastiano Laviola par Vienotā noregulējuma valdes locekli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 30. janvāra priekšlikumu iecelt Sebastiano Laviola par Vienotā noregulējuma valdes locekli,

| — | ņemot vērā 56. panta 6. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. jūlija Regulā (ES) Nr. 806/2014, ar ko izveido vienādus noteikumus un vienotu procedūru kredītiestāžu un noteiktu ieguldījumu brokeru sabiedrību noregulējumam, izmantojot vienotu noregulējuma mehānismu un vienotu noregulējuma fondu, un groza Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 56. panta 6. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. jūlija Regulā (ES) Nr. 806/2014, ar ko izveido vienādus noteikumus un vienotu procedūru kredītiestāžu un noteiktu ieguldījumu brokeru sabiedrību noregulējumam, izmantojot vienotu noregulējuma mehānismu un vienotu noregulējuma fondu, un groza Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (2),

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A8-0148/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A8-0148/2019),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja 2019. gada 5. marta vēstules Komisijas priekšsēdētājam un amatā esošajam ES Padomes priekšsēdētājam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja 2019. gada 5. marta vēstules Komisijas priekšsēdētājam un amatā esošajam ES Padomes priekšsēdētājam,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja 2019. gada 5. marta vēstuli Komisijas priekšsēdētājam un Komisijas priekšsēdētāja 2019. gada 11. marta atbildi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja 2019. gada 5. marta vēstuli Komisijas priekšsēdētājam un Komisijas priekšsēdētāja 2019. gada 11. marta atbildi,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja 2018. gada 23. marta vēstuli Padomes priekšsēdētājam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja 2018. gada 23. marta vēstuli Padomes priekšsēdētājam,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta Ekonomikas un monetārās komitejas priekšsēdētāja 2018. gada 8. marta vēstuli Eurogrupas priekšsēdētājam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta Ekonomikas un monetārās komitejas priekšsēdētāja 2018. gada 8. marta vēstuli Eurogrupas priekšsēdētājam,

| — | ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta (EIGE) 2017. gada dzimumu līdztiesības indeksu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta (EIGE) 2017. gada dzimumu līdztiesības indeksu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu un 228.a pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu un 228.a pantu,

| A. | tā kā LESD 8. pantā ir noteikts, ka integrēta pieeja dzimumu līdztiesībai ir horizontāls princips, un LES 2. pantā ir noteikts, ka dzimumu līdztiesības princips ir Savienības vērtība; |
| --- | --- |

A.

tā kā LESD 8. pantā ir noteikts, ka integrēta pieeja dzimumu līdztiesībai ir horizontāls princips, un LES 2. pantā ir noteikts, ka dzimumu līdztiesības princips ir Savienības vērtība;

| B. | tā kā vienlīdzīga piekļuve iespējām un nediskriminācija ir neatņemamas Eiropas Savienības vērtības; |
| --- | --- |

B.

tā kā vienlīdzīga piekļuve iespējām un nediskriminācija ir neatņemamas Eiropas Savienības vērtības;

| C. | tā kā Padome 2011. gada 7. martā pieņēma Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu laikposmam no 2011. gada līdz 2020. gadam; |
| --- | --- |

C.

tā kā Padome 2011. gada 7. martā pieņēma Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu laikposmam no 2011. gada līdz 2020. gadam;

| D. | tā kā Parlaments pauž nožēlu par to, ka sievietes joprojām ir nepietiekami pārstāvētas vadošos amatos banku un finanšu pakalpojumu jomā; tā kā visām ES un valstu iestādēm un struktūrām būtu jāīsteno konkrēti pasākumi, lai nodrošinātu dzimumu līdzsvaru, |
| --- | --- |

D.

tā kā Parlaments pauž nožēlu par to, ka sievietes joprojām ir nepietiekami pārstāvētas vadošos amatos banku un finanšu pakalpojumu jomā; tā kā visām ES un valstu iestādēm un struktūrām būtu jāīsteno konkrēti pasākumi, lai nodrošinātu dzimumu līdzsvaru,

| E. | tā kā Ekonomikas un monetārās komitejas priekšsēdētāji politisko grupu vārdā vairāku gadu garumā vairākkārt ir informējuši Padomes, Eurogrupas un Komisijas priekšsēdētājus un amatā esošos ES Padomes priekšsēdētājus par dzimumu dažādības trūkumu ECB, kā arī citās ES ekonomikas, finanšu un monetārajās iestādēs; |
| --- | --- |

E.

tā kā Ekonomikas un monetārās komitejas priekšsēdētāji politisko grupu vārdā vairāku gadu garumā vairākkārt ir informējuši Padomes, Eurogrupas un Komisijas priekšsēdētājus un amatā esošos ES Padomes priekšsēdētājus par dzimumu dažādības trūkumu ECB, kā arī citās ES ekonomikas, finanšu un monetārajās iestādēs;

| F. | tā kā EIGE sagatavotais 2017. gada dzimumu līdztiesības indekss norādīja uz to, ka ar ekonomiku saistīto lēmumu pieņemšana joprojām ir joma, kurā ES ir zemākie rādītāji dzimumu līdztiesības un sieviešu pārstāvības ziņā; |
| --- | --- |

F.

tā kā EIGE sagatavotais 2017. gada dzimumu līdztiesības indekss norādīja uz to, ka ar ekonomiku saistīto lēmumu pieņemšana joprojām ir joma, kurā ES ir zemākie rādītāji dzimumu līdztiesības un sieviešu pārstāvības ziņā;

| G. | tā kā no sešiem ECB Valdes locekļiem tikai viena ir sieviete; tā kā no 25 ECB Padomes locekļiem tikai divas ir sievietes; |
| --- | --- |

G.

tā kā no sešiem ECB Valdes locekļiem tikai viena ir sieviete; tā kā no 25 ECB Padomes locekļiem tikai divas ir sievietes;

| H. | tā kā Eiropas Banku iestādes (EBI), Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes (EAAPI) un Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes (EVTI) priekšsēdētāji ir vīrieši; |
| --- | --- |

H.

tā kā Eiropas Banku iestādes (EBI), Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes (EAAPI) un Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes (EVTI) priekšsēdētāji ir vīrieši;

| I. | tā kā Vienotā uzraudzības mehānisma priekšsēdētāja amatu tikko ir ieņēmis vīrietis, līdz ar to Vienotā noregulējuma valde ir vienīgā ES struktūra plašākā ES finanšu un ekonomikas iestāžu jomā, ko vada sieviete; |
| --- | --- |

I.

tā kā Vienotā uzraudzības mehānisma priekšsēdētāja amatu tikko ir ieņēmis vīrietis, līdz ar to Vienotā noregulējuma valde ir vienīgā ES struktūra plašākā ES finanšu un ekonomikas iestāžu jomā, ko vada sieviete;

| J. | tā kā, neraugoties uz daudzajiem pieprasījumiem, ko Parlaments ir iesniedzis Padomei, novērst dzimumu līdzsvara trūkumu ECB Valdē, Padome šo prasību nav nopietni ņēmusi vērā; |
| --- | --- |

J.

tā kā, neraugoties uz daudzajiem pieprasījumiem, ko Parlaments ir iesniedzis Padomei, novērst dzimumu līdzsvara trūkumu ECB Valdē, Padome šo prasību nav nopietni ņēmusi vērā;

| K. | tā kā, neraugoties uz daudzajiem saistībā ar iepriekšēju kandidātu izvirzīšanu paustajiem Parlamenta aicinājumiem kandidātu saraksta iesniegšanā ievērot dzimumu līdzsvaru, visi EBI priekšsēdētāja amata kandidāti bija vīrieši; |
| --- | --- |

K.

tā kā, neraugoties uz daudzajiem saistībā ar iepriekšēju kandidātu izvirzīšanu paustajiem Parlamenta aicinājumiem kandidātu saraksta iesniegšanā ievērot dzimumu līdzsvaru, visi EBI priekšsēdētāja amata kandidāti bija vīrieši;

| L. | tā kā — lai gan atlases procedūrās Vienotās noregulējuma valdes priekšsēdētāja, priekšsēdētāja vietnieka un locekļu amatam līdz šim kopumā ir ņemts vērā dzimumu līdzsvara princips, šajā gadījumā Parlamentam iesniegtajā izraudzīto kandidātu sarakstā bija tikai vīrieši, neraugoties uz Regulas (ES) Nr. 806/2014 56. panta 4. punktā paredzētajām prasībām; |
| --- | --- |

L.

tā kā — lai gan atlases procedūrās Vienotās noregulējuma valdes priekšsēdētāja, priekšsēdētāja vietnieka un locekļu amatam līdz šim kopumā ir ņemts vērā dzimumu līdzsvara princips, šajā gadījumā Parlamentam iesniegtajā izraudzīto kandidātu sarakstā bija tikai vīrieši, neraugoties uz Regulas (ES) Nr. 806/2014 56. panta 4. punktā paredzētajām prasībām;

| M. | tā kā — lai gan nevar izslēgt iespēju, ka atsevišķā atlases procedūrā, pamatojoties uz individuāliem pieteikumiem, nav kvalificētu abu dzimumu kandidātu, ECB un uzraudzības iestāžu valžu sastāvā būtu jāievēro vispārējais dzimumu līdzsvara princips; |
| --- | --- |

M.

tā kā — lai gan nevar izslēgt iespēju, ka atsevišķā atlases procedūrā, pamatojoties uz individuāliem pieteikumiem, nav kvalificētu abu dzimumu kandidātu, ECB un uzraudzības iestāžu valžu sastāvā būtu jāievēro vispārējais dzimumu līdzsvara princips;

| N. | tā kā visus pašreizējos kandidātus ECB galvenā ekonomista, EBI priekšsēdētāja un VNV locekļa amatam Parlamenta Ekonomikas un monetārā komiteja atzina par pieredzējušiem un kvalificētiem, un viņi ar ievērojamu balsu vairākumu tika apstiprināti aizklātā balsošanā; |
| --- | --- |

N.

tā kā visus pašreizējos kandidātus ECB galvenā ekonomista, EBI priekšsēdētāja un VNV locekļa amatam Parlamenta Ekonomikas un monetārā komiteja atzina par pieredzējušiem un kvalificētiem, un viņi ar ievērojamu balsu vairākumu tika apstiprināti aizklātā balsošanā;

| O. | tā kā dzimumu līdztiesības panākšana nav sieviešu problēma, bet gan jautājums, kura risināšanā būtu jāiesaista visa sabiedrība, |
| --- | --- |

O.

tā kā dzimumu līdztiesības panākšana nav sieviešu problēma, bet gan jautājums, kura risināšanā būtu jāiesaista visa sabiedrība,

| 1. | uzsver, ka dzimumu līdzsvars valdēs un valdībās nodrošina plašāku kompetenci un perspektīvas un dzimumu līdzsvara trūkums rada risku, ka amatos netiek iecelti potenciāli izcili kandidāti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pauž nožēlu par to, ka Komisija un lielākā daļa ES valstu valdību līdz šim nav spējušas veicināt labāku dzimumu līdzsvaru ES iestādēs un struktūrās, jo īpaši attiecībā uz iecelšanu augsta līmeņa amatos ekonomikas, finanšu un monetārajā jomā; sagaida, ka dalībvalstis un ES iestādes strauji uzlabos dzimumu līdzsvaru augstākajos amatos; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina dalībvalstu valdības, Eiropadomi, Padomi, Eurogrupu un Komisiju aktīvi strādāt pie tā, lai to turpmākajos priekšlikumos par izraudzīto kandidātu sarakstiem un iecelšanu tiktu panākts dzimumu līdzsvars, cenšoties katrā kandidātu izvirzīšanas procedūrā iekļaut vismaz vienu sievieti un vienu vīrieti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka turpmāk Parlaments apņemas neņemt vērā kandidātu sarakstus, ja nav ievērots dzimumu līdzsvara princips, kā arī prasības par kvalifikāciju un pieredzi atlases procesā; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ierosina Parlamenta turpmākajā dzimumu līdztiesības rīcības plānā, kas paredzēts Reglamenta 228.a pantā, ieviest prasību neapstiprināt iecelšanu amatos valdēs un citās ES aģentūru struktūrās, ja izraudzīto kandidātu sarakstā, ko ierosinājusi attiecīgā iestāde vai struktūra, nav ievērots dzimumu līdzsvars; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atzīst, ka Parlaments pats nav ievērojis šos standartus, un apņemas uzlabot savu sniegumu dzimumu līdzsvara veicināšanā ekonomikas un monetārajā jomā; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atzīst, ka, lai Savienības iestādēs un struktūrās vadošajos amatos nodrošinātu dzimumu līdzsvaru, ir vajadzīgi kvalificēti kandidāti no dalībvalstīm; tādēļ aicina dalībvalstis veikt konkrētus pasākumus, lai uzlabotu dzimumu līdzsvaru valsts iestādēs un tādējādi sagatavotu augsni augsti kvalificētiem kandidātiem — gan vīriešiem, gan sievietēm — uz augstākajiem ES amatiem banku un finanšu pakalpojumu jomā; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Komisiju un Padomi palielināt ES aģentūru izpilddirektoru darbā pieņemšanas un iecelšanas procedūru pārredzamību, publicējot pieteikumu iesniedzēju un izraudzīto kandidātu sarakstu, kā arī pamatojumu šo kandidātu iekļaušanai sarakstā, lai varētu veikt publisku pārbaudi attiecībā uz atklātību, konkurētspēju un dzimumu līdztiesības aspekta ievērošanu šajos procesos; |
| --- | --- |

8.

| 9. | prasa īstenot ciešāku ES iestāžu savstarpējo sadarbību, lai nodrošinātu šo pasākumu efektivitāti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Eiropadomei, Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām, Eiropas Centrālajai bankai, Vienotajam uzraudzības mehānismam, Vienotajai noregulējuma valdei, Eiropas Banku iestādei, Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādei, Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei un dalībvalstu kompetentajām iestādēm. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.

(2)  OV L 225, 30.7.2014., 1. lpp.

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/108 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/108

---

P8_TA(2019)0215

Cilvēktiesību pārkāpumiem piemērojams Eiropas sankciju režīms

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. marta rezolūcija par cilvēktiesību pārkāpumiem piemērojamo Eiropas sankciju režīmu (2019/2580(RSP))

(2021/C 23/18)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas, kurās aicināts ieviest ES mēroga mehānismu, ar ko noteikt mērķorientētas sankcijas pret personām, kuras iesaistītas smagos cilvēktiesību pārkāpumos, tostarp 2010. gada 16. decembra rezolūciju par 2009. gada ziņojumu par cilvēktiesībām pasaulē un Eiropas Savienības politiku cilvēktiesību jomā (1) un 2014. gada 11. marta rezolūciju par spīdzināšanas izskaušanu pasaulē (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas, kurās aicināts ieviest ES mēroga mehānismu, ar ko noteikt mērķorientētas sankcijas pret personām, kuras iesaistītas smagos cilvēktiesību pārkāpumos, tostarp 2010. gada 16. decembra rezolūciju par 2009. gada ziņojumu par cilvēktiesībām pasaulē un Eiropas Savienības politiku cilvēktiesību jomā (1) un 2014. gada 11. marta rezolūciju par spīdzināšanas izskaušanu pasaulē (2),

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas saskaņā ar Reglamenta 135. pantu, kurās aicināts noteikt mērķorientētas sankcijas pret personām, kuras iesaistītas smagos cilvēktiesību pārkāpumos, tostarp 2017. gada 19. janvāra rezolūciju par stāvokli Burundi (3), 2018. gada 5. jūlija rezolūciju par stāvokli Burundi (4), 2017. gada 18. maija rezolūciju par Dienvidsudānu (5), 2017. gada 14. jūnija rezolūciju par stāvokli Kongo Demokrātiskajā Republikā (6), 2018. gada 18. janvāra rezolūciju par stāvokli Kongo Demokrātiskajā Republikā (7), 2017. gada 14. septembra rezolūciju par Gabonu: represijas pret opozīciju (8), 2017. gada 5. oktobra rezolūciju par stāvokli Maldīvijā (9), 2017. gada 5. oktobra rezolūciju par Krimas tatāru līderu Akhtem Chiygoz un Ilmi Umerov un žurnālista Mykola Semena lietām (10), 2017. gada 30. novembra (11) un 2018. gada 4. oktobra rezolūciju par stāvokli Jemenā (12), 2017. gada 14. decembra rezolūciju par Kambodžu: īpaši par CNRP partijas likvidāciju (13), 2017. gada 14. decembra rezolūciju par rohindžu stāvokli (14), 2018. gada 15. marta rezolūciju par stāvokli Sīrijā (15), 2018. gada 25. oktobra rezolūciju par stāvokli Venecuēlā (16), 2018. gada 13. septembra rezolūciju par Mjanmu, jo īpaši žurnālistu Wa Lone un Kyaw Soe Oo lietu (17), 2018. gada 25. oktobra rezolūciju par stāvokli Azovas jūrā (18), 2018. gada 25. oktobra rezolūciju par žurnālista Jamal Khashoggi nogalināšanu Saūda Arābijas konsulātā Stambulā (19) un 2019. gada 14. februāra rezolūciju par stāvokli Čečenijā un Oyub Titiev lietu (20), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas saskaņā ar Reglamenta 135. pantu, kurās aicināts noteikt mērķorientētas sankcijas pret personām, kuras iesaistītas smagos cilvēktiesību pārkāpumos, tostarp 2017. gada 19. janvāra rezolūciju par stāvokli Burundi (3), 2018. gada 5. jūlija rezolūciju par stāvokli Burundi (4), 2017. gada 18. maija rezolūciju par Dienvidsudānu (5), 2017. gada 14. jūnija rezolūciju par stāvokli Kongo Demokrātiskajā Republikā (6), 2018. gada 18. janvāra rezolūciju par stāvokli Kongo Demokrātiskajā Republikā (7), 2017. gada 14. septembra rezolūciju par Gabonu: represijas pret opozīciju (8), 2017. gada 5. oktobra rezolūciju par stāvokli Maldīvijā (9), 2017. gada 5. oktobra rezolūciju par Krimas tatāru līderu Akhtem Chiygoz un Ilmi Umerov un žurnālista Mykola Semena lietām (10), 2017. gada 30. novembra (11) un 2018. gada 4. oktobra rezolūciju par stāvokli Jemenā (12), 2017. gada 14. decembra rezolūciju par Kambodžu: īpaši par CNRP partijas likvidāciju (13), 2017. gada 14. decembra rezolūciju par rohindžu stāvokli (14), 2018. gada 15. marta rezolūciju par stāvokli Sīrijā (15), 2018. gada 25. oktobra rezolūciju par stāvokli Venecuēlā (16), 2018. gada 13. septembra rezolūciju par Mjanmu, jo īpaši žurnālistu Wa Lone un Kyaw Soe Oo lietu (17), 2018. gada 25. oktobra rezolūciju par stāvokli Azovas jūrā (18), 2018. gada 25. oktobra rezolūciju par žurnālista Jamal Khashoggi nogalināšanu Saūda Arābijas konsulātā Stambulā (19) un 2019. gada 14. februāra rezolūciju par stāvokli Čečenijā un Oyub Titiev lietu (20),

| — | ņemot vērā 2014. gada 2. aprīļa ieteikumu Padomei par kopēju vīzas saņemšanas ierobežojumu noteikšanu Krievijas amatpersonām, kuras iesaistītas Sergeja Magņitska lietā (21), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 2. aprīļa ieteikumu Padomei par kopēju vīzas saņemšanas ierobežojumu noteikšanu Krievijas amatpersonām, kuras iesaistītas Sergeja Magņitska lietā (21),

| — | ņemot vērā 2018. gada 12. decembra rezolūciju par 2017. gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā (22), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 12. decembra rezolūciju par 2017. gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā (22),

| — | ņemot vērā 2017. gada 13. septembra rezolūciju par korupciju un cilvēktiesībām trešās valstīs (23), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 13. septembra rezolūciju par korupciju un cilvēktiesībām trešās valstīs (23),

| — | ņemot vērā 2019. gada 12. marta rezolūciju par stāvokli ES un Krievijas politiskajās attiecībās (24), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 12. marta rezolūciju par stāvokli ES un Krievijas politiskajās attiecībās (24),

| — | ņemot vērā 2016. gada 4. februāra rezolūciju par tā dēvētās ISIS/Daesh veiktu reliģisko minoritāšu sistemātisku masveida slepkavošanu (25), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 4. februāra rezolūciju par tā dēvētās ISIS/Daesh veiktu reliģisko minoritāšu sistemātisku masveida slepkavošanu (25),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) V sadaļas 2. nodaļu par sankciju pieņemšanu saskaņā ar kopējo ārpolitiku un drošības politiku (KĀDP), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) V sadaļas 2. nodaļu par sankciju pieņemšanu saskaņā ar kopējo ārpolitiku un drošības politiku (KĀDP),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 215. pantu par sankciju pieņemšanu gan pret trešām valstīm, gan pret personām, grupām un nevalstiskām struktūrām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 215. pantu par sankciju pieņemšanu gan pret trešām valstīm, gan pret personām, grupām un nevalstiskām struktūrām,

| — | ņemot vērā Lisabonas līguma 25. deklarāciju par nepieciešamību nodrošināt tiesības uz pienācīgu procesu personām un struktūrām, uz kurām attiecas ES ierobežojošie pasākumi vai ES terorisma apkarošanas pasākumi; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lisabonas līguma 25. deklarāciju par nepieciešamību nodrošināt tiesības uz pienācīgu procesu personām un struktūrām, uz kurām attiecas ES ierobežojošie pasākumi vai ES terorisma apkarošanas pasākumi;

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvenciju un tās protokolus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvenciju un tās protokolus,

| — | ņemot vērā ES stratēģisko satvaru un rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā (2015–2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES stratēģisko satvaru un rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā (2015–2019),

| — | ņemot vērā paziņojumu sakarā ar priekšsēdētāja Žana Kloda Junkera 2018. gada 12. septembra runu par stāvokli Savienībā, kurā dalībvalstīm ierosināts izmantot pastāvošos ES noteikumus, lai dažās ES KĀDP jomās, piemēram, kopīgajā reakcijā uz cilvēktiesību pārkāpumiem un iedarbīgu sankciju piemērošanā, no vienprātīga balsojuma pāriet uz kvalificēta vairākuma balsojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā paziņojumu sakarā ar priekšsēdētāja Žana Kloda Junkera 2018. gada 12. septembra runu par stāvokli Savienībā, kurā dalībvalstīm ierosināts izmantot pastāvošos ES noteikumus, lai dažās ES KĀDP jomās, piemēram, kopīgajā reakcijā uz cilvēktiesību pārkāpumiem un iedarbīgu sankciju piemērošanā, no vienprātīga balsojuma pāriet uz kvalificēta vairākuma balsojumu,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) 2018. gada 10. decembra paziņojumu pēc ES Ārlietu padomes 2018. gada decembra sanāksmes, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) 2018. gada 10. decembra paziņojumu pēc ES Ārlietu padomes 2018. gada decembra sanāksmes,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas 2019. gada 22. janvāra rezolūciju “Sergejs Magņitskis un plašāki jautājumi. Nesodāmības apkarošana ar mērķorientētām sankcijām”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas 2019. gada 22. janvāra rezolūciju “Sergejs Magņitskis un plašāki jautājumi. Nesodāmības apkarošana ar mērķorientētām sankcijām”,

| — | ņemot vērā 2018. gada aprīļa pētījumu “argeted sanctions against individuals on grounds of grave human rights violations – impact, trends and prospects at EU level” (“Mērķorientētas sankcijas pret personām par smagiem cilvēktiesību pārkāpumiem. Ietekme, tendences un perspektīvas ES līmenī”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada aprīļa pētījumu “argeted sanctions against individuals on grounds of grave human rights violations – impact, trends and prospects at EU level” (“Mērķorientētas sankcijas pret personām par smagiem cilvēktiesību pārkāpumiem. Ietekme, tendences un perspektīvas ES līmenī”),

| — | ņemot vērā 2018. gada 14. novembra priekšlikumu izveidot Eiropas komisiju, kas noteiktu ieceļošanas aizliegumus cilvēktiesību pārkāpumu dēļ, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 14. novembra priekšlikumu izveidot Eiropas komisiju, kas noteiktu ieceļošanas aizliegumus cilvēktiesību pārkāpumu dēļ,

| — | ņemot vērā sanāksmi par ES globālo cilvēktiesību sankciju režīmu, kas notika 2018. gada 20. novembrī Nīderlandē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā sanāksmi par ES globālo cilvēktiesību sankciju režīmu, kas notika 2018. gada 20. novembrī Nīderlandē,

| — | ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā LES 21. pants paredz, ka Savienības darbības virzītājspēki ir “demokrātija, tiesiskums, universālas un nedalāmas cilvēktiesības un pamatbrīvības, cilvēka cieņas neaizskaramība, vienlīdzības un solidaritātes principi, kā arī Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu un starptautisko tiesību principu ievērošana”; |
| --- | --- |

A.

tā kā LES 21. pants paredz, ka Savienības darbības virzītājspēki ir “demokrātija, tiesiskums, universālas un nedalāmas cilvēktiesības un pamatbrīvības, cilvēka cieņas neaizskaramība, vienlīdzības un solidaritātes principi, kā arī Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu un starptautisko tiesību principu ievērošana”;

| B. | tā kā ES ir apņēmusies sistemātiski piemērot sankcijas, par ko ANO Drošības padome pieņēmusi lēmumu saskaņā ar ANO Statūtu VII nodaļu, un vienlaikus piemēro autonomas sankcijas, ja nav ANO Drošības padomes mandāta, gadījumos, kad ANO Drošības padomei nav pilnvaru rīkoties vai tai rīkoties neļauj tās locekļu vienošanās trūkums; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES ir apņēmusies sistemātiski piemērot sankcijas, par ko ANO Drošības padome pieņēmusi lēmumu saskaņā ar ANO Statūtu VII nodaļu, un vienlaikus piemēro autonomas sankcijas, ja nav ANO Drošības padomes mandāta, gadījumos, kad ANO Drošības padomei nav pilnvaru rīkoties vai tai rīkoties neļauj tās locekļu vienošanās trūkums;

| C. | tā kā pēdējās divās desmitgadēs ES sankcijas (ko dēvē arī par ierobežojošiem pasākumiem) ir kļuvušas par neatņemamu ES ārējo attiecību instrumentu daļu un pašlaik pret 34 valstīm ir ieviesti vairāk nekā 40 dažādi ierobežojoši pasākumi; tā kā apmēram divas trešdaļas no ES konkrētām valstīm paredzētajām sankcijām ir noteiktas, atbalstot cilvēktiesību un demokrātijas mērķus; |
| --- | --- |

C.

tā kā pēdējās divās desmitgadēs ES sankcijas (ko dēvē arī par ierobežojošiem pasākumiem) ir kļuvušas par neatņemamu ES ārējo attiecību instrumentu daļu un pašlaik pret 34 valstīm ir ieviesti vairāk nekā 40 dažādi ierobežojoši pasākumi; tā kā apmēram divas trešdaļas no ES konkrētām valstīm paredzētajām sankcijām ir noteiktas, atbalstot cilvēktiesību un demokrātijas mērķus;

| D. | tā kā pret personām vērstās sankcijas ir izstrādātas tā, lai mazinātu negatīvās sekas tiem, kas nav atbildīgi par politiku vai darbībām, kuru dēļ sankcijas ir pieņemtas, jo īpaši sekas vietējiem civiliedzīvotājiem un likumīgām darbībām attiecīgajā valstī vai ar attiecīgo valsti; tā kā tās tieši skar par pārkāpumiem atbildīgās personas, darbojoties atturoši; |
| --- | --- |

D.

tā kā pret personām vērstās sankcijas ir izstrādātas tā, lai mazinātu negatīvās sekas tiem, kas nav atbildīgi par politiku vai darbībām, kuru dēļ sankcijas ir pieņemtas, jo īpaši sekas vietējiem civiliedzīvotājiem un likumīgām darbībām attiecīgajā valstī vai ar attiecīgo valsti; tā kā tās tieši skar par pārkāpumiem atbildīgās personas, darbojoties atturoši;

| E. | tā kā visas ES noteiktās sankcijas pilnībā atbilst pienākumiem, kas ir noteikti saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, tostarp tiem, kas attiecas uz cilvēktiesībām un pamatbrīvībām. tā kā sankcijas būtu regulāri jāpārskata, lai nodrošinātu, ka tās darbojas izvirzīto mērķu labā; |
| --- | --- |

E.

tā kā visas ES noteiktās sankcijas pilnībā atbilst pienākumiem, kas ir noteikti saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, tostarp tiem, kas attiecas uz cilvēktiesībām un pamatbrīvībām. tā kā sankcijas būtu regulāri jāpārskata, lai nodrošinātu, ka tās darbojas izvirzīto mērķu labā;

| F. | tā kā papildus konkrētām valstīm noteiktām sankcijām, kuru mērķis ir rosināt pārmaiņas valstu rīcībā, ES nesen ir ieviesusi ierobežojošus pasākumus arī pret ķīmisko ieroču izplatīšanu un izmantošanu un kiberuzbrukumiem, kā arī īpašus terorisma apkarošanas pasākumus; |
| --- | --- |

F.

tā kā papildus konkrētām valstīm noteiktām sankcijām, kuru mērķis ir rosināt pārmaiņas valstu rīcībā, ES nesen ir ieviesusi ierobežojošus pasākumus arī pret ķīmisko ieroču izplatīšanu un izmantošanu un kiberuzbrukumiem, kā arī īpašus terorisma apkarošanas pasākumus;

| G. | tā kā pastāvošās ES sankcijas ir vērstas gan pret valstiskiem, gan pret nevalstiskiem aktoriem, piemēram, teroristiem un teroristu grupējumiem; |
| --- | --- |

G.

tā kā pastāvošās ES sankcijas ir vērstas gan pret valstiskiem, gan pret nevalstiskiem aktoriem, piemēram, teroristiem un teroristu grupējumiem;

| H. | tā kā pēdējos pāris mēnešos Eiropas uzņēmumi un pat ES dalībvalstis ir daudzkārt pārkāpušas ES sankcijas; tā kā šie piemēri apliecina, ka ir jāprecizē spēkā esošo sankciju darbības joma un tvērums, kā arī tas, kādā mērā valstīm un uzņēmumiem ir pienākums pārliecināties, ka to preču un pakalpojumu galalietojums vai galamērķis nav pakļauts sankcijām; |
| --- | --- |

H.

tā kā pēdējos pāris mēnešos Eiropas uzņēmumi un pat ES dalībvalstis ir daudzkārt pārkāpušas ES sankcijas; tā kā šie piemēri apliecina, ka ir jāprecizē spēkā esošo sankciju darbības joma un tvērums, kā arī tas, kādā mērā valstīm un uzņēmumiem ir pienākums pārliecināties, ka to preču un pakalpojumu galalietojums vai galamērķis nav pakļauts sankcijām;

| I. | tā kā par sankciju izpildes panākšanu atbild attiecīgās ES dalībvalstu iestādes, lai gan par šādiem pasākumiem lēmumi tiek pieņemti Eiropas līmenī; |
| --- | --- |

I.

tā kā par sankciju izpildes panākšanu atbild attiecīgās ES dalībvalstu iestādes, lai gan par šādiem pasākumiem lēmumi tiek pieņemti Eiropas līmenī;

| J. | tā kā 2016. gadā ASV Kongress pieņēma Globālo Magņitska likumu, papildinot 2012. gada Sergeja Magņitska tiesiskuma atbildības likumu, kura mērķis bija noteikt sankcijas pret personām, kas atbildīgas par Sergeja Magņitska nāvi pirmstiesas apcietinājumā Krievijas cietumā pēc necilvēcisku apstākļu, nevērības un spīdzināšanas pārciešanas; |
| --- | --- |

J.

tā kā 2016. gadā ASV Kongress pieņēma Globālo Magņitska likumu, papildinot 2012. gada Sergeja Magņitska tiesiskuma atbildības likumu, kura mērķis bija noteikt sankcijas pret personām, kas atbildīgas par Sergeja Magņitska nāvi pirmstiesas apcietinājumā Krievijas cietumā pēc necilvēcisku apstākļu, nevērības un spīdzināšanas pārciešanas;

| K. | tā kā Igaunija, Latvija, Lietuva, Apvienotā Karaliste, Kanāda un Amerikas Savienotās Valstis ir pieņēmušas cilvēktiesību sankciju režīma likumus, proti, Magņitska likumam līdzīgus tiesību aktus; tā kā Parlaments ir vairākkārt aicinājis izveidot līdzīgu ES globālu cilvēktiesību sankciju režīmu, kas nodrošinātu konsekvenci un efektivitāti atsevišķajiem aktīvu iesaldēšanas pasākumiem, vīzu aizliegumiem un citām sankcijām, ko dalībvalstis un ES nosaka personām un struktūrām; |
| --- | --- |

K.

tā kā Igaunija, Latvija, Lietuva, Apvienotā Karaliste, Kanāda un Amerikas Savienotās Valstis ir pieņēmušas cilvēktiesību sankciju režīma likumus, proti, Magņitska likumam līdzīgus tiesību aktus; tā kā Parlaments ir vairākkārt aicinājis izveidot līdzīgu ES globālu cilvēktiesību sankciju režīmu, kas nodrošinātu konsekvenci un efektivitāti atsevišķajiem aktīvu iesaldēšanas pasākumiem, vīzu aizliegumiem un citām sankcijām, ko dalībvalstis un ES nosaka personām un struktūrām;

| L. | tā kā 2018. gada novembrī Nīderlandes valdība sāka ES dalībvalstu diskusiju par politisko iespēju izveidot ES līmeņa mērķorientētu cilvēktiesību sankciju režīmu; tā kā Padomes darba grupas līmenī turpinās sākotnējas diskusijas, |
| --- | --- |

L.

tā kā 2018. gada novembrī Nīderlandes valdība sāka ES dalībvalstu diskusiju par politisko iespēju izveidot ES līmeņa mērķorientētu cilvēktiesību sankciju režīmu; tā kā Padomes darba grupas līmenī turpinās sākotnējas diskusijas,

| 1. | asi nosoda visus cilvēktiesību pārkāpumus pasaulē; aicina Padomi ātri izveidot patstāvīgu, elastīgu un reaģētspējīgu ES mēroga sankciju režīmu, kurš dotu iespēju vērsties pret ikvienu personu, valsti un nevalstisku aktoru un citām struktūrām, kas ir atbildīgas par smagiem cilvēktiesību pārkāpumiem vai iesaistītas šādos pārkāpumos; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka ES cilvēktiesību pārkāpumu sankciju režīmam būtu jāpilnveido iepriekšējo rezolūciju priekšlikumi, kuros aicināts izveidot ES mēroga mehānismu, ar ko noteikt mērķorientētas sankcijas; uzskata, ka ES cilvēktiesību sankciju režīmam, ar ko noteikt sankcijas pret personām, kuras iesaistītas cilvēktiesību pārkāpumos, visā pasaulē, būtu simboliski jāsauc Sergeja Magņitska vārdā; atzinīgi vērtē to, ka vairākās valstīs ir pieņemti līdzīgi tiesību akti pret cilvēktiesību pārkāpējiem visā pasaulē; uzsver, ka ir vajadzīga transatlantiskā sadarbība, lai cilvēktiesību pārkāpējus sauktu pie atbildības; mudina citas valstis izstrādāt līdzīgus instrumentus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ir stingri pārliecināts, ka šāds režīms ir būtiska ES pašreizējo cilvēktiesību un ārpolitikas instrumentu klāsta daļa un nostiprinātu ES lomu, ko tā pilda kā globāls cilvēktiesību spēks, jo īpaši cīnoties pret nesodāmību un atbalstot vardarbības upurus un cilvēktiesību aizstāvjus visā pasaulē; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka šim režīmam būtu jāpaver iespēja noteikt ierobežojošus pasākumus, jo īpaši aktīvu iesaldēšanu un aizliegumu ieceļot ES, pret ikvienu personu vai struktūru, kas ir atbildīga par smagu cilvēktiesību pārkāpumu, vardarbības un ar smagiem cilvēktiesību pārkāpumiem saistītas sistēmiskas korupcijas darbību plānošanu, vadīšanu vai izdarīšanu, ir iesaistīta minētajās darbībās, piedalās tajās, finansē tās vai palīdz tās veikt; uzsver, ka ir skaidri jānosaka, par kādiem pārkāpumiem ir runa, kā arī jāizveido piemērotas likumīgas iespējas apstrīdēt iekļaušanu sarakstā; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ir pārliecināts, ka šis jaunais režīms pozitīvi iedarbosies uz attiecīgo personu un struktūru rīcību un būs atturošs; šajā sakarā uzsver, ka visām ES dalībvalstīm sankciju piemērošana jāinterpretē, jāskaidro un jāpanāk vienādi; mudina dalībvalstis un Komisiju intensīvāk sadarboties un apmainīties ar informāciju, kā arī izstrādāt Eiropas pārraudzības un izpildes mehānismu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšsēdētāja priekšlikumu atteikties no Padomes lēmumu pieņemšanas KĀDP jomās ar vienprātīgu balsojumu, un mudina Padomi pieņemt šo jauno sankciju instrumentu tā, ka cilvēktiesību sankcijas Padomē varētu pieņemt ar kvalificētu balsu vairākumu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atbalsta sākotnējās Padomes līmeņa diskusijas par šāda sankciju instrumenta izveidi; mudina PV/AP un viņas dienestus pieturēties pie konstruktīvas un proaktīvas pieejas, kā līdz šā sasaukuma perioda beigām panākt sekmīgu diskusijas noslēgšanos, un sagaida, ka viņa par to ziņos Parlamentam; uzsver, cik svarīga būs šā gaidāmā režīma uzraudzība, ko veiks Parlaments, it sevišķi attiecībā uz iekļaušanas kritēriju tvērumu un noteikšanu, kā arī tiesiskās aizsardzības līdzekļu iespējām; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina visas dalībvalstis nodrošināt, ka to iestādes, uzņēmumi un citi aktori, kas reģistrēti to teritorijā, pilnībā ievēro Padomes lēmumus par ierobežojošiem pasākumiem pret personām un struktūrām, jo īpaši sarakstā iekļautu personu aktīvu iesaldēšanu un iebraukšanas ierobežojumiem to teritorijā cilvēktiesību pārkāpumu dēļ; pauž bažas par nesenajām ziņām, ka šie lēmumi ir pārkāpti, un atgādina dalībvalstīm, ka starptautiskās tiesības tām uzliek pienākumu nodrošināt, ka personas, kuras tiek turētas aizdomās par tādu noziegumu izdarīšanu, kas saistīti ar zvērībām, un atrodas to teritorijā, tiek aizturētas un tiek veikta to kriminālvajāšana; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka nolūkā nodrošināt spēkā esošo ES ierobežojošo pasākumu vienotu izpildes panākšanu un interpretāciju un iespēju Eiropas uzņēmumiem darboties vienlīdzīgos konkurences apstākļos ir būtiski palielināt sadarbību un informācijas apmaiņu starp minētajām iestādēm, kā arī Eiropas izpildes mehānismu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzstāj, ka ir svarīgi, lai gaidāmais ES cilvēktiesību sankciju režīms būtu saskanīgs ar pastāvošo ES politiku un konkrētam valstīm noteiktiem un horizontāliem ierobežojošajiem pasākumiem un tos papildinātu; šajā sakarā uzskata, ka jaunais režīms nedrīkstētu nomainīt pašreizējo konkrētām valstīm noteikto pasākumu cilvēktiesību dimensiju; turklāt uzskata, ka ikvienam turpmākam režīmam ir pilnībā jāsader un jāsaskan ar pastāvošo starptautisko sankciju sistēmu, it sevišķi attiecībā uz Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver, ka šā režīma uzticamība un leģitimitāte ir atkarīga no tā pilnīgas atbilstības augstākajiem iespējamajiem standartiem attiecīgo personu un struktūru pienācīga procesa tiesību aizsardzības un ievērošanas ziņā; šajā sakarā uzstāj, ka lēmumiem par personu vai struktūru iekļaušanu sarakstā un svītrošanu no tā vajadzētu būt balstītiem uz skaidriem, pārredzamiem un konkrētiem kritērijiem un tieši saistītiem ar pierādījumiem par izdarīto noziegumu, lai garantētu rūpīgu izskatīšanu tiesā un tiesiskās aizsardzības tiesības; aicina sistemātiski izmantot skaidrus un konkrētus etalonus un metodiku, kā atcelt sankcijas un svītrot no saraksta; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka visos ES un tās dalībvalstu centienos apkarot nesodāmību galvenajam mērķim arī turpmāk vajadzētu būt iekšzemes vai starptautiskas jurisdikcijas kriminālvajāšanai pret tiem, kas vainīgi smagos cilvēktiesību pārkāpumos un zvērībās; šajā sakarā atgādina par universālās jurisdikcijas principu; aicina Padomi šajā režīmā iekļaut pārrobežu pārkāpumus; uzsver, ka nolūkā novērst izvairīšanos no sankcijām ir vajadzīga koordinēta daudzpusēja sadarbība; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina Komisiju atvēlēt pienācīgus resursus un zināšanas, lai piemērotu un uzraudzītu šo režīmu, kad tas būs ieviests, kā arī īpašu uzmanību pievērst gan ES, gan attiecīgo valstu sabiedrības informēšanai par sarakstiem; |
| --- | --- |

13.

| 14. | apliecina cieņu pilsoniskās sabiedrības aktīvistiem, kas nenogurdināmi cīnās par šādu režīmu; mudina izveidot ES līmeņa padomdevēju komiteju; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ANO ģenerālsekretāram un Eiropas Padomes ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  OV C 169 E, 15.6.2012., 81. lpp.

(2)  OV C 378, 9.11.2017., 52. lpp.

(3)  OV C 242, 10.7.2018., 10. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0305.

(5)  OV C 307, 30.8.2018., 92. lpp.

(6)  OV C 331, 18.9.2018., 97. lpp.

(7)  OV C 458, 19.12.2018., 52. lpp.

(8)  OV C 337, 20.9.2018., 102. lpp.

(9)  OV C 346, 27.9.2018., 90. lpp.

(10)  OV C 346, 27.9.2018., 86. lpp.

(11)  OV C 356, 4.10.2018., 104. lpp.

(12)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0383.

(13)  OV C 369, 11.10.2018., 76. lpp.

(14)  OV C 369, 11.10.2018., 91. lpp.

(15)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0090.

(16)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0436.

(17)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0345.

(18)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0435.

(19)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0434.

(20)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0115.

(21)  OV C 408, 30.11.2017., 43. lpp.

(22)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0515.

(23)  OV C 337, 20.9.2018., 82. lpp.

(24)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0157.

(25)  OV C 35, 31.1.2018., 77. lpp.

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/113 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/113

---

P8_TA(2019)0216

Nepieciešamība steidzami izveidot ES melno sarakstu ar trešām valstīm atbilstīgi Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas direktīvai

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. marta rezolūcija par nepieciešamību steidzami izveidot ES melno sarakstu ar trešām valstīm atbilstīgi Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas direktīvai (2019/2612(RSP))

(2021/C 23/19)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 13. februāra Deleģēto regulu (ES) .../..., ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/849, norādot augsta riska trešās valstis, kurās ir stratēģiskas nepilnības, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 13. februāra Deleģēto regulu (ES) .../..., ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/849, norādot augsta riska trešās valstis, kurās ir stratēģiskas nepilnības,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 20. maija Direktīvu (ES) 2015/849 par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK un Komisijas Direktīvu 2006/70/EK (1) (4AMLD), it īpaši tās 9. panta 2. punktu un 64. panta 5. punktu, un Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija Direktīvu (ES) 2018/843, ar ko groza Direktīvu (ES) 2015/849 par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Direktīvas 2009/138/EK un 2013/36/ES (2) (5AMLD), it īpaši tās 1. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 20. maija Direktīvu (ES) 2015/849 par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK un Komisijas Direktīvu 2006/70/EK (1) (4AMLD), it īpaši tās 9. panta 2. punktu un 64. panta 5. punktu, un Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija Direktīvu (ES) 2018/843, ar ko groza Direktīvu (ES) 2015/849 par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Direktīvas 2009/138/EK un 2013/36/ES (2) (5AMLD), it īpaši tās 1. panta 5. punktu,

| — | ņemot vērā Komisijas ceļvedi “Virzība uz jaunu ES metodiku augsta riska trešo valstu izvērtēšanai saskaņā ar Direktīvu (ES) 2015/849 par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai” (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ceļvedi “Virzība uz jaunu ES metodiku augsta riska trešo valstu izvērtēšanai saskaņā ar Direktīvu (ES) 2015/849 par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai” (3),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2018. gada 22. jūnija darba dokumentu “Metodika augsta riska trešo valstu noteikšanai saskaņā ar Direktīvu (ES) 2015/849” (SWD(2018)0362), kurā cita starpā noteiktas 1. prioritātes un 2. prioritātes trešās valstis, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2018. gada 22. jūnija darba dokumentu “Metodika augsta riska trešo valstu noteikšanai saskaņā ar Direktīvu (ES) 2015/849” (SWD(2018)0362), kurā cita starpā noteiktas 1. prioritātes un 2. prioritātes trešās valstis,

| — | ņemot vērā Īpašās komitejas finanšu noziegumu, izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanas jautājumos (TAX3) priekšsēdētāja 2019. gada 25. februāra vēstuli komisārei V. Jourová par deleģēto aktu par augsta riska trešām valstīm, kuru nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas apkarošanas režīmos ir stratēģiski trūkumi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Īpašās komitejas finanšu noziegumu, izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanas jautājumos (TAX3) priekšsēdētāja 2019. gada 25. februāra vēstuli komisārei V. Jourová par deleģēto aktu par augsta riska trešām valstīm, kuru nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas apkarošanas režīmos ir stratēģiski trūkumi,

| — | ņemot vērā TAX3 komitejas priekšsēdētāja 2019. gada 5. marta vēstuli par Padomes nostāju attiecībā uz Komisijas sarakstu ar augsta riska trešām valstīm, kurās pastāv trūkumi nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas apkarošanas (AML/CTF) jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā TAX3 komitejas priekšsēdētāja 2019. gada 5. marta vēstuli par Padomes nostāju attiecībā uz Komisijas sarakstu ar augsta riska trešām valstīm, kurās pastāv trūkumi nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas apkarošanas (AML/CTF) jomā,

| — | ņemot vērā 2019. gada 6. martā notikušo viedokļu apmaiņu starp komisāri V. Jourová, Parlamenta Ekonomikas un monetāro (ECON) komiteju un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu (LIBE) komiteju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 6. martā notikušo viedokļu apmaiņu starp komisāri V. Jourová, Parlamenta Ekonomikas un monetāro (ECON) komiteju un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu (LIBE) komiteju,

| — | ņemot vērā Padomes paziņojumu par Komisijas 2019. gada 13. februāra Deleģēto regulu (ES), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/849, norādot augsta riska trešās valstis, kurās ir stratēģiskas nepilnības (C(2019)1326), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes paziņojumu par Komisijas 2019. gada 13. februāra Deleģēto regulu (ES), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/849, norādot augsta riska trešās valstis, kurās ir stratēģiskas nepilnības (C(2019)1326),

| — | ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. punktu,

| A. | tā kā minētā deleģētā regula un tās pielikums, kā arī grozošās deleģētās regulas ir paredzētas, lai noteiktu augsta riska trešās valstis, kurās pastāv stratēģiski trūkumi nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas apkarošanas (AML/CTF) jomā, kuri apdraud ES finanšu sistēmu un kuru novēršanai ES atbildīgajos subjektos ir jāveic pastiprināti klienta uzticamības pārbaudes pasākumi saskaņā ar 4AMLD; |
| --- | --- |

A.

tā kā minētā deleģētā regula un tās pielikums, kā arī grozošās deleģētās regulas ir paredzētas, lai noteiktu augsta riska trešās valstis, kurās pastāv stratēģiski trūkumi nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas apkarošanas (AML/CTF) jomā, kuri apdraud ES finanšu sistēmu un kuru novēršanai ES atbildīgajos subjektos ir jāveic pastiprināti klienta uzticamības pārbaudes pasākumi saskaņā ar 4AMLD;

| B. | tā kā saskaņā ar 4AMLD 9. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja mēneša laikā no dienas, kad par minēto aktu ir paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, nedz Eiropas Parlaments, nedz Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar 4AMLD 9. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja mēneša laikā no dienas, kad par minēto aktu ir paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, nedz Eiropas Parlaments, nedz Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus;

| C. | tā kā Parlaments noraidīja divas no piecām ierosinātajām grozošajām deleģētajām regulām (C(2016)07495 un C(2017)01951), pamatojoties uz to, ka procedūra, ko Komisija izmantoja augsta riska trešo valstu noteikšanai, nebija pietiekami autonoma; |
| --- | --- |

C.

tā kā Parlaments noraidīja divas no piecām ierosinātajām grozošajām deleģētajām regulām (C(2016)07495 un C(2017)01951), pamatojoties uz to, ka procedūra, ko Komisija izmantoja augsta riska trešo valstu noteikšanai, nebija pietiekami autonoma;

| D. | tā kā Parlaments atbalsta Komisijas centienus izstrādāt jaunu metodiku, saskaņā ar kuru to jurisdikciju noteikšanā, kurās ir stratēģiski trūkumi nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas apkarošanā, netiktu izmantoti tikai ārēji informācijas avoti; |
| --- | --- |

D.

tā kā Parlaments atbalsta Komisijas centienus izstrādāt jaunu metodiku, saskaņā ar kuru to jurisdikciju noteikšanā, kurās ir stratēģiski trūkumi nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas apkarošanā, netiktu izmantoti tikai ārēji informācijas avoti;

| E. | tā kā minētā saraksta mērķis ir aizsargāt Savienības finanšu sistēmas un iekšējā tirgus integritāti; tā kā valsts iekļaušana augsta riska trešo valstu sarakstā nenozīmē ekonomisku vai diplomātisku sankciju piemērošanu, bet gan to, ka atbildīgajiem subjektiem, tādiem kā bankas, kazino un nekustamā īpašuma aģentūras, ir jāpiemēro stingrāki uzticamības pārbaudes pasākumi attiecībā uz darījumiem, kuros ir iesaistītas šādas valstis, un ir jānodrošina tas, ka ES finanšu sistēma ir atbilstoši apgādāta, lai novērstu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas risku, ko rada trešās valstis; |
| --- | --- |

E.

tā kā minētā saraksta mērķis ir aizsargāt Savienības finanšu sistēmas un iekšējā tirgus integritāti; tā kā valsts iekļaušana augsta riska trešo valstu sarakstā nenozīmē ekonomisku vai diplomātisku sankciju piemērošanu, bet gan to, ka atbildīgajiem subjektiem, tādiem kā bankas, kazino un nekustamā īpašuma aģentūras, ir jāpiemēro stingrāki uzticamības pārbaudes pasākumi attiecībā uz darījumiem, kuros ir iesaistītas šādas valstis, un ir jānodrošina tas, ka ES finanšu sistēma ir atbilstoši apgādāta, lai novērstu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas risku, ko rada trešās valstis;

| F. | tā kā valstis varētu izņemt no minētā saraksta tad, kad tās ir novērsušas trūkumus AML/CTF jomā; |
| --- | --- |

F.

tā kā valstis varētu izņemt no minētā saraksta tad, kad tās ir novērsušas trūkumus AML/CTF jomā;

| G. | tā kā 2019. gada 13. februārī Komisija pieņēma deleģēto aktu, kas ietver sarakstu, kurā figurē 23 valstis un teritorijas: Afganistāna, ASV Samoa, ASV Virdžīnu Salas, Bahamu Salas, Botsvāna, Etiopija, Gana, Guama, Irāna, Irāka, Jemena, Korejas Tautas Demokrātiskā Republika, Lībija, Nigērija, Pakistāna, Panama, Puertoriko, Samoa, Saūda Arābija, Sīrija, Šrilanka, Trinidada un Tobago un Tunisija; |
| --- | --- |

G.

tā kā 2019. gada 13. februārī Komisija pieņēma deleģēto aktu, kas ietver sarakstu, kurā figurē 23 valstis un teritorijas: Afganistāna, ASV Samoa, ASV Virdžīnu Salas, Bahamu Salas, Botsvāna, Etiopija, Gana, Guama, Irāna, Irāka, Jemena, Korejas Tautas Demokrātiskā Republika, Lībija, Nigērija, Pakistāna, Panama, Puertoriko, Samoa, Saūda Arābija, Sīrija, Šrilanka, Trinidada un Tobago un Tunisija;

| H. | tā kā Padome savā 2019. gada 7. marta paziņojumā ir norādījusi, ka tā iebilst pret minēto deleģēto aktu, jo priekšlikums netika izstrādāts pārredzamā un elastīgā procesā, aktīvi mudinot attiecīgās valstis apņēmīgi rīkoties un vienlaikus ievērojot to tiesības tikt uzklausītam; |
| --- | --- |

H.

tā kā Padome savā 2019. gada 7. marta paziņojumā ir norādījusi, ka tā iebilst pret minēto deleģēto aktu, jo priekšlikums netika izstrādāts pārredzamā un elastīgā procesā, aktīvi mudinot attiecīgās valstis apņēmīgi rīkoties un vienlaikus ievērojot to tiesības tikt uzklausītam;

| I. | tā kā jaunā metodika ir izklāstīta 2018. gada 22. jūnijā publicētajā Komisijas dienestu darba dokumentā un tā saskaņā ar to augsta riska trešo valstu noteikšanai tiek izmantoti pārskatītie kritēriji; |
| --- | --- |

I.

tā kā jaunā metodika ir izklāstīta 2018. gada 22. jūnijā publicētajā Komisijas dienestu darba dokumentā un tā saskaņā ar to augsta riska trešo valstu noteikšanai tiek izmantoti pārskatītie kritēriji;

| J. | tā kā Komisija 2019. gada 23. janvārī sāka apspriesties ar deleģētajā aktā uzskaitītajām trešām valstīm un tikās ar visām tām valstīm, kuras pieprasīja sīkāku informāciju par iemesliem to iekļaušanai šajā sarakstā; |
| --- | --- |

J.

tā kā Komisija 2019. gada 23. janvārī sāka apspriesties ar deleģētajā aktā uzskaitītajām trešām valstīm un tikās ar visām tām valstīm, kuras pieprasīja sīkāku informāciju par iemesliem to iekļaušanai šajā sarakstā;

| K. | tā kā 2019. gada 7. martā Padome noraidīja Tieslietu un iekšlietu padomes deleģēto aktu, |
| --- | --- |

K.

tā kā 2019. gada 7. martā Padome noraidīja Tieslietu un iekšlietu padomes deleģēto aktu,

| 1. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija 2019. gada 13. februārī pieņēma jaunu sarakstu ar 23 trešām valstīm, kuru nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas apkarošanas satvaros ir stratēģiski trūkumi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pauž nožēlu, ka Padome iebilda pret Komisijas ierosināto deleģēto aktu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mudina Komisiju ņemt vērā visas paustās bažas un pēc iespējas drīzāk nākt klajā ar jaunu deleģēto aktu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | cildina Komisijas paveikto darbu pie tā, lai pieņemtu neatkarīgu sarakstu, pamatojoties uz stingriem kritērijiem, par kuriem vienojušies likumdevēji; uzsver, ka Savienībai ir svarīgi, lai tai būtu autonoms saraksts ar augsta riska trešām valstīm, kurās pastāv trūkumi AML/CTF jomā, un atzinīgi vērtē Komisijas jauno metodiku augsta riska valstu noteikšanai saskaņā ar 4AMLD un 5AMLD; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atgādina, ka Direktīvas (ES) 2015/849, kas grozīta ar 5AMLD, 9. panta 2. punkts paredz, ka Komisija neatkarīgi izvērtē stratēģiskos trūkumus vairākās jomās; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzskata — lai aizsargātu augsta riska valstu saraksta integritāti, pārbaudei un lēmumu pieņemšanai būtu jānotiek, pamatojoties tikai uz metodiku, un ka šo procesu nedrīkst ietekmēt apsvērumi, kas neattiecas uz trūkumiem AML/CTF jomā; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atzīmē, ka sarakstā iekļauto valstu veikta lobēšana un diplomātiska spiediena izdarīšana bija un būs daļa no augsta riska valstu noteikšanas procedūras; uzsver, ka šādai spiediena izdarīšanai nevajadzētu apdraudēt ES institūciju spēju efektīvi un autonomi apkarot ar ES saistītu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un terorisma finansēšanu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Komisiju publicēt savus sarakstā iekļauto valstu izvērtējumus, lai nodrošinātu publisku kontroli tādā veidā, ka netiek pieļauta to ļaunprātīga izmantošana; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina Komisiju nodrošināt pārredzamu procesu ar skaidriem un konkrētiem kritērijiem valstīm, kuras apņemas veikt reformas, lai izvairītos no iekļaušanas minētajā sarakstā; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atzīmē, ka Krievijas Federācijas izvērtēšana joprojām turpinās; sagaida, ka Komisija izvērtējumā iekļaus jaunākos atklājumus par Troika Laundromat; atgādina, ka ECON, LIBE un TAX3 komitejas darbs šajā pilnvaru laikā ir modinājis bažas par Krievijas Federācijas nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas apkarošanas satvaru; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina Komisiju sadarboties ar dalībvalstīm, lai palielinātu Padomes līdzatbildību attiecībā uz Komisijas ierosināto metodiku; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina dalībvalstis, kuras to vēl nav izdarījušas, transponēt 4AMLD un 5AMLD savos valsts tiesību aktos; |
| --- | --- |

12.

| 13. | prasa atvēlēt lielākus cilvēkresursus un finanšu līdzekļus attiecīgajai nodaļai Komisijas atbildīgajā ģenerāldirektorātā, proti, Tiesiskuma un patērētāju ĢD; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina Komisiju panākt būtisku progresu 2. prioritātes trešo valstu vērtēšanas posmā; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atgādina, ka ES deleģētais akts ir no FATF saraksta izveides nošķirts process un ka tam arī turpmāk vajadzētu būt tikai ES kompetencē esošam jautājumam; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  OV L 141, 5.6.2015., 73. lpp.

(2)  OV L 156, 19.6.2018., 43. lpp.

(3)  Sk. https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-11189-2017-INIT/en/pdf

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/116 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/116

---

P8_TA(2019)0217

Klimata pārmaiņas

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. marta rezolūcija par klimata pārmaiņām — stratēģisku Eiropas ilgtermiņa redzējumu par pārticīgu, modernu, konkurētspējīgu un klimatneitrālu ekonomiku saskaņā ar Parīzes nolīgumu (2019/2582(RSP))

(2021/C 23/20)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 28. novembra paziņojumu “Tīru planētu – visiem! Stratēģisks Eiropas ilgtermiņa redzējums par pārticīgu, modernu, konkurētspējīgu un klimatneitrālu ekonomiku” (COM(2018)0773), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 28. novembra paziņojumu “Tīru planētu – visiem! Stratēģisks Eiropas ilgtermiņa redzējums par pārticīgu, modernu, konkurētspējīgu un klimatneitrālu ekonomiku” (COM(2018)0773),

| — | ņemot vērā padziļinātu analīzi, kas atbalsta Komisijas paziņojumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā padziļinātu analīzi, kas atbalsta Komisijas paziņojumu (1),

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC) un tai pievienoto Kioto protokolu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC) un tai pievienoto Kioto protokolu,

| — | ņemot vērā Parīzes nolīgumu, Lēmumu 1/CP.21, UNFCCC Pušu konferences 21. sesiju (COP 21) un Pušu konferences 11. sesiju, kas vienlaikus ir Kioto protokola pušu sanāksme (CMP 11) un kas notika Parīzē (Francijā) no 2015. gada 30. novembra līdz 11. decembrim, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parīzes nolīgumu, Lēmumu 1/CP.21, UNFCCC Pušu konferences 21. sesiju (COP 21) un Pušu konferences 11. sesiju, kas vienlaikus ir Kioto protokola pušu sanāksme (CMP 11) un kas notika Parīzē (Francijā) no 2015. gada 30. novembra līdz 11. decembrim,

| — | ņemot vērā UNFCCC Pušu konferences 24. sesiju (COP 24), Kioto protokola pušu 14. sanāksmi (CMP 14) un kā Parīzes nolīguma pušu sanāksmi rīkoto Pušu konferences pirmās sesijas trešo daļu (CMA 1.3), kas notika Katovicē (Polijā) 2018. gada 2.–14. decembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNFCCC Pušu konferences 24. sesiju (COP 24), Kioto protokola pušu 14. sanāksmi (CMP 14) un kā Parīzes nolīguma pušu sanāksmi rīkoto Pušu konferences pirmās sesijas trešo daļu (CMA 1.3), kas notika Katovicē (Polijā) 2018. gada 2.–14. decembrī,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM),

| — | ņemot vērā 2018. gada 25. oktobra rezolūciju par ANO 2018. gada Klimata pārmaiņu konferenci (COP 24) Katovicē (Polijā) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 25. oktobra rezolūciju par ANO 2018. gada Klimata pārmaiņu konferenci (COP 24) Katovicē (Polijā) (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2018. gada 22. marta secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2018. gada 22. marta secinājumus,

| — | ņemot vērā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) īpašo ziņojumu “Globālā sasilšana 1,5 oC robežās”, piekto novērtējuma ziņojumu (AR5) un kopsavilkuma ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) īpašo ziņojumu “Globālā sasilšana 1,5 oC robežās”, piekto novērtējuma ziņojumu (AR5) un kopsavilkuma ziņojumu,

| — | ņemot vērā ANO Vides programmas ziņojuma par emisiju apjoma atšķirībām devīto izdevumu, kas pieņemts 2018. gada 27. novembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Vides programmas ziņojuma par emisiju apjoma atšķirībām devīto izdevumu, kas pieņemts 2018. gada 27. novembrī,

| — | ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu,

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu “Tīru planētu — visiem! Stratēģisks Eiropas ilgtermiņa redzējums par pārticīgu, modernu, konkurētspējīgu un klimatneitrālu ekonomiku”, kurā uzsvērtas iespējas un problēmas, ko pāreja uz siltumnīcefekta gāzu neto nulles emisiju ekonomiku rada Eiropas iedzīvotājiem un Eiropas ekonomikai, un kurš veido pamatu plašām debatēm, iesaistot ES iestādes, valstu parlamentus, uzņēmējdarbības sektoru, nevalstiskās organizācijas, pilsētas un kopienas, kā arī iedzīvotājus; atbalsta mērķi līdz 2050. gadam panākt siltumnīcefekta gāzes (SEG) neto nulles emisiju līmeni un mudina dalībvalstis gaidāmajās debatēs par Eiropas nākotni, kas notiks ES īpašajā samitā Sibiu 2019. gada maijā, rīkoties tāpat; aicina dalībvalstis apņemties veltīt vajadzīgās pūles, lai sasniegtu šo mērķi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atzīst, ka nopietnie klimata pārmaiņu riski ir pamats mūsu iedzīvotāju bažām; atzinīgi vērtē to, ka cilvēki, jo īpaši jaunākās paaudzes, visā Eiropā kļūst arvien aktīvāki, demonstrējot par taisnīgumu klimata jomā; atzinīgi vērtē šo aktīvistu aicinājumus panākt lielāku vērienību un ātru rīcību, lai nepārsniegtu 1,5 oC klimata pārmaiņu ierobežojumu; uzskata, ka valstu valdībām, reģionālajām un vietējām pašvaldībām, kā arī ES būtu jāņem vērā šie aicinājumi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka Eiropas iedzīvotāji jau saskaras ar tiešu klimata pārmaiņu ietekmi; uzsver, ka saskaņā ar Eiropas Vides aģentūras sniegto informāciju laikā no 2010. līdz 2016. gadam vidējie gada zaudējumi, ko Savienībā radījušas ekstremālas laikapstākļu un klimatiskās izpausmes, bija aptuveni 12,8 miljardi EUR un ka, ja netiks veikti turpmāki pasākumi, ar klimatu saistītie zaudējumi ES līdz 2080. gadam varētu sasniegt vismaz 190 miljardus EUR, kas ir līdzvērtīgi 1,8 % no pašreizējā IKP; uzsver, ka saskaņā ar pesimistisko emisiju samazināšanas scenāriju ikgadējās izmaksas, ko rada plūdi ES, līdz 2100. gadam varētu sasniegt 1 triljonu EUR un ka ar laikapstākļiem saistītas katastrofas līdz 2100. gadam varētu skart aptuveni divas trešdaļas Eiropas iedzīvotāju salīdzinājumā ar 5 % pašlaik; turklāt uzsver, ka saskaņā ar Eiropas Vides aģentūras datiem līdz 2030. gadam 50 % apdzīvoto vietu ES smagi cietīs no ūdens trūkuma; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka IPCC īpašais ziņojums par 1,5 oC ir visaptverošākais un jaunākais ietekmes mazināšanas paņēmienu zinātniskais novērtējums atbilstīgi Parīzes nolīgumam; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka saskaņā ar IPCC1,5 oC īpašo ziņojumu, kas paredz vēlākais līdz 2067. gadam ierobežot globālo sasilšanu 1,5 oC robežās, tās nepārsniedzot vai pārsniedzot tikai nedaudz, ir jāpanāk SEG neto nulles līmenis visā pasaulē un līdz 2030. gadam globālās ikgadējās SEG emisijas ir jāsamazina līdz ne vairāk kā 27,4 GtCO2eq gadā; uzsver, ka, ņemot vērā šos konstatējumus, kā vienam no pasaules līderiem un lai nodrošinātu labu iespēju līdz 2100. gadam noturēt globālās temperatūras izmaiņas zem 1,5 oC, Savienībai ir jācenšas panākt, lai SEG neto emisijas būtu nulles līmenī cik drīz vien iespējams, bet ne vēlāk kā līdz 2050. gadam; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pauž bažas par ANO Vides komitejas 2018. gada Emisiju neatbilstības ziņojumu, kurā konstatēts, ka pašreizējie bez nosacījumiem pieņemtie nacionāli noteiktie ieguldījumi (NND) būtiski pārsniedz Parīzes nolīgumā noteikto temperatūras robežu, kas ir krietni zemāka par 2 oC, bet tiek lēsts, ka līdz 2100. gadam tie novedīs pie temperatūras paaugstināšanās par 3,2 oC (3); uzsver, ka visām UNFCCC pusēm ir steidzami jāatjaunina savu 2020. gada klimata mērķu vērienīgums; |
| --- | --- |

6.

Risinājumi Eiropas gadsimta vidus nulles emisiju stratēģijai

| 7. | uzskata, ka Eiropa var uzņemties vadošo lomu ceļā uz klimatneitralitāti, investējot inovatīvos tehnoloģiju risinājumos, nodrošinot iedzīvotājiem iespējas un saskaņojot rīcību tādās svarīgās jomās kā enerģētika, rūpniecības politika un pētniecība, vienlaikus nodrošinot sociālo taisnīgumu, lai pati pāreja būtu taisnīga; |
| --- | --- |

7.

| 8. | norāda, ka stratēģijā ir izklāstīti astoņi Savienības ekonomiskās, tehnoloģiskās un sociālās transformācijas risinājumi, kas nepieciešami, lai sasniegtu Parīzes nolīguma temperatūras ilgtermiņa samazinājuma mērķi; norāda, ka tikai divi no šiem risinājumiem ļautu Savienībai sasniegt SEG nulles emisijas vēlākais līdz 2050. gadam; uzsver, ka tādēļ nepieciešama ātra rīcība un ievērojams darbs vietējā, reģionālā, valsts un ES līmenī, iesaistot arī visus dalībniekus, kas nav publiskā sektora dalībnieki; atgādina par dalībvalstu pienākumu pieņemt valsts ilgtermiņa stratēģijas, kā noteikts Pārvaldības regulā; tādēļ aicina dalībvalstis nospraust skaidrus īstermiņa un ilgtermiņa mērķus un izstrādāt politikas virzienus, kas atbilst Parīzes nolīguma mērķiem, un sniegt investīciju atbalstu nulles emisiju risinājumiem; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka šajā stratēģijā iekļauto risinājumu pirmās kategorijas mērķis ir līdz 2050. gadam samazināt SEG emisijas par tikai aptuveni 80 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni; ar bažām norāda, ka šis mērķis paredz ierobežot globālo sasilšanu nedaudz zem 2 oC un ka tāpēc tas neatbilst ne Parīzes nolīguma mērķim — noturēt to krietni zem 2 oC, ne arī tālejošākajam mērķim — noturēt to zem 1,5 oC; |
| --- | --- |

9.

| 10. | norāda, ka saskaņā ar Komisijas aplēsēm ir sagaidāms, ka ES IKP pieaugs vairāk, ja tiks īstenoti nulles emisiju scenāriji, nevis scenāriji ar mazākiem emisiju samazinājumiem, un abos gadījumos to ietekme ES teritorijā būs nevienmērīga dalībvalstīs pastāvošo atšķirību dēļ, cita starpā arī attiecībā uz IKP uz vienu iedzīvotāju un energoresursu struktūras oglekļa dioksīda emisiju intensitāti; uzskata, ka nerīkošanās būtu tas scenārijs, kas izmaksātu visdārgāk, un tā rezultātā Eiropā ne tikai rastos ievērojams IKP zudums, bet arī vairāk palielinātos ekonomiskā nevienlīdzība starp dalībvalstīm un reģioniem, kā arī pašās dalībvalstīs un reģionos, jo sagaidāms, ka no nerīkošanās sekām dažas valstis cietīs vairāk nekā citas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ar bažām norāda, ka ES atkarība no enerģijas importa pašlaik ir aptuveni 55 %; uzsver, ka neto nulles emisiju scenārija gadījumā līdz 2050. gadam tā samazinātos līdz 20 %, kas pozitīvi ietekmētu ES tirdzniecības bilanci un ģeopolitisko stāvokli; norāda, ka fosilā kurināmā importa izmaksu kumulatīvais ietaupījums laikposmā no 2031. līdz 2050. gadam būtu aptuveni 2 līdz 3 triljoni EUR, ko varētu izmantot citām Eiropas iedzīvotāju prioritātēm; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atzinīgi vērtē to, ka ir iekļauti divi risinājumi, kuru mērķis ir līdz 2050. gadam panākt nulles līmeņa SEG emisijas un ka Komisijas tos atbalsta, un uzskata, ka šis līdz gadsimta vidum sasniedzamais mērķis ir vienīgais, kas ir saderīgs ar Savienības saistībām saskaņā ar Parīzes nolīgumu; pauž nožēlu par to, ka stratēģijā netika apsvērti nekādi nulles līmeņa SEG emisiju risinājumi līdz 2050. gadam; |
| --- | --- |

12.

| 13. | norāda, ka stratēģijā ierosinātie risinājumi ir saistīti ar vairāku oglekļa atdalīšanas tehnoloģiju izmantošanu, tostarp oglekļa uztveršanu un uzglabāšanu (CCS) vai oglekļa uztveršanu un izmantošanu (CCU) un tiešu piesaisti no gaisa, kas vēl netiek izmantotas plašā mērogā; tomēr uzskata, ka ES neto nulles stratēģijā par prioritāti būtu jānosaka emisiju tieša samazināšana un pasākumi ES dabisko piesaistītāju un krātuvju saglabāšanai un uzlabošanai un ka oglekļa atdalīšanas tehnoloģijas vajadzētu izmantot tikai gadījumos, kad nav pieejamas tiešas emisiju samazināšanas iespējas; uzskata, ka ir vajadzīga tālāka rīcība līdz 2030. gadam, ja Savienība nevēlas paļauties uz oglekļa atdalīšanas tehnoloģijām, kas ietver ievērojamus riskus ekosistēmām, bioloģiskajai daudzveidībai un nodrošinātībai ar pārtiku, kā apstiprināts arī IPCC 1,5 oC īpašajā ziņojumā; |
| --- | --- |

13.

Klimata pārmaiņu un taisnīgas pārejas sociālie aspekti

| 14. | atzinīgi vērtē Komisija novērtējumu, ka nulles līmeņa emisijas ir iespējamas bez darbvietu zaudēšanas, un pozitīvi vērtē detalizēto vērtējumu par energoietilpīgās nozarēs īstenoto pāreju; uzsver konstatējumu, ka, apdomāti rīkojoties un sniedzot pienācīgu atbalstu vismazāk aizsargātajiem reģioniem, nozarēm un iedzīvotājiem, taisnīgai pārejai uz nulles līmeņa SEG emisijām ir potenciāls radīt darbvietu neto pieaugumu Savienībā — nulles emisiju scenārija gadījumā līdz 2050. gadam ekonomikā kopumā nodarbinātība palielināsies par 2,1 miljonu darbvietu salīdzinājumā ar nodarbinātības pieaugumu par 1,3 miljoniem darbvietu, ja tiks īstenots 80 % emisiju samazināšanas scenārijs; tādēļ uzskata, ka Komisijai ES prasmju panorāmas ietvaros būtu jāizstrādā atjaunoto prasmju audits, ņemot vērā reģionālos datus par prasmēm, kas vajadzīgas klimata ziņā neitrālai Eiropai, lai atbalstītu visneaizsargātākos reģionus, nozares un cilvēkus, tiem pārkvalificējoties uz nākotnē drošām augstas kvalitātes darbvietām šajos reģionos; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver daudzos papildu ieguvumus, ko sabiedrības veselībai radīs klimatneitrāla sabiedrība, tostarp attiecībā uz veselības aprūpes izmaksu ietaupījumiem un uz mazāku slogu apdrošināšanas un sabiedrības veselības sistēmām, kā arī uz Eiropas iedzīvotāju vispārējo labklājību, pateicoties lielākai bioloģiskajai daudzveidībai, gaisa piesārņojuma samazināšanai un zemāku piesārņotāju daudzumu apkārtēja vidē; norāda, ka saskaņā ar šādu scenāriju veselībai nodarīto kaitējumu varētu samazināt par aptuveni 200 miljardiem EUR gadā; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver, ka ir svarīgi izveidot taisnīgas pārejas fondu, jo īpaši reģioniem, ko visvairāk skārusi dekarbonizācija, piemēram, ogļu ieguves reģioniem, to apvienojot ar vispārējas uzmanības pievēršanu pašreizējā klimata politikas finansējuma sociālajai ietekmei; šajā sakarā uzsver, ka ilgtermiņa stratēģijai ir vajadzīgs plašs sabiedrības atbalsts, ņemot vērā pārmaiņas, kas nepieciešamas dažās nozarēs; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, ka dažos ES reģionos, piemēram, ogļu ieguves reģionos, būs nepieciešama aktīvāka rīcība un lielāki centieni pārejai uz tīru enerģiju; šajā kontekstā atkārtoti aicina daudzgadu finanšu shēmā 2021.–2027. gadam iekļaut īpašu piešķīrumu 4,8 miljardu EUR apmērā jaunam Enerģētikas taisnīgas pārkārtošanas fondam, lai atbalstītu darba ņēmējus un kopienas reģionos, kurus minētā pārkārtošana ietekmējusi nelabvēlīgi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver, ka ir nepieciešama apsteidzoša pieeja, lai nodrošinātu taisnīgu pāreju ES iedzīvotājiem un atbalstītu reģionus, kurus visvairāk ietekmē dekarbonizācija; uzskata, ka Eiropas pārejai klimata jomā ir jābūt ekoloģiski, ekonomiski un sociāli ilgtspējīgai; uzsver, ka, lai nodrošinātu visu iedzīvotāju politisko atbalstu, ir svarīgi ņemt vērā to, kā tiek sadalīti ar klimatu un dekarbonizācijas politiku saistītie ieguvumi, jo īpaši to, kā šos ieguvumus izjutīs cilvēki ar zemiem ienākumiem; tādēļ uzskata, ka sociālā ietekme būtu pilnībā jāņem vērā visās ES un valstu klimata politikas jomās, lai Eiropā nodrošinātu sociālu un ekoloģisku pārveidi; šajā sakarā uzsver, ka īpaši pielāgotas un pietiekami finansētas stratēģijas visos līmeņos būs jāizstrādā, pamatojoties uz iekļaujošu procesu un ciešā sadarbībā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām, arodbiedrībām, izglītības iestādēm, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un privāto sektoru, lai nodrošinātu visiem Eiropas iedzīvotājiem taisnīgas un vienlīdzīgas iespējas šajā pārejas posmā; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atgādina, ka aptuveni 50–125 miljoni Eiropas iedzīvotāju pašlaik ir pakļauti enerģētiskās nabadzības riskam (4); uzsver, ka enerģētiskā pāreja var nesamērīgi ietekmēt cilvēkus ar zemiem ienākumiem un vēl vairāk palielināt enerģētisko nabadzību; aicina dalībvalstis savos integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos novērtēt enerģētiskās nabadzības skarto mājsaimniecību skaitu un vajadzības gadījumā veikt turpmākus pasākumus, kā noteikts Pārvaldības regulā; aicina dalībvalstis veikt tālredzīgus pasākumus, lai nodrošinātu taisnīgu enerģētisko pāreju un enerģijas pieejamību visiem ES iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzskata, ka jauniešiem ir arvien lielāka sociālā un vides izpratne un ka tas var pārveidot mūsu sabiedrību par tādu, kas ir noturīga pret klimata pārmaiņām, un uzsver, ka jauniešu izglītošana ir viens no efektīvākajiem līdzekļiem cīņā pret klimata pārmaiņām; uzsver, ka jaunieši ir aktīvi jāiesaista starptautisko, starpkultūru un paaudžu attiecību veidošanā, kas ir pamatā kultūras pārmaiņām un atbalstīs globālos centienus panākt ilgtspējīgāku nākotni; |
| --- | --- |

20.

Starpposma mērķi

| 21. | atzīst, ka desmitgadei no 2020. līdz 2030. gadam būs izšķiroša nozīme, lai ES līdz 2050. gadam sasniegtu nulles līmeņa emisijas; aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt spēcīgu vidēja termiņa mērķrādītāju 2030. gadam, jo tas ir nepieciešams, lai tirgū radītu pietiekamu investīciju stabilitāti, pilnībā izmantotu tehnoloģisko inovāciju potenciālu un palielinātu Eiropas uzņēmumiem iespējas kļūt par globālā tirgus līderiem mazemisiju ražošanā; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver — lai 2050. gadā sasniegtu nulles līmeņa SEG emisijas visrentablākajā veidā, būs jāpalielina 2030. gada mērķi un tie būs jāpielāgo 2050. gada nulles emisiju scenārijiem; uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi, lai Savienība ne vēlāk kā ANO Klimata samitā, kas notiks 2019. gada septembrī Ņujorkā, paustu skaidru nostāju, ka tā ir gatava pārskatīt savu ieguldījumu Parīzes nolīguma mērķu sasniegšanā; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atbalsta Savienības NND atjaunināšanu, nosakot, ka līdz 2030. gadam visas ekonomikas mērogā ir jāpanāk iekšzemes SEG emisijas samazināšana par 55 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni; tādēļ aicina ES vadītājus atbalstīt Savienības NND mērķu vērienīguma attiecīgu palielināšanu īpašajā ES samitā Sibiu 2019. gada maijā saistībā ar gaidāmo ANO klimata samitu 2019. gada septembrī; |
| --- | --- |

23.

| 24. | tādēļ uzskata, ka Komisijai vēlākais 2022.–2024. gada pārskatos par 2030. gada klimata tiesību aktu kopumu un citiem attiecīgajiem tiesību aktiem ir jānāk klajā ar tiesību aktu priekšlikumiem, kas paaugstina mērķu vērienīgumu saskaņā ar atjaunināto NND un nulles līmeņa emisiju mērķi; uzskata, ka nepietiekami 2030. gada mērķi ierobežotu turpmākās iespējas un, iespējams, arī dažu rentablu dekarbonizācijas iespēju pieejamību; uzskata, ka šie pārskati ir svarīgs atskaites punkts ES saistību izpildei klimata jomā; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzskata — lai vēl vairāk nodrošinātu lielāku stabilitāti tirgiem, ES būs lietderīgi noteikt arī emisiju samazināšanas starpposma mērķi 2040. gadam, kas var sniegt papildu stabilitāti un nodrošināt, ka tiek sasniegts 2050. gada ilgtermiņa mērķis; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzskata, ka ES neto nulles emisiju stratēģijā būtu jāņem vērā rezultāti, ko dos reizi piecos gados veicamā globālā izsvēršana, kas paredzēta Parīzes nolīgumā, un tehnoloģiju un sabiedrības attīstība, kā arī nevalstisko dalībnieku un Eiropas Parlamenta ieguldījums; |
| --- | --- |

26.

Nozaru ieguldījums

| 27. | uzsver, ka visās ekonomikas nozarēs emisijas būs jāsamazina gandrīz līdz nullei, un tām visām būtu jāpiedalās kopīgajos centienos samazināt emisijas; tādēļ aicina Komisiju izstrādāt risinājumus, kā panākt klimatneitralitāti visās nozarēs; uzsver, cik svarīgs šajā ziņā ir princips “piesārņotājs maksā”; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzsver dažādo klimata pasākumu un dažādās politikas jomās pieņemto tiesību aktu nozīmi, taču brīdina, ka izkliedēta pieeja varētu izraisīt nekonsekvenci un nenovest pie tā, ka ES līdz 2050. gadam izveido siltumnīcefekta gāzu neto nulles emisiju ekonomiku; uzskata, ka ir jāīsteno visaptveroša pieeja; |
| --- | --- |

28.

| 29. | aicina Komisiju izskatīt iespēju saskaņot oglekļa un enerģijas cenu noteikšanu ES, atbalstot pāreju uz nulles līmeņa emisiju ekonomiku, jo īpaši nozarēs, uz kurām neattiecas ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēma (ETS); aicina Komisiju izpētīt iespējami labāko veidu, kā izvairīties no grūtību gadījumiem, un uzstāj, ka nevajadzētu palielināt vispārējo slogu iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atzīst lomu, kas vairākumā IPCC1,5 oC īpašajā ziņojumā iekļauto 1,5 oC scenāriju piešķirta CCS; uzsver, ka ES šajā jomā ir jāizvirza vērienīgāki mērķi; turklāt norāda uz mērķiem, ko dalībvalstis noteikušas saskaņā ar stratēģisko energotehnoloģiju (SET) plānu, lai 2020. gados Eiropas enerģētikas un rūpniecības nozarē īstenotu komerciāla mēroga CCS; uzskata, ka rūpnieciskajos procesos arvien plašāk ir jāizmanto videi droša CCU un CCS, tādējādi panākot emisiju neto samazinājumu ar emisijas novēršanu vai CO2 pastāvīgas uzglabāšanas palīdzību; ar bažām norāda, ka daudzas CCU tehnoloģijas patlaban nenodrošina pastāvīgu emisiju samazinājumu; tādēļ aicina Komisiju izstrādāt tehniskos kritērijus, kas nodrošinātu atbalstu tikai tām tehnoloģijām, kuras sniedz pārbaudāmus rezultātus; |
| --- | --- |

30.

| 31. | norāda, ka šī stratēģija apstiprina, ka transporta nozarē joprojām pieaug SEG emisijas un ka ar īstenoto politiku nepietiks, lai transporta nozari dekarbonizētu līdz 2050. gadam; uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt modālu pāreju no gaisa uz dzelzceļa transportu, tostarp ātri īstenojot sadarbspējīgu ES iekšējo dzelzceļa tīklu un mobilizējot lielākas investīcijas, un virzienā uz sabiedrisko transportu un kopīgotu mobilitāti; norāda, ka autotransports rada aptuveni vienu piektdaļu no ES kopējām CO2 emisijām; tādēļ aicina dalībvalstis un Komisiju veikt izšķirošus pasākumus, lai visās dalībvalstīs patērētājiem būtu pieejami nulles un mazemisiju transportlīdzekļi, vienlaikus izvairoties no vecu, ļoti piesārņojošu transportlīdzekļu izmantošanas pieauguma dalībvalstīs ar zemiem ienākumiem; uzsver arī viedo tehnoloģiju, piemēram, viedās uzlādes infrastruktūras, nozīmi sinerģiju veidošanā starp transporta elektrifikāciju un atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzsver — lai kopumā panāktu ES ekonomikas klimatneitralitāti, savs ieguldījums jāsniedz visām nozarēm, tostarp starptautiskajai aviācijai un kuģniecībai; norāda, ka Komisijas veiktā analīze liecina, ka pašreizējie starptautiskie mērķi un pasākumi, kurus attiecīgi noteikusi Starptautiskā Jūrniecības organizācija un Starptautiskā Civilās aviācijas organizācija, pat ja tie tiks pilnībā īstenoti, nerada nepieciešamo emisiju samazinājumu, un ka ir nepieciešama būtiska turpmākā rīcība, kas atbilst visu ekonomikas jomu noteiktajam mērķim — neto nulles līmeņa emisijām; uzsver, ka šajās nozarēs ir nepieciešamas investīcijas bezemisiju un mazoglekļa tehnoloģijās un degvielās; aicina Komisiju šajās nozarēs praksē ieviest principu “piesārņotājs maksā”; atgādina, ka atbilstoši aplēsēm līdz 2050. gadam SEG emisijas starptautiskās kuģniecības nozarē pieaugs par 250 %; atzinīgi vērtē to, ka starptautiskā kuģniecības nozare pati sev ir noteikusi absolūtu SEG emisiju samazināšanas mērķi; ar bažām norāda uz progresa trūkumu šā mērķa īstenošanā attiecībā uz īstermiņa un vidēja termiņa pasākumiem un citām konkrētām darbībām; norāda uz dažādiem transporta veidiem uzlikto atšķirīgo slogu; prasa palielinātos ETS ieņēmumus izmantot, lai veicinātu videi nekaitīgus transporta veidus, piemēram, autobusus vai vilcienus; |
| --- | --- |

32.

| 33. | norāda, ka aptuveni 60 % no pasaules metāna emisijām rada tādi avoti kā lauksaimniecība, atkritumu poligoni un notekūdeņi, kā arī fosilā kurināmā ražošana un transportēšana pa cauruļvadiem; atgādina, ka metāns ir spēcīga siltumnīcefekta gāze, kas globālo sasilšanu potenciāli var veicināt 100 gadus un kas iedarbojas 28 reizes spēcīgāk nekā CO2 (5); atkārtoti aicina Komisiju pēc iespējas drīz izpētīt politikas iespējas ātri risināt metāna emisiju jautājumu kā daļu no Savienības stratēģiskā plāna metāna emisijām un šajā nolūkā iesniegt Eiropas Parlamentam un Padomei tiesību aktu priekšlikumus; |
| --- | --- |

33.

| 34. | uzsver, ka 2050. gadā galvenokārt metāna un slāpekļa oksīda emisiju dēļ lauksaimniecība kļūs par vienu no galvenajiem atlikušajiem ES SEG emisiju avotiem; uzsver lauksaimniecības nozares potenciālu risināt klimata pārmaiņu radītās problēmas, piemēram, ieviešot ekoloģiskas un tehnoloģiskas inovācijas, kā arī nodrošinot oglekļa uzglabāšanu augsnē; aicina kopējo lauksaimniecības politiku veidot tādu, kas sniedz ieguldījumu SEG emisiju samazināšanā atbilstīgi pārejai uz klimata ziņā neitrālu ekonomiku; aicina Komisiju nodrošināt, ka lauksaimniecības politika, jo īpaši ES un valstu fondi, atbilst Parīzes nolīguma mērķiem un uzdevumiem; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uzsver, ka klimata mērķi ir jāiekļauj visās ES politikas jomās, tostarp tirdzniecības politikā; mudina Komisiju nodrošināt, ka visi ES parakstītie tirdzniecības nolīgumi ir pilnībā saderīgi ar Parīzes nolīgumu, jo tas ne tikai uzlabotu globālo rīcību klimata pārmaiņu jomā, bet arī nodrošinātu līdzvērtīgus konkurences apstākļus attiecīgajām nozarēm; |
| --- | --- |

35.

| 36. | atbalsta aktīvu un ilgtspējīgu mežu apsaimniekošanu valstu līmenī, kā arī konkrētus paņēmienus, lai stimulētu efektīvu un ilgtspējīgu ES bioekonomiku, ņemot vērā mežu būtisko potenciālu palīdzēt stiprināt Eiropas centienus klimata jomā (izmantojot piesaisti, uzglabāšanu un aizstāšanu) un līdz 2050. gadam sasniegt nulles emisiju mērķrādītāju; atzīst nepieciešamību pielāgoties klimata pārmaiņām un apturēt bioloģiskās daudzveidības samazināšanos un ekosistēmu pakalpojumu degradāciju ES līdz 2020. gadam, kā arī nepieciešamību izstrādāt uz faktiem balstītu politiku, kas palīdzētu īstenot un finansēt ES bioloģiskās daudzveidības saglabāšanas pasākumus; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzsver, ka augsnē tiek uzglabāts vairāk oglekļa nekā biosfērā un atmosfērā kopā; tāpēc uzsver, ka ir svarīgi apturēt augsnes degradāciju ES un nodrošināt kopēju ES rīcību, lai saglabātu un uzlabotu augsnes kvalitāti un tās spēju uzglabāt oglekli; |
| --- | --- |

37.

Enerģētikas politika

| 38. | uzsver energoefektivitātes sniegto ieguvumu apgādes drošības, ekonomikas konkurētspējas, vides aizsardzības, enerģijas rēķinu samazināšanas un mājokļu kvalitātes uzlabošanas jomā; apstiprina energoefektivitātes svarīgo lomu uzņēmējdarbības iespēju un nodarbinātības radīšanā, kā arī tās sniegtos vispārējos un reģionālos ieguvumus; šajā sakarā atgādina, ka saskaņā ar Pārvaldības regulu ir ieviests princips “energoefektivitāte pirmajā vietā”, ka tā piemērošana būtu pilnībā jāizmanto rentablā veidā visā enerģētikas ķēdē un ka tas ir pamats jebkurai virzībai uz 2050. gada neto nulles emisiju mērķi; |
| --- | --- |

38.

| 39. | uzsver enerģētikas centrālo lomu pārejā uz SEG neto nulles emisiju ekonomiku; atgādina, ka Savienībai pēdējo desmitgažu laikā ir izdevies sekmīgi atsaistīt SEG emisijas no ekonomiskās izaugsmes un samazināt emisijas, jo īpaši pateicoties energoefektivitātei un atjaunojamo energoresursu ienākšanai; uzsver, ka pārejai uz tīru enerģiju būtu arī turpmāk jāveicina Eiropas ekonomikas modernizācija un ilgtspējīga ekonomikas izaugsme un jānodrošina sociālie un vidiskie ieguvumi Eiropas iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzskata, ka ES līderība atjaunojamās enerģijas un energoefektivitātes jomā apliecina citām pasaules daļām, ka pāreja uz tīru enerģiju ir gan iespējama, gan labvēlīga un sniedzas tālāk par cīņu pret klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

40.

| 41. | norāda — lai izveidotu SEG neto nulles emisiju ekonomiku, būs vajadzīgas ievērojamas papildu investīcijas ES enerģētikas sistēmā un saistītajā infrastruktūrā salīdzinājumā ar pašreizējo pamatscenāriju, proti, no 175 līdz 290 miljardiem EUR gadā; |
| --- | --- |

41.

| 42. | uzsver — ņemot vērā enerģētikas pārkārtošanas dažādos sākumpunktus, siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas centieni ar mērķi ES līmenī panākt klimatneitralitāti var visā ES teritorijā tikt sadalīti nevienādi; |
| --- | --- |

42.

| 43. | aicina dalībvalstis nekavējoties īstenot tīras enerģijas paketi; atgādina par dalībvalstu kompetenci ES klimata un enerģētikas politikas satvarā pašām lemt par savu energoresursu struktūru; |
| --- | --- |

43.

| 44. | prasa veidot augsti energoefektīvu un uz atjaunojamiem energoresursiem balstītu energosistēmu un aicina Komisiju un dalībvalstis veikt visus šajā sakarā nepieciešamos pasākumus, jo tai būs plašāka ietekme uz visām ekonomikas nozarēm; uzsver, ka visi Komisijas ierosinātie risinājumi paredz krasi samazināt fosilā kurināmā izmantošanu un būtiski palielināt atjaunojamās enerģijas daļu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | uzsver, ka Ekodizaina direktīva (6) ir sniegusi būtisku ieguldījumu ES klimata mērķu sasniegšanā, ik gadu samazinot SEG emisijas par 320 miljoniem tonnu CO2 ekvivalenta, un ka tiek lēsts, ka līdz 2020. gadam šīs direktīvas darbības rezultātā ES patērētāji kopumā varētu ietaupīt līdz 112 miljardiem EUR, vai ik gadu aptuveni 490 EUR gadā katrā mājsaimniecībā; prasa noteikt papildu produktus, uz kuriem attiecas Ekodizaina direktīva, tostarp planšetdatorus un viedtālruņus, un atjaunināt pašreizējos standartus, lai atspoguļotu tehnoloģiju attīstību; |
| --- | --- |

45.

| 46. | uzsver, ka ir jānodrošina turpmāka Eiropas energotirgus integrācija, lai visefektīvākajā veidā panāktu enerģētikas nozares dekarbonizāciju, veicinātu investīcijas, ar kurām visvairāk sekmēt atjaunojamās enerģijas ražošanu, un stimulētu iedzīvotāju aktīvu līdzdalību nolūkā paātrināt enerģētikas pārkārtošanu virzībā uz oglekļa ziņā neitrālu un ilgtspējīgu ekonomiku; uzskata, ka ir svarīgi paaugstināt dalībvalstu starpsavienotības līmeni un veicināt vairāk pārrobežu atbalsta shēmu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | norāda, ka ES būvniecības sektors pašlaik veido 40 % no Eiropas enerģijas galapatēriņa un 36 % no CO2 emisijām (7); aicina atraisīt šī sektora potenciālu enerģijas taupīšanai un oglekļa pēdas samazināšanai saskaņā ar Ēku energoefektivitātes direktīvā (8) nosprausto mērķi līdz 2050. gadam izveidot ļoti efektīvu un dekarbonizētu ēku fondu; uzsver, ka ēku energopatēriņa efektivitātes uzlabošanai ir ievērojams potenciāls vēl vairāk samazināt Eiropas SEG emisijas; turklāt uzskata, ka mērķa par zema energopatēriņa ēkām, kas pilnībā nodrošinātas ar atjaunojamo enerģiju, sasniegšana ir nepieciešamais priekšnoteikums, lai izpildītu Parīzes nolīgumu un ES programmu izaugsmei, vietējām darbvietām un iedzīvotāju dzīves apstākļu uzlabošanai visā Eiropā; |
| --- | --- |

47.

| 48. | aicina visus valsts, reģionālās un vietējās pārvaldes līmeņus ieviest pasākumus, kas mudinātu iedzīvotājus piedalīties enerģētikas pārkārtošanā un veicinātu paraugprakšu apmaiņu; uzsver, ka iedzīvotāju iesaistīšanai enerģētikas sistēmā, izmantojot decentralizētu atjaunojamās enerģijas pašražošanu, elektroenerģijas uzkrāšanu un līdzdalību pieprasījumreakcijā un energoefektivitātes shēmās, būs izšķiroša nozīme pārejā uz nulles līmeņa SEG emisijām; tādēļ prasa pilnībā integrēt aktīvu iedzīvotāju iesaistīšanu šajos risinājumos, jo īpaši pieprasījuma pusē; |
| --- | --- |

48.

Rūpniecības politika

| 49. | uzskata, ka ekonomiskā labklājība, globālā rūpniecības konkurētspēja un klimata politika ir savstarpēji stiprinošas; atkārtoti norāda, ka pāreja uz SEG neto nulles emisiju ekonomiku Eiropas Savienībai rada problēmas un iespējas un ka būs vajadzīgas investīcijas rūpnieciskajā inovācijā, tostarp digitālajās tehnoloģijās un tīrās tehnoloģijās, lai stimulētu izaugsmi, stiprinātu konkurētspēju, uzlabotu nākotnes prasmes un radītu miljoniem darbvietu, piemēram, augošajā aprites ekonomikā un bioekonomikā; |
| --- | --- |

49.

| 50. | uzsver, ka stabila un paredzama enerģētikas un klimata politikas sistēma ir pamats tam, lai nodrošinātu ļoti nepieciešamo investoru uzticību un ļautu Eiropas nozarēm pieņemt ilgtermiņa investīciju lēmumus Eiropā, jo vairuma rūpniecisko iekārtu ekspluatācijas laiks pārsniedz 20 gadus; |
| --- | --- |

50.

| 51. | uzsver energoietilpīgu rūpniecības nozaru nozīmi ES ilgtermiņa SEG emisiju samazinājuma panākšanā; uzskata, ka, lai saglabātu ES vadošo lomu mazoglekļa rūpniecībā un rūpniecisko ražošanu ES, saglabātu Eiropas rūpniecības konkurētspēju, samazinātu atkarību no fosilā kurināmā un pakļautību fosilā kurināmā importa cenu svārstīgumam un pieaugumam un novērstu oglekļa emisiju pārvirzes risku, ir nepieciešami pārdomāti un mērķtiecīgi politikas satvari; aicina Komisiju nākt klajā ar jaunu un integrētu ES rūpniecības klimata stratēģiju energoietilpīgām nozarēm, lai atbalstītu smagās rūpniecības pāreju uz konkurētspējīgām neto nulles emisijām; |
| --- | --- |

51.

| 52. | aicina Komisiju izstrādāt rūpniecības stratēģiju ar pasākumiem, kas ļauj Eiropas rūpniecībai globālā mērogā konkurēt, pamatojoties uz vienlīdzīgiem konkurences apstākļiem; uzskata, ka Komisijai šīs politikas ietvaros būtu jāizvērtē papildu pasākumu efektivitāte un saderība ar Pasaules Tirdzniecības organizācijas noteikumiem, lai aizsargātu nozares, kuras pakļautas oglekļa emisiju pārvirzes riskam attiecībā uz tādu produktu importu, kas aizstātu, pielāgotu vai papildinātu jebkādus pašreizējos oglekļa emisiju pārvirzes pasākumus; |
| --- | --- |

52.

| 53. | norāda, ka vairāki jaunietekmes tirgi sāk ieņemt svarīgu vietu globālā tirgus vajadzību apmierināšanā, pārejot uz neto nulles emisiju ekonomiku, piemēram, attiecībā uz bezemisiju transportu un atjaunojamo energoresursu enerģiju; uzsver, ka ES ir jāsaglabā savas ekonomikas vadošā loma videi draudzīgu inovāciju jomā un saistībā ar investīcijām videi nekaitīgās tehnoloģijās; |
| --- | --- |

53.

| 54. | norāda, ka Komisijas 2018. gada ziņojumā par enerģijas cenām un izmaksām Eiropā (COM(2019)0001) (9) uzsvērts, ka ES pastāvīgi ir ļoti pakļauta svārstīgām un pieaugošām fosilā kurināmā cenām un ka paredzams, ka elektroenerģijas ražošanas izmaksas nākotnē palielināsies elektroenerģijai, kuras ražošanā izmanto fosilo kurināmo, bet cenas kritīsies atjaunojamajiem energoresursiem; uzsver, ka ES enerģijas importa izmaksas 2017. gadā palielinājās par 26 %, sasniedzot 266 miljardus EUR, galvenokārt naftas cenu pieauguma dēļ; turklāt norāda, ka ziņojumā lēsts, ka naftas cenu pieaugumam ir bijusi negatīva ietekme uz ES izaugsmi (-0,4 % no IKP 2017. gadā) un inflāciju (+0,6); |
| --- | --- |

54.

Pētniecība un inovācija

| 55. | uzsver, ka ES un valstu pētniecības un inovācijas programmas ir ļoti svarīgas, lai palīdzētu Savienībai saglabāt vadošo lomu cīņā pret klimata pārmaiņām, un uzskata, ka klimata aspektu integrēšana ir pienācīgi jāiekļauj pētniecības un inovācijas programmu sagatavošanā un īstenošanā; |
| --- | --- |

55.

| 56. | uzskata, ka nākamo divdesmit gadu laikā būs vajadzīgas ievērojamas pūles pētniecības un inovācijas jomā, lai nodrošinātu mazemisiju un nulles līmeņa oglekļa emisiju risinājumu pieejamību visiem, padarītu tos sociāli un ekonomiski dzīvotspējīgus un radītu jaunus risinājumus SEG neto nulles emisiju ekonomikas izveidošanai; |
| --- | --- |

56.

| 57. | uzsver tā nostāju, ka programmai “Apvārsnis Eiropa” vajadzības gadījumā kā daļu no Savienības vispārējā klimata pasākumu integrēšanas mērķa ir jāiegulda vismaz 35 % no saviem izdevumiem klimata mērķu sasniegšanas atbalstam; |
| --- | --- |

57.

Finansējums

| 58. | prasa ātri ieviest ES ETS inovācijas fondu un pirmo uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus izsludināt 2019. gadā, lai veicinātu investīcijas revolucionāru mazoglekļa rūpniecisko tehnoloģiju demonstrēšanā plašā nozaru kontekstā, ne tikai elektroenerģijas ražošanā, bet arī centralizētās siltumapgādes un rūpnieciskajos procesos; prasa daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam un tās programmas pilnībā saskaņot ar Parīzes nolīgumu; |
| --- | --- |

58.

| 59. | uzskata — lai Savienība vēlākais līdz 2050. gadam sasniegtu nulles līmeņa emisijas, ir jāmobilizē būtiskas privātās investīcijas; uzskata, ka tam būs nepieciešama ilgtermiņa plānošana un regulējuma stabilitāte un paredzamība investoriem un attiecīgi tas būs pienācīgi jāņem vērā turpmākajā ES regulējumā; tādēļ uzsver, ka par prioritāti būtu jānosaka 2018. gada martā pieņemtā ilgtspējīga finanšu rīcības plāna īstenošana; |
| --- | --- |

59.

| 60. | uzskata, ka 2021.–2027. gada DFS pirms pieņemšanas būtu jāizvērtē, ņemot vērā mērķi līdz 2050. gadam sasniegt klimata ziņā neitrālu ekonomiku, un ka ir jāizveido standarta tests, lai nodrošinātu, ka ES budžetā paredzētie izdevumi ir atbilstīgi attiecībā uz klimata aspektu; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pauž nožēlu par to, ka fosilā kurināmā subsīdijas joprojām palielinās un sasniedz aptuveni 55 miljardus EUR gadā (10); uzskata, ka ES un dalībvalstīm ir nekavējoties jāatsakās no visām Eiropas un valstu subsīdijām fosilajam kurināmajam; |
| --- | --- |

61.

| 62. | uzsver, cik svarīga ir taisnīga pāreja uz oglekļa ziņā neitrālu ekonomiku, un aicina dalībvalstis šajā jomā ieviest atbilstošu politiku un piešķirt nepieciešamo finansējumu; uzsver, ka attiecīgos gadījumos ES izdevumi no attiecīgajiem fondiem varētu sniegt papildu atbalstu; |
| --- | --- |

62.

Patērētāju loma un aprites ekonomika

| 63. | uzsver uzvedības maiņas būtisko ietekmi uz SEG emisiju samazināšanu; aicina Komisiju pēc iespējas drīzāk izpētīt politikas iespējas, lai veicinātu paradumu maiņu, tostarp attiecībā uz vides nodokļiem; uzsver, ka ir svarīgi īstenot augšupējas iniciatīvas, piemēram, Pilsētas mēru paktu, kas veicinātu uzvedības maiņu; |
| --- | --- |

63.

| 64. | uzsver, ka ļoti liela daļa no energopatēriņa un tādējādi arī SEG emisijām ir tieši saistīta ar resursu iegūšanu, pārstrādi, transportēšanu, pārveidi, izmantošanu un likvidēšanu; uzsver, ka katrā resursu pārvaldības ķēdes posmā var ļoti būtiski ietaupīt līdzekļus; tāpēc uzsver, ka resursu produktivitātes palielināšana, uzlabojot efektivitāti un samazinot resursu izšķērdēšanu, izmantojot tādus pasākumus kā, piemēram, atkārtota izmantošana, reciklēšana un atjaunošana, var ievērojami samazināt gan resursu patēriņu, gan SEG emisijas, vienlaikus uzlabojot konkurētspēju un radot uzņēmējdarbības iespējas un darbvietas; uzsver aprites ekonomikas pasākumu rentabilitāti; uzsver, ka uzlabota resursu izmantošanas efektivitāte un aprites ekonomikas pieejas, kā arī aprites ekonomikas ražojumu dizains palīdzēs īstenot ražošanas un patēriņa modeļu maiņu un samazināt atkritumu apjomu; |
| --- | --- |

64.

| 65. | uzsver, cik svarīga ir produktu politika, piemēram, zaļā publiskā iepirkuma un ekodizaina politika, kas var būtiski veicināt enerģijas ietaupījumus un samazināt produktu radīto oglekļa pēdu, vienlaikus uzlabojot izmantoto materiālu pēdu un vispārējo ietekmi uz vidi; uzsver nepieciešamību noteikt aprites ekonomikas prasības kā daļu no ES ekodizaina standartiem un attiecināt pašreizējo ekodizaina metodiku ne tikai uz ražojumiem, kas saistīti ar enerģiju, bet arī uz citām ražojumu kategorijām; |
| --- | --- |

65.

| 66. | uzskata, ka ES jāturpina izstrādāt uzticamu modeli, ar ko novērtēt patēriņa ietekmi uz klimatu; pieņem zināšanai Komisijas padziļinātajā analīzē izdarīto secinājumu, ka ES centieni samazināt emisijas no tās ražošanas tiek nedaudz neitralizēti, importējot preces ar augstāku oglekļa dioksīda pēdu, bet ka ES tomēr ir ievērojami palīdzējusi samazināt emisijas arī citās valstīs, jo pieaug tirdzniecības plūsma un palielinās tās eksporta oglekļa emisiju efektivitāte; |
| --- | --- |

66.

ES un globāla mēroga rīcība klimata jomā

| 67. | uzsver, cik svarīgas ir pastiprinātas iniciatīvas un pastāvīgs dialogs attiecīgos starptautiskos forumos un iedarbīga klimata diplomātija ar mērķi veicināt līdzīgus politiskos lēmumus, kas palielinātu klimata mērķu vērienīgumu citos reģionos un trešās valstīs; prasa ES palielināt savu finansējumu klimata jomā un aktīvi mudināt dalībvalstis palielināt to klimata atbalstu (attīstības palīdzību, nevis aizdevumus) trešām valstīm, kam būtu jānāk papildus aizjūras attīstības palīdzībai un ko nevajadzētu divkārši uzskaitīt gan kā attīstības, gan kā klimata jomas finansējuma atbalstu; |
| --- | --- |

67.

| 68. | uzsver, ka ANO klimata pārmaiņu samits 2019. gada septembrī būs ideāls brīdis valstu vadītājiem paziņot par vērienīgākiem NND; uzskata, ka ES būtu ļoti savlaicīgi jāpieņem nostāja par sava NND atjaunināšanu, lai ES ierastos šajā samitā labi sagatavota un ciešā sadarbībā ar pušu starptautisku koalīciju nolūkā atbalstīt vērienīgākus centienus klimata jomā; |
| --- | --- |

68.

| 69. | uzsver, cik svarīgi ir stiprināt sadarbspēju starp ES politikas instrumentiem un trešo valstu šādu instrumentu ekvivalentiem, jo īpaši starp oglekļa cenas noteikšanas mehānismiem; aicina Komisiju turpināt un pastiprināt sadarbību un atbalstu oglekļa cenu noteikšanas mehānismu izveidē ārpus Eiropas, lai panāktu lielāku emisiju samazinājumu un vienlīdzīgākus konkurences apstākļus visā pasaulē; uzsver, ka ir svarīgi ieviest vides aizsardzības pasākumus ar mērķi nodrošināt SEG emisiju reālu un papildu samazināšanu; tādēļ aicina Komisiju atbalstīt stingrus un stabilus starptautiskos noteikumus, lai novērstu nepilnības emisiju uzskaitē vai emisiju samazinājuma divkāršu uzskaiti; |
| --- | --- |

69.

o

o o

| 70. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

70.

---

(1)  https://ec.europa.eu/clima/sites/clima/files/docs/pages/ com_2018_733_analysis_in_support_en_0.pdf

(2)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0430.

(3)  ANO Vides programma, “Emisiju neatbilstības ziņojums 2018”, 10. lpp.

(4)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2015/ 563472/IPOL_STU(2015)563472_EN.pdf

(5)  Van Dingenen, R., Crippa, M., Maenhout, G., Guizzardi, D., Dentener, F., Global trends of methane emissions and their impacts on ozone concentrations, EUR 29394 EN, Eiropas Savienības Publikāciju birojs, Luksemburga, 2018, ISBN 978-92-79-96550-0, doi:10.2760/820175, JRC113210.

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Direktīva 2009/125/EK, ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības ar enerģiju saistītiem ražojumiem (OV L 285, 31.10.2009., 10. lpp.).

(7)  https://ec.europa.eu/energy/en/topics/energy-efficiency/buildings

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija Direktīva (ES) 2018/844, ar ko groza Direktīvu 2010/31/ES par ēku energoefektivitāti un Direktīvu 2012/27/ES par energoefektivitāti (OV L 156, 19.6.2018., 75. lpp.).

(9)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?qid=1548155579433&uri=CELEX:52019DC0001

(10)  “Enerģijas cenas un izmaksas Eiropā”, 10.–11. lpp.

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/126 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/126

---

P8_TA(2019)0219

Stāvoklis Nikaragvā

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. marta rezolūcija par stāvokli Nikaragvā (2019/2615(RSP))

(2021/C 23/21)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Nikaragvu, jo īpaši 2008. gada 18. decembra (1), 2009. gada 26. novembra (2), 2017. gada 16. februāra (3) un 2018. gada 31. maija rezolūcijas (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Nikaragvu, jo īpaši 2008. gada 18. decembra (1), 2009. gada 26. novembra (2), 2017. gada 16. februāra (3) un 2018. gada 31. maija rezolūcijas (4),

| — | ņemot vērā ES un Centrālamerikas 2012. gadā noslēgto asociācijas nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Centrālamerikas 2012. gadā noslēgto asociācijas nolīgumu,

| — | ņemot vērā ES stratēģijas dokumentu un daudzgadu indikatīvo programmu 2014.–2020. gadam attiecībā uz Nikaragvu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES stratēģijas dokumentu un daudzgadu indikatīvo programmu 2014.–2020. gadam attiecībā uz Nikaragvu,

| — | ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām,

| — | ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā 2004. gada jūnija ES Pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2004. gada jūnija ES Pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem,

| — | ņemot vērā Nikaragvas konstitūciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nikaragvas konstitūciju,

| — | ņemot vērā Ārlietu padomes 2019. gada 21. janvāra secinājumus par Nikaragvu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu padomes 2019. gada 21. janvāra secinājumus par Nikaragvu,

| — | ņemot vērā ES vārdā paustās Savienības augstās pārstāves 2018. gada 2. oktobra, 2018. gada 15. maija, 2018. gada 22. aprīļa un 2018. gada 15. decembra deklarācijas par stāvokli Nikaragvā, kā arī 2019. gada 1. marta deklarāciju par nacionālā dialoga atsākšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES vārdā paustās Savienības augstās pārstāves 2018. gada 2. oktobra, 2018. gada 15. maija, 2018. gada 22. aprīļa un 2018. gada 15. decembra deklarācijas par stāvokli Nikaragvā, kā arī 2019. gada 1. marta deklarāciju par nacionālā dialoga atsākšanu,

| — | ņemot vērā 2019. gada 18. februārī pieņemtos Padomes secinājumus par ES prioritātēm ANO cilvēktiesību forumos 2019. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 18. februārī pieņemtos Padomes secinājumus par ES prioritātēm ANO cilvēktiesību forumos 2019. gadā,

| — | ņemot vērā Amerikas Cilvēktiesību komisijas 2018. gada 21. jūnijā apstiprināto ziņojumu “Rupji cilvēktiesību pārkāpumi saistībā ar sociālajiem protestiem Nikaragvā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Amerikas Cilvēktiesību komisijas 2018. gada 21. jūnijā apstiprināto ziņojumu “Rupji cilvēktiesību pārkāpumi saistībā ar sociālajiem protestiem Nikaragvā”,

| — | ņemot vērā ANO augstās cilvēktiesību komisāres ziņojumu par cilvēktiesību pārkāpumiem un aizskārumiem saistībā ar protestiem Nikaragvā no 2018. gada 18. aprīļa līdz 18. augustam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO augstās cilvēktiesību komisāres ziņojumu par cilvēktiesību pārkāpumiem un aizskārumiem saistībā ar protestiem Nikaragvā no 2018. gada 18. aprīļa līdz 18. augustam,

| — | ņemot vērā neatkarīgo ekspertu starpdisciplinārās grupas (GIEI) 2018. gada 20. decembra ziņojumu par vardarbīgajiem notikumiem, kas risinājās Nikaragvā no 2018. gada 18. aprīļa līdz 30. maijam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā neatkarīgo ekspertu starpdisciplinārās grupas (GIEI) 2018. gada 20. decembra ziņojumu par vardarbīgajiem notikumiem, kas risinājās Nikaragvā no 2018. gada 18. aprīļa līdz 30. maijam,

| — | ņemot vērā ANO augstās cilvēktiesību komisāres Michelle Bachelet2019. gada 22. februāra paziņojumu par kriminālatbildības noteikšanu par opozīcijas uzskatu paušanu Nikaragvā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO augstās cilvēktiesību komisāres Michelle Bachelet2019. gada 22. februāra paziņojumu par kriminālatbildības noteikšanu par opozīcijas uzskatu paušanu Nikaragvā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā Eiropas Parlaments 2018. gada 31. maijā pieņēma rezolūciju par krīzi Nikaragvā, stingri nosodot stāvokli valstī; tā kā pēc šīs rezolūcijas pieņemšanas EP deputātu delegācija 11 locekļu sastāvā 2019. gada 23.–26. janvārī apmeklēja šo valsti, lai novērtētu situāciju uz vietas; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Parlaments 2018. gada 31. maijā pieņēma rezolūciju par krīzi Nikaragvā, stingri nosodot stāvokli valstī; tā kā pēc šīs rezolūcijas pieņemšanas EP deputātu delegācija 11 locekļu sastāvā 2019. gada 23.–26. janvārī apmeklēja šo valsti, lai novērtētu situāciju uz vietas;

| B. | tā kā delegācija varēja izpildīt savu programmu un Nikaragvas valdība ļāva apmeklēt visas EP deputātu pieprasītās vietas, arī divas ieslodzījuma vietas; tā kā Nikaragvas valdība sniedza garantijas, ka pret tiem, kas nosoda pašreizējo situāciju, netiks sāktas nekādas represijas; tā kā delegācija bija lieciniece vajāšanas, nomelnošanas un iebiedēšanas kampaņai, kas vērsta pret cilvēktiesību aizstāvjiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, ar kurām tā apmainījās viedokļiem; tā kā valdības vadītas iebiedēšanas un draudu dēļ daudzas organizācijas noraidīja aicinājumu tikties ar delegāciju; tā kā kopš brīža, kad delegācija apmeklēja valsti, represijas ir aizvien pastiprinājušās; |
| --- | --- |

B.

tā kā delegācija varēja izpildīt savu programmu un Nikaragvas valdība ļāva apmeklēt visas EP deputātu pieprasītās vietas, arī divas ieslodzījuma vietas; tā kā Nikaragvas valdība sniedza garantijas, ka pret tiem, kas nosoda pašreizējo situāciju, netiks sāktas nekādas represijas; tā kā delegācija bija lieciniece vajāšanas, nomelnošanas un iebiedēšanas kampaņai, kas vērsta pret cilvēktiesību aizstāvjiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, ar kurām tā apmainījās viedokļiem; tā kā valdības vadītas iebiedēšanas un draudu dēļ daudzas organizācijas noraidīja aicinājumu tikties ar delegāciju; tā kā kopš brīža, kad delegācija apmeklēja valsti, represijas ir aizvien pastiprinājušās;

| C. | tā kā delegācija publiski noraidīja Nikaragvas valdības nostāju, kurā tā apgalvo, ka Nikaragvas valdība ir cietusi ASV vadīta valsts apvērsuma un dezinformācijas kampaņu dēļ; tā kā galvenie iemesli, kas izraisīja demonstrācijas, ir dziļa demokrātijas, institucionāla un politiska krīze, kas pēdējā desmitgadē valstī ir ietekmējusi tiesiskumu un ierobežojusi pamatbrīvības, piemēram, biedrošanās brīvību, brīvību piedalīties demonstrācijās un pulcēšanās brīvību; |
| --- | --- |

C.

tā kā delegācija publiski noraidīja Nikaragvas valdības nostāju, kurā tā apgalvo, ka Nikaragvas valdība ir cietusi ASV vadīta valsts apvērsuma un dezinformācijas kampaņu dēļ; tā kā galvenie iemesli, kas izraisīja demonstrācijas, ir dziļa demokrātijas, institucionāla un politiska krīze, kas pēdējā desmitgadē valstī ir ietekmējusi tiesiskumu un ierobežojusi pamatbrīvības, piemēram, biedrošanās brīvību, brīvību piedalīties demonstrācijās un pulcēšanās brīvību;

| D. | tā kā daudziem iedzīvotājiem ir stingri ierobežots īstenot vārda brīvību, pulcēšanās brīvību un brīvību piedalīties demonstrācijās, tostarp izmantot valsts himnu; tā kā ievērojams skaits politieslodzīto atrodas cietumā tikai tādēļ, ka ir īstenojuši savas tiesības; tā kā ir saņemti vairāki satraucoši ziņojumi par apcietināto personu stāvokļa pasliktināšanos, arī par necilvēcīgu attieksmi; |
| --- | --- |

D.

tā kā daudziem iedzīvotājiem ir stingri ierobežots īstenot vārda brīvību, pulcēšanās brīvību un brīvību piedalīties demonstrācijās, tostarp izmantot valsts himnu; tā kā ievērojams skaits politieslodzīto atrodas cietumā tikai tādēļ, ka ir īstenojuši savas tiesības; tā kā ir saņemti vairāki satraucoši ziņojumi par apcietināto personu stāvokļa pasliktināšanos, arī par necilvēcīgu attieksmi;

| E. | tā kā tiesas procesi, kas ierosināti pret šīm apcietinātajām personām, uzskatāmi par starptautisko standartu pārkāpumiem, jo īpaši attiecībā uz tiesību uz taisnīgu tiesu garantēšanu procesuālajā un krimināltiesiskajā aspektā; tā kā arī ieslodzījuma apstākļi pietiekami neatbilst starptautiskajiem standartiem; tā kā Nikaragvā ir acīmredzams pilnvaru nošķiršanas trūkums; |
| --- | --- |

E.

tā kā tiesas procesi, kas ierosināti pret šīm apcietinātajām personām, uzskatāmi par starptautisko standartu pārkāpumiem, jo īpaši attiecībā uz tiesību uz taisnīgu tiesu garantēšanu procesuālajā un krimināltiesiskajā aspektā; tā kā arī ieslodzījuma apstākļi pietiekami neatbilst starptautiskajiem standartiem; tā kā Nikaragvā ir acīmredzams pilnvaru nošķiršanas trūkums;

| F. | tā kā tiesības uz informāciju ir nopietni apdraudētas; tā kā žurnālisti tiek aizturēti un izsūtīti un viņiem tiek draudēts; tā kā audiovizuālie plašsaziņas līdzekļi tiek slēgti vai pārmeklēti bez iepriekšējas tiesas atļaujas; tā kā Nikaragvas valdības konfiscētā papīra un tintes trūkums apdraud laikrakstu publicēšanu; |
| --- | --- |

F.

tā kā tiesības uz informāciju ir nopietni apdraudētas; tā kā žurnālisti tiek aizturēti un izsūtīti un viņiem tiek draudēts; tā kā audiovizuālie plašsaziņas līdzekļi tiek slēgti vai pārmeklēti bez iepriekšējas tiesas atļaujas; tā kā Nikaragvas valdības konfiscētā papīra un tintes trūkums apdraud laikrakstu publicēšanu;

| G. | tā kā Nikaragvas valdība ir izraidījusi no valsts starptautiskas organizācijas, piemēram, GIEI un īpašo Nikaragvas uzraudzības mehānismu (MESENI), kuras centās panākt miermīlīgu konflikta atrisinājumu un nacionālo izlīgumu; tā kā ir pastiprinājušās represijas pret pilsoniskās sabiedrības organizācijām, atņemot tām juridisko statusu valstī ar vāju iestāžu sistēmu, tādējādi represijās cietušos sodot divtik smagi; |
| --- | --- |

G.

tā kā Nikaragvas valdība ir izraidījusi no valsts starptautiskas organizācijas, piemēram, GIEI un īpašo Nikaragvas uzraudzības mehānismu (MESENI), kuras centās panākt miermīlīgu konflikta atrisinājumu un nacionālo izlīgumu; tā kā ir pastiprinājušās represijas pret pilsoniskās sabiedrības organizācijām, atņemot tām juridisko statusu valstī ar vāju iestāžu sistēmu, tādējādi represijās cietušos sodot divtik smagi;

| H. | tā kā ir apdraudēta arī akadēmiskā brīvība; tā kā gandrīz 200 studentu ir izslēgti no augstākajām mācību iestādēm par to, ka viņi ir piedalījušies demonstrācijās, atbalstot demokrātiju un plašākas brīvības un cilvēktiesības; |
| --- | --- |

H.

tā kā ir apdraudēta arī akadēmiskā brīvība; tā kā gandrīz 200 studentu ir izslēgti no augstākajām mācību iestādēm par to, ka viņi ir piedalījušies demonstrācijās, atbalstot demokrātiju un plašākas brīvības un cilvēktiesības;

| I. | tā kā demokrātijas un tiesiskuma, kā arī cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanas attīstīšanai un konsolidēšanai ir jābūt neatņemamai ES ārpolitikas, tostarp 2012. gada asociācijas nolīguma starp Eiropas Savienību un Centrālamerikas valstīm, sastāvdaļai; tā kā šajā nolīgumā ir iekļauta demokrātijas klauzula, kas ir būtisks nolīguma elements; |
| --- | --- |

I.

tā kā demokrātijas un tiesiskuma, kā arī cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanas attīstīšanai un konsolidēšanai ir jābūt neatņemamai ES ārpolitikas, tostarp 2012. gada asociācijas nolīguma starp Eiropas Savienību un Centrālamerikas valstīm, sastāvdaļai; tā kā šajā nolīgumā ir iekļauta demokrātijas klauzula, kas ir būtisks nolīguma elements;

| J. | tā kā 2018. gada 16. maijā sāktajā nacionālajā dialogā starp prezidentu D. Ortega un Nikaragvas opozīciju un pilsoniskās sabiedrības grupām, Katoļu baznīcai darbojoties kā vidutājai, neizdevās rast krīzes risinājumu; tā kā 2019. gada 27. februārī starp Nikaragvas valdību un grupas Alianza Civica pārstāvjiem tika atsāktas sarunas nolūkā izpētīt nacionālā dialoga risināšanas iespējas; tā kā grupa Alianza Civica ir noteikusi, ka sarunās ir jāpanāk šādi trīs galvenie mērķi: jāatbrīvo politieslodzītie un jāievēro individuālās brīvības, jāveic nepieciešamās vēlēšanu reformas, tās noslēdzot ar vēlēšanu rīkošanu, un jāpanāk tiesiskums; tā kā Nikaragvas valdība ir atbrīvojusi 100 politieslodzītos, piekrītot viņu cietumsodus aizstāt ar mājas arestu; tā kā liela daļa no viņiem tiek aizskarti un apcietināšana turpinās; tā kā liels skaits ieslodzīto (vairāk nekā 600) joprojām atrodas apcietinājumā; tā kā nacionālais dialogs 2019. gada 10. martā tika pārtraukts pēc tam, kad grupa Alianza Civica izstājās no sarunām, |
| --- | --- |

J.

tā kā 2018. gada 16. maijā sāktajā nacionālajā dialogā starp prezidentu D. Ortega un Nikaragvas opozīciju un pilsoniskās sabiedrības grupām, Katoļu baznīcai darbojoties kā vidutājai, neizdevās rast krīzes risinājumu; tā kā 2019. gada 27. februārī starp Nikaragvas valdību un grupas Alianza Civica pārstāvjiem tika atsāktas sarunas nolūkā izpētīt nacionālā dialoga risināšanas iespējas; tā kā grupa Alianza Civica ir noteikusi, ka sarunās ir jāpanāk šādi trīs galvenie mērķi: jāatbrīvo politieslodzītie un jāievēro individuālās brīvības, jāveic nepieciešamās vēlēšanu reformas, tās noslēdzot ar vēlēšanu rīkošanu, un jāpanāk tiesiskums; tā kā Nikaragvas valdība ir atbrīvojusi 100 politieslodzītos, piekrītot viņu cietumsodus aizstāt ar mājas arestu; tā kā liela daļa no viņiem tiek aizskarti un apcietināšana turpinās; tā kā liels skaits ieslodzīto (vairāk nekā 600) joprojām atrodas apcietinājumā; tā kā nacionālais dialogs 2019. gada 10. martā tika pārtraukts pēc tam, kad grupa Alianza Civica izstājās no sarunām,

| 1. | uzsver, ka Nikaragvā pēc 2018. gada aprīļa un maija notikumiem notiek smagi demokrātijas, cilvēktiesību ievērošanas un tiesiskuma pārkāpumi; atkārtoti uzsver 2018. gada 31. maijā pieņemtās rezolūcijas nozīmību; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nosoda visas represīvās darbības, ko īsteno Nikaragvas valdība; norāda, ka Parlamenta delegācijas vizīte ļāva gūt patiesu priekšstatu par pašreizējo situāciju; norāda arī, ka nav šaubu par to, ka nesenajos mēnešos un jo īpaši pēc delegācijas vizītes ir pastiprinājušās represijas pret opozīciju un ir noteikti stingrāki pamatbrīvību ierobežojumi; šajā sakarībā nosoda vispārējās represijas un vārda brīvības, pulcēšanās brīvības un brīvības piedalīties demonstrācijās ierobežošanu, likumīgo tiesību atņemšanu nevalstiskajām organizācijām un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, starptautisku organizāciju izraidīšanu no valsts, plašsaziņas līdzekļu slēgšanu un pret tiem vērstus uzbrukumus, tiesību uz informāciju ierobežojumus, studentu izslēgšanu no augstākajām mācību iestādēm, situācijas pasliktināšanos ieslodzījuma vietās un necilvēcīgas attieksmes izrādīšanu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzskata, ka šādas darbības, ko veic valdība, tās pakļautības iestādes un politizētās organizācijas, atbilst plānotai stratēģijai sagraut politisko opozīciju, izraisot pagājušajā gadā notikušos protestus; uzskata, ka šī stratēģija tiek metodiski, sistemātiski un selektīvi piemērota pret visiem līderiem, NVO, plašsaziņas līdzekļiem un sociālajām kustībām, kas cenšas paust savas leģitīmās prasības panākt mieru un demokrātiju; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pauž bažas par milzīgajiem demokrātijas, politiskajiem un ekonomiskajiem riskiem, ar kuriem saskaras iedzīvotāji un valsts un kuri, ņemot vērā pašreizējās iekšējās konfrontācijas, sociālos traucējumus un ekonomikas lejupslīdi, pastiprināsies, ja steidzami netiks kas darīts; prasa steidzami risināt jēgpilnu iekšējo dialogu, lai rastu noturīgu un miermīlīgu risinājumu, kas ļautu visiem sabiedrības dalībniekiem brīvi darboties un brīvi paust savus uzskatus un kas ļautu atjaunot viņu pilsoniskās tiesības, piemēram, tiesības uz miermīlīgu protestu; atkārtoti norāda, ka risinājumam jābūt tādam, kas paredz saukt pie atbildības visus, kuri vainojami vardarbībā; aicina visas politiskās partijas, sociālās kustības, līderus, studentus un pilsoniskās sabiedrības organizācijas saglabāt un atkārtoti paust nelokāmu apņemšanos atrisināt krīzi miermīlīgā ceļā; vēlreiz pauž pilnīgu atbalstu tiesu sistēmas un vēlēšanu likuma reformai un aicina PV/AP atbilstīgi rīkoties; aicina PV/AP un ES delegāciju cieši uzraudzīt sarunas, kas valstī tiek risinātas starp valdību un grupu Alianza Civica, un turpināt risināt humanitāros sarežģījumus, ko valstī rada situācija, kādā atrodas ieslodzītie, studenti, protestētāji, žurnālisti u. c.; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pauž nožēlu par MESENI darbības pārtraukšanu un Amerikas Cilvēktiesību komisijas GIEI pilnvaru izbeigšanu; stingri nosoda to personu vajāšanu, apcietināšanu un iebiedēšanu, kuras sadarbojas ar ANO un citām starptautiskām struktūrām; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina Nikaragvas valdību steidzami īstenot trīs pasākumus, tādējādi parādot savu vēlmi iesaistīties notiekošajā dialogā, proti: nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot politieslodzītos, nekavējoties izbeigt visu veidu represijas pret Nikaragvas iedzīvotājiem, tostarp izbeigt vajāt, iebiedēt un izspiegot opozīcijas vadītājus, un pēc tam atcelt visus iepriekšminēto brīvību ierobežojumus, atjaunot cilvēktiesību organizāciju juridisko statusu un atdot tām to īpašumu, un ļaut starptautiskajām organizācijām atgriezties valstī; |
| --- | --- |

6.

| 7. | norāda, ka, ievērojot šos nosacījumus, šajā procesā ir jāpanāk pret politieslodzītajiem vērsto juridisko procedūru atcelšana un jāgarantē viņu fiziskā un morālā neaizskaramība, viņu privātums un pienācīgs process, jānodrošina izraidīto personu, tostarp žurnālistu un studentu, atgriešanās, jādemilitarizē ielas un jāatbruņo bruņotie grupējumi, un jāizveido skaidrs ceļvedis brīvu, godīgu un pārredzamu vēlēšanu rīkošanai tuvākajā nākotnē, tajās klātesot starptautiskajiem novērotājiem; |
| --- | --- |

7.

| 8. | prasa nekavējoties izdot Itālijai Alessio Casimirri, kurš, Nikaragvas valdības aizsargāts, dzīvo Managvā un kuram Itālijā galīgā veidā ir piespriesti seši mūža ieslodzījumi par Aldo Moro — bijušā Kristīgo Demokrātu Partijas priekšsēdētāja, Ministru padomes priekšsēdētāja un Eiropadomes priekšsēdētāja — nolaupīšanu un par viņa apsardzes locekļu noslepkavošanu, kas notika 1978. gada 16. martā Romā; |
| --- | --- |

8.

| 9. | prasa, lai Eiropas Ārējās darbības dienests un dalībvalstis pakāpeniski īstenotu mērķtiecīgas un individuāli vērstas sankcijas, piemēram, vīzu aizliegumus un aktīvu iesaldēšanu, kuras nenodarītu kaitējumu vietējiem iedzīvotājiem, bet tiktu noteiktas Nikaragvas valdībai un par cilvēktiesību pārkāpumiem atbildīgajām personām, saskaņā ar Padomes 2019. gada 21. janvāra secinājumiem, līdz valstī tiek pilnībā ievērotas cilvēktiesības un pilnībā atjaunotas un īstenotas pamatbrīvības, kā tas prasīts dialogā; tāpēc šajos apstākļos mudina aktivizēt Nikaragvas parakstītā ES un Centrālamerikas asociācijas nolīguma demokrātijas klauzulu, apturot Nikaragvas dalību nolīgumā; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Amerikas valstu organizācijas ģenerālsekretāram, Eiropas un Latīņamerikas Parlamentārajai asamblejai, Centrālamerikas parlamentam, Limas grupai un Nikaragvas Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  OV C 45 E, 23.2.2010., 89. lpp.

(2)  OV C 285 E, 21.10.2010., 74. lpp.

(3)  OV C 252, 18.7.2018., 189. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0238.

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/130 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/130

---

P8_TA(2019)0220

Gada stratēģiskais ziņojums par ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanu un sasniegšanu

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. marta rezolūcija par Gada stratēģisko ziņojumu par ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanu un sasniegšanu (2018/2279(INI))

(2021/C 23/22)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā ANO rezolūciju “Pārveidosim mūsu pasauli: ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam”, kas tika pieņemta ANO ilgtspējīgas attīstības augstākā līmeņa sanāksmē Ņujorkā 2015. gada 25. septembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO rezolūciju “Pārveidosim mūsu pasauli: ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam”, kas tika pieņemta ANO ilgtspējīgas attīstības augstākā līmeņa sanāksmē Ņujorkā 2015. gada 25. septembrī,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC), Parīzes nolīgumu, ko pieņēma Pušu konferences 21. sesijā (COP21) Parīzē 2015. gada 12. decembrī, un 2015. gada 6. martāUNFCCC iesniegto Latvijas un Eiropas Komisijas dokumentu par ES un tās dalībvalstu iecerēto nacionāli noteikto devumu (INND), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC), Parīzes nolīgumu, ko pieņēma Pušu konferences 21. sesijā (COP21) Parīzē 2015. gada 12. decembrī, un 2015. gada 6. martāUNFCCC iesniegto Latvijas un Eiropas Komisijas dokumentu par ES un tās dalībvalstu iecerēto nacionāli noteikto devumu (INND),

| — | ņemot vērā trešo Starptautisko konferenci par attīstības finansēšanu, kas notika 2015. gada 13.–16. jūlijā Adisabebā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā trešo Starptautisko konferenci par attīstības finansēšanu, kas notika 2015. gada 13.–16. jūlijā Adisabebā,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 208. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 208. pantu,

| — | ņemot vērā LESD 7. pantu, kurā atkārtoti ir apstiprināts, ka ES “nodrošina savu dažādo politiku un darbību savstarpēju konsekvenci, ņemot vērā savus mērķus”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 7. pantu, kurā atkārtoti ir apstiprināts, ka ES “nodrošina savu dažādo politiku un darbību savstarpēju konsekvenci, ņemot vērā savus mērķus”,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Eiropas Komisijas 2017. gada 7. jūnija kopīgo paziņojumu “Jauns Eiropas konsenss attīstības jomā — mūsu pasaule, mūsu cieņa, mūsu nākotne” (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Eiropas Komisijas 2017. gada 7. jūnija kopīgo paziņojumu “Jauns Eiropas konsenss attīstības jomā — mūsu pasaule, mūsu cieņa, mūsu nākotne” (1),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 22. novembra paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Turpmākie pasākumi ilgtspējīgai Eiropas nākotnei. Eiropas rīcība ilgtspējības jomā” (COM(2016)0739), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 22. novembra paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Turpmākie pasākumi ilgtspējīgai Eiropas nākotnei. Eiropas rīcība ilgtspējības jomā” (COM(2016)0739),

| — | ņemot vērā 2019. gada 30. janvārī publicēto Komisijas pārdomu dokumentu “Ceļā uz ilgtspējīgu Eiropu līdz 2030. gadam”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 30. janvārī publicēto Komisijas pārdomu dokumentu “Ceļā uz ilgtspējīgu Eiropu līdz 2030. gadam”,

| — | ņemot vērā ieinteresēto personu augsta līmeņa platformu ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošanai un tās kopīgo 2018. gada 11. oktobra ieguldījumu, kurā ES ieteikts izstrādāt un īstenot visaptverošu tālredzīgu un pārveidojošu stratēģiju ilgtspējīgai Eiropai līdz 2030. gadam, lai vadītu visas ES politikas jomas un programmas, ietverot gan pagaidu, gan ilgtermiņa mērķus, un izklāstītu ES redzējumu ilgtspējīgai Eiropai pēc programmas 2030. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ieinteresēto personu augsta līmeņa platformu ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošanai un tās kopīgo 2018. gada 11. oktobra ieguldījumu, kurā ES ieteikts izstrādāt un īstenot visaptverošu tālredzīgu un pārveidojošu stratēģiju ilgtspējīgai Eiropai līdz 2030. gadam, lai vadītu visas ES politikas jomas un programmas, ietverot gan pagaidu, gan ilgtermiņa mērķus, un izklāstītu ES redzējumu ilgtspējīgai Eiropai pēc programmas 2030. gadam,

| — | ņemot vērā 2019. gada 28. janvārī publicēto ES 2019. gada ziņojumu par politikas saskaņotību attīstībai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 28. janvārī publicēto ES 2019. gada ziņojumu par politikas saskaņotību attīstībai,

| — | ņemot vērā vispārējo Savienības vides rīcības programmu līdz 2020. gadam “Labklājīga dzīve ar pieejamajiem planētas resursiem” (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā vispārējo Savienības vides rīcības programmu līdz 2020. gadam “Labklājīga dzīve ar pieejamajiem planētas resursiem” (2),

| — | ņemot vērā 2015. gada 19. maija rezolūciju par attīstības finansēšanu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 19. maija rezolūciju par attīstības finansēšanu (3),

| — | ņemot vērā 2016. gada 12. maija rezolūciju par turpmākajiem pasākumiem un pašreizējo stāvokli saistībā ar Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 12. maija rezolūciju par turpmākajiem pasākumiem un pašreizējo stāvokli saistībā ar Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam (4),

| — | ņemot vērā 2016. gada 7. jūnija rezolūciju par ES 2015. gada ziņojumu par politikas saskaņotību attīstībai (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 7. jūnija rezolūciju par ES 2015. gada ziņojumu par politikas saskaņotību attīstībai (5),

| — | ņemot vērā 2016. gada 22. novembra rezolūciju par attīstības sadarbības efektivitātes palielināšanu (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 22. novembra rezolūciju par attīstības sadarbības efektivitātes palielināšanu (6),

| — | ņemot vērā 2017. gada 6. jūlija rezolūciju par ES rīcību ilgtspējības jomā (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 6. jūlija rezolūciju par ES rīcību ilgtspējības jomā (7),

| — | ņemot vērā 2018. gada 14. marta rezolūciju par Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu: 2018. gada izaugsmes pētījums (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 14. marta rezolūciju par Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu: 2018. gada izaugsmes pētījums (8),

| — | ņemot vērā 2018. gada 3. jūlija rezolūciju par pirmiedzīvotāju tiesību pārkāpumiem visā pasaulē, tostarp zemes piesavināšanos (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 3. jūlija rezolūciju par pirmiedzīvotāju tiesību pārkāpumiem visā pasaulē, tostarp zemes piesavināšanos (9),

| — | ņemot vērā Padomes 2017. gada 20. jūnija secinājumus par ES atbildes reakciju uz Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam (10502/17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2017. gada 20. jūnija secinājumus par ES atbildes reakciju uz Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam (10502/17),

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas 2018. gada 30. maija priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) (COM(2018)0382), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas 2018. gada 30. maija priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) (COM(2018)0382),

| — | ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru,

| — | ņemot vērā Pasaules Veselības organizācijas un Eiropas Parlamenta 2018. gada 20. novembra kopīgo paziņojumu “United to accelerate progress to health related Sustainable Development Goals – leaving no one behind” (Vienoti, lai paātrinātu progresu attiecībā uz ilgtspējīgas attīstības mērķiem veselības jomā — nevienu neatstāt novārtā), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules Veselības organizācijas un Eiropas Parlamenta 2018. gada 20. novembra kopīgo paziņojumu “United to accelerate progress to health related Sustainable Development Goals – leaving no one behind” (Vienoti, lai paātrinātu progresu attiecībā uz ilgtspējīgas attīstības mērķiem veselības jomā — nevienu neatstāt novārtā),

| — | ņemot vērā Eurostat 2018. gada uzraudzības ziņojumu par progresu virzībā uz IAM sasniegšanu ES mērogā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eurostat 2018. gada uzraudzības ziņojumu par progresu virzībā uz IAM sasniegšanu ES mērogā,

| — | ņemot vērā stratēģiju “Eiropa 2020”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā stratēģiju “Eiropa 2020”,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 19. septembra atzinumu “Piemērotāki rādītāji ilgtspējīgas attīstības mērķu novērtēšanai — pilsoniskās sabiedrības ieguldījums”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 19. septembra atzinumu “Piemērotāki rādītāji ilgtspējīgas attīstības mērķu novērtēšanai — pilsoniskās sabiedrības ieguldījums”,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes 2018. gada 18. oktobra secinājumus (EUCO 13/18), kuros minēts, ka ES un tās dalībvalstis ir pilnībā apņēmušās ievērot un īstenot Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, un kuros Eiropadome atzinīgi vērtēja Komisijas nolūku 2018. gadā publicēt pārdomu dokumentu, aicinot tajā likt pamatus visaptverošai īstenošanas stratēģijai 2019. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes 2018. gada 18. oktobra secinājumus (EUCO 13/18), kuros minēts, ka ES un tās dalībvalstis ir pilnībā apņēmušās ievērot un īstenot Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, un kuros Eiropadome atzinīgi vērtēja Komisijas nolūku 2018. gadā publicēt pārdomu dokumentu, aicinot tajā likt pamatus visaptverošai īstenošanas stratēģijai 2019. gadā,

| — | ņemot vērā ES prioritātes Apvienoto Nāciju Organizācijā un ANO 73. Ģenerālajā asamblejā (2018. gada septembris – 2019. gada septembris), ko Padome pieņēma 2018. gada 25. jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES prioritātes Apvienoto Nāciju Organizācijā un ANO 73. Ģenerālajā asamblejā (2018. gada septembris – 2019. gada septembris), ko Padome pieņēma 2018. gada 25. jūnijā,

| — | ņemot vērā ieinteresēto personu platformas ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošanai ieguldījumu Komisijas pārdomu dokumentā “Ceļā uz ilgtspējīgu Eiropu līdz 2030. gadam”, kas publicēts 2018. gada 12. oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ieinteresēto personu platformas ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošanai ieguldījumu Komisijas pārdomu dokumentā “Ceļā uz ilgtspējīgu Eiropu līdz 2030. gadam”, kas publicēts 2018. gada 12. oktobrī,

| — | ņemot vērā 2018. gada globālo paktu par migrāciju un globālo paktu par bēgļiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada globālo paktu par migrāciju un globālo paktu par bēgļiem,

| — | ņemot vērā Sendai ietvarprogrammu katastrofu riska mazināšanai 2015.–2030. gadā, ko ANO dalībvalstis pieņēma 2015. gada 18. martā ANO Trešajā pasaules konferencē par katastrofu riska mazināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sendai ietvarprogrammu katastrofu riska mazināšanai 2015.–2030. gadā, ko ANO dalībvalstis pieņēma 2015. gada 18. martā ANO Trešajā pasaules konferencē par katastrofu riska mazināšanu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības un ANO 2018. gada 27. septembra kopīgo paziņojumu “A renewed partnership in development” (Atjaunota partnerība attīstības jomā) (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības un ANO 2018. gada 27. septembra kopīgo paziņojumu “A renewed partnership in development” (Atjaunota partnerība attīstības jomā) (10),

| — | ņemot vērā kopīgo paziņojumu, kas publicēts pēc Āfrikas Savienības, Eiropas Savienības un ANO Trešās trīspusējās sanāksmes, kura 2018. gada 23. septembrī notika Ņujorkā (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā kopīgo paziņojumu, kas publicēts pēc Āfrikas Savienības, Eiropas Savienības un ANO Trešās trīspusējās sanāksmes, kura 2018. gada 23. septembrī notika Ņujorkā (11),

| — | ņemot vērā ES un ANO kopīgo paziņojumu presei 2018. gada 23. septembrī (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un ANO kopīgo paziņojumu presei 2018. gada 23. septembrī (12),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Attīstības komitejas un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas kopīgās apspriedes saskaņā ar Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Attīstības komitejas un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas kopīgās apspriedes saskaņā ar Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Attīstības komitejas un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A8-0160/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Attīstības komitejas un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A8-0160/2019),

| A. | tā kā programmai 2030. gadam ir potenciāls būt transformējošai un tajā izklāstīti vispārēji, vērienīgi, visaptveroši, nedalāmi un savstarpēji saistīti mērķi nolūkā izskaust nabadzību, apkarot augošu nevienlīdzību un diskrimināciju, veicināt labklājību, ilgtspēju, atbildību par vidi, sociālo iekļaušanu, dzimumu līdztiesību un cilvēktiesību ievērošanu, nodrošināt ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju un stiprināt mieru un drošību; tā kā ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanai būtiski svarīga ir tūlītēja rīcība visos līmeņos apvienojumā ar efektīvu Eiropas īstenošanas stratēģiju, uzraudzību un pārskatīšanas mehānismu; |
| --- | --- |

A.

tā kā programmai 2030. gadam ir potenciāls būt transformējošai un tajā izklāstīti vispārēji, vērienīgi, visaptveroši, nedalāmi un savstarpēji saistīti mērķi nolūkā izskaust nabadzību, apkarot augošu nevienlīdzību un diskrimināciju, veicināt labklājību, ilgtspēju, atbildību par vidi, sociālo iekļaušanu, dzimumu līdztiesību un cilvēktiesību ievērošanu, nodrošināt ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju un stiprināt mieru un drošību; tā kā ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanai būtiski svarīga ir tūlītēja rīcība visos līmeņos apvienojumā ar efektīvu Eiropas īstenošanas stratēģiju, uzraudzību un pārskatīšanas mehānismu;

| B. | tā kā programma 2030. gadam un IAM ir vērienīgs redzējums labklājīgākai, iekļaujošai un noturīgai pasaulei; tā kā programmas 2030. gadam pamatā ir ES pamatvērtības — demokrātija, līdzdalība, laba pārvaldība, sociālais taisnīgums, solidaritāte, ilgtspēja, kā arī tiesiskuma un cilvēktiesību ievērošana Eiropas Savienībā, tās dalībvalstīs un visā pasaulē; tā kā tiekšanās uz IAM tāpēc dabiski saskan ar ES plāniem veidot labāku, veselīgāku un ilgtspējīgāku nākotni Eiropai, kam būtu jābūt starp ES stratēģiskajām prioritātēm; |
| --- | --- |

B.

tā kā programma 2030. gadam un IAM ir vērienīgs redzējums labklājīgākai, iekļaujošai un noturīgai pasaulei; tā kā programmas 2030. gadam pamatā ir ES pamatvērtības — demokrātija, līdzdalība, laba pārvaldība, sociālais taisnīgums, solidaritāte, ilgtspēja, kā arī tiesiskuma un cilvēktiesību ievērošana Eiropas Savienībā, tās dalībvalstīs un visā pasaulē; tā kā tiekšanās uz IAM tāpēc dabiski saskan ar ES plāniem veidot labāku, veselīgāku un ilgtspējīgāku nākotni Eiropai, kam būtu jābūt starp ES stratēģiskajām prioritātēm;

| C. | tā kā programma 2030. gadam un IAM sasniegšana ir izaicinājums; tā kā 17 mērķu un 169 mērķrādītāju sasniegšanai ir vajadzīga koordinācija starp ES un tās dalībvalstīm, Eiropas Parlamentu, valstu parlamentiem un vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kā arī daudzlīmeņu pārvaldības pieeja, kas arī ir balstīta uz aktīvu un plašu publiskā un privātā sektora un pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanos; |
| --- | --- |

C.

tā kā programma 2030. gadam un IAM sasniegšana ir izaicinājums; tā kā 17 mērķu un 169 mērķrādītāju sasniegšanai ir vajadzīga koordinācija starp ES un tās dalībvalstīm, Eiropas Parlamentu, valstu parlamentiem un vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kā arī daudzlīmeņu pārvaldības pieeja, kas arī ir balstīta uz aktīvu un plašu publiskā un privātā sektora un pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanos;

| D. | tā kā sociālo partneru iesaiste jau sākotnēji bija veicinoša programmā 2030. gadam un IAM, sekmējot tādu prioritāšu iekļaušanu kā pienācīgas kvalitātes nodarbinātība, nevienlīdzības novēršana un pilsoniskās sabiedrības līdzdalība; tā kā to aktīva līdzdalība progresa pārskatīšanas procesā un programmas 2030. gadam un IAM īstenošanā ir būtiski svarīga; |
| --- | --- |

D.

tā kā sociālo partneru iesaiste jau sākotnēji bija veicinoša programmā 2030. gadam un IAM, sekmējot tādu prioritāšu iekļaušanu kā pienācīgas kvalitātes nodarbinātība, nevienlīdzības novēršana un pilsoniskās sabiedrības līdzdalība; tā kā to aktīva līdzdalība progresa pārskatīšanas procesā un programmas 2030. gadam un IAM īstenošanā ir būtiski svarīga;

| E. | tā kā Komisija vēl nav izveidojusi visaptverošu stratēģiju programmas 2030. gadam īstenošanai, iekļaujot ES iekšējās un ārējās politikas jomas ar sīki izstrādātiem laika grafikiem līdz 2030. gadam, mērķiem un konkrētiem pasākumiem, kā prasīja Parlaments, Padome un Eiropadome, ne arī ir iekļāvusi IAM kā visaptverošu satvaru 2017. gadā publicētajās labāka regulējuma pamatnostādnēs; tā kā ir vajadzīgi kopīgi rādītāji un kritēriji, lai noteiktu un sistemātiski uzraudzītu šādas stratēģijas īstenošanu un konstatētu trūkumus gan pašreiz, gan nākotnē; |
| --- | --- |

E.

tā kā Komisija vēl nav izveidojusi visaptverošu stratēģiju programmas 2030. gadam īstenošanai, iekļaujot ES iekšējās un ārējās politikas jomas ar sīki izstrādātiem laika grafikiem līdz 2030. gadam, mērķiem un konkrētiem pasākumiem, kā prasīja Parlaments, Padome un Eiropadome, ne arī ir iekļāvusi IAM kā visaptverošu satvaru 2017. gadā publicētajās labāka regulējuma pamatnostādnēs; tā kā ir vajadzīgi kopīgi rādītāji un kritēriji, lai noteiktu un sistemātiski uzraudzītu šādas stratēģijas īstenošanu un konstatētu trūkumus gan pašreiz, gan nākotnē;

| F. | tā kā ilgtspēja un pāreja uz klimatneitrālu, aprites un sociāli iekļaujošu ekonomiku ir būtiski svarīgas, lai nodrošinātu ES ilgtermiņa izaugsmi un konkurētspēju, kas ir iespējams tikai tad, ja tiek pilnībā ievērotas planētas iespēju robežas; |
| --- | --- |

F.

tā kā ilgtspēja un pāreja uz klimatneitrālu, aprites un sociāli iekļaujošu ekonomiku ir būtiski svarīgas, lai nodrošinātu ES ilgtermiņa izaugsmi un konkurētspēju, kas ir iespējams tikai tad, ja tiek pilnībā ievērotas planētas iespēju robežas;

| G. | tā kā Eiropas Konsensā par attīstību ir atzīts, ka politikas saskaņotība attīstībai ir būtiski svarīga daļa ES ieguldījumā IAM sasniegšanai un ka ilgtspējīgai attīstībai ir nepieciešama holistiska un visaptveroša politikas pieeja, kas to būtībā padara par pārvaldības jautājumu, uz ko jātiecas partnerībā ar visām ieinteresētajām personām un visos līmeņos; tā kā faktiska politikas saskaņotības attīstībai īstenošana ir būtiski svarīga programmas 2030. gadam mērķu sasniegšanā; |
| --- | --- |

G.

tā kā Eiropas Konsensā par attīstību ir atzīts, ka politikas saskaņotība attīstībai ir būtiski svarīga daļa ES ieguldījumā IAM sasniegšanai un ka ilgtspējīgai attīstībai ir nepieciešama holistiska un visaptveroša politikas pieeja, kas to būtībā padara par pārvaldības jautājumu, uz ko jātiecas partnerībā ar visām ieinteresētajām personām un visos līmeņos; tā kā faktiska politikas saskaņotības attīstībai īstenošana ir būtiski svarīga programmas 2030. gadam mērķu sasniegšanā;

| H. | tā kā ES politikas un pārvaldības satvars jau ietver konkrētu skaitu saistošu un nesaistošu politikas mērķrādītāju, kritēriju un rādītāju tādās jomās kā budžets, sociālās lietas, enerģētika un klimats, neveidojot visaptverošu, saskanīgu un savienotu politikas stratēģiju; |
| --- | --- |

H.

tā kā ES politikas un pārvaldības satvars jau ietver konkrētu skaitu saistošu un nesaistošu politikas mērķrādītāju, kritēriju un rādītāju tādās jomās kā budžets, sociālās lietas, enerģētika un klimats, neveidojot visaptverošu, saskanīgu un savienotu politikas stratēģiju;

| I. | tā kā Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam īstenošanai ir vajadzīga labāka iedzīvotāju informētība; |
| --- | --- |

I.

tā kā Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam īstenošanai ir vajadzīga labāka iedzīvotāju informētība;

| J. | tā kā ex ante un ex post novērtējumi ir būtiski svarīgi instrumenti, lai nodrošinātu, ka ES politika nerada nelabvēlīgu ietekmi uz ilgtspējīgu attīstību, jo īpaši jaunattīstības valstīs, un ka tiek radīta pēc iespējas lielāka labvēlīgā ietekme; tā kā pilnīgas pārredzamības un pārskatatbildības nolūkā novērtējumi ir jāpublicē; |
| --- | --- |

J.

tā kā ex ante un ex post novērtējumi ir būtiski svarīgi instrumenti, lai nodrošinātu, ka ES politika nerada nelabvēlīgu ietekmi uz ilgtspējīgu attīstību, jo īpaši jaunattīstības valstīs, un ka tiek radīta pēc iespējas lielāka labvēlīgā ietekme; tā kā pilnīgas pārredzamības un pārskatatbildības nolūkā novērtējumi ir jāpublicē;

| K. | tā kā programma 2030. gadam ir universāla programma, kas ir jāīsteno katrā valstī; tā kā universāluma princips liek ikvienai valstij apsvērt savu darbību sekas attiecībā pret citām, lai nodrošinātu politikas saskaņotību attīstībai, kas, ņemot vērā ES politikas jomu sarežģītību un sadrumstalotību, ir liels izaicinājums Eiropas Savienībai; |
| --- | --- |

K.

tā kā programma 2030. gadam ir universāla programma, kas ir jāīsteno katrā valstī; tā kā universāluma princips liek ikvienai valstij apsvērt savu darbību sekas attiecībā pret citām, lai nodrošinātu politikas saskaņotību attīstībai, kas, ņemot vērā ES politikas jomu sarežģītību un sadrumstalotību, ir liels izaicinājums Eiropas Savienībai;

| L. | tā kā saskaņā ar 7. vides rīcības programmu Komisijai ir pienākums novērtēt Savienības pārtikas un nepārtikas preču patēriņa ietekmi uz vidi globālā kontekstā; |
| --- | --- |

L.

tā kā saskaņā ar 7. vides rīcības programmu Komisijai ir pienākums novērtēt Savienības pārtikas un nepārtikas preču patēriņa ietekmi uz vidi globālā kontekstā;

| M. | tā kā Pasaules mēroga partnerībai efektīvai attīstības sadarbībai varētu būt lielāka ietekme uz faktiem balstītajos uzraudzības un pārskatatbildības aspektos attiecībā uz efektivitātes principiem IAM sasniegšanai, kā arī atbalstot to pilnīgāku īstenošanu starp visiem dalībniekiem valsts līmenī; tā kā Pasaules mēroga partnerībai efektīvai attīstības sadarbībai būtu jānodrošina skaidri noteikti sadarbības kanāli konkrētiem attīstības procesa dalībniekiem, kuru nav ESAO donoru lokā, tostarp jaunietekmes donorvalstīm, pilsoniskās sabiedrības organizācijām, privātiem filantropiem, finanšu iestādēm un privātā sektora uzņēmumiem; |
| --- | --- |

M.

tā kā Pasaules mēroga partnerībai efektīvai attīstības sadarbībai varētu būt lielāka ietekme uz faktiem balstītajos uzraudzības un pārskatatbildības aspektos attiecībā uz efektivitātes principiem IAM sasniegšanai, kā arī atbalstot to pilnīgāku īstenošanu starp visiem dalībniekiem valsts līmenī; tā kā Pasaules mēroga partnerībai efektīvai attīstības sadarbībai būtu jānodrošina skaidri noteikti sadarbības kanāli konkrētiem attīstības procesa dalībniekiem, kuru nav ESAO donoru lokā, tostarp jaunietekmes donorvalstīm, pilsoniskās sabiedrības organizācijām, privātiem filantropiem, finanšu iestādēm un privātā sektora uzņēmumiem;

| N. | tā kā IAM finansēšana rada milzīgu izaicinājumu, kura risināšanai ir vajadzīga ne tikai spēcīga ES un tās dalībvalstu apņemšanās, bet arī spēcīga globāla partnerība un ir jāizmanto visi finansējuma veidi (no iekšējiem, starptautiskiem, publiskiem, privātiem un inovatīviem avotiem); tā kā privātais finansējums ir būtiski svarīgs, taču tam nevajadzētu aizstāt publisko finansējumu; |
| --- | --- |

N.

tā kā IAM finansēšana rada milzīgu izaicinājumu, kura risināšanai ir vajadzīga ne tikai spēcīga ES un tās dalībvalstu apņemšanās, bet arī spēcīga globāla partnerība un ir jāizmanto visi finansējuma veidi (no iekšējiem, starptautiskiem, publiskiem, privātiem un inovatīviem avotiem); tā kā privātais finansējums ir būtiski svarīgs, taču tam nevajadzētu aizstāt publisko finansējumu;

| O. | tā kā IAM sasniegšana ir atkarīga ne tikai no pietiekama finansējuma, bet arī no nefinanšu darbībām, kā atzīts programmā 2030. gadam; |
| --- | --- |

O.

tā kā IAM sasniegšana ir atkarīga ne tikai no pietiekama finansējuma, bet arī no nefinanšu darbībām, kā atzīts programmā 2030. gadam;

| P. | tā kā efektīva iekšzemes resursu mobilizācija ir būtisks faktors, lai nodrošinātu programmas 2030. gadam mērķu sasniegšanu; tā kā uzņēmumu izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešana jo īpaši ietekmē jaunattīstības valstis; |
| --- | --- |

P.

tā kā efektīva iekšzemes resursu mobilizācija ir būtisks faktors, lai nodrošinātu programmas 2030. gadam mērķu sasniegšanu; tā kā uzņēmumu izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešana jo īpaši ietekmē jaunattīstības valstis;

| Q. | tā kā LESD 208. pantā ir noteikts, ka attīstības sadarbības politikas galvenais mērķis ir nabadzības samazināšana un — ilgtermiņā — tās izskaušana; |
| --- | --- |

Q.

tā kā LESD 208. pantā ir noteikts, ka attīstības sadarbības politikas galvenais mērķis ir nabadzības samazināšana un — ilgtermiņā — tās izskaušana;

| R. | tā kā Apvienoto Nāciju Organizācijas Augsta līmeņa politiskais forums ilgtspējīgas attīstības jautājumos (HLPF) tiksies samita līmenī ANO Ģenerālās asamblejas aizgādībā 2019. gada septembrī, lai izvērtētu, kā kopumā tiek īstenota programma 2030. gadam, visaptverošā veidā pārskatot progresu saistībā ar visiem IAM, un tikšanās ministru līmenī notiks 2019. gada jūlijā, lai pārskatītu progresu attiecībā uz IAM 4. mērķi (kvalitatīva izglītība), 8. mērķi (pienācīgas kvalitātes nodarbinātība un ekonomikas izaugsme), 10. mērķi (nevienlīdzības samazināšana), 13. mērķi (rīcība klimata jomā), 16. mērķi (miers, tiesiskums un spēcīgas iestādes) un 17. mērķi (partnerības mērķu sasniegšanai), un pēc tam ik gadu, lai pārskatītu progresu attiecībā uz mērķiem, kuri nav pārskatīti 2019. gada tematiskajā pārskatīšanā; |
| --- | --- |

R.

tā kā Apvienoto Nāciju Organizācijas Augsta līmeņa politiskais forums ilgtspējīgas attīstības jautājumos (HLPF) tiksies samita līmenī ANO Ģenerālās asamblejas aizgādībā 2019. gada septembrī, lai izvērtētu, kā kopumā tiek īstenota programma 2030. gadam, visaptverošā veidā pārskatot progresu saistībā ar visiem IAM, un tikšanās ministru līmenī notiks 2019. gada jūlijā, lai pārskatītu progresu attiecībā uz IAM 4. mērķi (kvalitatīva izglītība), 8. mērķi (pienācīgas kvalitātes nodarbinātība un ekonomikas izaugsme), 10. mērķi (nevienlīdzības samazināšana), 13. mērķi (rīcība klimata jomā), 16. mērķi (miers, tiesiskums un spēcīgas iestādes) un 17. mērķi (partnerības mērķu sasniegšanai), un pēc tam ik gadu, lai pārskatītu progresu attiecībā uz mērķiem, kuri nav pārskatīti 2019. gada tematiskajā pārskatīšanā;

| S. | tā kā ANO Ģenerālās asamblejas IAM samits sniedz ES un tās dalībvalstīm iespēju uzsvērt savu progresu virzībā uz programmas 2030. gadam un IAM īstenošanu visaptverošā veidā; |
| --- | --- |

S.

tā kā ANO Ģenerālās asamblejas IAM samits sniedz ES un tās dalībvalstīm iespēju uzsvērt savu progresu virzībā uz programmas 2030. gadam un IAM īstenošanu visaptverošā veidā;

| T. | tā kā programmas 2030. gadam turpmāko pasākumu un pārskatīšanas procesā ANO un Eiropas Savienība ne vienmēr ir bijusi vienota savā balsojumā, jo īpaši seksuālās un reproduktīvās veselības un ar to saistīto tiesību jomā; |
| --- | --- |

T.

tā kā programmas 2030. gadam turpmāko pasākumu un pārskatīšanas procesā ANO un Eiropas Savienība ne vienmēr ir bijusi vienota savā balsojumā, jo īpaši seksuālās un reproduktīvās veselības un ar to saistīto tiesību jomā;

| U. | tā kā Augsta līmeņa politiskais forums sniedz ES un tās dalībvalstīm iespēju pārskatīt savu progresu programmas 2030. gadam īstenošanā, izmantojot brīvprātīgus valstu pārskatus, un uzņemties vadošu lomu kā lielākajam oficiālās attīstības palīdzības (OAP) sniedzējam un virzītājspēkam ilgtspējas un vides politikas jomā; tā kā šie aizpildītie pārskati paredzēti tam, lai novērtētu progresu IAM jomā un konstatētu pašreizējos trūkumus un problēmas, |
| --- | --- |

U.

tā kā Augsta līmeņa politiskais forums sniedz ES un tās dalībvalstīm iespēju pārskatīt savu progresu programmas 2030. gadam īstenošanā, izmantojot brīvprātīgus valstu pārskatus, un uzņemties vadošu lomu kā lielākajam oficiālās attīstības palīdzības (OAP) sniedzējam un virzītājspēkam ilgtspējas un vides politikas jomā; tā kā šie aizpildītie pārskati paredzēti tam, lai novērtētu progresu IAM jomā un konstatētu pašreizējos trūkumus un problēmas,

| V. | tā kā OAP, ja tajā ir ievēroti efektīvas attīstības principi — pašu valstu atbildība, pārredzamība un pārskatatbildība, koncentrēšanās uz rezultātiem un iekļautība —, būs ļoti nozīmīga Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam mērķu īstenošanā, jo īpaši valstīs ar zemiem ienākumiem, un galējas nabadzības un nevienlīdzības apkarošanā; |
| --- | --- |

V.

tā kā OAP, ja tajā ir ievēroti efektīvas attīstības principi — pašu valstu atbildība, pārredzamība un pārskatatbildība, koncentrēšanās uz rezultātiem un iekļautība —, būs ļoti nozīmīga Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam mērķu īstenošanā, jo īpaši valstīs ar zemiem ienākumiem, un galējas nabadzības un nevienlīdzības apkarošanā;

| W. | tā kā princips “nevienu neatstāt novārtā” ir programmas 2030. gadam pamatā; tā kā 2017. gadā aptuveni 22,5 % ES iedzīvotāju skāra nabadzības vai sociālās atstumtības risks un 6,9 % iedzīvotāju joprojām bija dziļā materiālajā trūkumā (13); tā kā nevienlīdzībai ir dažādas sociālās sekas, piemēram, lielas atšķirības labklājībā un dzīves kvalitātē, tostarp attiecībā uz profesionālajām iespējām un veselības aprūpi; |
| --- | --- |

W.

tā kā princips “nevienu neatstāt novārtā” ir programmas 2030. gadam pamatā; tā kā 2017. gadā aptuveni 22,5 % ES iedzīvotāju skāra nabadzības vai sociālās atstumtības risks un 6,9 % iedzīvotāju joprojām bija dziļā materiālajā trūkumā (13); tā kā nevienlīdzībai ir dažādas sociālās sekas, piemēram, lielas atšķirības labklājībā un dzīves kvalitātē, tostarp attiecībā uz profesionālajām iespējām un veselības aprūpi;

| X. | tā kā ES pastāvīgi ir augsts bērnu nabadzības un sociālās atstumtības līmenis (2017. gadā — 26,4 %); tā kā Eiropas sociālo tiesību pīlārā ir noteikts, ka bērniem ir tiesības uz aizsardzību pret nabadzību un ka nelabvēlīgā situācijā esošiem bērniem ir tiesības uz īpašiem pasākumiem, lai veicinātu vienlīdzīgas iespējas; tā kā investīcijas bērnos jau agrīnā vecumā rada ievērojamu atdevi šiem bērniem un sabiedrībai kopumā un ir izšķirošas, lai jau agrīnā vecumā pārrautu nelabvēlīgu apstākļu apburto loku; |
| --- | --- |

X.

tā kā ES pastāvīgi ir augsts bērnu nabadzības un sociālās atstumtības līmenis (2017. gadā — 26,4 %); tā kā Eiropas sociālo tiesību pīlārā ir noteikts, ka bērniem ir tiesības uz aizsardzību pret nabadzību un ka nelabvēlīgā situācijā esošiem bērniem ir tiesības uz īpašiem pasākumiem, lai veicinātu vienlīdzīgas iespējas; tā kā investīcijas bērnos jau agrīnā vecumā rada ievērojamu atdevi šiem bērniem un sabiedrībai kopumā un ir izšķirošas, lai jau agrīnā vecumā pārrautu nelabvēlīgu apstākļu apburto loku;

| Y. | tā kā pēdējo piecu gadu laikā ES ir guvusi progresu gandrīz visu IAM sasniegšanā, septiņām ES 27 dalībvalstīm iekļūstot Globālā IAM indeksa klasifikācijas pirmajā desmitniekā, un tā kā visas ES 27 dalībvalstis ir starp pirmajām 50 valstīm (no 156) (14); tā kā dažas dalībvalstis jau vada IAM īstenošanu; tā kā ES tomēr joprojām trūkst stratēģijas IAM īstenošanai; |
| --- | --- |

Y.

tā kā pēdējo piecu gadu laikā ES ir guvusi progresu gandrīz visu IAM sasniegšanā, septiņām ES 27 dalībvalstīm iekļūstot Globālā IAM indeksa klasifikācijas pirmajā desmitniekā, un tā kā visas ES 27 dalībvalstis ir starp pirmajām 50 valstīm (no 156) (14); tā kā dažas dalībvalstis jau vada IAM īstenošanu; tā kā ES tomēr joprojām trūkst stratēģijas IAM īstenošanai;

| Z. | tā kā augsta un pieaugoša nevienlīdzība starp valstīm un vienas valsts ietvaros var radīt nozīmīgas sociālās un ekonomiskās izmaksas; tā kā nevienlīdzība nepārprotami ir pretrunā ilgtspējīgas attīstības mērķim; |
| --- | --- |

Z.

tā kā augsta un pieaugoša nevienlīdzība starp valstīm un vienas valsts ietvaros var radīt nozīmīgas sociālās un ekonomiskās izmaksas; tā kā nevienlīdzība nepārprotami ir pretrunā ilgtspējīgas attīstības mērķim;

| AA. | tā kā Komisijas paziņojumā labāks regulējums ir īpaši minēts kā vēl viens veids turpmākai ilgtspējīgas attīstības integrēšanai ES politikā (15); |
| --- | --- |

AA.

tā kā Komisijas paziņojumā labāks regulējums ir īpaši minēts kā vēl viens veids turpmākai ilgtspējīgas attīstības integrēšanai ES politikā (15);

| AB. | tā kā Komisijas 2018. gada 19. jūlija dienestu darba dokumentā par HIV/AIDS, vīrushepatīta un tuberkulozes apkarošanu Eiropas Savienībā un kaimiņvalstīs (SWD(2018)0387) uzsvērti trūkumi un ierobežojumi vīrushepatīta uzraudzības datos, kā dēļ ir sarežģīti novērtēt nepieciešamo darbu, kas ES dalībvalstīm ir jāveic, lai sasniegtu IAM mērķrādītāju; |
| --- | --- |

AB.

tā kā Komisijas 2018. gada 19. jūlija dienestu darba dokumentā par HIV/AIDS, vīrushepatīta un tuberkulozes apkarošanu Eiropas Savienībā un kaimiņvalstīs (SWD(2018)0387) uzsvērti trūkumi un ierobežojumi vīrushepatīta uzraudzības datos, kā dēļ ir sarežģīti novērtēt nepieciešamo darbu, kas ES dalībvalstīm ir jāveic, lai sasniegtu IAM mērķrādītāju;

| AC. | tā kā ilgtspējīga attīstība vai programma 2030. gadam nav iekļauta Komisijas 2017. gada 1. marta Baltajā grāmatā par Eiropas nākotni (COM(2017)2025) kā redzējums vai izklāsts ES nākotnei; |
| --- | --- |

AC.

tā kā ilgtspējīga attīstība vai programma 2030. gadam nav iekļauta Komisijas 2017. gada 1. marta Baltajā grāmatā par Eiropas nākotni (COM(2017)2025) kā redzējums vai izklāsts ES nākotnei;

| AD. | tā kā 2018. gada martā publicētajā UNICEF ziņojumā “Progress for Every Child in the SDG Era” (Progress ikvienam bērnam IAM laikmetā) konstatēts satraucošs datu trūkums 64 valstīs, kā arī nepietiekams progress IAM sasniegšanā vēl 37 valstīs; tā kā vairāk nekā puse bērnu dzīvo valstīs, kuras nespēj izmērīt progresu IAM sasniegšanā; |
| --- | --- |

AD.

tā kā 2018. gada martā publicētajā UNICEF ziņojumā “Progress for Every Child in the SDG Era” (Progress ikvienam bērnam IAM laikmetā) konstatēts satraucošs datu trūkums 64 valstīs, kā arī nepietiekams progress IAM sasniegšanā vēl 37 valstīs; tā kā vairāk nekā puse bērnu dzīvo valstīs, kuras nespēj izmērīt progresu IAM sasniegšanā;

| AE. | tā kā pienācīgas kvalitātes nodarbinātība ir pamats taisnīgai un iekļaujošai izaugsmei, kā arī attīstības un augšupējās mobilitātes virzītājs; tā kā līdz ar sociālo aizsardzību tiem, kuri nevar atrast darbu vai nespēj strādāt, tajā risināts nevienlīdzības jautājums un sniegts nozīmīgs stimuls sociālajam un ekonomiskajam progresam, |
| --- | --- |

AE.

tā kā pienācīgas kvalitātes nodarbinātība ir pamats taisnīgai un iekļaujošai izaugsmei, kā arī attīstības un augšupējās mobilitātes virzītājs; tā kā līdz ar sociālo aizsardzību tiem, kuri nevar atrast darbu vai nespēj strādāt, tajā risināts nevienlīdzības jautājums un sniegts nozīmīgs stimuls sociālajam un ekonomiskajam progresam,

Eiropas līderpozīcija universālu vērtību jomā daudzpusējā sistēmā cilvēkiem, planētai un labklājībai

| 1. | uzsver, ka uz kompleksajiem globālajiem izaicinājumiem, ar kuriem saskaras pasaule, ir vajadzīga holistiska un integrēta reakcija, ko Ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam var sniegt; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka programmas 2030. gadam mērķis ir panākt lielāku labklājību visiem, ņemot vērā planētas ierobežojumus, un taisnīgu pasauli, neatstājot nevienu novārtā, un ka četri būtiski svarīgie ilgtspējīgas attīstības pīlāri (sociālā, vides un ekonomiskā attīstība, kā arī pārvaldība) ir jāskata visaptveroši, lai sasniegtu ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM); uzsver, ka ilgtspējīga attīstība ir viens no Savienības pamatmērķiem, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību (LES) 3. panta 3. punktā, un tai jābūt galvenajam uzdevumam debatēs par Eiropas nākotni; turklāt uzsver, ka IAM īstenošanai būtu jāizraisa paradigmas maiņa un jākļūst par ES visaptverošo ilgtermiņa ekonomisko modeli, lai pašreizējā stratēģija “Eiropa 2020” būtu veiksmīga; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka programmas 2030. gadam īstenošana ir cieši saistīta ar Eiropas vērtībām un interesēm un tā ir nozīmīga inovācija, kas spēj piešķirt jaunu elpu globālajai kārtībai, pamatojoties uz daudzpusējību un starptautisko sadarbību; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atgādina vajadzību sistemātiski sadalīt visu attiecīgo rādītāju datus pēc dzimuma un citām iezīmēm visos mērķos un mērķrādītājos; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka Eiropas Savienībai kopā ar tās dalībvalstīm un to vietējām un reģionālajām pašvaldībām būtu jāatjauno savas saistības būt par pasaules līderi programmas 2030. gadam un IAM īstenošanā saskaņā ar subsidiaritātes principu un ciešā sadarbībā ar tās starptautiskajiem partneriem; atgādina, ka ES politiskā iesaistīšanās būtu jāatspoguļo daudzgadu finanšu shēmā (DFS) laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam; uzsver, ka programmai 2030. gadam ir vēl vairāk jāveicina koordinēta pieeja starp ES iekšējo un ārējo darbību un citām ES politikas jomām un saskaņotība starp visiem ES finanšu instrumentiem globālai rīcībai un apņēmībai panākt ilgtspējīgu izaugsmi un attīstību; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka IAM īstenošanai ir nepieciešama efektīva sadarbība ES, valstu, reģionālā un vietējā līmenī, ievērojot subsidiaritātes un proporcionalitātes principus; uzsver Vides un Ilgtspējīgas attīstības konsultatīvo padomju nozīmīgo uzdevumu šajā sadarbībā un uzskata, ka to iesaistīšanās visos pārvaldības līmeņos būtu jāstiprina; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atzinīgi vērtē to, ka daudzas dalībvalstis un partnervalstis ārpus ES ir pielikušas ievērojamas pūles, lai izstrādātu mehānismus un stratēģijas IAM īstenošanai un integrētu tos savā politikā un pārvaldības satvarā; mudina tās dalībvalstis, kuras šādus mehānismus vēl nav izstrādājušas, to darīt; uzsver, ka ES, palīdzot trešām valstīm un tās mudinot veikt līdzīgus pasākumus, veicina vienlīdzīgu konkurences apstākļu radīšanu; atzīst, ka vēl ir vajadzīgi turpmāki uzlabojumi ES līmenī; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Komisiju un dalībvalstis savā politikā nodrošināt horizontālu pieeju IAM; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atzīst, ka 2015. gadā visas Eiropas valstis — gan ES, gan trešās valstis — apņēmās īstenot Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam; uzskata, ka saistībā ar debatēm par Eiropas nākotni būtu jāapsver iespēja izveidot Eiropas līmeņa regulējumu attiecībā uz ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanu starp ES un EEZ dalībvalstīm, valstīm, kas parakstījušas asociācijas nolīgumu ar ES, ES kandidātvalstīm un — pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās — ar šo valsti; uzsver, ka ir svarīgi veicināt parlamentārās debates visos līmeņos; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atzinīgi vērtē Komisijas pārdomu dokumentu “Ceļā uz ilgtspējīgu Eiropu līdz 2030. gadam”, kurā izklāstīti trīs scenāriji tam, kā ES varētu tiekties uz IAM sasniegšanu; atbalsta pirmo scenāriju, kurā ierosināta visaptveroša stratēģija IAM īstenošanai ES un dalībvalstīs; uzskata, ka Eiropas nākotnes kontekstā ilgtspējīga Eiropa ir veids, kā palīdzēt nodrošināt tās iedzīvotāju un planētas labklājību un uzplaukumu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pauž nožēlu par to, ka Komisija vēl nav izstrādājusi integrētu un holistisku IAM īstenošanas stratēģiju; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver OAP nozīmīgumu kā svarīgam instrumentam nabadzības izskaušanā un atgādina ES un dalībvalstu attiecīgās OAP saistības, tostarp apņemšanos 0,7 % no nacionālā kopienākuma (NKI) paredzēt OAP, 0,15–0,20 % no OAP/NKI piešķirot vismazāk attīstītajām valstīm; aicina ES un tās dalībvalstis nekavējoties atjaunot apņemšanos ievērot 0,7 % OAP/NKI mērķrādītāju un pakāpeniski palielināt OAP, lai sasniegtu šo mērķrādītāju konkrētā laikposmā; aicina dalībvalstis izveidot pārbaudāmus gada rīcības plānus atsevišķu OAP mērķrādītāju sasniegšanai; uzsver, ka, ņemot vērā gan ES, gan dalībvalstu pienākumu sasniegt 0,7 % OAP/NKI mērķrādītāju, dalībvalstis ir atbildīgas gan attiecībā pret valstu parlamentiem, gan pret Eiropas Parlamentu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atzīst, ka, lai sasniegtu IAM, ir jāaizsargā ar veselību saistītie ieguvumi un jāpaātrina progress; konstatē, ka, lai arī attiecībā uz veselību pasaulē ir gūts ievērojams progress vairākās jomās, daudzi izaicinājumi joprojām paliek, tostarp atšķirību mazināšana veselības jomā starp stabilu valstu iedzīvotājiem un iedzīvotājiem nestabilās un neaizsargātās vidēs, kā arī valsts ietvaros; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atzīst, ka Ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam ir nostiprinājusi globālo veselību kā politisku prioritāti; konstatē, ka veselīgi iedzīvotāji ir būtiski svarīgi ilgtspējīgai attīstībai un nabadzības izbeigšanai, sekmējot mierīgas un iekļaujošas sabiedrības un aizsargājot vidi; uzsver, ka veselība ir arī rezultāts un progresa rādītājs, kas atspoguļo daudzu mērķu un kopējās programmas 2030. gadam panākumus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, ka kopumā ES ir izdevies samazināt savas siltumnīcefekta gāzu emisijas un nošķirt tās no ekonomikas izaugsmes, tādējādi ievērojami sekmējot globālos centienus, tostarp ņemot vērā ES importā un eksportā iekļautās emisijas (16); tomēr norāda, ka ir vajadzīgi papildu centieni gan ES līmenī, gan globāli; |
| --- | --- |

15.

Stratēģiskās un vienotās ES rīcības stiprināšana, lai sasniegtu ilgtspējīgas attīstības mērķus

| 16. | aicina Komisiju sagatavot padziļinātu analīzi par pašreizējās politikas un tās īstenošanas trūkumiem, lai noteiktu kritiskās sinerģiju un nekonsekvences jomas; aicina Komisiju bez kavēšanās skaidri noteikt pasākumus, kas līdz 2030. gadam jāveic politikas un likumdošanas jomā, statistikā un dalītu datu vākšanā, kā arī pārvaldībā un īstenošanā, lai līdz 2019. gada beigām izveidotu visaptverošu stratēģiju programmas 2030. gadam izpildei; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mudina Komisiju sagatavot vērienīgu un visaptverošu stratēģiju programmas 2030. gadam īstenošanai, pilnībā integrējot IAM Eiropas Savienības politikā un pārvaldībā, sniedzot norādījumus gan ES iestādēm, gan dalībvalstīm to īstenošanā, uzraugot un pārskatot programmu 2030. gadam, kā arī nosakot sīki izstrādātus ceļvežus, konkrētus mērķrādītājus un termiņus; aicina Komisiju nodrošināt, lai šādā stratēģijā tiktu risinātas savstarpējās saiknes starp IAM: |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina Komisiju stiprināt sadarbību ar ANO un aicina ES dalībvalstis atbalstīt tās notiekošo reformu, padarot to piemērotu mērķim īstenot programmu 2030. gadam; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atgādina, ka visi IAM ir nozīmīgi bērnu tiesību ievērošanai; uzsver, ka ir svarīgi īstenot ES pamatnostādnes par bērna tiesību veicināšanu un aizsardzību ES ārējo attiecību kontekstā; prasa Komisijai uzraudzīt bērna tiesības ES ārējās programmās un ziņot par progresu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina Komisiju kā pamatu ilgtspējīgas Eiropas veidošanai vadīt tāda ilgtspējīga pārtikas ražošanas un patēriņa modeļa attīstību, kas aizsargā un atslogo pārtikas sistēmas veselības un vides ziņā un sniedz ekonomiskus ieguvumus lauksaimniekiem, uzņēmumiem un iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

20.

| 21. | aicina Komisiju sadarbībā ar galvenajām ieinteresētajām personām visos līmeņos strādāt, lai nodrošinātu veselīgu dzīvi un veicinātu labklājību visiem un jebkurā vecumā, jo īpaši nolūkā padarīt veselības aprūpi pieejamāku, pieņemamu cenas ziņā, efektīvu un ilgtspējīgu, risinot nepārnēsājamu slimību riska faktorus holistiskākā veidā, veicot paraugprakšu apmaiņu, kā arī stiprinot spēju novērst un pārvaldīt globālos veselības apdraudējumus, piemēram, rezistenci pret antimikrobiāliem līdzekļiem; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aicina Komisiju saskaņot programmātisko, finansēšanas un operatīvo politiku, pieejas un metodikas, ja tas var sekmēt efektivitāti un lietderību, ar ANO un tās partneriem, lai uzlabotu efektivitāti vairākās kopīgās prioritātēs, piemēram, dzimumu līdztiesības un reproduktīvās, mātes, jaundzimušo, bērnu un pusaudžu veselības, klimata pārmaiņu un vides jomā, kā arī mazināt nevienlīdzību un nabadzību; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver, ka programmas 2030. gadam finansēšanai būtiski svarīgi ir nodrošināt nodokļu taisnīgumu un pārredzamību, apkarojot nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, izskaužot nelikumīgas kapitāla plūsmas un nodokļu oāzes un palielinot iekšzemes resursu mobilizāciju; atkārtoti aicina novērtēt valstu un ES nodokļu politikas plašāku ietekmi uz jaunattīstības valstīm, nodrošinot politikas saskaņotību attīstībai; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver, ka ir svarīgi risināt sociālo un ekonomisko nevienlīdzību un veicināt dzimumu līdztiesību ES un pasaulē; atgādina par programmas 2030. gadam pamatprincipu “nevienu neatstāt novārtā”; tāpēc aicina Komisiju pievērst īpašu uzmanību atstumtākajām un neaizsargātākajām sabiedrības grupām, lai nodrošinātu pilnīgu iekļautību; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina Komisiju veicināt ilgtspējīgas globālas vērtības ķēdes, ieviešot pienācīgas pārbaudes sistēmas uzņēmumiem un īpašu uzmanību pievēršot visām piegādes ķēdēm kopumā, kas mudinātu uzņēmumus vairāk investēt atbildīgā veidā, kā arī stimulēt ilgtspējīgas attīstības sadaļu efektīvāku īstenošanu brīvās tirdzniecības nolīgumos, tostarp korupcijas novēršanu, pārredzamību, nodokļu apiešanas novēršanu un atbildīgu darījumdarbību; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzskata, ka IAM būtu jābūt ES stratēģijas ilgtspējīgai attīstībai un iekļaujošai izaugsmei pamatā; uzsver vajadzību skaidri noteikt kopīgus rādītājus, kritērijus un mērķrādītājus, kā arī analizēt attālumu līdz mērķrādītājiem un mērķiem, nepieciešamos pasākumus to sasniegšanai un līdzekļus, ar kuriem tie tiks īstenoti; uzsver, ka ES stratēģijā 2030. gadam būtu arī jānorāda, kad un kā ES veiks ilgtspējas ietekmes novērtējumus, lai novērstu pašreizējos trūkumus, pārorientētu pašreizējo politiku un izstrādātu jaunus likumdošanas priekšlikumus vai ES tiesību aktu pārskatus, vienlaikus nodrošinot konsekvenci un koordinācijas darbības gan ES, gan dalībvalstu līmeņos; tāpēc aicina Komisiju un Padomi nekavējoties veikt šo darbu visās tās struktūrās; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzskata, ka Eiropas pusgadā būtu jāiesaista Parlaments, un tas jāsaskaņo ar programmu 2030. gadam, procesā iekļaujot ilgtspējas pārbaudi; tāpēc aicina Komisiju turpmāk pielāgot pašreizējo Eiropas pusgada procesu; uzsver, ka šajā nolūkā jo īpaši būtu nepieciešams Eiropas pusgadā ņemt vērā visus IAM aspektus visaptverošā veidā; |
| --- | --- |

27.

| 28. | mudina Komisiju izstrādāt visaptverošu stratēģiju, lai atbalstītu ieguldījumus, kas veicina vides ilgtspēju, un nodrošināt pienācīgu saikni starp IAM un Eiropas pusgadu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzsver vajadzību skaidri noteikt darbības, kas katrā pārvaldības līmenī jāveic mērķu un mērķrādītāju īstenošanai, vienlaikus ievērojot subsidiaritātes principu; aicina noteikt skaidrus un saskaņotus ilgtspējīgas attīstības virzienus pienācīgajā līmenī (valsts, pašvaldību, vietējā) tajās dalībvalstīs, kuras to vēl nav izdarījušas; uzsver, ka Komisijai būtu jāsniedz norādījumi šajā procesā, lai nodrošinātu saskaņotu pieeju; aicina izmantot daudzlīmeņu pieeju, lai radītu labāku izpratni, augstu līdzdalību un kopīgu atbildību saistībā ar IAM īstenošanu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atzinīgi vērtē otrā Eurostat uzraudzības ziņojuma par ilgtspējīgu attīstību ES publicēšanu, kas ir virzība uz pilntiesīga ES uzraudzības mehānisma izveidi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzsver, ka Komisijai ir jāizstrādā integrēta, efektīva un līdzdalīga uzraudzības, pārskatatbildības un pārskatīšanas sistēma IAM un programmas 2030. gadam īstenošanai un integrēšanai, kas atbilst ANO Globālā rādītāja sistēmai un iegūst informāciju un attiecīgos dalītos datus valsts un pašvaldību līmeņos, vienlaikus atzīstot, ka Eurostat vien nevar visaptveroši konstatēt IAM progresu visos tā aspektos; uzsver vajadzību ņemt vērā mērķu netiešo ietekmi un savstarpēji saistīto un nedalāmo raksturu un prasa piešķirt Eurostat pilnvaras arī sistemātiski ziņot par IAM rezultātiem katrā dalībvalstī, pamatojoties uz vienotu rādītāju kopumu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzsver, ka ir vajadzīgs plašs klāsts rādītāju, kuri pēc būtības nav tikai ekonomiski un aptver IAM pārveidojošo raksturu, jo īpaši attiecībā uz nabadzības mazināšanu visos tās veidos, un kuri būtu jāmēra ar dalītiem datiem saistībā ar IAM sasniegšanu; uzsver, ka Eurostat ir jāizveido īpašu progresa rādītāju kopums IAM iekšējai piemērošanai ES attiecīgajos pārvaldības līmeņos; |
| --- | --- |

32.

| 33. | atgādina par ES būtisko nozīmi pārredzamības, pārskatatbildības un ilgtspējas standartu veicināšanā globālajās vērtības veidošanas ķēdēs; uzsver, ka ES ir normatīvs un ekonomisks spēks, tāpēc tai sevi ir jāpozicionē kā līderi labu prakšu jomā un noteikumu izstrādāšanā pasaulē; aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt sarunas par saistošu ANO līgumu starptautisku uzņēmumu un cilvēktiesību jomā; |
| --- | --- |

33.

| 34. | aicina ES dalībvalstis sniegt datus, lai efektīvi uzraudzītu vīrusu hepatītu saskaņā ar Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra noteiktajiem rādītājiem, un aicina Komisiju cieši uzraudzīt šo procesu, ievērojot saistības, ko tā uzņēmusies 2016. gada novembra paziņojumā “Turpmākie pasākumi ilgtspējīgai Eiropas nākotnei”; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uzsver, cik nozīmīgi ir veicināt izpratni par Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam pārveidošanas potenciālu un tās mērķiem; atgādina par nepieciešamību iesaistīt iedzīvotājus un pilsoniskās sabiedrības organizācijas visos īstenošanas un uzraudzības procesa posmos; uzsver Eiropas Parlamenta un valstu parlamentu svarīgo nozīmi; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzsver, cik svarīga ir pārredzamība un demokrātiskā pārskatabildība, uzraugot ES progresu Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam īstenošanā, un tāpēc norāda uz to, cik nozīmīga loma šajā procesā ir likumdevējiem; uzskata, ka saistoša Iestāžu nolīguma noslēgšana saskaņā ar LESD 295. pantu nodrošinātu pienācīgu sadarbības kārtību šajā jomā; |
| --- | --- |

36.

| 37. | aicina Komisiju un dalībvalstis vēl vairāk uzlabot pieejamo informāciju un iedzīvotāju izpratni par nepieciešamību pabeigt programmu 2030. gadam; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzsver, ka daudzgadu finanšu shēmai jābūt vērstai uz programmu 2030. gadam un jānodrošina pastiprināta ilgtspējīgas attīstības iekļaušana visos finansēšanas mehānismos un budžeta pozīcijās; tādēļ aicina Komisiju uzlabot atbildību par kolektīvo rezultātu sasniegšanu, izmantojot DFS; atkārtoti pauž savu nostāju par turpmāko DFS, kas paredz obligātu termiņa vidusposma pārskatīšanu pēc DFS darbības pārskatīšanas un ņemot vērā novērtējumu par panākto progresu attiecībā uz ilgtspējīgas attīstības mērķiem; uzsver, ka ir jāpārbauda plānotais pašreizējās politikas finansējums, lai nodrošinātu saskaņotību ar ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

38.

| 39. | uzskata, ka, lai laicīgi un sekmīgi īstenotu programmu 2030. gadam, Eiropas Savienībā ir vajadzīgs būtisks zaļo investīciju, inovāciju un izaugsmes paātrinājums, un uzsver, cik svarīgi ir plašāk izmantot inovatīvus un pašreizējus finansēšanas instrumentus, piemēram, videi draudzīgus publiskos iepirkumus, kā arī cik steidzami ir vajadzīgas dažādas pieejas pašreizējai investīciju politikai, jo īpaši pakāpeniski atceļot videi kaitīgas subsīdijas; |
| --- | --- |

39.

| 40. | atzinīgi vērtē pieaugošo institucionālā un privātā kapitāla apjomu, kas piešķirts ilgtspējīgas attīstības mērķu finansēšanai, un uzsver, cik svarīga ir stabila ilgtspējīga finansējuma sistēma, tostarp kapitāla prasību kalibrēšana bankām un piesardzīga attieksme pret augsta oglekļa satura aktīviem, piesardzības noteikumi apdrošināšanas sabiedrībām un institucionālo investoru un aktīvu pārvaldītāju pienākumu atjaunināšana; |
| --- | --- |

40.

Politikas saskaņotība, IAM koordinācija un integrēšana

| 41. | uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt labāku koordināciju un sadarbību starp lēmējiestādēm, dažādām organizācijām un attiecīgajām ieinteresētajām personām, tostarp vietējām iestādēm un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, lai īstenotu Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un panāktu lielāku politikas saskaņotību ilgtspējīgai attīstībai; |
| --- | --- |

41.

| 42. | atzinīgi vērtē Komisijas 2019. gada ziņojumu par politikas saskaņotību attīstībai (PCD) un mēģinājumu labāk integrēt PCD ES pieejā IAM īstenošanai; atgādina, ka PCD ir LESD 208. pantā noteikts princips, kam vienlaikus arī būtiska nozīme IAM sasniegšanā; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atzīst ar PCD instrumentiem gūtos panākumus, ietekmējot ES politikas veidošanu; aicina turpināt centienus, lai nodrošinātu, ka PCD mehānismu dēļ ar attīstību nesaistītā politikā tiek ņemti vērā attīstības mērķi; |
| --- | --- |

43.

| 44. | uzsver, ka PCD ir būtisks elements un ieguldījums politikas saskaņotībā ilgtspējīgai attīstībai (PSCD); stingri iesaka paraugpraksi un ar PCD gūtās mācības izmantot PCSD turpmākā attīstībā un izmantošanā; |
| --- | --- |

44.

| 45. | aicina Komisiju un dalībvalstis vēlreiz apstiprināt savu apņemšanos īstenot PCD kā nozīmīgu ieguldījumu, lai panāktu plašāku PCSD, īstenojot programmu 2030. gadam; uzsver nepieciešamību uzlabot politikas saskaņotības mehānismus visās ES iestādēs un politikas veidošanas procesos un nodrošināt, ka šis princips tiek pienācīgi ievērots regulārajā ex ante ietekmes novērtējumā un ieviešot atbilstīgus pārskatatbildības un ietekmes mazināšanas mehānismus; |
| --- | --- |

45.

| 46. | uzskata, ka PCSD nozīmē to, ka turpmāk visi attiecīgie politikas virzieni un visi finanšu un nefinansiālie instrumenti ES līmenī ir jāizstrādā, jāīsteno un jāuzrauga tā, lai sasniegtu ilgtspējīgas attīstības mērķus, un ka Komisijai tādēļ būtu ātri jāizstrādā pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu nepieciešamās politikas spējas visos līmeņos; |
| --- | --- |

46.

| 47. | mudina Komisiju pieņemt turpmākas rīcības plānu saskaņā ar PCD ārējā novērtējuma ieteikumiem, aicinot pieņemt skaidru noteikumu kopumu koncepcijas īstenošanai; atkārtoti aicina skaidri noteikt katras ES iestādes pienākumus PCD saistību īstenošanā; |
| --- | --- |

47.

| 48. | atkārtoti aicina apspriest PCD Eiropadomes līmenī, tādējādi dodot stimulu tās mehānismu īstenošanai, lai sasniegtu Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam mērķus; uzskata, ka saskaņā ar PCD ārējā novērtējumā minēto tikai ES politiskā griba būtiski ietekmēs PCD pieejas veicināšanu un efektivitāti; |
| --- | --- |

48.

| 49. | uzsver, ka, ņemot vērā LESD 208. pantā minētās juridiskās saistības veicināt PCD, ES ir aktīvi jāuzsāk dialogs ar jaunattīstības valstīm un reģioniem, lai apspriestu un apsvērtu svarīgas politikas iniciatīvas, kas var tos ietekmēt; |
| --- | --- |

49.

| 50. | uzsver, ka ES pastāv vieni no augstākajiem vides standartiem pasaulē un ka tās uzņēmumi ir tālu priekšā saviem pasaules mēroga konkurentiem, tāpēc ES tiek uzskatīta arī par brīvības un demokrātijas garantu, kurā ir izveidotas stabilas iestādes, kas balstās uz tiesiskumu un aktīvu pilsonisko sabiedrību; uzskata, ka tādēļ ES varētu pieņemt lēmumu daudz aktīvāk veicināt savus pašreizējos vides, sociālos un pārvaldības standartus; |
| --- | --- |

50.

| 51. | atzinīgi vērtē darba grupas par Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam izveidi Vispārējo lietu padomē; aicina veidot IAM koordinācijas un sadarbības mehānismus starp Parlamentu, Padomi un Komisiju, kā arī šajās iestādēs, lai nodrošinātu politikas saskaņotību; uzsver, ka šādi mehānismi ir skaidri jāizstrādā un jānosaka saskaņā ar Iestāžu nolīgumu par ilgtspējīgu Eiropu līdz 2030. gadam, jo saskaņoti politiskie procesi starp trim iestādēm būs izšķiroši svarīgi, lai sekmīgi īstenotu programmu 2030. gadam; aicina iesaistīt visas trīs iestādes turpmākajā darbā ar daudzpusēju ieinteresēto pušu platformu par ilgtspējīgas attīstības mērķu jautājumiem un uzsver, cik būtiski ir iesaistīt visus attiecīgos dalībniekus šajā platformā, tostarp pilsoniskās sabiedrības organizācijas; |
| --- | --- |

51.

| 52. | uzskata, ka saskaņā ar 17. ilgtspējīgas attīstības mērķi par partnerībām pašreizējās daudzpusējās ieinteresēto pušu platformas nozīme ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošanā ir jāpalielina un jāiekļauj oficiālā un iestāžu konsultāciju sistēmā; |
| --- | --- |

52.

| 53. | uzsver attīstības sadarbības nozīmi programmas 2030. gadam īstenošanas atbalstīšanā jaunattīstības valstīs; atzinīgi vērtē ilgtspējīgas attīstības mērķu iekļaušanu jaunajā Eiropas Konsensā par attīstību; atgādina, ka nabadzības izskaušanai (IAM 1. mērķis) arī turpmāk ir jābūt ES attīstības sadarbības galvenajam mērķim; atgādina, ka IAM 1. mērķis un IAM 2. mērķis ir cieši saistīti; atkārtoti uzsver, ka, neraugoties uz panākumiem, pašreizējais īstenošanas temps un apjoms, visticamāk, neveicinās pārmaiņas, kas vajadzīgas, lai sasniegtu IAM 2. mērķa apakšmērķus; aicina pielikt lielākas pūles, lai veiktu turpmākas darbības saskaņā ar ieteikumiem, kas ietverti Augsta līmeņa politiskā foruma IAM 2. mērķa tematiskajā pārskatā; |
| --- | --- |

53.

| 54. | atkārtoti aicina iekļaut ilgtspējīgas attīstības mērķus visās politikas jomās; atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos iekļaut ilgtspējīgas attīstības mērķus labāka regulējuma programmā un uzsver, ka labāka regulējuma instrumentu stratēģiska izmantošana varētu būt noderīga Komisijas neatkarīgajos ES politikas saskaņotības novērtējumos attiecībā uz programmu 2030. gadam un tās attīstības sadarbības politiku; aicina Komisiju ātri pārskatīt labāka regulējuma programmas pamatnostādnes un turpināt stiprināt un uzraudzīt tās regulāros ex ante novērtējumus, lai nodrošinātu pilnīgu politikas saskaņotību ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošanā, vienlaikus veicinot sinerģiju, nodrošinot papildu ieguvumus un novēršot kompromisus gan Savienības, gan dalībvalstu līmenī; |
| --- | --- |

54.

| 55. | aicina Parlamentā koordinēt komitejas, lai pārraudzītu un uzraudzītu ES īstenoto programmas 2030. gadam saistību izpildi; |
| --- | --- |

55.

| 56. | aicina Priekšsēdētāju konferenci un Eiropas Parlamenta Komiteju priekšsēdētāju konferenci novērtēt Parlamenta pašreizējās struktūras piemērotību, lai nodrošinātu tā spēju efektīvi un visaptveroši uzraudzīt visu politikas jomu darbību attiecībā uz ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošanu ES iekšējā un ārējā politikā; |
| --- | --- |

56.

| 57. | aicina Parlamentu, Komisiju un Padomi izstrādāt kopīgu ilgtspējības deklarāciju, nostiprinot ilgtspējīgas attīstības mērķus nākamā sasaukuma daudzgadu iestāžu prioritātēs; |
| --- | --- |

57.

| 58. | uzsver regulāru un atbilstīgu ex ante ietekmes novērtējumu, kā arī ex post novērtējumu nozīmi programmas 2030. gadam labākā iekļaušanā un rezultātu sasniegšanā; uzsver, cik būtiski ir novērtēt politikas nostādņu īstermiņa un ilgtermiņa sekas un to iespējamo ieguldījumu ilgtspējīgā attīstībā; atgādina par Līgumā paredzēto pienākumu ņemt vērā attīstības sadarbības mērķus visās politikas jomās, kas var ietekmēt jaunattīstības valstis; |
| --- | --- |

58.

| 59. | atgādina, cik būtiska ir vietējo resursu mobilizācija jaunattīstības valstīm ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā; uzsver, ka Apvienoto Nāciju Organizācijas Tirdzniecības un attīstības konferences (UNCTAD) ziņojumā “World Investment Report 2015 – Reforming International Investment Governance” (2015. gada pasaules ieguldījumu pārskats — starptautisko ieguldījumu pārvaldības reforma) (17) ir lēsts, ka jaunattīstības valstis uzņēmumu ienākuma nodokļa ieņēmumos zaudē vismaz 100 miljardus USD gadā, ņemot vērā lielo uzņēmumu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; šajā saistībā atzinīgi vērtē 2015. gada 15. oktobra Komisijas dienestu darba dokumentu “Collect More – Spend Better: Achieving Development in an Inclusive and Sustainable Way” (Ieņēmumu palielināšana un izdevumu uzlabošana — attīstības panākšana iekļaujošā un ilgtspējīgā veidā) (SWD(2015)0198), kura mērķis ir risināt šo jautājumu; tomēr pauž nožēlu, ka nav veiktas konkrētas darbības, lai nodrošinātu iepriekš minētās Komisijas stratēģijas īstenošanu; aicina Komisiju ierosināt vietējo resursu mobilizācijas pamatprogrammu, lai nodrošinātu lielāku nodokļu ieņēmumu iekasēšanu un ilgtspējīgas attīstības mērķu finansēšanu; |
| --- | --- |

59.

| 60. | uzstāj, ka ir jānostiprina vietējie dalībnieki kā ilgtspējīgas attīstības aģenti, un prasa, lai valstu parlamenti un reģionālās un vietējās iestādes vairāk iesaistītos visos IAM īstenošanas posmos, sākot no plānošanas līdz novērtēšanai un uzraudzībai; turklāt aicina Komisiju pastiprināt atbalstu pilsētām un vietējām iestādēm efektīvu politikas iniciatīvu un stratēģiju izstrādē, īstenošanā un uzraudzībā, lai sasniegtu ilgtspējīgas attīstības mērķus; |
| --- | --- |

60.

| 61. | atzinīgi vērtē privātā sektora arvien lielāku iesaistīšanos ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā; uzsver, cik būtiski ir radīt vidi, kas veicina jaunas iniciatīvas un partnerības starp valsts un privāto sektoru, un mudina uzņēmumus saskaņot savas darījumdarbības stratēģijas ar ilgtspējīgas attīstības mērķiem; |
| --- | --- |

61.

| 62. | atgādina, ka saskaņā ar ANO aplēsēm ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanai ik gadu ir vajadzīgas investīcijas 5–7 triljonu USD apmērā; tāpēc uzstāj, ka ir jāmobilizē investīcijas, un šajā saistībā atzinīgi vērtē ES Ārējo investīciju plāna potenciālu; |
| --- | --- |

62.

Brīvprātīgie valstu pārskati un ES ziņojumi ANO Ģenerālās asamblejas Augsta līmeņa politiskajam forumam 2019. gadā

| 63. | mudina dalībvalstis veikt regulārus un iekļaujošus pārskatus par progresu un mudina tās dalībvalstis, kuras vēl nav apņēmušās pabeigt BVP, to darīt saskaņā ar Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un tās dalībvalstis, kuras jau ir iesniegušas BVP, izstrādāt grafiku turpmākai regulārai brīvprātīgo valstu pārskatu iesniegšanai; |
| --- | --- |

63.

| 64. | aicina Komisiju regulāri analizēt dalībvalstu BVP, lai novērtētu progresu un labu praksi; turklāt aicina veikt vismazāk attīstīto valstu BVP analīzi, lai apzinātu vajadzības, novērstu trūkumus un uzlabotu atbalstu un sadarbību, kā arī cieši sadarboties ESAO, izstrādājot salīdzinošās pārskatīšanas mehānismus, lai īstenotu ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošanas stratēģijas un pasākumus vietējās un ārējās politikas jomā, kā arī lai uzlabotu paraugprakses apmaiņu un labāk uzraudzītu negatīvu ārējo plašāko ietekmi; |
| --- | --- |

64.

| 65. | mudina Komisiju un dalībvalstis paplašināt kopīgu plānošanu un kopīgu attīstības sadarbības īstenošanu, pamatojoties uz IAM politikas dialogiem ar partnervalstīm, valstu attīstības plāniem un BVP, pienācīgi ņemot vērā valstu līdzdalību un citus attīstības efektivitātes principus; |
| --- | --- |

65.

| 66. | uzsver Augsta līmeņa politiskā foruma nozīmi ilgtspējīgas attīstības mērķu uzraudzībā un pārskatīšanā; pilnībā atbalsta Savienības apņemšanos veikt brīvprātīgu pārskatīšanu Augsta līmeņa politiskajā forumā; aicina Komisiju ievērot ES vadošo lomu programmas 2030. gadam izstrādē un īstenošanā, kā arī iesniegt visaptverošu apvienotu ziņojumu par visiem ilgtspējīgas attīstības mērķiem; uzsver, ka ES ziņojumos, tostarp gaidāmajā kopīgajā kopsavilkuma ziņojumā par ES atbalstu jaunattīstības valstīm, ir jāiekļauj pašreizējā stāvokļa analīze, kā arī pašreizējie trūkumi un nepilnības; |
| --- | --- |

66.

| 67. | aicina Komisiju pozicionēt sevi kā paraugu Augsta līmeņa politiskā foruma gaitā; aicina Komisiju sadarboties ar trešām valstīm virzībā uz programmas 2030. gadam īstenošanu, tostarp izmantojot ANO Eiropas Ekonomikas komisiju; |
| --- | --- |

67.

| 68. | aicina noorganizēt ikgadēju Eiropas IAM forumu, gatavojoties Augsta līmeņa politiskajam forumam, lai ļautu piedalīties ārējām ieinteresētajām pusēm un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kā arī parlamentāriešiem un veidot dialogu par IAM īstenošanu starp šiem dalībniekiem; |
| --- | --- |

68.

| 69. | atzinīgi vērtē Augsta līmeņa politiskā foruma sanāksmi samita līmenī, kas 2019. gada septembrī notiks ANO Ģenerālās asamblejas vadībā un pēc tam turpmākajos samitos, kā iespēju novērtēt visu ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošanu programmā 2030. gadam kopumā un cer, ka Eiropas Savienība uzņemsies vadību minētajā samitā; norāda, ka dalībvalstu panākumi ir atšķirīgi atkarībā no daudziem aspektiem, tostarp no attiecīgā IAM, valstu prioritāriem mērķiem un mērķiem; uzsver, ka ilgtspējīgas attīstības mērķi ir cieši saistīti un ka ir jāīsteno integrēta un visaptveroša sistēmiska pieeja to īstenošanai; |
| --- | --- |

69.

Koncentrēšanās uz ilgtspējīgas attīstības mērķiem saskaņā ar paredzamo padziļināto pārskatu Augsta līmeņa politiskajā forumā 2019. gadā

| 70. | atzinīgi vērtē paredzamo padziļināto pārskatu par IAM 4. mērķi (kvalitatīva izglītība), 8. mērķi (pienācīgas kvalitātes nodarbinātība un ekonomikas izaugsme), 10. mērķi (nevienlīdzības samazināšana), 13. mērķi (rīcība klimata jomā), 16. mērķi (miers, tiesiskums un spēcīgas iestādes) un 17. mērķi (partnerības mērķu sasniegšanai) un cer, ka Savienība pilnībā atbalstīs šo pārskatu; ar nepacietību gaida turpmākus padziļinātus pārskatus par visiem citiem ilgtspējīgas attīstības mērķiem turpmākajos gados, vienlaikus uzsverot programmas 2030. gadam nedalāmību un mērķu savstarpējo saistību; |
| --- | --- |

70.

| 71. | atkārtoti uzsver, ka kvalitatīva izglītība un piekļuve pamatizglītībai visiem (IAM 4. mērķis) ir būtiska, lai nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību un pašpietiekamu sabiedrību, kā arī jaunatnes iespējas un nodarbinātību; atzīst, ka kvalitatīvai izglītībai daudzās dalībvalstīs ir pievērsta ļoti liela uzmanība, un uzsver, ka tehniskā un profesionālā apmācība ir būtiska jauniešu nodarbinātības iespējām un kvalificētu darbvietu pieejamībai; tomēr pauž nožēlu par to, ka izglītības atšķirības pilsētās un lauku apvidos, kā arī dzimumu jomā joprojām ir izplatītas gan ES, gan ārpus tās; tāpēc aicina veikt lielākas investīcijas, lai uzlabotu izglītības un ar to saistītās infrastruktūras kvalitāti, īpašu uzmanību pievēršot mazāk attīstītiem reģioniem Eiropas Savienībā un vismazāk attīstītajām valstīm ārpus tās; |
| --- | --- |

71.

| 72. | mudina Komisiju un dalībvalstis sistemātiskāk pievērsties mērķrādītājiem saskaņā ar 8. ilgtspējīgas attīstības mērķi (ilgtspējīga izaugsme un nodarbinātība) savās attīstības sadarbības politikas nostādnēs un (kopīgajā) plānošanā; aicina turpināt sniegt ieguldījumu 8. ilgtspējīgas attīstības mērķa sasniegšanā, tostarp uzlabojot ražīguma spējas, ieņēmumu radīšanu, industrializāciju, ilgtspējīgus patēriņa un ražošanas modeļus, tirdzniecību, privātā sektora attīstību, darījumdarbības vidi, infrastruktūru un tūrismu; |
| --- | --- |

72.

| 73. | atzīst mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu, kooperatīvu, iekļaujošu darījumdarbības modeļu un pētniecības institūtu kā izaugsmes, nodarbinātības un vietējo inovāciju dzinējspēku nozīmi; aicina veicināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus tādās jomās kā ilgtspējīgas investīcijas, industrializācija, darījumdarbība, tostarp atbildīga darījumdarbība, finansējums un nodokļi, zinātne, tehnoloģijas, pētniecība un inovācijas, lai veicinātu un paātrinātu iekšējo ekonomiku un cilvēces attīstību, kā arī sekmētu ilgtermiņa ilgtspējīgu izaugsmi saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības mērķiem un Parīzes nolīgumu; aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt jaunu darījumdarbības modeļu izveidi un izmantot jaunas tehnoloģijas, piemēram, mākslīgo intelektu; |
| --- | --- |

73.

| 74. | uzsver privātā sektora izšķirošo nozīmi virzībā uz ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanu, jo īpaši attiecībā uz atbildīgām un ilgtspējīgām investīcijām un iekļaujošas izaugsmes veicināšanu, kā arī atbildīgas darījumdarbības veicināšanu un apņemšanos to īstenot; šajā saistībā uzsver nepieciešamību pēc investīcijām labvēlīgām politikas sistēmām, tostarp ilgtspējības rādītājiem un prasībām, lai nodrošinātu ilgtspējības risku iekļaušanu lēmumu pieņemšanā un tiesiskumu; |
| --- | --- |

74.

| 75. | atzīst, ka ES pētniecības, attīstības un inovāciju centri un inkubatori ir svarīgi ilgtspējīgas attīstības struktūru atbalstīšanā; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt ciešākas saiknes starp pētniecību un darījumdarbību, lai nodrošinātu paraugprakses apmaiņu un veicinātu inovācijas; uzsver, ka pētniecības un inovācijas finansējums ir jāpapildina ar stratēģisku pieeju investīcijām, ļaujot novatoriskiem risinājumiem nonākt tirgū, jo tiem bieži ir nepieciešami kapitālietilpīgi un augsta riska investīcijas; |
| --- | --- |

75.

| 76. | aicina Padomi ņemt vērā ilgtspējīgas attīstības mērķus, izstrādājot tās nostāju par turpmāko ESF+ un nodrošinot vajadzīgos finanšu piešķīrumus; uzsver, ka ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšana Savienībā ir atkarīga no vērienīgām politikas nostādnēm, kuras atbalsta ar pietiekamiem līdzekļiem; |
| --- | --- |

76.

| 77. | pauž nožēlu par to, ka joprojām ir būtiskas atšķirības dalībvalstu panākumos virzībā uz ilgtspējīgas attīstības 10. mērķa īstenošanu attiecībā uz nevienlīdzības samazināšanu ienākumu, kā arī vecuma, dzimuma, invaliditātes, etniskās piederības, izcelsmes, reliģijas, ekonomiskā stāvokļa un citu faktoru, kas var uzlabot sociālo kohēziju, jomā un ka nevienlīdzība saglabājas un palielinās valstīs un starp valstīm gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās; aicina paātrināt virzību, lai samazinātu pieaugošās atšķirības un veicinātu vienlīdzīgas iespējas visiem, nodrošinot tiešu palīdzību neaizsargātām grupām un tiem, kam tā visvairāk vajadzīga, un radot iekļaujošāku un ilgtspējīgāku izaugsmi, kā arī cilvēces attīstību; aicina Komisiju, pārskatot IAM 10. mērķi, cita starpā iekļaut uzlabotus ekonomiskās nevienlīdzības kritērijus; |
| --- | --- |

77.

| 78. | atzīst, ka ES un visas tās dalībvalstis ir parakstījušas un ratificējušas Parīzes nolīgumu un ka vairums dalībvalstu ir minējušas Parīzes nolīgumu kā galveno starptautiskās sadarbības politikas pīlāru līdztekus programmai 2030. gadam, bet dažas no tām par prioritāti ir noteikušas cīņu pret klimata pārmainām un to ietekmi (IAM 13. mērķis); aicina Komisiju un dalībvalstis izmantot saziņas stratēģijas un pasākumus, lai palielinātu sabiedrības un politisko atbalstu klimata pasākumiem un vairotu izpratni par klimata pārmaiņu apkarošanas papildu ieguvumiem, piemēram, gaisa kvalitātes uzlabošanu un sabiedrības veselību, dabas resursu saglabāšanu, ekonomikas izaugsmi un lielāku nodarbinātību, uzlabotu energoapgādes drošību un samazinātas enerģijas importa izmaksas; |
| --- | --- |

78.

| 79. | prasa programmu 2030. gadam koordinēti un saskaņoti īstenot kā vienu veselumu kopā ar Parīzes nolīgumu par klimata pārmaiņām, arī attiecībā uz nepieciešamību steidzami novērst plaisu starp vajadzībām, lai ierobežotu globālo sasilšanu un palielinātu darbu pie pielāgošanās, kā arī palielinātu finansējumu šim darbam; atgādina par ES apņemšanos piešķirt 20 % no tās 2014.–2020. gada budžeta (aptuveni 180 miljardi EUR) centieniem apkarot klimata pārmaiņas, tostarp izmantojot ārpolitikas un attīstības sadarbības politiku; |
| --- | --- |

79.

| 80. | pauž nožēlu par to, ka, neraugoties uz skaidriem un visaptverošiem zinātniskiem pierādījumiem, kas izvirzīti Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes īpašajā ziņojumā par globālo sasilšanu par 1,5 oC, kurā sīki izklāstīta šāda temperatūras pieauguma kaitīgā ietekme un būtiskā atšķirība no graujošās ietekmes, kas saistīta ar sasilšanu par 2 oC, dažas Parīzes nolīguma puses vēl nav palielinājušas savus mērķus klimata jomā; atzinīgi vērtē starptautisko sadarbību emisiju kvotu tirdzniecības jomā, kā arī trešo valstu un reģionālo oglekļa tirgu sasaistē; aicina Eiropas Savienību veicināt uz tirgu balstītas emisiju samazināšanas shēmas jaunietekmes ekonomikas un jaunattīstības valstīs; norāda, ka tas palīdzēs samazināt globālās emisijas, radīs izmaksu ietaupījumus un darbības efektivitāti, kā arī ierobežos oglekļa emisiju pārvirzes risku, radot vienlīdzīgus konkurences apstākļus pasaulē; |
| --- | --- |

80.

| 81. | uzsver, ka ir nepieciešama globāla klimata pārmaiņu mazināšana un pielāgošanās tām, un īpaši norāda, ka jaunattīstības valstīm ir būtiska nozīme, īstenojot Parīzes nolīguma, Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam un Adisabebas rīcības programmas mērķus, kā arī ir steidzami jāpalīdz šīm valstīm nodrošināt savas valsts noteiktās iemaksas; šajā saistībā atzinīgi vērtē to, ka cīņa pret klimata pārmaiņām ir prioritāte nesen izveidotajā Eiropas Fondā ilgtspējīgai attīstībai (EFIA), kura mērķis ir mobilizēt valsts un privātā sektora investīcijas partnervalstīs Āfrikā un ES kaimiņvalstīs; |
| --- | --- |

81.

| 82. | uzsver, ka ES ir jāturpina iesāktā virzība, pārejot uz ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni, klimata ziņā neitrālu, resursu ziņā efektīvu un bioloģiski daudzveidīgu ekonomiku, pilnībā ievērojot ANO programmu 2030. gadam un 17 ilgtspējīgas attīstības mērķus, lai samazinātu neilgtspējīgas tendences, kuru pamatā ir dabas resursu pārmērīga izmantošana, kā arī bioloģiskās daudzveidības samazināšanās, ko izraisa neilgtspējīgi patēriņa un ražošanas modeļi; uzsver ES nozīmi, paātrinot tās iniciatīvu īstenošanu, kuru mērķis ir veicināt atbildīgu un ilgtspējīgu patēriņu un ražošanu, vienlaikus uzņemoties vadošo lomu aprites ekonomikas veidošanā; |
| --- | --- |

82.

| 83. | atkārtoti uzsver demokrātijas, labas pārvaldības, tiesiskuma un cilvēktiesību vispārējās vērtības kā priekšnoteikumus ilgtspējīgai attīstībai, kā noteikts IAM 16. mērķī (miermīlīgas un iekļaujošas sabiedrības); tomēr pauž dziļu nožēlu par to, ka pasaulē joprojām ir izplatīti bruņoti konflikti un vardarbība; pauž bažas par virzības trūkumu tiesiskuma un tiesu pieejamības uzlabošanā daudzās valstīs; atgādina par Eiropas Savienības un tās dalībvalstu apņemšanos, kas izteikta Eiropas Konsensā par attīstību, īstenot visaptverošu pieeju konfliktiem un krīzēm, koncentrējoties uz nestabilitāti un cilvēku drošību, vienlaikus atzīstot saikni starp ilgtspējīgu attīstību, humāno palīdzību, mieru un drošību, kā arī īpašu uzmanību pievēršot nestabilām un konfliktu skartām valstīm; uzsver, ka miermīlīgas un iekļaujošas sabiedrības mērķis, tostarp visiem nodrošināta piekļuve tiesai, ir jāiekļauj ES ārējā darbībā, kas, atbalstot vietējās ieinteresētās personas, var palīdzēt veidot noturību, veicināt cilvēku drošību, stiprināt tiesiskumu un risināt sarežģītās problēmas, kas saistītas ar nedrošību, nestabilitāti un pāreju uz demokrātiju; |
| --- | --- |

83.

| 84. | uzsver, ka cīņai pret nevienlīdzību valstīs un starp tām, diskriminācijas novēršanai un miera, līdzdalības demokrātijas, labas pārvaldības, tiesiskuma un cilvēktiesību veicināšanai ir jābūt ES attīstības politikas mērķiem; |
| --- | --- |

84.

| 85. | atzinīgi vērtē ES centienus palielināt saskaņotību un veidot sinerģiju starp dažādām politikām, lai stiprinātu īstenošanas līdzekļus un atjaunotu globālo partnerību ilgtspējīgai attīstībai; |
| --- | --- |

85.

| 86. | uzsver, ka iekļaujoša un taisnīga izglītība, zinātne, tehnoloģijas, pētniecība un inovācijas ir īpaši svarīgi instrumenti ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošanai, un atzīst nepieciešamību uzlabot pārvaldību šajā jomā; pauž nožēlu, ka zinātniskās sabiedrības potenciālais ieguldījums līdz šim nav pilnībā uzlabots; uzsver, ka pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” un turpmākās pamatprogrammās pētniecībai ir labāk jāintegrē ilgtspējīgas attīstības koncepcija un sabiedrības problēmu risināšana; atgādina par nepieciešamību veicināt mehānismus, lai nodrošinātu jēgpilnu tehnoloģiju nodošanu jaunattīstības valstīm; |
| --- | --- |

86.

| 87. | aicina Komisiju pievienot datus par ilgtspējīgas attīstības mērķiem augstas vērtības datu kopām, kā noteikts direktīvā par atklātiem datiem un valsts sektora informāciju, un mudināt dalībvalstis publicēt visus ziņojumus par ilgtspējīgas attīstības mērķiem saskaņā ar bezmaksas licenci; |
| --- | --- |

87.

| 88. | uzsver, cik būtiski ir pilnībā izmantot pašreizējās un paredzamās ES programmas un instrumentus, piemēram, “Apvārsnis” un LIFE programmas, kas ļauj trešām valstīm piedalīties enerģētikas, klimata pārmaiņu un ilgtspējīgas attīstības jomās; |
| --- | --- |

88.

| 89. | aicina izveidot ES budžetu, kurā ilgtspējīgas attīstības joma būtu primārais mērķis; atgādina, ka cīņa pret krāpšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas ir solidaritātes attīstības jautājums; |
| --- | --- |

89.

| 90. | uzsver, ka ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšana pārtikas, lauksaimniecības, enerģētikas, materiālu, pilsētu, kā arī veselības un labklājības jomā varētu atvērt tirgus iespējas vairāk nekā 10 triljonu EUR vērtībā (18); tomēr uzsver, ka, lai sasniegtu ES mērķi attiecībā uz resursu ziņā efektīvu ekonomiku, ES un tās dalībvalstīm ir jāuzņemas vadošā loma zinātnes, tehnoloģiju un modernās infrastruktūras jomā; |
| --- | --- |

90.

| 91. | uzsver, ka, ņemot vērā piegādes ķēžu pieaugošo sarežģītību un globalizāciju, ir svarīgi veicināt augstu ilgtspējības standartu piemērošanu, tostarp trešās valstīs; |
| --- | --- |

91.

o

o o

| 92. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, ESAO un Apvienoto Nāciju Organizācijai. |
| --- | --- |

92.

---

(1)  OV C 210, 30.6.2017., 1. lpp.

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 20. novembra Lēmums Nr. 1386/2013/ES (OV L 354, 28.12.2013., 171. lpp.).

(3)  OV C 353, 27.9.2016., 2. lpp.

(4)  OV C 76, 28.2.2018., 45. lpp.

(5)  OV C 86, 6.3.2018., 2. lpp.

(6)  OV C 224, 27.6.2018., 36. lpp.

(7)  OV C 334, 19.9.2018., 151. lpp.

(8)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0077.

(9)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0279.

(10)  http://europa.eu/rapid/press-release_STATEMENT-18-5927_en.htm.

(11)  http://europa.eu/rapid/press-release_STATEMENT-18-5882_en.htm.

(12)  http://europa.eu/rapid/press-release_STATEMENT-18-5870_en.htm.

(13)  Eurostat 2017. gada dati, 2018. gada 16. oktobris.

(14)  Komisijas pārdomu dokuments “Ceļā uz ilgtspējīgu Eiropu līdz 2030. gadam”, 7. lpp. (https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/rp_sustainable_europe_30-01_en_web.pdf).

(15)  Komisijas paziņojums “Turpmākie pasākumi ilgtspējīgai Eiropas nākotnei. Eiropas rīcība ilgtspējības jomā” (COM(2016)0739).

(16)  Padziļināta analīze, atbalstot Komisijas paziņojumu “Tīru planētu – visiem! Stratēģisks Eiropas ilgtermiņa redzējums par pārticīgu, modernu, konkurētspējīgu un klimatneitrālu ekonomiku” (COM(2018)0773).

(17)  http://unctad.org/en/PublicationChapters/wir2015ch0_KeyMessage_en.pdf.

(18)  Darījumdarbības un ilgtspējīgas attīstības komisijas ziņojums “Better Business, Better World” (Labāka uzņēmējdarbība, labāka pasaule), 2017. gada janvāris.

---

IETEIKUMI

Eiropas Parlaments

Trešdiena, 2019. gada 13. marta

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/146 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/146

---

P8_TA(2019)0172

ES īpašo pārstāvju darbības joma un pilnvaras

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta ieteikums par Eiropas Parlamenta ieteikumu Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos par ES īpašo pārstāvju darbības jomu un pilnvarām (2018/2116(INI))

(2021/C 23/23)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2., 3., 6., 21., 33. un 36. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2., 3., 6., 21., 33. un 36. pantu,

| — | ņemot vēra Padomes 2010. gada 26. jūlija lēmumu, ar ko nosaka Eiropas Ārējās darbības dienesta organizatorisko struktūru un darbību (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vēra Padomes 2010. gada 26. jūlija lēmumu, ar ko nosaka Eiropas Ārējās darbības dienesta organizatorisko struktūru un darbību (1),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) deklarāciju par politisko atbildību (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) deklarāciju par politisko atbildību (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības augstās pārstāves ārpolitikas un drošības politikas jautājumos gada ziņojumus Eiropas Parlamentam par kopējās ārpolitikas un drošības politikas īstenošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības augstās pārstāves ārpolitikas un drošības politikas jautājumos gada ziņojumus Eiropas Parlamentam par kopējās ārpolitikas un drošības politikas īstenošanu,

| — | ņemot vērā ES gada ziņojumus par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES gada ziņojumus par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 20. novembra Iestāžu nolīgumu par Eiropas Parlamenta piekļuvi Padomes slepenajai informācijai drošības un aizsardzības politikas jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 20. novembra Iestāžu nolīgumu par Eiropas Parlamenta piekļuvi Padomes slepenajai informācijai drošības un aizsardzības politikas jomā,

| — | ņemot vērā 2007. gada 9. jūlija Pamatnostādnes par ES īpašo pārstāvju iecelšanu amatā, pilnvarām un finansēšanu un Padomes 2014. gada 11. marta piezīmi Nr. 7510/14, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada 9. jūlija Pamatnostādnes par ES īpašo pārstāvju iecelšanu amatā, pilnvarām un finansēšanu un Padomes 2014. gada 11. marta piezīmi Nr. 7510/14,

| — | ņemot vērā 2010. gada 8. jūlija rezolūciju par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko nosaka Eiropas Ārējās darbības dienesta organizatorisko struktūru un darbību (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 8. jūlija rezolūciju par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko nosaka Eiropas Ārējās darbības dienesta organizatorisko struktūru un darbību (3),

| — | ņemot vērā Globālo Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģiju, ko PV/AP iesniedza 2016. gada 28. jūnijā, un turpmākos īstenošanas ziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Globālo Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģiju, ko PV/AP iesniedza 2016. gada 28. jūnijā, un turpmākos īstenošanas ziņojumus,

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gadā pieņemtās ES pamatnostādnes lesbiešu, geju, biseksuāļu, transpersonu un interseksuāļu (LGBTI) visu cilvēktiesību veicināšanai un aizsardzībai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gadā pieņemtās ES pamatnostādnes lesbiešu, geju, biseksuāļu, transpersonu un interseksuāļu (LGBTI) visu cilvēktiesību veicināšanai un aizsardzībai,

| — | ņemot vērā Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) 1975. gada Helsinku Nobeiguma aktu un visus tā principus, kuri ir Eiropas un plašākas reģionālās drošības kārtības stūrakmens, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) 1975. gada Helsinku Nobeiguma aktu un visus tā principus, kuri ir Eiropas un plašākas reģionālās drošības kārtības stūrakmens,

| — | ņemot vērā rezolūcijas par Eiropas Savienības augstās pārstāves ārpolitikas un drošības politikas jautājumos gada ziņojumiem Eiropas Parlamentam par kopējās ārpolitikas un drošības politikas īstenošanu; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā rezolūcijas par Eiropas Savienības augstās pārstāves ārpolitikas un drošības politikas jautājumos gada ziņojumiem Eiropas Parlamentam par kopējās ārpolitikas un drošības politikas īstenošanu;

| — | ņemot vērā rezolūcijas par ES gada ziņojumiem par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā rezolūcijas par ES gada ziņojumiem par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2017. gada 15. novembra ieteikumu Padomei, Komisijai un EĀDD par Austrumu partnerību, gatavojoties 2017. gada novembra samitam (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2017. gada 15. novembra ieteikumu Padomei, Komisijai un EĀDD par Austrumu partnerību, gatavojoties 2017. gada novembra samitam (4),

| — | ņemot vērā 2017. gada 4. jūlija rezolūciju par cilvēktiesību pārkāpumu novēršanu saistībā ar kara noziegumiem un noziegumiem pret cilvēci, tostarp genocīdu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 4. jūlija rezolūciju par cilvēktiesību pārkāpumu novēršanu saistībā ar kara noziegumiem un noziegumiem pret cilvēci, tostarp genocīdu (5),

| — | ņemot vērā rezolūcijas par Ukrainu, kurās prasīts iecelt ES īpašo pārstāvi (ESĪP) Krimas un Donbasa reģionā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā rezolūcijas par Ukrainu, kurās prasīts iecelt ES īpašo pārstāvi (ESĪP) Krimas un Donbasa reģionā,

| — | ņemot vērā 2012. gada 13. jūnija ieteikumu Padomei par ES īpašo pārstāvi cilvēktiesību jautājumos (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 13. jūnija ieteikumu Padomei par ES īpašo pārstāvi cilvēktiesību jautājumos (6),

| — | ņemot vērā Reglamenta 110. un 113. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 110. un 113. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A8-0171/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A8-0171/2019),

| A. | tā kā ES ir apņēmības pilna kļūt par spēcīgāku pasaules mēroga dalībnieci ne tikai ekonomiskā, bet arī politiskā ziņā, cenšoties ar savu darbību un politikas nostādnēm veicināt starptautiskā miera un drošības, un uz noteikumiem balstītas pasaules kārtības saglabāšanu; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES ir apņēmības pilna kļūt par spēcīgāku pasaules mēroga dalībnieci ne tikai ekonomiskā, bet arī politiskā ziņā, cenšoties ar savu darbību un politikas nostādnēm veicināt starptautiskā miera un drošības, un uz noteikumiem balstītas pasaules kārtības saglabāšanu;

| B. | tā kā ES īpašos pārstāvjus (ESĪP) ieceļ Padome pēc PV/AP priekšlikuma, uzticot viņiem pilnvaras veicināt noteiktu mērķu sasniegšanu konkrētās tematiskās vai ģeogrāfiskās politikas vai drošības jomās; tā kā viņi ir bijuši vērtīgi un elastīgi ES diplomātijas īstenošanā, jo ar visu dalībvalstu atbalstu var iemiesot un pārstāvēt ES svarīgās vietās un situācijās; tā kā ESĪP pilnvaru elastīgums nodrošina to, ka viņi ir operatīvs instruments, kuru var ātri izmantot gadījumos, kad rodas bažas saistībā ar konkrētām valstīm vai konkrētiem tematiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES īpašos pārstāvjus (ESĪP) ieceļ Padome pēc PV/AP priekšlikuma, uzticot viņiem pilnvaras veicināt noteiktu mērķu sasniegšanu konkrētās tematiskās vai ģeogrāfiskās politikas vai drošības jomās; tā kā viņi ir bijuši vērtīgi un elastīgi ES diplomātijas īstenošanā, jo ar visu dalībvalstu atbalstu var iemiesot un pārstāvēt ES svarīgās vietās un situācijās; tā kā ESĪP pilnvaru elastīgums nodrošina to, ka viņi ir operatīvs instruments, kuru var ātri izmantot gadījumos, kad rodas bažas saistībā ar konkrētām valstīm vai konkrētiem tematiem;

| C. | tā kā saistībā ar to, ka ESĪP bieži vien atrodas uz vietas, viņi ir priviliģētā pozīcijā, lai sāktu dialogu ar pilsonisko sabiedrību un vietējiem dalībniekiem, kā arī izpētītu vietējos apstākļus; tā kā šī nepastarpinātā pieredze viņiem rada iespēju sniegt konstruktīvu ieguldījumu politikas nostādņu un stratēģiju izstrādē; |
| --- | --- |

C.

tā kā saistībā ar to, ka ESĪP bieži vien atrodas uz vietas, viņi ir priviliģētā pozīcijā, lai sāktu dialogu ar pilsonisko sabiedrību un vietējiem dalībniekiem, kā arī izpētītu vietējos apstākļus; tā kā šī nepastarpinātā pieredze viņiem rada iespēju sniegt konstruktīvu ieguldījumu politikas nostādņu un stratēģiju izstrādē;

| D. | tā kā šobrīd darbojas pieci reģionālie ESĪP (attiecībā uz Āfrikas raga reģionu, Sāhelu, Vidusāziju, Tuvo Austrumu miera procesu, kā arī Dienvidkaukāzu un krīzes situāciju Gruzijā), divi attiecībām ar konkrētām valstīm iecelti ESĪP (Kosova un Bosnija un Hercegovina) un viens tematiskais ESĪP, kas atbildīgs par cilvēktiesībām; |
| --- | --- |

D.

tā kā šobrīd darbojas pieci reģionālie ESĪP (attiecībā uz Āfrikas raga reģionu, Sāhelu, Vidusāziju, Tuvo Austrumu miera procesu, kā arī Dienvidkaukāzu un krīzes situāciju Gruzijā), divi attiecībām ar konkrētām valstīm iecelti ESĪP (Kosova un Bosnija un Hercegovina) un viens tematiskais ESĪP, kas atbildīgs par cilvēktiesībām;

| E. | tā kā pašlaik tikai divi ESĪP ir sievietes; |
| --- | --- |

E.

tā kā pašlaik tikai divi ESĪP ir sievietes;

| F. | tā kā ES delegācijas vadītāja amata izpildes uzticēšana ESĪP, kuri ir iecelti attiecībām ar konkrētām valstīm, ir veicinājusi ES ārējās klātbūtnes saskaņotību un efektivitāti; tā kā, ņemot vērā ES delegāciju lomas pastiprināšanos atbilstīgi Lisabonas līgumam, ar kuru ES delegācijām tiek uzticēta atbildība par visu ES darbību, tostarp KĀDP nostādņu, koordināciju uz vietas, turpmākai ESĪP iecelšanai attiecībām ar konkrētām valstīm jānotiek saskaņā ar ES ārējās darbības stratēģijām; |
| --- | --- |

F.

tā kā ES delegācijas vadītāja amata izpildes uzticēšana ESĪP, kuri ir iecelti attiecībām ar konkrētām valstīm, ir veicinājusi ES ārējās klātbūtnes saskaņotību un efektivitāti; tā kā, ņemot vērā ES delegāciju lomas pastiprināšanos atbilstīgi Lisabonas līgumam, ar kuru ES delegācijām tiek uzticēta atbildība par visu ES darbību, tostarp KĀDP nostādņu, koordināciju uz vietas, turpmākai ESĪP iecelšanai attiecībām ar konkrētām valstīm jānotiek saskaņā ar ES ārējās darbības stratēģijām;

| G. | tā kā ir citas prioritāras jomas un prioritāri risināmi konflikti, tostarp ES tiešā tuvumā, kuriem ir nepieciešama īpaša uzmanība, lielāka iesaiste un ES pamanāmība, piemēram, Krievijas agresija Ukrainā un nelikumīgā Krimas okupācija; |
| --- | --- |

G.

tā kā ir citas prioritāras jomas un prioritāri risināmi konflikti, tostarp ES tiešā tuvumā, kuriem ir nepieciešama īpaša uzmanība, lielāka iesaiste un ES pamanāmība, piemēram, Krievijas agresija Ukrainā un nelikumīgā Krimas okupācija;

| H. | tā kā ESĪP ir apliecinājuši savu lietderību, jo īpaši risinot augsta līmeņa politiskos dialogus, un spēju piekļūt augsta līmeņa partneriem ārkārtīgi sensitīvos politiskajos apstākļos; |
| --- | --- |

H.

tā kā ESĪP ir apliecinājuši savu lietderību, jo īpaši risinot augsta līmeņa politiskos dialogus, un spēju piekļūt augsta līmeņa partneriem ārkārtīgi sensitīvos politiskajos apstākļos;

| I. | tā kā ESĪP darbību finansē no KĀDP budžeta un Parlaments ir viens no lēmuma pieņēmējiem šajā jautājumā un tā kā par budžeta izpildi ESĪP ir atbildīgi Komisijai; |
| --- | --- |

I.

tā kā ESĪP darbību finansē no KĀDP budžeta un Parlaments ir viens no lēmuma pieņēmējiem šajā jautājumā un tā kā par budžeta izpildi ESĪP ir atbildīgi Komisijai;

| J. | tā kā PV/AP ir apņēmusies reaģēt pozitīvi uz Eiropas Parlamenta pieprasījumiem uzklausīt jaunieceltos ESĪP, pirms viņi sāk pildīt amata pienākumus, un veicināt to, ka ESĪP regulāri sniedz informatīvus ziņojumus Parlamentam; |
| --- | --- |

J.

tā kā PV/AP ir apņēmusies reaģēt pozitīvi uz Eiropas Parlamenta pieprasījumiem uzklausīt jaunieceltos ESĪP, pirms viņi sāk pildīt amata pienākumus, un veicināt to, ka ESĪP regulāri sniedz informatīvus ziņojumus Parlamentam;

| K. | tā kā ESĪP izraugās no to personu vidus, kas iepriekš ir ieņēmušas augsta līmeņa diplomātisko vai politisko amatu savā valstī vai starptautiskās organizācijās; tā kā šīm personām tiek atvēlēts ievērojams elastīgums un rīcības brīvība ESĪP pilnvaru izpildē, kas var veicināt noteikto mērķu sasniegšanu, stratēģiju īstenošanu un pievienotās vērtības radīšanu Eiropas Savienībai; |
| --- | --- |

K.

tā kā ESĪP izraugās no to personu vidus, kas iepriekš ir ieņēmušas augsta līmeņa diplomātisko vai politisko amatu savā valstī vai starptautiskās organizācijās; tā kā šīm personām tiek atvēlēts ievērojams elastīgums un rīcības brīvība ESĪP pilnvaru izpildē, kas var veicināt noteikto mērķu sasniegšanu, stratēģiju īstenošanu un pievienotās vērtības radīšanu Eiropas Savienībai;

| L. | tā kā ESĪP galvenais uzdevums ir veicināt ES ārējās darbības un pārstāvības vienotību, saskaņotību, konsekvenci un efektivitāti; tā kā ESĪP apliecina ES ieinteresētību attiecīgajā valstī, reģionā vai tematiskajā jautājumā, stiprina ES pamanāmību un veicina attiecīgās ES stratēģijas vai politikas īstenošanu attiecībā uz valsti, reģionu vai tematisko jautājumu, kas ietilpst ESĪP pilnvaru jomā, |
| --- | --- |

L.

tā kā ESĪP galvenais uzdevums ir veicināt ES ārējās darbības un pārstāvības vienotību, saskaņotību, konsekvenci un efektivitāti; tā kā ESĪP apliecina ES ieinteresētību attiecīgajā valstī, reģionā vai tematiskajā jautājumā, stiprina ES pamanāmību un veicina attiecīgās ES stratēģijas vai politikas īstenošanu attiecībā uz valsti, reģionu vai tematisko jautājumu, kas ietilpst ESĪP pilnvaru jomā,

| 1. | iesaka Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos:






  a) | iesniegt stratēģisku pārdomu dokumentu par ESĪP lietderību, nozīmi, pilnvarojumu un ieguldījumu ES globālās stratēģijas īstenošanā; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

iesniegt stratēģisku pārdomu dokumentu par ESĪP lietderību, nozīmi, pilnvarojumu un ieguldījumu ES globālās stratēģijas īstenošanā;

| b) | nodrošināt to, ka ESĪP tiek iecelti tikai tad, ja tam ir skaidra pievienotā vērtība, t. i., ja viņu pienākumus nespēj efektīvi pildīt jau pastāvošas EĀDD struktūras, tostarp ES delegācijas, vai Komisijas struktūras; |
| --- | --- |

b)

nodrošināt to, ka ESĪP tiek iecelti tikai tad, ja tam ir skaidra pievienotā vērtība, t. i., ja viņu pienākumus nespēj efektīvi pildīt jau pastāvošas EĀDD struktūras, tostarp ES delegācijas, vai Komisijas struktūras;

| c) | nodrošināt arī to, ka ESĪP tiek galvenokārt izmantoti, lai pastiprinātu ES centienus konfliktu novēršanā un atrisināšanā un ES stratēģiju īstenošanā, jo īpaši veicot mediāciju un veicinot dialogu, un veicinātu ES politikas mērķu sasniegšanu konkrētās ārējo attiecību tematiskajās jomās, ievērojot starptautiskās tiesības; |
| --- | --- |

c)

nodrošināt arī to, ka ESĪP tiek galvenokārt izmantoti, lai pastiprinātu ES centienus konfliktu novēršanā un atrisināšanā un ES stratēģiju īstenošanā, jo īpaši veicot mediāciju un veicinot dialogu, un veicinātu ES politikas mērķu sasniegšanu konkrētās ārējo attiecību tematiskajās jomās, ievērojot starptautiskās tiesības;

| d) | izvairīties no ESĪP skaita palielināšanas un viņu pilnvarojuma sadrumstalošanas, kas varētu radīt pārklāšanos ar citām ES iestādēm un paaugstinātas koordinācijas izmaksas; |
| --- | --- |

d)

izvairīties no ESĪP skaita palielināšanas un viņu pilnvarojuma sadrumstalošanas, kas varētu radīt pārklāšanos ar citām ES iestādēm un paaugstinātas koordinācijas izmaksas;

| e) | nodrošināt, ka ESĪP pilnvaras un darbības, risinot reģionālās drošības un konfliktu novēršanas, mediācijas un noregulējuma jautājumus, balstās uz starptautisko tiesību principiem, kā izklāstīts 1975. gada Helsinku Nobeiguma aktā, un citām būtiskām starptautisko tiesību normām, kā arī strīdu mierīgu izšķiršanu, kas, kā uzsvērts ES globālajā stratēģijā, ir būtisks Eiropas drošības sistēmas elements; ievērot visus ES pieņemtos noteikumus un politikas nostādnes attiecībā uz reģionu vai konfliktu, kas ietilpst ESĪP atbildības jomā; |
| --- | --- |

e)

nodrošināt, ka ESĪP pilnvaras un darbības, risinot reģionālās drošības un konfliktu novēršanas, mediācijas un noregulējuma jautājumus, balstās uz starptautisko tiesību principiem, kā izklāstīts 1975. gada Helsinku Nobeiguma aktā, un citām būtiskām starptautisko tiesību normām, kā arī strīdu mierīgu izšķiršanu, kas, kā uzsvērts ES globālajā stratēģijā, ir būtisks Eiropas drošības sistēmas elements; ievērot visus ES pieņemtos noteikumus un politikas nostādnes attiecībā uz reģionu vai konfliktu, kas ietilpst ESĪP atbildības jomā;

| f) | izvērtēt visus iespējamos līdzekļus, lai pastiprinātu ESĪP amata kā efektīva ES ārējās politikas instrumenta nozīmi, panākot to, ka ESĪP spēj veidot ES ārpolitikas iniciatīvas, veicināt to īstenošanu un sekmēt sinerģiju, tostarp nodrošinot, ka viņi spēj brīvi ceļot teritorijā, kas ietilpst viņu pilnvarojumā, tostarp konflikta zonās, lai efektīvi pildītu savus uzdevumus; |
| --- | --- |

f)

izvērtēt visus iespējamos līdzekļus, lai pastiprinātu ESĪP amata kā efektīva ES ārējās politikas instrumenta nozīmi, panākot to, ka ESĪP spēj veidot ES ārpolitikas iniciatīvas, veicināt to īstenošanu un sekmēt sinerģiju, tostarp nodrošinot, ka viņi spēj brīvi ceļot teritorijā, kas ietilpst viņu pilnvarojumā, tostarp konflikta zonās, lai efektīvi pildītu savus uzdevumus;

| g) | nodrošināt lielāku ESĪP darba pārredzamību un pamanāmību, tostarp publiski ziņojot par valstu apmeklējumiem, darba programmu un prioritātēm, kā arī izveidojot atsevišķas tīmekļa lapas, lai radītu sabiedrībai iespēju izvērtēt viņu darbību; |
| --- | --- |

g)

nodrošināt lielāku ESĪP darba pārredzamību un pamanāmību, tostarp publiski ziņojot par valstu apmeklējumiem, darba programmu un prioritātēm, kā arī izveidojot atsevišķas tīmekļa lapas, lai radītu sabiedrībai iespēju izvērtēt viņu darbību;

| h) | pastiprināt aspektus, kas rada ESĪP pievienoto vērtību, — proti, leģitimitāti, ko rada PV/AP un dalībvalstu atbalsts, valsts līmeņa /reģionālos/tematiskos pienākumus, politisko nozīmi, elastīgumu un ES klātbūtnes un pamanāmības uzlabošanu partnervalstīs, tādējādi stiprinot ES kā efektīvas starptautiskas dalībnieces profilu; |
| --- | --- |

h)

pastiprināt aspektus, kas rada ESĪP pievienoto vērtību, — proti, leģitimitāti, ko rada PV/AP un dalībvalstu atbalsts, valsts līmeņa /reģionālos/tematiskos pienākumus, politisko nozīmi, elastīgumu un ES klātbūtnes un pamanāmības uzlabošanu partnervalstīs, tādējādi stiprinot ES kā efektīvas starptautiskas dalībnieces profilu;

Pilnvaras

| i) | piešķirt pilnvarojumu uz pietiekami ilgu laiku, radot perspektīvu, kas ļauj pieņemt darbā kvalificētu augstāka ranga personālu un īstenot pilnvaras, kā arī veicināt partneru uzticēšanos, veidojot tīklus un ietekmējot procesus; nodrošināt regulāru izvērtēšanu, ņemot vērā norises attiecīgajā valstī/reģionā vai attiecīgajā jomā, un arī ļaut pagarināt pilnvaras, ja tas nepieciešams konkrēto apstākļu dēļ; |
| --- | --- |

i)

piešķirt pilnvarojumu uz pietiekami ilgu laiku, radot perspektīvu, kas ļauj pieņemt darbā kvalificētu augstāka ranga personālu un īstenot pilnvaras, kā arī veicināt partneru uzticēšanos, veidojot tīklus un ietekmējot procesus; nodrošināt regulāru izvērtēšanu, ņemot vērā norises attiecīgajā valstī/reģionā vai attiecīgajā jomā, un arī ļaut pagarināt pilnvaras, ja tas nepieciešams konkrēto apstākļu dēļ;

| j) | veicināt ES politikas vai stratēģijas īstenošanu attiecībā uz pilnvarojumā ietilpstošo teritoriju vai jomu un sniegt ieguldījumu stratēģiju vai politikas nostādņu formulēšanā vai pārskatīšanā; |
| --- | --- |

j)

veicināt ES politikas vai stratēģijas īstenošanu attiecībā uz pilnvarojumā ietilpstošo teritoriju vai jomu un sniegt ieguldījumu stratēģiju vai politikas nostādņu formulēšanā vai pārskatīšanā;

| k) | nodrošināt to, ka konfliktu novēršana un atrisināšana, mediācijas un dialoga veicināšana, kā arī pamatbrīvības, cilvēktiesības, demokrātija, tiesiskums un dzimumu līdztiesība tiek uzskatīti par horizontālām prioritātēm un tādējādi par ESĪP pilnvarojumu darbības jomas pamatu, un nodrošināt to, ka tiek sniegti atbilstīgi ziņojumi par šajās jomās veikto darbību; |
| --- | --- |

k)

nodrošināt to, ka konfliktu novēršana un atrisināšana, mediācijas un dialoga veicināšana, kā arī pamatbrīvības, cilvēktiesības, demokrātija, tiesiskums un dzimumu līdztiesība tiek uzskatīti par horizontālām prioritātēm un tādējādi par ESĪP pilnvarojumu darbības jomas pamatu, un nodrošināt to, ka tiek sniegti atbilstīgi ziņojumi par šajās jomās veikto darbību;

| l) | prasīt, lai tiktu īstenotas novērtēšanas un uzraudzības procedūras attiecībā uz gūtajiem rezultātiem, konstatētajiem šķēršļiem, galvenajām problēmām, ieguldījumu politikas formulēšanā un novērtējumu par ESĪP darbību koordināciju ar citiem ES dalībniekiem un tādējādi tiktu stimulēta paraugprakses apmaiņa starp ESĪP, kā arī novērtēts sniegums un izvērtēta pilnvarojuma atjaunošana un pārskatīšana; |
| --- | --- |

l)

prasīt, lai tiktu īstenotas novērtēšanas un uzraudzības procedūras attiecībā uz gūtajiem rezultātiem, konstatētajiem šķēršļiem, galvenajām problēmām, ieguldījumu politikas formulēšanā un novērtējumu par ESĪP darbību koordināciju ar citiem ES dalībniekiem un tādējādi tiktu stimulēta paraugprakses apmaiņa starp ESĪP, kā arī novērtēts sniegums un izvērtēta pilnvarojuma atjaunošana un pārskatīšana;

| m) | nodrošināt to, ka pilnvarojums attiecībā uz Vidusāziju ir saskaņots ar ES 2007. gada stratēģiju Vidusāzijai, kas 2015. gadā tika pārskatīta, lai uzlabotu Savienības efektivitāti un pamanāmību šajā reģionā; |
| --- | --- |

m)

nodrošināt to, ka pilnvarojums attiecībā uz Vidusāziju ir saskaņots ar ES 2007. gada stratēģiju Vidusāzijai, kas 2015. gadā tika pārskatīta, lai uzlabotu Savienības efektivitāti un pamanāmību šajā reģionā;

| n) | attiecībā uz ESĪP ieviest ilgu nogaidīšanas periodu, lai interešu konflikta gadījumā nodrošinātu pēc iespējas augstāku ētisko standartu līmeni; |
| --- | --- |

n)

attiecībā uz ESĪP ieviest ilgu nogaidīšanas periodu, lai interešu konflikta gadījumā nodrošinātu pēc iespējas augstāku ētisko standartu līmeni;

| o) | nodrošināt to, ka Parlamenta Ārlietu komiteja tiek iesaistīta gan jaunu, gan pagarinātu ESĪP pilnvarojumu izstrādē; |
| --- | --- |

o)

nodrošināt to, ka Parlamenta Ārlietu komiteja tiek iesaistīta gan jaunu, gan pagarinātu ESĪP pilnvarojumu izstrādē;

Instrumenti

| p) | saglabāt ESĪP pašreizējo elastīgumu un autonomiju, paturot šos amatus kā īpašu KĀDP instrumentu, kuram ir atsevišķs finansējuma avots un priviliģētas attiecības ar Padomi; tomēr vienlaikus stiprināt koordinācijas un ziņošanas saiknes ar attiecīgajiem EĀDD vadības direktorātiem (reģionālajiem, tematiskajiem, KDAP un reaģēšanas uz krīzēm) un attiecīgajiem Komisijas ģenerāldirektorātiem; nodrošināt ātru un pārredzamu ESĪP amata kandidātu izvirzīšanas un apstiprināšanas procesu; |
| --- | --- |

p)

saglabāt ESĪP pašreizējo elastīgumu un autonomiju, paturot šos amatus kā īpašu KĀDP instrumentu, kuram ir atsevišķs finansējuma avots un priviliģētas attiecības ar Padomi; tomēr vienlaikus stiprināt koordinācijas un ziņošanas saiknes ar attiecīgajiem EĀDD vadības direktorātiem (reģionālajiem, tematiskajiem, KDAP un reaģēšanas uz krīzēm) un attiecīgajiem Komisijas ģenerāldirektorātiem; nodrošināt ātru un pārredzamu ESĪP amata kandidātu izvirzīšanas un apstiprināšanas procesu;

| q) | novērst nepilnības institucionālās atmiņas un nepārtrauktības saglabāšanā gadījumos, kad mainās ESĪP, pastiprinot EĀDD sniegto atbalstu loģistikas jomā un administratīvo atbalstu, tostarp arhivēšanu, un galvenokārt norīkojot darbā ESĪP komandās politikas padomdevējus no EĀDD un citām ES iestādēm; |
| --- | --- |

q)

novērst nepilnības institucionālās atmiņas un nepārtrauktības saglabāšanā gadījumos, kad mainās ESĪP, pastiprinot EĀDD sniegto atbalstu loģistikas jomā un administratīvo atbalstu, tostarp arhivēšanu, un galvenokārt norīkojot darbā ESĪP komandās politikas padomdevējus no EĀDD un citām ES iestādēm;

Personas profils

| r) | iecelt ESĪP amatā personas ar plašām zināšanām diplomātijā un politikā un atbilstīgu profilu, jo īpaši nodrošinot, ka šīm personām ir politiskā ietekme, kas vajadzīga, lai izveidotu saiknes un savstarpēju uzticēšanos ar augsta līmeņa sarunu partneriem; šajā sakarībā izmantot visā ES jau pastāvošo personu loku, kurām ir politiskā un diplomātiskā pieredze; ievērot dzimumu un ģeogrāfisko līdzsvaru; nodrošināt, ka lēmums par konkrētas personas iecelšanu amatā tiek pieņemts pārredzami un tikai pēc tam, kad ir apstiprināta kandidāta pieņemamība, jo īpaši attiecībā uz jebkādiem iespējamiem interešu konfliktiem, un kandidāts atbilst ētiskas uzvedības standartiem; |
| --- | --- |

r)

iecelt ESĪP amatā personas ar plašām zināšanām diplomātijā un politikā un atbilstīgu profilu, jo īpaši nodrošinot, ka šīm personām ir politiskā ietekme, kas vajadzīga, lai izveidotu saiknes un savstarpēju uzticēšanos ar augsta līmeņa sarunu partneriem; šajā sakarībā izmantot visā ES jau pastāvošo personu loku, kurām ir politiskā un diplomātiskā pieredze; ievērot dzimumu un ģeogrāfisko līdzsvaru; nodrošināt, ka lēmums par konkrētas personas iecelšanu amatā tiek pieņemts pārredzami un tikai pēc tam, kad ir apstiprināta kandidāta pieņemamība, jo īpaši attiecībā uz jebkādiem iespējamiem interešu konfliktiem, un kandidāts atbilst ētiskas uzvedības standartiem;

| s) | nodrošināt, ka ESĪP iecelšanu amatā var apstiprināt tikai pēc tam, kad Parlamenta Ārlietu komiteja ir sniegusi pozitīvu novērtējumu; |
| --- | --- |

s)

nodrošināt, ka ESĪP iecelšanu amatā var apstiprināt tikai pēc tam, kad Parlamenta Ārlietu komiteja ir sniegusi pozitīvu novērtējumu;

| t) | nodrošināt labāku informācijas pieejamību un pamatojumu tam, kāpēc ir izvēlēti attiecīgie kandidāti; |
| --- | --- |

t)

nodrošināt labāku informācijas pieejamību un pamatojumu tam, kāpēc ir izvēlēti attiecīgie kandidāti;

Darbības jomas

| u) | ESĪP pilnvaru piešķiršanā koncentrēties uz reģionālās drošības stiprināšanu un konfliktu novēršanu un risināšanu, jo īpaši veicinot dialogu un mediāciju, gadījumos, kad ES iesaiste var radīt pievienoto vērtību; nodrošināt, ka tematiska pilnvarojuma gadījumā attiecīgā ESĪP pienākumi nedublējas ar Komisijas pienākumiem un nevājina Komisijas un EĀDD lomu; |
| --- | --- |

u)

ESĪP pilnvaru piešķiršanā koncentrēties uz reģionālās drošības stiprināšanu un konfliktu novēršanu un risināšanu, jo īpaši veicinot dialogu un mediāciju, gadījumos, kad ES iesaiste var radīt pievienoto vērtību; nodrošināt, ka tematiska pilnvarojuma gadījumā attiecīgā ESĪP pienākumi nedublējas ar Komisijas pienākumiem un nevājina Komisijas un EĀDD lomu;

| v) | ņemot vērā ESĪP kā īpaša diplomātiskā instrumenta nozīmi ES ārējā darbībā un atzīstot Eiropas kaimiņvalstu stabilitātes nozīmi, mudināt ESĪP veidot arvien ciešākas attiecības ar valstīm, kurās vērojami ieilguši konflikti, uzsverot to, ka ir ārkārtīgi nepieciešams, lai ESĪP veicinātu miermīlīgu konfliktu atrisināšanu ES kaimiņu reģionos; |
| --- | --- |

v)

ņemot vērā ESĪP kā īpaša diplomātiskā instrumenta nozīmi ES ārējā darbībā un atzīstot Eiropas kaimiņvalstu stabilitātes nozīmi, mudināt ESĪP veidot arvien ciešākas attiecības ar valstīm, kurās vērojami ieilguši konflikti, uzsverot to, ka ir ārkārtīgi nepieciešams, lai ESĪP veicinātu miermīlīgu konfliktu atrisināšanu ES kaimiņu reģionos;

| w) | atzinīgi vērtēt jaunā ESĪP cilvēktiesību jautājumos iecelšanu un sniegt atzinīgu vērtējumu par darbu, ko paveicis iepriekšējais ESĪP, kurš veiksmīgi izpildīja savus pienākumus attiecībā uz ES cilvēktiesību politikas efektivitātes un pamanāmības uzlabošanu; norāda, ka šī ESĪP amata pienākumi ir paplašināti, iekļaujot tajos starptautisko humanitāro tiesību ievērošanas veicināšanu un starptautiskajai kriminālajai tiesvedībai sniegtā atbalsta stiprināšanu; |
| --- | --- |

w)

atzinīgi vērtēt jaunā ESĪP cilvēktiesību jautājumos iecelšanu un sniegt atzinīgu vērtējumu par darbu, ko paveicis iepriekšējais ESĪP, kurš veiksmīgi izpildīja savus pienākumus attiecībā uz ES cilvēktiesību politikas efektivitātes un pamanāmības uzlabošanu; norāda, ka šī ESĪP amata pienākumi ir paplašināti, iekļaujot tajos starptautisko humanitāro tiesību ievērošanas veicināšanu un starptautiskajai kriminālajai tiesvedībai sniegtā atbalsta stiprināšanu;

| x) | stiprināt ESĪP cilvēktiesību jautājumos kapacitāti un nozīmi, ņemot vērā to, ka šis pilnvarojums aptver visu pasauli un tādēļ tā īstenošanā ir nepieciešams politiskais dialogs ar trešām valstīm, atbilstīgajiem partneriem, uzņēmējdarbības pārstāvjiem, pilsonisko sabiedrību un starptautiskajām un reģionālajām organizācijām un darbība attiecīgajos starptautiskajos forumos, un šis amats paredz minētā politiskā dialoga un darbības izpildi; |
| --- | --- |

x)

stiprināt ESĪP cilvēktiesību jautājumos kapacitāti un nozīmi, ņemot vērā to, ka šis pilnvarojums aptver visu pasauli un tādēļ tā īstenošanā ir nepieciešams politiskais dialogs ar trešām valstīm, atbilstīgajiem partneriem, uzņēmējdarbības pārstāvjiem, pilsonisko sabiedrību un starptautiskajām un reģionālajām organizācijām un darbība attiecīgajos starptautiskajos forumos, un šis amats paredz minētā politiskā dialoga un darbības izpildi;

| y) | ņemot vērā to, ka ir svarīgi būtiski nepalielināt ESĪP skaitu, lai nemazinātu viņu īpašo nozīmi, pakāpeniski atcelt to pašreizējo ESĪP pilnvaras, kas atbildīgi par attiecībām ar konkrētām valstīm un, kamēr nav veikts nākamās Komisijas un EĀDD atbildības vispārējais sadalījums, apsvērt iespēju iecelt reģionālos ESĪP; apsvērt iespēju iecelt tematiskos ESĪP starptautiskās cīņas pret klimata pārmaiņām koordinēšanai, starptautiskajām humanitārajām tiesībām un starptautiskajam tiesiskumam, kā arī atbruņošanās un ieroču neizplatīšanas jautājumos; ESĪP atbruņošanās un ieroču neizplatīšanas jautājumos pārņemtu pienākumus, kurus pašlaik veic ES īpašais sūtnis šajos jautājumos; |
| --- | --- |

y)

ņemot vērā to, ka ir svarīgi būtiski nepalielināt ESĪP skaitu, lai nemazinātu viņu īpašo nozīmi, pakāpeniski atcelt to pašreizējo ESĪP pilnvaras, kas atbildīgi par attiecībām ar konkrētām valstīm un, kamēr nav veikts nākamās Komisijas un EĀDD atbildības vispārējais sadalījums, apsvērt iespēju iecelt reģionālos ESĪP; apsvērt iespēju iecelt tematiskos ESĪP starptautiskās cīņas pret klimata pārmaiņām koordinēšanai, starptautiskajām humanitārajām tiesībām un starptautiskajam tiesiskumam, kā arī atbruņošanās un ieroču neizplatīšanas jautājumos; ESĪP atbruņošanās un ieroču neizplatīšanas jautājumos pārņemtu pienākumus, kurus pašlaik veic ES īpašais sūtnis šajos jautājumos;

| z) | iecelt jaunu ESĪP Ukrainā, kurš pievērstu īpašu uzmanību Krimai un Donbasa reģionam un būtu atbildīgs par cilvēktiesību situācijas uzraudzību okupētajās teritorijās, Minskas vienošanos īstenošanu, saspīlējuma mazināšanu Azovas jūras reģionā un centieniem panākt iekšēji pārvietoto personu tiesību ievērošanu, kā to iepriekš savās rezolūcijās prasījis Parlaments; |
| --- | --- |

z)

iecelt jaunu ESĪP Ukrainā, kurš pievērstu īpašu uzmanību Krimai un Donbasa reģionam un būtu atbildīgs par cilvēktiesību situācijas uzraudzību okupētajās teritorijās, Minskas vienošanos īstenošanu, saspīlējuma mazināšanu Azovas jūras reģionā un centieniem panākt iekšēji pārvietoto personu tiesību ievērošanu, kā to iepriekš savās rezolūcijās prasījis Parlaments;

Mijiedarbība un sadarbība

| aa) | stiprināt ESĪP mijiedarbību un koordināciju ar dažādām ES iestādēm, pilsonisko sabiedrību un dalībvalstīm, lai nodrošinātu maksimālu sinerģiju un visu dalībnieku saskaņotu līdzdalību; stiprināt ESĪP iesaisti ES konfliktu agrīnās brīdināšanas sistēmā; nodrošināt to, lai nenotiktu pārklāšanās ar citu augsta līmeņa diplomātu, piemēram, ES īpašo sūtņu, darbību, un sadarbību ar citiem līdzīgi domājošiem partneriem un sūtņiem, tostarp ANO, NATO un ASV ieceltajiem pārstāvjiem; |
| --- | --- |

aa)

stiprināt ESĪP mijiedarbību un koordināciju ar dažādām ES iestādēm, pilsonisko sabiedrību un dalībvalstīm, lai nodrošinātu maksimālu sinerģiju un visu dalībnieku saskaņotu līdzdalību; stiprināt ESĪP iesaisti ES konfliktu agrīnās brīdināšanas sistēmā; nodrošināt to, lai nenotiktu pārklāšanās ar citu augsta līmeņa diplomātu, piemēram, ES īpašo sūtņu, darbību, un sadarbību ar citiem līdzīgi domājošiem partneriem un sūtņiem, tostarp ANO, NATO un ASV ieceltajiem pārstāvjiem;

| ab) | ņemot vērā to, ka Eiropas Parlaments ir viens no likumdevējiem jautājumos par KĀDP budžeta civilo daļu, ko pārvalda FPI, stiprināt Eiropas Parlamenta veikto ESĪP darbības uzraudzību un paaugstināt ESĪP pārskatatbildības līmeni un darba pārredzamību, atgādinot, ka šis mērķis var tikt sasniegts, regulāri daloties informācijā par ESĪP pilnvaru izpildi, darbu un sasniegumiem, kā arī problēmām, ar kurām viņi saskaras, regulāri vismaz reizi gadā rīkojot ESĪP un attiecīgo EP struktūru, jo īpaši Ārlietu komitejas un Cilvēktiesību un Drošības un aizsardzības apakškomiteju, sanāksmes un viedokļu apmaiņu, kā arī sistemātiski pārsūtot EP ziņojumus un valstu stratēģijas, ko ESĪP nosūtījuši Padomes Politikas un drošības komitejai (PDK) un EĀDD; šajā sakarībā uzstāj, ka minētie dokumenti ir jāiekļauj iestāžu nolīgumā par KĀDP; |
| --- | --- |

ab)

ņemot vērā to, ka Eiropas Parlaments ir viens no likumdevējiem jautājumos par KĀDP budžeta civilo daļu, ko pārvalda FPI, stiprināt Eiropas Parlamenta veikto ESĪP darbības uzraudzību un paaugstināt ESĪP pārskatatbildības līmeni un darba pārredzamību, atgādinot, ka šis mērķis var tikt sasniegts, regulāri daloties informācijā par ESĪP pilnvaru izpildi, darbu un sasniegumiem, kā arī problēmām, ar kurām viņi saskaras, regulāri vismaz reizi gadā rīkojot ESĪP un attiecīgo EP struktūru, jo īpaši Ārlietu komitejas un Cilvēktiesību un Drošības un aizsardzības apakškomiteju, sanāksmes un viedokļu apmaiņu, kā arī sistemātiski pārsūtot EP ziņojumus un valstu stratēģijas, ko ESĪP nosūtījuši Padomes Politikas un drošības komitejai (PDK) un EĀDD; šajā sakarībā uzstāj, ka minētie dokumenti ir jāiekļauj iestāžu nolīgumā par KĀDP;

| ac) | sekmēt mijiedarbību un veicināt dialogu ar pilsonisko sabiedrību un iedzīvotājiem gan reģionos, kuros darbojas ESĪP, gan Eiropas Savienībā, uzskatot to par daļu no preventīvās diplomātijas un mediācijas procesiem un veida, kā uzlabot ES pamanāmību; īpaši nodrošināt to, lai ESĪP izrādītu aktīvu iesaisti attiecībās ar pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem, cilvēktiesību aizstāvjiem un disidentiem, kurus, iespējams, apdraud vai pret kuriem vēršas vietējās iestādes; |
| --- | --- |

ac)

sekmēt mijiedarbību un veicināt dialogu ar pilsonisko sabiedrību un iedzīvotājiem gan reģionos, kuros darbojas ESĪP, gan Eiropas Savienībā, uzskatot to par daļu no preventīvās diplomātijas un mediācijas procesiem un veida, kā uzlabot ES pamanāmību; īpaši nodrošināt to, lai ESĪP izrādītu aktīvu iesaisti attiecībās ar pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem, cilvēktiesību aizstāvjiem un disidentiem, kurus, iespējams, apdraud vai pret kuriem vēršas vietējās iestādes;

| 2. | iesaka nākamajam Eiropas Parlamenta sasaukumam noteikt jaunajam PV/AP par pienākumu pilnvaru pirmo sešu mēnešu laikā nākt klajā ar stratēģisku pārdomu dokumentu par ES īpašo pārstāvju izmantošanu saistībā ar Globālās stratēģijas īstenošanu saskaņā ar iepriekš izklāstītajiem principiem un ieteikumiem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam šo ieteikumu nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos un ES īpašajiem pārstāvjiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV L 201, 3.8.2010., 30. lpp.

(2)  OV C 210, 3.8.2010., 1. lpp.

(3)  OV C 351 E, 2.12.2011., 454. lpp.

(4)  OV C 356, 4.10.2018., 130. lpp.

(5)  OV C 334, 19.9.2018., 69. lpp.

(6)  OV C 332 E, 15.11.2013., 114. lpp.

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/152 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/152

---

P8_TA(2019)0187

EĀDD veiktie turpmākie pasākumi divus gadus pēc EP ziņojuma par ES stratēģisko paziņojumu pret to vērstas trešo personu propagandas apkarošanai

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta ieteikums par Eiropas Parlamenta ieteikumu Padomei un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos izvērtēt turpmākos pasākumus, ko pieņēmusi EĀDD divus gadus pēc EP ziņojuma par ES stratēģisko paziņojumu pret to vērstas trešo personu propagandas apkarošanai (2018/2115(INI))

(2021/C 23/24)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2018. gada 28. jūnija un 18. oktobra secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2018. gada 28. jūnija un 18. oktobra secinājumus,

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 26. aprīļa paziņojumu “Vēršanās pret dezinformāciju tiešsaistē: Eiropas pieeja” (COM(2018)0236), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 26. aprīļa paziņojumu “Vēršanās pret dezinformāciju tiešsaistē: Eiropas pieeja” (COM(2018)0236),

| — | ņemot vērā 2018. gada 26. septembrī publicēto ES Rīcības kodeksu par dezinformāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 26. septembrī publicēto ES Rīcības kodeksu par dezinformāciju,

| — | ņemot vērā 2016. gada 23. novembra rezolūciju par ES stratēģisko paziņojumu pret to vērstas trešo personu propagandas apkarošanai (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 23. novembra rezolūciju par ES stratēģisko paziņojumu pret to vērstas trešo personu propagandas apkarošanai (1),

| — | ņemot vērā Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas 2016. gada 6. aprīļa kopīgo paziņojumu “Kopīgs regulējums hibrīddraudu apkarošanai — Eiropas Savienības reakcija” (JOIN(2016)0018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas 2016. gada 6. aprīļa kopīgo paziņojumu “Kopīgs regulējums hibrīddraudu apkarošanai — Eiropas Savienības reakcija” (JOIN(2016)0018),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 20. aprīļa paziņojumu par Eiropas Drošības programmas īstenošanu cīņā pret terorismu un virzībā uz efektīvu un patiesu drošības savienību (COM(2016)0230), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 20. aprīļa paziņojumu par Eiropas Drošības programmas īstenošanu cīņā pret terorismu un virzībā uz efektīvu un patiesu drošības savienību (COM(2016)0230),

| — | ņemot vērā Eiropas Demokrātijas fonda priekšizpēti par krievvalodīgo plašsaziņas līdzekļu iniciatīvām Austrumu partnerībā un ārpus tās robežām “Bringing Plurality and Balance to the Russian Language Media Space” (“Pluralitātes un līdzsvara nodrošināšana krievvalodīgo plašsaziņas līdzekļu telpā”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Demokrātijas fonda priekšizpēti par krievvalodīgo plašsaziņas līdzekļu iniciatīvām Austrumu partnerībā un ārpus tās robežām “Bringing Plurality and Balance to the Russian Language Media Space” (“Pluralitātes un līdzsvara nodrošināšana krievvalodīgo plašsaziņas līdzekļu telpā”),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP/PV) 2015. gada 18. maija ziņojumu “ES mainīgā globālā vidē — saistītāka, strīdīgāka un sarežģītāka pasaule” un notiekošo darbu pie jaunas ES globālās drošības stratēģijas izstrādes, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP/PV) 2015. gada 18. maija ziņojumu “ES mainīgā globālā vidē — saistītāka, strīdīgāka un sarežģītāka pasaule” un notiekošo darbu pie jaunas ES globālās drošības stratēģijas izstrādes,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2017. gada 15. novembra ieteikumu Padomei, Komisijai un EĀDD par Austrumu partnerību, gatavojoties 2017. gada novembra samitam (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2017. gada 15. novembra ieteikumu Padomei, Komisijai un EĀDD par Austrumu partnerību, gatavojoties 2017. gada novembra samitam (2),

| — | ņemot vērā Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas 2017. gada 13. septembra kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Noturība, novēršana un aizsardzība, veidojot Eiropas Savienībai stipru kiberdrošību” (JOIN(2017)0450), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas 2017. gada 13. septembra kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Noturība, novēršana un aizsardzība, veidojot Eiropas Savienībai stipru kiberdrošību” (JOIN(2017)0450),

| — | ņemot vērā Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas 2017. gada 7. jūnija kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Stratēģiska pieeja izturētspējai ES ārējās darbības jomā” (JOIN(2017)0021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas 2017. gada 7. jūnija kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Stratēģiska pieeja izturētspējai ES ārējās darbības jomā” (JOIN(2017)0021),

| — | ņemot vērā Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 19. pantu, kas aizsargā katra cilvēka tiesības netraucēti palikt pie saviem uzskatiem un brīvību meklēt, saņemt un izplatīt visu veidu informāciju un idejas ar jebkuriem līdzekļiem neatkarīgi no valstu robežām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 19. pantu, kas aizsargā katra cilvēka tiesības netraucēti palikt pie saviem uzskatiem un brīvību meklēt, saņemt un izplatīt visu veidu informāciju un idejas ar jebkuriem līdzekļiem neatkarīgi no valstu robežām,

| — | ņemot vērā 2018. gada 10. jūlija kopīgo deklarāciju par ES un NATO sadarbību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 10. jūlija kopīgo deklarāciju par ES un NATO sadarbību,

| — | ņemot vērā ANO īpašā referenta uzskatu un vārda brīvības tiesību jautājumos, Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) pārstāves plašsaziņas līdzekļu brīvības jautājumos, Amerikas valstu organizācijas (AVO) īpašā referenta vārda brīvības jautājumos un Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību komisijas (ACHPR) īpašā referenta vārda brīvības un informācijas pieejamības jautājumos 2017. gada 3. marta kopīgo deklarāciju par vārda brīvību un viltus ziņām, dezinformāciju un propagandu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO īpašā referenta uzskatu un vārda brīvības tiesību jautājumos, Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) pārstāves plašsaziņas līdzekļu brīvības jautājumos, Amerikas valstu organizācijas (AVO) īpašā referenta vārda brīvības jautājumos un Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību komisijas (ACHPR) īpašā referenta vārda brīvības un informācijas pieejamības jautājumos 2017. gada 3. marta kopīgo deklarāciju par vārda brīvību un viltus ziņām, dezinformāciju un propagandu,

| — | ņemot vērā ANO īpašā referenta uzskatu un vārda brīvības tiesību jautājumos 2018. gada 6. aprīļa ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO īpašā referenta uzskatu un vārda brīvības tiesību jautājumos 2018. gada 6. aprīļa ziņojumu,

| — | ņemot vērā 2018. gada 29. novembra ieteikumu Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos par akadēmiskās brīvības aizsardzību ES ārējā darbībā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 29. novembra ieteikumu Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos par akadēmiskās brīvības aizsardzību ES ārējā darbībā (3),

| — | ņemot vērā jaunāko Eiropola ziņojumu par terorisma situāciju un tendencēm Eiropas Savienībā 2018. gadā, kurā uzsvērta teroristu grupējumu darbības pastiprināšanās kibertelpā un to iespējamā konverģence ar citiem noziedzīgiem grupējumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jaunāko Eiropola ziņojumu par terorisma situāciju un tendencēm Eiropas Savienībā 2018. gadā, kurā uzsvērta teroristu grupējumu darbības pastiprināšanās kibertelpā un to iespējamā konverģence ar citiem noziedzīgiem grupējumiem,

| — | ņemot vērā Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas 2018. gada 5. decembra kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Rīcības plāns dezinformācijas apkarošanai” (JOIN(2018)0036) un Komisijas tā paša datuma ziņojumu par to, kā tiek īstenots paziņojums “Vēršanās pret dezinformāciju tiešsaistē: Eiropas pieeja” (COM(2018)0794), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas 2018. gada 5. decembra kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Rīcības plāns dezinformācijas apkarošanai” (JOIN(2018)0036) un Komisijas tā paša datuma ziņojumu par to, kā tiek īstenots paziņojums “Vēršanās pret dezinformāciju tiešsaistē: Eiropas pieeja” (COM(2018)0794),

| — | ņemot vērā darbu, ko veic Transatlantiskā komisija jautājumos par vēlēšanu integritāti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā darbu, ko veic Transatlantiskā komisija jautājumos par vēlēšanu integritāti,

| — | ņemot vērā Santaklaras principus attiecībā uz pārredzamību un pārskatatbildību par satura pārveidošanas praksi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Santaklaras principus attiecībā uz pārredzamību un pārskatatbildību par satura pārveidošanas praksi,

| — | ņemot vērā 2015. gada 22. jūnija ES Rīcības plānu par stratēģisko komunikāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 22. jūnija ES Rīcības plānu par stratēģisko komunikāciju,

| — | ņemot vērā Reglamenta 113. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 113. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A8-0031/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A8-0031/2019),

| 1. | sniedz Padomei un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos šādus ieteikumus: |
| --- | --- |

1.

Stāvoklis 2018. gadā: hibrīdkara novēršana

| a) | uzsvērt, ka noturīgu demokrātisku sabiedrību pamatā ir runas un vārda brīvība un plašsaziņas līdzekļu plurālisms, un nodrošināt vislabāko aizsardzību pret dezinformāciju un naidīgu propagandu; pauž bažas par situācijas pasliktināšanos plašsaziņas līdzekļu brīvības jomā un uzbrukumiem, kas vērsti pret žurnālistiem; norāda, ka būtu jāveic turpmāki pasākumi ar visām attiecīgajām ieinteresētajām personām, lai garantētu plašsaziņas līdzekļu īpašumtiesību un plašsaziņas līdzekļu plurālisma pārredzamību, neveicot cenzūru, un lai aizsargātu vidi, kurā pastāv plaša informācijas, ideju un plašsaziņas līdzekļu dažādība un kura ir labvēlīga pilsoniskajai sabiedrībai, kā arī jācenšas apzināt un veicināt informētību par dezinformāciju un propagandu; iesaistīt šajos procesos visas attiecīgās ieinteresētās personas, tostarp nozīmīgākās preses, žurnālistu un plašsaziņas līdzekļu asociācijas; uzsvērt to, ka liela nozīme ir funkcionālai sabiedriskās apraides sistēmai, kas nosaka standartu attiecībā uz to, kā sniegt patiesu un objektīvu informāciju atbilstīgi žurnālistikas paraugpraksei un ētikas principiem; |
| --- | --- |

a)

uzsvērt, ka noturīgu demokrātisku sabiedrību pamatā ir runas un vārda brīvība un plašsaziņas līdzekļu plurālisms, un nodrošināt vislabāko aizsardzību pret dezinformāciju un naidīgu propagandu; pauž bažas par situācijas pasliktināšanos plašsaziņas līdzekļu brīvības jomā un uzbrukumiem, kas vērsti pret žurnālistiem; norāda, ka būtu jāveic turpmāki pasākumi ar visām attiecīgajām ieinteresētajām personām, lai garantētu plašsaziņas līdzekļu īpašumtiesību un plašsaziņas līdzekļu plurālisma pārredzamību, neveicot cenzūru, un lai aizsargātu vidi, kurā pastāv plaša informācijas, ideju un plašsaziņas līdzekļu dažādība un kura ir labvēlīga pilsoniskajai sabiedrībai, kā arī jācenšas apzināt un veicināt informētību par dezinformāciju un propagandu; iesaistīt šajos procesos visas attiecīgās ieinteresētās personas, tostarp nozīmīgākās preses, žurnālistu un plašsaziņas līdzekļu asociācijas; uzsvērt to, ka liela nozīme ir funkcionālai sabiedriskās apraides sistēmai, kas nosaka standartu attiecībā uz to, kā sniegt patiesu un objektīvu informāciju atbilstīgi žurnālistikas paraugpraksei un ētikas principiem;

| b) | apsvērt iespēju ES un starptautiskā līmenī izstrādāt tiesisko regulējumu, ar ko paredzēts apkarot hibrīddraudus, tostarp kiberkaru un informācijas karu, un kas nodrošinātu spēcīgu Savienības reakciju, ietverot arī mērķtiecīgas sankcijas pret tiem, kuri ir atbildīgi par šo kampaņu organizēšanu un īstenošanu, jo valsts un nevalstisko dalībnieku naidīgās darbības šajās jomās ir īpaši likušas aptvert nepieciešamību pēc šāda regulējuma; |
| --- | --- |

b)

apsvērt iespēju ES un starptautiskā līmenī izstrādāt tiesisko regulējumu, ar ko paredzēts apkarot hibrīddraudus, tostarp kiberkaru un informācijas karu, un kas nodrošinātu spēcīgu Savienības reakciju, ietverot arī mērķtiecīgas sankcijas pret tiem, kuri ir atbildīgi par šo kampaņu organizēšanu un īstenošanu, jo valsts un nevalstisko dalībnieku naidīgās darbības šajās jomās ir īpaši likušas aptvert nepieciešamību pēc šāda regulējuma;

| c) | ņemt vērā, ka organizācija “Islāma valsts” maina savu taktiku un atsakās no tīmekļa vietņu izmantošanas, dodot priekšroku šifrētas ziņapmaiņas pakalpojumiem, kas ir populāri islāmistu grupējumu vidū; |
| --- | --- |

c)

ņemt vērā, ka organizācija “Islāma valsts” maina savu taktiku un atsakās no tīmekļa vietņu izmantošanas, dodot priekšroku šifrētas ziņapmaiņas pakalpojumiem, kas ir populāri islāmistu grupējumu vidū;

| d) | atbalstīt ne tikai aizvien lielāku skaitu valsts iestāžu, domnīcu un NVO, kas cīnās pret propagandu un dezinformāciju, bet arī vietēja līmeņa kiberdarbības; aicināt PV/AP un Komisiju ciešāk iesaistīties šī jautājuma risināšanā, sagatavojot jauno regulu, tostarp Vispārīgās datu aizsardzības regulas un gaidāmās E-privātuma regulas, rūpīgu izvērtējumu kā aizsardzības pasākumu pret sociālo platformu ļaunprātīgu izmantošanu; nodrošināt to, lai ES stratēģiskā komunikācija ieņemtu prioritāru vietu Eiropas darba kārtībā un lai ES iestādes un dalībvalstis kopīgiem spēkiem strādātu pie šādas parādības novēršanas, vienlaikus paturot prātā, ka dezinformācija un propaganda attīstās polarizētā vidē, kurā aizvien samazinās uzticēšanās plašsaziņas līdzekļiem; |
| --- | --- |

d)

atbalstīt ne tikai aizvien lielāku skaitu valsts iestāžu, domnīcu un NVO, kas cīnās pret propagandu un dezinformāciju, bet arī vietēja līmeņa kiberdarbības; aicināt PV/AP un Komisiju ciešāk iesaistīties šī jautājuma risināšanā, sagatavojot jauno regulu, tostarp Vispārīgās datu aizsardzības regulas un gaidāmās E-privātuma regulas, rūpīgu izvērtējumu kā aizsardzības pasākumu pret sociālo platformu ļaunprātīgu izmantošanu; nodrošināt to, lai ES stratēģiskā komunikācija ieņemtu prioritāru vietu Eiropas darba kārtībā un lai ES iestādes un dalībvalstis kopīgiem spēkiem strādātu pie šādas parādības novēršanas, vienlaikus paturot prātā, ka dezinformācija un propaganda attīstās polarizētā vidē, kurā aizvien samazinās uzticēšanās plašsaziņas līdzekļiem;

| e) | mudināt dalībvalstis, kuras turpina noliegt dezinformācijas un naidīgas propagandas pastāvēšanu, atzīt galvenos dezinformācijas avotus Eiropā un to, kā dezinformācija un propaganda ietekmē sabiedrības viedokli, un mudināt šīs dalībvalstis veikt proaktīvus pasākumus, lai neitralizētu un atmaskotu šādu propagandu, tostarp pierādītos trešo valstu spiegošanas gadījumus; aicināt visas dalībvalstis izvērtēt situāciju savā teritorijā un veikt attiecīgus ieguldījumus, lai uzlabotu savas spējas pretoties naidīgu trešo personu stratēģiskajai komunikācijai un uzlabotu pilsoņu spēju atklāt dezinformāciju, kā arī mudināt dalībvalstis nodrošināt efektīvu informācijas apmaiņu šajā jautājumā; aicināt Eiropas līderus, kuri joprojām šim apdraudējumam nav pievērsuši pietiekamu vērību, atzīt steidzamo nepieciešamību veikt stratēģisku pretošanos, lai vērstos pret naidīgu informācijas karu; |
| --- | --- |

e)

mudināt dalībvalstis, kuras turpina noliegt dezinformācijas un naidīgas propagandas pastāvēšanu, atzīt galvenos dezinformācijas avotus Eiropā un to, kā dezinformācija un propaganda ietekmē sabiedrības viedokli, un mudināt šīs dalībvalstis veikt proaktīvus pasākumus, lai neitralizētu un atmaskotu šādu propagandu, tostarp pierādītos trešo valstu spiegošanas gadījumus; aicināt visas dalībvalstis izvērtēt situāciju savā teritorijā un veikt attiecīgus ieguldījumus, lai uzlabotu savas spējas pretoties naidīgu trešo personu stratēģiskajai komunikācijai un uzlabotu pilsoņu spēju atklāt dezinformāciju, kā arī mudināt dalībvalstis nodrošināt efektīvu informācijas apmaiņu šajā jautājumā; aicināt Eiropas līderus, kuri joprojām šim apdraudējumam nav pievērsuši pietiekamu vērību, atzīt steidzamo nepieciešamību veikt stratēģisku pretošanos, lai vērstos pret naidīgu informācijas karu;

| f) | mudināt dalībvalstis proaktīvi veikt ieguldījumus izglītojošos pasākumos, skaidrojot dažādus veidus, kādos tiek sagatavota un izplatīta informācija, lai uzlabotu iedzīvotāju spēju atklāt dezinformāciju un reaģēt uz to; |
| --- | --- |

f)

mudināt dalībvalstis proaktīvi veikt ieguldījumus izglītojošos pasākumos, skaidrojot dažādus veidus, kādos tiek sagatavota un izplatīta informācija, lai uzlabotu iedzīvotāju spēju atklāt dezinformāciju un reaģēt uz to;

| g) | mudināt dalībvalstis nodrošināt efektīvu informācijas apmaiņu starp visām attiecīgajām iestādēm, lai novērstu propagandu, manipulāciju un dezinformāciju, tostarp kiberkaru un informācijas karu; |
| --- | --- |

g)

mudināt dalībvalstis nodrošināt efektīvu informācijas apmaiņu starp visām attiecīgajām iestādēm, lai novērstu propagandu, manipulāciju un dezinformāciju, tostarp kiberkaru un informācijas karu;

| h) | veicināt izpratni par Krievijas dezinformācijas kampaņām, kas ir galvenais dezinformācijas avots Eiropā; |
| --- | --- |

h)

veicināt izpratni par Krievijas dezinformācijas kampaņām, kas ir galvenais dezinformācijas avots Eiropā;

Pret ES un tās kaimiņvalstīm vērstas kļūdainas informācijas, dezinformācijas un propagandas veidi

| i) | atzīt dažādos līmeņos paveikto darbu, lai identificētu ietekmes veidus un instrumentus, kuri tiek vērsti pret ES un tās kaimiņvalstīm; veicināt izpratni par notiekošajām dezinformācijas kampaņām un lielāku uzmanību pievērst to ietekmes un efektivitātes padziļinātai analīzei un izpētei, lai izstrādātu pasākumus to aktīvai un ātrai apkarošanai; mudināt dalībvalstis izveidot pastāvīgas struktūras, lai identificētu, novērstu un apkarotu dezinformāciju; uzsver, ka dezinformācijas kampaņas ir daļa no plašākas stratēģijas un tās parasti tiek izmantotas apvienojumā ar citām naidīgām darbībām un ka informācijas karš, kas tiek izvērsts paralēli militārām ofensīvām, ir jāuztver īpaši nopietni un pret to jācīnās apņēmīgi, vienoti un spēcīgi; |
| --- | --- |

i)

atzīt dažādos līmeņos paveikto darbu, lai identificētu ietekmes veidus un instrumentus, kuri tiek vērsti pret ES un tās kaimiņvalstīm; veicināt izpratni par notiekošajām dezinformācijas kampaņām un lielāku uzmanību pievērst to ietekmes un efektivitātes padziļinātai analīzei un izpētei, lai izstrādātu pasākumus to aktīvai un ātrai apkarošanai; mudināt dalībvalstis izveidot pastāvīgas struktūras, lai identificētu, novērstu un apkarotu dezinformāciju; uzsver, ka dezinformācijas kampaņas ir daļa no plašākas stratēģijas un tās parasti tiek izmantotas apvienojumā ar citām naidīgām darbībām un ka informācijas karš, kas tiek izvērsts paralēli militārām ofensīvām, ir jāuztver īpaši nopietni un pret to jācīnās apņēmīgi, vienoti un spēcīgi;

| j) | brīdināt par mākslīgā intelekta ietekmi un tā straujo attīstību viltus ziņu izplatīšanā; ar bažām konstatē, ka mākslīgais intelekts drīz spēs patstāvīgi veidot savas turpmākās spējas; tādēļ nodrošināt vērā ņemamu finansējumu ar mākslīgo intelektu un informācijas karu saistītu jautājumu pētniecībai un izstrādei, ņemot vērā mākslīgā intelekta strauji augošās spējas izplatīt propagandu un dezinformāciju, tostarp izmantojot arī dziļviltotus videomateriālus; |
| --- | --- |

j)

brīdināt par mākslīgā intelekta ietekmi un tā straujo attīstību viltus ziņu izplatīšanā; ar bažām konstatē, ka mākslīgais intelekts drīz spēs patstāvīgi veidot savas turpmākās spējas; tādēļ nodrošināt vērā ņemamu finansējumu ar mākslīgo intelektu un informācijas karu saistītu jautājumu pētniecībai un izstrādei, ņemot vērā mākslīgā intelekta strauji augošās spējas izplatīt propagandu un dezinformāciju, tostarp izmantojot arī dziļviltotus videomateriālus;

| k) | vērst uzmanību uz to, ka dezinformāciju pastāvīgi izmanto autoritāri režīmi, piemēram, Irāna, kuras izplatītās viltus ziņas izraisa un pastiprina spriedzi nestabilajās konfliktu zonās un kura vienlaikus sniedz viltus ziņas Eiropas iedzīvotājiem, lai slēptu savus zemiskos nodomus; mudināt dalībvalstis vērsties pret šādām darbībām, veicinot sadarbību un izmantojot līdzīgi domājošu valstu un NVO gūto pieredzi; |
| --- | --- |

k)

vērst uzmanību uz to, ka dezinformāciju pastāvīgi izmanto autoritāri režīmi, piemēram, Irāna, kuras izplatītās viltus ziņas izraisa un pastiprina spriedzi nestabilajās konfliktu zonās un kura vienlaikus sniedz viltus ziņas Eiropas iedzīvotājiem, lai slēptu savus zemiskos nodomus; mudināt dalībvalstis vērsties pret šādām darbībām, veicinot sadarbību un izmantojot līdzīgi domājošu valstu un NVO gūto pieredzi;

| l) | koncentrēties uz to, kā ES un dalībvalstis reaģē uz aizvien izsmalcinātākiem instrumentiem, kas tiek izmantoti, lai radītu un izplatītu dezinformāciju, tostarp uz jauniem propagandas izplatīšanas veidiem, kuros tiek izmantotas dažādas zema līmeņa tīmekļvietnes, privātas ziņapmaiņas lietotnes, meklētājprogrammu optimizācija, manipulācijas ar skaņu, attēliem vai videomateriāliem, mākslīgais intelekts, tiešsaistes ziņu portāli un TV raidstacijas, lai izplatītu galvenos vēstījumus, jo īpaši vēstījumus, kurus sagatavojuši viedokļu veidotāji un valsts kontrolētas vai finansētas iestādes, kas izplata svarīgākās ziņas un vēstījumus, kuri piesaista autoritārus dalībniekus, un atbilstīgi pielāgot ES un dalībvalstu reakcijas pasākumus; šajā sakarībā stingri nosoda Krievijas, Ķīnas, Irānas, Ziemeļkorejas un citu valstu aizvien agresīvākās darbības, ar kurām tās cenšas graut vai apturēt Eiropas demokrātisko valstu normatīvos pamatus un principus un visu Austrumu partnerības valstu suverenitāti, kā arī ietekmēt vēlēšanas un atbalstīt ekstrēmistu kustības, ņemot vērā to, ka pastāvīgi pieaug kiberuzbrukumu apmērs; |
| --- | --- |

l)

koncentrēties uz to, kā ES un dalībvalstis reaģē uz aizvien izsmalcinātākiem instrumentiem, kas tiek izmantoti, lai radītu un izplatītu dezinformāciju, tostarp uz jauniem propagandas izplatīšanas veidiem, kuros tiek izmantotas dažādas zema līmeņa tīmekļvietnes, privātas ziņapmaiņas lietotnes, meklētājprogrammu optimizācija, manipulācijas ar skaņu, attēliem vai videomateriāliem, mākslīgais intelekts, tiešsaistes ziņu portāli un TV raidstacijas, lai izplatītu galvenos vēstījumus, jo īpaši vēstījumus, kurus sagatavojuši viedokļu veidotāji un valsts kontrolētas vai finansētas iestādes, kas izplata svarīgākās ziņas un vēstījumus, kuri piesaista autoritārus dalībniekus, un atbilstīgi pielāgot ES un dalībvalstu reakcijas pasākumus; šajā sakarībā stingri nosoda Krievijas, Ķīnas, Irānas, Ziemeļkorejas un citu valstu aizvien agresīvākās darbības, ar kurām tās cenšas graut vai apturēt Eiropas demokrātisko valstu normatīvos pamatus un principus un visu Austrumu partnerības valstu suverenitāti, kā arī ietekmēt vēlēšanas un atbalstīt ekstrēmistu kustības, ņemot vērā to, ka pastāvīgi pieaug kiberuzbrukumu apmērs;

| m) | pievērst īpašu vērību vēstījumiem un saturam, kas atklāti atbalsta vardarbību, rasismu, pašnāvnieku uzbrukumus, ārvalstu kaujinieku vervēšanu un dažādus noziegumus vai musina uz vienu vai vairākām no šīm darbībām; |
| --- | --- |

m)

pievērst īpašu vērību vēstījumiem un saturam, kas atklāti atbalsta vardarbību, rasismu, pašnāvnieku uzbrukumus, ārvalstu kaujinieku vervēšanu un dažādus noziegumus vai musina uz vienu vai vairākām no šīm darbībām;

Nozare un sociālie mediji

| n) | atzīstot sociālo mediju jaunos centienus cīnīties ar dezinformāciju, tomēr pievērst īpašu uzmanību tam, lai tiktu efektīvi īstenots ES Rīcības kodekss par dezinformāciju, un vienlaikus aicināt arī ES kaimiņvalstis un partnervalstis apņemties ievērot šo kodeksu, kā arī pievērst īpašu uzmanību jaunajai taktikai izmantot šifrētus ziņapmaiņas pakalpojumus un sociālos medijus, kas tiek uzskatīti par ierastu rīku dezinformācijas, naidīgas propagandas un uz naidu un vardarbību mudinoša satura izplatīšanā, lai gan sociālie mediji cenšas tam pretoties; |
| --- | --- |

n)

atzīstot sociālo mediju jaunos centienus cīnīties ar dezinformāciju, tomēr pievērst īpašu uzmanību tam, lai tiktu efektīvi īstenots ES Rīcības kodekss par dezinformāciju, un vienlaikus aicināt arī ES kaimiņvalstis un partnervalstis apņemties ievērot šo kodeksu, kā arī pievērst īpašu uzmanību jaunajai taktikai izmantot šifrētus ziņapmaiņas pakalpojumus un sociālos medijus, kas tiek uzskatīti par ierastu rīku dezinformācijas, naidīgas propagandas un uz naidu un vardarbību mudinoša satura izplatīšanā, lai gan sociālie mediji cenšas tam pretoties;

| o) | kopā ar dalībvalstīm regulēt sociālo mediju uzņēmumu, ziņapmaiņas un meklētājprogrammu pakalpojumu sniedzēju darbības un nodrošināt to pilnīgu pārredzamību un jo īpaši pārskatatbildību, pieņemot ES mēroga pieeju un nodrošinot iespēju atklāt ne tikai publicētā politiskā satura autoru, bet arī sponsoru identitāti un atrašanās vietu, likt uzņēmumiem uzņemties atbildību par sociālo ietekmi, ko rada automatizētas ieteikumu sistēmas, kas veicina dezinformācijas izplatību, uzsverot, ka uzņēmumiem ir pienākums nekavējoties pārtraukt pastāvīgo viltus ziņu plūsmu; mudina dalībvalstis, kandidātvalstis un asociētās valstis pieņemt efektīvus un skaidrus tiesību aktus, kas nodrošina mediju īpašumtiesību pārredzamību; pievērst īpašu uzmanību to NVO finansējumam, pārredzamībai un mērķiem, kurām ir saiknes ar autoritārām valstīm un kuras darbojas ES un tās partnervalstīs; |
| --- | --- |

o)

kopā ar dalībvalstīm regulēt sociālo mediju uzņēmumu, ziņapmaiņas un meklētājprogrammu pakalpojumu sniedzēju darbības un nodrošināt to pilnīgu pārredzamību un jo īpaši pārskatatbildību, pieņemot ES mēroga pieeju un nodrošinot iespēju atklāt ne tikai publicētā politiskā satura autoru, bet arī sponsoru identitāti un atrašanās vietu, likt uzņēmumiem uzņemties atbildību par sociālo ietekmi, ko rada automatizētas ieteikumu sistēmas, kas veicina dezinformācijas izplatību, uzsverot, ka uzņēmumiem ir pienākums nekavējoties pārtraukt pastāvīgo viltus ziņu plūsmu; mudina dalībvalstis, kandidātvalstis un asociētās valstis pieņemt efektīvus un skaidrus tiesību aktus, kas nodrošina mediju īpašumtiesību pārredzamību; pievērst īpašu uzmanību to NVO finansējumam, pārredzamībai un mērķiem, kurām ir saiknes ar autoritārām valstīm un kuras darbojas ES un tās partnervalstīs;

| p) | panākt, lai nozares pārstāvji un tiešsaistes platformas pilda saistības, kas paredzētas Rīcības kodeksā par dezinformāciju, un efektīvi risina ar dezinformāciju saistītās problēmas: i) nodrošinot politisko reklāmu pārredzamību, pamatojoties uz efektīvām sponsoru uzticamības pārbaudēm; ii) veicot izlēmīgus pasākumus, lai vērstos pret aktīvajiem viltus kontiem to medijos; iii) atklājot automatizētu robotprogrammu ļaunprātīgu izmantošanu un iv) efektīvi sadarbojoties ar neatkarīgiem faktu pārbaudītājiem; |
| --- | --- |

p)

panākt, lai nozares pārstāvji un tiešsaistes platformas pilda saistības, kas paredzētas Rīcības kodeksā par dezinformāciju, un efektīvi risina ar dezinformāciju saistītās problēmas: i) nodrošinot politisko reklāmu pārredzamību, pamatojoties uz efektīvām sponsoru uzticamības pārbaudēm; ii) veicot izlēmīgus pasākumus, lai vērstos pret aktīvajiem viltus kontiem to medijos; iii) atklājot automatizētu robotprogrammu ļaunprātīgu izmantošanu un iv) efektīvi sadarbojoties ar neatkarīgiem faktu pārbaudītājiem;

| q) | mudināt sociālo mediju uzņēmumus un ziņapmaiņas pakalpojumu sniedzējus nodrošināt pilnīgu atbilstību ES datu aizsardzības tiesību aktiem un citiem noteikumiem un reāllaikā reaģēt gadījumos, kad to platformas ir izmantotas naidīgiem nolūkiem, un cieši sadarboties ar kompetentajām iestādēm visu šādu iespējamo gadījumu izmeklēšanā, un veikt pārredzamu revīziju attiecībā uz tiem subjektiem, par kuriem pastāv aizdomas, ka tie izplata nepatiesu informāciju; aicināt tehnoloģiju uzņēmumus ieguldīt vairāk līdzekļu, lai uzlabotu rīkus, ar kuriem identificē propagandu, pārskatatbildību tiešsaistē un lietotāju identitātes kontrolpārbaudi, pirms tie pievienojas attiecīgajām platformām, nolūkā nepieļaut robottīklu darbību, kā arī samazinātu finanšu stimulus tiem, kuri gūst peļņu no dezinformācijas izplatīšanas; mudināt sociālo mediju uzņēmumus nekavējoties reaģēt, kad tiek izplatīts aizdomīgs politisks saturs, it īpaši, ja tas musina uz naidu vai noziegumiem; |
| --- | --- |

q)

mudināt sociālo mediju uzņēmumus un ziņapmaiņas pakalpojumu sniedzējus nodrošināt pilnīgu atbilstību ES datu aizsardzības tiesību aktiem un citiem noteikumiem un reāllaikā reaģēt gadījumos, kad to platformas ir izmantotas naidīgiem nolūkiem, un cieši sadarboties ar kompetentajām iestādēm visu šādu iespējamo gadījumu izmeklēšanā, un veikt pārredzamu revīziju attiecībā uz tiem subjektiem, par kuriem pastāv aizdomas, ka tie izplata nepatiesu informāciju; aicināt tehnoloģiju uzņēmumus ieguldīt vairāk līdzekļu, lai uzlabotu rīkus, ar kuriem identificē propagandu, pārskatatbildību tiešsaistē un lietotāju identitātes kontrolpārbaudi, pirms tie pievienojas attiecīgajām platformām, nolūkā nepieļaut robottīklu darbību, kā arī samazinātu finanšu stimulus tiem, kuri gūst peļņu no dezinformācijas izplatīšanas; mudināt sociālo mediju uzņēmumus nekavējoties reaģēt, kad tiek izplatīts aizdomīgs politisks saturs, it īpaši, ja tas musina uz naidu vai noziegumiem;

| r) | paturēt prātā, ka aizdomīgu kontu aizliegšanu var uzskatīt par cenzūru, un tādēļ nodrošināt, ka šādas darbības ir pamatotas, ja tās ir paredzētas tiesību aktos un tiek veiktas pārredzami sadarbībā ar dalībvalstu un partnervalstu kompetentajām iestādēm un pilsonisko sabiedrību un ar pilnīgu izpratni par šādas rīcības iemesliem, tostarp mudinot sociālo mediju uzņēmumus sniegt skaidru paziņojumu visiem lietotājiem par to, kāda veida saturs ir aizliegts, un skaidri paziņot katram attiecīgajam lietotājam par iemeslu, kādēļ tiek dzēsts ievietotais saturs vai apturēta konta darbība; prasa, lai sociālie mediji savus iekšējos lietotājiem paredzētos noteikumus pielāgo tās valsts tiesiskajai kārtībai, kurā tie veic darbību; |
| --- | --- |

r)

paturēt prātā, ka aizdomīgu kontu aizliegšanu var uzskatīt par cenzūru, un tādēļ nodrošināt, ka šādas darbības ir pamatotas, ja tās ir paredzētas tiesību aktos un tiek veiktas pārredzami sadarbībā ar dalībvalstu un partnervalstu kompetentajām iestādēm un pilsonisko sabiedrību un ar pilnīgu izpratni par šādas rīcības iemesliem, tostarp mudinot sociālo mediju uzņēmumus sniegt skaidru paziņojumu visiem lietotājiem par to, kāda veida saturs ir aizliegts, un skaidri paziņot katram attiecīgajam lietotājam par iemeslu, kādēļ tiek dzēsts ievietotais saturs vai apturēta konta darbība; prasa, lai sociālie mediji savus iekšējos lietotājiem paredzētos noteikumus pielāgo tās valsts tiesiskajai kārtībai, kurā tie veic darbību;

Paraugprakse

| s) | turpināt attīstīt lielāku noturību, pamatojoties uz visām valdībām un visai sabiedrībai kopēju pieeju, un spēju reaģēt uz apdraudējumiem reāllaikā, izstrādāt profilaktiskus un proaktīvus pasākumus un domāt vienu soli uz priekšu, nevis vienkārši reaģēt uz jau notikušiem kiberuzbrukumiem un uzbrukumiem informācijas jomā un analizēt tos; pievērst uzmanību tehnikas attīstībai šajā jomā un dalīties paraugpraksē, kas izpaužas kā atsevišķās dalībvalstīs īstenotu pasākumu paraugi, tostarp dalībvalstu ieviesto valsts pieejas īstenošanas pārskatīšana, vienlaikus izstrādājot veidus, kā sekmēt ciešu sadarbību ar Apvienoto Karalisti pēc Brexit, un sadarboties ar izlūkdienestiem un tādiem sabiedrotajiem kā ASV, Kanāda, NATO un ES Izlūkošanas un situāciju centru (INTCEN); |
| --- | --- |

s)

turpināt attīstīt lielāku noturību, pamatojoties uz visām valdībām un visai sabiedrībai kopēju pieeju, un spēju reaģēt uz apdraudējumiem reāllaikā, izstrādāt profilaktiskus un proaktīvus pasākumus un domāt vienu soli uz priekšu, nevis vienkārši reaģēt uz jau notikušiem kiberuzbrukumiem un uzbrukumiem informācijas jomā un analizēt tos; pievērst uzmanību tehnikas attīstībai šajā jomā un dalīties paraugpraksē, kas izpaužas kā atsevišķās dalībvalstīs īstenotu pasākumu paraugi, tostarp dalībvalstu ieviesto valsts pieejas īstenošanas pārskatīšana, vienlaikus izstrādājot veidus, kā sekmēt ciešu sadarbību ar Apvienoto Karalisti pēc Brexit, un sadarboties ar izlūkdienestiem un tādiem sabiedrotajiem kā ASV, Kanāda, NATO un ES Izlūkošanas un situāciju centru (INTCEN);

| t) | pievērst īpašu uzmanību tam, lai tiktu pastiprināti centieni veikt izmeklēšanu par naidīgu trešo pušu pasūtītu propagandas izstrādi un iedarbību pastiprinošu rīku izmantošanu, un tam, ka ir svarīgi ne tikai atklāt un atmaskot šādus uzbrukumus un uzlabot spējas atklāt to izcelsmi, bet arī skaidri norādīt šo izcelsmi, tostarp publiskot vainīgo vārdus, viņu sponsorus un mērķus, ko viņi plānojuši sasniegt, kā arī tam, lai tiktu izmērīta šādu uzbrukumu ietekme uz attiecīgo mērķauditoriju; publiskot informāciju par visiem atmaskotajiem naidīgas propagandas gadījumiem, pievienojot detalizētas datu lapas, lai brīdinātu sabiedrību tādā veidā, kas sasniedz attiecīgās naidīgās propagandas mērķauditoriju; |
| --- | --- |

t)

pievērst īpašu uzmanību tam, lai tiktu pastiprināti centieni veikt izmeklēšanu par naidīgu trešo pušu pasūtītu propagandas izstrādi un iedarbību pastiprinošu rīku izmantošanu, un tam, ka ir svarīgi ne tikai atklāt un atmaskot šādus uzbrukumus un uzlabot spējas atklāt to izcelsmi, bet arī skaidri norādīt šo izcelsmi, tostarp publiskot vainīgo vārdus, viņu sponsorus un mērķus, ko viņi plānojuši sasniegt, kā arī tam, lai tiktu izmērīta šādu uzbrukumu ietekme uz attiecīgo mērķauditoriju; publiskot informāciju par visiem atmaskotajiem naidīgas propagandas gadījumiem, pievienojot detalizētas datu lapas, lai brīdinātu sabiedrību tādā veidā, kas sasniedz attiecīgās naidīgās propagandas mērķauditoriju;

| u) | atbalstīt un iesaistīt pilsonisko sabiedrību, ekspertus, privātās iestādes, akadēmiskās aprindas, vietējā līmeņa kiberaktīvistus, vidusmēra presi, žurnālisus un mediju asociācijas un aizvien lielāku skaitu dalībnieku, kurus tieši skar un ietekmē tādu pasākumu turpmāka uzlabošana, kuri ir vērsti uz faktu pārbaudi un dezinformācijas atklāšanu, pētniecības padziļināšanu, tostarp padziļinātiem pētījumiem un socioloģiskiem pētījumiem, un informācijas manipulēšanas efektīvāku analīzi; atbalstīt profesionālo un pētniecisko žurnālistiku un projektus, kas tiek īstenoti, lai atklātu dezinformāciju, kā arī jaunuzņēmumus augsto tehnoloģiju jomā, kas rada digitālos rīkus, ar kuriem tiek uzlabota mērķauditorijas noturība pret dezinformācijas uzbrukumiem; uzsvērt to, ka ir svarīgi un nepieciešami sadarbībā ar dalībvalstīm un pilsonisko sabiedrību nodrošināt finansējumu un izglītību, tostarp seminārus un apmācības kursus, piemēram, medijpratības tiešsaistes bibliotēku un mācību centru, kuru mērķis ir veicināt izpratni par dezinformāciju un vērsties pret to, kā arī palielināt medijpratību; |
| --- | --- |

u)

atbalstīt un iesaistīt pilsonisko sabiedrību, ekspertus, privātās iestādes, akadēmiskās aprindas, vietējā līmeņa kiberaktīvistus, vidusmēra presi, žurnālisus un mediju asociācijas un aizvien lielāku skaitu dalībnieku, kurus tieši skar un ietekmē tādu pasākumu turpmāka uzlabošana, kuri ir vērsti uz faktu pārbaudi un dezinformācijas atklāšanu, pētniecības padziļināšanu, tostarp padziļinātiem pētījumiem un socioloģiskiem pētījumiem, un informācijas manipulēšanas efektīvāku analīzi; atbalstīt profesionālo un pētniecisko žurnālistiku un projektus, kas tiek īstenoti, lai atklātu dezinformāciju, kā arī jaunuzņēmumus augsto tehnoloģiju jomā, kas rada digitālos rīkus, ar kuriem tiek uzlabota mērķauditorijas noturība pret dezinformācijas uzbrukumiem; uzsvērt to, ka ir svarīgi un nepieciešami sadarbībā ar dalībvalstīm un pilsonisko sabiedrību nodrošināt finansējumu un izglītību, tostarp seminārus un apmācības kursus, piemēram, medijpratības tiešsaistes bibliotēku un mācību centru, kuru mērķis ir veicināt izpratni par dezinformāciju un vērsties pret to, kā arī palielināt medijpratību;

| v) | paust atzinību par NATO pieņemto pasākumu kopumu, kura mērķis ir apkarot jaunus hibrīddraudu veidus, un par kopīgo paziņojumu par ES un NATO sadarbību šajā jomā; prasīt, lai ES nodrošina šo ieteikumu efektīvu un ātru īstenošanu, tostarp kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) līmenī; |
| --- | --- |

v)

paust atzinību par NATO pieņemto pasākumu kopumu, kura mērķis ir apkarot jaunus hibrīddraudu veidus, un par kopīgo paziņojumu par ES un NATO sadarbību šajā jomā; prasīt, lai ES nodrošina šo ieteikumu efektīvu un ātru īstenošanu, tostarp kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) līmenī;

Eiropas pieeja

| w) | paust atzinību par to, ka ir izveidotas jaunās EĀDD stratēģiskās komunikācijas operatīvās grupas, kurās ir eksperti ar atbilstīgām valodu prasmēm un zināšanām, proti, Rietumbalkānu operatīvā grupa un Dienvidu operatīvā grupa darbībām Tuvo Austrumu, Ziemeļāfrikas un Persijas līča reģiona valstīs, un šo operatīvo grupu uzdevumi ir nodrošināt koordinētu un saskaņotu ES komunikāciju šajos reģionos un cīnīties pret dezinformāciju un propagandu, kas vērsta pret ES; |
| --- | --- |

w)

paust atzinību par to, ka ir izveidotas jaunās EĀDD stratēģiskās komunikācijas operatīvās grupas, kurās ir eksperti ar atbilstīgām valodu prasmēm un zināšanām, proti, Rietumbalkānu operatīvā grupa un Dienvidu operatīvā grupa darbībām Tuvo Austrumu, Ziemeļāfrikas un Persijas līča reģiona valstīs, un šo operatīvo grupu uzdevumi ir nodrošināt koordinētu un saskaņotu ES komunikāciju šajos reģionos un cīnīties pret dezinformāciju un propagandu, kas vērsta pret ES;

| x) | atzīt reālos rezultātus, kurus ir panākusi Austrumu Stratēģiskās komunikācijas operatīvā grupa, tostarp tīmekļa vietnes euvsdisinfo.eu izveidi un @EUmythbuster konta izveidi Twitter vietnē; uzsver, ka kopš šīs grupas izveides, tā ir atmaskojusi vairāk nekā 4 000 dezinformācijas kampaņu par visdažādākajiem jautājumiem; turpināt atbalstīt Komisijas, EĀDD un Austrumu Stratēģiskās komunikācijas operatīvās grupas kopīgos centienus pēc tam, kad tika veikta analīze par tās spēcīgajām īpašībām, trūkumiem un nepieciešamajiem uzlabojumiem, tostarp nepieciešamību uzlabot spējas atklāt, analizēt un atmaskot dezinformāciju, nodrošinot EĀDD stratēģiskās komunikācijas operatīvajām grupām un ES delegācijām kaimiņvalstīs jaunus darbiniekus, rīkus un prasmes, tostarp jaunus datu analīzes rīkus, un pieņemot darbā papildu datu pētniekus un ekspertus dezinformācijas jomā, kā arī aptverot plašāku avotu un valodu klāstu, lai pētītu dezinformācijas mērķauditoriju un ietekmi; |
| --- | --- |

x)

atzīt reālos rezultātus, kurus ir panākusi Austrumu Stratēģiskās komunikācijas operatīvā grupa, tostarp tīmekļa vietnes euvsdisinfo.eu izveidi un @EUmythbuster konta izveidi Twitter vietnē; uzsver, ka kopš šīs grupas izveides, tā ir atmaskojusi vairāk nekā 4 000 dezinformācijas kampaņu par visdažādākajiem jautājumiem; turpināt atbalstīt Komisijas, EĀDD un Austrumu Stratēģiskās komunikācijas operatīvās grupas kopīgos centienus pēc tam, kad tika veikta analīze par tās spēcīgajām īpašībām, trūkumiem un nepieciešamajiem uzlabojumiem, tostarp nepieciešamību uzlabot spējas atklāt, analizēt un atmaskot dezinformāciju, nodrošinot EĀDD stratēģiskās komunikācijas operatīvajām grupām un ES delegācijām kaimiņvalstīs jaunus darbiniekus, rīkus un prasmes, tostarp jaunus datu analīzes rīkus, un pieņemot darbā papildu datu pētniekus un ekspertus dezinformācijas jomā, kā arī aptverot plašāku avotu un valodu klāstu, lai pētītu dezinformācijas mērķauditoriju un ietekmi;

| y) | steidzami pārveidot Austrumu Stratēģiskās komunikācijas operatīvo grupu par pilnvērtīgu EĀDD nodaļu vai pat lielāku struktūrvienību un, Eiropas Parlamentam piešķirot turpmāku finansējumu, atbalstīt visas trīs EĀDD stratēģiskās komunikācijas operatīvās grupas, nodrošinot tām pietiekamus finanšu resursus un cilvēkresursus, kas joprojām ir vajadzīgi, lai ievērojami palielinātu to potenciālu, efektivitāti, profesionalitāti, institucionālo nepārtrauktību un darba kvalitāti, kā arī aizsargātu tās no politiskas iejaukšanās, ko īsteno ierēdņi un valstis, kuras atbalsta Krievijas izplatīto dezinformāciju; |
| --- | --- |

y)

steidzami pārveidot Austrumu Stratēģiskās komunikācijas operatīvo grupu par pilnvērtīgu EĀDD nodaļu vai pat lielāku struktūrvienību un, Eiropas Parlamentam piešķirot turpmāku finansējumu, atbalstīt visas trīs EĀDD stratēģiskās komunikācijas operatīvās grupas, nodrošinot tām pietiekamus finanšu resursus un cilvēkresursus, kas joprojām ir vajadzīgi, lai ievērojami palielinātu to potenciālu, efektivitāti, profesionalitāti, institucionālo nepārtrauktību un darba kvalitāti, kā arī aizsargātu tās no politiskas iejaukšanās, ko īsteno ierēdņi un valstis, kuras atbalsta Krievijas izplatīto dezinformāciju;

| z) | novērst pašreizējās Austrumu Stratēģiskās komunikācijas operatīvās grupas nepilnības, tostarp nepietiekamās zināšanas par reģionu, lielo kadru mainību un institucionālās nepārtrauktības trūkumu, un nodrošināt pienācīgus finanšu resursus un organizatorisko struktūru, jo tas ir vienīgais veids, kā nodrošināt pilnīgu profesionālismu, efektivitāti un rezultātus; |
| --- | --- |

z)

novērst pašreizējās Austrumu Stratēģiskās komunikācijas operatīvās grupas nepilnības, tostarp nepietiekamās zināšanas par reģionu, lielo kadru mainību un institucionālās nepārtrauktības trūkumu, un nodrošināt pienācīgus finanšu resursus un organizatorisko struktūru, jo tas ir vienīgais veids, kā nodrošināt pilnīgu profesionālismu, efektivitāti un rezultātus;

| aa) | aicināt dalībvalstis, kuras to vēl nav izdarījušas, piešķirt darbam trīs stratēģisko komunikācijas operatīvo grupu sastāvā norīkotos valsts ekspertus, nodrošinot, ka eksperti, kurus ES ir pieņēmusi dezinformācijas apkarošanai, nav politiski neobjektīvi un attiecīgajā valstī nav aktīvi iesaistījušies iekšējos politiskajos strīdos; turklāt aicināt tuvas partnervalstis konsultēt operatīvo grupu par taktiku, ko izmanto parasti valstiski un nevalstiski pretinieki, un atzīt labākas koordinācijas nozīmi un nepieciešamību Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

aa)

aicināt dalībvalstis, kuras to vēl nav izdarījušas, piešķirt darbam trīs stratēģisko komunikācijas operatīvo grupu sastāvā norīkotos valsts ekspertus, nodrošinot, ka eksperti, kurus ES ir pieņēmusi dezinformācijas apkarošanai, nav politiski neobjektīvi un attiecīgajā valstī nav aktīvi iesaistījušies iekšējos politiskajos strīdos; turklāt aicināt tuvas partnervalstis konsultēt operatīvo grupu par taktiku, ko izmanto parasti valstiski un nevalstiski pretinieki, un atzīt labākas koordinācijas nozīmi un nepieciešamību Eiropas Savienībā;

| ab) | pastiprināt Austrumu Stratēģiskās komunikācijas operatīvās grupas un visu ES iestāžu, dalībvalstu un līdzīgi domājošu partneru sadarbību; mudināt ES dalībvalstīs izvietotās ES pārstāvniecības un ārpus ES dalībvalstīm izvietotās ES delegācijas atbalstīt Austrumu Stratēģiskās komunikācijas operatīvās grupas, Dienvidu operatīvās grupas un Rietumbalkānu operatīvās grupas darbu, tostarp apmainoties ar starptautisko pieredzi un paraugpraksi un nodrošinot to publikāciju tulkojumus vietējās valodās; prasīt, lai īpaši atlasīts personāls, jo īpaši ES delegācijās austrumu un dienvidu kaimiņvalstīs un Rietumbalkānu reģionā, veiktu darbu stratēģiskās komunikācijas jomā; |
| --- | --- |

ab)

pastiprināt Austrumu Stratēģiskās komunikācijas operatīvās grupas un visu ES iestāžu, dalībvalstu un līdzīgi domājošu partneru sadarbību; mudināt ES dalībvalstīs izvietotās ES pārstāvniecības un ārpus ES dalībvalstīm izvietotās ES delegācijas atbalstīt Austrumu Stratēģiskās komunikācijas operatīvās grupas, Dienvidu operatīvās grupas un Rietumbalkānu operatīvās grupas darbu, tostarp apmainoties ar starptautisko pieredzi un paraugpraksi un nodrošinot to publikāciju tulkojumus vietējās valodās; prasīt, lai īpaši atlasīts personāls, jo īpaši ES delegācijās austrumu un dienvidu kaimiņvalstīs un Rietumbalkānu reģionā, veiktu darbu stratēģiskās komunikācijas jomā;

| ac) | galveno uzmanību pievērst pievienošanās valstīm un partneriem ES kaimiņvalstīs, palīdzot tiem cīnīties pret naidīgām propagandas un dezinformācijas darbībām, un trešo valstu ekspertiem ES kaimiņvalstīs, kas ir pakļauti tādiem pašiem draudiem, kā arī noteikt par prioritāti ilgtermiņa stratēģiskas pieejas izstrādi un informēšanas pasākumus, kas jo īpaši paredzēti Austrumu partnerības valstīm; stiprināt ES delegāciju ārvalstīs, Komisijas pārstāvniecību un Eiropas Parlamenta biroju dalībvalstīs iespējas attīstīt spējas vietējā līmenī atklāt un atmaskot dezinformāciju un efektīvi informēt par ES vērtībām un politiku, paplašināt kampaņveidīgu saziņu un labāk koordinēt un pastiprināt pozitīvos vēstījumus ES iestādēs un dalībvalstīs; ņemt vērā notiekošo ieroču izplatīšanu un turpmāko dezinformācijas risku, kas apdraud visu Austrumu partnerības valstu neatkarību, suverenitāti un teritoriālo integritāti to starptautiski atzītajās robežās; noteikt par prioritāti ilgtermiņa stratēģiskas pieejas izstrādi un informēšanas pasākumus, kas jo īpaši paredzēti Austrumu partnerības valstīm, liekot uzsvaru uz apmaiņu starp cilvēkiem un sadarbojoties ar pastāvošajiem pilsoniskās sabiedrības tīkliem, kas jau funkcionē kā kopienā balstītas noturības avots; |
| --- | --- |

ac)

galveno uzmanību pievērst pievienošanās valstīm un partneriem ES kaimiņvalstīs, palīdzot tiem cīnīties pret naidīgām propagandas un dezinformācijas darbībām, un trešo valstu ekspertiem ES kaimiņvalstīs, kas ir pakļauti tādiem pašiem draudiem, kā arī noteikt par prioritāti ilgtermiņa stratēģiskas pieejas izstrādi un informēšanas pasākumus, kas jo īpaši paredzēti Austrumu partnerības valstīm; stiprināt ES delegāciju ārvalstīs, Komisijas pārstāvniecību un Eiropas Parlamenta biroju dalībvalstīs iespējas attīstīt spējas vietējā līmenī atklāt un atmaskot dezinformāciju un efektīvi informēt par ES vērtībām un politiku, paplašināt kampaņveidīgu saziņu un labāk koordinēt un pastiprināt pozitīvos vēstījumus ES iestādēs un dalībvalstīs; ņemt vērā notiekošo ieroču izplatīšanu un turpmāko dezinformācijas risku, kas apdraud visu Austrumu partnerības valstu neatkarību, suverenitāti un teritoriālo integritāti to starptautiski atzītajās robežās; noteikt par prioritāti ilgtermiņa stratēģiskas pieejas izstrādi un informēšanas pasākumus, kas jo īpaši paredzēti Austrumu partnerības valstīm, liekot uzsvaru uz apmaiņu starp cilvēkiem un sadarbojoties ar pastāvošajiem pilsoniskās sabiedrības tīkliem, kas jau funkcionē kā kopienā balstītas noturības avots;

| ad) | piešķirt prioritāti stratēģiskajai komunikācijai un periodiski pārskatīt ES politiku šajā jautājumā; turpināt atbalstīt Eiropas Demokrātijas fonda (EDF) darbu, lai rastu praktiskus risinājumus tam, kā atbalstīt un stiprināt demokrātiskus, neatkarīgus un daudzveidīgus plašsaziņas līdzekļus krievu valodā Austrumu partnerības un citās valstīs; aicina Komisiju un visas dalībvalstis un līdzīgi domājošas valstis sniegt pozitīvu ieguldījumu un atbalstīt šo projektu; pievērst uzmanību visiem starptautiskajiem dalībniekiem, kuri patlaban rīkojas līdzīgi; |
| --- | --- |

ad)

piešķirt prioritāti stratēģiskajai komunikācijai un periodiski pārskatīt ES politiku šajā jautājumā; turpināt atbalstīt Eiropas Demokrātijas fonda (EDF) darbu, lai rastu praktiskus risinājumus tam, kā atbalstīt un stiprināt demokrātiskus, neatkarīgus un daudzveidīgus plašsaziņas līdzekļus krievu valodā Austrumu partnerības un citās valstīs; aicina Komisiju un visas dalībvalstis un līdzīgi domājošas valstis sniegt pozitīvu ieguldījumu un atbalstīt šo projektu; pievērst uzmanību visiem starptautiskajiem dalībniekiem, kuri patlaban rīkojas līdzīgi;

| ae) | ierosināt Eiropadomei noteikt dezinformācijas un naidīgas propagandas apkarošanu kā prioritāru jomu, piešķirot tai pietiekamus resursus un instrumentus, lai aizsargātu objektīvu ziņu un informācijas izplatīšanu; |
| --- | --- |

ae)

ierosināt Eiropadomei noteikt dezinformācijas un naidīgas propagandas apkarošanu kā prioritāru jomu, piešķirot tai pietiekamus resursus un instrumentus, lai aizsargātu objektīvu ziņu un informācijas izplatīšanu;

| af) | apvienot pastāvošos valsts un vietējā līmeņa specializētos centrus, ziņu medijus, domnīcas, NVO un citus ar hibrīdkaru saistīto jautājumu risinošos dalībniekus un institūcijas, jo īpaši NATO, ES mēroga tīklā, kas palīdzētu koordinēt to īstenotos pasākumus un apkopot gūtos konstatējumus; piešķirt šim uzdevumam pienācīgus resursus; uzsver, ka šim tīklam vajadzētu būt pieejamam arī līdzīgi domājošiem ES partneriem, kuri varētu dalīties pieredzē par dezinformāciju un naidīgu propagandu, kas pret tiem vērsta, un tās apkarošanu; nodrošināt to, ka tiek efektīvi un ātri īstenoti ES un NATO ieteikumi par vēršanos pret jauniem hibrīddraudu veidiem, arī KDAP līmenī, un Eiropas Drošības un aizsardzības koledžas un tās tīkla mācību programmās iekļaut cīņu pret stratēģisko propagandu; |
| --- | --- |

af)

apvienot pastāvošos valsts un vietējā līmeņa specializētos centrus, ziņu medijus, domnīcas, NVO un citus ar hibrīdkaru saistīto jautājumu risinošos dalībniekus un institūcijas, jo īpaši NATO, ES mēroga tīklā, kas palīdzētu koordinēt to īstenotos pasākumus un apkopot gūtos konstatējumus; piešķirt šim uzdevumam pienācīgus resursus; uzsver, ka šim tīklam vajadzētu būt pieejamam arī līdzīgi domājošiem ES partneriem, kuri varētu dalīties pieredzē par dezinformāciju un naidīgu propagandu, kas pret tiem vērsta, un tās apkarošanu; nodrošināt to, ka tiek efektīvi un ātri īstenoti ES un NATO ieteikumi par vēršanos pret jauniem hibrīddraudu veidiem, arī KDAP līmenī, un Eiropas Drošības un aizsardzības koledžas un tās tīkla mācību programmās iekļaut cīņu pret stratēģisko propagandu;

Vēlēšanu aizsardzība pret naidīgu propagandu

| ag) | stingri nosodīt jebkāda veida trešo pušu, tostarp privāto uzņēmumu, iejaukšanos vēlēšanās un referendumos un robotprogrammatūru, algoritmu, mākslīgā intelekta, troļļu, dziļviltojumu un viltus kontu ļaunprātīgu izmantošanu politiskās kampaņās un aicināt skartās dalībvalstis nekavējoties veikt šo naidīgo kampaņu rūpīgu izmeklēšanu; pauž bažas par algoritmu neseno attīstību lielajos sociālajos tīklos un iespējamo kaitīgo ietekmi, ko tie rada, izceļot saturu, kurš satur nepatiesu informāciju vai naidīgus izteikumus; uzsvērt neatkarīgu demokrātisko sabiedrību spēju pašām izdarīt suverēnu politisko izvēli, kas ir leģitīma; |
| --- | --- |

ag)

stingri nosodīt jebkāda veida trešo pušu, tostarp privāto uzņēmumu, iejaukšanos vēlēšanās un referendumos un robotprogrammatūru, algoritmu, mākslīgā intelekta, troļļu, dziļviltojumu un viltus kontu ļaunprātīgu izmantošanu politiskās kampaņās un aicināt skartās dalībvalstis nekavējoties veikt šo naidīgo kampaņu rūpīgu izmeklēšanu; pauž bažas par algoritmu neseno attīstību lielajos sociālajos tīklos un iespējamo kaitīgo ietekmi, ko tie rada, izceļot saturu, kurš satur nepatiesu informāciju vai naidīgus izteikumus; uzsvērt neatkarīgu demokrātisko sabiedrību spēju pašām izdarīt suverēnu politisko izvēli, kas ir leģitīma;

| ah) | aicināt dalībvalstis un līdzīgi domājošas valstis apmainīties ar datiem par jebkādu ārēju vai iekšēju iejaukšanos vēlēšanu procesos un apmainīties ar paraugpraksi tās apkarošanā, lai palielinātu noturību pret šādu iejaukšanos; |
| --- | --- |

ah)

aicināt dalībvalstis un līdzīgi domājošas valstis apmainīties ar datiem par jebkādu ārēju vai iekšēju iejaukšanos vēlēšanu procesos un apmainīties ar paraugpraksi tās apkarošanā, lai palielinātu noturību pret šādu iejaukšanos;

| ai) | aicināt dalībvalstis nodrošināt, ka to vēlēšanu likumā ir ņemti vērā iespējamie apdraudējumi, kas izriet no dezinformācijas kampaņām, kiberuzbrukumiem, kibernoziegumiem un vārda brīvības pārkāpumiem vēlēšanu laikā, un uzsver, ka šie likumi būtu atbilstīgi jāgroza, lai dalībvalstis varētu šos apdraudējumus efektīvi un proaktīvi apkarot; šajā sakarībā atzinīgi vērtē tādas iniciatīvas kā Zviedrijas Civilās aizsardzības aģentūras izveide; atbalstīt ES asociētās valstis un Rietumbalkānu valstis, sniedzot paraugpraksi un piedāvājot cilvēkresursus un tehnoloģijas, lai nodrošinātu to vēlēšanu procesu stingru aizsardzību pret ļaunprātīgiem kiberuzbrukumiem, dezinformācijas un propagandas darbībām, ko veic Krievija un citi naidīgi rīcībspēki; |
| --- | --- |

ai)

aicināt dalībvalstis nodrošināt, ka to vēlēšanu likumā ir ņemti vērā iespējamie apdraudējumi, kas izriet no dezinformācijas kampaņām, kiberuzbrukumiem, kibernoziegumiem un vārda brīvības pārkāpumiem vēlēšanu laikā, un uzsver, ka šie likumi būtu atbilstīgi jāgroza, lai dalībvalstis varētu šos apdraudējumus efektīvi un proaktīvi apkarot; šajā sakarībā atzinīgi vērtē tādas iniciatīvas kā Zviedrijas Civilās aizsardzības aģentūras izveide; atbalstīt ES asociētās valstis un Rietumbalkānu valstis, sniedzot paraugpraksi un piedāvājot cilvēkresursus un tehnoloģijas, lai nodrošinātu to vēlēšanu procesu stingru aizsardzību pret ļaunprātīgiem kiberuzbrukumiem, dezinformācijas un propagandas darbībām, ko veic Krievija un citi naidīgi rīcībspēki;

| aj) | aicināt dalībvalstis pielāgot vēlēšanu noteikumus attiecībā uz tiešsaistes kampaņām, kā arī uzraudzīt un novērtēt tiešsaistes platformās ievietotās politiskās reklāmas pārredzamības elementus; |
| --- | --- |

aj)

aicināt dalībvalstis pielāgot vēlēšanu noteikumus attiecībā uz tiešsaistes kampaņām, kā arī uzraudzīt un novērtēt tiešsaistes platformās ievietotās politiskās reklāmas pārredzamības elementus;

| ak) | ierosināt tiesību aktus par datu izmantošanu vēlēšanu kampaņās, ņemot vērā atklāto gadījumu, kad uzņēmums Cambridge Analytica neatbilstīgi izmantoja datus 2016. gadā notikušajā referenduma kampaņā Apvienotajā Karalistē, lai vēl labāk aizsargātu turpmākās vēlēšanu kampaņas no nepamatotas ietekmes; |
| --- | --- |

ak)

ierosināt tiesību aktus par datu izmantošanu vēlēšanu kampaņās, ņemot vērā atklāto gadījumu, kad uzņēmums Cambridge Analytica neatbilstīgi izmantoja datus 2016. gadā notikušajā referenduma kampaņā Apvienotajā Karalistē, lai vēl labāk aizsargātu turpmākās vēlēšanu kampaņas no nepamatotas ietekmes;

| al) | izvērtēt tādas iniciatīvas kā divpusējo Transatlantisko komisiju jautājumos par vēlēšanu integritāti, kas apvieno politikas, tehnoloģiju, mediju un uzņēmējdarbības jomas pārstāvjus, lai nodrošinātu vēlēšanu procesu aizsardzību no ārējas ietekmes; |
| --- | --- |

al)

izvērtēt tādas iniciatīvas kā divpusējo Transatlantisko komisiju jautājumos par vēlēšanu integritāti, kas apvieno politikas, tehnoloģiju, mediju un uzņēmējdarbības jomas pārstāvjus, lai nodrošinātu vēlēšanu procesu aizsardzību no ārējas ietekmes;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo ieteikumu nosūtīt Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos un informācijai EĀDD un NATO, kā arī Krievijas prezidentam, valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OV C 224, 27.6.2018., 58. lpp.

(2)  OV C 356, 4.10.2018., 130. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0483.

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/159 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/159

---

P8_TA(2019)0188

Asociācijas nolīgums starp ES un Monako, Andoru un Sanmarīno

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta ieteikums Padomei, Komisijai un Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos/ Komisijas priekšsēdētāja vietniecei par asociācijas nolīgumu starp ES, no vienas puses, un Monako, Andoru un Sanmarīno, no otras puses (2018/2246(INI))

(2021/C 23/25)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes 2014. gada 22. decembra Lēmumu (ES) 2014/.., ar ko dalībvalstu valdību pārstāvji pilnvaro Komisiju dalībvalstu vārdā risināt sarunas par tiem noteikumiem vienā vai vairākos asociācijas nolīgumos ar Andoras Firstisti, Monako Firstisti un Sanmarīno Republiku, kuri ir dalībvalstu kompetencē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2014. gada 22. decembra Lēmumu (ES) 2014/.., ar ko dalībvalstu valdību pārstāvji pilnvaro Komisiju dalībvalstu vārdā risināt sarunas par tiem noteikumiem vienā vai vairākos asociācijas nolīgumos ar Andoras Firstisti, Monako Firstisti un Sanmarīno Republiku, kuri ir dalībvalstu kompetencē,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. pantu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 8. pantu un Deklarāciju attiecībā uz Līguma par Eiropas Savienību 8. pantu, kurā noteikts, ka Savienība ņems vērā teritorijas ziņā mazo valstu īpašo stāvokli, kurām ar Savienību ir īpašas ciešas attiecības, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 8. pantu un Deklarāciju attiecībā uz Līguma par Eiropas Savienību 8. pantu, kurā noteikts, ka Savienība ņems vērā teritorijas ziņā mazo valstu īpašo stāvokli, kurām ar Savienību ir īpašas ciešas attiecības,

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 20. novembra paziņojumu par ES attiecībām ar Andoras Firstisti, Monako Firstisti un Sanmarīno Republiku — iespējamie risinājumi ciešākai integrācijai ar ES (COM(2012)0680), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 20. novembra paziņojumu par ES attiecībām ar Andoras Firstisti, Monako Firstisti un Sanmarīno Republiku — iespējamie risinājumi ciešākai integrācijai ar ES (COM(2012)0680),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2012. gada 20. novembra darba dokumentu par šķēršļiem Andoras, Monako un Sanmarīno piekļuvei ES iekšējam tirgum un sadarbību citās jomā (Obstacles to access by Andorra, Monaco and San Marino to the EU’s Internal Market and Cooperation in other Areas (SWD(2012)0388)), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2012. gada 20. novembra darba dokumentu par šķēršļiem Andoras, Monako un Sanmarīno piekļuvei ES iekšējam tirgum un sadarbību citās jomā (Obstacles to access by Andorra, Monaco and San Marino to the EU’s Internal Market and Cooperation in other Areas (SWD(2012)0388)),

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 18. novembra paziņojumu par ES attiecībām ar Andoras Firstisti, Monako Firstisti un Sanmarīno Republiku — iespējamie risinājumi to dalībai iekšējā tirgū (COM(2013)0793), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 18. novembra paziņojumu par ES attiecībām ar Andoras Firstisti, Monako Firstisti un Sanmarīno Republiku — iespējamie risinājumi to dalībai iekšējā tirgū (COM(2013)0793),

| — | ņemot vērā Padomes 2018. gada 11. decembra secinājumus par vienmērīgi paplašinātu iekšējo tirgu un ES attiecībām ar Rietumeiropas valstīm, kas nav ES dalībvalstis, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2018. gada 11. decembra secinājumus par vienmērīgi paplašinātu iekšējo tirgu un ES attiecībām ar Rietumeiropas valstīm, kas nav ES dalībvalstis,

| — | ņemot vērā Reglamenta 113. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 113. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A8-0074/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A8-0074/2019),

| A. | tā kā Andoras Firstistei (Andorai), Monako Firstistei (Monako) un Sanmarīno Republikai (Sanmarīno) ir sena valstiskuma vēsture; tā kā tās vienmēr ir bijušas Eiropas vēstures centrā un tām ir padziļinātas un ilgstošas politiskās, ekonomiskās, sociālās un kultūras attiecības ar tām tieši līdzās esošajām dalībvalstīm un visu ES kopumā; tā kā ES partnerība ar šīm valstīm ir balstīta uz mūsu kopējo politisko un kultūras vērtību kopumu; |
| --- | --- |

A.

tā kā Andoras Firstistei (Andorai), Monako Firstistei (Monako) un Sanmarīno Republikai (Sanmarīno) ir sena valstiskuma vēsture; tā kā tās vienmēr ir bijušas Eiropas vēstures centrā un tām ir padziļinātas un ilgstošas politiskās, ekonomiskās, sociālās un kultūras attiecības ar tām tieši līdzās esošajām dalībvalstīm un visu ES kopumā; tā kā ES partnerība ar šīm valstīm ir balstīta uz mūsu kopējo politisko un kultūras vērtību kopumu;

| B. | tā kā Andora, Monako un Sanmarīno ir apliecinājušas stingri uz Eiropu orientētu aicinājumu politikas, ekonomikas un kultūras jomā un stingru apņēmību īstenot ciešākas politiskās, ekonomiskās un kultūras attiecības ar Eiropas Savienību; tā kā Andoras, Monako un Sanmarīno interesēs, no vienas puses, un ES interesēs, no otras puses, ir svarīgi laikus sniegt pozitīvu atbildi uz šo aicinājumu un veicināt to, lai steidzami tiktu pabeigtas sarunas par jauno asociācijas nolīgumu, kas veidos jauno satvaru attiecībām starp ES un minētajām valstīm; |
| --- | --- |

B.

tā kā Andora, Monako un Sanmarīno ir apliecinājušas stingri uz Eiropu orientētu aicinājumu politikas, ekonomikas un kultūras jomā un stingru apņēmību īstenot ciešākas politiskās, ekonomiskās un kultūras attiecības ar Eiropas Savienību; tā kā Andoras, Monako un Sanmarīno interesēs, no vienas puses, un ES interesēs, no otras puses, ir svarīgi laikus sniegt pozitīvu atbildi uz šo aicinājumu un veicināt to, lai steidzami tiktu pabeigtas sarunas par jauno asociācijas nolīgumu, kas veidos jauno satvaru attiecībām starp ES un minētajām valstīm;

| C. | tā kā arī dalībvalstis, kurām tradicionāli ir ciešas vēsturiskās, politiskās un ekonomiskās saites ar Andoru, Monako un Sanmarīno, ir ieinteresētas kopumā veicināt šo valstu un Eiropas Savienības savstarpējo attiecību padziļināšanu un mērķtiecīgumu; tā kā tādēļ ir svarīgi, lai tiktu ņemtas vērā īpašās divpusējās attiecības, kuras šīs dalībvalstis jau īsteno ar Andoru, Monako un Sanmarīno, jo īpaši nolūkā nodrošināt tiesisko noteiktību; |
| --- | --- |

C.

tā kā arī dalībvalstis, kurām tradicionāli ir ciešas vēsturiskās, politiskās un ekonomiskās saites ar Andoru, Monako un Sanmarīno, ir ieinteresētas kopumā veicināt šo valstu un Eiropas Savienības savstarpējo attiecību padziļināšanu un mērķtiecīgumu; tā kā tādēļ ir svarīgi, lai tiktu ņemtas vērā īpašās divpusējās attiecības, kuras šīs dalībvalstis jau īsteno ar Andoru, Monako un Sanmarīno, jo īpaši nolūkā nodrošināt tiesisko noteiktību;

| D. | tā kā Andora, Monako un Sanmarīno jau ilgstoši atbalsta Eiropas Savienības politikas nostāju Apvienoto Nāciju Organizācijā; |
| --- | --- |

D.

tā kā Andora, Monako un Sanmarīno jau ilgstoši atbalsta Eiropas Savienības politikas nostāju Apvienoto Nāciju Organizācijā;

| E. | tā kā Andora, Monako un Sanmarīno katra atsevišķi ir nozīmīgs to dalībvalstu ekonomiskais partneris, kas atrodas to tiešā tuvumā, un sniedz nodarbinātības iespējas daudziem ES pilsoņiem; tā kā ciešāka sadarbība starp Andoru, Monako, Sanmarīno un ES sniegtu visām pusēm nozīmīgas iespējas turpmākajai ekonomikas attīstībai, kam būtu pozitīva ekonomiskā ietekme uz to dalībvalstu reģioniem, kas atrodas to tiešā tuvumā, cita starpā veidojot papildu nodarbinātības iespējas un palielinot starptautiskās profesionālās prasmes; |
| --- | --- |

E.

tā kā Andora, Monako un Sanmarīno katra atsevišķi ir nozīmīgs to dalībvalstu ekonomiskais partneris, kas atrodas to tiešā tuvumā, un sniedz nodarbinātības iespējas daudziem ES pilsoņiem; tā kā ciešāka sadarbība starp Andoru, Monako, Sanmarīno un ES sniegtu visām pusēm nozīmīgas iespējas turpmākajai ekonomikas attīstībai, kam būtu pozitīva ekonomiskā ietekme uz to dalībvalstu reģioniem, kas atrodas to tiešā tuvumā, cita starpā veidojot papildu nodarbinātības iespējas un palielinot starptautiskās profesionālās prasmes;

| F. | tā kā sarunās par asociācijas nolīgumu ir svarīgi atbilstīgi 3. deklarācijai attiecībā uz Līguma par Eiropas Savienību 8. pantu pilnībā ņemt vērā Andoras, Monako un Sanmarīno kā mazu valstu specifiku; tā kā tādēļ ir svarīgi atzīt Andoras, Monako un Sanmarīno nelielo teritoriālo platību un iedzīvotāju skaitu, kā arī no tā izrietošās sekas šo valstu iedzīvotājiem saistībā ar atbilstīgas sociālekonomiskās pieejamības un integrācijas saglabāšanu; tā kā šāda pieejamība un integrācija ir būtiska, lai saglabātu kultūru, tradīcijas un vērtības, kas raksturīgas trim kopienām; tā kā bez šādiem īpašiem pieejamības un integrācijas mehānismiem dažiem iedzīvotājiem var būt grūti atrast līdzekļus, kas tiem nepieciešami dzīvei savā izcelsmes valstī; tā kā tādēļ ir svarīgi saglabāt Andoras, Monako un Sanmarīno politisko, sociālekonomisko, kultūras un identitātes struktūru, cita starpā paredzot atbilstīgus noteikumus asociācijas nolīgumā, un pielāgot tās faktiskajiem apstākļiem, kas izriet no Eiropas Savienības integrācijas; |
| --- | --- |

F.

tā kā sarunās par asociācijas nolīgumu ir svarīgi atbilstīgi 3. deklarācijai attiecībā uz Līguma par Eiropas Savienību 8. pantu pilnībā ņemt vērā Andoras, Monako un Sanmarīno kā mazu valstu specifiku; tā kā tādēļ ir svarīgi atzīt Andoras, Monako un Sanmarīno nelielo teritoriālo platību un iedzīvotāju skaitu, kā arī no tā izrietošās sekas šo valstu iedzīvotājiem saistībā ar atbilstīgas sociālekonomiskās pieejamības un integrācijas saglabāšanu; tā kā šāda pieejamība un integrācija ir būtiska, lai saglabātu kultūru, tradīcijas un vērtības, kas raksturīgas trim kopienām; tā kā bez šādiem īpašiem pieejamības un integrācijas mehānismiem dažiem iedzīvotājiem var būt grūti atrast līdzekļus, kas tiem nepieciešami dzīvei savā izcelsmes valstī; tā kā tādēļ ir svarīgi saglabāt Andoras, Monako un Sanmarīno politisko, sociālekonomisko, kultūras un identitātes struktūru, cita starpā paredzot atbilstīgus noteikumus asociācijas nolīgumā, un pielāgot tās faktiskajiem apstākļiem, kas izriet no Eiropas Savienības integrācijas;

| G. | tā kā Andorai, Monako un Sanmarīno jau sen ir ilgtermiņa divpusēji nolīgumi ar to attiecīgajām kaimiņvalstīm, ar kuriem tiek risināti abpusēji svarīgi jautājumi, ņemta vērā šo trīs valstu specifika un sensitīvie jautājumi un atspoguļota vajadzība saglabāt šo valstu dzīvotspēju; tā kā Eiropas Padomes Parlamentārā asambleja ir atzinusi šādu specifiku un sensitīvos jautājumus; |
| --- | --- |

G.

tā kā Andorai, Monako un Sanmarīno jau sen ir ilgtermiņa divpusēji nolīgumi ar to attiecīgajām kaimiņvalstīm, ar kuriem tiek risināti abpusēji svarīgi jautājumi, ņemta vērā šo trīs valstu specifika un sensitīvie jautājumi un atspoguļota vajadzība saglabāt šo valstu dzīvotspēju; tā kā Eiropas Padomes Parlamentārā asambleja ir atzinusi šādu specifiku un sensitīvos jautājumus;

| H. | tā kā Andora, Monako un Sanmarīno katra patstāvīgi ir īstenojusi nozīmīgas reformas un regulējuma konverģenci ar ES, īpaši attiecībā uz banku un finanšu sektora regulējumu; |
| --- | --- |

H.

tā kā Andora, Monako un Sanmarīno katra patstāvīgi ir īstenojusi nozīmīgas reformas un regulējuma konverģenci ar ES, īpaši attiecībā uz banku un finanšu sektora regulējumu;

| I. | tā kā Padome 2018. gada 4. decembra sanāksmē nolēma svītrot Andoru un Sanmarīno no Padomes 2017. gada 5. decembra secinājumu II pielikuma, tādējādi apstiprinot, ka tās ir izpildījušas visas atlikušās saistības attiecībā uz pārredzamību, taisnīgu nodokļu uzlikšanu un BEPS (nodokļu bāzes samazināšanas un peļņas novirzīšanas) apkarošanas pasākumiem; tā kā Monako nekad netika iekļauta minētajā pielikumā un Padome jau 2017. gada 5. decembrī norādīja, ka Monako pilnībā ievēro šīs saistības; tā kā ESAO Pasaules foruma par pārredzamības un informācijas apmaiņas jautājumiem nodokļu jomā 2018. gada aprīļa un jūlija sanāksmēs tika pasludināts, ka Andora, Monako un Sanmarīno ievēro starptautisko standartu attiecībā uz informācijas apmaiņu pēc pieprasījuma; |
| --- | --- |

I.

tā kā Padome 2018. gada 4. decembra sanāksmē nolēma svītrot Andoru un Sanmarīno no Padomes 2017. gada 5. decembra secinājumu II pielikuma, tādējādi apstiprinot, ka tās ir izpildījušas visas atlikušās saistības attiecībā uz pārredzamību, taisnīgu nodokļu uzlikšanu un BEPS (nodokļu bāzes samazināšanas un peļņas novirzīšanas) apkarošanas pasākumiem; tā kā Monako nekad netika iekļauta minētajā pielikumā un Padome jau 2017. gada 5. decembrī norādīja, ka Monako pilnībā ievēro šīs saistības; tā kā ESAO Pasaules foruma par pārredzamības un informācijas apmaiņas jautājumiem nodokļu jomā 2018. gada aprīļa un jūlija sanāksmēs tika pasludināts, ka Andora, Monako un Sanmarīno ievēro starptautisko standartu attiecībā uz informācijas apmaiņu pēc pieprasījuma;

| J. | tā kā būtu atzinīgi jānovērtē Andoras īstenotās nozīmīgās reformas un pakāpeniskā likumdošanas pielāgošana ES tiesību aktiem finanšu regulējuma jomā; tā kā ES un Andora ir noslēgušas vērtīgu nolīgumu par tabaku, un tā kā Andora tagad varēs vēl vairāk uzlabot savu virzību uz daudzveidīgāku ekonomiku; tā kā šis ilgtermiņa process radīs būtiskas problēmas un līdz ar to Andorā būs pienācīgi jāaizsargā darba ņēmēji, tai pārejot uz daudzveidīgāku ekonomiku; tā kā plašāka piekļuve iekšējam tirgum sekmēs ekonomisko attīstību ilgtermiņā un radīs jaunas ekonomiskās un nodarbinātības iespējas Andorā; |
| --- | --- |

J.

tā kā būtu atzinīgi jānovērtē Andoras īstenotās nozīmīgās reformas un pakāpeniskā likumdošanas pielāgošana ES tiesību aktiem finanšu regulējuma jomā; tā kā ES un Andora ir noslēgušas vērtīgu nolīgumu par tabaku, un tā kā Andora tagad varēs vēl vairāk uzlabot savu virzību uz daudzveidīgāku ekonomiku; tā kā šis ilgtermiņa process radīs būtiskas problēmas un līdz ar to Andorā būs pienācīgi jāaizsargā darba ņēmēji, tai pārejot uz daudzveidīgāku ekonomiku; tā kā plašāka piekļuve iekšējam tirgum sekmēs ekonomisko attīstību ilgtermiņā un radīs jaunas ekonomiskās un nodarbinātības iespējas Andorā;

| K. | tā kā papildu pieprasīto PVN dokumentu (T2) dēļ Sanmarīno pašlaik ir grūtības nodrošināt eksportu uz dalībvalstīm, izņemot Itāliju; tā kā asociācijas nolīgumam būtu jānodrošina Sanmarīno eksportētājiem ļoti vērtīgi vienlīdzīgi konkurences apstākļi visā ES; tā kā asociācijas nolīgumam vajadzētu nodrošināt Andoras un Sanmarīno bankām pilnīgu piekļuvi ES atļauju piešķiršanas sistēmai bankām un finanšu pakalpojumu uzņēmumiem; |
| --- | --- |

K.

tā kā papildu pieprasīto PVN dokumentu (T2) dēļ Sanmarīno pašlaik ir grūtības nodrošināt eksportu uz dalībvalstīm, izņemot Itāliju; tā kā asociācijas nolīgumam būtu jānodrošina Sanmarīno eksportētājiem ļoti vērtīgi vienlīdzīgi konkurences apstākļi visā ES; tā kā asociācijas nolīgumam vajadzētu nodrošināt Andoras un Sanmarīno bankām pilnīgu piekļuvi ES atļauju piešķiršanas sistēmai bankām un finanšu pakalpojumu uzņēmumiem;

| L. | tā kā Monako pilsoņi savā valstī ir mazākumā un mājokļu un nodarbinātības tirgi ir tādi, ka aktīvs atbalsts Monako pilsoņiem ir būtisks, lai saglabātu viņu iespējas arī turpmāk dzīvot Monako; tā kā noteikumi par atvieglotu piekļuvi nodarbinātībai vienlīdz attiecas gan uz Monako pilsoņiem, gan ārpus Monako teritorijas tās tiešā tuvumā esošo pilsētu iedzīvotājiem; tā kā 92 % no Monako darba ņēmējiem ir ES pilsoņi; |
| --- | --- |

L.

tā kā Monako pilsoņi savā valstī ir mazākumā un mājokļu un nodarbinātības tirgi ir tādi, ka aktīvs atbalsts Monako pilsoņiem ir būtisks, lai saglabātu viņu iespējas arī turpmāk dzīvot Monako; tā kā noteikumi par atvieglotu piekļuvi nodarbinātībai vienlīdz attiecas gan uz Monako pilsoņiem, gan ārpus Monako teritorijas tās tiešā tuvumā esošo pilsētu iedzīvotājiem; tā kā 92 % no Monako darba ņēmējiem ir ES pilsoņi;

| M. | tā kā asociācijas nolīgums ar ES paver iespēju attīstīt sadarbību kopīgu interešu jomās un piedalīties dažās ES horizontālās politikas jomās saistībā ar tādiem jautājumiem kā pētniecība, vide un izglītība (Erasmus +); |
| --- | --- |

M.

tā kā asociācijas nolīgums ar ES paver iespēju attīstīt sadarbību kopīgu interešu jomās un piedalīties dažās ES horizontālās politikas jomās saistībā ar tādiem jautājumiem kā pētniecība, vide un izglītība (Erasmus +);

| N. | tā kā asociācijas nolīgumam būs vajadzīga Parlamenta piekrišana, lai tas stātos spēkā, |
| --- | --- |

N.

tā kā asociācijas nolīgumam būs vajadzīga Parlamenta piekrišana, lai tas stātos spēkā,

| 1. | sniedz Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos šādus ieteikumus:






  a) | izmantot sarunu par asociācijas nolīgumu sniegtās iespējas, lai apliecinātu, cik nozīmīgas ir ciešākas attiecības un integrācija ar ES, ievērojot sabiedrības viedokli Andorā, Monako un Sanmarīno, kā arī ES, un lai vēl vairāk apliecinātu to, cik ilgtermiņā šādām valstīm būtu nozīmīga integrācija ES struktūrās un politikā; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

izmantot sarunu par asociācijas nolīgumu sniegtās iespējas, lai apliecinātu, cik nozīmīgas ir ciešākas attiecības un integrācija ar ES, ievērojot sabiedrības viedokli Andorā, Monako un Sanmarīno, kā arī ES, un lai vēl vairāk apliecinātu to, cik ilgtermiņā šādām valstīm būtu nozīmīga integrācija ES struktūrās un politikā;

| b) | novērst asociācijas nolīguma noraidīšanas risku, kad būs pabeigtas sarunas, un īstenot jaunus centienus, lai tiem sabiedrības locekļiem Andorā, Monako un Sanmarīno, kuri jūtas neaizsargātāki, sniegtu informāciju par asociācijas nolīgumu un pilnīgi pārredzami un sadarbībā ar šo triju valstu iestādēm izskaidrotu viņiem nolīguma darbības jomu, ieguvumus un iespējamos trūkumus, lai panāktu politisko vienotību un pēc iespējas plašāku sabiedrības atbalstu katrā no šīm trim valstīm; mudināt Andoru, Monako un Sanmarīno rīkoties tāpat un atbalstīt tās šādos centienos; |
| --- | --- |

b)

novērst asociācijas nolīguma noraidīšanas risku, kad būs pabeigtas sarunas, un īstenot jaunus centienus, lai tiem sabiedrības locekļiem Andorā, Monako un Sanmarīno, kuri jūtas neaizsargātāki, sniegtu informāciju par asociācijas nolīgumu un pilnīgi pārredzami un sadarbībā ar šo triju valstu iestādēm izskaidrotu viņiem nolīguma darbības jomu, ieguvumus un iespējamos trūkumus, lai panāktu politisko vienotību un pēc iespējas plašāku sabiedrības atbalstu katrā no šīm trim valstīm; mudināt Andoru, Monako un Sanmarīno rīkoties tāpat un atbalstīt tās šādos centienos;

| c) | pilnībā ņemt vērā Andoras, Monako un Sanmarīno samērā nelielo teritoriju un ierobežotos administratīvos resursus un sarunu procesā attiecīgi pielāgot acquis communautaire nepieciešamo pieņemšanu un īstenošanu, lai samazinātu pārmērīgu budžeta slogu, kas savukārt negatīvi ietekmētu sabiedrisko domu un pieejamos budžeta resursus; vajadzības gadījumā sniegt palīdzību Andorai, Monako un Sanmarīno, lai izveidotu nepieciešamo administratīvo spēju nolūkā īstenot ātru, dinamisku un vienotu acquis communautaire transponēšanu; |
| --- | --- |

c)

pilnībā ņemt vērā Andoras, Monako un Sanmarīno samērā nelielo teritoriju un ierobežotos administratīvos resursus un sarunu procesā attiecīgi pielāgot acquis communautaire nepieciešamo pieņemšanu un īstenošanu, lai samazinātu pārmērīgu budžeta slogu, kas savukārt negatīvi ietekmētu sabiedrisko domu un pieejamos budžeta resursus; vajadzības gadījumā sniegt palīdzību Andorai, Monako un Sanmarīno, lai izveidotu nepieciešamo administratīvo spēju nolūkā īstenot ātru, dinamisku un vienotu acquis communautaire transponēšanu;

| d) | prasīt katrā no šīm trim valstīm izveidot saskaņotu, efektīvu un lietderīgu institucionālo sistēmu asociācijas nolīguma īstenošanai, lai nodrošinātu dinamisku acquis communautaire transponēšanu visās trīs valstīs, kā arī nolīguma noteikumu vienādu piemērošanu un konsekventu interpretāciju, un šajā sistēmā ir jāiekļauj apspriešanās forums, kā arī strīdu izšķiršanas mehānisms; |
| --- | --- |

d)

prasīt katrā no šīm trim valstīm izveidot saskaņotu, efektīvu un lietderīgu institucionālo sistēmu asociācijas nolīguma īstenošanai, lai nodrošinātu dinamisku acquis communautaire transponēšanu visās trīs valstīs, kā arī nolīguma noteikumu vienādu piemērošanu un konsekventu interpretāciju, un šajā sistēmā ir jāiekļauj apspriešanās forums, kā arī strīdu izšķiršanas mehānisms;

| e) | uzsvērt Andorai, Monako un Sanmarīno, cik svarīgi ir nodrošināt iekšējā tirgus vispārējo integritāti un viendabīgumu un ievērot pamataspektus attiecībā uz visām četrām brīvībām, kas saistītas ar iekšējo tirgu; atgādināt par priekšrocībām un ekonomiskajiem ieguvumiem, ko sniedz pilnīga iekšējā tirgus pieejamība, tostarp attiecībā uz produktu un pakalpojumu pieejamību, un par nepieciešamību iekšējā tirgū saglabāt vienlīdzīgus konkurences apstākļus un spēcīgu, noturīgu un efektīvu institucionālo pamatu visu interesēs; |
| --- | --- |

e)

uzsvērt Andorai, Monako un Sanmarīno, cik svarīgi ir nodrošināt iekšējā tirgus vispārējo integritāti un viendabīgumu un ievērot pamataspektus attiecībā uz visām četrām brīvībām, kas saistītas ar iekšējo tirgu; atgādināt par priekšrocībām un ekonomiskajiem ieguvumiem, ko sniedz pilnīga iekšējā tirgus pieejamība, tostarp attiecībā uz produktu un pakalpojumu pieejamību, un par nepieciešamību iekšējā tirgū saglabāt vienlīdzīgus konkurences apstākļus un spēcīgu, noturīgu un efektīvu institucionālo pamatu visu interesēs;

| f) | nodrošināt pienācīgu ES atbalstu Andorai, Monako un Sanmarīno attiecībā uz to spēju pilnībā pieņemt un īstenot acquis communautaire ilgākā termiņā, cita starpā īstenojot ciešāku institucionālo sadarbību ar dalībvalstīm tiešā tuvumā; nodrošināt piekļuvi mērķprojektiem paredzētajam ES finansējumam un iespēju vērsties pie esošajām dalībvalstu administratīvajām iestādēm, kas ir izveidotas acquis communautaire īstenošanai; |
| --- | --- |

f)

nodrošināt pienācīgu ES atbalstu Andorai, Monako un Sanmarīno attiecībā uz to spēju pilnībā pieņemt un īstenot acquis communautaire ilgākā termiņā, cita starpā īstenojot ciešāku institucionālo sadarbību ar dalībvalstīm tiešā tuvumā; nodrošināt piekļuvi mērķprojektiem paredzētajam ES finansējumam un iespēju vērsties pie esošajām dalībvalstu administratīvajām iestādēm, kas ir izveidotas acquis communautaire īstenošanai;

| g) | veicināt spēju uzlabošanu pienācīgai acquis communautaire pieņemšanai un īstenošanai, norīkojot Andoras, Monako un Sanmarīno valsts pārvaldes iestāžu amatpersonas darbam attiecīgajās ES un tās dalībvalstu iestādēs un struktūrās; |
| --- | --- |

g)

veicināt spēju uzlabošanu pienācīgai acquis communautaire pieņemšanai un īstenošanai, norīkojot Andoras, Monako un Sanmarīno valsts pārvaldes iestāžu amatpersonas darbam attiecīgajās ES un tās dalībvalstu iestādēs un struktūrās;

| h) | ņemot vērā vajadzību saskaņot asociācijas nolīgumā paredzēto brīvību veikt uzņēmējdarbību ar valstu noteikumiem Andorā, Monako un Sanmarīno, kuru mērķis ir saglabāt savu pilsoņu sociālekonomisko integrāciju, apsvērt iespēju, balstoties uz triju valstu faktisko vajadzību izvērtējumu, piemērot pagaidu atkāpes, uz kurām attiecas pārskatīšanas klauzulas, kuras cieši saistītas ar katras sarunu valsts konkrētajiem sociālekonomiskajiem kritērijiem un ir pielāgotas termiņam, kas nepieciešams, lai katrā valstī pakāpeniski nodrošinātu patiesi vienlīdzīgus konkurences apstākļus un pietiekamu darba ņēmēju un uzņēmumu konkurētspēju; ņemt vērā to, ka šīs valstis ir tik nelielas, ka attiecībā uz acquis communautaire sarunās apspriesto pagaidu atkāpju ietekme būtu niecīga; |
| --- | --- |

h)

ņemot vērā vajadzību saskaņot asociācijas nolīgumā paredzēto brīvību veikt uzņēmējdarbību ar valstu noteikumiem Andorā, Monako un Sanmarīno, kuru mērķis ir saglabāt savu pilsoņu sociālekonomisko integrāciju, apsvērt iespēju, balstoties uz triju valstu faktisko vajadzību izvērtējumu, piemērot pagaidu atkāpes, uz kurām attiecas pārskatīšanas klauzulas, kuras cieši saistītas ar katras sarunu valsts konkrētajiem sociālekonomiskajiem kritērijiem un ir pielāgotas termiņam, kas nepieciešams, lai katrā valstī pakāpeniski nodrošinātu patiesi vienlīdzīgus konkurences apstākļus un pietiekamu darba ņēmēju un uzņēmumu konkurētspēju; ņemt vērā to, ka šīs valstis ir tik nelielas, ka attiecībā uz acquis communautaire sarunās apspriesto pagaidu atkāpju ietekme būtu niecīga;

| i) | izmantot asociācijas nolīguma sniegto iespēju palielināt sadarbību ar Andoru, Monako un Sanmarīno saistībā ar 2015. gada 20. maija Direktīvu (ES) 2015/849 par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai (1); |
| --- | --- |

i)

izmantot asociācijas nolīguma sniegto iespēju palielināt sadarbību ar Andoru, Monako un Sanmarīno saistībā ar 2015. gada 20. maija Direktīvu (ES) 2015/849 par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai (1);

| j) | pielāgot Andoras, Monako un Sanmarīno lielumam prasības, kas saistītas ar statistikas datu sniegšanu saskaņā ar asociācijas nolīgumu; |
| --- | --- |

j)

pielāgot Andoras, Monako un Sanmarīno lielumam prasības, kas saistītas ar statistikas datu sniegšanu saskaņā ar asociācijas nolīgumu;

| k) | paralēli sarunām par asociācijas nolīgumu izpētīt, vai ir iespējams nodrošināt un īstenot Andoras un Sanmarīno piekļuvi Eurosistēmas likviditātei, lai veicinātu to attiecīgo valsts banku sistēmu izturētspēju un stabilitāti iekšēja vai ārēja sistēmiska šoka gadījumā, vienlaikus nodrošinot to, ka Eiropas Centrālā banka īsteno pienācīgu pārraudzību; mudināt Andoru un Monako kļūt par Starptautiskā Valūtas fonda loceklēm un šajā nolūkā vajadzības gadījumā sniegt tām tehnisku palīdzību; mudināt Andoru, Monako un Sanmarīno turpināt savus labos centienus, lai panāktu konverģenci ar ES attiecībā uz finanšu regulējumu, nodokļu pārvaldību un cīņu pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu; |
| --- | --- |

k)

paralēli sarunām par asociācijas nolīgumu izpētīt, vai ir iespējams nodrošināt un īstenot Andoras un Sanmarīno piekļuvi Eurosistēmas likviditātei, lai veicinātu to attiecīgo valsts banku sistēmu izturētspēju un stabilitāti iekšēja vai ārēja sistēmiska šoka gadījumā, vienlaikus nodrošinot to, ka Eiropas Centrālā banka īsteno pienācīgu pārraudzību; mudināt Andoru un Monako kļūt par Starptautiskā Valūtas fonda loceklēm un šajā nolūkā vajadzības gadījumā sniegt tām tehnisku palīdzību; mudināt Andoru, Monako un Sanmarīno turpināt savus labos centienus, lai panāktu konverģenci ar ES attiecībā uz finanšu regulējumu, nodokļu pārvaldību un cīņu pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu;

| l) | turpināt sarunas par asociācijas nolīgumu ar Andoru, Monako un Sanmarīno un laikus sniegt iesaistītajām pusēm visu nepieciešamo institucionālo un politikas atbalstu, tostarp Komisijas kompetento ģenerāldirektorātu sniegtos novērtējumus un zinātību, lai pēc iespējas ātrāk un jebkurā gadījumā nākamo divu gadu laikā sarunas varētu pabeigt; |
| --- | --- |

l)

turpināt sarunas par asociācijas nolīgumu ar Andoru, Monako un Sanmarīno un laikus sniegt iesaistītajām pusēm visu nepieciešamo institucionālo un politikas atbalstu, tostarp Komisijas kompetento ģenerāldirektorātu sniegtos novērtējumus un zinātību, lai pēc iespējas ātrāk un jebkurā gadījumā nākamo divu gadu laikā sarunas varētu pabeigt;

| m) | līdz pašreizējā pilnvaru termiņa beigām pabeigt vienošanos ar Andoru, Monako un Sanmarīno par kopīgu politisko deklarāciju attiecībā uz asociācijas nolīguma struktūru, lai izvērtētu un saglabātu līdz šim sarunās sasniegto un lai tādējādi jaunā Komisija un Eiropas Ārējās darbības dienests varētu turpmāk izvērtēt un papildināt šo kopīgo izpratni un turpināt sarunas; |
| --- | --- |

m)

līdz pašreizējā pilnvaru termiņa beigām pabeigt vienošanos ar Andoru, Monako un Sanmarīno par kopīgu politisko deklarāciju attiecībā uz asociācijas nolīguma struktūru, lai izvērtētu un saglabātu līdz šim sarunās sasniegto un lai tādējādi jaunā Komisija un Eiropas Ārējās darbības dienests varētu turpmāk izvērtēt un papildināt šo kopīgo izpratni un turpināt sarunas;

| n) | uzskatīt asociācijas nolīguma sarunas par iespēju veikt pasākumus kopīgiem ieguldījumiem kopīgu interešu infrastruktūrās, kā arī pasākumus, kuru mērķis ir veicināt kopīgus akadēmiskos pētījumus starp Andoru, Monako, Sanmarīno un ES dalībvalstīm; |
| --- | --- |

n)

uzskatīt asociācijas nolīguma sarunas par iespēju veikt pasākumus kopīgiem ieguldījumiem kopīgu interešu infrastruktūrās, kā arī pasākumus, kuru mērķis ir veicināt kopīgus akadēmiskos pētījumus starp Andoru, Monako, Sanmarīno un ES dalībvalstīm;

| 2. | uzskata, ka nākamais Eiropas Parlamenta sasaukums varētu sniegt vērtīgu iespēju izveidot jaunu starpparlamentāro delegāciju parlamentu dialogam un sadarbībai ar Andoru, Monako un Sanmarīno; turklāt uzskata, ka Parlamentam būtu jāīsteno cieša sadarbība starp tā dienestiem un Andoras, Monako un Sanmarīno parlamentu attiecīgajiem dienestiem un regulāri jāuzņem jauni politiskie, uzņēmējdarbības un pilsoniskās sabiedrības līderi no šīm trim valstīm, lai sarunās par asociācijas nolīgumu nostiprinātu pozitīvo vēstījumu par ciešāku politisko, ekonomisko un politikas saikni ar ES; uzskata, ka Parlamentam sarunu laikā būtu jāveicina periodiskas viedokļu apmaiņas ar Andoras, Monako un Sanmarīno valsts parlamentu delegācijām; uzskata, ka Eiropas Parlamenta viedokļu apmaiņā ar Andoras, Monako un Sanmarīno valsts parlamentu delegācijām būtu jāiekļauj arī jautājumi, ko izskata Parlaments un kas varētu tieši ietekmēt šo valstu ekonomiku vai to attiecības ar ES, vai asociācijas nolīguma efektivitāti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam šo ieteikumu nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Andoras līdzprinčiem, valdībai un Vispārējai padomei, Monako princim, valsts ministram un Valsts padomei, kā arī Sanmarīno kapteiņiem-reģentiem, Valsts kongresam un Lielajai un vispārējai padomei. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV L 141, 5.6.2015., 73. lpp.

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2019. gada 12. marta

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/164 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/164

---

P8_TA(2019)0135

Pieprasījums atcelt Monika Hohlmeier imunitāti

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta lēmums par pieprasījumu atcelt Monika Hohlmeier imunitāti (2019/2002(IMM))

(2021/C 23/26)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā pieprasījumu atcelt Monika Hohlmeier imunitāti, kuru 2018. gada 27. novembrī nosūtījis Koburgas prokuratūras ģenerālprokurors saistībā ar pirmstiesas izmeklēšanas procedūru un par kuru paziņots 2019. gada 14. janvāra plenārsēdē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pieprasījumu atcelt Monika Hohlmeier imunitāti, kuru 2018. gada 27. novembrī nosūtījis Koburgas prokuratūras ģenerālprokurors saistībā ar pirmstiesas izmeklēšanas procedūru un par kuru paziņots 2019. gada 14. janvāra plenārsēdē,

| — | pēc Monika Hohlmeier uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 9. panta 6. punktu, |
| --- | --- |

—

pēc Monika Hohlmeier uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 9. panta 6. punktu,

| — | ņemot vērā 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. un 21. oktobra, 2010. gada 19. marta, 2011. gada 6. septembra un 2013. gada 17. janvāra spriedumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. un 21. oktobra, 2010. gada 19. marta, 2011. gada 6. septembra un 2013. gada 17. janvāra spriedumu (1),

| — | ņemot vērā Vācijas Federatīvās Republikas Konstitūcijas 46. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vācijas Federatīvās Republikas Konstitūcijas 46. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 5. panta 2. punktu, 6. panta 1. punktu un 9. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 5. panta 2. punktu, 6. panta 1. punktu un 9. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0165/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0165/2019),

| A. | tā kā Koburgas prokuratūras ģenerālprokurors ir nosūtījis pieprasījumu atcelt no Vācijas ievēlētās Eiropas Parlamenta deputātes Monika Hohlmeier imunitāti, kurš attiecas uz pārkāpumu Vācijas Kriminālkodeksa 142. panta izpratnē; tā kā process ir saistīts ar satiksmes negadījuma vietas pamešanu; |
| --- | --- |

A.

tā kā Koburgas prokuratūras ģenerālprokurors ir nosūtījis pieprasījumu atcelt no Vācijas ievēlētās Eiropas Parlamenta deputātes Monika Hohlmeier imunitāti, kurš attiecas uz pārkāpumu Vācijas Kriminālkodeksa 142. panta izpratnē; tā kā process ir saistīts ar satiksmes negadījuma vietas pamešanu;

| B. | tā kā 2018. gada 4. septembrī ap plkst. 15.00 Monika Hohlmeier mēģināja novietot savu automobili stāvvietā Lihtenfelsā (Vācija); tā kā viņas automobiļa priekšgals sadūrās ar cita novietota automobiļa aizmuguri, radot zaudējumus 287,84 EUR apmērā; tā kā Monika Hohlmeier pēc tam pamet negadījuma vietu, neparūpējoties par negadījuma noregulēšanu; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2018. gada 4. septembrī ap plkst. 15.00 Monika Hohlmeier mēģināja novietot savu automobili stāvvietā Lihtenfelsā (Vācija); tā kā viņas automobiļa priekšgals sadūrās ar cita novietota automobiļa aizmuguri, radot zaudējumus 287,84 EUR apmērā; tā kā Monika Hohlmeier pēc tam pamet negadījuma vietu, neparūpējoties par negadījuma noregulēšanu;

| C. | tā kā saskaņā ar Protokola Nr. 9 par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu Eiropas Parlamenta deputātiem savā valstī ir imunitāte, ko piešķir attiecīgās valsts parlamenta deputātiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar Protokola Nr. 9 par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu Eiropas Parlamenta deputātiem savā valstī ir imunitāte, ko piešķir attiecīgās valsts parlamenta deputātiem;

| D. | tā kā Vācijas Federatīvās Republikas Konstitūcijas 46. pants paredz, ka deputātu nevar saukt pie atbildības vai aizturēt par sodāmu nodarījumu bez Bundestāga piekrišanas, ja vien deputāts nav aizturēts pārkāpuma izdarīšanas laikā vai nākamajā dienā pēc tā izdarīšanas; |
| --- | --- |

D.

tā kā Vācijas Federatīvās Republikas Konstitūcijas 46. pants paredz, ka deputātu nevar saukt pie atbildības vai aizturēt par sodāmu nodarījumu bez Bundestāga piekrišanas, ja vien deputāts nav aizturēts pārkāpuma izdarīšanas laikā vai nākamajā dienā pēc tā izdarīšanas;

| E. | tā kā konkrētā lietā atcelt vai neatcelt imunitāti ir tikai Parlamenta ziņā; tā kā Parlaments, lai lemtu par imunitātes atcelšanu vai neatcelšanu, var pienācīgi ņemt vērā deputāta nostāju (2); |
| --- | --- |

E.

tā kā konkrētā lietā atcelt vai neatcelt imunitāti ir tikai Parlamenta ziņā; tā kā Parlaments, lai lemtu par imunitātes atcelšanu vai neatcelšanu, var pienācīgi ņemt vērā deputāta nostāju (2);

| F. | tā kā prezumētais nodarījums nav tieši vai acīmredzami saistīts ar Monika Hohlmeier darbību Eiropas Parlamenta deputātes amatā un nav arī viedoklis, kas ir pausts, vai balsojums, kas ir veikts, pildot Eiropas Parlamenta deputātes pienākumus, kā noteikts Protokola Nr. 7 par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. pantā; |
| --- | --- |

F.

tā kā prezumētais nodarījums nav tieši vai acīmredzami saistīts ar Monika Hohlmeier darbību Eiropas Parlamenta deputātes amatā un nav arī viedoklis, kas ir pausts, vai balsojums, kas ir veikts, pildot Eiropas Parlamenta deputātes pienākumus, kā noteikts Protokola Nr. 7 par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. pantā;

| G. | tā kā šajā lietā Parlamentam nav pierādījumu par fumus persecutionis, proti, pietiekami pamatotas un precīzas aizdomas par to, ka procedūra ir sākta, lai kaitētu deputātes politiskajai darbībai, |
| --- | --- |

G.

tā kā šajā lietā Parlamentam nav pierādījumu par fumus persecutionis, proti, pietiekami pamatotas un precīzas aizdomas par to, ka procedūra ir sākta, lai kaitētu deputātes politiskajai darbībai,

| 1. | nolemj atcelt Monika Hohlmeier imunitāti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu nekavējoties nosūtīt Vācijas Federatīvās Republikas kompetentajai iestādei un Monika Hohlmeier. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Tiesas 1964. gada 12. maija spriedums, Wagner/Fohrmann un Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; Tiesas 1986. gada 10. jūlija spriedums, Wybot/Faure u. c., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; Vispārējās tiesas 2008. gada 15. oktobra spriedums, Mote/Parlaments, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; Tiesas 2008. gada 21. oktobra spriedumi, Marra/De Gregorio un Clemente, C-200/07 un C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; Tiesas 2010. gada 19. marta spriedums, Gollnisch/Parlaments, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; Tiesas 2011. gada 6. septembra spriedums, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; Vispārējās tiesas 2013. gada 17. janvāra spriedumi, Gollnisch/Parlaments, T-346/11 un T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

(2)  2008. gada 15. oktobra spriedums, Mote/Parlaments, T-345/05, EU:T:2008:440, 28. punkts.

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/166 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/166

---

P8_TA(2019)0136

Pieprasījums atcelt Jean-Marie Le Pen imunitāti

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta lēmums par pieprasījumu atcelt Jean-Marie Le Pen imunitāti (2018/2247(IMM))

(2021/C 23/27)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā pieprasījumu atcelt Jean-Marie Le Pen imunitāti, kuru, pamatojoties uz Parīzes Apelācijas tiesas ģenerālprokurora pieprasījumu, 2018. gada 5. septembrī iesniedza Francijas Republikas Tieslietu ministrija un par kuru paziņoja plenārsēdē 2018. gada 22. oktobrī, un kurš ir saistīts ar lietu, ko izskata izmeklēšanas tiesneši saistībā ar tiesas izmeklēšanu par inkriminētiem nodarījumiem, kas izpaužas uzticēšanās ļaunprātīgā izmantošanā, noklusēšanā par uzticēšanās ļaunprātīgu izmantošanu, krāpšanā organizēta grupā, viltošanā un viltotu dokumentu izmantošanā, slēptā darbā, ko veic slēpti darbinieki, saistībā ar asistentu nodarbināšanas noteikumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pieprasījumu atcelt Jean-Marie Le Pen imunitāti, kuru, pamatojoties uz Parīzes Apelācijas tiesas ģenerālprokurora pieprasījumu, 2018. gada 5. septembrī iesniedza Francijas Republikas Tieslietu ministrija un par kuru paziņoja plenārsēdē 2018. gada 22. oktobrī, un kurš ir saistīts ar lietu, ko izskata izmeklēšanas tiesneši saistībā ar tiesas izmeklēšanu par inkriminētiem nodarījumiem, kas izpaužas uzticēšanās ļaunprātīgā izmantošanā, noklusēšanā par uzticēšanās ļaunprātīgu izmantošanu, krāpšanā organizēta grupā, viltošanā un viltotu dokumentu izmantošanā, slēptā darbā, ko veic slēpti darbinieki, saistībā ar asistentu nodarbināšanas noteikumiem,

| — | pēc Jean-François Jalkh, kurš aizstāj Jean-Marie Le Pen, uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 9. panta 6. punktu, |
| --- | --- |

—

pēc Jean-François Jalkh, kurš aizstāj Jean-Marie Le Pen, uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 9. panta 6. punktu,

| — | ņemot vērā 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. un 21. oktobra, 2010. gada 19. marta, 2011. gada 6. septembra un 2013. gada 17. janvāra spriedumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. un 21. oktobra, 2010. gada 19. marta, 2011. gada 6. septembra un 2013. gada 17. janvāra spriedumu (1),

| — | ņemot vērā Francijas Republikas Konstitūcijas 26. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Francijas Republikas Konstitūcijas 26. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 5. panta 2. punktu, 6. panta 1. punktu un 9. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 5. panta 2. punktu, 6. panta 1. punktu un 9. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0167/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0167/2019),

| A. | tā kā Parīzes reģionālās tiesas izmeklēšanas tiesneši ir pieprasījuši atcelt Jean-Marie Le Pen deputāta imunitāti, lai nopratinātu viņu saistībā ar noziedzīgiem nodarījumiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā Parīzes reģionālās tiesas izmeklēšanas tiesneši ir pieprasījuši atcelt Jean-Marie Le Pen deputāta imunitāti, lai nopratinātu viņu saistībā ar noziedzīgiem nodarījumiem;

| B. | tā kā pieprasījums atcelt Jean-Marie Le Pen imunitāti attiecas uz iespējamiem nodarījumiem, kas izpaužas uzticēšanās ļaunprātīgā izmantošanā, noklusēšanā par uzticēšanās ļaunprātīgu izmantošanu, krāpšanā organizēta grupā, viltošanā un viltotu dokumentu izmantošanā, slēptā darbā, ko veic slēpti darbinieki, attiecībā uz partijas Front National Eiropas Parlamenta deputātu palīgu nodarbinātības nosacījumiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā pieprasījums atcelt Jean-Marie Le Pen imunitāti attiecas uz iespējamiem nodarījumiem, kas izpaužas uzticēšanās ļaunprātīgā izmantošanā, noklusēšanā par uzticēšanās ļaunprātīgu izmantošanu, krāpšanā organizēta grupā, viltošanā un viltotu dokumentu izmantošanā, slēptā darbā, ko veic slēpti darbinieki, attiecībā uz partijas Front National Eiropas Parlamenta deputātu palīgu nodarbinātības nosacījumiem;

| C. | tā kā izmeklēšana tiesu iestādēs tika uzsākta 2016. gada 5. decembrī pēc iepriekšējās izmeklēšanas, kuru uzsāka 2015. gada 9. martā pēc toreizējā Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja paustajām apsūdzībām attiecībā uz dažiem Eiropas Parlamenta deputātu palīgiem, kas ir saistīti ar partiju Front National, |
| --- | --- |

C.

tā kā izmeklēšana tiesu iestādēs tika uzsākta 2016. gada 5. decembrī pēc iepriekšējās izmeklēšanas, kuru uzsāka 2015. gada 9. martā pēc toreizējā Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja paustajām apsūdzībām attiecībā uz dažiem Eiropas Parlamenta deputātu palīgiem, kas ir saistīti ar partiju Front National,

| D. | tā kā 2016. gada februārī, veicot kratīšanu partijas Front National mītnēs, Front National kasiera birojā tika izņemti virkne dokumentu, no kuriem varēja secināt par šīs partijas vēlmi panākt “ietaupījumus”, balstoties uz to, ka Eiropas Parlaments izmaksā algas šīs partijas darbiniekiem kā Parlamenta deputātu palīgiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2016. gada februārī, veicot kratīšanu partijas Front National mītnēs, Front National kasiera birojā tika izņemti virkne dokumentu, no kuriem varēja secināt par šīs partijas vēlmi panākt “ietaupījumus”, balstoties uz to, ka Eiropas Parlaments izmaksā algas šīs partijas darbiniekiem kā Parlamenta deputātu palīgiem;

| E. | tā kā partijas Front National štatu sarakstā, kas publicēts 2015. gada februārī, ir uzskaitīti tikai 15 Eiropas Parlamenta deputāti (no pavisam 23 deputātiem), 21 vietējo deputātu palīgs un 5 akreditētie deputātu palīgi (no pavisam 54 palīgiem); tā kā vairāki deputātu palīgi paziņoja, ka viņu nodarbinātības vieta bija partijas Front National galvenā mītne Nanterre pilsētā, dažos gadījumos norādot, ka viņi tur strādāja pilnu darba laiku, kaut arī dzīvoja 120–945 km attālumā no deklarētās nodarbinātības vietas; tā kā šajā izmeklēšanas posmā atklājās, ka 8 deputātu palīgi faktiski neveica nevienu parlamentārās palīdzības darbu vai tas veidoja tikai ļoti nelielu daļu no viņu vispārējiem darba pienākumiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā partijas Front National štatu sarakstā, kas publicēts 2015. gada februārī, ir uzskaitīti tikai 15 Eiropas Parlamenta deputāti (no pavisam 23 deputātiem), 21 vietējo deputātu palīgs un 5 akreditētie deputātu palīgi (no pavisam 54 palīgiem); tā kā vairāki deputātu palīgi paziņoja, ka viņu nodarbinātības vieta bija partijas Front National galvenā mītne Nanterre pilsētā, dažos gadījumos norādot, ka viņi tur strādāja pilnu darba laiku, kaut arī dzīvoja 120–945 km attālumā no deklarētās nodarbinātības vietas; tā kā šajā izmeklēšanas posmā atklājās, ka 8 deputātu palīgi faktiski neveica nevienu parlamentārās palīdzības darbu vai tas veidoja tikai ļoti nelielu daļu no viņu vispārējiem darba pienākumiem;

| F. | tā kā izmeklēšanas gaitā papildus tam atklājās trīs apstākļi, kas liek domāt, ka attiecīgie palīgi diezin vai patiešām pildīja ar Eiropas Parlamentu saistītus uzdevumus, jo īpaši:






  — | EP deputātu palīgu darba līgumi ir noslēgti starp diviem darba līgumiem ar partiju Front National, |
| --- | --- | --- |

F.

tā kā izmeklēšanas gaitā papildus tam atklājās trīs apstākļi, kas liek domāt, ka attiecīgie palīgi diezin vai patiešām pildīja ar Eiropas Parlamentu saistītus uzdevumus, jo īpaši:

—

EP deputātu palīgu darba līgumi ir noslēgti starp diviem darba līgumiem ar partiju Front National,

| — | EP deputātu palīgu darba līgumi ar Eiropas Parlamentu un partiju Front National ir spēkā vienu un to pašu termiņu, |
| --- | --- |

—

EP deputātu palīgu darba līgumi ar Eiropas Parlamentu un partiju Front National ir spēkā vienu un to pašu termiņu,

| — | ar partiju Front National noslēgto darba līgumu termiņš uzreiz seko ar Eiropas Parlamentu noslēgto EP deputāta palīgu darba līgumu termiņam; |
| --- | --- |

—

ar partiju Front National noslēgto darba līgumu termiņš uzreiz seko ar Eiropas Parlamentu noslēgto EP deputāta palīgu darba līgumu termiņam;

| G. | tā kā izmeklēšanā tika atklāts, ka, pildot Eiropas Parlamenta deputāta pienākumus, Jean-Marie Le Pen 2011. gadā nodarbināja kādu deputāta palīgu, bet attiecīgais deputāta palīgs paskaidroja izmeklētājiem, ka viņš attiecīgajā laikposmā ir strādājis pie cita Eiropas Parlamenta deputāta vēlēšanu kampaņas; tā kā Jean-Marie Le Pen ir organizējis deputātu palīgu algas trīs citiem cilvēkiem, lai gan viņi šajā statusā nav veikuši gandrīz nekādu darbu; |
| --- | --- |

G.

tā kā izmeklēšanā tika atklāts, ka, pildot Eiropas Parlamenta deputāta pienākumus, Jean-Marie Le Pen 2011. gadā nodarbināja kādu deputāta palīgu, bet attiecīgais deputāta palīgs paskaidroja izmeklētājiem, ka viņš attiecīgajā laikposmā ir strādājis pie cita Eiropas Parlamenta deputāta vēlēšanu kampaņas; tā kā Jean-Marie Le Pen ir organizējis deputātu palīgu algas trīs citiem cilvēkiem, lai gan viņi šajā statusā nav veikuši gandrīz nekādu darbu;

| H. | tā kā izmeklēšanā tika arī atklāts, ka, pildot Front National priekšsēdētāja pienākumus, inkriminēto nodarījumu izdarīšanas laikā Jean-Marie Le Pen izveidoja sistēmu, ko atklāja Eiropas Parlaments un ar kuras starpniecību ES līdzekļi tika izmantoti, lai maksātu dažiem partijas Front National darbiniekiem, slēdzot Parlamenta darba līgumus ar personām, kuras patiesībā strādāja partijā, tādējādi pārkāpjot spēkā esošos ES noteikumus; |
| --- | --- |

H.

tā kā izmeklēšanā tika arī atklāts, ka, pildot Front National priekšsēdētāja pienākumus, inkriminēto nodarījumu izdarīšanas laikā Jean-Marie Le Pen izveidoja sistēmu, ko atklāja Eiropas Parlaments un ar kuras starpniecību ES līdzekļi tika izmantoti, lai maksātu dažiem partijas Front National darbiniekiem, slēdzot Parlamenta darba līgumus ar personām, kuras patiesībā strādāja partijā, tādējādi pārkāpjot spēkā esošos ES noteikumus;

| I. | tā kā izmeklēšanas tiesneši uzskata, ka ir nepieciešams nopratināt Jean-Marie Le Pen; |
| --- | --- |

I.

tā kā izmeklēšanas tiesneši uzskata, ka ir nepieciešams nopratināt Jean-Marie Le Pen;

| J. | tā kā Jean-Marie Le Pen, atsaucoties uz savu deputāta imunitāti, ir atteicies ierasties saskaņā ar pavēstēm, ko viņš no izmeklētājiem saņēma 2018. gada 21. jūnijā, un tieši tāpat viņš ir rīkojies, kad saņēma pavēstes no izmeklēšanas tiesnešiem 2018. gada jūlijā; |
| --- | --- |

J.

tā kā Jean-Marie Le Pen, atsaucoties uz savu deputāta imunitāti, ir atteicies ierasties saskaņā ar pavēstēm, ko viņš no izmeklētājiem saņēma 2018. gada 21. jūnijā, un tieši tāpat viņš ir rīkojies, kad saņēma pavēstes no izmeklēšanas tiesnešiem 2018. gada jūlijā;

| K. | tā kā, lai veiktu Jean-Marie Le Pen nopratināšanu saistībā ar apsūdzībām, kas izvirzītas pret viņu, kompetentā iestāde ir iesniegusi pieteikumu par viņa imunitātes atcelšanu; |
| --- | --- |

K.

tā kā, lai veiktu Jean-Marie Le Pen nopratināšanu saistībā ar apsūdzībām, kas izvirzītas pret viņu, kompetentā iestāde ir iesniegusi pieteikumu par viņa imunitātes atcelšanu;

| L. | tā kā saskaņā ar 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu Eiropas Parlamenta locekļiem savā valstī ir tāda pati imunitāte, kādu piešķir attiecīgās valsts parlamenta locekļiem; |
| --- | --- |

L.

tā kā saskaņā ar 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu Eiropas Parlamenta locekļiem savā valstī ir tāda pati imunitāte, kādu piešķir attiecīgās valsts parlamenta locekļiem;

| M. | tā kā Francijas Konstitūcijas 26. pantā ir noteikts: “Nevienu deputātu, kurš ir izdarījis noziedzīgu nodarījumu vai citu nozīmīgu pārkāpumu, nedrīkst nedz apcietināt, nedz viņam piemērot citus drošības līdzekļus, kas paredz brīvības atņemšanu vai ierobežošanu, ja nav saņemta tās palātas prezidija atļauja, kuras deputāts viņš ir. Šāda atļauja nav vajadzīga gadījumos, kad deputāts tiek aizturēts smaga nozieguma vai cita nozīmīga pārkāpuma izdarīšanas brīdī un vietā (flagrante delicto) vai kad spēkā ir stājies galīgs, notiesājošs spriedums”; |
| --- | --- |

M.

tā kā Francijas Konstitūcijas 26. pantā ir noteikts: “Nevienu deputātu, kurš ir izdarījis noziedzīgu nodarījumu vai citu nozīmīgu pārkāpumu, nedrīkst nedz apcietināt, nedz viņam piemērot citus drošības līdzekļus, kas paredz brīvības atņemšanu vai ierobežošanu, ja nav saņemta tās palātas prezidija atļauja, kuras deputāts viņš ir. Šāda atļauja nav vajadzīga gadījumos, kad deputāts tiek aizturēts smaga nozieguma vai cita nozīmīga pārkāpuma izdarīšanas brīdī un vietā (flagrante delicto) vai kad spēkā ir stājies galīgs, notiesājošs spriedums”;

| N. | tā kā nav nekādu pierādījumu un iemeslu aizdomām par fumus persecutionis; |
| --- | --- |

N.

tā kā nav nekādu pierādījumu un iemeslu aizdomām par fumus persecutionis;

| 1. | nolemj atcelt Jean-Marie Le Pen imunitāti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu nekavējoties nosūtīt Francijas Republikas Tieslietu ministram un Jean-Marie Le Pen. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Tiesas 1964. gada 12. maija spriedums, Wagner/Fohrmann un Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; Tiesas 1986. gada 10. jūlija spriedums, Wybot/Faure u. c., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; Vispārējās tiesas 2008. gada 15. oktobra spriedums, Mote/Parlaments, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; Tiesas 2008. gada 21. oktobra spriedums, Marra/De Gregorio un Clemente, C-200/07 un C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; Tiesas 2010. gada 19. marta spriedums, Gollnisch/Parlaments, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; Tiesas 2011. gada 6. septembra spriedums, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; Vispārējās tiesas 2013. gada 17. janvāra spriedums, Gollnisch/Parlaments, T-346/11 un T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/168 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/168

---

P8_TA(2019)0137

Pieprasījums atcelt Dominique Bilde imunitāti

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta lēmums par pieprasījumu atcelt Dominique Bilde imunitāti (2018/2267(IMM))

(2021/C 23/28)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā pieprasījumu atcelt Dominique Bilde imunitāti, kuru, pamatojoties uz Parīzes Apelācijas tiesas ģenerālprokurora pieprasījumu, 2018. gada 19. oktobrī iesniedza Francijas Republikas Tieslietu ministrija un par kuru paziņoja plenārsēdē 2018. gada 12. novembrī, un kurš ir saistīts ar lietu, ko izskata izmeklēšanas tiesneši saistībā ar tiesas izmeklēšanu par inkriminētiem nodarījumiem, kas izpaužas uzticēšanās ļaunprātīgā izmantošanā, noklusēšanā par uzticēšanās ļaunprātīgu izmantošanu, krāpšanā organizēta grupā, viltošanā un viltotu dokumentu izmantošanā, slēptā darbā, ko veic slēpti darbinieki, saistībā ar asistentu nodarbināšanas noteikumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pieprasījumu atcelt Dominique Bilde imunitāti, kuru, pamatojoties uz Parīzes Apelācijas tiesas ģenerālprokurora pieprasījumu, 2018. gada 19. oktobrī iesniedza Francijas Republikas Tieslietu ministrija un par kuru paziņoja plenārsēdē 2018. gada 12. novembrī, un kurš ir saistīts ar lietu, ko izskata izmeklēšanas tiesneši saistībā ar tiesas izmeklēšanu par inkriminētiem nodarījumiem, kas izpaužas uzticēšanās ļaunprātīgā izmantošanā, noklusēšanā par uzticēšanās ļaunprātīgu izmantošanu, krāpšanā organizēta grupā, viltošanā un viltotu dokumentu izmantošanā, slēptā darbā, ko veic slēpti darbinieki, saistībā ar asistentu nodarbināšanas noteikumiem,

| — | pēc Jean-François Jalkh, kurš aizstāja Dominique Bilde, uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 9. panta 6. punktu, |
| --- | --- |

—

pēc Jean-François Jalkh, kurš aizstāja Dominique Bilde, uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 9. panta 6. punktu,

| — | ņemot vērā 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. un 21. oktobra, 2010. gada 19. marta, 2011. gada 6. septembra un 2013. gada 17. janvāra spriedumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. un 21. oktobra, 2010. gada 19. marta, 2011. gada 6. septembra un 2013. gada 17. janvāra spriedumu (1),

| — | ņemot vērā Francijas Republikas Konstitūcijas 26. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Francijas Republikas Konstitūcijas 26. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 5. panta 2. punktu, 6. panta 1. punktu un 9. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 5. panta 2. punktu, 6. panta 1. punktu un 9. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0166/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0166/2019),

| A. | tā kā Parīzes reģionālās tiesas izmeklēšanas tiesneši ir pieprasījuši atcelt Dominique Bilde deputātes imunitāti, lai nopratinātu viņu saistībā ar inkriminētajiem noziedzīgiem nodarījumiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā Parīzes reģionālās tiesas izmeklēšanas tiesneši ir pieprasījuši atcelt Dominique Bilde deputātes imunitāti, lai nopratinātu viņu saistībā ar inkriminētajiem noziedzīgiem nodarījumiem;

| B. | tā kā pieprasījums atcelt Dominique Bilde imunitāti attiecas uz iespējamiem nodarījumiem, kas izpaužas uzticēšanās ļaunprātīgā izmantošanā, noklusēšanā par uzticēšanās ļaunprātīgu izmantošanu, krāpšanā organizēta grupā, viltošanā un viltotu dokumentu izmantošanā, slēptā darbā, ko veic slēpti darbinieki, attiecībā uz partijas Front National Eiropas Parlamenta deputātu palīgu nodarbinātības nosacījumiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā pieprasījums atcelt Dominique Bilde imunitāti attiecas uz iespējamiem nodarījumiem, kas izpaužas uzticēšanās ļaunprātīgā izmantošanā, noklusēšanā par uzticēšanās ļaunprātīgu izmantošanu, krāpšanā organizēta grupā, viltošanā un viltotu dokumentu izmantošanā, slēptā darbā, ko veic slēpti darbinieki, attiecībā uz partijas Front National Eiropas Parlamenta deputātu palīgu nodarbinātības nosacījumiem;

| C. | tā kā izmeklēšana tiesu iestādēs tika uzsākta 2016. gada 5. decembrī pēc iepriekšējās izmeklēšanas, kuru uzsāka 2015. gada 9. martā pēc toreizējā Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja paustajām apsūdzībām attiecībā uz dažiem Eiropas Parlamenta deputātu palīgiem, kas ir saistīti ar partiju Front National, |
| --- | --- |

C.

tā kā izmeklēšana tiesu iestādēs tika uzsākta 2016. gada 5. decembrī pēc iepriekšējās izmeklēšanas, kuru uzsāka 2015. gada 9. martā pēc toreizējā Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja paustajām apsūdzībām attiecībā uz dažiem Eiropas Parlamenta deputātu palīgiem, kas ir saistīti ar partiju Front National,

| D. | tā kā 2016. gada februārī, veicot kratīšanu partijas Front National mītnēs, partijas Front National kasiera birojā tika izņemti virkne dokumentu, no kuriem varēja secināt par šīs partijas vēlmi panākt “ietaupījumus”, balstoties uz to, ka Eiropas Parlaments izmaksā algas šīs partijas darbiniekiem kā Parlamenta deputātu palīgiem; tā kā šajā izmeklēšanas posmā atklājās, ka astoņi deputātu palīgi faktiski neveica nevienu parlamentārās palīdzības darbu vai tas veidoja tikai ļoti nelielu daļu no viņu vispārējiem darba pienākumiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2016. gada februārī, veicot kratīšanu partijas Front National mītnēs, partijas Front National kasiera birojā tika izņemti virkne dokumentu, no kuriem varēja secināt par šīs partijas vēlmi panākt “ietaupījumus”, balstoties uz to, ka Eiropas Parlaments izmaksā algas šīs partijas darbiniekiem kā Parlamenta deputātu palīgiem; tā kā šajā izmeklēšanas posmā atklājās, ka astoņi deputātu palīgi faktiski neveica nevienu parlamentārās palīdzības darbu vai tas veidoja tikai ļoti nelielu daļu no viņu vispārējiem darba pienākumiem;

| E. | tā kā ir izrādījies, ka Dominique Bilde pilnas slodzes deputāta palīgs no 2014. gada 1. oktobra līdz 2015. gada 31. jūlijam bija viens no palīgiem, kas faktiski neveica nevienu parlamentārās palīdzības darbu; tā kā 2015. gada februārī publicētajā partijas Front National štatu sarakstā Dominique Bilde parlamenta deputātes palīga amata nosaukums bija “valsts plānošanas darbinieks”, un viņš strādāja Politikas uzraudzības un plānošanas nodaļā cita Eiropas Parlamenta deputāta pakļautībā; tā kā viņa deputāta palīga darba līgumam sekoja divi darba līgumi saistībā ar partijas Front National darbību laikposmā no 2015. gada augusta līdz 2016. gada 31. decembrim; tā kā laikposmā, uz kuru tika noslēgts viņa deputāta palīga darba līgums, viņš veica arī šādus pienākumus: organizācijas Collectif Marianne ģenerālsekretārs, organizācijas Collectif Mer et Francophonie ģenerālsekretārs un kandidāts 2015. gada marta pašvaldību vēlēšanās Dū [Doubs] departamentā; |
| --- | --- |

E.

tā kā ir izrādījies, ka Dominique Bilde pilnas slodzes deputāta palīgs no 2014. gada 1. oktobra līdz 2015. gada 31. jūlijam bija viens no palīgiem, kas faktiski neveica nevienu parlamentārās palīdzības darbu; tā kā 2015. gada februārī publicētajā partijas Front National štatu sarakstā Dominique Bilde parlamenta deputātes palīga amata nosaukums bija “valsts plānošanas darbinieks”, un viņš strādāja Politikas uzraudzības un plānošanas nodaļā cita Eiropas Parlamenta deputāta pakļautībā; tā kā viņa deputāta palīga darba līgumam sekoja divi darba līgumi saistībā ar partijas Front National darbību laikposmā no 2015. gada augusta līdz 2016. gada 31. decembrim; tā kā laikposmā, uz kuru tika noslēgts viņa deputāta palīga darba līgums, viņš veica arī šādus pienākumus: organizācijas Collectif Marianne ģenerālsekretārs, organizācijas Collectif Mer et Francophonie ģenerālsekretārs un kandidāts 2015. gada marta pašvaldību vēlēšanās Dū [Doubs] departamentā;

| F. | tā kā Eiropas Parlaments apturēja ar Dominique Bilde deputāta palīga darba līgumu saistītos parlamentārās palīdzības izdevumu maksājumus; |
| --- | --- |

F.

tā kā Eiropas Parlaments apturēja ar Dominique Bilde deputāta palīga darba līgumu saistītos parlamentārās palīdzības izdevumu maksājumus;

| G. | tā kā izmeklēšanas tiesneši uzskata, ka ir nepieciešams nopratināt Dominique Bilde; |
| --- | --- |

G.

tā kā izmeklēšanas tiesneši uzskata, ka ir nepieciešams nopratināt Dominique Bilde;

| H. | tā kā Dominique Bilde atteicās atbildēt uz izmeklētāju uzdotajiem jautājumiem, kad viņa tika nopratināta 2017. gada augustā, un, atsaucoties uz savu parlamentāro imunitāti, atteicās ierasties uz nopratināšanu pie izmeklēšanas tiesnešiem, kura bija paredzēta, lai sagatavotu tiesas sēdi apsūdzībā pret viņu par uzticēšanās ļaunprātīgu izmantošanu, kas bija paredzēta 2017. gada 24. novembrī; |
| --- | --- |

H.

tā kā Dominique Bilde atteicās atbildēt uz izmeklētāju uzdotajiem jautājumiem, kad viņa tika nopratināta 2017. gada augustā, un, atsaucoties uz savu parlamentāro imunitāti, atteicās ierasties uz nopratināšanu pie izmeklēšanas tiesnešiem, kura bija paredzēta, lai sagatavotu tiesas sēdi apsūdzībā pret viņu par uzticēšanās ļaunprātīgu izmantošanu, kas bija paredzēta 2017. gada 24. novembrī;

| I. | tā kā, lai veiktu Dominique Bilde nopratināšanu saistībā ar apsūdzībām, kas izvirzītas pret viņu, kompetentā iestāde ir iesniegusi pieteikumu par viņas imunitātes atcelšanu; |
| --- | --- |

I.

tā kā, lai veiktu Dominique Bilde nopratināšanu saistībā ar apsūdzībām, kas izvirzītas pret viņu, kompetentā iestāde ir iesniegusi pieteikumu par viņas imunitātes atcelšanu;

| J. | tā kā saskaņā ar 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu Eiropas Parlamenta locekļiem savā valstī ir tāda pati imunitāte, kādu piešķir attiecīgās valsts parlamenta locekļiem; |
| --- | --- |

J.

tā kā saskaņā ar 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu Eiropas Parlamenta locekļiem savā valstī ir tāda pati imunitāte, kādu piešķir attiecīgās valsts parlamenta locekļiem;

| K. | tā kā Francijas Konstitūcijas 26. pantā ir noteikts: “Nevienu deputātu, kurš ir izdarījis noziedzīgu nodarījumu vai citu nozīmīgu pārkāpumu, nedrīkst nedz apcietināt, nedz viņam piemērot citus drošības līdzekļus, kas paredz brīvības atņemšanu vai ierobežošanu, ja nav saņemta tās palātas prezidija atļauja, kuras deputāts viņš ir. Šāda atļauja nav vajadzīga gadījumos, kad deputāts tiek aizturēts smaga nozieguma vai cita nozīmīga pārkāpuma izdarīšanas brīdī un vietā (flagrante delicto) vai kad spēkā ir stājies galīgs, notiesājošs spriedums”; |
| --- | --- |

K.

tā kā Francijas Konstitūcijas 26. pantā ir noteikts: “Nevienu deputātu, kurš ir izdarījis noziedzīgu nodarījumu vai citu nozīmīgu pārkāpumu, nedrīkst nedz apcietināt, nedz viņam piemērot citus drošības līdzekļus, kas paredz brīvības atņemšanu vai ierobežošanu, ja nav saņemta tās palātas prezidija atļauja, kuras deputāts viņš ir. Šāda atļauja nav vajadzīga gadījumos, kad deputāts tiek aizturēts smaga nozieguma vai cita nozīmīga pārkāpuma izdarīšanas brīdī un vietā (flagrante delicto) vai kad spēkā ir stājies galīgs, notiesājošs spriedums”;

| L. | tā kā nav nekādu pierādījumu un iemeslu aizdomām par fumus persecutionis; |
| --- | --- |

L.

tā kā nav nekādu pierādījumu un iemeslu aizdomām par fumus persecutionis;

| 1. | nolemj atcelt Dominique Bilde imunitāti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu nekavējoties nosūtīt Francijas Republikas Tieslietu ministram un Dominique Bilde. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Tiesas 1964. gada 12. maija spriedums, Wagner/Fohrmann un Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; Tiesas 1986. gada 10. jūlija spriedums, Wybot/Faure u. c., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; Vispārējās tiesas 2008. gada 15. oktobra spriedums, Mote/Parlaments, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; Tiesas 2008. gada 21. oktobra spriedumi, Marra/De Gregorio un Clemente, C-200/07 un C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; Tiesas 2010. gada 19. marta spriedums, Gollnisch/Parlaments, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; Tiesas 2011. gada 6. septembra spriedums, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; Vispārējās tiesas 2013. gada 17. janvāra spriedums, Gollnisch/Parlaments, T-346/11 un T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

Trešdiena, 2019. gada 13. marta

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/170 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/170

---

P8_TA(2019)0164

Nespēja komitejā nodrošināt vairākumu juridiski saistoša akta priekšlikumam (Reglamenta 171. panta 1. punkta pirmās daļas b) punkta interpretācija)

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta lēmums par nespēju komitejā nodrošināt vairākumu juridiski saistoša akta priekšlikumam (Reglamenta 171. panta 1. punkta pirmās daļas b) punkta interpretācija) (2019/2011(REG))

(2021/C 23/29)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Konstitucionālo lietu komitejas priekšsēdētāja 2019. gada 7. marta vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konstitucionālo lietu komitejas priekšsēdētāja 2019. gada 7. marta vēstuli,

| — | ņemot vērā Reglamenta 226. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 226. pantu,

| 1. | nolemj piemērot šādu Reglamenta 171. panta 1. punkta pirmās daļas b) punkta interpretāciju: |
| --- | --- |

1.

“Ja juridiski saistoša akta priekšlikums, kas var būt grozīts vai negrozīts, neiegūst komitejā nodoto balsu vairākumu, tad komiteja ierosina Parlamentam attiecīgo aktu noraidīt.”

| 2. | uzdod priekšsēdētājam informatīvos nolūkos nosūtīt šo lēmumu Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2019. gada 12. marta

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/171 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/171

---

P8_TA(2019)0138

Parlamenta Reglamenta 159. panta piemērošanas pagarināšana līdz Parlamenta devītā sasaukuma beigām

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta lēmums par Parlamenta Reglamenta 159. panta piemērošanas pagarināšanu līdz Parlamenta devītā sasaukuma perioda beigām (2019/2545(RSO))

(2021/C 23/30)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 342. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 342. pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 1958. gada 15. aprīļa Regulu Nr. 1, ar ko nosaka Eiropas Ekonomikas kopienā lietojamās valodas (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1958. gada 15. aprīļa Regulu Nr. 1, ar ko nosaka Eiropas Ekonomikas kopienā lietojamās valodas (1),

| — | ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 920/2005 (2) un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 2015/2264 (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 920/2005 (2) un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 2015/2264 (3),

| — | ņemot vērā Prezidija 2014. gada 16. jūnijā pieņemto Rīcības kodeksu attiecībā uz daudzvalodību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Prezidija 2014. gada 16. jūnijā pieņemto Rīcības kodeksu attiecībā uz daudzvalodību,

| — | ņemot vērā 2014. gada 26. februāra lēmumu (4), ar ko pagarina Parlamenta Reglamenta 159. panta piemērošanu līdz Parlamenta astotā sasaukuma beigām, un no tā izrietošos Prezidija lēmumus, ar kuriem līdz šā sasaukuma beigām pagarina atkāpes no Reglamenta 158. panta piemērošanas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 26. februāra lēmumu (4), ar ko pagarina Parlamenta Reglamenta 159. panta piemērošanu līdz Parlamenta astotā sasaukuma beigām, un no tā izrietošos Prezidija lēmumus, ar kuriem līdz šā sasaukuma beigām pagarina atkāpes no Reglamenta 158. panta piemērošanas,

| — | ņemot vērā Reglamenta 158. un 159. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 158. un 159. pantu,

| A. | tā kā atbilstoši Reglamenta 158. pantam visi Parlamenta dokumenti ir jāsagatavo oficiālajās valodās un visiem deputātiem ir tiesības izteikties viņu izraudzītajā oficiālajā valodā ar mutisko tulkojumu pārējās oficiālajās valodās; |
| --- | --- |

A.

tā kā atbilstoši Reglamenta 158. pantam visi Parlamenta dokumenti ir jāsagatavo oficiālajās valodās un visiem deputātiem ir tiesības izteikties viņu izraudzītajā oficiālajā valodā ar mutisko tulkojumu pārējās oficiālajās valodās;

| B. | tā kā atbilstoši Reglamenta 159. pantam līdz astotā sasaukuma beigām ir pieļaujamas atkāpes no 158. panta noteikumiem, ja, neraugoties uz atbilstīgi veiktajiem piesardzības pasākumiem, kādai no oficiālajām valodām nav pieejams pietiekams skaits lingvistu; tā kā attiecībā uz katru oficiālo valodu, attiecībā uz kuru ir vajadzīga atkāpe, Prezidijam pēc ģenerālsekretāra priekšlikuma un, pienācīgi ņemot vērā pagaidu kārtību, ko pieņēmusi Padome, pamatojoties uz Līgumiem par tiesību aktu izstrādi, ir pienākums pārliecināties, vai ir izpildīti nosacījumi, un pārskatīt savu lēmumu reizi sešos mēnešos; |
| --- | --- |

B.

tā kā atbilstoši Reglamenta 159. pantam līdz astotā sasaukuma beigām ir pieļaujamas atkāpes no 158. panta noteikumiem, ja, neraugoties uz atbilstīgi veiktajiem piesardzības pasākumiem, kādai no oficiālajām valodām nav pieejams pietiekams skaits lingvistu; tā kā attiecībā uz katru oficiālo valodu, attiecībā uz kuru ir vajadzīga atkāpe, Prezidijam pēc ģenerālsekretāra priekšlikuma un, pienācīgi ņemot vērā pagaidu kārtību, ko pieņēmusi Padome, pamatojoties uz Līgumiem par tiesību aktu izstrādi, ir pienākums pārliecināties, vai ir izpildīti nosacījumi, un pārskatīt savu lēmumu reizi sešos mēnešos;

| C. | tā kā Padomes Regula (EK) Nr. 920/2005 un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 2015/2264 paredz pakāpenisku atkāpes sašaurināšanu attiecībā uz īru valodu un to, ka, ja Padome nepieņem citu regulu, kas paredz pretējo, minētā atkāpe no 2022. gada 1. janvāra vairs nav piemērojama; |
| --- | --- |

C.

tā kā Padomes Regula (EK) Nr. 920/2005 un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 2015/2264 paredz pakāpenisku atkāpes sašaurināšanu attiecībā uz īru valodu un to, ka, ja Padome nepieņem citu regulu, kas paredz pretējo, minētā atkāpe no 2022. gada 1. janvāra vairs nav piemērojama;

| D. | tā kā, neraugoties uz visiem atbilstīgi veiktajiem piesardzības pasākumiem, sagaidāms, ka horvātu, īru un maltiešu valodas tulkojumu nodrošināšanas kapacitāte nebūs pietiekama, lai, sākot ar Parlamenta devīto sasaukumu, šajās valodās sniegtu pilnīgus mutiskās tulkošanas pakalpojumus; |
| --- | --- |

D.

tā kā, neraugoties uz visiem atbilstīgi veiktajiem piesardzības pasākumiem, sagaidāms, ka horvātu, īru un maltiešu valodas tulkojumu nodrošināšanas kapacitāte nebūs pietiekama, lai, sākot ar Parlamenta devīto sasaukumu, šajās valodās sniegtu pilnīgus mutiskās tulkošanas pakalpojumus;

| E. | tā kā, neraugoties uz pastāvīgiem iestāžu centieniem un ievērojamajiem panākumiem, paredzams, ka kvalificētu īru valodas tulkotāju skaits vēl joprojām būs tik ierobežots, ka tuvākajā laikā nebūs iespējams nodrošināt visus tulkojumus šajā valodā saskaņā ar Reglamenta 158. pantu; tā kā saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 920/2005 un Padomes Regulu Nr. (ES, Euratom) 2015/2264 īru valodā ir jāpārtulko aizvien lielāks skaits tiesību aktu, kas samazina iespēju tulkot citus Parlamenta dokumentus šajā valodā; |
| --- | --- |

E.

tā kā, neraugoties uz pastāvīgiem iestāžu centieniem un ievērojamajiem panākumiem, paredzams, ka kvalificētu īru valodas tulkotāju skaits vēl joprojām būs tik ierobežots, ka tuvākajā laikā nebūs iespējams nodrošināt visus tulkojumus šajā valodā saskaņā ar Reglamenta 158. pantu; tā kā saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 920/2005 un Padomes Regulu Nr. (ES, Euratom) 2015/2264 īru valodā ir jāpārtulko aizvien lielāks skaits tiesību aktu, kas samazina iespēju tulkot citus Parlamenta dokumentus šajā valodā;

| F. | tā kā Reglamenta 159. panta 4. punkts paredz, ka, balstoties uz argumentētu Prezidija ieteikumu, Parlamenta sasaukuma beigās Parlaments var nolemt pagarināt minētā panta darbību; |
| --- | --- |

F.

tā kā Reglamenta 159. panta 4. punkts paredz, ka, balstoties uz argumentētu Prezidija ieteikumu, Parlamenta sasaukuma beigās Parlaments var nolemt pagarināt minētā panta darbību;

| G. | tā kā, ņemot vērā iepriekšminēto, Prezidijs ieteica pagarināt Reglamenta 159. panta piemērošanu līdz Parlamenta devītā sasaukuma beigām, |
| --- | --- |

G.

tā kā, ņemot vērā iepriekšminēto, Prezidijs ieteica pagarināt Reglamenta 159. panta piemērošanu līdz Parlamenta devītā sasaukuma beigām,

| 1. | nolemj pagarināt Parlamenta Reglamenta 159. panta piemērošanu līdz Parlamenta devītā sasaukuma beigām; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu informēšanas nolūkā nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OV 17, 6.10.1958., 385. lpp.

(2)  Padomes 2005. gada 13. jūnija Regula (EK) Nr. 920/2005, ar kuru groza 1958. gada 15. aprīļa Regulu Nr. 1, ar ko nosaka Eiropas Ekonomikas kopienā lietojamās valodas, un 1958. gada 15. aprīļa Regulu Nr. 1, ar ko nosaka Eiropas Atomenerģijas kopienā lietojamās valodas, un ar kuru ievieš pagaidu atkāpes no minētajām regulām (OV L 156, 18.6.2005., 3. lpp.).

(3)  Padomes 2015. gada 3. decembra Regula (ES, Euratom) 2015/2264, ar ko pagarina un pakāpeniski atceļ ar Regulu (EK) Nr. 920/2005 ieviestos pagaidu izņēmuma pasākumus attiecībā uz 1958. gada 15. aprīļa Regulu Nr. 1, ar ko nosaka Eiropas Ekonomikas kopienā lietojamās valodas, un 1958. gada 15. aprīļa Regulu Nr. 1, ar ko nosaka Eiropas Atomenerģijas kopienā lietojamās valodas (OV L 322, 8.12.2015., 1. lpp.).

(4)  OV C 285, 29.8.2017., 164. lpp.

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/173 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/173

---

P8_TA(2019)0139

Elektroniska kravu pārvadājumu informācija ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kravu pārvadājumu elektronisku informāciju (COM(2018)0279 – C8-0191/2018 – 2018/0140(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2021/C 23/31)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0279), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0279),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 91. pantu, 100. panta 2. punktu un 192. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0191/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 91. pantu, 100. panta 2. punktu un 192. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0191/2018),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 17. oktobra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 17. oktobra atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A8-0060/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A8-0060/2019),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 62, 15.2.2019., 265. lpp.

---

P8_TC1-COD(2018)0140

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 12. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../... par kravu pārvadājumu elektronisku informāciju

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 91. pantu, 100. panta 2. punktu un 192. panta 1. punktu;

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu;

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem;

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1);

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Kravu pārvadājumu un loģistikas efektivitāte ir būtiska Savienības ekonomikas
  izaugsmei un
  konkurētspējai, iekšējā tirgus darbībai un visu Savienības reģionu sociālajai un ekonomiskajai kohēzijai. [Gr. 1] |
| --- | --- |

(1)

Kravu pārvadājumu un loģistikas efektivitāte ir būtiska Savienības ekonomikas
  izaugsmei un
  konkurētspējai, iekšējā tirgus darbībai un visu Savienības reģionu sociālajai un ekonomiskajai kohēzijai. [Gr. 1]

| (1a) | Šīs regulas mērķis ir samazināt pārvadājumu informācijas apstrādes starp iestādēm izmaksas un uzņēmējiem, uzlabot iestāžu īstenošanas spējas un atbalstīt kravas pārvadājumu un loģistikas digitalizāciju. [Gr. 2] |
| --- | --- |

(1a)

Šīs regulas mērķis ir samazināt pārvadājumu informācijas apstrādes starp iestādēm izmaksas un uzņēmējiem, uzlabot iestāžu īstenošanas spējas un atbalstīt kravas pārvadājumu un loģistikas digitalizāciju. [Gr. 2]

| (2) | Preču aprite ir saistīta ar lielu daudzumu informācijas, kuras apmaiņa uzņēmumu starpā un starp uzņēmumiem un valsts iestādēm joprojām notiek papīra dokumentu formātā. Papīra dokumentu izmantošana rada būtisku administratīvo slogu
  un papildu izmaksas
  loģistikas uzņēmumiem
  un ar tiem saistītajiem uzņēmumiem (piemēram, tirdzniecības un ražošanas uzņēmumiem), jo īpaši MVU, un negatīvi ietekmē vidi
  . [Gr. 3] |
| --- | --- |

(2)

Preču aprite ir saistīta ar lielu daudzumu informācijas, kuras apmaiņa uzņēmumu starpā un starp uzņēmumiem un valsts iestādēm joprojām notiek papīra dokumentu formātā. Papīra dokumentu izmantošana rada būtisku administratīvo slogu
  un papildu izmaksas
  loģistikas uzņēmumiem
  un ar tiem saistītajiem uzņēmumiem (piemēram, tirdzniecības un ražošanas uzņēmumiem), jo īpaši MVU, un negatīvi ietekmē vidi
  . [Gr. 3]

| (2a) | Efektīva un rezultatīva noteikumu izpilde ir priekšnoteikums godīgai konkurencei iekšējā tirgū. Ļoti svarīga ir izpildes procesa turpmāka digitalizācija, lai atbrīvotu izpildes spējas, samazinātu nevajadzīgu administratīvo slogu starptautiskajiem pārvadātājiem un jo īpaši MVU, labāk uzraudzītu augsta riska pārvadātājus un atklātu krāpniecisku praksi. Šāda digitāla jeb “vieda” izpilde nosaka nepieciešamību panākt, lai visa attiecīgā informācija tiktu sagatavota elektroniskā formātā un šādā formātā būtu arī pieejama kompetentajām iestādēm. Tādēļ elektronisko pārvadājumu dokumentu izmantošanai nākotnē būtu jākļūst par normu. Turklāt, lai tiesībaizsardzības amatpersonām, tostarp tām, kuras veic pārbaudes uz ceļa, nodrošinātu skaidru un pilnīgu priekšstatu par pārbaudāmajiem pārvadātājiem, minētajām amatpersonām jābūt tiešai reāllaika piekļuvei visai attiecīgajai informācijai, lai ātrāk un efektīvāk varētu konstatēt pārkāpumus un neatbilstības. [Gr. 4] |
| --- | --- |

(2a)

Efektīva un rezultatīva noteikumu izpilde ir priekšnoteikums godīgai konkurencei iekšējā tirgū. Ļoti svarīga ir izpildes procesa turpmāka digitalizācija, lai atbrīvotu izpildes spējas, samazinātu nevajadzīgu administratīvo slogu starptautiskajiem pārvadātājiem un jo īpaši MVU, labāk uzraudzītu augsta riska pārvadātājus un atklātu krāpniecisku praksi. Šāda digitāla jeb “vieda” izpilde nosaka nepieciešamību panākt, lai visa attiecīgā informācija tiktu sagatavota elektroniskā formātā un šādā formātā būtu arī pieejama kompetentajām iestādēm. Tādēļ elektronisko pārvadājumu dokumentu izmantošanai nākotnē būtu jākļūst par normu. Turklāt, lai tiesībaizsardzības amatpersonām, tostarp tām, kuras veic pārbaudes uz ceļa, nodrošinātu skaidru un pilnīgu priekšstatu par pārbaudāmajiem pārvadātājiem, minētajām amatpersonām jābūt tiešai reāllaika piekļuvei visai attiecīgajai informācijai, lai ātrāk un efektīvāk varētu konstatēt pārkāpumus un neatbilstības. [Gr. 4]

| (3) | Tāda vienota Savienības līmeņa tiesiskā regulējuma trūkums, kas noteiktu pienākumu valsts iestādēm elektroniski pieņemt attiecīgu kravu pārvadājumu informāciju, kura pieprasīta tiesību aktos, ir uzskatāms par galveno cēloni tam, ka nav bijis iespējams vienkāršot procesu un panākt lielāku efektivitāti, ko nodrošinātu pieejamie elektroniskie līdzekļi. Apstāklis, ka valsts iestādes nepieņem informāciju elektroniskā formātā, ne tikai apgrūtina saziņu starp šīm iestādēm un uzņēmumiem, bet netieši kavē arī vienkāršotas elektroniskas saziņas izveidi starp uzņēmumiem visā Savienībā
  un izraisīs administratīvo izmaksu palielināšanos, īpaši MVU
  . [Gr. 5] |
| --- | --- |

(3)

Tāda vienota Savienības līmeņa tiesiskā regulējuma trūkums, kas noteiktu pienākumu valsts iestādēm elektroniski pieņemt attiecīgu kravu pārvadājumu informāciju, kura pieprasīta tiesību aktos, ir uzskatāms par galveno cēloni tam, ka nav bijis iespējams vienkāršot procesu un panākt lielāku efektivitāti, ko nodrošinātu pieejamie elektroniskie līdzekļi. Apstāklis, ka valsts iestādes nepieņem informāciju elektroniskā formātā, ne tikai apgrūtina saziņu starp šīm iestādēm un uzņēmumiem, bet netieši kavē arī vienkāršotas elektroniskas saziņas izveidi starp uzņēmumiem visā Savienībā
  un izraisīs administratīvo izmaksu palielināšanos, īpaši MVU
  . [Gr. 5]

| (4) | Dažas Savienības transporta tiesību normas izvirza pienākumu kompetentajām iestādēm pieņemt digitalizētu informāciju, taču tas neattiecas uz visu attiecīgo Savienības tiesību sistēmu.
  Lai samazinātu administratīvo slogu un padarītu kontroles un pārkāpumu novēršanu efektīvākas, vienmēr
  jārada iespēja izmantot elektroniskus līdzekļus, lai visā Savienības teritorijā iesniegtu iestādēm tiesību aktos noteikto informāciju par kravu pārvadājumiem un attiecībā uz visiem attiecīgajiem transporta operāciju posmiem, kas norit Savienības teritorijā. Turklāt šāda iespēja jāpiemēro attiecībā uz visu tiesību aktos noteikto informāciju visos transporta veidos.
  Dalībvalstīm principā būtu jāakceptē elektroniski transporta dokumenti un bez kavēšanās jāratificē un jāpiemēro e-CMR protokols. Tādēļ iestādēm būtu elektroniski jāsazinās ar attiecīgajiem uzņēmējiem attiecībā uz tiesību aktos noteikto informāciju un jānodrošina, lai viņu pašu dati būtu pieejami digitāli saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem. [Gr. 6] |
| --- | --- |

(4)

Dažas Savienības transporta tiesību normas izvirza pienākumu kompetentajām iestādēm pieņemt digitalizētu informāciju, taču tas neattiecas uz visu attiecīgo Savienības tiesību sistēmu.
  Lai samazinātu administratīvo slogu un padarītu kontroles un pārkāpumu novēršanu efektīvākas, vienmēr
  jārada iespēja izmantot elektroniskus līdzekļus, lai visā Savienības teritorijā iesniegtu iestādēm tiesību aktos noteikto informāciju par kravu pārvadājumiem un attiecībā uz visiem attiecīgajiem transporta operāciju posmiem, kas norit Savienības teritorijā. Turklāt šāda iespēja jāpiemēro attiecībā uz visu tiesību aktos noteikto informāciju visos transporta veidos.
  Dalībvalstīm principā būtu jāakceptē elektroniski transporta dokumenti un bez kavēšanās jāratificē un jāpiemēro e-CMR protokols. Tādēļ iestādēm būtu elektroniski jāsazinās ar attiecīgajiem uzņēmējiem attiecībā uz tiesību aktos noteikto informāciju un jānodrošina, lai viņu pašu dati būtu pieejami digitāli saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem. [Gr. 6]

| (5) | Tādējādi jānosaka pienākums dalībvalstu iestādēm pieņemt elektroniski iesniegtu informāciju visos gadījumos, kad uzņēmējiem jāiesniedz kāda informācija, lai pierādītu atbilstību prasībām, kas noteiktas ar Līguma Trešās daļas VI sadaļu vai, ņemot vērā situāciju līdzību, ar Savienības tiesību aktiem par atkritumu sūtījumiem. Tas pats attiektos uz gadījumiem, kad dalībvalstu tiesību aktos, kas reglamentē jautājumus, kuri ietilpst Līguma Trešās daļas VI sadaļas jomā, prasīts iesniegt tiesību aktos noteikto informāciju, kas pilnīgi vai daļēji ir identiska informācijai, kura jāiesniedz saskaņā ar minētajiem Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(5)

Tādējādi jānosaka pienākums dalībvalstu iestādēm pieņemt elektroniski iesniegtu informāciju visos gadījumos, kad uzņēmējiem jāiesniedz kāda informācija, lai pierādītu atbilstību prasībām, kas noteiktas ar Līguma Trešās daļas VI sadaļu vai, ņemot vērā situāciju līdzību, ar Savienības tiesību aktiem par atkritumu sūtījumiem. Tas pats attiektos uz gadījumiem, kad dalībvalstu tiesību aktos, kas reglamentē jautājumus, kuri ietilpst Līguma Trešās daļas VI sadaļas jomā, prasīts iesniegt tiesību aktos noteikto informāciju, kas pilnīgi vai daļēji ir identiska informācijai, kura jāiesniedz saskaņā ar minētajiem Savienības tiesību aktiem.

| (5a) | Lai samazinātu administratīvo slogu un atbrīvotu izpildes spējas, kas pašlaik ir nepietiekamas, no uzņēmējiem būtu jāpieprasa elektroniski sniegt tiesību aktos noteikto informāciju dalībvalstu kompetentajām iestādēm, un dalībvalstu kompetentajām iestādēm būtu elektroniski jāsazinās ar attiecīgajiem uzņēmējiem par tiesību aktos noteiktās informācijas sniegšanu. [Gr. 7] |
| --- | --- |

(5a)

Lai samazinātu administratīvo slogu un atbrīvotu izpildes spējas, kas pašlaik ir nepietiekamas, no uzņēmējiem būtu jāpieprasa elektroniski sniegt tiesību aktos noteikto informāciju dalībvalstu kompetentajām iestādēm, un dalībvalstu kompetentajām iestādēm būtu elektroniski jāsazinās ar attiecīgajiem uzņēmējiem par tiesību aktos noteiktās informācijas sniegšanu. [Gr. 7]

| (6) | Tā kā šīs regulas nolūks ir tikai atvieglot
  un mudināt
  informācijas iesniegšanu,

  apmaiņu starp uzņēmējiem un pārvaldes struktūrām
  , jo īpaši elektroniskā veidā, tā nedrīkst ietekmēt Savienības vai valstu tiesību normas, kas paredz tiesību aktos noteiktās informācijas saturu, jo īpaši tā nedrīkst izvirzīt nekādas prasības papildus tiesību aktos noteiktajām informācijas prasībām. Lai gan

  Tā kā
  šīs regulas nolūks ir nodrošināt atbilstību tiesību aktos noteiktās informācijas prasībām, izmantojot elektroniskos līdzekļus, nevis papīra dokumentus,
  to pieņemot, būtu jāpadara iespējama Eiropas platformu izstrāde, lai apmainītos ar informāciju un šo informāciju vieglāk varētu sniegt.
  Tā nedrīkst citādi ietekmēt attiecīgos Savienības noteikumus par prasībām attiecībā uz dokumentiem, kas jāizmanto attiecīgās informācijas strukturēšanai. Šī regula neietekmē arī tos Savienības tiesību aktu noteikumus par atkritumu sūtījumiem, kuros ir procedūras prasības attiecībā uz sūtījumiem. Šī regula nedrīkst arī skart prasības par ziņošanas pienākumiem, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013 (3) vai saskaņā ar to pieņemtajos īstenošanas vai deleģētajos aktos.
  Tomēr Komisijai būtu jāizvērtē, vai noteikumi par tiesību aktos noteiktās informācijas prasību saturu attiecībā uz preču pārvadājumiem Savienības teritorijā ir jāpielāgo, lai uzlabotu kompetento iestāžu īstenošanas spējas. [Gr. 8] |
| --- | --- |

(6)

Tā kā šīs regulas nolūks ir tikai atvieglot
  un mudināt
  informācijas iesniegšanu,

  apmaiņu starp uzņēmējiem un pārvaldes struktūrām
  , jo īpaši elektroniskā veidā, tā nedrīkst ietekmēt Savienības vai valstu tiesību normas, kas paredz tiesību aktos noteiktās informācijas saturu, jo īpaši tā nedrīkst izvirzīt nekādas prasības papildus tiesību aktos noteiktajām informācijas prasībām. Lai gan

  Tā kā
  šīs regulas nolūks ir nodrošināt atbilstību tiesību aktos noteiktās informācijas prasībām, izmantojot elektroniskos līdzekļus, nevis papīra dokumentus,
  to pieņemot, būtu jāpadara iespējama Eiropas platformu izstrāde, lai apmainītos ar informāciju un šo informāciju vieglāk varētu sniegt.
  Tā nedrīkst citādi ietekmēt attiecīgos Savienības noteikumus par prasībām attiecībā uz dokumentiem, kas jāizmanto attiecīgās informācijas strukturēšanai. Šī regula neietekmē arī tos Savienības tiesību aktu noteikumus par atkritumu sūtījumiem, kuros ir procedūras prasības attiecībā uz sūtījumiem. Šī regula nedrīkst arī skart prasības par ziņošanas pienākumiem, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013 (3) vai saskaņā ar to pieņemtajos īstenošanas vai deleģētajos aktos.
  Tomēr Komisijai būtu jāizvērtē, vai noteikumi par tiesību aktos noteiktās informācijas prasību saturu attiecībā uz preču pārvadājumiem Savienības teritorijā ir jāpielāgo, lai uzlabotu kompetento iestāžu īstenošanas spējas. [Gr. 8]

| (7) | Elektronisko līdzekļu izmantošana informācijas apmaiņai saskaņā ar šo regulu jāorganizē tā, lai nodrošinātu sensitīvas komerciālās informācijas drošību un ievērotu tās konfidencialitāti. |
| --- | --- |

(7)

Elektronisko līdzekļu izmantošana informācijas apmaiņai saskaņā ar šo regulu jāorganizē tā, lai nodrošinātu sensitīvas komerciālās informācijas drošību un ievērotu tās konfidencialitāti.

| (8) | Lai uzņēmēji varētu elektroniski iesniegt attiecīgo informāciju vienādā veidā visās dalībvalstīs, jāizmanto kopīgas specifikācijas, kas jāpieņem Komisijai. Šīm specifikācijām jānodrošina datu savstarpēja izmantojamība attiecībā uz dažādiem datu kopumiem un to apakškopām, kas saistītas ar attiecīgo tiesību aktos noteikto informāciju, un jānosaka kopīgas procedūras un sīki izstrādāti noteikumi attiecībā uz kompetento iestāžu piekļuvi minētai informācijai un tās apstrādi. |
| --- | --- |

(8)

Lai uzņēmēji varētu elektroniski iesniegt attiecīgo informāciju vienādā veidā visās dalībvalstīs, jāizmanto kopīgas specifikācijas, kas jāpieņem Komisijai. Šīm specifikācijām jānodrošina datu savstarpēja izmantojamība attiecībā uz dažādiem datu kopumiem un to apakškopām, kas saistītas ar attiecīgo tiesību aktos noteikto informāciju, un jānosaka kopīgas procedūras un sīki izstrādāti noteikumi attiecībā uz kompetento iestāžu piekļuvi minētai informācijai un tās apstrādi.

| (9) | Izstrādājot minētās specifikācijas, pienācīgi jāņem vērā attiecīgās datu apmaiņas specifikācijas, kas paredzētas attiecīgos Savienības tiesību aktos, kā arī attiecīgos ES un starptautiskajos standartos par multimodālu datu apmaiņu,
  kā arī Vispārīgās datu aizsardzības regulas noteikumi. Būtu jāņem vērā uzņēmēju veiktie ieguldījumi
  un
  tādēļ jau pastāvošie nozarei raksturīgie datu modeļi, kā arī
  principi un ieteikumi, kuri sniegti Eiropas sadarbspējas satvarā (4), kas paredz veidu, kā sniedzami digitālie Eiropas sabiedriskie pakalpojumi, par kuriem kopīgi vienojušās dalībvalstis
  . Turklāt ir svarīgi, lai minēto specifikāciju izstrādē un sagatavošanā pienācīgi tiktu iesaistītas visas ieinteresētās personas
  . Pienācīgi jānodrošina arī tas, lai šīs specifikācijas paliktu tehnoloģiski neitrālas un atvērtas novatoriskām tehnoloģijām. [Gr. 9] |
| --- | --- |

(9)

Izstrādājot minētās specifikācijas, pienācīgi jāņem vērā attiecīgās datu apmaiņas specifikācijas, kas paredzētas attiecīgos Savienības tiesību aktos, kā arī attiecīgos ES un starptautiskajos standartos par multimodālu datu apmaiņu,
  kā arī Vispārīgās datu aizsardzības regulas noteikumi. Būtu jāņem vērā uzņēmēju veiktie ieguldījumi
  un
  tādēļ jau pastāvošie nozarei raksturīgie datu modeļi, kā arī
  principi un ieteikumi, kuri sniegti Eiropas sadarbspējas satvarā (4), kas paredz veidu, kā sniedzami digitālie Eiropas sabiedriskie pakalpojumi, par kuriem kopīgi vienojušās dalībvalstis
  . Turklāt ir svarīgi, lai minēto specifikāciju izstrādē un sagatavošanā pienācīgi tiktu iesaistītas visas ieinteresētās personas
  . Pienācīgi jānodrošina arī tas, lai šīs specifikācijas paliktu tehnoloģiski neitrālas un atvērtas novatoriskām tehnoloģijām. [Gr. 9]

| (10) | Šajā regulā jānosaka darbības prasības, kas piemērojamas platformām (eFTI platformām), kuru pamatā ir informācijas un sakaru tehnoloģijas un kuras uzņēmēji var izmantot, lai iesniegtu kompetentajām iestādēm tiesību aktos noteikto kravu pārvadājumu informāciju elektroniskā formātā (eFTI). Jāizstrādā arī nosacījumi trešo personu eFTI platformu pakalpojumu sniedzējiem (eFTI pakalpojumu sniedzējiem). |
| --- | --- |

(10)

Šajā regulā jānosaka darbības prasības, kas piemērojamas platformām (eFTI platformām), kuru pamatā ir informācijas un sakaru tehnoloģijas un kuras uzņēmēji var izmantot, lai iesniegtu kompetentajām iestādēm tiesību aktos noteikto kravu pārvadājumu informāciju elektroniskā formātā (eFTI). Jāizstrādā arī nosacījumi trešo personu eFTI platformu pakalpojumu sniedzējiem (eFTI pakalpojumu sniedzējiem).

| (11) | Lai nostiprinātu dalībvalstu iestāžu un uzņēmēju uzticību eFTI platformu un eFTI pakalpojumu sniedzēju atbilstībai šīm prasībām, dalībvalstu kompetentajām iestādēm jāizveido sertificēšanas sistēma, kuras pamatā būtu akreditācija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 765/2008 (5).
  Salīdzinoši ilgā īstenošanas perioda dēļ Komisijai būtu jāizvērtē, vai tehnoloģijas, piemēram, blokķēžu tehnoloģija, varētu nodrošināt rezultātu, kas ir līdzīgs sertificēšanas sistēmas sniegtajiem rezultātiem, un vienlaikus būtiski samazināt izmaksas uzņēmējiem un dalībvalstīm. [Gr. 10] |
| --- | --- |

(11)

Lai nostiprinātu dalībvalstu iestāžu un uzņēmēju uzticību eFTI platformu un eFTI pakalpojumu sniedzēju atbilstībai šīm prasībām, dalībvalstu kompetentajām iestādēm jāizveido sertificēšanas sistēma, kuras pamatā būtu akreditācija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 765/2008 (5).
  Salīdzinoši ilgā īstenošanas perioda dēļ Komisijai būtu jāizvērtē, vai tehnoloģijas, piemēram, blokķēžu tehnoloģija, varētu nodrošināt rezultātu, kas ir līdzīgs sertificēšanas sistēmas sniegtajiem rezultātiem, un vienlaikus būtiski samazināt izmaksas uzņēmējiem un dalībvalstīm. [Gr. 10]

| (12) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus, kas jāievēro, īstenojot pienākumu pieņemt tiesību aktos noteikto informāciju, kura iesniegta elektroniskā formātā saskaņā ar šo regulu, Komisijai jāpiešķir īstenošanas pilnvaras. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (6). [Gr. 11] |
| --- | --- |

(12)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus, kas jāievēro, īstenojot pienākumu pieņemt tiesību aktos noteikto informāciju, kura iesniegta elektroniskā formātā saskaņā ar šo regulu, Komisijai jāpiešķir īstenošanas pilnvaras. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (6). [Gr. 11]

| (13) | Proti, Komisijai jāpiešķir īstenošanas pilnvaras, lai izveidotu kopīgu datu kopumu un tā apakškopas saistībā ar attiecīgajām tiesību aktos noteiktajām informācijas prasībām, uz kurām attiecas šī regula, kā arī sīki izstrādātu kopīgas procedūras un noteikumus par kompetento iestāžu piekļuvi minētai informācijai un tās apstrādi, ja attiecīgie uzņēmēji iesniedz to elektroniski, tostarp sīki izstrādātus noteikumus un tehniskās specifikācijas.
  [Gr. 12] |
| --- | --- |

(13)

Proti, Komisijai jāpiešķir īstenošanas pilnvaras, lai izveidotu kopīgu datu kopumu un tā apakškopas saistībā ar attiecīgajām tiesību aktos noteiktajām informācijas prasībām, uz kurām attiecas šī regula, kā arī sīki izstrādātu kopīgas procedūras un noteikumus par kompetento iestāžu piekļuvi minētai informācijai un tās apstrādi, ja attiecīgie uzņēmēji iesniedz to elektroniski, tostarp sīki izstrādātus noteikumus un tehniskās specifikācijas.
  [Gr. 12]

| (14) | Komisijai jāpiešķir īstenošanas pilnvaras arī tādēļ, lai tā sīki izstrādātu noteikumus prasību īstenošanai attiecībā uz

  eFTI

  platformām un

  eFTI

  pakalpojumu sniedzējiem.
  [Gr. 13] |
| --- | --- |

(14)

Komisijai jāpiešķir īstenošanas pilnvaras arī tādēļ, lai tā sīki izstrādātu noteikumus prasību īstenošanai attiecībā uz

  eFTI

  platformām un

  eFTI

  pakalpojumu sniedzējiem.
  [Gr. 13]

| (15) | Lai nodrošinātu šīs regulas pareizu piemērošanu, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu:






  — | grozīt I pielikuma B daļu, lai iekļautu sarakstus ar dalībvalstu tiesību aktos noteiktajām informācijas prasībām, kuras dalībvalstis paziņo Komisijai saskaņā ar šo regulu; |
| --- | --- | --- |

(15)

Lai nodrošinātu šīs regulas pareizu piemērošanu, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu:

—

grozīt I pielikuma B daļu, lai iekļautu sarakstus ar dalībvalstu tiesību aktos noteiktajām informācijas prasībām, kuras dalībvalstis paziņo Komisijai saskaņā ar šo regulu;

| — | grozīt I pielikuma A daļu, lai ņemtu vērā jebkurus Komisijas pieņemtos deleģētos vai īstenošanas aktus, kas nosaka jaunas Savienības līmeņa tiesību aktos noteiktās informācijas prasības saistībā ar preču pārvadāšanu; |
| --- | --- |

—

grozīt I pielikuma A daļu, lai ņemtu vērā jebkurus Komisijas pieņemtos deleģētos vai īstenošanas aktus, kas nosaka jaunas Savienības līmeņa tiesību aktos noteiktās informācijas prasības saistībā ar preču pārvadāšanu;

| — | grozīt I pielikuma B daļu, lai iekļautu jebkuru jaunu attiecīgā valsts tiesību akta prasību, kas ievieš izmaiņas valsts tiesību aktos noteiktajās informācijas prasībās vai nosaka jaunas būtiskas informācijas prasības, kuras ietilpst šīs regulas jomā un kuras dalībvalstis paziņo Komisijai saskaņā ar šo regulu; |
| --- | --- |

—

grozīt I pielikuma B daļu, lai iekļautu jebkuru jaunu attiecīgā valsts tiesību akta prasību, kas ievieš izmaiņas valsts tiesību aktos noteiktajās informācijas prasībās vai nosaka jaunas būtiskas informācijas prasības, kuras ietilpst šīs regulas jomā un kuras dalībvalstis paziņo Komisijai saskaņā ar šo regulu;

| — | papildināt noteiktus tehniskus šīs regulas aspektus, proti, attiecībā uz eFTI platformu un eFTI pakalpojumu sniedzēju sertificēšanas noteikumiem; |
| --- | --- |

—

papildināt noteiktus tehniskus šīs regulas aspektus, proti, attiecībā uz eFTI platformu un eFTI pakalpojumu sniedzēju sertificēšanas noteikumiem;

| — | noteikt kopīgas procedūras, tehniskās specifikācijas un sīki izstrādātus noteikumus kompetentajām iestādēm saistībā ar piekļuvi attiecīgajai informācijai, uz ko attiecas šī regula, un tās apstrādi, kā arī sīki izstrādātus noteikumus par eFTI platformām un eFTI pakalpojumu sniedzējiem piemērojamo prasību izpildi; [Gr. 14] |
| --- | --- |

—

noteikt kopīgas procedūras, tehniskās specifikācijas un sīki izstrādātus noteikumus kompetentajām iestādēm saistībā ar piekļuvi attiecīgajai informācijai, uz ko attiecas šī regula, un tās apstrādi, kā arī sīki izstrādātus noteikumus par eFTI platformām un eFTI pakalpojumu sniedzējiem piemērojamo prasību izpildi; [Gr. 14]

| (16) | Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (7). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(16)

Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (7). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| (17) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus, proti, nodrošināt vienādu pieeju jautājumā par to, ka dalībvalstu iestādēm jāpieņem kravu pārvadājumu informācija, kas iesniegta elektroniski, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, jo ir npieciešams izstrādāt kopīgas prasības, bet tos minētos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(17)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus, proti, nodrošināt vienādu pieeju jautājumā par to, ka dalībvalstu iestādēm jāpieņem kravu pārvadājumu informācija, kas iesniegta elektroniski, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, jo ir npieciešams izstrādāt kopīgas prasības, bet tos minētos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

| (18) | Kravu pārvadājumu tiesību aktos noteiktās informācijas ietvaros iesniegto personas datu apstrāde ar elektroniskiem līdzekļiem jāveic saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 2016/679 (8). |
| --- | --- |

(18)

Kravu pārvadājumu tiesību aktos noteiktās informācijas ietvaros iesniegto personas datu apstrāde ar elektroniskiem līdzekļiem jāveic saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 2016/679 (8).

| (19) | Komisijai šī regula būtu jāizvērtē. Minētā izvērtējuma vajadzībām būtu jāapkopo informācija un jāizvērtē, vai šā tiesību akta darbības rezultātā tiktu sasniegti izvirzītie mērķi. |
| --- | --- |

(19)

Komisijai šī regula būtu jāizvērtē. Minētā izvērtējuma vajadzībām būtu jāapkopo informācija un jāizvērtē, vai šā tiesību akta darbības rezultātā tiktu sasniegti izvirzītie mērķi.

| (20) | Šo regulu nevar efektīvi piemērot, pirms nav stājušies spēkā tajā paredzētie deleģētie un īstenošanas akti. Tādēļ šī regula būtu jāpiemēro no ... [ierakstīt datumu], lai Komisijai pietiktu laika minēto aktu pieņemšanai. |
| --- | --- |

(20)

Šo regulu nevar efektīvi piemērot, pirms nav stājušies spēkā tajā paredzētie deleģētie un īstenošanas akti. Tādēļ šī regula būtu jāpiemēro no ... [ierakstīt datumu], lai Komisijai pietiktu laika minēto aktu pieņemšanai.

| (20a) | Komisijai nekavējoties būtu jāsāk izstrādāt vajadzīgie deleģētie akti, lai izvairītos no turpmākas kavēšanas un lai nodrošinātu, ka uzņēmējiem un dalībvalstīm ir atvēlēts pietiekami ilgs sagatavošanās laiks. [Gr. 15] |
| --- | --- |

(20a)

Komisijai nekavējoties būtu jāsāk izstrādāt vajadzīgie deleģētie akti, lai izvairītos no turpmākas kavēšanas un lai nodrošinātu, ka uzņēmējiem un dalībvalstīm ir atvēlēts pietiekami ilgs sagatavošanās laiks. [Gr. 15]

| (21) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 45/2001 (9) 28. panta 2. punktu notika apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, kurš [lūgums ievietot datumu] sniedza atzinumu (10), |
| --- | --- |

(21)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 45/2001 (9) 28. panta 2. punktu notika apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, kurš [lūgums ievietot datumu] sniedza atzinumu (10),

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets un joma

1.   Ar šo regulu izveido tiesisko regulējumu tiesību aktos noteiktās informācijas elektroniskai iesniegšanai saistībā ar preču pārvadāšanu Savienības teritorijā
  , tostarp tā savstarpējai izmantojamībai
  . Šajā saistībā regulā: [Gr. 16]

| a) | paredzēti nosacījumi, saskaņā ar kuriem dalībvalstu kompetentajām iestādēm ir jāpieņem tiesību aktos noteiktā informācija, ja attiecīgie uzņēmēji to iesniedz elektroniski; [Gr. 17] |
| --- | --- |

a)

paredzēti nosacījumi, saskaņā ar kuriem dalībvalstu kompetentajām iestādēm ir jāpieņem tiesību aktos noteiktā informācija, ja attiecīgie uzņēmēji to iesniedz elektroniski; [Gr. 17]

| aa) | paredz nosacījumus, saskaņā ar kuriem attiecīgajiem uzņēmējiem elektroniski ir jāsniedz tiesību aktos noteiktā informācija dalībvalstu kompetentajām iestādēm; [Gr. 18] |
| --- | --- |

aa)

paredz nosacījumus, saskaņā ar kuriem attiecīgajiem uzņēmējiem elektroniski ir jāsniedz tiesību aktos noteiktā informācija dalībvalstu kompetentajām iestādēm; [Gr. 18]

| ab) | paredz nosacījumus, saskaņā ar kuriem dalībvalstu kompetentajām iestādēm ir elektroniski jāsazinās ar attiecīgajiem uzņēmējiem attiecībā uz tiesību aktos noteiktās informācijas sniegšanu. [Gr. 19] |
| --- | --- |

ab)

paredz nosacījumus, saskaņā ar kuriem dalībvalstu kompetentajām iestādēm ir elektroniski jāsazinās ar attiecīgajiem uzņēmējiem attiecībā uz tiesību aktos noteiktās informācijas sniegšanu. [Gr. 19]

| b) | paredzēti noteikumi tādu pakalpojumu sniegšanai, kas saistīti ar to, ka attiecīgie uzņēmēji iesniedz elektroniski tiesību aktos noteikto informāciju. |
| --- | --- |

b)

paredzēti noteikumi tādu pakalpojumu sniegšanai, kas saistīti ar to, ka attiecīgie uzņēmēji iesniedz elektroniski tiesību aktos noteikto informāciju.

2.   Šo regulu piemēro attiecībā uz tiesību aktos noteiktajām informācijas prasībām, kas izvirzītas Savienības tiesību aktos, ar kuriem paredz nosacījumus preču pārvadāšanai Savienības teritorijā saskaņā ar Līguma Trešās daļas VI sadaļu vai nosakot atkritumu pārvadāšanas nosacījumus
  un preču transporta tiesību aktos noteiktās informācijas prasības, kuras ir noteiktas starptautiskajās konvencijās, kuras piemēro Savienībā
  . Attiecībā uz atkritumu sūtījumiem šo regulu nepiemēro muitas iestāžu kontrolēm, kā paredzēts piemērojamajos Savienības noteikumos. Savienības tiesību akti, uz kuriem attiecas šī regula un atbilstošās tiesību aktos noteiktās informācijas prasības ir uzskaitītas I pielikuma A daļā. [Gr. 20]

Šo regulu piemēro arī attiecībā uz informācijas prasībām, kas noteiktas dalībvalstu tiesību aktos, kuri attiecas uz jautājumiem, ko reglamentē Līguma Trešās daļas VI sadaļa, un tajā paredz pienākumu iesniegt informāciju, kas pilnīgi vai daļēji ir identiska informācijai, kura jāiesniedz saskaņā ar pirmajā daļā minētajām tiesību aktos noteiktajām informācijas prasībām.

Valsts tiesību akti un atbilstīgās tiesību aktos noteiktās informācijas prasības, kas minētas otrajā daļā, ir uzskaitīti I pielikuma B daļā saskaņā ar procedūru, kas paredzēta 2. panta b) punktā.

3.   Līdz ... [vienu gadu pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas] dalībvalstis paziņo Komisijai valsts tiesību aktu noteikumus un atbilstīgās tiesību aktos noteiktās informācijas prasības, kas minētas 2. punkta otrajā daļā, lai tās iekļautu I pielikuma B daļā. Dalībvalstis arī paziņo Komisijai par jebkuriem jauniem valsts tiesību aktu noteikumiem, ko pieņem pēc tam un kas attiecas uz 2. punkta otro daļu, ja tie ievieš izmaiņas minētajās tiesību aktos noteiktajās informācijas prasībās vai nosaka jaunas būtiskas informācijas prasības, viena mēneša laikā pēc šādu noteikumu pieņemšanas.

2. pants

I pielikuma pielāgošana

Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 13. pantu attiecībā uz I pielikuma grozījumiem, lai

| a) | iekļautu atsauci uz jebkuru Komisijas pieņemtu deleģētu vai īstenošanas aktu, kurā paredz jaunas informācijas prasības saistībā ar Savienības tiesību aktiem, kas reglamentē preču pārvadāšanu saskaņā ar Līguma Trešās daļas VI sadaļu; |
| --- | --- |

a)

iekļautu atsauci uz jebkuru Komisijas pieņemtu deleģētu vai īstenošanas aktu, kurā paredz jaunas informācijas prasības saistībā ar Savienības tiesību aktiem, kas reglamentē preču pārvadāšanu saskaņā ar Līguma Trešās daļas VI sadaļu;

| b) | iekļautu atsauces uz valsts tiesību aktiem un tiesību aktos noteiktām informācijas prasībām, ko dalībvalstis paziņo saskaņā ar 1. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

b)

iekļautu atsauces uz valsts tiesību aktiem un tiesību aktos noteiktām informācijas prasībām, ko dalībvalstis paziņo saskaņā ar 1. panta 3. punktu.

| ba) | iekļauj atsauces uz citiem Savienības tiesību aktiem, kas reglamentē preču pārvadāšanu un kuros ir paredzētas tiesību aktos noteiktās informācijas prasības; [Gr. 21] |
| --- | --- |

ba)

iekļauj atsauces uz citiem Savienības tiesību aktiem, kas reglamentē preču pārvadāšanu un kuros ir paredzētas tiesību aktos noteiktās informācijas prasības; [Gr. 21]

| bb) | iekļauj atsauces uz starptautiskām konvencijām, kuras ir piemērojamas Savienībā un kuras nosaka prasības attiecībā uz tiesību aktos noteikto informāciju tiešā vai netiešā saistībā ar preču pārvadājumiem. [Gr. 22] |
| --- | --- |

bb)

iekļauj atsauces uz starptautiskām konvencijām, kuras ir piemērojamas Savienībā un kuras nosaka prasības attiecībā uz tiesību aktos noteikto informāciju tiešā vai netiešā saistībā ar preču pārvadājumiem. [Gr. 22]

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “tiesību aktos noteiktā informācija” ir informācija, kas attiecas uz kravu pārvadājumiem Savienības teritorijā, tostarp tranzītā, un kas attiecīgajam uzņēmējam jāiesniedz saskaņā ar 1. panta 2. punkta prasībām, lai pierādītu atbilstību attiecīgo tiesību aktu būtiskajām prasībām, neatkarīgi no tā, vai šī informācija ir iesniegta kā dokuments; |
| --- | --- |

1)

“tiesību aktos noteiktā informācija” ir informācija, kas attiecas uz kravu pārvadājumiem Savienības teritorijā, tostarp tranzītā, un kas attiecīgajam uzņēmējam jāiesniedz saskaņā ar 1. panta 2. punkta prasībām, lai pierādītu atbilstību attiecīgo tiesību aktu būtiskajām prasībām, neatkarīgi no tā, vai šī informācija ir iesniegta kā dokuments;

| 2) | “tiesību aktos noteiktās informācijas prasības” ir prasība iesniegt tiesību aktos noteikto informāciju; |
| --- | --- |

2)

“tiesību aktos noteiktās informācijas prasības” ir prasība iesniegt tiesību aktos noteikto informāciju;

| 3) | “elektroniska kravu pārvadājumu informācija”(eFTI) ir jebkurš datu elementu kopums, ko apstrādā elektroniski, lai apmainītos ar tiesību aktos noteikto informāciju starp attiecīgajiem uzņēmējiem un ar kompetentajām valsts iestādēm; |
| --- | --- |

3)

“elektroniska kravu pārvadājumu informācija”(eFTI) ir jebkurš datu elementu kopums, ko apstrādā elektroniski, lai apmainītos ar tiesību aktos noteikto informāciju starp attiecīgajiem uzņēmējiem un ar kompetentajām valsts iestādēm;

| 4) | “apstrāde” ir jebkura ar eFTI datiem veikta darbība vai darbību kopums, izmantojot vai neizmantojot automatizētus līdzekļus, piemēram, vākšana, reģistrācija, organizēšana, strukturēšana, glabāšana, pielāgošana vai pārveidošana, atgūšana, aplūkošana, izmantošana, izpaušana — izmantojot nosūtīšanu, izplatīšanu vai citādi darot pieejamu —, saskaņošana vai kombinēšana, ierobežošana, dzēšana vai iznīcināšana; |
| --- | --- |

4)

“apstrāde” ir jebkura ar eFTI datiem veikta darbība vai darbību kopums, izmantojot vai neizmantojot automatizētus līdzekļus, piemēram, vākšana, reģistrācija, organizēšana, strukturēšana, glabāšana, pielāgošana vai pārveidošana, atgūšana, aplūkošana, izmantošana, izpaušana — izmantojot nosūtīšanu, izplatīšanu vai citādi darot pieejamu —, saskaņošana vai kombinēšana, ierobežošana, dzēšana vai iznīcināšana;

| 5) | “eFTI platforma” ir jebkurš risinājums, kura pamatā ir informācijas un sakaru tehnoloģijas (IST), piemēram, operētājsistēma, darba vide vai datubāze, kas paredzēta izmantošanai, lai apstrādātu eFTI; |
| --- | --- |

5)

“eFTI platforma” ir jebkurš risinājums, kura pamatā ir informācijas un sakaru tehnoloģijas (IST), piemēram, operētājsistēma, darba vide vai datubāze, kas paredzēta izmantošanai, lai apstrādātu eFTI;

| 6) | “eFTI platformas izstrādātājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas izstrādājusi vai iegādājusies eFTI platformu, vai nu lai apstrādātu tiesību aktos noteikto informāciju, kas saistīta ar viņa paša saimniecisko darbību, vai arī lai laistu minēto platformu tirgū; |
| --- | --- |

6)

“eFTI platformas izstrādātājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas izstrādājusi vai iegādājusies eFTI platformu, vai nu lai apstrādātu tiesību aktos noteikto informāciju, kas saistīta ar viņa paša saimniecisko darbību, vai arī lai laistu minēto platformu tirgū;

| 7) | “eFTI pakalpojums” ir pakalpojums, kas sastāv tikai no eFTI apstrādes, izmantojot eFTI platformu, vai arī no tās apvienojuma ar citiem IST risinājumiem, tostarp citām eFTI platformām; |
| --- | --- |

7)

“eFTI pakalpojums” ir pakalpojums, kas sastāv tikai no eFTI apstrādes, izmantojot eFTI platformu, vai arī no tās apvienojuma ar citiem IST risinājumiem, tostarp citām eFTI platformām;

| 8) | “eFTI pakalpojumu sniedzējs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas sniedz eFTI pakalpojumus attiecīgajiem uzņēmējiem, pamatojoties uz līgumu; |
| --- | --- |

8)

“eFTI pakalpojumu sniedzējs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas sniedz eFTI pakalpojumus attiecīgajiem uzņēmējiem, pamatojoties uz līgumu;

| 9) | “attiecīgais uzņēmējs” ir jebkurš pārvadātājs vai loģistikas operators vai jebkura fiziska vai juridiska persona, kas atbildīga par tiesību aktos noteiktās informācijas iesniegšanu kompetentajām iestādēm saskaņā ar attiecīgām tiesību aktos noteiktajām informācijas prasībām; |
| --- | --- |

9)

“attiecīgais uzņēmējs” ir jebkurš pārvadātājs vai loģistikas operators vai jebkura fiziska vai juridiska persona, kas atbildīga par tiesību aktos noteiktās informācijas iesniegšanu kompetentajām iestādēm saskaņā ar attiecīgām tiesību aktos noteiktajām informācijas prasībām;

| 10) | “cilvēklasāms formāts” ir elektronisks datu iesniegšanas veids, ko fiziska persona var izmantot kā informāciju bez jebkādas papildu apstrādes; |
| --- | --- |

10)

“cilvēklasāms formāts” ir elektronisks datu iesniegšanas veids, ko fiziska persona var izmantot kā informāciju bez jebkādas papildu apstrādes;

| 11) | “mašīnlasāms formāts” ir elektronisks datu iesniegšanas veids, ko var izmantot automātiskai apstrādei iekārtās; |
| --- | --- |

11)

“mašīnlasāms formāts” ir elektronisks datu iesniegšanas veids, ko var izmantot automātiskai apstrādei iekārtās;

| 12) | “atbilstības novērtējuma struktūra” ir atbilstības novērtēšanas struktūra Regulas (EK) Nr. 765/2008 2. panta 13. punkta izpratnē, kas ir akreditēta saskaņā ar minēto regulu, lai veiktu eFTI platformas vai eFTI pakalpojumu sniedzēja atbilstības novērtējumu. |
| --- | --- |

12)

“atbilstības novērtējuma struktūra” ir atbilstības novērtēšanas struktūra Regulas (EK) Nr. 765/2008 2. panta 13. punkta izpratnē, kas ir akreditēta saskaņā ar minēto regulu, lai veiktu eFTI platformas vai eFTI pakalpojumu sniedzēja atbilstības novērtējumu.

II NODAĻA

TIESĪBU AKTOS NOTEIKTĀ INFORMĀCIJA, KAS IESNIEGTA ELEKTRONISKI

4. pants

Prasības attiecīgajiem uzņēmējiem

1.   Ja Attiecīgie uzņēmēji iesniedz tiesību aktos noteikto informāciju elektroniski, tas jādara, pamatojoties uz datiem, kas apstrādāti sertificētā eFTI platformā
  saskaņā ar 8. pantu
  un, ja attiecināms, to ir apstrādājis sertificēts eFTI pakalpojumu sniedzējs
  saskaņā ar 9. pantu
  . Tiesību aktos noteikto informāciju iesniedz mašīnlasāmā formātā un pēc kompetentās iestādes pieprasījuma arī cilvēklasāmā formātā. [Gr. 24]

Informāciju mašīnlasāmā formātā iesniedz, izmantojot apliecinātu
  , savstarpēji izmantojamu
  un drošu savienojumu ar eFTI platformas datu avotu. Attiecīgie uzņēmēji paziņo interneta adresi, izmantojot kuru šai informācijai var piekļūt, kā arī iesniedz jebkuru citu informāciju, kas vajadzīga, lai kompetentā iestāde varētu unikāli identificēt šo tiesību aktos noteikto informāciju. [Gr. 25]

Informāciju cilvēklasāmā formātā iesniedz uz vietas, atverot uz to elektronisko ierīču ekrāniem, kuras pieder attiecīgajiem uzņēmējiem vai kompetentajām iestādēm.

2.   Dalībvalstis veic pasākumus, lai kompetentās iestādes varētu apstrādāt tiesību aktos noteikto informāciju, ko attiecīgie uzņēmēji iesnieguši mašīnlasāmā formātā saskaņā ar 1. punkta otro daļu, ievērojot prasības, ko Komisija izvirzījusi saskaņā ar 7. pantu.

5. pants

Pieņemšana
  un tiesību aktos noteiktās


  informācijas sniegšana
  kompetentajās iestādēs [Gr. 26]

Dalībvalstu kompetentās iestādes pieņem tiesību aktos noteikto informāciju, ko attiecīgie uzņēmēji iesnieguši elektroniski saskaņā ar 4. pantu.

Dalībvalstu kompetentās iestādes elektroniski sazinās ar attiecīgajiem uzņēmējiem par tiesību aktos noteikto informāciju. [Gr. 27]

6. pants

Konfidenciāla komerciālā informācija

Kompetentās iestādes, eFTI pakalpojumu sniedzēji un attiecīgie uzņēmēji veic pasākumus, lai nodrošinātu tās komerciālās informācijas konfidencialitāti, kas tiek apstrādāta un apmainīta saskaņā ar šo regulu.

7. pants

Kopīgais eFTI datu kopums, procedūras un piekļuves noteikumi

Komisija
  tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā
  ar īstenošanas aktiem nosaka

  13. pantu, lai noteiktu
  turpmāk minēto: [Gr. 28]

| a) | kopīgu eFTI datu kopumu un tā apakškopas saistībā ar attiecīgajām tiesību aktos noteiktajām informācijas prasībām, tostarp atbilstīgas definīcijas katram datu elementam, kas iekļauts kopīgajā datu kopumā un tā apakškopās; |
| --- | --- |

a)

kopīgu eFTI datu kopumu un tā apakškopas saistībā ar attiecīgajām tiesību aktos noteiktajām informācijas prasībām, tostarp atbilstīgas definīcijas katram datu elementam, kas iekļauts kopīgajā datu kopumā un tā apakškopās;

| b) | kopīgas procedūras un sīki izstrādātus noteikumus, tostarp kopīgas tehniskās specifikācijas, lai kompetentās iestādes varētu piekļūt eFTI platformām, tostarp procedūras tādas tiesību aktos noteiktās informācijas apstrādei, ko elektroniski iesnieguši attiecīgie uzņēmēji; |
| --- | --- |

b)

kopīgas procedūras un sīki izstrādātus noteikumus, tostarp kopīgas tehniskās specifikācijas, lai kompetentās iestādes varētu piekļūt eFTI platformām, tostarp procedūras tādas tiesību aktos noteiktās informācijas apstrādei, ko elektroniski iesnieguši attiecīgie uzņēmēji;

| (ba) | kopīgas procedūras un sīki izstrādātus noteikumus jebkuras fiziskas vai juridiskas personas, kas izsniedz turpmāk minētos saistošos dokumentus, identitātes apstiprināšanai. [Gr. 29] |
| --- | --- |

(ba)

kopīgas procedūras un sīki izstrādātus noteikumus jebkuras fiziskas vai juridiskas personas, kas izsniedz turpmāk minētos saistošos dokumentus, identitātes apstiprināšanai. [Gr. 29]

Spēkā esošos standartizētos datu modeļus un datu kopumus, kas ir identificēti Savienībā piemērojamajās starptautiskajās konvencijās, izmanto kā atsauces materiālu kopējo eFTI datu, procedūru un piekļuves noteikumu definēšanai. [Gr. 30]

Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 14. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
  [Gr. 31]

III NODAĻA

eFTI PLATFORMAS UN PAKALPOJUMI

1. IEDAĻA

Prasības eFTI platformām un pakalpojumiem

8. pants

Darbības prasības eFTI platformām

1.   
  Šo eFTI platformu darbību regulē vispārējie tehnoloģiskās neitralitātes, kā arī savstarpējās izmantojamības principi.
  Tiesību aktos noteiktās informācijas apstrādei izmantotajām eFTI platformām ir tādas funkcijas, kas nodrošina, ka [Gr. 32]

| a) | personas datus var apstrādāt

  dati ir jāapstrādā
  saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679; [Gr. 33] |
| --- | --- |

a)

personas datus var apstrādāt

  dati ir jāapstrādā
  saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679; [Gr. 33]

| b) | komerciālos datus var apstrādāt

  komerciālie dati ir jāapstrādā
  saskaņā ar 6. pantu; [Gr. 34] |
| --- | --- |

b)

komerciālos datus var apstrādāt

  komerciālie dati ir jāapstrādā
  saskaņā ar 6. pantu; [Gr. 34]

| ba) | eFTI platformas un tajās ietvertie dati ir savstarpēji izmantojami; [Gr. 35] |
| --- | --- |

ba)

eFTI platformas un tajās ietvertie dati ir savstarpēji izmantojami; [Gr. 35]

| c) | ir iespējams izveidot unikālu elektronisku identifikācijas saiti starp apstrādātajiem datiem un tāda noteikta preču kopuma fizisko sūtījumu, ar ko šie dati ir saistīti, no izcelsmes vietas līdz galamērķim saskaņā ar vienota pārvadājumu līguma noteikumiem neatkarīgi no konteineru, iepakojumu vai gabalu daudzuma vai skaita;

  sūtījuma pavadzīmes noteikumiem
  ; [Gr. 36] |
| --- | --- |

c)

ir iespējams izveidot unikālu elektronisku identifikācijas saiti starp apstrādātajiem datiem un tāda noteikta preču kopuma fizisko sūtījumu, ar ko šie dati ir saistīti, no izcelsmes vietas līdz galamērķim saskaņā ar vienota pārvadājumu līguma noteikumiem neatkarīgi no konteineru, iepakojumu vai gabalu daudzuma vai skaita;

  sūtījuma pavadzīmes noteikumiem
  ; [Gr. 36]

| d) | datus var apstrādāt, tikai izmantojot atļautu un apliecinātu piekļuvi; |
| --- | --- |

d)

datus var apstrādāt, tikai izmantojot atļautu un apliecinātu piekļuvi;

| e) | visas apstrādes darbības tiek pienācīgi reģistrētas, lai varētu identificēt vismaz katru atsevišķo darbību, fizisko vai juridisko personu, kas veikusi šo darbību, un ar katru atsevišķo datu elementu veikto darbību secību; ja darbība paredz esoša datu elementa pārveidi vai dzēšanu, tiek saglabāts sākotnējais datu elements; |
| --- | --- |

e)

visas apstrādes darbības tiek pienācīgi reģistrētas, lai varētu identificēt vismaz katru atsevišķo darbību, fizisko vai juridisko personu, kas veikusi šo darbību, un ar katru atsevišķo datu elementu veikto darbību secību; ja darbība paredz esoša datu elementa pārveidi vai dzēšanu, tiek saglabāts sākotnējais datu elements;

| ea) | kompetentajām iestādēm ir tūlītēja piekļuve visai attiecīgajai informācijai, ko paredz valsts vai Savienības tiesību akti, lai nodrošinātu sabiedrisko kārtību un atbilstību Savienības tiesību aktiem, kas reglamentē preču pārvadājumus saskaņā ar Līguma trešās daļas VI sadaļu; [Gr. 37] |
| --- | --- |

ea)

kompetentajām iestādēm ir tūlītēja piekļuve visai attiecīgajai informācijai, ko paredz valsts vai Savienības tiesību akti, lai nodrošinātu sabiedrisko kārtību un atbilstību Savienības tiesību aktiem, kas reglamentē preču pārvadājumus saskaņā ar Līguma trešās daļas VI sadaļu; [Gr. 37]

| f) | datus var arhivēt un saglabāt to pieejamību noteiktu laikposmu, ievērojot attiecīgās tiesību aktos noteiktās informācijas prasības; |
| --- | --- |

f)

datus var arhivēt un saglabāt to pieejamību noteiktu laikposmu, ievērojot attiecīgās tiesību aktos noteiktās informācijas prasības;

| g) | dati
  tiek aizsargāti pret bojājumiem un zādzībām; |
| --- | --- |

g)

dati
  tiek aizsargāti pret bojājumiem un zādzībām;

| h) | apstrādātie datu elementi atbilst kopīgajam eFTI datu kopumam un tā apakškopām un tos var apstrādāt jebkurā Savienības oficiālajā valodā
  vai valodā, kas arī ir oficiāla attiecīgajā dalībvalstī
  . [Gr. 38] |
| --- | --- |

h)

apstrādātie datu elementi atbilst kopīgajam eFTI datu kopumam un tā apakškopām un tos var apstrādāt jebkurā Savienības oficiālajā valodā
  vai valodā, kas arī ir oficiāla attiecīgajā dalībvalstī
  . [Gr. 38]

1.a
     
  Tiek noteikts standarta eFTI formāts, kura īpašā un atsevišķā iedaļā ietvertas visas dalībvalstu paredzētās un tiesību aktos noteiktās informācijas prasības, kas uzskaitītas 1. pielikuma A daļā, un visas tiesību aktos noteiktās informācijas prasības, kas uzskaitītas 1. pielikuma B daļā. [Gr. 39]

2.   Komisija
  tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā
  ar īstenošanas aktiem pieņem

  13. pantu, lai noteiktu
  sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz prasībām, kas minētas 1. punktā. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 14. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
  [Gr. 40]

9. pants

Prasības eFTI pakalpojumu sniedzējiem

1.   eFTI pakalpojumu sniedzējs nodrošina, ka

| a) | datus apstrādā tikai pilnvaroti lietotāji un atbilstoši skaidri definētam lietotāja uzdevumam, kā arī apstrādes tiesībām eFTI platformas ietvaros, ievērojot attiecīgās tiesību aktos noteiktās informācijas prasības; |
| --- | --- |

a)

datus apstrādā tikai pilnvaroti lietotāji un atbilstoši skaidri definētam lietotāja uzdevumam, kā arī apstrādes tiesībām eFTI platformas ietvaros, ievērojot attiecīgās tiesību aktos noteiktās informācijas prasības;

| aa) | dati ir savstarpēji izmantojami; [Gr. 41] |
| --- | --- |

aa)

dati ir savstarpēji izmantojami; [Gr. 41]

| b) | dati tiek glabāti un ir pieejami noteiktu laikposmu,

  četrus gadus
  , ievērojot attiecīgās tiesību aktos noteiktās informācijas prasības; [Gr. 42] |
| --- | --- |

b)

dati tiek glabāti un ir pieejami noteiktu laikposmu,

  četrus gadus
  , ievērojot attiecīgās tiesību aktos noteiktās informācijas prasības; [Gr. 42]

| c) | kompetentajām
  iestādēm ir tūlītēja piekļuve tādai tiesību aktos noteiktajai informācijai par kravu pārvadājumu darbību, kas tiek apstrādāta, izmantojot šo iestāžu eFTI platformas, ja attiecīgais uzņēmējs ir nodrošinājis
  kompetentajām
  iestādēm šādu piekļuvi; [Gr. 43] |
| --- | --- |

c)

kompetentajām
  iestādēm ir tūlītēja piekļuve tādai tiesību aktos noteiktajai informācijai par kravu pārvadājumu darbību, kas tiek apstrādāta, izmantojot šo iestāžu eFTI platformas, ja attiecīgais uzņēmējs ir nodrošinājis
  kompetentajām
  iestādēm šādu piekļuvi; [Gr. 43]

| d) | dati ir pienācīgi aizsargāti, tostarp pret neatļautu vai nelikumīgu apstrādi un nejaušu pazaudēšanu, iznīcināšanu vai sabojāšanu. |
| --- | --- |

d)

dati ir pienācīgi aizsargāti, tostarp pret neatļautu vai nelikumīgu apstrādi un nejaušu pazaudēšanu, iznīcināšanu vai sabojāšanu.

2.   Komisija
  tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā
  ar īstenošanas aktiem pieņem

  13. pantu, lai noteiktu
  sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz prasībām, kas minētas 1. punktā. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 14. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
  [Gr. 44]

3. IEDAĻA

Sertificēšana

10. pants

Atbilstības novērtējuma struktūras

1.   Atbilstības novērtējuma struktūras tiek akreditētas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 765/2008, lai varētu veikt eFTI platformu un pakalpojumu sniedzēju sertificēšanu, kā paredzēts šīs regulas 11. un 12. pantā.

2.   Akreditācijas nolūkā atbilstības novērtējuma struktūra atbilst II pielikumā noteiktajām prasībām.

3.   Dalībvalstis regulāri atjaunina akreditēto atbilstības novērtējuma struktūru sarakstu, kā arī sarakstu ar šo struktūru sertificētajām eFTI platformām un eFTI pakalpojumus sniedzējiem atbilstoši 11. un 12. pantam. Tās dara šo sarakstu publiski pieejamu oficiālajā valdības interneta vietnē. Šo sarakstu regulāri

  nekavējoties
  atjaunina
  ikreiz, kad notiek izmaiņas tajā iekļautajā informācijā, un
  ne vēlāk kā līdz katra gada 31. martam.

  maijam
  . [Gr. 45]

4.   Dalībvalstis līdz katra gada 31. martam

  maijam
  iesniedz Komisijai 3. punktā minētos sarakstus, kā arī tīmekļa vietnes adresi, kur šie saraksti ir publicēti. Komisija savā oficiālajā tīmekļa vietnē publicē saiti uz šīm tīmekļa vietņu adresēm. [Gr. 46]

11. pants

eFTI platformu sertificēšana

1.   Pēc eFTI platformas izstrādātāja pieprasījuma atbilstības novērtējuma struktūras novērtē eFTI platformas atbilstību prasībām, kas minētas 8. panta 1. punktā. Ja vērtējums ir pozitīvs, izdod atbilstības apliecību. Ja vērtējums ir negatīvs, atbilstības novērtējuma struktūra informē pieteikuma iesniedzēju, kādēļ viņa platforma neatbilst šīm prasībām.

1.a
     
  Sertificēšanu veic neatkarīgi, lai izvairītos no konkurences izkropļojumiem. Ir jānodrošina atbilstība esošajām, standartizētajām platformām, kas ir noteiktas Savienībā piemērojamajās starptautiskajās konvencijās. [Gr. 47]

1.b
     
  Spēkā esošās IT sistēmas, ko transporta nozarē pašlaik izmanto uzņēmēji, lai sniegtu tiesību aktos noteikto informāciju, un kuras atbilst 8. panta 1. punktā noteiktajām funkcionālajām prasībām, tiek sertificētas kā elektroniskās platformas. [Gr. 48]

2.   Atbilstības novērtējuma struktūras regulāri atjaunina sarakstu ar sertificētajām eFTI platformām un tām, kuras saņēmušas negatīvu novērtējumu. Atjaunināto sarakstu nosūta attiecīgajām kompetentajām iestādēm katru reizi, kad izdod atbilstības apliecību vai negatīvu slēdzienu.

3.   Informācijai, kas darīta pieejama kompetentajām iestādēm, izmantojot sertificētu eFTI platformu, pievieno sertifikācijas zīmi.

4.   eFTI platformas izstrādātājs pieprasa sertifikācijas atkārtošanu, ja tiek grozītas tehniskās specifikācijas, kas pieņemtas ar 7. panta 2. punktā minētajiem īstenošanas aktiem.

5.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 13. pantu, lai papildinātu šo regulu ar eFTI platformu sertificēšanas, sertificēšanas zīmes izmantošanas un sertificēšanas atjaunošanas noteikumiem.

12. pants

eFTI pakalpojumu sniedzēju sertificēšana

1.   Pēc eFTI pakalpojumu sniedzēja pieprasījuma atbilstības novērtējuma struktūra novērtē eFTI pakalpojumu sniedzēja atbilstību prasībām, kas minētas 9. panta 1. punktā. Ja vērtējums ir pozitīvs, izdod atbilstības apliecību. Ja vērtējums ir negatīvs, atbilstības novērtējuma struktūra informē pieteikuma iesniedzēju, kādēļ pakalpojumu sniedzējs neatbilst šīm prasībām.

2.   Atbilstības novērtējuma struktūras regulāri atjaunina sarakstu ar sertificētajiem eFTI pakalpojumu sniedzējiem un tiem, kuri saņēmuši negatīvu novērtējumu. Atjaunināto sarakstu dara pieejamu attiecīgajām kompetentajām iestādēm katru reizi, kad izdod atbilstības apliecību vai negatīvu slēdzienu.

3.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 13. pantu, lai papildinātu šo regulu ar eFTI pakalpojumu sniedzēju sertificēšanas noteikumiem.

IV nodaļa

PILNVARU DELEĢĒŠANA UN ĪSTENOŠANAS NOTEIKUMI

13. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 2. pantā,
  7. pantā, 8. panta 2. punktā, 9. panta 2. punktā,
  11. panta 5. punktā un 12. panta 3. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no ... [šīs regulas spēkā stāšanās datums].

  diena]; [Gr. 49]

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 2. pantā,
  7. pantā, 8. panta 2. punktā, 9. panta 2. punktā,
  11. panta 5. punktā un 12. panta 3. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. [Gr. 50]

4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas

  Saskaņā
  ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

  2. pantu pieņemtos deleģētos aktus piemēro vienu gadu pēc to stāšanās spēkā
  . [Gr. 51]

4.a
     
  Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar attiecīgajām ieinteresētajām personām un tās pārstāvošajām struktūrvienībām atbilstīgos forumos, t. i., ar tādas ekspertu grupas starpniecību, kas izveidota saskaņā ar Komisijas 2018. gada 13. septembra Lēmumu C(2018)5921 (“Digitālais transporta un loģistikas forums”). [Gr. 52]

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Saskaņā ar 2. pantu, 10. panta 5. punktu un 11. panta 3. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

14. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 izpratnē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
  [Gr. 53]

V nodaļa

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

15. pants

Pārskatīšana

1.   Līdz
  ... [trīs

  [piecus gadi pēc šīs regulas piemērošanas dienas] Komisija veic šīs regulas izvērtējumu un iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai ziņojumu par galvenajiem konstatējumiem.
  Šajā izvērtējumā īpaši izskata iespēju paplašināt šīs regulas piemērošanas jomu, attiecinot to uz konkrētu informāciju, ko uzņēmēji sniedz citiem uzņēmējiem un kas vajadzīga, lai pierādītu atbilstību attiecīgajām prasībām, ko paredz Savienības tiesību akti, kuri reglamentē preču pārvadājumus saskaņā ar Līguma trešās daļas VI sadaļu. [Gr. 54]

2.   Dalībvalstis Komisijai dara zināmu visu informāciju, kas vajadzīga minētā ziņojuma sagatavošanai.

16. pants

Uzraudzība

Dalībvalstis iesniedz Komisijai šādu informāciju ik pēc diviem gadiem un pirmoreiz ne vēlāk kā līdz ... [divi gadi pēc šīs regulas piemērošanas dienas]:

| 1. | to kompetento iestāžu skaitu, kuras veikušas pasākumus, lai piekļūtu un apstrādātu informāciju, kuru attiecīgie uzņēmēji darījuši pieejamu saskaņā ar 4. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

1.

to kompetento iestāžu skaitu, kuras veikušas pasākumus, lai piekļūtu un apstrādātu informāciju, kuru attiecīgie uzņēmēji darījuši pieejamu saskaņā ar 4. panta 2. punktu;

| 2. | to attiecīgo uzņēmēju skaitu, kuri tiesību aktos noteikto informāciju ir darījuši pieejamu dalībvalsts kompetentajām iestādēm saskaņā ar 4. panta 1. punktu, sadalījumā pa transporta veidiem. |
| --- | --- |

2.

to attiecīgo uzņēmēju skaitu, kuri tiesību aktos noteikto informāciju ir darījuši pieejamu dalībvalsts kompetentajām iestādēm saskaņā ar 4. panta 1. punktu, sadalījumā pa transporta veidiem.

Šo informāciju iesniedz par katru gadu, kas ietilpst pārskata periodā.

17. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no
  ... [trīs gadi

  [PB ieraksta četrus gadus pēc
  šīs regulas spēkā
  stāšanās spēkā].

  dienas]
  .

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 62, 15.2.2019., 265. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta nostāja.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 952/2013 (2013. gada 9. oktobris), ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.).

3

(4)  Eiropas sadarbspējas satvars — Īstenošanas stratēģija, Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai (COM(2017)0134).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 765/2008 (2008. gada 9. jūlijs), ar ko nosaka akreditācijas un tirgus uzraudzības prasības attiecībā uz produktu tirdzniecību un atceļ Regulu (EEK) Nr. 339/93 (OV L 218, 13.8.2008., 30. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regula (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

6

Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regula (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

(7)  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.).

9

(10)  OV C ...

10

I PIELIKUMS

TIESĪBU AKTOS NOTEIKTĀ INFORMĀCIJA, KAS IETILPST ŠĪS REGULAS JOMĀ

Tiesību aktos noteiktās informācijas prasības, kas paredzētas Savienības tiesību aktos

Turpmāk tabulā ir iekļautas tiesību aktos noteiktās informācijas prasības, kas izvirzītas Savienības tiesību aktos, ar kuriem paredz nosacījumus preču pārvadāšanai Savienības teritorijā saskaņā ar Līguma Trešās daļas VI sadaļu, kā arī nosacījumus attiecībā uz atkritumu sūtījumiem:

| ES tiesību akti
  Informācija | Padomes Regula Nr. 11/1960 par diskriminācijas atcelšanu pārvadājumu likmēs un nosacījumos


  OV L 052 (16.8.1960., 1121.–1126. lpp.) | Padomes Direktīva 92/106/EEK par kopīgu noteikumu ieviešanu dažiem kombinētā kravas transporta veidiem starp dalībvalstīm



  OV L 368 (17.12.1992., 38.–42. lpp.) | [Priekšlikums COM(2017) 648 final — 2017/0290 (COD), ar ko groza Direktīvu 92/106/EEK] | Regula (EK) Nr. 1072/2009 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi starptautisko kravas autopārvadājumu tirgum



  OV L 300/72 (14.11.2009., 72.–87. lpp.) | [Priekšlikums COM(2017) 0281 final — 2017/0123 (COD), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1071/2009 un Regulu (EK) Nr. 1072/2009] | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1998, ar ko nosaka sīki izstrādātus pasākumus kopīgu pamatstandartu īstenošanai aviācijas drošības jomā


  OV L 299/1 (14.11.2015., 1.–142. lpp.) | Direktīva 2008/68/EK par bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem


  OV L 260, (30.9.2008., 13.–59. lpp.)


  Atsauces uz ADR, RID, ADN

   (1) | Regula (EK) Nr. 1013/2006 par atkritumu sūtījumiem


  (OV L 190, 12.07.2006., 1.-98. lpp.) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nosūtītāja vārds un uzvārds vai nosaukums un adrese | 6.1. pants | 3. pants (atsauce uz Padomes Regulas Nr. 11 6. pantu) | | | | | | |
| Preču veids un svars | 6.1. pants | 3. pants (atsauce uz Padomes Regulas Nr. 11 6. pantu) | | | | | | |
| Preču pieņemšanas pārvadāšanai vieta un datums | 6.1. pants | 3. pants (atsauce uz Padomes Regulas Nr. 11 6. pantu) | | | | | | |
| Preču piegādes vieta | 6.1. pants | 3. pants (atsauce uz Padomes Regulas Nr. 11 6. pantu) | | | | | | |
| Maršruts vai brauciena attālums, ja šie rādītāji pamato likmi, kas atšķiras no parasti piemērotās | 6.1. pants | 3. pants (atsauce uz Padomes Regulas Nr. 11 6. pantu) | | | | | | |
| Robežšķērsošanas vietas, ja attiecināms | 6.1. pants | 3. pants (atsauce uz Padomes 1960. gada 27. jūnija Regulas Nr. 11 6. pantu) | | | | | | |
| Dzelzceļa iekraušanas un izkraušanas stacijas | | 3. pants | | | | | | |
| Iekšzemes ūdensceļu iekraušanas un izkraušanas ostas | | 3. pants | | | | | | |
| Jūras iekraušanas un izkraušanas ostas | | 3. pants | | | | | | |
| Zīmogs, ko uzspiež dzelzceļa vai ostas iestādes attiecīgajās dzelzceļa stacijās vai iekšzemes ūdensceļu vai jūras ostās, kad ir pabeigta attiecīgā brauciena daļa pa dzelzceļu, iekšzemes ūdensceļiem vai jūru | | 3. pants | | | | | | |
| [Nosūtītāja vārds un uzvārds vai nosaukums, adrese, kontaktinformācija un paraksts] | | | [3.2. panta a) punkts (ar ko aizstāj Padomes Direktīvas 92/106/EEK 3. pantu)] | | | | | |
| [Vieta un datums, kur kombinētais pārvadājums sākas Savienībā] | | | [3.2. panta b) punkts (ar ko aizstāj Padomes Direktīvas 92/106/EEK 3. pantu)] | | | | | |
| [Saņēmēja vārds un uzvārds vai nosaukums, adrese un kontaktinformācija] | | | [3.2. panta c) punkts (ar ko aizstāj Padomes Direktīvas 92/106/EEK 3. pantu)] | | | | | |
| [Vieta un datums, kur kombinētais pārvadājums beidzas Savienībā] | | | [3.2. panta d) punkts (ar ko aizstāj Padomes Direktīvas 92/106/EEK 3. pantu)] | | | | | |
| [Attālums taisnā līnijā starp vietu, kur kombinētais pārvadājums sākas un kur kombinētais pārvadājums beidzas Savienībā] | | | [3.2. panta e) punkts (ar ko aizstāj Padomes Direktīvas 92/106/EEK 3. pantu)] | | | | | |
| [Kombinētā pārvadājuma maršruta apraksts, ko paraksta nosūtītājs un kas ietver vismaz šādus elementus par katru posmu pārvadājumam Savienībā, tostarp par katru transporta veidu, kas tiek izmantots katrā posmā, kurš nav autoceļš:








  i) | posmu secība (t. i., pirmais posms, posms, kurš nav autoceļš, vai pēdējais posms); |

ES tiesību akti

Informācija

Padomes Regula Nr. 11/1960 par diskriminācijas atcelšanu pārvadājumu likmēs un nosacījumos

OV L 052 (16.8.1960., 1121.–1126. lpp.)

Padomes Direktīva 92/106/EEK par kopīgu noteikumu ieviešanu dažiem kombinētā kravas transporta veidiem starp dalībvalstīm

OV L 368 (17.12.1992., 38.–42. lpp.)

[Priekšlikums COM(2017) 648 final — 2017/0290 (COD), ar ko groza Direktīvu 92/106/EEK]

Regula (EK) Nr. 1072/2009 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi starptautisko kravas autopārvadājumu tirgum

OV L 300/72 (14.11.2009., 72.–87. lpp.)

[Priekšlikums COM(2017) 0281 final — 2017/0123 (COD), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1071/2009 un Regulu (EK) Nr. 1072/2009]

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1998, ar ko nosaka sīki izstrādātus pasākumus kopīgu pamatstandartu īstenošanai aviācijas drošības jomā

OV L 299/1 (14.11.2015., 1.–142. lpp.)

Direktīva 2008/68/EK par bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem

OV L 260, (30.9.2008., 13.–59. lpp.)

Atsauces uz ADR, RID, ADN

   (1)

Regula (EK) Nr. 1013/2006 par atkritumu sūtījumiem

(OV L 190, 12.07.2006., 1.-98. lpp.)

Nosūtītāja vārds un uzvārds vai nosaukums un adrese

6.1. pants

3. pants (atsauce uz Padomes Regulas Nr. 11 6. pantu)

Preču veids un svars

6.1. pants

3. pants (atsauce uz Padomes Regulas Nr. 11 6. pantu)

Preču pieņemšanas pārvadāšanai vieta un datums

6.1. pants

3. pants (atsauce uz Padomes Regulas Nr. 11 6. pantu)

Preču piegādes vieta

6.1. pants

3. pants (atsauce uz Padomes Regulas Nr. 11 6. pantu)

Maršruts vai brauciena attālums, ja šie rādītāji pamato likmi, kas atšķiras no parasti piemērotās

6.1. pants

3. pants (atsauce uz Padomes Regulas Nr. 11 6. pantu)

Robežšķērsošanas vietas, ja attiecināms

6.1. pants

3. pants (atsauce uz Padomes 1960. gada 27. jūnija Regulas Nr. 11 6. pantu)

Dzelzceļa iekraušanas un izkraušanas stacijas

3. pants

Iekšzemes ūdensceļu iekraušanas un izkraušanas ostas

3. pants

Jūras iekraušanas un izkraušanas ostas

3. pants

Zīmogs, ko uzspiež dzelzceļa vai ostas iestādes attiecīgajās dzelzceļa stacijās vai iekšzemes ūdensceļu vai jūras ostās, kad ir pabeigta attiecīgā brauciena daļa pa dzelzceļu, iekšzemes ūdensceļiem vai jūru

3. pants

[Nosūtītāja vārds un uzvārds vai nosaukums, adrese, kontaktinformācija un paraksts]

[3.2. panta a) punkts (ar ko aizstāj Padomes Direktīvas 92/106/EEK 3. pantu)]

[Vieta un datums, kur kombinētais pārvadājums sākas Savienībā]

[3.2. panta b) punkts (ar ko aizstāj Padomes Direktīvas 92/106/EEK 3. pantu)]

[Saņēmēja vārds un uzvārds vai nosaukums, adrese un kontaktinformācija]

[3.2. panta c) punkts (ar ko aizstāj Padomes Direktīvas 92/106/EEK 3. pantu)]

[Vieta un datums, kur kombinētais pārvadājums beidzas Savienībā]

[3.2. panta d) punkts (ar ko aizstāj Padomes Direktīvas 92/106/EEK 3. pantu)]

[Attālums taisnā līnijā starp vietu, kur kombinētais pārvadājums sākas un kur kombinētais pārvadājums beidzas Savienībā]

[3.2. panta e) punkts (ar ko aizstāj Padomes Direktīvas 92/106/EEK 3. pantu)]

[Kombinētā pārvadājuma maršruta apraksts, ko paraksta nosūtītājs un kas ietver vismaz šādus elementus par katru posmu pārvadājumam Savienībā, tostarp par katru transporta veidu, kas tiek izmantots katrā posmā, kurš nav autoceļš:

i)

posmu secība (t. i., pirmais posms, posms, kurš nav autoceļš, vai pēdējais posms);

| ii) | pārvadātāja vārds un uzvārds vai nosaukums, adrese un kontaktinformācija; |
| --- | --- |

ii)

pārvadātāja vārds un uzvārds vai nosaukums, adrese un kontaktinformācija;

| iii) | transporta veids un to secība pārvadājumā.] |
| --- | --- |

iii)

transporta veids un to secība pārvadājumā.]

[3.2. panta f) punkts (ar ko aizstāj Padomes Direktīvas 92/106/EEK 3. pantu)]

[Pārvadātās intermodālās kravas vienības identifikācija]

[3.2. panta g) punkts (ar ko aizstāj Padomes Direktīvas 92/106/EEK 3. pantu)]

[Pārvadājuma sākotnējam posmam pa autoceļu:

| i) | pārkraušanas vieta posmā, kurš nav autoceļš; |
| --- | --- |

i)

pārkraušanas vieta posmā, kurš nav autoceļš;

| ii) | pārvadājuma sākotnējā posma attālums taisnā līnijā starp iekraušanas vietu un pirmo pārkraušanas termināli; |
| --- | --- |

ii)

pārvadājuma sākotnējā posma attālums taisnā līnijā starp iekraušanas vietu un pirmo pārkraušanas termināli;

| iii) | ja sākotnējais posms ir pabeigts, pārvadātāja paraksts, apliecinot, ka pārvadājums pa autoceļu ir veikts] |
| --- | --- |

iii)

ja sākotnējais posms ir pabeigts, pārvadātāja paraksts, apliecinot, ka pārvadājums pa autoceļu ir veikts]

[3.2. panta h) punkts (ar ko aizstāj Padomes Direktīvas 92/106/EEK 3. pantu)]

[Pārvadājuma pēdējam posmam pa autoceļu:

| i) | vieta, kur krava tika pārkrauta no posma, kurš nav autoceļš (dzelzceļa, iekšējiem ūdensceļiem vai jūras transporta); |
| --- | --- |

i)

vieta, kur krava tika pārkrauta no posma, kurš nav autoceļš (dzelzceļa, iekšējiem ūdensceļiem vai jūras transporta);

| ii) | pārvadājuma pēdējā posma attālums taisnā līnijā starp pārkraušanas vietu un vietu, kur kombinētais pārvadājums beidzas Savienībā;] |
| --- | --- |

ii)

pārvadājuma pēdējā posma attālums taisnā līnijā starp pārkraušanas vietu un vietu, kur kombinētais pārvadājums beidzas Savienībā;]

[3.2. panta i) punkts (ar ko aizstāj Padomes Direktīvas 92/106/EEK 3. pantu)]

[Posmam, kurš nav autoceļš:

| i) | ja posms, kurš nav autoceļš, ir pabeigts, pārvadātāja (vai pārvadātāju gadījumā, ja posmā, kurš nav autoceļš, ir divi vai vairāki pārvadājumi bez autoceļa izmantošanas) paraksts, apliecinot, ka pārvadājums posmā, kas nav autoceļš, ir veikts; |
| --- | --- |

i)

ja posms, kurš nav autoceļš, ir pabeigts, pārvadātāja (vai pārvadātāju gadījumā, ja posmā, kurš nav autoceļš, ir divi vai vairāki pārvadājumi bez autoceļa izmantošanas) paraksts, apliecinot, ka pārvadājums posmā, kas nav autoceļš, ir veikts;

| ii) | ja iespējams, paraksts vai zīmogs no attiecīgajām dzelzceļa vai ostas iestādēm, kuras atrodas pie posma, kas nav autoceļš, apliecinot, ka attiecīgais posms, kas nav autoceļš, ir pabeigts.] |
| --- | --- |

ii)

ja iespējams, paraksts vai zīmogs no attiecīgajām dzelzceļa vai ostas iestādēm, kuras atrodas pie posma, kas nav autoceļš, apliecinot, ka attiecīgais posms, kas nav autoceļš, ir pabeigts.]

[3.2. panta j) punkts (ar ko aizstāj Padomes Direktīvas 92/106/EEK 3. pantu)]

Kravas nosūtītāja vārds, uzvārds vai nosaukums, adrese un paraksts

8.3. panta a) punkts

[8.3. panta a) punkts (bez izmaiņām)]

Pārvadātāja vārds, uzvārds vai nosaukums, adrese un paraksts

8.3. panta b) punkts

[8.3. panta b) punkts (bez izmaiņām)]

Kravas saņēmēja vārds, uzvārds vai nosaukums un adrese, kā arī paraksts un piegādes datums, kad krava ir nodota

8.3. panta c) punkts

[8.3. panta c) punkts (bez izmaiņām)]

Kravas pārņemšanas vieta un datums un paredzētā piegādes vieta

8.3. panta d) punkts

[8.3. panta d) punkts (bez izmaiņām)]

Vispārīgs kravas īpašību un iepakojuma metodes apraksts un bīstamo kravu gadījumā – to vispārēji atzīts apraksts, kā arī iepakojuma vienību skaits un to īpašais marķējums un numuri

8.3. panta e) punkts

[8.3. panta e) punkts (bez izmaiņām)]

Kravas bruto svars vai citādi izteikts kravas daudzums

8.3. panta f) punkts

[8.3. panta f) punkts (bez izmaiņām)]

Mehāniskā transportlīdzekļa un piekabes reģistrācijas numurs

8.3. panta g) punkts

[8.3. panta g) punkts (bez izmaiņām)]

Unikālais burtciparu identifikators, kas saņemts no pilnvarotās iestādes, kuras piešķir apzīmējumu

Pielikuma 6.3.2.6. punkta a) apakšpunkts

Sūtījuma unikālais identifikators, piemēram, (iekšējās vai galvenās) gaisa kravas pavadzīmes numurs

Pielikuma 6.3.2.6. punkta b) apakšpunkts

Sūtījuma saturs**

Pielikuma 6.3.2.6. punkta c) apakšpunkts

Sūtījuma drošības statuss, kurā ir norāde:

| — | SPX, t. i., drošs pārvadāšanai ar pasažieru, kravas un pasta gaisa kuģiem, vai |
| --- | --- |

—

SPX, t. i., drošs pārvadāšanai ar pasažieru, kravas un pasta gaisa kuģiem, vai

| — | SCO, t. i., drošs pārvadāšanai vienīgi ar kravas un pasta gaisa kuģiem, vai |
| --- | --- |

—

SCO, t. i., drošs pārvadāšanai vienīgi ar kravas un pasta gaisa kuģiem, vai

| — | SHR, t. i., drošs pārvadāšanai ar pasažieru, kravas un pasta gaisa kuģiem saskaņā ar augsta riska prasībām |
| --- | --- |

—

SHR, t. i., drošs pārvadāšanai ar pasažieru, kravas un pasta gaisa kuģiem saskaņā ar augsta riska prasībām

Pielikuma 6.3.2.6. punkta d) apakšpunkts

Drošības statusa piešķiršanas pamatojums, kurā ir norāde:

| — | KC, t. i., saņemts no zināma nosūtītāja, vai |
| --- | --- |

—

KC, t. i., saņemts no zināma nosūtītāja, vai

| — | AC, t. i., saņemts no pazīstama nosūtītāja, vai |
| --- | --- |

—

AC, t. i., saņemts no pazīstama nosūtītāja, vai

| — | RA, t. i., atlasījis oficiālais kravu aģents, vai |
| --- | --- |

—

RA, t. i., atlasījis oficiālais kravu aģents, vai

| — | izmantotais pārbaudes līdzeklis vai metode vai |
| --- | --- |

—

izmantotais pārbaudes līdzeklis vai metode vai

| — | pamatojums sūtījuma atbrīvošanai no pārbaudes |
| --- | --- |

—

pamatojums sūtījuma atbrīvošanai no pārbaudes

Pielikuma 6.3.2.6. punkta e) apakšpunkts

Personas, kura piešķīrusi drošības statusu, vārds/uzvārds vai līdzvērtīga identifikācija, kā arī drošības statusa piešķiršanas datums un laiks

Pielikuma 6.3.2.6. punkta f) apakšpunkts

Oficiālā kravu aģenta, kurš akceptējis cita oficiālā kravu aģenta piešķirto sūtījuma drošības statusu, pilnvarotās iestādes piešķirtais unikālais identifikators

Pielikuma 6.3.2.6. punkta g) apakšpunkts

Transporta dokumentā vajadzīgā vispārējā informācija

5.4.1.1.1. punkts

Pārvadājumiem tankkuģos vajadzīgā vispārējā informācija

5.4.1.1.2. punkts – tikai ADN

Specifiska informācija, kas jānorāda par dažiem bīstamu preču veidiem vai dažiem konteineru veidiem, vai tādas transporta ķēdes gadījumā, kas ietver dažādus transporta veidus, saskaņā ar īpašiem noteikumiem attiecīgo ADR, RID un ADN pielikumu 5.4. nodaļā

5.4.1.1.3. punkts līdz 5.4.1.1.21. punkts –ADR un RID

5.4.1.1.3. punkts līdz 5.4.1.1.22. punkts –AND

Papildu un īpaša informācija, kas vajadzīga par konkrētām bīstamo preču klasēm

5.4.1.2. punkts

Nebīstamās preces

5.4.1.5. punkts

Konteinera iepakojuma apliecība

5.4.2. punkts

Rakstiski norādījumi

5.4.3. punkts

Tādu atkritumu sūtījumu paziņojuma dokumentā ietvertā informācija, uz kuriem attiecas iepriekšējas rakstiskas paziņošanas un piekrišanas procedūra saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1013/2006 4. pantu

IA pielikums

Tādu atkritumu sūtījumu pārvietošanas dokumentā ietvertā informācija, uz kuriem attiecas iepriekšējas rakstiskas paziņošanas un piekrišanas procedūra saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1013/2006 4. pantu

IB pielikums

Tādu atkritumu sūtījumu pavaddokumentā ietvertā informācija, uz kuriem attiecas vispārējas informācijas prasības saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1013/2006 18. pantu

VII pielikums

Dalībvalstu tiesību akti

Turpmāk tabulā ir norādīti attiecīgie dalībvalstu tiesību akti, kuros reglamentē jautājumus, kas ietilpst Līguma Trešās daļas VI sadaļas jomā, un prasīts iesniegt informāciju, kas pilnīgi vai daļēji ir identiska informācijai, kura minēta šā pielikuma A punktā.

[Dalībvalsts]

| Tiesību akti
  Informācija | [Atsauce uz tiesību aktiem] | [Atsauce uz tiesību aktiem] | [..] | [Atsauce uz tiesību aktiem] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| [Informācija, kas norādīta attiecīgā tiesību akta pantā] | [Atsauce uz pantu] | [Atsauce uz pantu] | | [Atsauce uz pantu] |
| [..] | [..] | [..] | [..] | [..] |
| [Informācija, kas norādīta attiecīgā tiesību akta pantā] | [Atsauce uz pantu] | [Atsauce uz pantu] | [..] | [Atsauce uz pantu] |

Tiesību akti

Informācija

[Atsauce uz tiesību aktiem]

[Atsauce uz tiesību aktiem]

[..]

[Atsauce uz tiesību aktiem]

[Informācija, kas norādīta attiecīgā tiesību akta pantā]

[Atsauce uz pantu]

[Atsauce uz pantu]

[Atsauce uz pantu]

[..]

[..]

[..]

[..]

[..]

[Informācija, kas norādīta attiecīgā tiesību akta pantā]

[Atsauce uz pantu]

[Atsauce uz pantu]

[..]

[Atsauce uz pantu]

[Dalībvalsts]

| Tiesību akti
  Informācija | [Atsauce uz tiesību aktiem] | [Atsauce uz tiesību aktiem] | [..] | [Atsauce uz tiesību aktiem] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| [Informācija, kas norādīta attiecīgā tiesību akta pantā] | [Atsauce uz pantu] | [Atsauce uz pantu] | | [Atsauce uz pantu] |
| [..] | [..] | [..] | [..] | [..] |
| [Informācija, kas norādīta attiecīgā tiesību akta pantā] | [Atsauce uz pantu] | [Atsauce uz pantu] | [..] | [Atsauce uz pantu] |

Tiesību akti

Informācija

[Atsauce uz tiesību aktiem]

[Atsauce uz tiesību aktiem]

[..]

[Atsauce uz tiesību aktiem]

[Informācija, kas norādīta attiecīgā tiesību akta pantā]

[Atsauce uz pantu]

[Atsauce uz pantu]

[Atsauce uz pantu]

[..]

[..]

[..]

[..]

[..]

[Informācija, kas norādīta attiecīgā tiesību akta pantā]

[Atsauce uz pantu]

[Atsauce uz pantu]

[..]

[Atsauce uz pantu]

---

(1)  Atsauces uz ADR, RID un ADN saprotamas Direktīvas 2008/68/EK 2. panta 1., 2. un 3 punkta nozīmē. Skaitļi, uz kuriem atsaucas, ir minēti attiecīgajos ADR, RID un ADN pielikumos.

II PIELIKUMS

PRASĪBAS PILNVAROTAJĀM STRUKTŪRĀM

| 1. | Paziņošanas nolūkā atbilstības novērtējuma struktūrai jāatbilst 2.–11. punktā noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Atbilstības novērtējuma struktūru izveido saskaņā ar dalībvalsts tiesību aktiem, un tā ir juridiska persona. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Atbilstības novērtējuma struktūra ir trešā persona, kas ir neatkarīga no organizācijas vai eFTI platformas vai platformas pakalpojumu sniedzēja, kuru tā novērtē.
  Struktūra, kas pieder uzņēmumu apvienībai vai profesionālajai federācijai, kura pārstāv uzņēmumus, kas iesaistīti novērtējamās eFTI platformas vai platformas pakalpojumu sniedzēja izstrādē, ražošanā, piegādē, uzstādīšanā, lietošanā vai apkopē, var tikt uzskatīta par šādu struktūru, ja ir pierādīta tās neatkarība un interešu konflikta neesība. |
| --- | --- |

3.

Struktūra, kas pieder uzņēmumu apvienībai vai profesionālajai federācijai, kura pārstāv uzņēmumus, kas iesaistīti novērtējamās eFTI platformas vai platformas pakalpojumu sniedzēja izstrādē, ražošanā, piegādē, uzstādīšanā, lietošanā vai apkopē, var tikt uzskatīta par šādu struktūru, ja ir pierādīta tās neatkarība un interešu konflikta neesība.

| 4. | Atbilstības novērtējuma struktūra, tās augstākā līmeņa vadība un darbinieki, kas ir atbildīgi par atbilstības novērtējuma uzdevumu veikšanu, nav vērtējamās eFTI platformas vai platformas pakalpojumu sniedzēja izstrādātāji, ražotāji, piegādātāji, uzstādītāji, pircēji, īpašnieki, lietotāji vai apkopes veicēji, ne arī to pārstāvji.
  Atbilstības novērtējuma struktūra, tās augstākā vadība un darbinieki, kas ir atbildīgi par atbilstības novērtējuma uzdevumu veikšanu, nav tieši iesaistīti attiecīgās eFTI platformas vai platformas pakalpojumu sniedzēja izstrādē, izgatavošanā vai būvē, tirdzniecībā, uzstādīšanā, lietošanā vai apkopē, kā arī nepārstāv minētajās darbībās iesaistītās personas. Tie neiesaistās darbībās, kas var būt pretrunā to spriedumu neatkarībai un godprātībai atbilstības novērtējuma darbībās, par kuru veicējiem tie ir pilnvaroti. Tas īpaši attiecas uz konsultāciju pakalpojumiem.
  Atbilstības novērtējuma struktūras nodrošina, ka atbilstības novērtējuma darbību konfidencialitāti, objektivitāti un neitralitāti neietekmē to meitasuzņēmumu vai apakšuzņēmēju darbības. |
| --- | --- |

4.

Atbilstības novērtējuma struktūra, tās augstākā vadība un darbinieki, kas ir atbildīgi par atbilstības novērtējuma uzdevumu veikšanu, nav tieši iesaistīti attiecīgās eFTI platformas vai platformas pakalpojumu sniedzēja izstrādē, izgatavošanā vai būvē, tirdzniecībā, uzstādīšanā, lietošanā vai apkopē, kā arī nepārstāv minētajās darbībās iesaistītās personas. Tie neiesaistās darbībās, kas var būt pretrunā to spriedumu neatkarībai un godprātībai atbilstības novērtējuma darbībās, par kuru veicējiem tie ir pilnvaroti. Tas īpaši attiecas uz konsultāciju pakalpojumiem.

Atbilstības novērtējuma struktūras nodrošina, ka atbilstības novērtējuma darbību konfidencialitāti, objektivitāti un neitralitāti neietekmē to meitasuzņēmumu vai apakšuzņēmēju darbības.

| 5. | Atbilstības novērtējuma struktūras un to darbinieki veic atbilstības novērtējuma darbības ar visaugstāko profesionālo integritāti un vajadzīgo tehnisko kompetenci konkrētajā jomā bez spiediena un pamudinājumiem, jo īpaši finansiāliem, kas varētu ietekmēt viņu lēmumu vai atbilstības novērtējuma darbību rezultātus, jo īpaši attiecībā uz personām vai personu grupām, kuras ir ieinteresētas šo darbību rezultātos. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Atbilstības novērtējuma struktūra ir spējīga veikt visus atbilstības novērtējuma uzdevumus, kuri tai noteikti 12. un 13. pantā un attiecībā uz kuriem tā ir pilnvarota, neatkarīgi no tā, vai šos uzdevumus veic pati atbilstības novērtējuma struktūra vai arī tie tiek veikti tās vārdā un uzraudzībā.
  Atbilstības novērtējuma struktūras rīcībā vienmēr un visu to sertificēšanas procedūru īstenošanai, kurām tā ir pilnvarota, ir






  a) | nepieciešamie darbinieki ar tehniskām zināšanām un atbilstības novērtējuma uzdevumu veikšanai pietiekamu un piemērotu pieredzi; |
| --- | --- | --- |

6.

Atbilstības novērtējuma struktūras rīcībā vienmēr un visu to sertificēšanas procedūru īstenošanai, kurām tā ir pilnvarota, ir

a)

nepieciešamie darbinieki ar tehniskām zināšanām un atbilstības novērtējuma uzdevumu veikšanai pietiekamu un piemērotu pieredzi;

| b) | nepieciešamie to procedūru apraksti, saskaņā ar kurām veic atbilstības novērtējumu, nodrošinot pārredzamību un šo procedūru reproducējamību. Tai ir izstrādāta piemērota politika un procedūras, lai uzdevumi, kurus tā veic kā pilnvarotā struktūra, būtu nodalīti no pārējās darbības; |
| --- | --- |

b)

nepieciešamie to procedūru apraksti, saskaņā ar kurām veic atbilstības novērtējumu, nodrošinot pārredzamību un šo procedūru reproducējamību. Tai ir izstrādāta piemērota politika un procedūras, lai uzdevumi, kurus tā veic kā pilnvarotā struktūra, būtu nodalīti no pārējās darbības;

| c) | nepieciešamās procedūras to darbību veikšanai, kurās pienācīgi ņem vērā uzņēmuma lielumu, nozari, kurā tas darbojas, struktūru un attiecīgās tehnoloģijas sarežģītības pakāpi. |
| --- | --- |

c)

nepieciešamās procedūras to darbību veikšanai, kurās pienācīgi ņem vērā uzņēmuma lielumu, nozari, kurā tas darbojas, struktūru un attiecīgās tehnoloģijas sarežģītības pakāpi.

Atbilstības novērtējuma struktūrai ir līdzekļi, kas nepieciešami, lai pienācīgi veiktu tehniskos un administratīvos uzdevumus, kas saistīti ar atbilstības novērtējuma darbībām.

| 7. | Darbiniekiem, kuri ir atbildīgi par atbilstības novērtējuma uzdevumu veikšanu, ir






  a) | laba tehniskā un profesionālā izglītība, kas aptver visu to atbilstības novērtējuma darbību jomu, attiecībā uz kuru atbilstības novērtējumu struktūra ir pilnvarota; |
| --- | --- | --- |

7.

a)

laba tehniskā un profesionālā izglītība, kas aptver visu to atbilstības novērtējuma darbību jomu, attiecībā uz kuru atbilstības novērtējumu struktūra ir pilnvarota;

| b) | pietiekamas zināšanas par veicamo novērtējumu prasībām un atbilstošas pilnvaras šos novērtējumus veikt; |
| --- | --- |

b)

pietiekamas zināšanas par veicamo novērtējumu prasībām un atbilstošas pilnvaras šos novērtējumus veikt;

| c) | atbilstīgas zināšanas un izpratne par 9. pantā noteiktajām prasībām; |
| --- | --- |

c)

atbilstīgas zināšanas un izpratne par 9. pantā noteiktajām prasībām;

| d) | prasme sagatavot atbilstības apliecības, veikt reģistrācijas ierakstus un izstrādāt ziņojumus, kas apliecina, ka ir veikts novērtējums. |
| --- | --- |

d)

prasme sagatavot atbilstības apliecības, veikt reģistrācijas ierakstus un izstrādāt ziņojumus, kas apliecina, ka ir veikts novērtējums.

| 8. | Tiek garantēta atbilstības novērtējuma struktūru, to augstākā līmeņa vadības un darbinieku, kas ir atbildīgi par atbilstības novērtējuma uzdevumu veikšanu, objektivitāte.
  Atalgojums, ko saņem atbilstības novērtējuma struktūras augstākā līmeņa vadība un darbinieki, kuri ir atbildīgi par atbilstības novērtējuma uzdevumu veikšanu, nav atkarīgs no veikto novērtējumu skaita vai to rezultātiem. |
| --- | --- |

8.

Atalgojums, ko saņem atbilstības novērtējuma struktūras augstākā līmeņa vadība un darbinieki, kuri ir atbildīgi par atbilstības novērtējuma uzdevumu veikšanu, nav atkarīgs no veikto novērtējumu skaita vai to rezultātiem.

| 9. | Atbilstības novērtējuma struktūrām ir apdrošināta civiltiesiskā atbildība, ja vien atbildību neuzņemas valsts saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai ja dalībvalsts pati nav tieši atbildīga par atbilstības novērtējumu. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Atbilstības novērtējuma struktūras darbinieki ievēro dienesta noslēpuma prasību attiecībā uz visu informāciju, kas iegūta, veicot pienākumus saskaņā ar 12. un 13. pantu vai valstu tiesību aktu noteikumiem, ar kuriem tos īsteno; minēto prasību neievēro attiecībā uz tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kurā darbības tiek veiktas. Īpašumtiesības tiek aizsargātas. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Atbilstības novērtējuma struktūras piedalās attiecīgās standartizācijas darbībās un attiecīgās regulatīvās darbībās vai nodrošina, ka tās darbinieki, kuri ir atbildīgi par atbilstības novērtējuma uzdevumu veikšanu, ir informēti par šādām darbībām. |
| --- | --- |

11.

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/200 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/200

---

P8_TA(2019)0140

Brīvprātīgu partnerattiecību nolīgums starp ES un Vjetnamu par meža tiesību aktu ieviešanu, pārvaldību un tirdzniecību ***

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Brīvprātīgu partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Vjetnamas Sociālistisko Republiku par meža tiesību aktu ieviešanu, pārvaldību un tirdzniecību (10861/2018 – C8-0445/2018 – 2018/0272(NLE))

(Piekrišana)

(2021/C 23/32)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Brīvprātīgu partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Vjetnamas Sociālistisko Republiku par meža tiesību aktu ieviešanu, pārvaldību un tirdzniecību (10861/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Brīvprātīgu partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Vjetnamas Sociālistisko Republiku par meža tiesību aktu ieviešanu, pārvaldību un tirdzniecību (10861/2018),

| — | ņemot vērā brīvprātīgo partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Vjetnamas Sociālistisko Republiku par meža tiesību aktu ieviešanu, pārvaldību un tirdzniecību (10877/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā brīvprātīgo partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Vjetnamas Sociālistisko Republiku par meža tiesību aktu ieviešanu, pārvaldību un tirdzniecību (10877/2018),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 3. un 4. punktu saistībā ar tā 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu un 218. panta 7. punktu (C8-0445/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 3. un 4. punktu saistībā ar tā 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu un 218. panta 7. punktu (C8-0445/2018),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2019. gada 12. marta neleģislatīvo rezolūciju (1) par lēmuma projektu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2019. gada 12. marta neleģislatīvo rezolūciju (1) par lēmuma projektu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu un Attīstības komitejas atzinumu (A8-0083/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu un Attīstības komitejas atzinumu (A8-0083/2019),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Vjetnamas Sociālistiskās Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0141.

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/201 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/201

---

P8_TA(2019)0141

Brīvprātīgu partnerattiecību nolīgums starp ES un Vjetnamu par meža tiesību aktu ieviešanu, pārvaldību un tirdzniecību (rezolūcija)

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta nenormatīva rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Brīvprātīgu partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Vjetnamas Sociālistisko Republiku par meža tiesību aktu ieviešanu, pārvaldību un tirdzniecību (10861/2018 – C8-0445/2018 – 2018/0272M(NLE))

(2021/C 23/33)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Brīvprātīgu partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Vjetnamas Sociālistisko Republiku par meža tiesību aktu ieviešanu, pārvaldību un tirdzniecību (10861/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Brīvprātīgu partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Vjetnamas Sociālistisko Republiku par meža tiesību aktu ieviešanu, pārvaldību un tirdzniecību (10861/2018),

| — | ņemot vērā 2018. gada 9. oktobra projektu Brīvprātīgam partnerattiecību nolīgumam starp Eiropas Savienību un Vjetnamas Sociālistisko Republiku par meža tiesību aktu ieviešanu, pārvaldību un tirdzniecību (10877/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 9. oktobra projektu Brīvprātīgam partnerattiecību nolīgumam starp Eiropas Savienību un Vjetnamas Sociālistisko Republiku par meža tiesību aktu ieviešanu, pārvaldību un tirdzniecību (10877/2018),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 3. un 4. punktu kopā ar 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu un 218. panta 7. punktu (C8-0445/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 3. un 4. punktu kopā ar 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu un 218. panta 7. punktu (C8-0445/2018),

| — | ņemot vērā Pamatnolīgumu par visaptverošu partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Vjetnamas Sociālistisko Republiku, no otras puses (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pamatnolīgumu par visaptverošu partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Vjetnamas Sociālistisko Republiku, no otras puses (1),

| — | ņemot vērā projektu brīvās tirdzniecības nolīgumam starp Eiropas Savienību un Vjetnamas Sociālistisko Republiku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu brīvās tirdzniecības nolīgumam starp Eiropas Savienību un Vjetnamas Sociālistisko Republiku,

| — | ņemot vērā projektu ieguldījumu aizsardzības nolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Vjetnamas Sociālistisko Republiku, no otras puses, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu ieguldījumu aizsardzības nolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Vjetnamas Sociālistisko Republiku, no otras puses,

| — | ņemot vērā Padomes 2005. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2173/2005 par FLEGT licencēšanas sistēmas izveidi kokmateriālu importam Eiropas Kopienā (2) (FLEGT regula), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2005. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2173/2005 par FLEGT licencēšanas sistēmas izveidi kokmateriālu importam Eiropas Kopienā (2) (FLEGT regula),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu rīcības plānam meža tiesību aktu ieviešanai, pārvaldībai un tirdzniecībai (COM(2003)0251), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu rīcības plānam meža tiesību aktu ieviešanai, pārvaldībai un tirdzniecībai (COM(2003)0251),

| — | ņemot vērā Padomes 2016. gada 28. jūnija secinājumus par meža tiesību aktu ieviešanu, pārvaldību un tirdzniecību (10721/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2016. gada 28. jūnija secinājumus par meža tiesību aktu ieviešanu, pārvaldību un tirdzniecību (10721/2016),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 20. oktobra Regulu (ES) Nr. 995/2010, ar ko nosaka pienākumus tirgus dalībniekiem, kas laiž tirgū kokmateriālus un koka izstrādājumus (3) (ES Kokmateriālu regula), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 20. oktobra Regulu (ES) Nr. 995/2010, ar ko nosaka pienākumus tirgus dalībniekiem, kas laiž tirgū kokmateriālus un koka izstrādājumus (3) (ES Kokmateriālu regula),

| — | ņemot vērā Vides izmeklēšanas aģentūras 2018. gada 31. maija ziņojumu “Serial Offender: Vietnam’s continued imports of illegal Cambodian timber” (Sērijveida pārkāpumi: Vjetnama turpina nelegālo kokmateriālu importu no Kambodžas) (4) un 2018. gada 25. septembra ziņojumu “Vietnam in Violation: Action required on fake CITES permits for rosewood trade” (Pārkāpumi Vjetnamā: ir jāvēršas pret viltotām CITES rožkoka tirdzniecības atļaujām) (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides izmeklēšanas aģentūras 2018. gada 31. maija ziņojumu “Serial Offender: Vietnam’s continued imports of illegal Cambodian timber” (Sērijveida pārkāpumi: Vjetnama turpina nelegālo kokmateriālu importu no Kambodžas) (4) un 2018. gada 25. septembra ziņojumu “Vietnam in Violation: Action required on fake CITES permits for rosewood trade” (Pārkāpumi Vjetnamā: ir jāvēršas pret viltotām CITES rožkoka tirdzniecības atļaujām) (5),

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM) 2015.–2030. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM) 2015.–2030. gadam,

| — | ņemot vērā Parīzes nolīgumu, kas tika pieņemts 2015. gada 12. decembrī Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu konferences 21. sesijā (COP 21), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parīzes nolīgumu, kas tika pieņemts 2015. gada 12. decembrī Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu konferences 21. sesijā (COP 21),

| — | ņemot vērā 2011. gada Bonnas uzdevumu, proti, pasaules līmeņa centienus līdz 2020. gadam atjaunot 150 miljonus hektāru un līdz 2030. gadam — 350 miljonus hektāru no pasaules atmežotās un degradētās zemes, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada Bonnas uzdevumu, proti, pasaules līmeņa centienus līdz 2020. gadam atjaunot 150 miljonus hektāru un līdz 2030. gadam — 350 miljonus hektāru no pasaules atmežotās un degradētās zemes,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vides programmas (UNEP) 2012. gada ziņojumu “Zaļais ogleklis, melnais tirgus: nelikumīga mežizstrāde, nodokļu nemaksāšana un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana pasaules tropu mežos” (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vides programmas (UNEP) 2012. gada ziņojumu “Zaļais ogleklis, melnais tirgus: nelikumīga mežizstrāde, nodokļu nemaksāšana un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana pasaules tropu mežos” (6),

| — | ņemot vērā ANO konvencijas noziedzības un korupcijas apkarošanai, tostarp Konvenciju pret transnacionālo organizēto noziedzību un Pretkorupcijas konvenciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO konvencijas noziedzības un korupcijas apkarošanai, tostarp Konvenciju pret transnacionālo organizēto noziedzību un Pretkorupcijas konvenciju,

| — | ņemot vērā 2019. gada 12. marta normatīvo rezolūciju (7) par Padomes lēmuma projektu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 12. marta normatīvo rezolūciju (7) par Padomes lēmuma projektu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas atzinumu (A8-0093/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas atzinumu (A8-0093/2019),

| A. | tā kā Vjetnama 2010. gadā kļuva par trešo Āzijas valsti (pēc Indonēzijas un Malaizijas), kas ir uzsākusi sarunas par brīvprātīgu partnerattiecību nolīgumu (VPA) saistībā ar meža tiesību aktu ieviešanu, pārvaldību un tirdzniecību (FLEGT); tā kā sarunas tika noslēgtas 2017. gada maijā un nolīgums parakstīts 2018. gada 19. oktobrī; |
| --- | --- |

A.

tā kā Vjetnama 2010. gadā kļuva par trešo Āzijas valsti (pēc Indonēzijas un Malaizijas), kas ir uzsākusi sarunas par brīvprātīgu partnerattiecību nolīgumu (VPA) saistībā ar meža tiesību aktu ieviešanu, pārvaldību un tirdzniecību (FLEGT); tā kā sarunas tika noslēgtas 2017. gada maijā un nolīgums parakstīts 2018. gada 19. oktobrī;

| B. | tā kā VPA mērķis ir izveidot tiesisko regulējumu, kura nolūks ir nodrošināt to, ka visi kokmateriāli un koka izstrādājumi, uz kuriem attiecas VPA un kuri ES tiek importēti no Vjetnamas, ir iegūti likumīgi; tā kā VPA nolūks parasti ir veicināt sistēmiskas pārmaiņas mežsaimniecības nozarē, lai nodrošinātu mežu ilgtspējīgu apsaimniekošanu, izskaustu nelikumīgu mežizstrādi, kā arī visā pasaulē atbalstītu centienus apturēt atmežošanu un mežu degradāciju; |
| --- | --- |

B.

tā kā VPA mērķis ir izveidot tiesisko regulējumu, kura nolūks ir nodrošināt to, ka visi kokmateriāli un koka izstrādājumi, uz kuriem attiecas VPA un kuri ES tiek importēti no Vjetnamas, ir iegūti likumīgi; tā kā VPA nolūks parasti ir veicināt sistēmiskas pārmaiņas mežsaimniecības nozarē, lai nodrošinātu mežu ilgtspējīgu apsaimniekošanu, izskaustu nelikumīgu mežizstrādi, kā arī visā pasaulē atbalstītu centienus apturēt atmežošanu un mežu degradāciju;

| C. | tā kā kokmateriālu tirdzniecības kontekstā Vjetnama ir svarīga valsts, jo tai ir pasaulē ceturtā lielākā uz eksportu orientētā kokapstrādes nozare un tās mērķis ir panākt, lai tā šajā nozarē ieņemtu pirmo vietu; tā kā Vjetnama kā kokapstrādes centrs ir viena no galvenajām koka izstrādājumu eksportētājām ne tikai uz ES, bet arī reģiona valstīm, jo īpaši Ķīnu un Japānu; |
| --- | --- |

C.

tā kā kokmateriālu tirdzniecības kontekstā Vjetnama ir svarīga valsts, jo tai ir pasaulē ceturtā lielākā uz eksportu orientētā kokapstrādes nozare un tās mērķis ir panākt, lai tā šajā nozarē ieņemtu pirmo vietu; tā kā Vjetnama kā kokapstrādes centrs ir viena no galvenajām koka izstrādājumu eksportētājām ne tikai uz ES, bet arī reģiona valstīm, jo īpaši Ķīnu un Japānu;

| D. | tā kā Vjetnama ir liela kokmateriālu un koka izstrādājumu importētāja, jo tās fabrikās 2017. gadā tika izlietoti aptuveni 34 miljoni m3 kokmateriālu un koka izstrādājumu, no kuriem 25 % bija importēti un 75 % atvesti no vietējām plantācijām, kuru īpašnieki un pārvaldītāji daudzos gadījumos ir mazie lauksaimnieki; tā kā laikposmā no 2011. līdz 2017. gadam importa vērtība pieauga par 68 %; tā kā pēdējos gados Vjetnama ir guvusi ievērojamus panākumus, samazinot mežu izciršanu valstī, un ir palielinājusi mežu platību no 37 % 2005. gadā līdz 41,65 % 2018. gadā, ieskaitot rūpnieciskos nolūkos veidotās mežu plantācijas; tā kā Vjetnama kopš 2016. gada piemēro aizliegumu izcirst vietējos dabiskos mežus; |
| --- | --- |

D.

tā kā Vjetnama ir liela kokmateriālu un koka izstrādājumu importētāja, jo tās fabrikās 2017. gadā tika izlietoti aptuveni 34 miljoni m3 kokmateriālu un koka izstrādājumu, no kuriem 25 % bija importēti un 75 % atvesti no vietējām plantācijām, kuru īpašnieki un pārvaldītāji daudzos gadījumos ir mazie lauksaimnieki; tā kā laikposmā no 2011. līdz 2017. gadam importa vērtība pieauga par 68 %; tā kā pēdējos gados Vjetnama ir guvusi ievērojamus panākumus, samazinot mežu izciršanu valstī, un ir palielinājusi mežu platību no 37 % 2005. gadā līdz 41,65 % 2018. gadā, ieskaitot rūpnieciskos nolūkos veidotās mežu plantācijas; tā kā Vjetnama kopš 2016. gada piemēro aizliegumu izcirst vietējos dabiskos mežus;

| E. | tā kā lielākās baļķu un zāģmateriālu izcelsmes valstis 2017. gadā bija Kamerūna, ASV un Kambodža, kā arī svarīga piegādātāja bija Kongo Demokrātiskā Republika; tā kā kopš 2015. gada Kambodža ir bijusi Vjetnamas otrā lielāka tropu kokmateriālu piegādātāja, neraugoties uz paziņoto eksporta aizliegumu (8) uz Vjetnamu; tā kā laikposmā no 2016. gada līdz 2017. gadam tika ziņots par 43 % lielu importa apjoma pieaugumu un 40 % lielu importa vērtības pieaugumu no Āfrikas valstīm; tā kā attiecīgi kompetentās NVO ir norādījušas, ka no Kambodžas un Kongo Demokrātiskās Republikas eksportētie kokmateriāli būtu jāuzskata par augsta riska precēm, jo neapstrādātus kokmateriālus bieži vien importē no valstīm, kuras raksturo vāja pārvalde, augsts korupcijas vai konfliktu līmenis un plaši izplatīta nelikumīga kokmateriālu ieguves prakse; |
| --- | --- |

E.

tā kā lielākās baļķu un zāģmateriālu izcelsmes valstis 2017. gadā bija Kamerūna, ASV un Kambodža, kā arī svarīga piegādātāja bija Kongo Demokrātiskā Republika; tā kā kopš 2015. gada Kambodža ir bijusi Vjetnamas otrā lielāka tropu kokmateriālu piegādātāja, neraugoties uz paziņoto eksporta aizliegumu (8) uz Vjetnamu; tā kā laikposmā no 2016. gada līdz 2017. gadam tika ziņots par 43 % lielu importa apjoma pieaugumu un 40 % lielu importa vērtības pieaugumu no Āfrikas valstīm; tā kā attiecīgi kompetentās NVO ir norādījušas, ka no Kambodžas un Kongo Demokrātiskās Republikas eksportētie kokmateriāli būtu jāuzskata par augsta riska precēm, jo neapstrādātus kokmateriālus bieži vien importē no valstīm, kuras raksturo vāja pārvalde, augsts korupcijas vai konfliktu līmenis un plaši izplatīta nelikumīga kokmateriālu ieguves prakse;

| F. | tā kā Kambodža ieņem 5. vietu pasaulē pēc atmežošanas ātruma un tā kā ANO statistika liecina, ka Kambodžas mežu platības ir samazinājušās no 73 % 1990. gadā līdz 57 % 2010. gadā; |
| --- | --- |

F.

tā kā Kambodža ieņem 5. vietu pasaulē pēc atmežošanas ātruma un tā kā ANO statistika liecina, ka Kambodžas mežu platības ir samazinājušās no 73 % 1990. gadā līdz 57 % 2010. gadā;

| G. | tā kā saskaņā ar 2006. gada 28. novembra Apakšdekrēta Nr. 131 3. pantu Kambodža aizliedz eksportēt apaļkokus, izņemot mežu plantācijās iegūtos, neapstrādātus zāģmateriālus, izņemot mežu plantācijās iegūtos, kā arī kvadrātveida un taisnstūrveida kokmateriālus, kuru biezums un platums pārsniedz 25 cm (9); tā kā jebkurš dabiskos mežos iegūtās koksnes izstrādājumu eksports no Kambodžas tiek principā uzskatīts par neatbilstīgu Kambodžas tiesību aktiem; tā kā VPA Vjetnama ir apņēmusies importēt tikai tādus kokmateriālus, kas saskaņā ar izcelsmes valsts tiesību aktiem ir iegūti likumīgi; |
| --- | --- |

G.

tā kā saskaņā ar 2006. gada 28. novembra Apakšdekrēta Nr. 131 3. pantu Kambodža aizliedz eksportēt apaļkokus, izņemot mežu plantācijās iegūtos, neapstrādātus zāģmateriālus, izņemot mežu plantācijās iegūtos, kā arī kvadrātveida un taisnstūrveida kokmateriālus, kuru biezums un platums pārsniedz 25 cm (9); tā kā jebkurš dabiskos mežos iegūtās koksnes izstrādājumu eksports no Kambodžas tiek principā uzskatīts par neatbilstīgu Kambodžas tiesību aktiem; tā kā VPA Vjetnama ir apņēmusies importēt tikai tādus kokmateriālus, kas saskaņā ar izcelsmes valsts tiesību aktiem ir iegūti likumīgi;

| H. | tā kā VPA valsts apņemas izveidot politiku, kuras mērķis ir nodrošināt, ka uz ES tiek eksportēti tikai par likumīgiem atzīti kokmateriāli un koksnes izstrādājumi (10); tā kā, lai īstenotu un izpildītu VPA paredzētās saistības, Vjetnamai būs jāpieņem tiesību akti, ieviešot kokmateriālu likumīguma nodrošināšanas sistēmu (TLAS), un jāizveido vajadzīgās administratīvās struktūras un spējas; tā kā šis VPA attieksies uz kokmateriāliem un koka izstrādājumiem, kas paredzēti gan iekšzemes, gan eksporta tirgiem, izņemot FLEGT licencēšanas pēdējo posmu, ko pagaidām paredzēts piemērot tikai eksportam uz ES; |
| --- | --- |

H.

tā kā VPA valsts apņemas izveidot politiku, kuras mērķis ir nodrošināt, ka uz ES tiek eksportēti tikai par likumīgiem atzīti kokmateriāli un koksnes izstrādājumi (10); tā kā, lai īstenotu un izpildītu VPA paredzētās saistības, Vjetnamai būs jāpieņem tiesību akti, ieviešot kokmateriālu likumīguma nodrošināšanas sistēmu (TLAS), un jāizveido vajadzīgās administratīvās struktūras un spējas; tā kā šis VPA attieksies uz kokmateriāliem un koka izstrādājumiem, kas paredzēti gan iekšzemes, gan eksporta tirgiem, izņemot FLEGT licencēšanas pēdējo posmu, ko pagaidām paredzēts piemērot tikai eksportam uz ES;

| I. | tā kā Vjetnama ir apņēmusies pieņemt tiesību aktus, kas nodrošina, ka tās tirgū tiek importēti tikai likumīgi iegūti kokmateriāli (11), pamatojoties uz pienācīgas pārbaudes prasībām kokmateriālu un koka izstrādājumu importētājiem; tā kā Vjetnama ir arī apņēmusies VPA likumīguma definīcijā atzīt attiecīgos ieguves valstu tiesību aktus; |
| --- | --- |

I.

tā kā Vjetnama ir apņēmusies pieņemt tiesību aktus, kas nodrošina, ka tās tirgū tiek importēti tikai likumīgi iegūti kokmateriāli (11), pamatojoties uz pienācīgas pārbaudes prasībām kokmateriālu un koka izstrādājumu importētājiem; tā kā Vjetnama ir arī apņēmusies VPA likumīguma definīcijā atzīt attiecīgos ieguves valstu tiesību aktus;

| J. | tā kā, atbalstot šo VPA, reģionā tiktu būtiski veicināta ekonomiskā integrācija un starptautisko ilgtspējīgas attīstības mērķu ievērošana; tā kā jaunu VPA noslēgšana, jo īpaši ar Ķīnu — valsti, kura robežojas ar Vjetnamu un kurai ir būtiska loma kokmateriālu pārstrādes nozarē,— ļautu reģionā garantēt likumīgu un dzīvotspējīgu kokmateriālu un koksnes izstrādājumu tirdzniecību; |
| --- | --- |

J.

tā kā, atbalstot šo VPA, reģionā tiktu būtiski veicināta ekonomiskā integrācija un starptautisko ilgtspējīgas attīstības mērķu ievērošana; tā kā jaunu VPA noslēgšana, jo īpaši ar Ķīnu — valsti, kura robežojas ar Vjetnamu un kurai ir būtiska loma kokmateriālu pārstrādes nozarē,— ļautu reģionā garantēt likumīgu un dzīvotspējīgu kokmateriālu un koksnes izstrādājumu tirdzniecību;

| K. | tā kā tikai tad, kad Vjetnama būs pilnībā izpildījusi visas VPA paredzētās saistības (12) un izveidojusi spējas saistīto valsts tiesību aktu īstenošanas izpildei, tā varēs pievienoties ES FLEGT licencēšanas sistēmai; tā kā ar FLEGT licenci importētie kokmateriāli saskaņā ar ES Kokmateriālu regulu tiek uzskatīti par likumīgiem; tā kā Vjetnamas pievienošanos FLEGT licencēšanas sistēmai apstiprina ar deleģēto aktu; |
| --- | --- |

K.

tā kā tikai tad, kad Vjetnama būs pilnībā izpildījusi visas VPA paredzētās saistības (12) un izveidojusi spējas saistīto valsts tiesību aktu īstenošanas izpildei, tā varēs pievienoties ES FLEGT licencēšanas sistēmai; tā kā ar FLEGT licenci importētie kokmateriāli saskaņā ar ES Kokmateriālu regulu tiek uzskatīti par likumīgiem; tā kā Vjetnamas pievienošanos FLEGT licencēšanas sistēmai apstiprina ar deleģēto aktu;

| L. | tā kā, stājoties spēkā brīvās tirdzniecības nolīgumam starp ES un Vjetnamu, kokmateriālu un koka izstrādājumu tirdzniecība tiks liberalizēta un importam no Vjetnamas līdz FLEGT licencēšanas sākumam tiks piemērotas ES Kokmateriālu regulā paredzētās vispārējās pienācīgas pārbaudes prasības (13), |
| --- | --- |

L.

tā kā, stājoties spēkā brīvās tirdzniecības nolīgumam starp ES un Vjetnamu, kokmateriālu un koka izstrādājumu tirdzniecība tiks liberalizēta un importam no Vjetnamas līdz FLEGT licencēšanas sākumam tiks piemērotas ES Kokmateriālu regulā paredzētās vispārējās pienācīgas pārbaudes prasības (13),

| 1. | atgādina — lai sasniegtu Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam un Parīzes nolīgumā noteiktos mērķus, ir ārkārtīgi svarīgi īstenot ilgtspējīgu un iekļaujošu meža apsaimniekošanu un pārvaldību; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina ES nodrošināt VPA saskaņotību ar visiem tās politikas virzieniem, tostarp attīstības, vides, lauksaimniecības un tirdzniecības jomā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | stingri atbalsta FLEGT procesa īstenošanu ar Vjetnamu, ņemot vērā šīs valsts būtisko lomu kokmateriālu apstrādes nozarē; atzinīgi vērtē to, ka ir parakstīts VPA — nolīgums, kura mērķis ir valstī pakāpeniski īstenot pilnīgu politikas reformu, lai Vjetnamas operatoru piegādes ķēdes atbrīvotu no nelikumīgi iegūtiem kokmateriāliem; atzinīgi vērtē Vjetnamas apņemšanos un līdz šim panākto progresu un apzinās, ka VPA pilnīga īstenošana būs ilgtermiņa process, kas ietvers ne tikai visa tiesību aktu kopuma (TLAS) pieņemšanu, bet arī pienācīgu VPA īstenošanas un izpildes administratīvo spēju un zināšanu nodrošināšanu; atgādina, ka FLEGT licencēšana var sākties tikai pēc tam, kad Vjetnama būs pierādījusi TLAS sistēmas gatavību; ņem vērā grūtības, kādas rada valsts un provinču līmeņa savstarpējā koordinācija, kas nepieciešama, lai valstī pienācīgi un saskaņoti īstenotu VPA, un aicina Vjetnamas valdību šādu koordināciju nodrošināt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atgādina, ka VPA īstenošanai ir jāpapildina ES saistības vides aizsardzības jomā un jānodrošina saskaņotība ar saistībām masveida atmežošanas novēršanas jomā; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Komisiju un Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) piešķirt pietiekamus līdzekļus šā VPA īstenošanai, tostarp nodrošināt pienācīgus līdzekļus ES delegācijai Hanojā, kā arī finanšu līdzekļus Vjetnamai, izmantojot pašreizējos un turpmākos attīstības sadarbības instrumentus, kurus īpaši paredzot VPA īstenošanai; mudina Komisiju un EĀDD palīdzēt Vjetnamas iestādēm un pilsoniskajai sabiedrībai, tostarp padarot tām pieejamus satelītattēlus; aicina ES savos centienos koncentrēties uz Vjetnamas tiesiskā regulējuma un institucionālās spējas stiprināšanu, risinot tehniskas un ekonomiskas problēmas, kas traucē efektīvi īstenot un izpildīt jau esošos valsts un starptautiskos regulējumus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ņem vērā Vjetnamas kokrūpniecības nozares apņemšanos no piegādes ķēdēm izskaust nelikumīgi iegūtus kokmateriālus un uzlabot informētību par šiem jautājumiem; tomēr uzsver, ka tas nav iespējams bez nozarē strādājošo uzskatu maiņas, kā arī bez noteikumu stingras izpildes; atgādina, ka nelikumīgu kokmateriālu esamība piegādes ķēdēs var kaitēt Vjetnamas pārstrādes rūpniecības reputācijai; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tomēr apzinās, ka iepriekš Vjetnama ir saskārusies ar lielām problēmām, vēršoties pret nelikumīgu kokmateriālu tirdzniecību no Laosas un pēdējos gados arī no Kambodžas; uzskata, ka šādos gadījumos par nelikumīgas tirdzniecības veicināšanu ir atbildīga gan Vjetnama, gan piegādātājvalstis, jo Vjetnamas iestādes, jo īpaši provinču līmenī, pieņēma oficiālus lēmumus, ar ko tika pārkāpti ieguves valsts tiesību akti, piemēram, oficiāli nosakot importa kvotas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pauž atzinību par Vjetnamas apņemšanos pieņemt tiesību aktus, lai nodrošinātu, ka tās tirgū tiek importēti tikai likumīgi iegūti kokmateriāli, pamatojoties uz importētājiem izvirzīto prasību veikt pienācīgu pārbaudi, kas ir viens no VPA galvenajiem sasniegumiem; atgādina, ka pienācīgas pārbaudes prasības nedrīkst samazināt līdz “ķeksīša” līmenim, bet tām būtu jāietver visi vajadzīgie pasākumi, piemēram, informācijas vākšana, riska novērtēšana un papildu pasākumu veikšana, lai mazinātu konstatēto risku ar mērķi riska līmeni samazināt līdz minimumam, un tas būtu jāīsteno, kompetentajām valsts iestādēm sistemātiski un pareizi veicot atsevišķu uzņēmumu pārbaudes; uzsver grūtības, kādas rodas, ieviešot pienākumu muitas iestādēm veikt likumības pārbaudes, jo tām būs nepieciešama pienācīga apmācība; atgādina, ka Vjetnamas iestādēm būtu jāpieņem likumības pārbaužu sistēmu, kas atbilstu ES Kokmateriālu regulā noteiktajai likumības pārbaužu sistēmai, un uzsver nepieciešamību paredzēt attiecīgajos likumības pārbaudes tiesību aktos iespēju neatkarīgām trešām personām sniegt informāciju; mudina Vjetnamas iestādes apsvērt iespēju par likumības pārbaužu sistēmas prasībām noteikt trešo pušu veiktas revīzijas un uzņēmumu pārskatu publicēšanu, kā arī nodrošināt pienācīgu atbalstu uzņēmumiem, kas pilda savus pienākumus, un izvairīties no nesamērīga sloga tiem kokmateriālu piegādātājiem, kas apgādā mājsaimniecības, tomēr vienlaikus nepieļaujot noteikumu nepilnības; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina Vjetnamas valdību paredzēt atbilstīgas, atturošas un samērīgas sankcijas par tiesību aktu pārkāpšanu, īstenojot TLAS, kas importa gadījumā ietvertu pilnīgu aizliegumu Vjetnamas tirgū laist nelikumīgus kokmateriālus, kā arī šādu kokmateriālu konfiskāciju; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atzinīgi vērtē neatkarīgo novērtēšanas, sūdzību un atgriezeniskās saites mehānismu un aicina Vjetnamas iestādes uz to pienācīgi reaģēt, tostarp vajadzības gadījumā veicot efektīvus un preventīvus piespiedu izpildes pasākumus; cer, ka šādi mehānismi darbosies pilnīgi caurskatāmi un veicinās informācijas apmaiņu starp pilsoniskās sabiedrības un tiesībaizsardzības iestādēm; pauž atzinību par Vjetnamas apņemšanos nodrošināt neatkarīgu VPA īstenošanas uzraudzību, ko veic pilsoniskās sabiedrības organizācijas, mežsaimniecības apvienības, uzņēmumi, arodbiedrības, vietējās kopienas un mežu apgabalu iedzīvotāji; uzsver, cik svarīga ir to iesaistīšanās un piekļuve būtiskai un jaunākajai informācijai, lai tie varētu pildīt savu uzdevumu šajā procesā un vēl vairāk veicināt TLAS ticamību un tās pastāvīgu stiprināšanu; atzinīgi vērtē Vjetnamas iestāžu apņemšanos atļaut pilsoniskajai sabiedrībai piekļūt valsts mežu datubāzei un mudina Vjetnamas valdību iesniegt sabiedriskai apspriešanai TLAS īstenošanas tiesību aktus un ņemt vērā saņemtās atsauksmes; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pauž atzinību par pilsoniskās sabiedrības organizāciju iesaistīšanos VPA sarunu laikā un pēc tām un mudina Vjetnamas valdību visā īstenošanas posmā un arī citās jomās nodrošināt patiesu un pilnībā iekļaujošu procesu, aptverot visu VPA darbības jomu, tostarp importa kontroli, likumības pārbaudes pienākumus, organizāciju klasifikācijas sistēmu un risku izvērtēšanā balstītu uzņēmumu pārbaudi; uzsver, ka ir svarīgi iesaistīt vietējās kopienas gan sociālekonomisku iemeslu dēļ, gan arī tādēļ, lai nodrošinātu jauno mežsaimniecības tiesību aktu un VPA saistību pienācīgu īstenošanu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | stingri nosoda nelikumīgo kokmateriālu tirdzniecību, kas notiek pāri Kambodžas robežai, un aicina abu valstu iestādes nelikumīgās plūsmas nekavējoties pilnībā apturēt, kas ir absolūta nepieciešamība, lai VPA process varētu veiksmīgi turpināties; mudina Vjetnamas iestādes izmeklēt, atcelt no amata un celt prasību tiesā par tiem, kas ir atbildīgi par nelikumīgās tirdzniecības pieļaušanu un organizēšanu no Kambodžas un citām valstīm; pauž atzinību par Vjetnamas iestāžu nesen pieņemtajiem lēmumiem atļaut kokmateriālu tirdzniecību tikai pa galvenajiem starptautiskajiem tirdzniecības ceļiem, kā arī stiprināt tiesībaizsardzības spējas cīņā pret nelikumīgu tirdzniecību; mudina Vjetnamas iestādes nekavējoties iekļaut kokmateriālus no Kambodžas augsta riska kategorijā un nodrošināt, lai saskaņā ar VPA saistībām tiktu ievēroti Kambodžas tiesību akti kokmateriālu ieguves un eksporta jomā; aicina abas valstis veicināt un uzlabot dialogu, pārrobežu sadarbību un tirdzniecības datu un informācijas apmaiņu par nelikumīgu kokmateriālu tirdzniecības risku un attiecīgajiem spēkā esošajiem tiesību aktiem, kā arī mudina tās iesaistīt ES šā dialoga sekmēšanā; aicina Vjetnamu un Kambodžu prasīt atbalstu Interpolam un kopīgi strādāt pie efektīviem un ilgtermiņa pasākumiem, lai cīnītos pret plaši izplatīto nelikumīgo mežizstrādi un kokmateriālu pārrobežu kontrabandu uz Vjetnamu; aicina Vjetnamas iestādes tādus pašus pasākumus piemērot importam no citām piegādātājvalstīm, kurās ir vai var rasties līdzīgas problēmas, jo īpaši Āfrikas valstīm, piemēram, Kongo Demokrātiskās Republikas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzsver, ka nelikumīga mežizstrāde, transportēšana, pārstrāde un nelikumīgi iegūtu kokmateriālu tirdzniecība jārisina visā piegādes ķēdē; aicina šādu reģionālo aspektu iekļaut VPA novērtēšanas procesā, izvērtējot, kāda ir saistība starp to, ka citās reģiona valstīs tiesību aktu izpildes mehānismi ir vājāki, un to, ka eksports no šādām valstīm uz ES pieaug; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver, ka vāja pārvaldība un korupcija mežsaimniecības nozarē paātrina nelikumīgu mežistrādi un meža degradāciju un uzsver, ka visas FLEGT iniciatīvas veiksmīga īstenošana ir atkarīga arī no tā, vai visā kokmateriālu piegādes ķēdē tiek apkarota krāpšana un korupcija; mudina Vjetnamas valdību strādāt pie tā, lai apturētu plaši izplatīto korupciju un vērstos pret citiem faktoriem, kas veicina šo tirdzniecību, jo īpaši saistībā ar muitu un citām iestādēm, kurām būs galvenā nozīme VPA īstenošanā un izpildē, kā skaidru vēstījumu, ka Vjetnama ir pilnībā apņēmusies īstenot VPA procesu; uzsver, ka ir jāizbeidz nesodāmība mežsaimniecības nozarē, nodrošinot, ka par pārkāpumiem sauc pie atbildības; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atzinīgi vērtē to, ka Vjetnamas valdība nesen ir pieņēmusi rīcības plānu VPA īstenošanai, un aicina Vjetnamas valdību izmantot konkrētu, noteiktā laika izpildāmu un izmērāmu prasību pieeju; atzinīgi vērtē to, ka 2019. gada 1. janvārī stājās spēkā jaunais mežsaimniecības likums, kas paredz aizliegumu importēt Vjetnamā nelikumīgi iegūtus kokmateriālus, un mudina Vjetnamas iestādes nekavējoties īstenot šo aizliegumu un vajadzības gadījumā ātri pieņemt īstenošanas pasākumus ar mērķi nodrošināt pāreju, līdz sāks darboties TLAS; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atzinīgi vērtē mežu ilgtspējīgas apsaimniekošanas noteikumu iekļaušanu ES un Vjetnamas brīvās tirdzniecības nolīgumā, kas arī ir saistīts ar VPA; aicina Komisiju BTN īstenošanas laikā īpašu uzmanību pievērst kokmateriālu un koka izstrādājumu tirdzniecībai un cieši uzraudzīt tirdzniecības plūsmas, lai nodrošinātu, ka tirdzniecības papildu liberalizācija nerada papildu riskus saistībā ar nelikumīgu tirdzniecību; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina Komisiju katru gadu ziņot Parlamentam par Vjetnamas panākto progresu VPA īstenošanā, tostarp attiecībā uz šajā rezolūcijā paustajām prasībām, kā arī par Apvienotās īstenošanas komitejas darbībām, lai pēc tam, kad tiks ierosināts deleģētais akts, kas atļauj FLEGT licenču pieņemšanu, varētu pieņemt pārdomātu lēmumu; aicina Komisiju apsvērt iespēju nākamajā pārskatīšanā uzlabot regulējumu par FLEGT licencēšanu, lai tā varētu ātri reaģēt gadījumos, kad tiek ievērojami pārkāptas VPA saistības; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina Komisiju sekmēt dialogu ar lielākajām importētājvalstīm reģionā un lielākajiem ES tirdzniecības partneriem, piemēram, Ķīnu un Japānu, un tās informēt par ES Kokmateriālu regulu, kā arī piešķirt lielāku prioritāti tam, lai ar šīm valstīm īstenotajās divpusējās attiecības, tostarp tirdzniecības attiecībās, meklētu konkrētus risinājumus tam, kā izskaust nelikumīgi iegūtu kokmateriālu tirdzniecību, šādā veidā cenšoties globālā līmenī radīt vienlīdzīgus konkurences apstākļus šā jautājuma risināšanā; atbalsta to, ka Komisija sāk VPA sarunas ar Vjetnamas kaimiņvalstīm, tiklīdz būs izpildīti nepieciešamie nosacījumi, un izceļ FLEGT VPA nozīmi turpmākajos attīstības un sadarbības instrumentos; aicina Komisiju pieņemt instrumentus, kas veicinātu paraugprakses apmaiņu starp Vjetnamu un citām valstīm, kuras jau ir noslēgušas VPA ar ES; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Vjetnamas Sociālistiskās Republikas un Kambodžas Karalistes valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  OV L 329, 3.12.2016., 8. lpp.

(2)  OV L 347, 30.12.2005., 1. lpp.

(3)  OV L 295, 12.11.2010., 23. lpp.

(4)  https://eia-international.org/wp-content/uploads/eia-serial-offender-web.pdf

(5)  https://eia-international.org/report/vietnam-violation-action-required-fake-cites-permits-rosewood-trade/

(6)  C. Nellemann, Interpols, Vides noziegumu programma (red.), 2012. gads, “Green Carbon, Black Trade: Illegal Logging, Tax Fraud and Laundering in the World’s Tropical Forests. A Rapid Response Assessment” [Zaļais ogleklis, melnais tirgus: nelikumīga mežizstrāde, nodokļu nemaksāšana un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana pasaules tropu mežos]. Ātrās reaģēšanas novērtējums. Apvienoto Nāciju Organizācijas Vides programma, GRIDArendal, http://wedocs.unep.org/bitstream/handle/20.500.11822/8030/Green%20carbon%20Black%20Trade_%20Illegal %20logging.pdf?sequence=5&isAllowed=y

(7)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0140.

(8)  https://www.phnompenhpost.com/national/despite-ban-timber-exports-vietnam-nearing-2016-total

(9)  https://eia-international.org/wp-content/uploads/eia-serial-offender-web.pdf, 6. lpp.

(10)  VPA attiecas uz visiem galvenajiem izstrādājumiem, kurus eksportē uz ES, jo īpaši uz visiem pieciem obligātajiem koka izstrādājumiem, kas noteikti 2005. gada FLEGT regulā (baļķi, zāģmateriāli, dzelzceļa gulšņi, saplāksnis un finieris), un ietver arī vairākus citus koka izstrādājumus, piemēram, koksnes šķeldas, parketa dēlīši, skaidu plātnes un koka mēbeles. VPA piemēro eksportam uz visām trešām valstīm, lai gan vismaz sākumā licencēšanas sistēma attiecas tikai uz ES eksportu.

(11)  Saskaņā ar VPA 2. panta j) punktu “likumīgi iegūti kokmateriāli” (turpmāk arī “likumīgi kokmateriāli”) ir koka izstrādājumi, kas iegūti vai importēti un ražoti saskaņā ar II pielikumā uzskaitītajiem Vjetnamas tiesību aktiem un citiem attiecīgiem šā nolīguma noteikumiem; importētu kokmateriālu gadījumā tie ir koka izstrādājumi, kas iegūti, ražoti un eksportēti saskaņā ar attiecīgajiem ieguves valsts tiesību aktiem un V pielikumā aprakstītajām procedūrām”.

(12)  TLAS sistēmas gatavību FLEGT licencēšanai vispirms kopīgi izvērtēs ES un Vjetnama. Licencēšanas varēs sākties tikai tad, kad abas puses piekritīs, ka sistēma ir pietiekami stabila.

(13)  Nolīguma 13.8. panta 2. punkta a) apakšpunkts: “[katra Puse] veicina tirdzniecību ar koka izstrādājumiem, kas nāk no ilgtspējīgi apsaimniekotiem mežiem un ir iegūti saskaņā ar ieguves valsts tiesību aktiem; tas var ietvert brīvprātīga partnerattiecību nolīguma noslēgšanu saistībā ar meža tiesību aktu ieviešanu, pārvaldību un tirdzniecību (FLEGT)”.

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/207 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/207

---

P8_TA(2019)0142

Protokols, ar ko groza Eiropas Padomes Konvenciju par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu automātisko apstrādi ***

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam, ar kuru dalībvalstīm atļauj Eiropas Savienības interesēs parakstīt Protokolu, ar ko groza Eiropas Padomes Konvenciju par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu automātisko apstrādi (10923/2018 – C8-0440/2018 – 2018/0238(NLE))

(Piekrišana)

(2021/C 23/34)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (10923/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (10923/2018),

| — | ņemot vērā Protokolu, ar kuru groza Eiropas Padomes Konvenciju par personu aizsardzību attiecībā uz personisko datu automātisku apstrādi (ETS Nr. 108) (CETS Nr. 223), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Protokolu, ar kuru groza Eiropas Padomes Konvenciju par personu aizsardzību attiecībā uz personisko datu automātisku apstrādi (ETS Nr. 108) (CETS Nr. 223),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 16. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu (C8-0440/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 16. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu (C8-0440/2018),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ieteikumu (A8-0070/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ieteikumu (A8-0070/2019),

| 1. | sniedz piekrišanu Padomes lēmuma projektam; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Eiropas Padomei. |
| --- | --- |

2.

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/208 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/208

---

P8_TA(2019)0143

Dalībvalstu pilnvarošana kļūt par pusēm Eiropas Padomes Konvencijā par integrētu pieeju drošībai, drošumam un pakalpojumiem futbola spēlēs un citos sporta pasākumos ***

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam, ar ko dalībvalstis pilnvaro Eiropas Savienības interesēs kļūt par pusēm Eiropas Padomes Konvencijā par integrētu pieeju drošībai, drošumam un pakalpojumiem futbola spēlēs un citos sporta pasākumos (CETS Nr. 218) (12527/2018 – C8-0436/2018 – 2018/0116(NLE))

(Piekrišana)

(2021/C 23/35)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (12527/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (12527/2018),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par integrētu pieeju drošībai, drošumam un pakalpojumiem futbola spēlēs un citos sporta pasākumos (CETS Nr. 218), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par integrētu pieeju drošībai, drošumam un pakalpojumiem futbola spēlēs un citos sporta pasākumos (CETS Nr. 218),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 87. panta 1. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu un 218. panta 8. punktu (C8-0436/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 87. panta 1. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu un 218. panta 8. punktu (C8-0436/2018),

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. aprīļa Lēmumu 2002/348/TI par drošību starptautiska mēroga futbola sacensību laikā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. aprīļa Lēmumu 2002/348/TI par drošību starptautiska mēroga futbola sacensību laikā (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2017. gada 2. februāra rezolūciju par integrētu pieeju politikai sporta jomā — laba pārvaldība, pieejamība un integritāte (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2017. gada 2. februāra rezolūciju par integrētu pieeju politikai sporta jomā — laba pārvaldība, pieejamība un integritāte (2),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ieteikumu un Kultūras un izglītības komitejas atzinumu (A8-0080/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ieteikumu un Kultūras un izglītības komitejas atzinumu (A8-0080/2019),

| 1. | sniedz piekrišanu Padomes lēmuma projektam; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, un Eiropas Padomei. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OV L 121, 8.5.2002., 1. lpp.

(2)  OV C 252, 18.7.2018., 2. lpp.

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/209 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/209

---

P8_TA(2019)0144

Protokols, ar ko groza EK un Ķīnas nolīgumu par jūras transportu (Horvātijas pievienošanās ES) ***

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta normatīvā rezolūcija par Padomes lēmuma projektu par to, lai Savienības un dalībvalstu vārdā parakstītu protokolu, ar ko groza Nolīgumu par jūras transportu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Ķīnas Tautas Republikas valdību, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (05083/2015 – C8-0022/2019 – 2014/0327(NLE))

(Piekrišana)

(2021/C 23/36)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (05083/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (05083/2015),

| — | ņemot vērā protokolu, ar ko groza Nolīgumu par jūras transportu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Ķīnas Tautas Republikas valdību, no otras puses (05880/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā protokolu, ar ko groza Nolīgumu par jūras transportu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Ķīnas Tautas Republikas valdību, no otras puses (05880/2015),

| — | ņemot vērā Padomes lūgumu dot piekrišanu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 100. panta 2. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C8-0022/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lūgumu dot piekrišanu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 100. panta 2. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C8-0022/2019),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumu (A8-0168/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumu (A8-0168/2019),

| 1. | sniedz piekrišanu protokola slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Ķīnas Tautas Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/210 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/210

---

P8_TA(2019)0145

Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Nolīgums starp ES un Ēģipti (Horvātijas pievienošanās Eiropas Savienībai) ***

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ēģiptes Arābu Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (10219/2016 – C8-0135/2017 – 2016/0121(NLE))

(Piekrišana)

(2021/C 23/37)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (10219/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (10219/2016),

| — | ņemot vērā protokola projektu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ēģiptes Arābu Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (10221/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā protokola projektu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ēģiptes Arābu Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (10221/2016),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 217. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C8-0135/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 217. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C8-0135/2017),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu (A8-0025/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu (A8-0025/2019),

| 1. | sniedz piekrišanu protokola slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Ēģiptes Arābu Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/211 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/211

---

P8_TA(2019)0146

ES un Turkmenistānas partnerības un sadarbības nolīgums

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta rezolūcija par projektu Padomes un Komisijas lēmumam par to, lai Eiropas Savienība un Eiropas Atomenerģijas kopiena noslēgtu Partnerības un sadarbības nolīgumu, lai izveidotu partnerattiecības starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Turkmenistānu, no otras puses (12183/1/2011 – C8-0059/2015 – 1998/0031R(NLE))

(2021/C 23/38)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes un Komisijas lēmumu (12183/1/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes un Komisijas lēmumu (12183/1/2011),

| — | ņemot vērā Partnerības un sadarbības nolīguma projektu, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Turkmenistānu, no otras puses (12288/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Partnerības un sadarbības nolīguma projektu, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Turkmenistānu, no otras puses (12288/2011),

| — | ņemot vērā pieprasījumu dot piekrišanu, ko Padome iesniedza saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 91. pantu, 100. panta 2. punktu, 207. pantu, 209. pantu un 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu, kā arī saskaņā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 101. panta otro daļu (C8-0059/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pieprasījumu dot piekrišanu, ko Padome iesniedza saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 91. pantu, 100. panta 2. punktu, 207. pantu, 209. pantu un 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu, kā arī saskaņā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 101. panta otro daļu (C8-0059/2015),

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Vidusāzijas reģionu, jo īpaši 2008. gada 20. februāra rezolūciju par ES stratēģiju attiecībā uz Vidusāziju (1), 2011. gada 15. decembra rezolūciju par ES panākto progresu Vidusāzijas stratēģijas īstenošanā (2), 2016. gada 13. aprīļa rezolūciju par ES un Vidusāzijas stratēģijas īstenošanu un pārskatīšanu (3), 2009. gada 22. aprīļa rezolūciju par pagaidu tirdzniecības nolīgumu ar Turkmenistānu (4) un 2006. gada 14. februāra rezolūciju par Cilvēktiesību un demokrātijas klauzulu Eiropas Savienības nolīgumos (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Vidusāzijas reģionu, jo īpaši 2008. gada 20. februāra rezolūciju par ES stratēģiju attiecībā uz Vidusāziju (1), 2011. gada 15. decembra rezolūciju par ES panākto progresu Vidusāzijas stratēģijas īstenošanā (2), 2016. gada 13. aprīļa rezolūciju par ES un Vidusāzijas stratēģijas īstenošanu un pārskatīšanu (3), 2009. gada 22. aprīļa rezolūciju par pagaidu tirdzniecības nolīgumu ar Turkmenistānu (4) un 2006. gada 14. februāra rezolūciju par Cilvēktiesību un demokrātijas klauzulu Eiropas Savienības nolīgumos (5),

| — | ņemot vērā 1999. gada Pagaidu nolīgumu par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, Eiropas Ogļu un tērauda kopienu un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Turkmenistānu, no otras puses, ko Padome noslēdza 2009. gada 27. jūlijā (5144/1999), un saskaņā ar to izveidotās Apvienotās komitejas kārtējās sanāksmes, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1999. gada Pagaidu nolīgumu par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, Eiropas Ogļu un tērauda kopienu un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Turkmenistānu, no otras puses, ko Padome noslēdza 2009. gada 27. jūlijā (5144/1999), un saskaņā ar to izveidotās Apvienotās komitejas kārtējās sanāksmes,

| — | ņemot vērā 2008. gada maijā parakstīto Eiropas Savienības un Turkmenistānas Saprašanās memorandu par enerģētiku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada maijā parakstīto Eiropas Savienības un Turkmenistānas Saprašanās memorandu par enerģētiku,

| — | ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR) un Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām (ICESCR), kuriem Turkmenistāna ir pievienojusies, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR) un Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām (ICESCR), kuriem Turkmenistāna ir pievienojusies,

| — | ņemot vērā ES un Turkmenistānas ikgadējo cilvēktiesību dialogu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Turkmenistānas ikgadējo cilvēktiesību dialogu,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) 2015. gada 16. decembra vēstulē Ārlietu komitejai pausto apņemšanos, kurā iekļauti 3. punktā minētie aspekti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) 2015. gada 16. decembra vēstulē Ārlietu komitejai pausto apņemšanos, kurā iekļauti 3. punktā minētie aspekti,

| — | ņemot vērā PV/AP 2018. gada 5. jūlija vēstuli Ārlietu komitejas priekšsēdētājam, kurā viņa norādīja uz savu atbalstu partnerības un sadarbības nolīgumam (PSN) ar Turkmenistānu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā PV/AP 2018. gada 5. jūlija vēstuli Ārlietu komitejas priekšsēdētājam, kurā viņa norādīja uz savu atbalstu partnerības un sadarbības nolīgumam (PSN) ar Turkmenistānu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 5. punktu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas starpposma ziņojumu (A8-0072/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas starpposma ziņojumu (A8-0072/2019),

| A. | tā kā Vidusāzija ir reģions, kurā Eiropas Savienība iesaistās arvien vairāk; |
| --- | --- |

A.

tā kā Vidusāzija ir reģions, kurā Eiropas Savienība iesaistās arvien vairāk;

| B. | tā kā partnerības un sadarbības nolīgums ar Turkmenistānu tika parafēts 1997. gadā un parakstīts 1998. gadā; tā kā 14 no 15 sākotnējām parakstītājām dalībvalstīm ir ratificējušas PSN (Apvienotā Karaliste ir pēdējā dalībvalsts); tā kā Turkmenistāna ratificēja PSN 2004. gadā; tā kā uz to dalībvalstu pievienošanos PSN, kuras pievienojās ES pēc nolīguma parakstīšanas, attiecas atsevišķs protokols un ratifikācijas procedūra; |
| --- | --- |

B.

tā kā partnerības un sadarbības nolīgums ar Turkmenistānu tika parafēts 1997. gadā un parakstīts 1998. gadā; tā kā 14 no 15 sākotnējām parakstītājām dalībvalstīm ir ratificējušas PSN (Apvienotā Karaliste ir pēdējā dalībvalsts); tā kā Turkmenistāna ratificēja PSN 2004. gadā; tā kā uz to dalībvalstu pievienošanos PSN, kuras pievienojās ES pēc nolīguma parakstīšanas, attiecas atsevišķs protokols un ratifikācijas procedūra;

| C. | tā kā, tiklīdz PSN būs pilnībā ratificēts, to sākotnēji noslēgs uz 10 gadiem un pēc tam ik gadu atjauninās, tādējādi ļaujot ES atkāpties no līguma, ja radīsies nopietnas šaubas par cilvēktiesību ievērošanu vai citiem būtiskiem pārkāpumiem; tā kā puses var grozīt PSN, lai ņemtu vērā jaunas norises; |
| --- | --- |

C.

tā kā, tiklīdz PSN būs pilnībā ratificēts, to sākotnēji noslēgs uz 10 gadiem un pēc tam ik gadu atjauninās, tādējādi ļaujot ES atkāpties no līguma, ja radīsies nopietnas šaubas par cilvēktiesību ievērošanu vai citiem būtiskiem pārkāpumiem; tā kā puses var grozīt PSN, lai ņemtu vērā jaunas norises;

| D. | tā kā Eiropas Parlaments 2009. gada aprīlī apspriedās ar Padomi par pagaidu tirdzniecības nolīgumu (PTN) ar Turkmenistānu kā daļu no neobligātas un juridiski nesaistošas procedūras; |
| --- | --- |

D.

tā kā Eiropas Parlaments 2009. gada aprīlī apspriedās ar Padomi par pagaidu tirdzniecības nolīgumu (PTN) ar Turkmenistānu kā daļu no neobligātas un juridiski nesaistošas procedūras;

| E. | tā kā Eiropas Drošības un sadarbības organizācija (EDSO) un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka (ERAB) ir noteikušas kritērijus, pēc kuriem būtu jāvērtē Turkmenistānas progress, un kritērijus, lai atļautu turpināt sadarbību saskaņā ar starptautiski atzītiem tiesiskuma, labas pārvaldības un cilvēktiesību standartiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā Eiropas Drošības un sadarbības organizācija (EDSO) un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka (ERAB) ir noteikušas kritērijus, pēc kuriem būtu jāvērtē Turkmenistānas progress, un kritērijus, lai atļautu turpināt sadarbību saskaņā ar starptautiski atzītiem tiesiskuma, labas pārvaldības un cilvēktiesību standartiem;

| F. | tā kā demokrātijai, pamattiesību un cilvēktiesību ievērošanai, kā arī tirgus ekonomikas principiem, kas ir būtiski PTN noteikumi (kā norādīts tā 1. pantā un PSN 2. pantā), arī turpmāk vajadzētu būt Turkmenistānas ilgtermiņa mērķiem; tā kā vienpusēja piemērošanas apturēšana ir iespēja gadījumā, ja kāda no pusēm pārkāpj šos noteikumus; |
| --- | --- |

F.

tā kā demokrātijai, pamattiesību un cilvēktiesību ievērošanai, kā arī tirgus ekonomikas principiem, kas ir būtiski PTN noteikumi (kā norādīts tā 1. pantā un PSN 2. pantā), arī turpmāk vajadzētu būt Turkmenistānas ilgtermiņa mērķiem; tā kā vienpusēja piemērošanas apturēšana ir iespēja gadījumā, ja kāda no pusēm pārkāpj šos noteikumus;

| G. | tā kā pēc tam, kad tika izskatīts ieteikuma projekts Parlamenta piekrišanai noslēgt PSN un tam pievienotais 2015. gada 8. maija ziņojuma projekts, kurā ietverts rezolūcijas priekšlikums, Ārlietu komiteja 2016. gada 24. maijā nolēma uz laiku apturēt procedūru, līdz brīdim, kad tā atzina, ka ir panākts pietiekams progress attiecībā uz cilvēktiesību ievērošanu un tiesiskumu, un nolēma atsākt pašreizējo pagaidu procedūru; |
| --- | --- |

G.

tā kā pēc tam, kad tika izskatīts ieteikuma projekts Parlamenta piekrišanai noslēgt PSN un tam pievienotais 2015. gada 8. maija ziņojuma projekts, kurā ietverts rezolūcijas priekšlikums, Ārlietu komiteja 2016. gada 24. maijā nolēma uz laiku apturēt procedūru, līdz brīdim, kad tā atzina, ka ir panākts pietiekams progress attiecībā uz cilvēktiesību ievērošanu un tiesiskumu, un nolēma atsākt pašreizējo pagaidu procedūru;

| H. | tā kā ir ļoti svarīgi, lai arī turpmāk būtu spēkā kritēriji attiecībā uz Turkmenistānas progresu cilvēktiesību jomā, kā Parlaments ir formulējis savās iepriekšējās rezolūcijās, jo tā var nodrošināt principiālu un saskaņotu ES politiku attiecībām ar šo valsti; |
| --- | --- |

H.

tā kā ir ļoti svarīgi, lai arī turpmāk būtu spēkā kritēriji attiecībā uz Turkmenistānas progresu cilvēktiesību jomā, kā Parlaments ir formulējis savās iepriekšējās rezolūcijās, jo tā var nodrošināt principiālu un saskaņotu ES politiku attiecībām ar šo valsti;

| I. | tā kā 2015. gadā Turkmenistāna pieņēma Valsts rīcības plānu cilvēktiesību jomā 2016.–2020. gadam, kuru sagatavoja 2013. gadā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Attīstības programmas atbalstu; |
| --- | --- |

I.

tā kā 2015. gadā Turkmenistāna pieņēma Valsts rīcības plānu cilvēktiesību jomā 2016.–2020. gadam, kuru sagatavoja 2013. gadā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Attīstības programmas atbalstu;

| J. | tā kā Turkmenistāna ir noslēgusi tādus starptautiskus nolīgumus kā ICCPR, ICESCR un SDO konvencijas, |
| --- | --- |

J.

tā kā Turkmenistāna ir noslēgusi tādus starptautiskus nolīgumus kā ICCPR, ICESCR un SDO konvencijas,

| 1. | aicina Padomi, Komisiju un Komisijas priekšsēdētāja vietnieci / Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) steidzami noteikt šādus īstermiņa kritērijus, lai novērtētu Turkmenistānas valsts iestāžu ilgtspējīgu progresu, pamatojoties uz ANO, EDSO un ERAB ieteikumiem, un pirms tiek dota piekrišana slēgt PSN: |
| --- | --- |

1.

Politiskā sistēma, tiesiskums un laba pārvaldība

| i) | skaidri nodalītas izpildvaras, likumdošanas un tiesu iestādes, tostarp nodrošinot un garantējot iedzīvotāju patiesu līdzdalību valsts lēmumu pieņemšanas procesos un arī apspriešanos ar starptautiskiem ekspertiem, piemēram, Eiropas Padomes Venēcijas komisiju un EDSO Demokrātisko iestāžu un cilvēktiesību biroju (ODIHR), par Turkmenistānas konstitūcijas atbilstību šiem demokrātijas principiem, un Turkmenistānas labās gribas apliecināšana attiecībā uz šo organizāciju ieteikumu izvērtēšanu saistībā ar tajos ierosinātajām reformām; |
| --- | --- |

i)

skaidri nodalītas izpildvaras, likumdošanas un tiesu iestādes, tostarp nodrošinot un garantējot iedzīvotāju patiesu līdzdalību valsts lēmumu pieņemšanas procesos un arī apspriešanos ar starptautiskiem ekspertiem, piemēram, Eiropas Padomes Venēcijas komisiju un EDSO Demokrātisko iestāžu un cilvēktiesību biroju (ODIHR), par Turkmenistānas konstitūcijas atbilstību šiem demokrātijas principiem, un Turkmenistānas labās gribas apliecināšana attiecībā uz šo organizāciju ieteikumu izvērtēšanu saistībā ar tajos ierosinātajām reformām;

| ii) | nevalstisko organizāciju reģistrācijas un darbības ierobežojumu atcelšana; |
| --- | --- |

ii)

nevalstisko organizāciju reģistrācijas un darbības ierobežojumu atcelšana;

Cilvēktiesības un pamatbrīvības

| iii) | to saistību īstenošana, ko Turkmenistānas valdība uzņēmās savā Valsts rīcības plānā cilvēktiesību jomā 2016.–2020. gadam; |
| --- | --- |

iii)

to saistību īstenošana, ko Turkmenistānas valdība uzņēmās savā Valsts rīcības plānā cilvēktiesību jomā 2016.–2020. gadam;

| iv) | slepenas aizturēšanas un piespiedu pazušanas, piespiedu darba un spīdzināšanas pārtraukšana un informācijas sniegšana par pazudušo personu likteni vai atrašanās vietu, ļaujot ģimenēm palikt saskarē ar apcietinātajiem; valsts iestāžu apstiprinājums par politiski ieslodzīto pastāvēšanu un nekavēta valsts pieejamība starptautiskajām organizācijām un neatkarīgiem novērotājiem, tostarp Starptautiskajai Sarkanā Krusta komitejai; |
| --- | --- |

iv)

slepenas aizturēšanas un piespiedu pazušanas, piespiedu darba un spīdzināšanas pārtraukšana un informācijas sniegšana par pazudušo personu likteni vai atrašanās vietu, ļaujot ģimenēm palikt saskarē ar apcietinātajiem; valsts iestāžu apstiprinājums par politiski ieslodzīto pastāvēšanu un nekavēta valsts pieejamība starptautiskajām organizācijām un neatkarīgiem novērotājiem, tostarp Starptautiskajai Sarkanā Krusta komitejai;

| v) | nekavētas piekļuves nodrošināšana dažādiem informācijas avotiem un jo īpaši iedzīvotāju piekļuves nodrošināšana alternatīviem informācijas avotiem, tostarp starptautiskām saziņas iekārtām, un iespēja turēt īpašumā telesakaru ierīces, piemēram, privātās satelītantenas vai izmaksu ziņā pieejamus interneta savienojumus; |
| --- | --- |

v)

nekavētas piekļuves nodrošināšana dažādiem informācijas avotiem un jo īpaši iedzīvotāju piekļuves nodrošināšana alternatīviem informācijas avotiem, tostarp starptautiskām saziņas iekārtām, un iespēja turēt īpašumā telesakaru ierīces, piemēram, privātās satelītantenas vai izmaksu ziņā pieejamus interneta savienojumus;

| vi) | neatkarīgo žurnālistu un pilsoniskās sabiedrības aktīvistu, kas atrodas gan valstī, gan ārvalstīs, kā arī viņu ģimenes locekļu vajāšanas un iebiedēšanas izbeigšana; vārda un pulcēšanās brīvības garantēšana; |
| --- | --- |

vi)

neatkarīgo žurnālistu un pilsoniskās sabiedrības aktīvistu, kas atrodas gan valstī, gan ārvalstīs, kā arī viņu ģimenes locekļu vajāšanas un iebiedēšanas izbeigšana; vārda un pulcēšanās brīvības garantēšana;

| vii) | atļauja tām ANO un starptautiskajām un reģionālajām cilvēktiesību organizācijām, kuras to ir prasījušas un joprojām gaida atbildi, apmeklēt valsti; |
| --- | --- |

vii)

atļauja tām ANO un starptautiskajām un reģionālajām cilvēktiesību organizācijām, kuras to ir prasījušas un joprojām gaida atbildi, apmeklēt valsti;

| viii) | neformālas un patvaļīgas ceļošanas aizliegumu sistēmas likvidēšana un brīvas ceļošanas iespēju došana cilvēkiem, kuriem bijusi atteikta atļauja atstāt valsti; |
| --- | --- |

viii)

neformālas un patvaļīgas ceļošanas aizliegumu sistēmas likvidēšana un brīvas ceļošanas iespēju došana cilvēkiem, kuriem bijusi atteikta atļauja atstāt valsti;

| 2. | aicina Padomi, Komisiju un PV/AP ņemt vērā šādus ilgtermiņa ieteikumus attiecībā uz ilgtspējīgu un ticamu progresu: |
| --- | --- |

2.

Politiskā sistēma, tiesiskums un laba pārvaldība

| i) | ievērot politiskā plurālisma un demokrātiskās pārskatatbildības principu un nodrošināt vidi, kurā pareizi un bez iejaukšanās darbojas politiskās partijas un citas organizācijas; |
| --- | --- |

i)

ievērot politiskā plurālisma un demokrātiskās pārskatatbildības principu un nodrošināt vidi, kurā pareizi un bez iejaukšanās darbojas politiskās partijas un citas organizācijas;

| ii) | ievērojot ilgtspējīgas attīstības mērķus, turpināt reformu īstenošanu visos līmeņos un pārvaldes jomās, jo īpaši tiesu iestādēs un tiesībaizsardzības jomā; |
| --- | --- |

ii)

ievērojot ilgtspējīgas attīstības mērķus, turpināt reformu īstenošanu visos līmeņos un pārvaldes jomās, jo īpaši tiesu iestādēs un tiesībaizsardzības jomā;

| iii) | veikt stingrus un efektīvus aizsardzības pasākumus pret augsta līmeņa korupciju, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, organizēto noziedzību un narkotiku tirdzniecību; |
| --- | --- |

iii)

veikt stingrus un efektīvus aizsardzības pasākumus pret augsta līmeņa korupciju, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, organizēto noziedzību un narkotiku tirdzniecību;

| iv) | pilnībā īstenot tiesību aktu, ar ko tiek aizliegts bērnu darbs; |
| --- | --- |

iv)

pilnībā īstenot tiesību aktu, ar ko tiek aizliegts bērnu darbs;

Cilvēktiesības un pamatbrīvības

| v) | vispārēji ievērot tiesības miermīlīgi un likumīgi izmantot vārda brīvību, biedrošanās brīvību un reliģijas vai ticības brīvību; |
| --- | --- |

v)

vispārēji ievērot tiesības miermīlīgi un likumīgi izmantot vārda brīvību, biedrošanās brīvību un reliģijas vai ticības brīvību;

| vi) | nodrošināt vispārēju pārvietošanās brīvību gan valstī, gan ārpus tās; |
| --- | --- |

vi)

nodrošināt vispārēju pārvietošanās brīvību gan valstī, gan ārpus tās;

| 3. | uzsver, ka Eiropas Parlamentam nākamajos gados cieši jāvēro un jāuzrauga attīstība Turkmenistānā un visu PSN daļu īstenošana, tiklīdz tas stāsies spēkā; šajā sakarībā aicina PV/AP īstenot un publiski atbalstīt cilvēktiesību uzraudzības mehānismu, kas ļautu Eiropas Ārējās darbības dienestam (EĀDD) pienācīgi informēt Parlamentu par PSN īstenošanu pēc tā stāšanās spēkā un jo īpaši par tā mērķiem un atbilstību 2. pantam, lai tas varētu reaģēt uz norisēm uz vietas dokumentētu un pierādītu nopietnu cilvēktiesību pārkāpumu gadījumā; uzsver, ka šādiem gadījumiem būtu jāparedz mehānisms, lai apturētu PSN, un šajā sakarībā atzinīgi vērtē PV/AP 2015. gada 16. decembra vēstuli Ārlietu komitejai, kurā iekļauti šādi mērķi:






  i) | Eiropas Parlamenta pienācīga informēšana par PSN cilvēktiesību un demokratizācijas noteikumu īstenošanu, tostarp par piekļuvi attiecīgajai informācijai attiecībā uz situāciju cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma jomā, kā arī informācijas sniegšana Parlamentam pēc tā pieprasījuma savlaicīgi pirms un pēc Sadarbības padomes sanāksmēm, ievērojot piemērojamos konfidencialitātes noteikumus; |
| --- | --- | --- |

3.

i)

Eiropas Parlamenta pienācīga informēšana par PSN cilvēktiesību un demokratizācijas noteikumu īstenošanu, tostarp par piekļuvi attiecīgajai informācijai attiecībā uz situāciju cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma jomā, kā arī informācijas sniegšana Parlamentam pēc tā pieprasījuma savlaicīgi pirms un pēc Sadarbības padomes sanāksmēm, ievērojot piemērojamos konfidencialitātes noteikumus;

| ii) | ciešāka sadarbība ar Eiropas Parlamentu un pilsonisko sabiedrību, gatavojoties ikgadējiem cilvēktiesību dialogiem, kā arī informatīvi paziņojumi; |
| --- | --- |

ii)

ciešāka sadarbība ar Eiropas Parlamentu un pilsonisko sabiedrību, gatavojoties ikgadējiem cilvēktiesību dialogiem, kā arī informatīvi paziņojumi;

| iii) | apspriešanās ar Eiropas Parlamentu, sagatavojot atjauninājumus ES valsts cilvēktiesību stratēģijā attiecībā uz Turkmenistānu; |
| --- | --- |

iii)

apspriešanās ar Eiropas Parlamentu, sagatavojot atjauninājumus ES valsts cilvēktiesību stratēģijā attiecībā uz Turkmenistānu;

| 4. | atzinīgi vērtē PV/AP 2018. gada novembra paziņojumu par pilntiesīgas ES delegācijas izveidi Ašgabadā; uzsver, ka jaunajai delegācijai būtu jāizstrādā savstarpēji izdevīgas sadarbības stratēģija, kas pielāgota Turkmenistānas attīstības nosacījumiem un prasībām, būtu jāuzrauga situācija valstī, tostarp cilvēktiesību pārkāpumi un atsevišķi problemātiskie gadījumi, būtu jāveido dialogs ar dažādajiem valsts politiskās, sociālās un ekonomiskās jomas dalībniekiem, būtu jānodrošina diplomātija uz vietas un būtu jāuzlabo to projektu pārvaldība un uzraudzība, kurus finansē no ES ārējās finansēšanas instrumentiem; |
| --- | --- |

4.

| 5. | norāda, ka apsvērs iespēju sniegt piekrišanu, tiklīdz tas uzskatīs, ka Komisija, Padome, PV/AP un Turkmenistānas valsts iestādes ir pienācīgi ņēmušas vērā 1. un 3. punktā minētos ieteikumus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzdod priekšsēdētājam pieprasīt Padomei, Komisijai un PV/AP regulāri sniegt Parlamentam būtisku informāciju par stāvokli Turkmenistānā; |
| --- | --- |

6.

o

o o

| 7. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / augstajai pārstāvei un Turkmenistānas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  OV C 184 E, 6.8.2009., 49. lpp.

(2)  OV C 168 E, 14.6.2013., 91. lpp.

(3)  OV C 58, 15.2.2018., 119. lpp.

(4)  OV C 184 E, 8.7.2010., 20. lpp.

(5)  OV C 290 E, 29.11.2006., 107. lpp.

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/215 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/215

---

P8_TA(2019)0147

Īstenošanas lēmums par to, lai Apvienotā Karaliste sāktu DNS datu automatizētu apmaiņu*

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes īstenošanas lēmumam par to, lai Apvienotā Karaliste sāktu DNS datu automatizētu apmaiņu (13123/2018 – C8-0474/2018 – 2018/0812(CNS))

(Apspriešanās)

(2021/C 23/39)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes projektu (13123/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes projektu (13123/2018),

| — | ņemot vērā ar Amsterdamas līgumu grozītā Līguma par Eiropas Savienību 39. panta 1. punktu un 36. protokola par pārejas noteikumiem 9. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C8-0164/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ar Amsterdamas līgumu grozītā Līguma par Eiropas Savienību 39. panta 1. punktu un 36. protokola par pārejas noteikumiem 9. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C8-0164/2018),

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 23. jūnija Lēmumu 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (1), un jo īpaši tā 33. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 23. jūnija Lēmumu 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (1), un jo īpaši tā 33. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0092/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0092/2019),

| 1. | apstiprina Padomes projektu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Parlamenta apstiprināto tekstu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OV L 210, 6.8.2008., 1. lpp.

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/216 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/216

---

P8_TA(2019)0148

Informācijas apmaiņa par trešo valstu valstspiederīgajiem un Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēma (ECRIS) ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Padomes Pamatlēmumu 2009/315/TI attiecībā uz informācijas apmaiņu par trešo valstu valstspiederīgajiem un attiecībā uz Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmu (ECRIS) un ar ko aizstāj Padomes Lēmumu 2009/316/TI (COM(2016)0007 – C8-0012/2016 – 2016/0002(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2021/C 23/40)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0007), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0007),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 82. panta 1. punkta otrās daļas d apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0012/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 82. panta 1. punkta otrās daļas d apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0012/2016),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 19. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 19. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0219/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0219/2016),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2016)0002

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 12. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/..., ar ko groza Padomes Pamatlēmumu 2009/315/TI attiecībā uz informācijas apmaiņu par trešo valstu valstspiederīgajiem un attiecībā uz Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmu (ECRIS) un ar ko aizstāj Padomes Lēmumu 2009/316/TI

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai (ES) 2019/884.)

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/217 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/217

---

P8_TA(2019)0149

Centralizētas sistēmas izveide tādu dalībvalstu identificēšanai, kurām ir informācija par notiesājošiem spriedumiem par trešo valstu valstspiederīgajiem un bezvalstniekiem (ECRIS-TCN) ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmas (ECRIS-TCN sistēma) papildināšanai un atbalstam izveido centralizētu sistēmu tādu dalībvalstu identificēšanai, kurām ir informācija par notiesājošiem spriedumiem par trešo valstu valstspiederīgajiem un bezvalstniekiem (TCN), un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1077/2011 (COM(2017)0344 – C8-0217/2017 – 2017/0144(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2021/C 23/41)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2017)0344), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2017)0344),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 82. panta 1. punkta otrās daļas d) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0217/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 82. panta 1. punkta otrās daļas d) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0217/2017),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 19. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 19. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu, kā arī Budžeta komitejas atzinumu (A8-0018/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu, kā arī Budžeta komitejas atzinumu (A8-0018/2018),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2017)0144

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 12. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmas papildināšanai izveido centralizētu sistēmu (ECRIS-TCN) tādu dalībvalstu identificēšanai, kurām ir informācija par notiesājošiem spriedumiem par trešo valstu valstspiederīgajiem un bezvalstniekiem, un ar ko groza Regulu (ES) 2018/1726

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2019/816.)

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/218 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/218

---

P8_TA(2019)0150

Programma “Eiropas Solidaritātes korpuss” ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido programmu “Eiropas Solidaritātes korpuss” un atceļ [Eiropas Solidaritātes korpusa regulu] un Regulu (ES) Nr. 375/2014 (COM(2018)0440 – C8-0264/2018 – 2018/0230(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2021/C 23/42)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0440), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0440),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 165. panta 4. punktu, 166. panta 4. punktu un 214. panta 5. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0264/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 165. panta 4. punktu, 166. panta 4. punktu un 214. panta 5. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0264/2018),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 17. oktobra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 17. oktobra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2018. gada 6. decembra atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2018. gada 6. decembra atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Budžeta komitejas, kā arī Reģionālās attīstības komitejas atzinumus (A8-0079/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Budžeta komitejas, kā arī Reģionālās attīstības komitejas atzinumus (A8-0079/2019),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 62, 15.2.2019., 201. lpp.

(2)  OV C 86, 7.3.2019., 282. lpp.

---

P8_TC1-COD(2018)0230

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 12. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../..., ar ko izveido programmu “Eiropas Solidaritātes korpuss” un atceļ [Eiropas Solidaritātes korpusa regulu] un Regulu (ES) Nr. 375/2014

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 165. panta 4. punktu, 166. panta 4. punktu un 214. panta 5. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Eiropas Savienības pamatā ir tās pilsoņu un dalībvalstu solidaritāte. Šī kopīgā vērtība
  , ko paredz Līguma par Eiropas Savienību 2. pants,
  nosaka tās rīcību un nodrošina vajadzīgo vienotību, risinot pašreizējās un turpmākās sabiedrības problēmas, kuru novēršanā Eiropas jaunieši vēlas sniegt ieguldījumu, praksē apliecinot savu solidaritāti. [Gr. 1] |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Savienības pamatā ir tās pilsoņu un dalībvalstu solidaritāte. Šī kopīgā vērtība
  , ko paredz Līguma par Eiropas Savienību 2. pants,
  nosaka tās rīcību un nodrošina vajadzīgo vienotību, risinot pašreizējās un turpmākās sabiedrības problēmas, kuru novēršanā Eiropas jaunieši vēlas sniegt ieguldījumu, praksē apliecinot savu solidaritāti. [Gr. 1]

| (1a) | Ņemot vērā humanitāro krīžu un globālo ārkārtas situāciju ievērojamo pieaugumu un nolūkā veicināt Savienības iedzīvotāju solidaritāti un humānās palīdzības pamanāmību, ir nepieciešams attīstīt solidaritāti starp dalībvalstīm un ar trešām valstīm, kuras saskārušās ar cilvēka izraisītām vai dabas katastrofām. [Gr. 2] |
| --- | --- |

(1a)

Ņemot vērā humanitāro krīžu un globālo ārkārtas situāciju ievērojamo pieaugumu un nolūkā veicināt Savienības iedzīvotāju solidaritāti un humānās palīdzības pamanāmību, ir nepieciešams attīstīt solidaritāti starp dalībvalstīm un ar trešām valstīm, kuras saskārušās ar cilvēka izraisītām vai dabas katastrofām. [Gr. 2]

| (1b) | Humānā palīdzība ir balstīta uz objektivitātes, neitralitātes un nediskriminācijas principiem, kuri ir nostiprināti starptautiskajās humanitārajās tiesībās un Savienības tiesību aktos. Humānā palīdzība nodrošina vajadzībām atbilstīgu ārkārtas palīdzību, kuras mērķis ir nosargāt dzīvību, novērst un atvieglot cilvēku ciešanas, saglabāt cilvēka cieņu un nodrošināt aizsardzību neaizsargātām grupām cilvēka izraisītu vai dabas katastrofu gadījumā. Būtiski humānās palīdzības elementi ir arī katastrofu riska mazināšana un sagatavotība katastrofām, īstenojot spēju un noturības veidošanas pasākumus. [Gr. 3] |
| --- | --- |

(1b)

Humānā palīdzība ir balstīta uz objektivitātes, neitralitātes un nediskriminācijas principiem, kuri ir nostiprināti starptautiskajās humanitārajās tiesībās un Savienības tiesību aktos. Humānā palīdzība nodrošina vajadzībām atbilstīgu ārkārtas palīdzību, kuras mērķis ir nosargāt dzīvību, novērst un atvieglot cilvēku ciešanas, saglabāt cilvēka cieņu un nodrošināt aizsardzību neaizsargātām grupām cilvēka izraisītu vai dabas katastrofu gadījumā. Būtiski humānās palīdzības elementi ir arī katastrofu riska mazināšana un sagatavotība katastrofām, īstenojot spēju un noturības veidošanas pasākumus. [Gr. 3]

| (2) | 2016. gada 14. septembra uzrunā par stāvokli Savienībā tika uzsvērta vajadzība ieguldīt jauniešos un paziņots par Eiropas Solidaritātes korpusa (“Programma”) izveidošanu, lai jauniešiem Savienībā radītu iespējas sniegt nozīmīgu ieguldījumu sabiedrībā, paust solidaritāti, pilnveidot prasmes un tādējādi iegūt ne tikai darba, bet arī nenovērtējamu cilvēcisko pieredzi. |
| --- | --- |

(2)

2016. gada 14. septembra uzrunā par stāvokli Savienībā tika uzsvērta vajadzība ieguldīt jauniešos un paziņots par Eiropas Solidaritātes korpusa (“Programma”) izveidošanu, lai jauniešiem Savienībā radītu iespējas sniegt nozīmīgu ieguldījumu sabiedrībā, paust solidaritāti, pilnveidot prasmes un tādējādi iegūt ne tikai darba, bet arī nenovērtējamu cilvēcisko pieredzi.

| (3) | Komisija savā 2016. gada 7. decembra paziņojumā “Eiropas Solidaritātes korpuss” (4) uzsvēra vajadzību stiprināt pamatus darbam solidaritātes jomā visā Eiropā, nodrošināt jauniešiem vairāk un labākas iespējas iesaistīties solidaritātes darbībās, aptverot virkni dažādu jomu, un atbalstīt valsts
  , reģionālo
  un vietējo dalībnieku centienus pārvarēt dažādas problēmas un krīzes. Ar šo paziņojumu sākās Eiropas Solidaritātes korpusa pirmais posms, kurā tika mobilizētas dažādas Savienības programmas, lai jauniešiem visā Savienībā piedāvātu brīvprātīgā darba, stažēšanās vai darba iespējas. [Gr. 4] |
| --- | --- |

(3)

Komisija savā 2016. gada 7. decembra paziņojumā “Eiropas Solidaritātes korpuss” (4) uzsvēra vajadzību stiprināt pamatus darbam solidaritātes jomā visā Eiropā, nodrošināt jauniešiem vairāk un labākas iespējas iesaistīties solidaritātes darbībās, aptverot virkni dažādu jomu, un atbalstīt valsts
  , reģionālo
  un vietējo dalībnieku centienus pārvarēt dažādas problēmas un krīzes. Ar šo paziņojumu sākās Eiropas Solidaritātes korpusa pirmais posms, kurā tika mobilizētas dažādas Savienības programmas, lai jauniešiem visā Savienībā piedāvātu brīvprātīgā darba, stažēšanās vai darba iespējas. [Gr. 4]

| (4) | Līguma par Eiropas Savienību 2. pantā solidaritāte ir izcelta kā viens no Eiropas Savienības galvenajiem principiem. Minētais princips minēts arī Līguma par Eiropas Savienību 21. panta 1. punktā kā viens no principiem ES ārējās darbības pamatā. |
| --- | --- |

(4)

Līguma par Eiropas Savienību 2. pantā solidaritāte ir izcelta kā viens no Eiropas Savienības galvenajiem principiem. Minētais princips minēts arī Līguma par Eiropas Savienību 21. panta 1. punktā kā viens no principiem ES ārējās darbības pamatā.

| (4a) | Šīs regulas kontekstā solidaritāte uzskatāma par katras personas atbildību attiecībā uz visiem, lai kopējo interešu labā veltītu pūles, kuras izpaužas konkrētās darbībās, neparedzot saņemt pretī pakalpojumu. [Gr. 5] |
| --- | --- |

(4a)

Šīs regulas kontekstā solidaritāte uzskatāma par katras personas atbildību attiecībā uz visiem, lai kopējo interešu labā veltītu pūles, kuras izpaužas konkrētās darbībās, neparedzot saņemt pretī pakalpojumu. [Gr. 5]

| (4b) | Palīdzība ārpus Savienības esošiem cilvēkiem un kopienām, kas saskaras ar katastrofām vai kas ir īpaši neaizsargātas pret katastrofām un kam nepieciešama humānā palīdzība, pamatojoties uz neitralitātes, cilvēcīguma, neatkarības un objektivitātes pamatprincipiem, ir svarīgs solidaritātes apliecinājums. [Gr. 6] |
| --- | --- |

(4b)

Palīdzība ārpus Savienības esošiem cilvēkiem un kopienām, kas saskaras ar katastrofām vai kas ir īpaši neaizsargātas pret katastrofām un kam nepieciešama humānā palīdzība, pamatojoties uz neitralitātes, cilvēcīguma, neatkarības un objektivitātes pamatprincipiem, ir svarīgs solidaritātes apliecinājums. [Gr. 6]

| (4c) | Iesaistītajiem brīvprātīgajiem un organizācijām, kas īsteno Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusa darbības, būtu jāievēro principi, kas noteikti Eiropas konsensā par humāno palīdzību. [Gr. 7] |
| --- | --- |

(4c)

Iesaistītajiem brīvprātīgajiem un organizācijām, kas īsteno Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusa darbības, būtu jāievēro principi, kas noteikti Eiropas konsensā par humāno palīdzību. [Gr. 7]

| (4d) | Ir jāturpina attīstīt solidaritāti ar trešo valstu iedzīvotājiem, kuri cietuši krīzēs vai katastrofās, kā arī jāuzlabo gan Savienības iedzīvotāju informētība par humāno palīdzību un brīvprātīgo darbu, gan arī humānās palīdzības un brīvprātīgā darba pamanāmība. [Gr. 8] |
| --- | --- |

(4d)

Ir jāturpina attīstīt solidaritāti ar trešo valstu iedzīvotājiem, kuri cietuši krīzēs vai katastrofās, kā arī jāuzlabo gan Savienības iedzīvotāju informētība par humāno palīdzību un brīvprātīgo darbu, gan arī humānās palīdzības un brīvprātīgā darba pamanāmība. [Gr. 8]

| (4e) | Savienība un dalībvalstis ir apņēmušās īstenot Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un tajā paredzētos ilgtspējīgas attīstības mērķus gan iekšēji, gan ar ārējām darbībām. [Gr. 9] |
| --- | --- |

(4e)

Savienība un dalībvalstis ir apņēmušās īstenot Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un tajā paredzētos ilgtspējīgas attīstības mērķus gan iekšēji, gan ar ārējām darbībām. [Gr. 9]

| (4f) | Padome 2017. gada 19. maija secinājumos par humanitāro un attīstības pasākumu saiknes izmantošanu ir atzinusi, ka ir jāstiprina noturība, labāk sasaistot humāno palīdzību un attīstības sadarbību, un vēl vairāk jānostiprina operatīvā saikne starp humāno palīdzību papildinošām pieejām, attīstības sadarbību un konfliktu novēršanu. [Gr. 10] |
| --- | --- |

(4f)

Padome 2017. gada 19. maija secinājumos par humanitāro un attīstības pasākumu saiknes izmantošanu ir atzinusi, ka ir jāstiprina noturība, labāk sasaistot humāno palīdzību un attīstības sadarbību, un vēl vairāk jānostiprina operatīvā saikne starp humāno palīdzību papildinošām pieejām, attīstības sadarbību un konfliktu novēršanu. [Gr. 10]

| (5) | Jauniešiem ir jānodrošina viegli pieejamas
  , iekļaujošas un jēgpilnas
  iespējas iesaistīties solidaritātes darbībās, kas tiem varētu sniegt iespēju apliecināt savu apņemšanos sniegt labumu kopienām, vienlaikus gūstot noderīgu pieredzi
  , zināšanas
  , prasmes un kompetenci personīgajai, ar izglītības ieguvi saistītajai, sociālajai, pilsoniskajai un profesionālajai attīstībai, tādējādi uzlabojot savu nodarbināmību. Šīm darbībām būtu jāatbalsta arī jauniešu brīvprātīgo, stažieru un darba ņēmēju mobilitāte
  un daudzkultūru apmaiņa
  . [Gr. 11] |
| --- | --- |

(5)

Jauniešiem ir jānodrošina viegli pieejamas
  , iekļaujošas un jēgpilnas
  iespējas iesaistīties solidaritātes darbībās, kas tiem varētu sniegt iespēju apliecināt savu apņemšanos sniegt labumu kopienām, vienlaikus gūstot noderīgu pieredzi
  , zināšanas
  , prasmes un kompetenci personīgajai, ar izglītības ieguvi saistītajai, sociālajai, pilsoniskajai un profesionālajai attīstībai, tādējādi uzlabojot savu nodarbināmību. Šīm darbībām būtu jāatbalsta arī jauniešu brīvprātīgo, stažieru un darba ņēmēju mobilitāte
  un daudzkultūru apmaiņa
  . [Gr. 11]

| (6) | Jauniešiem piedāvātajām solidaritātes darbībām būtu jābūt kvalitatīvām; , proti, jāatbilst nenodrošinātām

  ar tām vajadzētu censties risināt
  sabiedrības vajadzībām, jāsekmē kopienu stiprināšana,

  problēmas
  ,
  stiprināt solidaritāti un sekmēt kopienas un demokrātisku līdzdalību. Tām
  jāsniedz jauniešiem iespēja iegūt vērtīgas zināšanas
  , prasmes
  un kompetenci
  . Tām
  jābūt jauniešiem finansiāli pieejamām, un tās būtu jāīsteno drošos
  , iekļaujošos
  un veselībai labvēlīgos apstākļos.
  Būtu jāveicina dialogs ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām un Eiropas tīkliem, kas specializējušies neatliekamos sociālajos jautājumos, lai pēc iespējas labāk noteiktu neatrisinātās sabiedrības vajadzības un nodrošinātu uz vajadzībām orientētu programmu. Solidaritātes darbībām nebūtu negatīvi jāietekmē pašreizējās darba vietas vai stažēšanās vietas un būtu jācenšas stiprināt uzņēmumu korporatīvā sociālā atbildība, tās neaizstājot. [Gr. 12] |
| --- | --- |

(6)

Jauniešiem piedāvātajām solidaritātes darbībām būtu jābūt kvalitatīvām; , proti, jāatbilst nenodrošinātām

  ar tām vajadzētu censties risināt
  sabiedrības vajadzībām, jāsekmē kopienu stiprināšana,

  problēmas
  ,
  stiprināt solidaritāti un sekmēt kopienas un demokrātisku līdzdalību. Tām
  jāsniedz jauniešiem iespēja iegūt vērtīgas zināšanas
  , prasmes
  un kompetenci
  . Tām
  jābūt jauniešiem finansiāli pieejamām, un tās būtu jāīsteno drošos
  , iekļaujošos
  un veselībai labvēlīgos apstākļos.
  Būtu jāveicina dialogs ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām un Eiropas tīkliem, kas specializējušies neatliekamos sociālajos jautājumos, lai pēc iespējas labāk noteiktu neatrisinātās sabiedrības vajadzības un nodrošinātu uz vajadzībām orientētu programmu. Solidaritātes darbībām nebūtu negatīvi jāietekmē pašreizējās darba vietas vai stažēšanās vietas un būtu jācenšas stiprināt uzņēmumu korporatīvā sociālā atbildība, tās neaizstājot. [Gr. 12]

| (7) | Eiropas Solidaritātes korpuss visā Savienībā un ārpus tās nodrošina vienotu kontaktpunktu piekļuvei solidaritātes darbībām. Būtu jānodrošina saskaņotība un papildināmība ar citām atbilstošām Savienības rīcībpolitikām un programmām. Eiropas Solidaritātes korpusa pamatā ir priekšgājēju programmu un spēkā esošo programmu, jo īpaši Eiropas Brīvprātīgo dienesta (5) un iniciatīvas “ES palīdzības brīvprātīgie” (6) priekšrocības un sinerģijas. Tas arī papildina darbu, ko dalībvalstis veic, atbalstot jauniešus un atvieglojot viņu pāreju no skolas uz darba dzīvi ar programmu “Garantija jauniešiem”,

  tādām programmām kā “Garantija jauniešiem”
  , kura tiem sniedz papildu iespējas spert pirmos soļus darba tirgū, proti, jauniešiem tiek piedāvāts stažēties vai strādāt ar solidaritāti saistītās jomās attiecīgajā dalībvalstī vai ārvalstīs. Ir nodrošināta arī papildināmība ar pastāvošajiem Savienības līmeņa tīkliem, kas saistīti ar Eiropas Solidaritātes korpusa ietvaros veiktajām darbībām, piemēram, Eiropas mēroga valstu nodarbinātības dienestu tīklu, EURES un Eurodesk tīklu
  un attiecīgajām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, tostarp sociālajiem partneriem un tīkliem, kas pārstāv jauniešus un brīvprātīgos
  . Turklāt būtu jānodrošina arī papildināmība starp spēkā esošajām saistītajām shēmām, jo īpaši starp valsts solidaritātes
  shēmām, piemēram, brīvprātīgo darbu, pilsonisko dienestu
  un mobilitātes shēmām jauniešiem un Eiropas Solidaritātes korpusu, attiecīgos gadījumos pamatojoties uz labu praksi
  , lai savstarpēji uzlabotu un bagātinātu šādu shēmu ietekmi un priekšrocības un pamatotos uz labu praksi. Ar Eiropas Solidaritātes korpusu nedrīkstētu aizstāt valsts shēmas. Jānodrošina, lai valsts solidaritātes darbības būtu pieejamas visiem jauniešiem. Komisijai būtu jāizstrādā praktiskas pamatnostādnes par programmas papildināmību ar citām Savienības programmām un finansējuma avotiem, kā arī par sinerģiju starp tiem. [Gr. 13] |
| --- | --- |

(7)

Eiropas Solidaritātes korpuss visā Savienībā un ārpus tās nodrošina vienotu kontaktpunktu piekļuvei solidaritātes darbībām. Būtu jānodrošina saskaņotība un papildināmība ar citām atbilstošām Savienības rīcībpolitikām un programmām. Eiropas Solidaritātes korpusa pamatā ir priekšgājēju programmu un spēkā esošo programmu, jo īpaši Eiropas Brīvprātīgo dienesta (5) un iniciatīvas “ES palīdzības brīvprātīgie” (6) priekšrocības un sinerģijas. Tas arī papildina darbu, ko dalībvalstis veic, atbalstot jauniešus un atvieglojot viņu pāreju no skolas uz darba dzīvi ar programmu “Garantija jauniešiem”,

  tādām programmām kā “Garantija jauniešiem”
  , kura tiem sniedz papildu iespējas spert pirmos soļus darba tirgū, proti, jauniešiem tiek piedāvāts stažēties vai strādāt ar solidaritāti saistītās jomās attiecīgajā dalībvalstī vai ārvalstīs. Ir nodrošināta arī papildināmība ar pastāvošajiem Savienības līmeņa tīkliem, kas saistīti ar Eiropas Solidaritātes korpusa ietvaros veiktajām darbībām, piemēram, Eiropas mēroga valstu nodarbinātības dienestu tīklu, EURES un Eurodesk tīklu
  un attiecīgajām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, tostarp sociālajiem partneriem un tīkliem, kas pārstāv jauniešus un brīvprātīgos
  . Turklāt būtu jānodrošina arī papildināmība starp spēkā esošajām saistītajām shēmām, jo īpaši starp valsts solidaritātes
  shēmām, piemēram, brīvprātīgo darbu, pilsonisko dienestu
  un mobilitātes shēmām jauniešiem un Eiropas Solidaritātes korpusu, attiecīgos gadījumos pamatojoties uz labu praksi
  , lai savstarpēji uzlabotu un bagātinātu šādu shēmu ietekmi un priekšrocības un pamatotos uz labu praksi. Ar Eiropas Solidaritātes korpusu nedrīkstētu aizstāt valsts shēmas. Jānodrošina, lai valsts solidaritātes darbības būtu pieejamas visiem jauniešiem. Komisijai būtu jāizstrādā praktiskas pamatnostādnes par programmas papildināmību ar citām Savienības programmām un finansējuma avotiem, kā arī par sinerģiju starp tiem. [Gr. 13]

| (8) | Attiecībā uz saistīto tiesību aktu interpretāciju Savienības līmenī gan pārrobežu brīvprātīgais darbs Eiropas Solidaritātes korpusa ietvaros, gan brīvprātīgais darbs, kas turpina saņemt atbalstu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1288/2013, būtu jāuzskata par līdzvērtīgu Eiropas Brīvprātīgo dienesta ietvaros veiktajām darbībām. |
| --- | --- |

(8)

Attiecībā uz saistīto tiesību aktu interpretāciju Savienības līmenī gan pārrobežu brīvprātīgais darbs Eiropas Solidaritātes korpusa ietvaros, gan brīvprātīgais darbs, kas turpina saņemt atbalstu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1288/2013, būtu jāuzskata par līdzvērtīgu Eiropas Brīvprātīgo dienesta ietvaros veiktajām darbībām.

| (8a) | Programmā nebūtu atkārtoti jāveic nosūtošo un uzņemošo organizāciju sertifikācija, kas veikta saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 375/20141, un, īstenojot šo regulu, no 2021. gada būtu jāatzīst līdzvērtība. [Gr. 14] |
| --- | --- |

(8a)

Programmā nebūtu atkārtoti jāveic nosūtošo un uzņemošo organizāciju sertifikācija, kas veikta saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 375/20141, un, īstenojot šo regulu, no 2021. gada būtu jāatzīst līdzvērtība. [Gr. 14]

| (9) | Eiropas Solidaritātes korpuss sniedz jauniešiem jaunas
  neformālās un ikdienējās mācīšanās
  iespējas 
  — tie var
  veikt brīvprātīgo darbu, stažēties vai strādāt ar solidaritāti saistītās jomās, kā arī izdomāt un izstrādāt solidaritātes projektus pēc savas iniciatīvas. Šīs iespējas sniedz ieguldījumu viņu personīgās, ar izglītības ieguvi saistītās, sociālās, pilsoniskās un profesionālās attīstības veicināšanā. Eiropas Solidaritātes korpuss arī atbalsta tā dalībniekiem un organizācijām paredzētas tīklošanas darbības, kā arī pasākumus atbalstīto darbību kvalitātes nodrošināšanai un tajās gūto mācību rezultātu uzlabotai atzīšanai. Tādējādi tas arī veicinās jauniešiem svarīgu Eiropas sadarbību un uzlabos informētību par tās pozitīvo ietekmi.
  Tam būtu jācenšas stiprināt kopienas un atbalstīt pašreizējās organizācijas, kas īsteno solidaritātes darbības. [Gr. 15] |
| --- | --- |

(9)

Eiropas Solidaritātes korpuss sniedz jauniešiem jaunas
  neformālās un ikdienējās mācīšanās
  iespējas 
  — tie var
  veikt brīvprātīgo darbu, stažēties vai strādāt ar solidaritāti saistītās jomās, kā arī izdomāt un izstrādāt solidaritātes projektus pēc savas iniciatīvas. Šīs iespējas sniedz ieguldījumu viņu personīgās, ar izglītības ieguvi saistītās, sociālās, pilsoniskās un profesionālās attīstības veicināšanā. Eiropas Solidaritātes korpuss arī atbalsta tā dalībniekiem un organizācijām paredzētas tīklošanas darbības, kā arī pasākumus atbalstīto darbību kvalitātes nodrošināšanai un tajās gūto mācību rezultātu uzlabotai atzīšanai. Tādējādi tas arī veicinās jauniešiem svarīgu Eiropas sadarbību un uzlabos informētību par tās pozitīvo ietekmi.
  Tam būtu jācenšas stiprināt kopienas un atbalstīt pašreizējās organizācijas, kas īsteno solidaritātes darbības. [Gr. 15]

| (10) | Minētajām

  Šādām solidaritātes
  darbībām būtu
  jārada skaidra Eiropas pievienotā vērtība un
  jāsniedz ieguvumi kopienām un vienlaikus jāveicina indivīda personīgā, ar izglītības ieguvi saistītā, sociālā, pilsoniskā un profesionālā attīstība. ; šādas darbības var tikt īstenotas kā brīvprātīgais darbs, stažēšanās

  Vajadzētu būt iespējai šādas darbības īstenot
  kā
  brīvprātīgo darbu
  ,
  stažēšanos
  un darbs, projekti

  darbu
  ,
  projektus
  vai tīklošanas darbības, un tās var būt saistītas ar dažādām jomām, piemēram, izglītību un apmācību, nodarbinātību, dzimumu līdztiesību, uzņēmējdarbību, jo īpaši sociālo uzņēmējdarbību, pilsoniskumu un demokrātisku līdzdalību, vidi

  starpkultūru un starpreliģiju dialogu, sociālo iekļautību, cilvēku ar invaliditāti iekļaušanu, vides
  un dabas aizsardzību, rīcību klimata politikas jomā, katastrofu novēršanu, sagatavotību tām un to seku novēršanu, lauksaimniecību un lauku attīstību, pārtikas un nepārtikas preču nodrošināšanu, veselību un labjutību, radošumu un kultūru,

  kultūru, tostarp kultūras mantojumu, radošumu
  , fizisko izglītību un sportu, sociālo palīdzību un labklājību, trešo valstu valstspiederīgo uzņemšanu un integrēšanu,
  pievēršot uzmanību to problēmu novēršanai, ar kurām saskaras migranti,
  teritoriālo sadarbību un kohēziju, kā arī pārrobežu sadarbību. Šādām solidaritātes darbībām būtu jāietver spēcīga mācību un prasmju apguves dimensija, piedāvājot dalībniekiem atbilstošas aktivitātes pirms solidaritātes darbības, tās laikā un pēc tās. [Gr. 16] |
| --- | --- |

(10)

Minētajām

  Šādām solidaritātes
  darbībām būtu
  jārada skaidra Eiropas pievienotā vērtība un
  jāsniedz ieguvumi kopienām un vienlaikus jāveicina indivīda personīgā, ar izglītības ieguvi saistītā, sociālā, pilsoniskā un profesionālā attīstība. ; šādas darbības var tikt īstenotas kā brīvprātīgais darbs, stažēšanās

  Vajadzētu būt iespējai šādas darbības īstenot
  kā
  brīvprātīgo darbu
  ,
  stažēšanos
  un darbs, projekti

  darbu
  ,
  projektus
  vai tīklošanas darbības, un tās var būt saistītas ar dažādām jomām, piemēram, izglītību un apmācību, nodarbinātību, dzimumu līdztiesību, uzņēmējdarbību, jo īpaši sociālo uzņēmējdarbību, pilsoniskumu un demokrātisku līdzdalību, vidi

  starpkultūru un starpreliģiju dialogu, sociālo iekļautību, cilvēku ar invaliditāti iekļaušanu, vides
  un dabas aizsardzību, rīcību klimata politikas jomā, katastrofu novēršanu, sagatavotību tām un to seku novēršanu, lauksaimniecību un lauku attīstību, pārtikas un nepārtikas preču nodrošināšanu, veselību un labjutību, radošumu un kultūru,

  kultūru, tostarp kultūras mantojumu, radošumu
  , fizisko izglītību un sportu, sociālo palīdzību un labklājību, trešo valstu valstspiederīgo uzņemšanu un integrēšanu,
  pievēršot uzmanību to problēmu novēršanai, ar kurām saskaras migranti,
  teritoriālo sadarbību un kohēziju, kā arī pārrobežu sadarbību. Šādām solidaritātes darbībām būtu jāietver spēcīga mācību un prasmju apguves dimensija, piedāvājot dalībniekiem atbilstošas aktivitātes pirms solidaritātes darbības, tās laikā un pēc tās. [Gr. 16]

| (11) | Brīvprātīgais darbs (gan Savienībā, gan ārpus tās) sniedz bagātīgu pieredzi neformālās un ikdienējās mācīšanās kontekstā, un šī pieredze veicina jauniešu personīgo, sociālo, ar izglītības ieguvi saistīto un profesionālo attīstību, kā arī viņu pilsonisko aktivitāti
  , demokrātisko līdzdalību
  un nodarbināmību. Brīvprātīgajam darbam
  būtu jāpamatojas uz rakstisku vienošanos par brīvprātīgo darbu, un tam
  nevajadzētu negatīvi ietekmēt iespējamu vai esošu apmaksātu nodarbinātību, nedz arī tas būtu jāuzskata par apmaksāta darba aizstājēju. Komisijai un dalībvalstīm, izmantojot atvērto koordinēšanas metodi, būtu jāsadarbojas attiecībā uz brīvprātīgā darba kārtību jaunatnes jomā. [Gr. 17] |
| --- | --- |

(11)

Brīvprātīgais darbs (gan Savienībā, gan ārpus tās) sniedz bagātīgu pieredzi neformālās un ikdienējās mācīšanās kontekstā, un šī pieredze veicina jauniešu personīgo, sociālo, ar izglītības ieguvi saistīto un profesionālo attīstību, kā arī viņu pilsonisko aktivitāti
  , demokrātisko līdzdalību
  un nodarbināmību. Brīvprātīgajam darbam
  būtu jāpamatojas uz rakstisku vienošanos par brīvprātīgo darbu, un tam
  nevajadzētu negatīvi ietekmēt iespējamu vai esošu apmaksātu nodarbinātību, nedz arī tas būtu jāuzskata par apmaksāta darba aizstājēju. Komisijai un dalībvalstīm, izmantojot atvērto koordinēšanas metodi, būtu jāsadarbojas attiecībā uz brīvprātīgā darba kārtību jaunatnes jomā. [Gr. 17]

| (12) | Stažēšanās

  Viegli pieejama stažēšanās
  un darbs ar solidaritāti saistītās jomās jauniešiem var piedāvāt papildu iespējas iekļūt darba tirgū, vienlaikus sniedzot ieguldījumu svarīgu sabiedrības problēmu risināšanā. Tas var palīdzēt uzlabot jauniešu nodarbināmību un produktivitāti,

  būtu skaidri jānošķir no brīvprātīgā darba gan no finansiālā, gan organizatoriskā viedokļa. Nekad nevajadzētu aizvietot darbavietu ar stažēšanās vietu. Tomēr apmaksāta stažēšanās un darbs var būt stimuls nelabvēlīgā situācijā esošiem jauniešiem un tiem jauniešiem, kuriem ir mazāk iespēju, līdzdarboties ar solidaritāti saistītās darbībās, kas citādi viņiem var nebūt pieejamas, un
  vienlaikus atvieglojot pāreju

  sniegt nepārprotamu Eiropas pievienoto vērtību, palīdzot risināt novārtā atstātas svarīgas sociālās problēmas un stiprinot vietējās kopienas. Stažēšanās var palīdzēt jauniešiem pāriet
  no izglītības uz nodarbinātību,
  un var uzlabot jauniešu nodarbinātību
  , kas ir svarīgs faktors
  ilgtspējīgai
  jauniešu iespēju uzlabošanai

  integrēšanai darba tirgū. Piedāvātā stažēšanās un darbs ir jauniešu atspēriena punkts ienākšanai
  darba tirgū. Eiropas Solidaritātes korpusa ietvaros piedāvātā stažēšanās notiek saskaņā ar kvalitātes principiem,

  un nodarbinātība jāapmaksā tai dalīborganizācijai
  , kas noteikti Padomes ieteikumā par

  dalībniekam piedāvā attiecīgo
  stažēšanās kvalitātes sistēmu. Piedāvātā

  vai darba vietu
  .
  Stažēšanās pamatā būtu jābūt rakstiskam
  stažēšanās un darbs ir jauniešu atspēriena punkts ienākšanai darba tirgū,

  līgumam saskaņā ar tās valsts piemērojamajiem tiesību aktiem, kurā notiek stažēšanās
  , un minētās darbības papildina atbilstošs atbalsts pēc darbības beigām. Stažēšanos un darbu organizē atbildīgie

  attiecīgā gadījumā tai būtu jānotiek saskaņā ar principiem, kas noteikti Padomes 2014. gada 10. marta Ieteikumā par stažēšanās kvalitātes sistēmu
   (7)
  . Darba tirgus dalībnieki, konkrētāk,

  pamatā vajadzētu būt darba līgumam saskaņā ar
  valsts un privātie nodarbinātības dienesti, sociālie partneri un tirdzniecības kameras, un atlīdzību maksā dalīborganizācija.

  tiesību aktiem vai piemērojamiem koplīgumiem, vai abiem iesaistītajā valstī, kurā darbs tiek veikts. Finansiālu atbalstu
  dalīborganizācijām
  , kas nodrošina darba vietas, nevajadzētu piešķirt ilgāk kā divpadsmit mēnešus. Attiecīgajām dalīborganizācijām
  būtu jāpiesakās finansējuma saņemšanai kompetentajā Eiropas Solidaritātes korpusa īstenošanas struktūrā nolūkā būt par starpnieku starp jauniešiem (

  gados jauniem
  dalībniekiem) un darba devējiem, kuri piedāvā stažēšanās

  stažēšanos
  un darbu solidaritātes jomā.
  Stažēšanos un nodarbinātību būtu jāpapildina ar atbilstošu un ar dalībnieka līdzdalību saistītu sagatavošanu, apmācību darbavietā un atbalstu pēc darbības beigām. Stažēšanos un darbu varētu atvieglot attiecīgie darba tirgus dalībnieki, konkrētāk, valsts un privātie nodarbinātības dienesti, sociālie partneri un tirdzniecības kameras, kā arī pārrobežu darbību gadījumā EURES dalīborganizācijas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/589
   (8)
  . [Gr. 18] |
| --- | --- |

(12)

Stažēšanās

  Viegli pieejama stažēšanās
  un darbs ar solidaritāti saistītās jomās jauniešiem var piedāvāt papildu iespējas iekļūt darba tirgū, vienlaikus sniedzot ieguldījumu svarīgu sabiedrības problēmu risināšanā. Tas var palīdzēt uzlabot jauniešu nodarbināmību un produktivitāti,

  būtu skaidri jānošķir no brīvprātīgā darba gan no finansiālā, gan organizatoriskā viedokļa. Nekad nevajadzētu aizvietot darbavietu ar stažēšanās vietu. Tomēr apmaksāta stažēšanās un darbs var būt stimuls nelabvēlīgā situācijā esošiem jauniešiem un tiem jauniešiem, kuriem ir mazāk iespēju, līdzdarboties ar solidaritāti saistītās darbībās, kas citādi viņiem var nebūt pieejamas, un
  vienlaikus atvieglojot pāreju

  sniegt nepārprotamu Eiropas pievienoto vērtību, palīdzot risināt novārtā atstātas svarīgas sociālās problēmas un stiprinot vietējās kopienas. Stažēšanās var palīdzēt jauniešiem pāriet
  no izglītības uz nodarbinātību,
  un var uzlabot jauniešu nodarbinātību
  , kas ir svarīgs faktors
  ilgtspējīgai
  jauniešu iespēju uzlabošanai

  integrēšanai darba tirgū. Piedāvātā stažēšanās un darbs ir jauniešu atspēriena punkts ienākšanai
  darba tirgū. Eiropas Solidaritātes korpusa ietvaros piedāvātā stažēšanās notiek saskaņā ar kvalitātes principiem,

  un nodarbinātība jāapmaksā tai dalīborganizācijai
  , kas noteikti Padomes ieteikumā par

  dalībniekam piedāvā attiecīgo
  stažēšanās kvalitātes sistēmu. Piedāvātā

  vai darba vietu
  .
  Stažēšanās pamatā būtu jābūt rakstiskam
  stažēšanās un darbs ir jauniešu atspēriena punkts ienākšanai darba tirgū,

  līgumam saskaņā ar tās valsts piemērojamajiem tiesību aktiem, kurā notiek stažēšanās
  , un minētās darbības papildina atbilstošs atbalsts pēc darbības beigām. Stažēšanos un darbu organizē atbildīgie

  attiecīgā gadījumā tai būtu jānotiek saskaņā ar principiem, kas noteikti Padomes 2014. gada 10. marta Ieteikumā par stažēšanās kvalitātes sistēmu
   (7)
  . Darba tirgus dalībnieki, konkrētāk,

  pamatā vajadzētu būt darba līgumam saskaņā ar
  valsts un privātie nodarbinātības dienesti, sociālie partneri un tirdzniecības kameras, un atlīdzību maksā dalīborganizācija.

  tiesību aktiem vai piemērojamiem koplīgumiem, vai abiem iesaistītajā valstī, kurā darbs tiek veikts. Finansiālu atbalstu
  dalīborganizācijām
  , kas nodrošina darba vietas, nevajadzētu piešķirt ilgāk kā divpadsmit mēnešus. Attiecīgajām dalīborganizācijām
  būtu jāpiesakās finansējuma saņemšanai kompetentajā Eiropas Solidaritātes korpusa īstenošanas struktūrā nolūkā būt par starpnieku starp jauniešiem (

  gados jauniem
  dalībniekiem) un darba devējiem, kuri piedāvā stažēšanās

  stažēšanos
  un darbu solidaritātes jomā.
  Stažēšanos un nodarbinātību būtu jāpapildina ar atbilstošu un ar dalībnieka līdzdalību saistītu sagatavošanu, apmācību darbavietā un atbalstu pēc darbības beigām. Stažēšanos un darbu varētu atvieglot attiecīgie darba tirgus dalībnieki, konkrētāk, valsts un privātie nodarbinātības dienesti, sociālie partneri un tirdzniecības kameras, kā arī pārrobežu darbību gadījumā EURES dalīborganizācijas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/589
   (8)
  . [Gr. 18]

| (12a) | Būtu jācenšas nodrošināt, lai stažēšanās un darbs būtu pieejams visiem jauniešiem, jo īpaši tiem jauniešiem, kuriem ir mazāk iespēju piedalīties ar solidaritāti saistītos pasākumos, tostarp jauniešiem ar invaliditāti, jauniešiem, kuri atrodas sociāli vai kultūras ziņā nelabvēlīgā situācijā, migrantiem un nomaļu lauku apvidu un tālāko Savienības reģionu iedzīvotājiem. [Gr. 19] |
| --- | --- |

(12a)

Būtu jācenšas nodrošināt, lai stažēšanās un darbs būtu pieejams visiem jauniešiem, jo īpaši tiem jauniešiem, kuriem ir mazāk iespēju piedalīties ar solidaritāti saistītos pasākumos, tostarp jauniešiem ar invaliditāti, jauniešiem, kuri atrodas sociāli vai kultūras ziņā nelabvēlīgā situācijā, migrantiem un nomaļu lauku apvidu un tālāko Savienības reģionu iedzīvotājiem. [Gr. 19]

| (13) | Jauniešu iniciatīvas gars ir svarīga sabiedrības un darba tirgus vērtība. Eiropas Solidaritātes korpuss sekmē iniciatīvas garu, piedāvājot jauniešiem iespēju izstrādāt un īstenot pašiem savus projektus, kas ir vērsti uz konkrētu problēmu risināšanu, sniedzot ieguvumus vietējām kopienām. Šie projekti ir iespēja praksē izmēģināt idejas,
  lai ar augšupējas pieejas palīdzību rastu inovatīvus risinājumus kopējām problēmām,
  un tie palīdz jauniešiem pašiem kļūt par solidaritātes darbību virzītājiem. Projekti turklāt ir arī platforma turpmākai līdzdalībai solidaritātes darbībās, un tie ir pirmais solis, ar kura palīdzību mudināt Eiropas Solidaritātes korpusa dalībniekus kļūt par pašnodarbinātajiem
  un turpināt būt aktīviem pilsoņiem, darbojoties kā brīvprātīgajiem, stažieriem
  vai veidot apvienības,

  strādājot apvienībās
  , nevalstiskās organizācijas

  organizācijās
  vai citas struktūras,

  citās struktūrās
  , kas darbojas solidaritātes, bezpeļņas un ar jaunatni saistītās jomās.
  Eiropas Solidaritātes korpusa galvenais mērķis ir radīt vidi, kas jauniešus arvien vairāk motivē iesaistīties solidaritātes darbībās un kalpot sabiedrības interesēm. [Gr. 20] |
| --- | --- |

(13)

Jauniešu iniciatīvas gars ir svarīga sabiedrības un darba tirgus vērtība. Eiropas Solidaritātes korpuss sekmē iniciatīvas garu, piedāvājot jauniešiem iespēju izstrādāt un īstenot pašiem savus projektus, kas ir vērsti uz konkrētu problēmu risināšanu, sniedzot ieguvumus vietējām kopienām. Šie projekti ir iespēja praksē izmēģināt idejas,
  lai ar augšupējas pieejas palīdzību rastu inovatīvus risinājumus kopējām problēmām,
  un tie palīdz jauniešiem pašiem kļūt par solidaritātes darbību virzītājiem. Projekti turklāt ir arī platforma turpmākai līdzdalībai solidaritātes darbībās, un tie ir pirmais solis, ar kura palīdzību mudināt Eiropas Solidaritātes korpusa dalībniekus kļūt par pašnodarbinātajiem
  un turpināt būt aktīviem pilsoņiem, darbojoties kā brīvprātīgajiem, stažieriem
  vai veidot apvienības,

  strādājot apvienībās
  , nevalstiskās organizācijas

  organizācijās
  vai citas struktūras,

  citās struktūrās
  , kas darbojas solidaritātes, bezpeļņas un ar jaunatni saistītās jomās.
  Eiropas Solidaritātes korpusa galvenais mērķis ir radīt vidi, kas jauniešus arvien vairāk motivē iesaistīties solidaritātes darbībās un kalpot sabiedrības interesēm. [Gr. 20]

| (13a) | Ja, veicot pienācīgu atlasi, apmācību un sagatavošanu nosūtīšanai, ir nodrošināts, ka brīvprātīgajiem ir vajadzīgās prasmes un kompetences, lai maksimāli efektīvi palīdzētu grūtībās nonākušiem cilvēkiem, un ja brīvprātīgā darba veikšanas vietā viņiem ir pietiekams atbalsts un uzraudzība, brīvprātīgie var palīdzēt stiprināt Savienības spēju sniegt vajadzībām atbilstīgu un principos balstītu humāno palīdzību un var sekmēt humanitārās jomas efektivitātes palielināšanu. Tādēļ, lai veicinātu humānās palīdzības pasākumu efektivitāti, kā arī atbalstītu brīvprātīgos, svarīga loma ir prasmīgu, labi apmācītu un pieredzējušu darbaudzinātāju vai mentoru darbībai uz vietas. [Gr. 21] |
| --- | --- |

(13a)

Ja, veicot pienācīgu atlasi, apmācību un sagatavošanu nosūtīšanai, ir nodrošināts, ka brīvprātīgajiem ir vajadzīgās prasmes un kompetences, lai maksimāli efektīvi palīdzētu grūtībās nonākušiem cilvēkiem, un ja brīvprātīgā darba veikšanas vietā viņiem ir pietiekams atbalsts un uzraudzība, brīvprātīgie var palīdzēt stiprināt Savienības spēju sniegt vajadzībām atbilstīgu un principos balstītu humāno palīdzību un var sekmēt humanitārās jomas efektivitātes palielināšanu. Tādēļ, lai veicinātu humānās palīdzības pasākumu efektivitāti, kā arī atbalstītu brīvprātīgos, svarīga loma ir prasmīgu, labi apmācītu un pieredzējušu darbaudzinātāju vai mentoru darbībai uz vietas. [Gr. 21]

| (14) | Eiropas Solidaritātes korpusā iesaistītajiem jauniešiem un dalīborganizācijām būtu jājūt, ka tie pieder personu un struktūru kopienai, kas apņēmusies stiprināt solidaritāti visā Eiropā. Tostarp dalīborganizācijām ir vajadzīgs atbalsts, lai tās uzlabotu spēju piedāvāt kvalitatīvas darbības arvien lielākam skaitam dalībnieku. Eiropas Solidaritātes korpuss atbalsta tīklošanas darbības, kuru mērķis ir stiprināt jauniešu un dalīborganizāciju iesaistīšanos šajā kopienā, veicināt Eiropas Solidaritātes korpusa garu, kā arī sekmēt noderīgas

  labākās
  prakses un pieredzes apmaiņu. Šīs darbības arī veicina valsts un privātā sektora dalībnieku informētības uzlabošanu par Eiropas Solidaritātes korpusu, kā arī
  iesaistīto dalībnieku un dalīborganizāciju detalizētu un jēgpilnu atsauksmju apkopošanu par dažādiem
  Eiropas Solidaritātes korpusa īstenošanā iesaistīto dalībnieku un dalīborganizāciju atsauksmju apkopošanu.

  īstenošanas posmiem. Apkopojot atsauksmes, būtu jāuzdod jautājumi par programmas mērķiem, lai varētu labāk izvērtēt to sasniegšanu. [Gr. 22] |
| --- | --- |

(14)

Eiropas Solidaritātes korpusā iesaistītajiem jauniešiem un dalīborganizācijām būtu jājūt, ka tie pieder personu un struktūru kopienai, kas apņēmusies stiprināt solidaritāti visā Eiropā. Tostarp dalīborganizācijām ir vajadzīgs atbalsts, lai tās uzlabotu spēju piedāvāt kvalitatīvas darbības arvien lielākam skaitam dalībnieku. Eiropas Solidaritātes korpuss atbalsta tīklošanas darbības, kuru mērķis ir stiprināt jauniešu un dalīborganizāciju iesaistīšanos šajā kopienā, veicināt Eiropas Solidaritātes korpusa garu, kā arī sekmēt noderīgas

  labākās
  prakses un pieredzes apmaiņu. Šīs darbības arī veicina valsts un privātā sektora dalībnieku informētības uzlabošanu par Eiropas Solidaritātes korpusu, kā arī
  iesaistīto dalībnieku un dalīborganizāciju detalizētu un jēgpilnu atsauksmju apkopošanu par dažādiem
  Eiropas Solidaritātes korpusa īstenošanā iesaistīto dalībnieku un dalīborganizāciju atsauksmju apkopošanu.

  īstenošanas posmiem. Apkopojot atsauksmes, būtu jāuzdod jautājumi par programmas mērķiem, lai varētu labāk izvērtēt to sasniegšanu. [Gr. 22]

| (14a) | Lai nodrošinātu veiksmīgu programmas īstenošanu, ir jāpalielina tās pamanāmība un informētība par to, un ir vairāk jāpopularizē pieejamās finansējuma iespējas, organizējot informācijas kampaņas, tostarp ikgadēju Eiropas Solidaritātes korpusa informācijas dienu, un izmantojot dinamiskus komunikācijas līdzekļus, turklāt īpaša uzmanība jāpievērš sociālajiem plašsaziņas līdzekļiem, lai nodrošinātu maksimālu informētību mērķauditorijas grupās — gan personu, gan organizāciju vidū. [Gr. 23] |
| --- | --- |

(14a)

Lai nodrošinātu veiksmīgu programmas īstenošanu, ir jāpalielina tās pamanāmība un informētība par to, un ir vairāk jāpopularizē pieejamās finansējuma iespējas, organizējot informācijas kampaņas, tostarp ikgadēju Eiropas Solidaritātes korpusa informācijas dienu, un izmantojot dinamiskus komunikācijas līdzekļus, turklāt īpaša uzmanība jāpievērš sociālajiem plašsaziņas līdzekļiem, lai nodrošinātu maksimālu informētību mērķauditorijas grupās — gan personu, gan organizāciju vidū. [Gr. 23]

| (15) | Īpaša uzmanība būtu jāvelta darbību un citu Eiropas Solidaritātes korpusa ietvaros sniegto iespēju kvalitātes nodrošināšanai
  un iekļautības mērķa panākšanai
  , proti, piedāvājot dalībniekiem apmācības,

  piemērotu tiešsaistes un bezsaistes apmācību
  , valodas atbalstu,
  saprātīgu izmitināšanu, samērīgu
  apdrošināšanu, administratīvo palīdzību

  vienkāršotas administratīvas procedūras
  un palīdzību
  pirms un
  pēc darbības beigām, kā arī Eiropas Solidaritātes korpusa pieredzes laikā gūto zināšanu, prasmju un kompetenču atzīšanu. Brīvprātīgo

  Atbalsta pasākumi būtu jāizstrādā un jānodrošina sadarbībā ar jauniešu organizācijām un citām bezpeļņas un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, izmantojot to pieredzi šajā jomā. Dalībnieku un paredzēto atbalsta saņēmēju
  drošība un aizsardzība arī turpmāk būs izšķirošs aspekts., un brīvprātīgie

  Visās darbībās būtu jāievēro kaitējuma nenodarīšanas princips. Dalībnieki
  nebūtu jānodarbina operācijās, kas notiek starptautisku vai iekšēju bruņotu konfliktu zonās
  , ne arī struktūrās, kuras pārkāpj starptautisko cilvēktiesību standartus. Darbībās, kas saistītas ar tiešu saskarsmi ar bērniem, būtu jāvadās pēc bērna interesēm, un tajās attiecīgā gadījumā būtu jāiekļauj dalībnieku iepriekšējās darbības pārbaudes vai citu pasākumu pieņemšana bērnu aizsardzības nodrošināšanai. [Gr. 24] |
| --- | --- |

(15)

Īpaša uzmanība būtu jāvelta darbību un citu Eiropas Solidaritātes korpusa ietvaros sniegto iespēju kvalitātes nodrošināšanai
  un iekļautības mērķa panākšanai
  , proti, piedāvājot dalībniekiem apmācības,

  piemērotu tiešsaistes un bezsaistes apmācību
  , valodas atbalstu,
  saprātīgu izmitināšanu, samērīgu
  apdrošināšanu, administratīvo palīdzību

  vienkāršotas administratīvas procedūras
  un palīdzību
  pirms un
  pēc darbības beigām, kā arī Eiropas Solidaritātes korpusa pieredzes laikā gūto zināšanu, prasmju un kompetenču atzīšanu. Brīvprātīgo

  Atbalsta pasākumi būtu jāizstrādā un jānodrošina sadarbībā ar jauniešu organizācijām un citām bezpeļņas un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, izmantojot to pieredzi šajā jomā. Dalībnieku un paredzēto atbalsta saņēmēju
  drošība un aizsardzība arī turpmāk būs izšķirošs aspekts., un brīvprātīgie

  Visās darbībās būtu jāievēro kaitējuma nenodarīšanas princips. Dalībnieki
  nebūtu jānodarbina operācijās, kas notiek starptautisku vai iekšēju bruņotu konfliktu zonās
  , ne arī struktūrās, kuras pārkāpj starptautisko cilvēktiesību standartus. Darbībās, kas saistītas ar tiešu saskarsmi ar bērniem, būtu jāvadās pēc bērna interesēm, un tajās attiecīgā gadījumā būtu jāiekļauj dalībnieku iepriekšējās darbības pārbaudes vai citu pasākumu pieņemšana bērnu aizsardzības nodrošināšanai. [Gr. 24]

| (15a) | Saskaņā ar ES pamatnostādnēm par bērna tiesību veicināšanu un aizsardzību (2017) un ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām 9. pantu Savienībai un dalībvalstīm ir jāveicina un jāatbalsta pāreja no neaizsargātu personu, piemēram, personu ar invaliditāti un bērnu, aprūpes iestādē veiktas aprūpes uz aprūpi ģimenē un kopienā. Šajā sakarībā programmai nebūtu jāatbalsta pasākumi vai iniciatīvas, kas kavē apņemšanos izbeigt aprūpi iestādē vai bērniem vai personām ar invaliditāti kaitējošu ievietošanu iestādē. [Gr. 25] |
| --- | --- |

(15a)

Saskaņā ar ES pamatnostādnēm par bērna tiesību veicināšanu un aizsardzību (2017) un ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām 9. pantu Savienībai un dalībvalstīm ir jāveicina un jāatbalsta pāreja no neaizsargātu personu, piemēram, personu ar invaliditāti un bērnu, aprūpes iestādē veiktas aprūpes uz aprūpi ģimenē un kopienā. Šajā sakarībā programmai nebūtu jāatbalsta pasākumi vai iniciatīvas, kas kavē apņemšanos izbeigt aprūpi iestādē vai bērniem vai personām ar invaliditāti kaitējošu ievietošanu iestādē. [Gr. 25]

| (15b) | Visos programmas īstenošanas posmos, tostarp dalībnieku un organizāciju apzināšanā un atlasē, būtu pilnībā jāievēro Savienības principi attiecībā uz iespēju vienlīdzību un nediskrimināciju. [Gr. 26] |
| --- | --- |

(15b)

Visos programmas īstenošanas posmos, tostarp dalībnieku un organizāciju apzināšanā un atlasē, būtu pilnībā jāievēro Savienības principi attiecībā uz iespēju vienlīdzību un nediskrimināciju. [Gr. 26]

| (16) | Lai nodrošinātu Eiropas Solidaritātes korpusa darbību ietekmi uz dalībnieku personīgo, ar izglītības ieguvi saistīto, sociālo,
  kultūras,
  pilsonisko un profesionālo attīstību, būtu pienācīgi jānosaka un jādokumentē darbības mācību rezultāti — zināšanas, prasmes un kompetence — atbilstīgi valstu apstākļiem un īpatnībām, kā ieteikts Padomes 2012. gada 20. decembra ieteikumā par neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanu (9).
  Lai panāktu, ka reģistrētajiem kandidātiem tiek piedāvātas piemērotas solidaritātes darbības, informācija par solidaritātes darbību mācību rezultātiem būtu kandidātiem jānodrošina, pirms tie nolemj tajās piedalīties. Tāpēc attiecīgā gadījumā ir jāveicina tādu efektīvu instrumentu izmantošana gan Savienības, gan valstu līmenī, kuros atzīta neformālā un ikdienējā mācīšanās, piemēram, Youthpass un Europass. [Gr. 27] |
| --- | --- |

(16)

Lai nodrošinātu Eiropas Solidaritātes korpusa darbību ietekmi uz dalībnieku personīgo, ar izglītības ieguvi saistīto, sociālo,
  kultūras,
  pilsonisko un profesionālo attīstību, būtu pienācīgi jānosaka un jādokumentē darbības mācību rezultāti — zināšanas, prasmes un kompetence — atbilstīgi valstu apstākļiem un īpatnībām, kā ieteikts Padomes 2012. gada 20. decembra ieteikumā par neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanu (9).
  Lai panāktu, ka reģistrētajiem kandidātiem tiek piedāvātas piemērotas solidaritātes darbības, informācija par solidaritātes darbību mācību rezultātiem būtu kandidātiem jānodrošina, pirms tie nolemj tajās piedalīties. Tāpēc attiecīgā gadījumā ir jāveicina tādu efektīvu instrumentu izmantošana gan Savienības, gan valstu līmenī, kuros atzīta neformālā un ikdienējā mācīšanās, piemēram, Youthpass un Europass. [Gr. 27]

| (16a) | Valstu aģentūrām būtu arī jāmudina brīvprātīgie jaunieši kļūt par programmas vēstniekiem, kuri dalītos savā pieredzē jauniešu tīklos, izglītības iestādēs un darbsemināros. Bijušie brīvprātīgie vai vēstnieki arī varētu palīdzēt apmācīt nākamos kandidātus. [Gr. 28] |
| --- | --- |

(16a)

Valstu aģentūrām būtu arī jāmudina brīvprātīgie jaunieši kļūt par programmas vēstniekiem, kuri dalītos savā pieredzē jauniešu tīklos, izglītības iestādēs un darbsemināros. Bijušie brīvprātīgie vai vēstnieki arī varētu palīdzēt apmācīt nākamos kandidātus. [Gr. 28]

| (17) | Kvalitātes zīmei būtu jānodrošina dalīborganizāciju atbilstība
  Savienības vērtībām, principiem un mērķiem, kā arī
  Eiropas Solidaritātes korpusa hartā paredzētajiem principiem un prasībām attiecībā uz organizāciju tiesībām un pienākumiem
  , un drošības standartiem
  visos solidaritātes pieredzes gūšanas posmos
  , tostarp pirms un pēc darbību īstenošanas
  . Kvalitātes zīmes iegūšana ir dalības priekšnosacījums, bet tā automātiski nenodrošina Eiropas Solidaritātes korpusa finansējuma piešķiršanu.
  Dažādiem solidaritātes darbību veidiem būtu jāpiešķir atšķirīgas kvalitātes zīmes. [Gr. 29] |
| --- | --- |

(17)

Kvalitātes zīmei būtu jānodrošina dalīborganizāciju atbilstība
  Savienības vērtībām, principiem un mērķiem, kā arī
  Eiropas Solidaritātes korpusa hartā paredzētajiem principiem un prasībām attiecībā uz organizāciju tiesībām un pienākumiem
  , un drošības standartiem
  visos solidaritātes pieredzes gūšanas posmos
  , tostarp pirms un pēc darbību īstenošanas
  . Kvalitātes zīmes iegūšana ir dalības priekšnosacījums, bet tā automātiski nenodrošina Eiropas Solidaritātes korpusa finansējuma piešķiršanu.
  Dažādiem solidaritātes darbību veidiem būtu jāpiešķir atšķirīgas kvalitātes zīmes. [Gr. 29]

| (18) | Ikvienai struktūrai, kas vēlas piedalīties Eiropas Solidaritātes korpusā, būtu jāsaņem kvalitātes zīme, kas norāda, ka ir izpildīti attiecīgie nosacījumi.
  Lai nodrošinātu efektīvu dalīborganizāciju atbilstību Eiropas Solidaritātes korpusa hartā paredzētajiem principiem un prasībām attiecībā uz organizāciju tiesībām un pienākumiem, būtu jāievieš atsevišķas kvalitātes zīmes solidaritātes darbībās iesaistītajiem brīvprātīgajiem, brīvprātīgajiem, kuri atbalsta humānās palīdzības darbības, un stažieriem un darbiniekiem, un tām ir jāparedz arī atšķirības atkarībā no dalīborganizācijas funkcijām.
  Eiropas Solidaritātes korpusa īstenošanas struktūrām būtu regulāri jāveic procedūra, kuras rezultātā tiek piešķirta kvalitātes zīme. Attiecībā uz piešķirtu kvalitātes zīmi periodiski

  regulāri
  būtu jāveic atkārtota novērtēšana, un, ja veicamo pārbaužu ietvaros tiek konstatēts, ka piešķiršanas nosacījumi vairs netiek pildīti, šo zīmi var

  vajadzētu
  atsaukt.
  Administratīvais process būtu, cik vien iespējams, jāsamazina, lai neatturētu mazākas organizācijas no piedalīšanās. [Gr. 30] |
| --- | --- |

(18)

Ikvienai struktūrai, kas vēlas piedalīties Eiropas Solidaritātes korpusā, būtu jāsaņem kvalitātes zīme, kas norāda, ka ir izpildīti attiecīgie nosacījumi.
  Lai nodrošinātu efektīvu dalīborganizāciju atbilstību Eiropas Solidaritātes korpusa hartā paredzētajiem principiem un prasībām attiecībā uz organizāciju tiesībām un pienākumiem, būtu jāievieš atsevišķas kvalitātes zīmes solidaritātes darbībās iesaistītajiem brīvprātīgajiem, brīvprātīgajiem, kuri atbalsta humānās palīdzības darbības, un stažieriem un darbiniekiem, un tām ir jāparedz arī atšķirības atkarībā no dalīborganizācijas funkcijām.
  Eiropas Solidaritātes korpusa īstenošanas struktūrām būtu regulāri jāveic procedūra, kuras rezultātā tiek piešķirta kvalitātes zīme. Attiecībā uz piešķirtu kvalitātes zīmi periodiski

  regulāri
  būtu jāveic atkārtota novērtēšana, un, ja veicamo pārbaužu ietvaros tiek konstatēts, ka piešķiršanas nosacījumi vairs netiek pildīti, šo zīmi var

  vajadzētu
  atsaukt.
  Administratīvais process būtu, cik vien iespējams, jāsamazina, lai neatturētu mazākas organizācijas no piedalīšanās. [Gr. 30]

| (19) | Struktūrai, kas vēlas pieteikties uz finansējumu, lai piedāvātu Eiropas Solidaritātes korpusa darbības, vispirms jābūt saņēmušai kvalitātes zīmi. Šāda prasība neattiecas uz fiziskām personām, kas Eiropas Solidaritātes korpusa dalībnieku neformālas grupas vārdā vēlas iegūt finansiālu atbalstu solidaritātes projektam. |
| --- | --- |

(19)

Struktūrai, kas vēlas pieteikties uz finansējumu, lai piedāvātu Eiropas Solidaritātes korpusa darbības, vispirms jābūt saņēmušai kvalitātes zīmi. Šāda prasība neattiecas uz fiziskām personām, kas Eiropas Solidaritātes korpusa dalībnieku neformālas grupas vārdā vēlas iegūt finansiālu atbalstu solidaritātes projektam.

| (19a) | Parasti dotāciju pieprasījumi jāiesniedz tās valsts aģentūrai, kurā atrodas dalīborganizācija. Dotāciju pieprasījumi par solidaritātes darbībām, ko organizē Eiropas mēroga vai starptautiskas organizācijas, brīvprātīgā darba grupu solidaritātes pasākumi Eiropas līmenī noteiktajās prioritārajās jomās un solidaritātes darbības, kuras sniedz atbalstu humānās palīdzības operācijām trešās valstīs, būtu jāiesniedz Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūrai (EACEA), kas izveidota ar Komisijas Īstenošanas lēmumu 2013/776/ES
   (10)
  . [Gr. 31] |
| --- | --- |

(19a)

Parasti dotāciju pieprasījumi jāiesniedz tās valsts aģentūrai, kurā atrodas dalīborganizācija. Dotāciju pieprasījumi par solidaritātes darbībām, ko organizē Eiropas mēroga vai starptautiskas organizācijas, brīvprātīgā darba grupu solidaritātes pasākumi Eiropas līmenī noteiktajās prioritārajās jomās un solidaritātes darbības, kuras sniedz atbalstu humānās palīdzības operācijām trešās valstīs, būtu jāiesniedz Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūrai (EACEA), kas izveidota ar Komisijas Īstenošanas lēmumu 2013/776/ES
   (10)
  . [Gr. 31]

| (20) | Eiropas Solidaritātes korpusa dalīborganizācijas var īstenot dažādas funkcijas. Uzņēmējorganizācijas lomā tās īsteno ar dalībnieku uzņemšanu saistītus pasākumus, tai skaitā organizē darbības un sniedz norādes un atbalstu solidaritātes darbības dalībniekiem
  , kā arī apkopo atsauksmes pēc darbības beigām
  (pēc vajadzības). Atbalsta funkcijas izpildītāja lomā tās īsteno pasākumus, kas saistīti ar dalībnieku nosūtīšanu un sagatavošanu pirms došanās uz solidaritātes darbību, tās laikā un pēc tās, ieskaitot apmācību un norāžu sniegšanu dalībniekiem par vietējām organizācijām pēc darbības pabeigšanas
  , lai palielinātu iespējas arī turpmāk iegūt pieredzi solidaritātes jomā. Valstu aģentūrām būtu arī jāmudina brīvprātīgie kļūt par programmas vēstniekiem un ar jauniešu tīklu un izglītības iestāžu starpniecību dalīties savā pieredzē, tādējādi palīdzot popularizēt programmu. Šajā saistībā valstu aģentūrām būtu jānodrošina brīvprātīgajiem atbalsts. [Gr. 32] |
| --- | --- |

(20)

Eiropas Solidaritātes korpusa dalīborganizācijas var īstenot dažādas funkcijas. Uzņēmējorganizācijas lomā tās īsteno ar dalībnieku uzņemšanu saistītus pasākumus, tai skaitā organizē darbības un sniedz norādes un atbalstu solidaritātes darbības dalībniekiem
  , kā arī apkopo atsauksmes pēc darbības beigām
  (pēc vajadzības). Atbalsta funkcijas izpildītāja lomā tās īsteno pasākumus, kas saistīti ar dalībnieku nosūtīšanu un sagatavošanu pirms došanās uz solidaritātes darbību, tās laikā un pēc tās, ieskaitot apmācību un norāžu sniegšanu dalībniekiem par vietējām organizācijām pēc darbības pabeigšanas
  , lai palielinātu iespējas arī turpmāk iegūt pieredzi solidaritātes jomā. Valstu aģentūrām būtu arī jāmudina brīvprātīgie kļūt par programmas vēstniekiem un ar jauniešu tīklu un izglītības iestāžu starpniecību dalīties savā pieredzē, tādējādi palīdzot popularizēt programmu. Šajā saistībā valstu aģentūrām būtu jānodrošina brīvprātīgajiem atbalsts. [Gr. 32]

| (20a) | Lai atbalstītu jauniešu dalību solidaritātes darbībās, dalīborganizācijām būtu jābūt bezpeļņas vai peļņu gūstošām publiskām vai privātām struktūrām vai starptautiskām organizācijām, un to starpā var būt gan jauniešu organizācijas, reliģiskas institūcijas un labdarības asociācijas, sekulāras humānistiskas organizācijas, NVO vai citi pilsoniskās sabiedrības dalībnieki. Programmai būtu jāfinansē tikai un vienīgi dalīborganizāciju bezpeļņas darbības. [Gr. 33] |
| --- | --- |

(20a)

Lai atbalstītu jauniešu dalību solidaritātes darbībās, dalīborganizācijām būtu jābūt bezpeļņas vai peļņu gūstošām publiskām vai privātām struktūrām vai starptautiskām organizācijām, un to starpā var būt gan jauniešu organizācijas, reliģiskas institūcijas un labdarības asociācijas, sekulāras humānistiskas organizācijas, NVO vai citi pilsoniskās sabiedrības dalībnieki. Programmai būtu jāfinansē tikai un vienīgi dalīborganizāciju bezpeļņas darbības. [Gr. 33]

| (21) | Būtu jāveicina Eiropas Solidaritātes korpusa projektu paplašināšana.
  Vienlaikus būtu jāsniedz precīza un pastāvīgi atjaunināta informācija par šīm iespējām potenciālajiem atbalsta saņēmējiem.
  Vajadzētu iedibināt īpašus pasākumus, lai palīdzētu Eiropas Solidaritātes korpusa projektu virzītājiem pieteikties dotācijām vai veidot sinerģijas, izmantojot atbalstu no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem un programmām, kas saistītas ar migrāciju, drošību, tiesiskumu un pilsonību, veselību un kultūru. [Gr. 34] |
| --- | --- |

(21)

Būtu jāveicina Eiropas Solidaritātes korpusa projektu paplašināšana.
  Vienlaikus būtu jāsniedz precīza un pastāvīgi atjaunināta informācija par šīm iespējām potenciālajiem atbalsta saņēmējiem.
  Vajadzētu iedibināt īpašus pasākumus, lai palīdzētu Eiropas Solidaritātes korpusa projektu virzītājiem pieteikties dotācijām vai veidot sinerģijas, izmantojot atbalstu no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem un programmām, kas saistītas ar migrāciju, drošību, tiesiskumu un pilsonību, veselību un kultūru. [Gr. 34]

| (22) | Eiropas Solidaritātes korpusa resursu centru uzdevums ir atbalstīt īstenošanas struktūras, dalīborganizācijas un jauniešus, kas ir Eiropas Solidaritātes korpusa dalībnieki, lai uzlabotu Eiropas Solidaritātes korpusa darbību īstenošanas kvalitāti, kā arī sekmētu šajās darbībās iegūto kompetenču identificēšanu un validēšanu, tostarp, izdodot Youthpass sertifikātus. |
| --- | --- |

(22)

Eiropas Solidaritātes korpusa resursu centru uzdevums ir atbalstīt īstenošanas struktūras, dalīborganizācijas un jauniešus, kas ir Eiropas Solidaritātes korpusa dalībnieki, lai uzlabotu Eiropas Solidaritātes korpusa darbību īstenošanas kvalitāti, kā arī sekmētu šajās darbībās iegūto kompetenču identificēšanu un validēšanu, tostarp, izdodot Youthpass sertifikātus.

| (23) | Eiropas Solidaritātes korpusa portāls būtu pastāvīgi jāpilnveido, lai nodrošinātu ērtu
  , bezšķēršļu un lietotājiem draudzīgu
  piekļūstamību Eiropas Solidaritātes korpusam
  saskaņā ar standartiem, kuri paredzēti Eiropas Parlamenta
  un lai nodrošinātu

  Padomes Direktīvā (ES) 2016/2102
   (11)

  . Eiropas Solidaritātes korpusa portāls nodrošina
  vienas pieturas aģentūru gan ieinteresētajām privātpersonām, gan organizācijām, kurā cita starp varētu reģistrēties, identificēt un sameklēt savstarpēji atbilstošus profilus un iespējas, veidot sadarbības tīklus un virtuāli sazināties, apgūt apmācību tiešsaistē, saņemt valodas atbalstu un palīdzību
  pirms

  pēc darbības
  un pēc tās
  beigām,
  apkopot atsauksmes un izveidot novērtēšanas mehānismu,
  kā arī piekļūt citām noderīgām funkcijām, kas varētu izrādīties noderīgas nākotnē.
  Lai gan vienas pieturas aģentūra nodrošina priekšrocības, ko sniedz integrēta pieeja daudzveidīgām darbībām, indivīdi var saskarties ar fiziskiem, sociāliem un citiem šķēršļiem, piekļūstot Eiropas Solidaritātes korpusa portālam. Lai pārvarētu šādus šķēršļus, dalīborganizācijām būtu jāsniedz dalībniekiem atbalsts saistībā ar reģistrāciju. [Gr. 35] |
| --- | --- |

(23)

Eiropas Solidaritātes korpusa portāls būtu pastāvīgi jāpilnveido, lai nodrošinātu ērtu
  , bezšķēršļu un lietotājiem draudzīgu
  piekļūstamību Eiropas Solidaritātes korpusam
  saskaņā ar standartiem, kuri paredzēti Eiropas Parlamenta
  un lai nodrošinātu

  Padomes Direktīvā (ES) 2016/2102
   (11)

  . Eiropas Solidaritātes korpusa portāls nodrošina
  vienas pieturas aģentūru gan ieinteresētajām privātpersonām, gan organizācijām, kurā cita starp varētu reģistrēties, identificēt un sameklēt savstarpēji atbilstošus profilus un iespējas, veidot sadarbības tīklus un virtuāli sazināties, apgūt apmācību tiešsaistē, saņemt valodas atbalstu un palīdzību
  pirms

  pēc darbības
  un pēc tās
  beigām,
  apkopot atsauksmes un izveidot novērtēšanas mehānismu,
  kā arī piekļūt citām noderīgām funkcijām, kas varētu izrādīties noderīgas nākotnē.
  Lai gan vienas pieturas aģentūra nodrošina priekšrocības, ko sniedz integrēta pieeja daudzveidīgām darbībām, indivīdi var saskarties ar fiziskiem, sociāliem un citiem šķēršļiem, piekļūstot Eiropas Solidaritātes korpusa portālam. Lai pārvarētu šādus šķēršļus, dalīborganizācijām būtu jāsniedz dalībniekiem atbalsts saistībā ar reģistrāciju. [Gr. 35]

| (24) | Eiropas Solidaritātes korpusa portāla turpmākajā izstrādē būtu jāņem vērā Eiropas sadarbspējas satvars (12), kurš sniedz konkrētas norādes, kā izveidot sadarbspējīgus digitālos publiskos pakalpojumus, un kuru Savienības dalībvalstīs un pārējās Eiropas Ekonomikas zonas valstīs īsteno, izmantojot valstu sadarbspējas satvarus. Eiropas sadarbspējas satvars publiskajām pārvaldes iestādēm piedāvā 47 konkrētus norādījumus par to, kā uzlabot savu sadarbspējas pasākumu pārvaldību, izveidot starporganizāciju attiecības, racionalizēt procesus, kas atbalsta savienotus digitālos pakalpojumus, kā arī nodrošināt to, lai esošie un jaunie tiesību akti nebūtu pretrunā sadarbspējas centieniem.
  Turklāt portāls būtu jāizveido saskaņā ar Direktīvā (ES) 2016/2102 noteiktajiem standartiem. [Gr. 36] |
| --- | --- |

(24)

Eiropas Solidaritātes korpusa portāla turpmākajā izstrādē būtu jāņem vērā Eiropas sadarbspējas satvars (12), kurš sniedz konkrētas norādes, kā izveidot sadarbspējīgus digitālos publiskos pakalpojumus, un kuru Savienības dalībvalstīs un pārējās Eiropas Ekonomikas zonas valstīs īsteno, izmantojot valstu sadarbspējas satvarus. Eiropas sadarbspējas satvars publiskajām pārvaldes iestādēm piedāvā 47 konkrētus norādījumus par to, kā uzlabot savu sadarbspējas pasākumu pārvaldību, izveidot starporganizāciju attiecības, racionalizēt procesus, kas atbalsta savienotus digitālos pakalpojumus, kā arī nodrošināt to, lai esošie un jaunie tiesību akti nebūtu pretrunā sadarbspējas centieniem.
  Turklāt portāls būtu jāizveido saskaņā ar Direktīvā (ES) 2016/2102 noteiktajiem standartiem. [Gr. 36]

| (24a) | Lai uzlabotu īstenošanas procesa pārredzamību un palielinātu Programmas efektivitāti, Komisijai būtu regulāri jāapspriežas ar galvenajām ieinteresētajām personām, tostarp dalīborganizācijām, par Programmas īstenošanu. [Gr. 37] |
| --- | --- |

(24a)

Lai uzlabotu īstenošanas procesa pārredzamību un palielinātu Programmas efektivitāti, Komisijai būtu regulāri jāapspriežas ar galvenajām ieinteresētajām personām, tostarp dalīborganizācijām, par Programmas īstenošanu. [Gr. 37]

| (24b) | Lai nodrošinātu Programmas pienācīgu darbību un tās savlaicīgu veikšanu ir būtiski Programmas darba programmu satvarā izveidot mehānismus, ar kuriem tiek garantēts, ka reģistrētie kandidāti ar piedāvājumiem tiek iepazīstināti saprātīgā un salīdzinoši paredzamā termiņā. Tāpēc būtu periodiski jāsūta reģistrētajiem kandidātiem informācija un jaunākās ziņas par pieejamajām darbības vietām un aktīvajām dalīborganizācijām, lai viņus mudinātu pēc reģistrēšanās iesaistīties Programmas darbībā, vienlaikus sniedzot šiem kandidātiem iespēju tiešā veidā sazināties ar tiem dalībniekiem, kas darbojas solidaritātes jomā gan valsts, gan Eiropas līmenī. [Gr. 38] |
| --- | --- |

(24b)

Lai nodrošinātu Programmas pienācīgu darbību un tās savlaicīgu veikšanu ir būtiski Programmas darba programmu satvarā izveidot mehānismus, ar kuriem tiek garantēts, ka reģistrētie kandidāti ar piedāvājumiem tiek iepazīstināti saprātīgā un salīdzinoši paredzamā termiņā. Tāpēc būtu periodiski jāsūta reģistrētajiem kandidātiem informācija un jaunākās ziņas par pieejamajām darbības vietām un aktīvajām dalīborganizācijām, lai viņus mudinātu pēc reģistrēšanās iesaistīties Programmas darbībā, vienlaikus sniedzot šiem kandidātiem iespēju tiešā veidā sazināties ar tiem dalībniekiem, kas darbojas solidaritātes jomā gan valsts, gan Eiropas līmenī. [Gr. 38]

| (25) | Uz Programmu attiecas Regula [jaunā Finanšu regula] (13) (“Finanšu regula”’). Tajā paredzēti noteikumi par Savienības budžeta īstenošanu, tostarp noteikumi par dotācijām, godalgām, iepirkumiem, netiešu īstenošanu, finanšu palīdzību, finanšu instrumentiem un budžeta garantijām. |
| --- | --- |

(25)

Uz Programmu attiecas Regula [jaunā Finanšu regula] (13) (“Finanšu regula”’). Tajā paredzēti noteikumi par Savienības budžeta īstenošanu, tostarp noteikumi par dotācijām, godalgām, iepirkumiem, netiešu īstenošanu, finanšu palīdzību, finanšu instrumentiem un budžeta garantijām.

| (26) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (14) un Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (15) Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt izmeklēšanu, tostarp apskates uz vietas un pārbaudes, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2017/1939 (16) Eiropas Prokuratūra (EPPO) var izmeklēt un ierosināt kriminālvajāšanu par krāpšanu un citiem noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371 (17). Saskaņā ar Finanšu regulu ikvienai personai vai struktūrai, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnīgi jāsadarbojas, lai aizsargātu Savienības finanšu intereses, un jāpiešķir Komisijai, OLAF un EPPO un Eiropas Revīzijas palātai (ERP) vajadzīgās tiesības un piekļuve, kā arī jānodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir visas Savienības līdzekļu izlietošanā iesaistītās trešās personas. |
| --- | --- |

(26)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (14) un Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (15) Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt izmeklēšanu, tostarp apskates uz vietas un pārbaudes, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2017/1939 (16) Eiropas Prokuratūra (EPPO) var izmeklēt un ierosināt kriminālvajāšanu par krāpšanu un citiem noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371 (17). Saskaņā ar Finanšu regulu ikvienai personai vai struktūrai, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnīgi jāsadarbojas, lai aizsargātu Savienības finanšu intereses, un jāpiešķir Komisijai, OLAF un EPPO un Eiropas Revīzijas palātai (ERP) vajadzīgās tiesības un piekļuve, kā arī jānodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir visas Savienības līdzekļu izlietošanā iesaistītās trešās personas.

| (27) | Eiropas Solidaritātes korpusa mērķauditorija ir jaunieši vecumā no 18 līdz 30 gadiem, kuriem, lai varētu piedalīties Eiropas Solidaritātes korpusa piedāvātajās darbībās, vispirms ir jāreģistrējas Eiropas Solidaritātes korpusa portālā. |
| --- | --- |

(27)

Eiropas Solidaritātes korpusa mērķauditorija ir jaunieši vecumā no 18 līdz 30 gadiem, kuriem, lai varētu piedalīties Eiropas Solidaritātes korpusa piedāvātajās darbībās, vispirms ir jāreģistrējas Eiropas Solidaritātes korpusa portālā.

| (27a) | Ievērojot Savienības iespēju vienlīdzības un nediskriminācijas principus, visiem Savienības pilsoņiem un pastāvīgajiem iedzīvotājiem neatkarīgi no nodarbošanās un vecuma vajadzētu būt iespējai iesaistīties kā aktīviem pilsoņiem. Ņemot vērā īpašos humānās palīdzības darbību izaicinājumus, iniciatīvas “Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpuss” dalībniekiem vajadzētu būt vismaz 18 gadus veciem un viņi var pārstāvēt daudzas un dažādas specialitātes un paaudzes, piedāvājot prasmes, kuras ir svarīgas šādu humānās palīdzības operāciju sekmīgai veikšanai. [Gr. 39] |
| --- | --- |

(27a)

Ievērojot Savienības iespēju vienlīdzības un nediskriminācijas principus, visiem Savienības pilsoņiem un pastāvīgajiem iedzīvotājiem neatkarīgi no nodarbošanās un vecuma vajadzētu būt iespējai iesaistīties kā aktīviem pilsoņiem. Ņemot vērā īpašos humānās palīdzības darbību izaicinājumus, iniciatīvas “Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpuss” dalībniekiem vajadzētu būt vismaz 18 gadus veciem un viņi var pārstāvēt daudzas un dažādas specialitātes un paaudzes, piedāvājot prasmes, kuras ir svarīgas šādu humānās palīdzības operāciju sekmīgai veikšanai. [Gr. 39]

| (28) | Īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, lai Eiropas Solidaritātes korpusa atbalstītās darbības būtu pieejamas visiem jauniešiem, jo īpaši nelabvēlīgā situācijā esošiem

  tiem
  jauniešiem
  , kuriem ir mazāk iespēju, kā izsmeļošāk paskaidrots Iekļaušanas un daudzveidības stratēģijā, kas ir izstrādāta un tiek piemērota Erasmus+ programmas ietvaros
  . Būtu jāievieš īpaši pasākumi
  , piemēram, atbilstīgi solidaritātes darbību formāti un individuālas konsultācijas
  , lai veicinātu sociālo iekļaušanu un
  to
  jauniešu
  , kuriem ir mazāk iespēju,
  iesaistīšanos, kā arī ņemtu vērā ierobežojumus, ko rada vairāku Savienības lauku teritoriju, kā arī attālu reģionu un aizjūras zemju un teritoriju nošķirtība.
  Šajā nolūkā, neskarot iespēju piedalīties pilna laika darbībā valstī, kas nav viņu dzīvesvietas valsts, jauniešiem, kuriem ir mazāk iespēju vajadzētu arī būt iespējai piedalīties darbībā nepilnu laiku un savā dzīvesvietas valstī un gūt labumu no citiem pasākumiem, kuru mērķis ir veicināt viņu līdzdalību Programmā.
  Arī iesaistītajām valstīm vajadzētu censties veikt visus atbilstošos pasākumus, lai novērstu juridiskos un administratīvos šķēršļus pienācīgai Eiropas Solidaritātes korpusa darbībai. Šādiem pasākumiem, neskarot Šengenas acquis un Savienības tiesību aktus par ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem trešo valstu valstspiederīgajiem, ja iespējams, būtu jārisina administratīvās problēmas, kas apgrūtina vīzu un uzturēšanās atļauju saņemšanu, kā arī Eiropas veselības apdrošināšanas kartes izdošanu pārrobežu darbību gadījumā Eiropas Savienībā. [Gr. 40] |
| --- | --- |

(28)

Īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, lai Eiropas Solidaritātes korpusa atbalstītās darbības būtu pieejamas visiem jauniešiem, jo īpaši nelabvēlīgā situācijā esošiem

  tiem
  jauniešiem
  , kuriem ir mazāk iespēju, kā izsmeļošāk paskaidrots Iekļaušanas un daudzveidības stratēģijā, kas ir izstrādāta un tiek piemērota Erasmus+ programmas ietvaros
  . Būtu jāievieš īpaši pasākumi
  , piemēram, atbilstīgi solidaritātes darbību formāti un individuālas konsultācijas
  , lai veicinātu sociālo iekļaušanu un
  to
  jauniešu
  , kuriem ir mazāk iespēju,
  iesaistīšanos, kā arī ņemtu vērā ierobežojumus, ko rada vairāku Savienības lauku teritoriju, kā arī attālu reģionu un aizjūras zemju un teritoriju nošķirtība.
  Šajā nolūkā, neskarot iespēju piedalīties pilna laika darbībā valstī, kas nav viņu dzīvesvietas valsts, jauniešiem, kuriem ir mazāk iespēju vajadzētu arī būt iespējai piedalīties darbībā nepilnu laiku un savā dzīvesvietas valstī un gūt labumu no citiem pasākumiem, kuru mērķis ir veicināt viņu līdzdalību Programmā.
  Arī iesaistītajām valstīm vajadzētu censties veikt visus atbilstošos pasākumus, lai novērstu juridiskos un administratīvos šķēršļus pienācīgai Eiropas Solidaritātes korpusa darbībai. Šādiem pasākumiem, neskarot Šengenas acquis un Savienības tiesību aktus par ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem trešo valstu valstspiederīgajiem, ja iespējams, būtu jārisina administratīvās problēmas, kas apgrūtina vīzu un uzturēšanās atļauju saņemšanu, kā arī Eiropas veselības apdrošināšanas kartes izdošanu pārrobežu darbību gadījumā Eiropas Savienībā. [Gr. 40]

| (28a) | Īpaša uzmanība un atbalsts būtu jāveltī uzņemošo partnerorganizāciju spējām trešās valstīs un nepieciešamībai integrēt brīvprātīgo darbu vietējā kontekstā un veicināt brīvprātīgo mijiedarbību ar vietējiem humānajā palīdzībā iesaistītajiem dalībniekiem, uzņemošo kopienu un pilsonisko sabiedrību. [Gr. 41] |
| --- | --- |

(28a)

Īpaša uzmanība un atbalsts būtu jāveltī uzņemošo partnerorganizāciju spējām trešās valstīs un nepieciešamībai integrēt brīvprātīgo darbu vietējā kontekstā un veicināt brīvprātīgo mijiedarbību ar vietējiem humānajā palīdzībā iesaistītajiem dalībniekiem, uzņemošo kopienu un pilsonisko sabiedrību. [Gr. 41]

| (29) | Ņemot vērā to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām atbilstīgi Savienības saistībām īstenot Parīzes nolīgumu un izpildīt Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, šī Programma palīdzēs integrēt darbībās klimata politiku un sasniegt vispārēju mērķi, proti, ka

  2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmas periodā vismaz
  25 % no Savienības budžeta izdevumiem tiek paredzēti

  atvēlēt
  klimata
  jomā izvirzīto
  mērķu sasniegšanai.

  atbalstam un pēc iespējas drīz, bet ne vēlāk kā 2027. gadā, sasniegt ikgadēju mērķrādītāju — 30 %
  . Programmas sagatavošanas un īstenošanas gaitā tiks noteiktas šim mērķim atbilstīgas darbības, kuras pārskatīs saistībā ar attiecīgajiem izvērtējumiem un pārskatīšanas procedūrām. [Gr. 42] |
| --- | --- |

(29)

Ņemot vērā to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām atbilstīgi Savienības saistībām īstenot Parīzes nolīgumu un izpildīt Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, šī Programma palīdzēs integrēt darbībās klimata politiku un sasniegt vispārēju mērķi, proti, ka

  2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmas periodā vismaz
  25 % no Savienības budžeta izdevumiem tiek paredzēti

  atvēlēt
  klimata
  jomā izvirzīto
  mērķu sasniegšanai.

  atbalstam un pēc iespējas drīz, bet ne vēlāk kā 2027. gadā, sasniegt ikgadēju mērķrādītāju — 30 %
  . Programmas sagatavošanas un īstenošanas gaitā tiks noteiktas šim mērķim atbilstīgas darbības, kuras pārskatīs saistībā ar attiecīgajiem izvērtējumiem un pārskatīšanas procedūrām. [Gr. 42]

| (30) | Ar šo regulu nosaka finansējumu 2021.–2027. gada periodam, kas veidos Eiropas Parlamenta un Padomes galveno atsauces summu ikgadējās budžeta procedūras laikā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (18) 17. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(30)

Ar šo regulu nosaka finansējumu 2021.–2027. gada periodam, kas veidos Eiropas Parlamenta un Padomes galveno atsauces summu ikgadējās budžeta procedūras laikā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (18) 17. punkta nozīmē.

| (30a) | Pienācīga budžeta daļa būtu jānovirza dalībvalstu paraugprakses apmaiņai un jauniešu tīklu veidošanai. [Gr. 43] |
| --- | --- |

(30a)

Pienācīga budžeta daļa būtu jānovirza dalībvalstu paraugprakses apmaiņai un jauniešu tīklu veidošanai. [Gr. 43]

| (31) | Finansēšanas veidi un īstenošanas metodes saskaņā ar šo regulu būtu jāizvēlas, pamatojoties uz to spēju sasniegt konkrētos darbību mērķus un nodrošināt rezultātus, jo īpaši ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slogu un sagaidāmo neatbilstības risku. Attiecībā uz dotācijām tas ietver vienreizējo maksājumu, vienotu likmju un vienības standarta pašizmaksas izmantošanas apsvēršanu. |
| --- | --- |

(31)

Finansēšanas veidi un īstenošanas metodes saskaņā ar šo regulu būtu jāizvēlas, pamatojoties uz to spēju sasniegt konkrētos darbību mērķus un nodrošināt rezultātus, jo īpaši ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slogu un sagaidāmo neatbilstības risku. Attiecībā uz dotācijām tas ietver vienreizējo maksājumu, vienotu likmju un vienības standarta pašizmaksas izmantošanas apsvēršanu.

| (32) | Trešās valstis, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis, Programmā var piedalīties, izmantojot sadarbību, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) līgumu, kurā paredzēta Savienības programmu īstenošana, ja saskaņā ar minēto līgumu tiek pieņemts attiecīgs lēmums. Trešās valstis var piedalīties, arī pamatojoties uz citiem juridiskiem instrumentiem. Ar šo regulu vajadzīgās tiesības un piekļuve būtu jāpiešķir atbildīgajam kredītrīkotājam, Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF), kā arī Eiropas Revīzijas palātai, lai tie varētu pilnībā īstenot savas pilnvaras. Lai trešās valstis pilnībā varētu piedalīties Programmā, tām būtu jāizpilda nosacījumi, kas paredzēti īpašos nolīgumos, kuri attiecas uz attiecīgās trešās valsts dalību Programmā. Pilnīga iesaistīšanās turklāt ietver pienākumu izveidot valsts aģentūru un pārvaldīt dažas Programmas darbības decentralizētā līmenī. Privātpersonām un organizācijām no programmas neasociētām trešām valstīm vajadzētu būt iespējai piedalīties dažās no Programmas darbībām, kā noteikts darba programmā un uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus, ko publicē Komisija. |
| --- | --- |

(32)

Trešās valstis, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis, Programmā var piedalīties, izmantojot sadarbību, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) līgumu, kurā paredzēta Savienības programmu īstenošana, ja saskaņā ar minēto līgumu tiek pieņemts attiecīgs lēmums. Trešās valstis var piedalīties, arī pamatojoties uz citiem juridiskiem instrumentiem. Ar šo regulu vajadzīgās tiesības un piekļuve būtu jāpiešķir atbildīgajam kredītrīkotājam, Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF), kā arī Eiropas Revīzijas palātai, lai tie varētu pilnībā īstenot savas pilnvaras. Lai trešās valstis pilnībā varētu piedalīties Programmā, tām būtu jāizpilda nosacījumi, kas paredzēti īpašos nolīgumos, kuri attiecas uz attiecīgās trešās valsts dalību Programmā. Pilnīga iesaistīšanās turklāt ietver pienākumu izveidot valsts aģentūru un pārvaldīt dažas Programmas darbības decentralizētā līmenī. Privātpersonām un organizācijām no programmas neasociētām trešām valstīm vajadzētu būt iespējai piedalīties dažās no Programmas darbībām, kā noteikts darba programmā un uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus, ko publicē Komisija.

| (33) | Nolūkā pēc iespējas palielināt Eiropas Solidaritātes korpusa ietekmi būtu jāparedz nosacījumi, lai iesaistītās valstis un citas Savienības programmas varētu atbilstīgi Eiropas Solidaritātes korpusa noteikumiem darīt pieejamu papildu finansējumu. |
| --- | --- |

(33)

Nolūkā pēc iespējas palielināt Eiropas Solidaritātes korpusa ietekmi būtu jāparedz nosacījumi, lai iesaistītās valstis un citas Savienības programmas varētu atbilstīgi Eiropas Solidaritātes korpusa noteikumiem darīt pieejamu papildu finansējumu.

| (34) | Saskaņā ar [jaunā Padomes lēmuma par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju (19) 88. pantu] privātpersonas un struktūras, kuru juridiskā adrese ir aizjūras zemēs un teritorijās, ir tiesīgas saņemt finansējumu, ja tiek ievēroti Programmas noteikumi un mērķi, kā arī kārtība, kas varētu būt piemērojama dalībvalstī, ar kuru attiecīgā aizjūras zeme vai teritorija ir saistīta. |
| --- | --- |

(34)

Saskaņā ar [jaunā Padomes lēmuma par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju (19) 88. pantu] privātpersonas un struktūras, kuru juridiskā adrese ir aizjūras zemēs un teritorijās, ir tiesīgas saņemt finansējumu, ja tiek ievēroti Programmas noteikumi un mērķi, kā arī kārtība, kas varētu būt piemērojama dalībvalstī, ar kuru attiecīgā aizjūras zeme vai teritorija ir saistīta.

| (35) | Saskaņā ar Komisijas paziņojumu “Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerība ar ES tālākajiem reģioniem” (20) Programmā būtu jāņem vērā šo reģionu situācijas īpatnības. Tiks veikti pasākumi
  , tostarp plašākas publicitātes veicināšanai
  , lai palielinātu attālāko reģionu līdzdalību visās darbībās. Tiks veikta to izpildes pārraudzība un regulāra izvērtēšana. [Gr. 44] |
| --- | --- |

(35)

Saskaņā ar Komisijas paziņojumu “Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerība ar ES tālākajiem reģioniem” (20) Programmā būtu jāņem vērā šo reģionu situācijas īpatnības. Tiks veikti pasākumi
  , tostarp plašākas publicitātes veicināšanai
  , lai palielinātu attālāko reģionu līdzdalību visās darbībās. Tiks veikta to izpildes pārraudzība un regulāra izvērtēšana. [Gr. 44]

| (36) | Saskaņā ar Finanšu regulu Komisijai būtu jāpieņem

  Ņemot vērā to, ka Programmas īstenošanas laikposms ir septiņi gadi, ir nepieciešams nodrošināt pienācīgu elastīgumu, lai panāktu, ka Programmas solidaritātes darbību īstenošanā ir iespējams pielāgoties mainīgajiem apstākļiem un politiskajām prioritātēm. Tādēļ šajā regulā nav sīki izklāstīts, kā darbības tiks plānotas, un nav lemts par to, kādas nākamajos septiņos gados būs politiskās vai attiecīgās budžeta prioritātes. Tā vietā sekundāras politiskās izvēles iespējas un prioritātes, tostarp dažādu darbību satvarā īstenojamu konkrētu pasākumu detaļas, tiks noteiktas gada
  darba programmas un jāinformē par tām Eiropas Parlaments un Padome.

  programmā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1046
   (21)

  (Finanšu regula)
  . Darba programmās būtu jānosaka
  arī
  to īstenošanai vajadzīgie pasākumi saskaņā ar Programmas vispārējo mērķi un konkrētajiem mērķiem, atlases un piešķiršanas kritēriji attiecībā uz dotācijām, kā arī visi citi prasītie elementi. Darba programmas un to grozījumi būtu jāpieņem, izmantojot deleģētos aktus.
  Lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jāveic atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un jānodrošina attiecīgo dokumentu vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. [Gr. 45] |
| --- | --- |

(36)

Saskaņā ar Finanšu regulu Komisijai būtu jāpieņem

  Ņemot vērā to, ka Programmas īstenošanas laikposms ir septiņi gadi, ir nepieciešams nodrošināt pienācīgu elastīgumu, lai panāktu, ka Programmas solidaritātes darbību īstenošanā ir iespējams pielāgoties mainīgajiem apstākļiem un politiskajām prioritātēm. Tādēļ šajā regulā nav sīki izklāstīts, kā darbības tiks plānotas, un nav lemts par to, kādas nākamajos septiņos gados būs politiskās vai attiecīgās budžeta prioritātes. Tā vietā sekundāras politiskās izvēles iespējas un prioritātes, tostarp dažādu darbību satvarā īstenojamu konkrētu pasākumu detaļas, tiks noteiktas gada
  darba programmas un jāinformē par tām Eiropas Parlaments un Padome.

  programmā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1046
   (21)

  (Finanšu regula)
  . Darba programmās būtu jānosaka
  arī
  to īstenošanai vajadzīgie pasākumi saskaņā ar Programmas vispārējo mērķi un konkrētajiem mērķiem, atlases un piešķiršanas kritēriji attiecībā uz dotācijām, kā arī visi citi prasītie elementi. Darba programmas un to grozījumi būtu jāpieņem, izmantojot deleģētos aktus.
  Lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jāveic atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un jānodrošina attiecīgo dokumentu vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. [Gr. 45]

| (37) | Saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu 22. un 23. punktu Programma būtu jāizvērtē, pamatojoties uz informāciju, kas ievākta, izpildot noteiktas pārraudzības prasības, tomēr neradot pārmērīgu regulējumu un administratīvo slogu, jo īpaši dalībvalstīm. Minētajās prasībās būtu jāietver arī konkrēti, izmērāmi un reāli rādītāji, kurus iespējams izmērīt pēc zināma laika un kuri būtu pamatā novērtējumam, ar ko izvērtē Programmas lokālo ietekmi. |
| --- | --- |

(37)

Saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu 22. un 23. punktu Programma būtu jāizvērtē, pamatojoties uz informāciju, kas ievākta, izpildot noteiktas pārraudzības prasības, tomēr neradot pārmērīgu regulējumu un administratīvo slogu, jo īpaši dalībvalstīm. Minētajās prasībās būtu jāietver arī konkrēti, izmērāmi un reāli rādītāji, kurus iespējams izmērīt pēc zināma laika un kuri būtu pamatā novērtējumam, ar ko izvērtē Programmas lokālo ietekmi.

| (38) | Eiropas,
  reģionālā,
  valsts un vietējā līmenī būtu jānodrošina pietiekama publicitāte un informācijas izplatīšana pēc iespējas plašākai auditorijai attiecībā uz Programmas atbalstīto darbību radītajām iespējām un rezultātiem.
  Lai uzrunātu lielu skaitu potenciālo kandidātu, Programma būtu jāpopularizē, izmantojot dinamiskus komunikācijas līdzekļus, īpaši sociālos plašsaziņas līdzekļus.
  Īpaša uzmanība būtu jāpievērš sociālajiem uzņēmumiem, aicinot tos atbalstīt Eiropas Solidaritātes korpusa darbības. Minētās publicitātes un informācijas izplatīšanas darbības, kas tiecas uzrunāt iespējami plašāku auditoriju, paliek visu

  būtu jāveic izmantojot visas
  Programmas īstenošanas struktūru pārziņā, taču nepieciešamības

  struktūras, Savienības tīmekļvietnes un ar Eiropas Solidaritātes korpusu saistītas Savienības programmas
  ,
  un attiecīgā
  gadījumā tām palīdz

  tajās iesaistās citas
  galvenās ieinteresētās personas. [Gr. 46] |
| --- | --- |

(38)

Eiropas,
  reģionālā,
  valsts un vietējā līmenī būtu jānodrošina pietiekama publicitāte un informācijas izplatīšana pēc iespējas plašākai auditorijai attiecībā uz Programmas atbalstīto darbību radītajām iespējām un rezultātiem.
  Lai uzrunātu lielu skaitu potenciālo kandidātu, Programma būtu jāpopularizē, izmantojot dinamiskus komunikācijas līdzekļus, īpaši sociālos plašsaziņas līdzekļus.
  Īpaša uzmanība būtu jāpievērš sociālajiem uzņēmumiem, aicinot tos atbalstīt Eiropas Solidaritātes korpusa darbības. Minētās publicitātes un informācijas izplatīšanas darbības, kas tiecas uzrunāt iespējami plašāku auditoriju, paliek visu

  būtu jāveic izmantojot visas
  Programmas īstenošanas struktūru pārziņā, taču nepieciešamības

  struktūras, Savienības tīmekļvietnes un ar Eiropas Solidaritātes korpusu saistītas Savienības programmas
  ,
  un attiecīgā
  gadījumā tām palīdz

  tajās iesaistās citas
  galvenās ieinteresētās personas. [Gr. 46]

| (39) | Lai labāk sasniegtu Programmas mērķus, būtu ieteicams, ka Komisija, dalībvalstis un valstu aģentūras strādā ciešā partnerībā ar nevalstiskajām organizācijām,
  sociālajiem uzņēmumiem,
  jaunatnes organizācijām
  , organizācijām, kas pārstāv cilvēkus ar invaliditāti,
  un vietējām ieinteresētajām personām, kurām ir pieredze solidaritātes darbībās
  , tostarp brīvprātīgo darba infrastruktūrā un atbalsta aģentūrās, piemēram, brīvprātīgo centros
  . [Gr. 47] |
| --- | --- |

(39)

Lai labāk sasniegtu Programmas mērķus, būtu ieteicams, ka Komisija, dalībvalstis un valstu aģentūras strādā ciešā partnerībā ar nevalstiskajām organizācijām,
  sociālajiem uzņēmumiem,
  jaunatnes organizācijām
  , organizācijām, kas pārstāv cilvēkus ar invaliditāti,
  un vietējām ieinteresētajām personām, kurām ir pieredze solidaritātes darbībās
  , tostarp brīvprātīgo darba infrastruktūrā un atbalsta aģentūrās, piemēram, brīvprātīgo centros
  . [Gr. 47]

| (40) | Lai komunikācijā ar plašu sabiedrību nodrošinātu lielāku atdevi un spēcīgākas sinerģijas starp komunikācijas pasākumiem, kas īstenoti pēc Komisijas iniciatīvas, saskaņā ar šo regulu komunikācijas pasākumiem piešķirtie līdzekļi būtu jāizmanto arī
  bez grūtībām pieejamai
  korporatīvajai komunikācijai par Savienības politiskajām prioritātēm, ar nosacījumu, ka tās ir saistītas ar šīs regulas vispārējo mērķi. [Gr. 48] |
| --- | --- |

(40)

Lai komunikācijā ar plašu sabiedrību nodrošinātu lielāku atdevi un spēcīgākas sinerģijas starp komunikācijas pasākumiem, kas īstenoti pēc Komisijas iniciatīvas, saskaņā ar šo regulu komunikācijas pasākumiem piešķirtie līdzekļi būtu jāizmanto arī
  bez grūtībām pieejamai
  korporatīvajai komunikācijai par Savienības politiskajām prioritātēm, ar nosacījumu, ka tās ir saistītas ar šīs regulas vispārējo mērķi. [Gr. 48]

| (41) | Lai nodrošinātu šīs regulas efektīvu un lietderīgu īstenošanu, Programmai pēc iespējas vairāk būtu jāizmanto jau esošās pārvaldības procedūras. Šā iemesla dēļ Programmas īstenošana būtu jāuztic jau pastāvošām struktūrām, proti, Eiropas Komisijai un valstu aģentūrām, kas norīkotas pārvaldīt [jaunās “Erasmus” regulas] III nodaļā minētās darbības. Komisijai ar galvenajām ieinteresētajām personām, ieskaitot dalīborganizācijas, regulāri būtu jāapspriežas par Eiropas Solidaritātes korpusa īstenošanu. |
| --- | --- |

(41)

Lai nodrošinātu šīs regulas efektīvu un lietderīgu īstenošanu, Programmai pēc iespējas vairāk būtu jāizmanto jau esošās pārvaldības procedūras. Šā iemesla dēļ Programmas īstenošana būtu jāuztic jau pastāvošām struktūrām, proti, Eiropas Komisijai un valstu aģentūrām, kas norīkotas pārvaldīt [jaunās “Erasmus” regulas] III nodaļā minētās darbības. Komisijai ar galvenajām ieinteresētajām personām, ieskaitot dalīborganizācijas, regulāri būtu jāapspriežas par Eiropas Solidaritātes korpusa īstenošanu.

| (42) | Lai katrā iesaistītajā valstī nodrošinātu pareizu finanšu pārvaldību
  , izmaksu optimizēšanu
  un juridisko noteiktību, visām valsts iestādēm būtu jānorīko neatkarīga revīzijas iestāde. Ja praktiski iespējams un lai panāktu optimālu efektivitāti, neatkarīgā revīzijas iestāde varētu būt tā pati struktūra, kas norīkota saistībā ar [jaunās “Erasmus” regulas] III nodaļā minētajām darbībām. [Gr. 49] |
| --- | --- |

(42)

Lai katrā iesaistītajā valstī nodrošinātu pareizu finanšu pārvaldību
  , izmaksu optimizēšanu
  un juridisko noteiktību, visām valsts iestādēm būtu jānorīko neatkarīga revīzijas iestāde. Ja praktiski iespējams un lai panāktu optimālu efektivitāti, neatkarīgā revīzijas iestāde varētu būt tā pati struktūra, kas norīkota saistībā ar [jaunās “Erasmus” regulas] III nodaļā minētajām darbībām. [Gr. 49]

| (43) | Dalībvalstīm būtu jācenšas pieņemt visus attiecīgos pasākumus, lai novērstu juridiskus un administratīvus šķēršļus pareizai Programmas darbībai. Ja iespējams, šādi pasākumi, neskarot Savienības tiesību aktus par ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem trešo valstu valstspiederīgajiem, ietver arī tādu problēmu novēršanu, kas apgrūtina vīzu un uzturēšanās atļauju saņemšanu
  , un citu tādu juridisku sarežģījumu novēršanu, kas varētu liegt jauniešiem piekļuvi Programmai
  . Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/801 (22) dalībvalstis tiek mudinātas izveidot paātrinātas uzņemšanas procedūras. [Gr. 50] |
| --- | --- |

(43)

Dalībvalstīm būtu jācenšas pieņemt visus attiecīgos pasākumus, lai novērstu juridiskus un administratīvus šķēršļus pareizai Programmas darbībai. Ja iespējams, šādi pasākumi, neskarot Savienības tiesību aktus par ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem trešo valstu valstspiederīgajiem, ietver arī tādu problēmu novēršanu, kas apgrūtina vīzu un uzturēšanās atļauju saņemšanu
  , un citu tādu juridisku sarežģījumu novēršanu, kas varētu liegt jauniešiem piekļuvi Programmai
  . Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/801 (22) dalībvalstis tiek mudinātas izveidot paātrinātas uzņemšanas procedūras. [Gr. 50]

| (44) | Darbības rezultātu paziņošanas sistēmai būtu jānodrošina, ka Programmas īstenošanas pārraudzībai un izvērtēšanai vajadzīgie dati tiek vākti efektīvi, lietderīgi, savlaicīgi un atbilstošā detalizācijas pakāpē. Šie dati būtu jāpaziņo Komisijai veidā, kas atbilst datu aizsardzības noteikumiem. |
| --- | --- |

(44)

Darbības rezultātu paziņošanas sistēmai būtu jānodrošina, ka Programmas īstenošanas pārraudzībai un izvērtēšanai vajadzīgie dati tiek vākti efektīvi, lietderīgi, savlaicīgi un atbilstošā detalizācijas pakāpē. Šie dati būtu jāpaziņo Komisijai veidā, kas atbilst datu aizsardzības noteikumiem.

| (45) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (23). [Gr. 51] |
| --- | --- |

(45)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (23). [Gr. 51]

| (46) | Lai vienkāršotu atbalsta saņēmējiem noteiktās prasības, pēc iespējas vairāk būtu jāizmanto vienkāršotas dotācijas — vienreizēji maksājumi un finansējums uz vienības izmaksu un vienotu likmju pamata. Vienkāršotajās dotācijās, kuras atbalsta Komisijas definētās Programmas mobilitātes darbības, būtu jāņem vērā iztikas minimums un uzturēšanās izdevumi uzņēmējā valstī. Dalībvalstis tiek aicinātas, ievērojot valsts tiesību aktus, neaplikt minētās dotācijas ar nodokļiem un neatvilkt no tām sociālās iemaksas. Šādam izņēmumam būtu jāattiecas arī uz publiskām vai privātām struktūrām, kas šāda veida atbalstu piešķir attiecīgajām personām. |
| --- | --- |

(46)

Lai vienkāršotu atbalsta saņēmējiem noteiktās prasības, pēc iespējas vairāk būtu jāizmanto vienkāršotas dotācijas — vienreizēji maksājumi un finansējums uz vienības izmaksu un vienotu likmju pamata. Vienkāršotajās dotācijās, kuras atbalsta Komisijas definētās Programmas mobilitātes darbības, būtu jāņem vērā iztikas minimums un uzturēšanās izdevumi uzņēmējā valstī. Dalībvalstis tiek aicinātas, ievērojot valsts tiesību aktus, neaplikt minētās dotācijas ar nodokļiem un neatvilkt no tām sociālās iemaksas. Šādam izņēmumam būtu jāattiecas arī uz publiskām vai privātām struktūrām, kas šāda veida atbalstu piešķir attiecīgajām personām.

| (47) | Saskaņā ar Finanšu regulu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013, Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2988/95 (24), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 un Padomes Regulu (ES) 2017/1939 Savienības finanšu intereses jāaizsargā ar samērīgiem pasākumiem, tostarp nepieļaujot, identificējot, labojot un izmeklējot nelikumības, arī krāpšanu, atgūstot zaudētos un nepamatoti izmaksātos vai nepareizi izlietotos līdzekļus un attiecīgā gadījumā piemērojot administratīvas sankcijas. Lai pārskatītu un/vai papildinātu Programmas darbības rādītājus, pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai. Ir īpaši svarīgi, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai tās notiktu saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Konkrētāk, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienlīdzīgu līdzdalību, Eiropas Parlamentam un Padomei visus dokumentus būtu jāsaņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem vajadzētu būt sistemātiskai piekļuvei Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(47)

Saskaņā ar Finanšu regulu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013, Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2988/95 (24), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 un Padomes Regulu (ES) 2017/1939 Savienības finanšu intereses jāaizsargā ar samērīgiem pasākumiem, tostarp nepieļaujot, identificējot, labojot un izmeklējot nelikumības, arī krāpšanu, atgūstot zaudētos un nepamatoti izmaksātos vai nepareizi izlietotos līdzekļus un attiecīgā gadījumā piemērojot administratīvas sankcijas. Lai pārskatītu un/vai papildinātu Programmas darbības rādītājus, pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai. Ir īpaši svarīgi, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai tās notiktu saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Konkrētāk, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienlīdzīgu līdzdalību, Eiropas Parlamentam un Padomei visus dokumentus būtu jāsaņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem vajadzētu būt sistemātiskai piekļuvei Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| (48) | Šajā regulā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā (25). Proti, šīs regulas mērķis ir pilnībā nodrošināt tiesības uz vīriešu un sieviešu līdztiesību un tiesības uz nediskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas
  un sociālekonomiskās vides
  dēļ, un veicināt Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 21. un 23. panta piemērošanu. [Gr. 52] |
| --- | --- |

(48)

Šajā regulā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā (25). Proti, šīs regulas mērķis ir pilnībā nodrošināt tiesības uz vīriešu un sieviešu līdztiesību un tiesības uz nediskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas
  un sociālekonomiskās vides
  dēļ, un veicināt Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 21. un 23. panta piemērošanu. [Gr. 52]

| (49) | Uz šo regulu attiecas horizontālie finanšu noteikumi, ko pieņēmis Eiropas Parlaments un Padome, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 322. pantu. Šie noteikumi ir paredzēti Finanšu regulā un konkrēti nosaka procedūru budžeta izveidei un izpildei, izmantojot dotācijas, iepirkumus, godalgas, netiešu izpildi, un paredz finanšu dalībnieku atbildības pārbaudes. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 322. pantu, attiecas arī uz Savienības budžeta aizsardzību gadījumos, kad dalībvalstīs vērojami vispārēji trūkumi tiesiskuma ziņā, tāpēc ka tiesiskuma ievērošana ir būtisks priekšnoteikums pareizai finanšu pārvaldībai un lietderīgam Savienības finansējumam. |
| --- | --- |

(49)

Uz šo regulu attiecas horizontālie finanšu noteikumi, ko pieņēmis Eiropas Parlaments un Padome, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 322. pantu. Šie noteikumi ir paredzēti Finanšu regulā un konkrēti nosaka procedūru budžeta izveidei un izpildei, izmantojot dotācijas, iepirkumus, godalgas, netiešu izpildi, un paredz finanšu dalībnieku atbildības pārbaudes. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 322. pantu, attiecas arī uz Savienības budžeta aizsardzību gadījumos, kad dalībvalstīs vērojami vispārēji trūkumi tiesiskuma ziņā, tāpēc ka tiesiskuma ievērošana ir būtisks priekšnoteikums pareizai finanšu pārvaldībai un lietderīgam Savienības finansējumam.

| (50) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, iesaistīt vairāk jauniešu un organizāciju pieejamās un kvalitatīvās solidaritātes darbībās, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet tā mēroga un iedarbības dēļ minēto mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Atbilstīgi minētajā pantā noteiktajam proporcionalitātes principam šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(50)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, iesaistīt vairāk jauniešu un organizāciju pieejamās un kvalitatīvās solidaritātes darbībās, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet tā mēroga un iedarbības dēļ minēto mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Atbilstīgi minētajā pantā noteiktajam proporcionalitātes principam šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

| (51) | [Eiropas Solidaritātes korpusa regulu] no 2021. gada 1. janvāra būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(51)

[Eiropas Solidaritātes korpusa regulu] no 2021. gada 1. janvāra būtu jāatceļ.

| (52) | Lai nodrošinātu Programmas sniegtā finansiālā atbalsta nepārtrauktību, šī regula būtu jāpiemēro no 2021. gada 1. janvāra, |
| --- | --- |

(52)

Lai nodrošinātu Programmas sniegtā finansiālā atbalsta nepārtrauktību, šī regula būtu jāpiemēro no 2021. gada 1. janvāra,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu izveido Eiropas Solidaritātes korpusu (“Programma”).

Tajā ir paredzēti Programmas mērķi, budžets 2021.–2027. gada periodam, Savienības finansējuma veidi un noteikumi šāda finansējuma piešķiršanai.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| (1) | “solidaritātes darbība” ir kvalitatīva
  , iekļaujoša un pienācīgi finansēta
  darbība,
  ar kuru tiek risināti sabiedrībai svarīgi jautājumi, sniedzot labumu kopienai vai visai sabiedrībai, un kura
  veicina Eiropas Solidaritātes korpusa mērķu sasniegšanu; šāda darbība var tikt īstenota kā brīvprātīgais darbs, stažēšanās, darbs, solidaritātes projekts un tīklošanas darbība dažādās jomās, tostarp kā viena no 13. punktā minētajām darbībām, un šāda darbība nodrošina Eiropas pievienoto vērtību un ir atbilstīga veselības un drošības noteikumiem
  un starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem
  ; [Gr. 53] |
| --- | --- |

(1)

“solidaritātes darbība” ir kvalitatīva
  , iekļaujoša un pienācīgi finansēta
  darbība,
  ar kuru tiek risināti sabiedrībai svarīgi jautājumi, sniedzot labumu kopienai vai visai sabiedrībai, un kura
  veicina Eiropas Solidaritātes korpusa mērķu sasniegšanu; šāda darbība var tikt īstenota kā brīvprātīgais darbs, stažēšanās, darbs, solidaritātes projekts un tīklošanas darbība dažādās jomās, tostarp kā viena no 13. punktā minētajām darbībām, un šāda darbība nodrošina Eiropas pievienoto vērtību un ir atbilstīga veselības un drošības noteikumiem
  un starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem
  ; [Gr. 53]

| (2) | “reģistrēts kandidāts” ir persona vecumā no 17 līdz 30 gadiem, kas
  likumīgi uzturas kādā no iesaistītajām valstīm un
  ir reģistrējusies Eiropas Solidaritātes korpusa portālā, lai izrādītu interesi par iesaistīšanos solidaritātes darbībā, bet vēl nav šādas darbības dalībnieks; [Gr. 54] |
| --- | --- |

(2)

“reģistrēts kandidāts” ir persona vecumā no 17 līdz 30 gadiem, kas
  likumīgi uzturas kādā no iesaistītajām valstīm un
  ir reģistrējusies Eiropas Solidaritātes korpusa portālā, lai izrādītu interesi par iesaistīšanos solidaritātes darbībā, bet vēl nav šādas darbības dalībnieks; [Gr. 54]

| (3) | “dalībnieks” ir persona vecumā no 18 līdz 30 gadiem, kas
  likumīgi uzturas kādā no iesaistītajām valstīm, ir
  reģistrējusies Eiropas Solidaritātes korpusa portālā un piedalās Eiropas Solidaritātes korpusa solidaritātes darbībā; [Gr. 55] |
| --- | --- |

(3)

“dalībnieks” ir persona vecumā no 18 līdz 30 gadiem, kas
  likumīgi uzturas kādā no iesaistītajām valstīm, ir
  reģistrējusies Eiropas Solidaritātes korpusa portālā un piedalās Eiropas Solidaritātes korpusa solidaritātes darbībā; [Gr. 55]

| (4) | “jaunieši, kuriem ir mazāk iespēju” ir jaunieši, kuriem ir kādi šķēršļi, kas traucē viņiem efektīvi piekļūt Programmā piedāvātajām iespējām ekonomisku, sociālu,

  nepieciešams papildu atbalsts tādēļ
  ,
  ka viņi saskaras ar dažādiem šķēršļiem, ko rada, piemēram
  ,
  invaliditāte, veselības problēmas, ar izglītības ieguvi saistītas grūtības, migrantu izcelsme
  , kultūras, ģeogrāfisku vai ar veselību saistītu iemeslu dēļ

  atšķirības
  ,
  ekonomiskā, sociālā un ģeogrāfiskā situācija, tostarp jaunieši no marginalizētām kopienām
  vai tādu iemeslu dēļ kā invaliditāte un mācīšanās grūtības;

  jaunieši, ko apdraud diskriminācija, kuras pamatā ir kāds no Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 21. pantā noteiktajiem iemesliem
  ; [Gr. 56] |
| --- | --- |

(4)

“jaunieši, kuriem ir mazāk iespēju” ir jaunieši, kuriem ir kādi šķēršļi, kas traucē viņiem efektīvi piekļūt Programmā piedāvātajām iespējām ekonomisku, sociālu,

  nepieciešams papildu atbalsts tādēļ
  ,
  ka viņi saskaras ar dažādiem šķēršļiem, ko rada, piemēram
  ,
  invaliditāte, veselības problēmas, ar izglītības ieguvi saistītas grūtības, migrantu izcelsme
  , kultūras, ģeogrāfisku vai ar veselību saistītu iemeslu dēļ

  atšķirības
  ,
  ekonomiskā, sociālā un ģeogrāfiskā situācija, tostarp jaunieši no marginalizētām kopienām
  vai tādu iemeslu dēļ kā invaliditāte un mācīšanās grūtības;

  jaunieši, ko apdraud diskriminācija, kuras pamatā ir kāds no Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 21. pantā noteiktajiem iemesliem
  ; [Gr. 56]

| (5) | “dalīborganizācija” ir jebkura publiska vai privāta —
  bezpeļņas vai peļņu gūstoša,
  vietēja, reģionāla, valsts mēroga vai starptautiska — struktūra, kurai piešķirta Eiropas Solidaritātes korpusa kvalitātes zīme
  kā uzņēmējorganizācijai vai atbalsta funkcijas izpildītājai, vai abu minēto funkciju izpildītājai, apliecinot, ka struktūra spēj nodrošināt solidaritātes darbību augstu kvalitāti atbilstoši Programmas mērķiem
  ; [Gr. 57] |
| --- | --- |

(5)

“dalīborganizācija” ir jebkura publiska vai privāta —
  bezpeļņas vai peļņu gūstoša,
  vietēja, reģionāla, valsts mēroga vai starptautiska — struktūra, kurai piešķirta Eiropas Solidaritātes korpusa kvalitātes zīme
  kā uzņēmējorganizācijai vai atbalsta funkcijas izpildītājai, vai abu minēto funkciju izpildītājai, apliecinot, ka struktūra spēj nodrošināt solidaritātes darbību augstu kvalitāti atbilstoši Programmas mērķiem
  ; [Gr. 57]

| (6) | “brīvprātīgais darbs” ir
  neobligāta
  solidaritātes darbība, kas tiek veikta

  izpaužas
  kā neapmaksāts brīvprātīgs

  sabiedriskā labuma vārdā veikts
  darbs
  un ieguldījums sabiedrības labklājības uzlabošanā un ko dalībnieks
  ne ilgāk kā 12 mēnešus
  veic savā brīvajā laikā pēc brīvas gribas un bez tiesībām saņemt atlīdzību
  ; [Gr. 58] |
| --- | --- |

(6)

“brīvprātīgais darbs” ir
  neobligāta
  solidaritātes darbība, kas tiek veikta

  izpaužas
  kā neapmaksāts brīvprātīgs

  sabiedriskā labuma vārdā veikts
  darbs
  un ieguldījums sabiedrības labklājības uzlabošanā un ko dalībnieks
  ne ilgāk kā 12 mēnešus
  veic savā brīvajā laikā pēc brīvas gribas un bez tiesībām saņemt atlīdzību
  ; [Gr. 58]

| (7) | “stažēšanās” ir divus

  tāda trīs
  līdz sešus mēnešus ilga
  apmaksāta
  solidaritātes darbība, kuru

  kas izpaužas kā darba prakse dalīborganizācijā un ko
  var pagarināt vienu reizi;, tās ilgumam nepārsniedzot

  ilgums nepārsniedz
  12 mēnešus, un kuru

  to
  piedāvā un apmaksā dalīborganizācija, kas uzņem Eiropas Solidaritātes korpusa dalībnieku
  , un tajā ietver mācību komponentu, lai palīdzētu apgūt attiecīgās prasmes un pieredzi
  ; [Gr. 59] |
| --- | --- |

(7)

“stažēšanās” ir divus

  tāda trīs
  līdz sešus mēnešus ilga
  apmaksāta
  solidaritātes darbība, kuru

  kas izpaužas kā darba prakse dalīborganizācijā un ko
  var pagarināt vienu reizi;, tās ilgumam nepārsniedzot

  ilgums nepārsniedz
  12 mēnešus, un kuru

  to
  piedāvā un apmaksā dalīborganizācija, kas uzņem Eiropas Solidaritātes korpusa dalībnieku
  , un tajā ietver mācību komponentu, lai palīdzētu apgūt attiecīgās prasmes un pieredzi
  ; [Gr. 59]

| (8) | “darbs” ir divus

  pienācīgi apmaksāta trīs
  līdz 12 mēnešus ilga solidaritātes darbība, ko

  kura ietver mācīšanos un apmācības elementus, kuras pamatā ir rakstisks līgums, kuru piedāvā un
  apmaksā dalīborganizācija, kas nodarbina Eiropas Solidaritātes korpusa dalībnieku
  , un ar kuru neizstāj jau pastāvošu nodarbinātības iespēju
  ; [Gr. 60] |
| --- | --- |

(8)

“darbs” ir divus

  pienācīgi apmaksāta trīs
  līdz 12 mēnešus ilga solidaritātes darbība, ko

  kura ietver mācīšanos un apmācības elementus, kuras pamatā ir rakstisks līgums, kuru piedāvā un
  apmaksā dalīborganizācija, kas nodarbina Eiropas Solidaritātes korpusa dalībnieku
  , un ar kuru neizstāj jau pastāvošu nodarbinātības iespēju
  ; [Gr. 60]

| (9) | “solidaritātes projekts” ir ne vairāk kā 12 mēnešus ilga neapmaksāta
  pārrobežu
  solidaritātes darbība, kuru, lai risinātu svarīgas dalībnieku kopienas problēmas, vienlaikus sniedzot skaidru Eiropas pievienoto vērtību, īsteno grupas, kuras veido vismaz pieci Eiropas Solidaritātes korpusa dalībnieki; [Gr. 61] |
| --- | --- |

(9)

“solidaritātes projekts” ir ne vairāk kā 12 mēnešus ilga neapmaksāta
  pārrobežu
  solidaritātes darbība, kuru, lai risinātu svarīgas dalībnieku kopienas problēmas, vienlaikus sniedzot skaidru Eiropas pievienoto vērtību, īsteno grupas, kuras veido vismaz pieci Eiropas Solidaritātes korpusa dalībnieki; [Gr. 61]

| (10) | “kvalitātes zīme” ir sertifikāts, kas
  , pamatojoties uz dažādām prasībām atkarībā no nodrošinātās solidaritātes darbības veida,
  ir piešķirts dalīborganizācijai, kura Eiropas Solidaritātes korpusa ietvaros vēlas nodrošināt solidaritātes darbības kā uzņēmējorganizācija un/vai atbalsta funkcijas izpildītājs;

  izpildītāja, un kas apliecina, ka organizācija spēj nodrošināt solidaritātes darbību kvalitāti visos solidaritātes darbības posmos atbilstīgi Programmas principiem un mērķiem
  ; [Gr. 62] |
| --- | --- |

(10)

“kvalitātes zīme” ir sertifikāts, kas
  , pamatojoties uz dažādām prasībām atkarībā no nodrošinātās solidaritātes darbības veida,
  ir piešķirts dalīborganizācijai, kura Eiropas Solidaritātes korpusa ietvaros vēlas nodrošināt solidaritātes darbības kā uzņēmējorganizācija un/vai atbalsta funkcijas izpildītājs;

  izpildītāja, un kas apliecina, ka organizācija spēj nodrošināt solidaritātes darbību kvalitāti visos solidaritātes darbības posmos atbilstīgi Programmas principiem un mērķiem
  ; [Gr. 62]

| (11) | “Eiropas Solidaritātes korpusa resursu centri” apzīmē papildu funkcijas, kuras veic norīkotas valsts aģentūras, lai atbalstītu Eiropas Solidaritātes korpusa darbību izstrādi, īstenošanu un kvalitāti, kā arī dalībnieku solidaritātes darbībās iegūto kompetenču noteikšanu; |
| --- | --- |

(11)

“Eiropas Solidaritātes korpusa resursu centri” apzīmē papildu funkcijas, kuras veic norīkotas valsts aģentūras, lai atbalstītu Eiropas Solidaritātes korpusa darbību izstrādi, īstenošanu un kvalitāti, kā arī dalībnieku solidaritātes darbībās iegūto kompetenču noteikšanu;

| (12) | “Savienības pārredzamības un atzīšanas rīki” ir instrumenti, kas palīdz ieinteresētajām personām saprast, novērtēt un attiecīgā gadījumā atzīt neformālās un ikdienējās mācīšanās rezultātus visā Savienībā. Pēc darbību pabeigšanas visi dalībnieki saņems sertifikātu, piemēram, Youthpass vai Europass, kurā būs norādīti īstenotajās darbībās iegūtie mācīšanās rezultāti un attīstītās prasmes; |
| --- | --- |

(12)

“Savienības pārredzamības un atzīšanas rīki” ir instrumenti, kas palīdz ieinteresētajām personām saprast, novērtēt un attiecīgā gadījumā atzīt neformālās un ikdienējās mācīšanās rezultātus visā Savienībā. Pēc darbību pabeigšanas visi dalībnieki saņems sertifikātu, piemēram, Youthpass vai Europass, kurā būs norādīti īstenotajās darbībās iegūtie mācīšanās rezultāti un attīstītās prasmes;

| (13) | “humānās palīdzības darbība” ir darbība, kas atbalsta tādas humānās palīdzības operācijas trešās valstīs, kuru mērķis ir nodrošināt vajadzībām atbilstīgu ārkārtas palīdzību ar mērķi nosargāt dzīvību, novērst un atvieglot cilvēku ciešanas un saglabāt cilvēka cieņu cilvēka izraisītu krīžu vai dabas katastrofu gadījumā; šāda darbība ietver palīdzības, atbalsta un aizsardzības operācijas humanitārās krīzes situācijās vai tūlīt pēc tām, atbalsta pasākumus, kuru mērķis ir nodrošināt piekļūšanu grūtībās nonākušiem cilvēkiem un veicināt palīdzības brīvu plūsmu, kā arī darbības, kuru mērķis ir uzlabot sagatavotību katastrofām un samazināt katastrofu risku, sasaistīt atbalstu, rehabilitāciju un attīstību un stiprināt noturību un krīžu pārvarēšanas un seku likvidēšanas spēju; |
| --- | --- |

(13)

“humānās palīdzības darbība” ir darbība, kas atbalsta tādas humānās palīdzības operācijas trešās valstīs, kuru mērķis ir nodrošināt vajadzībām atbilstīgu ārkārtas palīdzību ar mērķi nosargāt dzīvību, novērst un atvieglot cilvēku ciešanas un saglabāt cilvēka cieņu cilvēka izraisītu krīžu vai dabas katastrofu gadījumā; šāda darbība ietver palīdzības, atbalsta un aizsardzības operācijas humanitārās krīzes situācijās vai tūlīt pēc tām, atbalsta pasākumus, kuru mērķis ir nodrošināt piekļūšanu grūtībās nonākušiem cilvēkiem un veicināt palīdzības brīvu plūsmu, kā arī darbības, kuru mērķis ir uzlabot sagatavotību katastrofām un samazināt katastrofu risku, sasaistīt atbalstu, rehabilitāciju un attīstību un stiprināt noturību un krīžu pārvarēšanas un seku likvidēšanas spēju;

| (14) | “trešā valsts” ir valsts, kas nav Eiropas Savienības dalībvalsts; |
| --- | --- |

(14)

“trešā valsts” ir valsts, kas nav Eiropas Savienības dalībvalsts;

| (15) | “programmas asociētā trešā valsts” ir trešā valsts, kurai ar Savienību ir nolīgums, kas ļauj tai piedalīties Programmā, un kura pilda visus šajā regulā attiecībā uz dalībvalstīm paredzētos pienākumus; |
| --- | --- |

(15)

“programmas asociētā trešā valsts” ir trešā valsts, kurai ar Savienību ir nolīgums, kas ļauj tai piedalīties Programmā, un kura pilda visus šajā regulā attiecībā uz dalībvalstīm paredzētos pienākumus;

| (16) | “programmas neasociētā trešā valsts” ir trešā valsts, kas nepiedalās Programmā pilnībā, bet kuras juridiskās personas izņēmuma kārtā un pienācīgi pamatotos gadījumos Savienības interesēs var gūt labumu no programmas. |
| --- | --- |

(16)

“programmas neasociētā trešā valsts” ir trešā valsts, kas nepiedalās Programmā pilnībā, bet kuras juridiskās personas izņēmuma kārtā un pienācīgi pamatotos gadījumos Savienības interesēs var gūt labumu no programmas.

3. pants

Programmas mērķi

1.   Programmas vispārīgais mērķis ir
  popularizēt solidaritāti kā vērtību, galvenokārt ar brīvprātīgā darba palīdzību,
  veicināt
  to, lai solidaritātes darbībās vairāk iesaistītos
  jauniešu un organizāciju iesaistīšanos

  paaudze un
  pieejamās un kvalitatīvās solidaritātes darbībās
  iesaistītos organizācijas
  , tādā veidā stiprinot
  sociālo
  kohēziju, solidaritāti
  , demokrātiju, Eiropas identitāti
  un demokrātiju

  aktīvu pilsoniskumu
  Savienībā un ārpus tās, risinot

  atbalstot kopienas un reaģējot uz
  sabiedrības un humāna rakstura problēmas uz vietas, it īpaši pievēršoties sociālās iekļaušanas
  un vienlīdzīgu iespēju
  veicināšanai. [Gr. 63]

2.   Programmas konkrētais mērķis ir nodrošināt jauniešiem, arī tiem, kuriem ir mazāk iespēju, viegli pieejamas
  un iekļaujošas
  iespējas iesaistīties solidaritātes darbībās
  , radot sabiedrības pozitīvas pārmaiņas
  Eiropā un ārpus tās
  un
  vienlaikus uzlabojot un pienācīgi atzīstot viņu kompetences,

  personiskās, izglītības, sociālās, kultūras, pilsoniskās un profesionālās izaugsmes spējas
  , kā arī sekmējot viņu
  kā aktīvu pilsoņu nemitīgu iesaisti,
  nodarbināmību un atvieglojot pāreju uz darba tirgu. [Gr. 64]

2.a
     
  Atsauksmēs, ko sniedz dalībnieki un dalīborganizācijas, iekļauj arī izvērtējumu par Programmas mērķu sasniegšanu. [Gr. 65]

3.   Programmas mērķus īsteno šādās darbību sadaļās:

| (a) | jauniešu dalība solidaritātes darbībās, kas risina sabiedrības problēmas,
  kā norādīts
  6. pantā
  , un centieni sasniegt ilgtspējīgas attīstības mērķus
  ; [Gr. 66] |
| --- | --- |

(a)

jauniešu dalība solidaritātes darbībās, kas risina sabiedrības problēmas,
  kā norādīts
  6. pantā
  , un centieni sasniegt ilgtspējīgas attīstības mērķus
  ; [Gr. 66]

| (b) | jauniešu
  un personu ar specializētām zināšanām
  dalība solidaritātes darbībās, kas saistītas ar humāno palīdzību (Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpuss), kā
  norādīts
  10. pantā
  , un darbībās Savienībā un ārpus Savienības, kuru mērķis ir stiprināt uzņemošo organizāciju spēju sniegt humāno palīdzību trešās valstīs, kā norādīts 11. pantā
  . [Gr. 67] |
| --- | --- |

(b)

jauniešu
  un personu ar specializētām zināšanām
  dalība solidaritātes darbībās, kas saistītas ar humāno palīdzību (Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpuss), kā
  norādīts
  10. pantā
  , un darbībās Savienībā un ārpus Savienības, kuru mērķis ir stiprināt uzņemošo organizāciju spēju sniegt humāno palīdzību trešās valstīs, kā norādīts 11. pantā
  . [Gr. 67]

3.a
     
  Darbības mērķi un atbilstīgās politikas prioritātes darbībām, kas īstenojamas, veicot šī panta 3. punktā minētajās sadaļās ietilpstošos pasākumus, tiek detalizēti norādītas gada darba programmās, kuras jāpieņem saskaņā ar 18. pantu. [Gr. 68]

II NODAĻA

EIROPAS SOLIDARITĀTES KORPUSA DARBĪBAS

4. pants

Eiropas Solidaritātes korpusa darbības

1.   Regulas 3. pantā noteiktos Programmas mērķus īsteno, izmantojot šāda veida darbības:

| (a) | brīvprātīgais darbs, kā aprakstīts 7. un 11. pantā; |
| --- | --- |

(a)

brīvprātīgais darbs, kā aprakstīts 7. un 11. pantā;

| (b) | augstas kvalitātes
  stažēšanās un darbs, kā aprakstīts 8. pantā; [Gr. 69] |
| --- | --- |

(b)

augstas kvalitātes
  stažēšanās un darbs, kā aprakstīts 8. pantā; [Gr. 69]

| (c) | solidaritātes projekti, kā aprakstīts 9. pantā; |
| --- | --- |

(c)

solidaritātes projekti, kā aprakstīts 9. pantā;

| (d) | tīklošanas darbības, kā aprakstīts 5. pantā; |
| --- | --- |

(d)

tīklošanas darbības, kā aprakstīts 5. pantā;

| (e) | kvalitātes nodrošināšanas un atbalsta pasākumi, kā aprakstīts 5. pantā. |
| --- | --- |

(e)

kvalitātes nodrošināšanas un atbalsta pasākumi, kā aprakstīts 5. pantā.

2.   Programma atbalsta tās solidaritātes darbības, kas sniedz skaidru Eiropas pievienoto vērtību, piemēram, tāpēc, ka:

| (a) | tās ir transnacionālas, jo īpaši attiecībā uz mācīšanās mobilitāti un sadarbību; |
| --- | --- |

(a)

tās ir transnacionālas, jo īpaši attiecībā uz mācīšanās mobilitāti un sadarbību;

| (b) | tās papildina citas programmas un rīcībpolitikas vietējā, reģionālā, valsts, Savienības un starptautiskā līmenī; |
| --- | --- |

(b)

tās papildina citas programmas un rīcībpolitikas vietējā, reģionālā, valsts, Savienības un starptautiskā līmenī;

| (c) | to tematos, mērķos, pieejās, paredzamajos rezultātos un citos aspektos ir Eiropas dimensija; |
| --- | --- |

(c)

to tematos, mērķos, pieejās, paredzamajos rezultātos un citos aspektos ir Eiropas dimensija;

| (d) | tās mudina iesaistīties

  ir iekļaujošas un spēj efektīvi iesaistīt
  dažādas izcelsmes jauniešus
  , tostarp jauniešus ar invaliditāti
  ; [Gr. 70] |
| --- | --- |

(d)

tās mudina iesaistīties

  ir iekļaujošas un spēj efektīvi iesaistīt
  dažādas izcelsmes jauniešus
  , tostarp jauniešus ar invaliditāti
  ; [Gr. 70]

| (e) | tās veicina Savienības pārredzamības un atzīšanas rīku lietderīgu izmantošanu. |
| --- | --- |

(e)

tās veicina Savienības pārredzamības un atzīšanas rīku lietderīgu izmantošanu.

2.a
     
  Saskaņā ar 18. pantu pieņemtajās gada darba programmās ietver sarakstu ar darbībām, kuras ir potenciāli kaitīgas dalībniekiem, labuma guvējiem un sabiedrībai vai nav piemērotas dalībniekiem, kuras neīsteno programmas satvarā vai uz kurām attiecas īpaša apmācība, iepriekšējās darbības pārbaudes vai citi pasākumi. [Gr. 71]

3.   Solidaritātes darbības īsteno saskaņā ar konkrētām prasībām, kuras noteiktas katram Programmas darbību veidam, kā izklāstīts 5., 7., 8., 9. un 11. pantā, kā arī atbilstīgi iesaistītajās valstīs piemērojamajam tiesiskajam regulējumam.

4.   Savienības tiesību aktos atsauces uz Eiropas Brīvprātīgo dienestu jāsaprot kā brīvprātīgais darbs gan saskaņā Regula (ES) Nr. 1288/2013, gan saskaņā ar šo regulu.

5. pants

Abām sadaļām kopīgās darbības

1.   Tīklošanas darbības, kas minētas 4. panta 1. punkta d) apakšpunktā, paredzētas, lai:

| (a) | pastiprinātu dalīborganizāciju spēju piedāvāt kvalitatīvus

  augstas kvalitātes, viegli pieejamus un atbilstīgi finansētus
  projektus arvien lielākam skaitam Eiropas Solidaritātes korpusa dalībnieku; [Gr. 72] |
| --- | --- |

(a)

pastiprinātu dalīborganizāciju spēju piedāvāt kvalitatīvus

  augstas kvalitātes, viegli pieejamus un atbilstīgi finansētus
  projektus arvien lielākam skaitam Eiropas Solidaritātes korpusa dalībnieku; [Gr. 72]

| (b) | piesaistītu jaunpienācējus — gan jauniešus
  , gan tos, kuriem ir zināma pieredze iniciatīvā “Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpuss” un
  dalīborganizācijās; [Gr. 73] |
| --- | --- |

(b)

piesaistītu jaunpienācējus — gan jauniešus
  , gan tos, kuriem ir zināma pieredze iniciatīvā “Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpuss” un
  dalīborganizācijās; [Gr. 73]

| (ba) | atvieglotu cilvēku ar invaliditāti piekļuvi visām piedāvātajām darbībām; [Gr. 74] |
| --- | --- |

(ba)

atvieglotu cilvēku ar invaliditāti piekļuvi visām piedāvātajām darbībām; [Gr. 74]

| (c) | dotu iespēju sniegt atgriezenisko saiti par solidaritātes darbībām
  , kā arī popularizēt Programmu, kļūstot par tās vēstnieku
  , un [Gr. 75] |
| --- | --- |

(c)

dotu iespēju sniegt atgriezenisko saiti par solidaritātes darbībām
  , kā arī popularizēt Programmu, kļūstot par tās vēstnieku
  , un [Gr. 75]

| (d) | veicinātu pieredzes apmaiņu un stiprinātu to personu un struktūru piederības sajūtu, kas piedalās Eiropas Solidaritātes korpusā, tādējādi atbalstot tā plašāku pozitīvo ietekmi. |
| --- | --- |

(d)

veicinātu pieredzes apmaiņu un stiprinātu to personu un struktūru piederības sajūtu, kas piedalās Eiropas Solidaritātes korpusā, tādējādi atbalstot tā plašāku pozitīvo ietekmi.

2.   Kvalitātes nodrošināšanas un atbalsta pasākumi, kas minēti 4. panta 1. punkta e) apakšpunktā, ietver:

| (a) | brīvprātīgā darba, stažēšanās vai darba kvalitātes nodrošināšanas pasākumus, ieskaitot apmācības, valodas atbalstu, papildu apdrošināšanu, atbalstu pirms vai pēc solidaritātes darbības, arī Youthpass, kurā būtu noteiktas un dokumentētas kompetences, ko dalībnieki ieguvuši solidaritātes darbībās, turpmāku izmantošanu, kā arī dalīborganizāciju spēju veidošanu un administratīvā atbalsta sniegšanu tām; |
| --- | --- |

(a)

brīvprātīgā darba, stažēšanās vai darba kvalitātes nodrošināšanas pasākumus, ieskaitot apmācības, valodas atbalstu, papildu apdrošināšanu, atbalstu pirms vai pēc solidaritātes darbības, arī Youthpass, kurā būtu noteiktas un dokumentētas kompetences, ko dalībnieki ieguvuši solidaritātes darbībās, turpmāku izmantošanu, kā arī dalīborganizāciju spēju veidošanu un administratīvā atbalsta sniegšanu tām;

| (aa) | pasākumus, ar kuriem aizsargā solidaritātes darbību labuma saņēmējus, tostarp to dalībnieku mērķtiecīgu apmācību, kuri veic solidaritātes darbības, kas paredzētas mazāk aizsargātām grupām, piemēram, bērniem, un to dalībnieku, kas strādā ar bērniem, iepriekšējās darbības pārbaudi; [Gr. 76] |
| --- | --- |

(aa)

pasākumus, ar kuriem aizsargā solidaritātes darbību labuma saņēmējus, tostarp to dalībnieku mērķtiecīgu apmācību, kuri veic solidaritātes darbības, kas paredzētas mazāk aizsargātām grupām, piemēram, bērniem, un to dalībnieku, kas strādā ar bērniem, iepriekšējās darbības pārbaudi; [Gr. 76]

| (ab) | pasākumus, kuru mērķis ir veicināt sociālo iekļaušanu un vienlīdzīgas iespējas, jo īpaši lai iesaistītu jauniešus, kuriem ir mazāk iespēju, piemēram atbilstoša veida solidaritātes darbības un individualizētu atbalstu; [Gr. 77] |
| --- | --- |

(ab)

pasākumus, kuru mērķis ir veicināt sociālo iekļaušanu un vienlīdzīgas iespējas, jo īpaši lai iesaistītu jauniešus, kuriem ir mazāk iespēju, piemēram atbilstoša veida solidaritātes darbības un individualizētu atbalstu; [Gr. 77]

| (ac) | pasākumus, kuru mērķis ir nodrošināt dalīborganizāciju spēju veidošanu un tām paredzētu administratīvo atbalstu; [Gr. 78] |
| --- | --- |

(ac)

pasākumus, kuru mērķis ir nodrošināt dalīborganizāciju spēju veidošanu un tām paredzētu administratīvo atbalstu; [Gr. 78]

| (b) | struktūrām, kuras vēlas nodrošināt Eiropas Solidaritātes korpusa solidaritātes darbības, piešķiramās

  piešķiramo
  kvalitātes zīmes

  zīmju
  izstrādi un uzturēšanu; [Gr. 79] |
| --- | --- |

(b)

struktūrām, kuras vēlas nodrošināt Eiropas Solidaritātes korpusa solidaritātes darbības, piešķiramās

  piešķiramo
  kvalitātes zīmes

  zīmju
  izstrādi un uzturēšanu; [Gr. 79]

| (c) | Eiropas Solidaritātes korpusa resursu centru darbības, ko veic, lai atbalstītu un uzlabotu Eiropas Solidaritātes korpusa darbību īstenošanas kvalitāti un veicinātu to rezultātu atzīšanu; |
| --- | --- |

(c)

Eiropas Solidaritātes korpusa resursu centru darbības, ko veic, lai atbalstītu un uzlabotu Eiropas Solidaritātes korpusa darbību īstenošanas kvalitāti un veicinātu to rezultātu atzīšanu;

| (d) | vismaz visās oficiālajās Savienības valodās pieejama
  Eiropas Solidaritātes korpusa portāla un citu svarīgu tiešsaistes pakalpojumu, kā arī vajadzīgo IT atbalsta sistēmu un tīmekļa rīku izveidi, uzturēšanu un atjaunināšanu
  , kas atbilst Direktīvā (ES) 2016/2102 noteiktajām piekļūstamības prasībām; [Gr. 80] |
| --- | --- |

(d)

vismaz visās oficiālajās Savienības valodās pieejama
  Eiropas Solidaritātes korpusa portāla un citu svarīgu tiešsaistes pakalpojumu, kā arī vajadzīgo IT atbalsta sistēmu un tīmekļa rīku izveidi, uzturēšanu un atjaunināšanu
  , kas atbilst Direktīvā (ES) 2016/2102 noteiktajām piekļūstamības prasībām; [Gr. 80]

| (da) | pasākumus, kas mudina sociālos uzņēmumus atbalstīt Programmas darbības vai ļauj darbiniekiem Programmas satvarā iesaistīties brīvprātīgā darbā; [Gr. 81] |
| --- | --- |

(da)

pasākumus, kas mudina sociālos uzņēmumus atbalstīt Programmas darbības vai ļauj darbiniekiem Programmas satvarā iesaistīties brīvprātīgā darbā; [Gr. 81]

| (db) | dalībniekiem un dalīborganizācijām paredzētas skaidras un detalizētas procedūras izstrādi, nosakot visu solidaritātes darbību posmus un termiņus. [Gr. 82] |
| --- | --- |

(db)

dalībniekiem un dalīborganizācijām paredzētas skaidras un detalizētas procedūras izstrādi, nosakot visu solidaritātes darbību posmus un termiņus. [Gr. 82]

III NODAĻA

JAUNIEŠU DALĪBA SOLIDARITĀTES DARBĪBĀS, KAS RISINA SABIEDRĪBAS PROBLĒMAS

6. pants

Darbību uzdevums un veidi

1.   Darbības, ko īsteno sadaļā “Jauniešu dalība solidaritātes darbībās, kas risina sabiedrības problēmas”, sekmē kohēzijas, solidaritātes
  , pilsoniskuma
  un demokrātijas stiprināšanu Savienībā un ārpus tās, vienlaikus arī risinot sabiedrības problēmas, it īpaši cenšoties veicināt sociālo iekļaušanu
  un vienlīdzīgas iespējas
  . [Gr. 83]

2.   Šī sadaļa 4. panta 1. punkta a), b), c), d) un e) apakšpunktā minētās darbības atbalsta šādos veidos:

| (a) | ar brīvprātīgo darbu, kā aprakstīts 7. pantā; |
| --- | --- |

(a)

ar brīvprātīgo darbu, kā aprakstīts 7. pantā;

| (b) | ar
  augstas kvalitātes
  stažēšanos un darbu, kā aprakstīts 8. pantā; [Gr. 84] |
| --- | --- |

(b)

ar
  augstas kvalitātes
  stažēšanos un darbu, kā aprakstīts 8. pantā; [Gr. 84]

| (c) | ar solidaritātes projektiem, kā aprakstīts 9. pantā; |
| --- | --- |

(c)

ar solidaritātes projektiem, kā aprakstīts 9. pantā;

| (d) | ar šīs sadaļas dalībniekiem un dalīborganizācijām paredzētām tīklošanas darbībām saskaņā ar 5. pantu; |
| --- | --- |

(d)

ar šīs sadaļas dalībniekiem un dalīborganizācijām paredzētām tīklošanas darbībām saskaņā ar 5. pantu;

| (e) | ar kvalitātes nodrošināšanas un atbalsta pasākumiem saskaņā ar 5. pantu. |
| --- | --- |

(e)

ar kvalitātes nodrošināšanas un atbalsta pasākumiem saskaņā ar 5. pantu.

7. pants

Brīvprātīgais darbs solidaritātes darbībās

1.   Regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētais brīvprātīgais darbs ietver mācību

  stabilu izglītības
  un prasmju apguves komponentu,

  apmācības dimensiju un tiešsaistes un bezsaistes apmācību, kas pielāgota konkrētajai darbībai pirms tās īstenošanas un īstenošanās laikā, cenšas panākt skaidru ietekmi uz konkrētajām kopienas vajadzībām
  , bet neaizstāj stažēšanos vai darbu, un tas tiek veikts, pēc rakstveida vienošanās par brīvprātīgo darbu.

  pamatojoties uz rakstisku brīvprātīgā darba līgumu saskaņā ar attiecīgajiem valsts tiesību aktiem. Ar šādu līgumu nodrošina pienācīgu dalībnieka tiesisko, sociālo un finansiālo aizsardzību. [Gr. 85]

2.   Brīvprātīgais darbs var tikt

  primāri tiek
  veikts gan valstī, kas nav dalībnieka dzīvesvietas valsts (pārrobežu brīvprātīgais darbs).
  Brīvprātīgais darbs var tikt veikts
  dalībnieka dzīvesvietas valstī (iekšzemes brīvprātīgais darbs)
  , bet tajā var piedalīties tikai jaunieši, kuriem ir mazāk iespēju, un šīs darbības īstenošanā piedalās dalībnieki, kas nedzīvo valstī, kurā notiek darbība. [Gr. 86]

8. pants

Stažēšanās un darbs

1.   Regulas 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētā Stažēšanās notiek
  un tiek apmaksāta
  saskaņā ar rakstveida vienošanos par stažēšanos,

  stažēšanās līgumu
  , kas noslēgta

  tiek noslēgts stažēšanās sākumā
  atbilstoši spēkā esošajam tiesiskajam regulējumam attiecīgi valstī, kurā tā notiek., un saskaņā ar

  Stažēšanās līgumā ietver izglītības mērķus, darba nosacījumus un stažēšanās ilgumu, atlīdzību, kas dalībniekam jāsaņem, un pušu tiesības un pienākumus, un tajā ņem vērā
  stažēšanās kvalitātes sistēmā (2014/C 88/01) paredzētajiem principiem.

  paredzētos principus
  . Stažēšanās neaizstāj darbu. [Gr. 87]

2.   Regulas 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētais darbs

  Darbs
  tiek veikts saskaņā ar
  rakstisku
  darba līgumu, kas noslēgts atbilstīgi tiesiskajam regulējumam tajā iesaistītajā valstī,

  kurā ir ievēroti visi nodarbinātības nosacījumi, ko paredz tās valsts tiesību akti
  , kurā darbs tiek veikts
  , un/vai piemērojamie koplīgumi
  . Finansiālo atbalstu dalīborganizācijām, kas piedāvā darbu, sniedz ne ilgāk kā 12 
  divpadsmit
  mēnešus, pat, ja darba līguma ilgums pārsniedz 12 
  divpadsmit
  mēnešus. [Gr. 88]

3.   Stažēšanās un darbs ietver
  stabilu izglītības un
  mācību un prasmju apguves komponentu.

  komponentu pirms darbības īstenošanas
  un
  tās laikā, lai palīdzētu dalībniekam iegūt atbilstošu pieredzi nolūkā attīstīt kompetenci, kas būs noderīga viņa personiskajai, izglītības, sociālajai, pilsoniskajai un profesionālajai izaugsmei
  . [Gr. 89]

4.   Stažēšanās un darbs var tikt

  primāri tiek
  veikts valstī, kas nav dalībnieka dzīvesvietas valsts (pārrobežu stažēšanās un darbs)., vai

  Stažēšanās un darbs var tikt veikts
  dalībnieka dzīvesvietas valstī (iekšzemes stažēšanās

  brīvprātīgais darbs), bet tajā var piedalīties tikai jaunieši, kuriem ir mazāk iespēju,
  un darbs).

  šīs darbības īstenošanā piedalās dalībnieki, kas nedzīvo valstī, kurā notiek darbība
  . [Gr. 90]

4.a
     
  Lai finansētu saprātīgus pielāgojumus, tādējādi radot iespēju darbībās efektīvi un ar vienlīdzīgiem nosacījumiem piedalīties personām ar invaliditāti, saskaņā ar 27. pantu ANO Konvencijā par personu ar invaliditāti tiesībām un Padomes Direktīvu 2000/78/EK
   (26)

  tiek piešķirts pienācīgs budžets. [Gr. 91]

9. pants

Solidaritātes projekti

Regulas 4. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētie solidaritātes projekti neaizstāj stažēšanos un/vai darbu.

IV NODAĻA

EIROPAS BRĪVPRĀTĪGO HUMĀNĀS PALĪDZĪBAS KORPUSS

10. pants

Darbību uzdevums un veidi

1.   Sadaļā “Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpuss” īstenotās darbības palīdz nodrošināt vajadzībām atbilstīgu humāno palīdzību, kuras mērķis ir nosargāt dzīvību, novērst un atvieglot cilvēku ciešanas un saglabāt cilvēka cieņu
  dabas katastrofu vai cilvēka izraisītu katastrofu situācijā
  , kā arī stiprināt apdraudētu, un

  nestabilu vai dabas vai cilvēka izraisītu
  katastrofu skartu kopienu spējas un noturību
  un atvieglot pāreju no humānās palīdzības saņemšanas uz ilgtermiņa ilgtspējīgu un iekļaujošu attīstību
  . [Gr. 92]

2.   Šajā nodaļā paredzētās darbības īsteno, ievērojot

  saskaņā ar Eiropas konsensu par humāno palīdzību
  ,
  veicinot
  humānās palīdzības principus

  pamatprincipus
   — cilvēcību, neitralitāti, objektivitāti un neatkarību
  un vienlaikus atkārtoti uzsverot Savienības stingro apņemšanos īstenot uz vajadzībām balstītu pieeju, nepieļaujot diskrimināciju skartajās iedzīvotāju kopienās vai starp tām un ievērojot starptautiskās tiesības
  . [Gr. 93]

2.a
     
  Savienības humāno palīdzību sniedz situācijās, kad, iespējams, tiek izmantoti citi ar attīstības sadarbību, krīžu pārvarēšanu un civilo aizsardzību saistīti instrumenti. Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusa darbības ir saskaņotas un papildinošas, un tiek novērsta to pārklāšanās ar attiecīgiem Savienības politikas virzieniem un instrumentiem, jo īpaši Savienības humānās palīdzības politiku, attīstības sadarbības politiku un Savienības civilās aizsardzības mehānismu. [Gr. 94]

2.b
     
  Veicinot saskaņotu starptautisku reakciju uz humanitārajām krīzēm, šajā nodaļā paredzētās darbības ir saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Humānās palīdzības koordinācijas biroja koordinētajām darbībām. [Gr. 95]

2.c
     
  Eiropas Humānās palīdzības korpuss palīdz stiprināt dzimumperspektīvu Savienības humānās palīdzības jomā, veicinot sieviešu īpašajām vajadzībām atbilstošus humānās palīdzības pasākumus. Īpaša uzmanība tiek pievērsta sadarbībai ar sieviešu grupām un tīkliem nolūkā palielināt sieviešu līdzdalību un vadošo lomu humānās palīdzības jomā un izmantot viņu spējas un zināšanas, lai palīdzētu likvidēt sekas, panākt mieru, samazināt katastrofu risku un attīstīt skarto kopienu noturību. [Gr. 96]

2.d
     
  Konkrētos nosūtīšanas nosacījumus, tostarp tiesības un pienākumus, nosūtīšanas ilgumu un vietu, kā arī uzdevumus nosaka, nosūtošajām organizācijām un Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusam savstarpēji vienojoties un cieši konsultējoties ar uzņemošajām organizācijām. [Gr. 97]

3.   Šī sadaļa 4. panta 1. punkta a), d) un e) apakšpunktā minētās darbības atbalsta šādos veidos:

| (a) | ar brīvprātīgo darbu, kā aprakstīts 11. pantā; |
| --- | --- |

(a)

ar brīvprātīgo darbu, kā aprakstīts 11. pantā;

| (aa) | solidaritātes projekti; [Gr. 98] |
| --- | --- |

(aa)

solidaritātes projekti; [Gr. 98]

| (b) | ar šīs sadaļas dalībniekiem un dalīborganizācijām paredzētām tīklošanas darbībām saskaņā ar 5. pantu; |
| --- | --- |

(b)

ar šīs sadaļas dalībniekiem un dalīborganizācijām paredzētām tīklošanas darbībām saskaņā ar 5. pantu;

| (c) | ar kvalitātes nodrošināšanas un atbalsta pasākumiem saskaņā ar 5. pantu, īpašu uzmanību pievēršot dalībnieku drošības un aizsardzības nodrošināšanai. |
| --- | --- |

(c)

ar kvalitātes nodrošināšanas un atbalsta pasākumiem saskaņā ar 5. pantu, īpašu uzmanību pievēršot dalībnieku drošības un aizsardzības nodrošināšanai.

3.a
     
  Pamatojoties iepriekšēju trešo valstu vajadzību novērtējumu, ar šo regulu atbalsta darbības, kas stiprina humānas palīdzības spēju, lai uzlabotu vietējo sagatavotību un reaģēšanu uz humanitārajām krīzēm un nodrošinātu brīvprātīgo darba efektīvu un ilgtspējīgu ietekmi nosūtījuma vietā, tostarp:

| (a) | ar dabas izraisītu katastrofu saistīta riska pārvaldību, sagatavotību katastrofām un reaģēšanu uz tām, apmācīšanu, uzņemošo organizāciju darbinieku un brīvprātīgo mācības par brīvprātīgo pārvaldību un par citām saistītam tēmām; |
| --- | --- |

(a)

ar dabas izraisītu katastrofu saistīta riska pārvaldību, sagatavotību katastrofām un reaģēšanu uz tām, apmācīšanu, uzņemošo organizāciju darbinieku un brīvprātīgo mācības par brīvprātīgo pārvaldību un par citām saistītam tēmām;

| (b) | paraugprakses apmaiņu, tehnisko palīdzību, mērķsadarbības programmas un darbinieku un brīvprātīgo apmaiņu, tīklu izveidi un citus piemērotus pasākumus. [Gr. 99] |
| --- | --- |

(b)

paraugprakses apmaiņu, tehnisko palīdzību, mērķsadarbības programmas un darbinieku un brīvprātīgo apmaiņu, tīklu izveidi un citus piemērotus pasākumus. [Gr. 99]

3.b
     
  Komisija sekmē, uztur un atjaunina Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusa datubāzi, regulē tās pieejamību un izmantošanu, tostarp attiecībā uz ES palīdzības brīvprātīgo pieejamību un piemērotību, tādējādi ļaujot nepārtraukt atgriezušos brīvprātīgo dalību. To personas datu apstrādi, kuri tika apkopoti šajā datubāzē vai tās nolūkiem, attiecīgā gadījumā veic saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679
   (27)

  un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1725
   (28)
  . [Gr. 100]

11. pants

Brīvprātīgais darbs humānās palīdzības operāciju atbalstam

1.   Regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētais brīvprātīgais

  Brīvprātīgais
  darbs, kuru veic humānās palīdzības operāciju atbalstam, ietver mācību

  atbilstošas mācības
  un prasmju apguves komponentu, bet

  apguvi, tostarp pirms norīkojuma, saistībā ar projektiem, kuros tiks iesaistīti jaunie brīvprātīgie, pievēršot pienācīgu uzmanību 10. panta 2. punktā minētajiem humānās palīdzības principiem, tostarp nekaitēšanas principam
  ,
  un tā
  neaizstāj stažēšanos vai darbu, un tas tiek veikts pēc

  balstās uz
  rakstveida vienošanās

  vienošanos
  par brīvprātīgo darbu. [Gr. 101]

1.a
     
  Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusa iniciatīva veicina vietējo brīvprātīgo līdzdalību no trešām valstīm. [Gr. 102]

2.   Šajā sadaļā brīvprātīgais darbs var tikt veikts vienīgi trešās valstīs,

  vietās
  , [Gr. 103]

| (a) | kur tiek veiktas humānās palīdzības darbības un operācijas un |
| --- | --- |

(a)

kur tiek veiktas humānās palīdzības darbības un operācijas un

| (b) | kur nenotiek starptautiski vai iekšēji bruņoti konflikti. |
| --- | --- |

(b)

kur nenotiek starptautiski vai iekšēji bruņoti konflikti.

2.a
     
  Pamatojoties uz nosūtošo un uzņemošo organizāciju un citu attiecīgo iesaistīto pušu iepriekšēju novērtējumu par vajadzībām trešās valstīs, Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpuss atbalsta darbības, kuru mērķis ir:

| (a) | stiprināt uzņemošo organizāciju spēju sniegt humāno palīdzību trešās valstīs, lai uzlabotu vietējo sagatavotību un reaģēšanu uz humanitārajām krīzēm un lai nodrošinātu Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusa veiktā darba efektīvu un ilgtspējīgu ietekmi uz vietas, nodrošinot katastrofu riska pārvaldību, sagatavotību un reaģēšanu, pāreju no humānās palīdzības pasākumiem uz ilgtspējīgu vietējo attīstību, darbaudzināšanu un apmācību brīvprātīgo pārvaldības jomā; |
| --- | --- |

(a)

stiprināt uzņemošo organizāciju spēju sniegt humāno palīdzību trešās valstīs, lai uzlabotu vietējo sagatavotību un reaģēšanu uz humanitārajām krīzēm un lai nodrošinātu Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusa veiktā darba efektīvu un ilgtspējīgu ietekmi uz vietas, nodrošinot katastrofu riska pārvaldību, sagatavotību un reaģēšanu, pāreju no humānās palīdzības pasākumiem uz ilgtspējīgu vietējo attīstību, darbaudzināšanu un apmācību brīvprātīgo pārvaldības jomā;

| (b) | paraugprakses apmaiņa, tehniskā palīdzība, mērķsadarbības programmas un darbinieku un brīvprātīgo apmaiņa. [Gr. 104] |
| --- | --- |

(b)

paraugprakses apmaiņa, tehniskā palīdzība, mērķsadarbības programmas un darbinieku un brīvprātīgo apmaiņa. [Gr. 104]

2.b
     
  Riska līmeņa novērtēšana attiecībā uz brīvprātīgo drošību un drošumu ir prioritāte, jo īpaši valstīs vai teritorijās, kuras uzskata par nestabilām, vai kurās pastāv tūlītējs risks. [Gr. 105]

2.c
     
  Saistībā ar Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusa iniciatīvu Komisija veic komunikācijas kampaņas par Eiropas Solidaritātes korpusu galvenokārt Savienības teritorijā un pievēršas darbam, ko veic brīvprātīgie un humānās palīdzības darbinieki saskaņā ar humānās palīdzības principiem, proti, cilvēcību, neatkarību, neitralitāti un objektivitāti, kas ir šo darbību pamatā. [Gr. 106]

2.d
     
  Brīvprātīgo darbu veic atbilstīgi faktiskajām vietējām vajadzībām un trūkumiem, ko noteikušas uzņemošās organizācijas. [Gr. 107]

11.a pants

Brīvprātīgo kandidātu apzināšana un atlase

1.
     
  Pamatojoties uz trešo valstu vajadzību iepriekšēju novērtējumu, Komisija sadarbībā ar valsts aģentūrām un uzņēmējorganizācijām apzina un atlasa brīvprātīgo kandidātus apmācībai.

2.
     
  Brīvprātīgo kandidātu apzināšanu un atlasi veic saskaņā ar 14. pantu, ievērojot nediskriminācijas, dzimumu līdztiesības un vienlīdzīgu iespēju principus.

3.
     
  Regulas 2. un 15. pantā minētos vecuma ierobežojumus nepiemēro brīvprātīgajam darbam, kas atbalsta humānās palīdzības darbības atbilstīgi šim pantam. [Gr. 108]

11.b pants

Brīvprātīgo kandidātu apmācība

1.
     
  Balstoties uz esošām programmām un procedūrām, Komisija izveido mācību programmu ar mērķi sagatavot brīvprātīgo kandidātus, lai atbalstītu un papildinātu humānās palīdzības pasākumus.

2.
     
  Mācību programmā, ko īsteno kvalificētas organizācijas, ir tiesīgi piedalīties brīvprātīgo kandidāti, kuri apzināti un atlasīti saskaņā ar pieteikuma procedūru. Brīvprātīgo kandidāta apmācības individuālo apjomu un saturu nosaka, apspriežoties ar sertificēto uzņēmējorganizāciju atbilstoši vajadzībām, ņemot vērā brīvprātīgo kandidāta iepriekšējo pieredzi un plānoto brīvprātīgā darba vietu.

3.
     
  Mācību programmā ietver novērtējumu par nosūtāmo brīvprātīgo kandidātu gatavību, lai atbalstītu un papildinātu humānās palīdzības pasākumus trešās valstīs, un atbilstību vietējām vajadzībām. [Gr. 109]

V NODAĻA

FINANŠU NOTEIKUMI

12. pants

Budžets

1.   Programmas īstenošanai atvēlētais finansējums laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam ir EUR 
  1 112 988 000 2018. gada cenās [EUR
   1 260 000 000 pašreizējās cenās.

  cenās]
  . [Gr. 110]

2.   Panta 1. punktā minēto summu var izmantot tehniskajai un administratīvajai palīdzībai Programmas īstenošanā, piemēram, sagatavošanās, pārraudzības, kontroles, revīzijas un izvērtēšanas darbībām, ieskaitot korporatīvās informācijas tehnoloģiju sistēmas.
  Pienācīgs budžeta līdzekļu apmērs tiek novirzīts arī dalībvalstu paraugprakses apmaiņai un jauniešu tīklu veidošanai. [Gr. 111]

2.a
     
  Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 29. pantu attiecība uz šīs regulas grozīšanu, lai nodrošinātu indikatīvā budžeta sadalījuma elastību un pielāgošanu attiecībā uz 12.a pantā minētajām darbībām. Saskaņā ar šo pantu pieņemts deleģētais akts atspoguļo jaunās politiskās prioritātes, koriģējot sadalījumu, ar kuru ievēro maksimālo 20 % robežu. [Gr. 112]

3.   Neskarot Finanšu regulu, izdevumus darbībām, kas saistītas ar pirmajā darba programmā iekļautajiem projektiem, no 2021. gada 1. janvāra var uzskatīt par attiecināmiem izdevumiem.

4.   Pēc dalībvalstu pieprasījuma resursus, kas tām piešķirti dalītas pārvaldības ietvaros, var pārnest uz Programmu. Komisija apgūst minētos resursus tieši, saskaņā ar Finanšu regulas [62. panta 1. punkta a) apakšpunktu], vai netieši, saskaņā ar [minētā punkta c) apakšpunktu]. Ja iespējams, minētos resursus izmanto attiecīgās dalībvalsts labā.

12.a pants

Budžeta sadalījums 7., 8., 9. un 11. pantā minētajām darbībām

Indikatīvais budžeta sadalījums 7., 8., 9. un 11. pantā minētajām darbībām ir šāds:

| (a) | 7. un 9. pantā paredzētajam brīvprātīgajam darbam solidaritātes darbībās un solidaritātes projektos: 86 %; |
| --- | --- |

(a)

7. un 9. pantā paredzētajam brīvprātīgajam darbam solidaritātes darbībās un solidaritātes projektos: 86 %;

| (b) | 8. pantā paredzētajiem stažēšanās projektiem un darbam: 8 %; un |
| --- | --- |

(b)

8. pantā paredzētajiem stažēšanās projektiem un darbam: 8 %; un

| (c) | 11. pantā paredzētajam brīvprātīgajam darbam humānās palīdzības operāciju atbalstam: 6 %. [Gr. 113] |
| --- | --- |

(c)

11. pantā paredzētajam brīvprātīgajam darbam humānās palīdzības operāciju atbalstam: 6 %. [Gr. 113]

13. pants

ES finansējuma veidi un īstenošanas metodes

1.   Programmu konsekventi īsteno atbilstoši tiešas pārvaldības principam saskaņā ar Finanšu regulu vai atbilstoši netiešas pārvaldības principam kopā ar struktūrām, kas minētas Finanšu regulas [62. panta 1. punkta c) apakšpunktā].

2.   Programmas sniegtais finansējums var būt jebkurā Finanšu regulā noteiktajā formā, proti, dotācijas, godalgas un iepirkums.
  Lai vienkāršotu atbalsta saņēmējiem noteiktās prasības, pēc iespējas vairāk izmanto vienreizējus maksājumus, vienības izmaksas un vienotas likmes finansējumu. [Gr. 114]

3.   Iemaksas savstarpējās apdrošināšanas mehānismā var segt risku, kas saistīts ar finansējuma atgūšanu no saņēmējiem, un uzskatāmas par pietiekamu garantiju saskaņā ar Finanšu regulu. Piemēro Regulas XXX [kas nomaina Regulu par garantiju fondu] [X. pantā] paredzētos noteikumus.

4.   Gan tiešas, gan netiešas pārvaldības gadījumos izvērtēšanas komitejā, kas īsteno atlasi, var darboties ārēji eksperti.

VI NODAĻA

DALĪBA EIROPAS SOLIDARITĀTES KORPUSĀ

14. pants

Iesaistītās valstis

1.   Brīvprātīgais darbs, stažēšanās, darbs, solidaritātes projekti, tīklošanas darbības un kvalitātes nodrošināšanas un atbalsta pasākumi, kas minēti 5., 7., 8., 9. un 11. pantā, ir pasākumi, kuros var piedalīties dalībvalstis un aizjūras zemes un teritorijas.

2.   Brīvprātīgajā darbā, tīklošanas darbībās un kvalitātes nodrošināšanas un atbalsta pasākumos, kas minēti 5. un 7. pantā, var piedalīties arī:

| (a) | Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas locekles, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis, — saskaņā ar nosacījumiem, kuri paredzēti Eiropas Ekonomikas zonas līgumā; |
| --- | --- |

(a)

Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas locekles, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis, — saskaņā ar nosacījumiem, kuri paredzēti Eiropas Ekonomikas zonas līgumā;

| (b) | valstis, kas pievienojas, kandidātes un potenciālās kandidātes — saskaņā ar attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos noteiktajiem vispārējiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem un nosacījumiem, kas reglamentē šo valstu līdzdalību Savienības programmās, un saskaņā ar īpašajiem noteikumiem, kas ietverti nolīgumos starp Savienību un šīm valstīm; |
| --- | --- |

(b)

valstis, kas pievienojas, kandidātes un potenciālās kandidātes — saskaņā ar attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos noteiktajiem vispārējiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem un nosacījumiem, kas reglamentē šo valstu līdzdalību Savienības programmās, un saskaņā ar īpašajiem noteikumiem, kas ietverti nolīgumos starp Savienību un šīm valstīm;

| (c) | valstis, uz kurām attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika, — saskaņā ar attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos noteiktajiem vispārējiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem un nosacījumiem, kas reglamentē šo valstu līdzdalību Savienības programmās, un saskaņā ar īpašajiem noteikumiem, kas ietverti nolīgumos starp Savienību un šīm valstīm; |
| --- | --- |

(c)

valstis, uz kurām attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika, — saskaņā ar attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos noteiktajiem vispārējiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem un nosacījumiem, kas reglamentē šo valstu līdzdalību Savienības programmās, un saskaņā ar īpašajiem noteikumiem, kas ietverti nolīgumos starp Savienību un šīm valstīm;

| (d) | citas trešās valstis — saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti īpašā nolīgumā, kurā atrunāta trešās valsts dalība kādā Savienības programmā, ar nosacījumu, ka nolīgums:






  — | nodrošina taisnīgu līdzsvaru starp Savienības programmās iesaistītās trešās valsts ieguldījumiem un ieguvumiem; |
| --- | --- | --- |

(d)

citas trešās valstis — saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti īpašā nolīgumā, kurā atrunāta trešās valsts dalība kādā Savienības programmā, ar nosacījumu, ka nolīgums:

—

nodrošina taisnīgu līdzsvaru starp Savienības programmās iesaistītās trešās valsts ieguldījumiem un ieguvumiem;

| — | paredz nosacījumus attiecībā uz dalību programmās, tostarp ietver aprēķinu, kādas finanšu iemaksas tai jāveic atsevišķās programmās vai kādas ir programmu administratīvās izmaksas. Minētās iemaksas ir piešķirtie ieņēmumi saskaņā ar Finanšu regulas [21. panta 5. punktu]; |
| --- | --- |

—

paredz nosacījumus attiecībā uz dalību programmās, tostarp ietver aprēķinu, kādas finanšu iemaksas tai jāveic atsevišķās programmās vai kādas ir programmu administratīvās izmaksas. Minētās iemaksas ir piešķirtie ieņēmumi saskaņā ar Finanšu regulas [21. panta 5. punktu];

| — | nedod trešajai valstij lēmumu pieņemšanas pilnvaras attiecībā uz programmu; |
| --- | --- |

—

nedod trešajai valstij lēmumu pieņemšanas pilnvaras attiecībā uz programmu;

| — | garantē Savienības tiesības nodrošināt pareizu finanšu pārvaldību un aizsargāt Savienības finanšu intereses. |
| --- | --- |

—

garantē Savienības tiesības nodrošināt pareizu finanšu pārvaldību un aizsargāt Savienības finanšu intereses.

3.   Šā panta 2. punktā minētās valstis pilnībā piedalās Programmā tikai tad, ja tās pilda visus pienākumus, ko šī regula uzliek dalībvalstīm.

3.a
     
  Tiklīdz ir pieejama pietiekama informācija par trešo valstu sniegto finansiālo ieguldījumu Programmā, kā arī par to gaidāmo ieguldījumu, to paziņo abām budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm Programmas gada vai starpposma ziņojumu ietvaros. [Gr. 115]

4.   Brīvprātīgajā darbā un tīklošanas darbībās, kas minētas 5. un 7. pantā, drīkst piedalīties programmas neasociētās trešās valstis, it īpaši trešās valstis, kas ir kaimiņvalstis.

15. pants

Privātpersonu piedalīšanās

1.
     Jaunieši vecumā no 17 līdz 30 gadiem, kuri vēlas piedalīties Eiropas Solidaritātes korpusā, reģistrējas Eiropas Solidaritātes korpusa portālā. Jāņem vērā, ka reģistrētajam jaunietim brīvprātīgā darba, stažēšanās, darba vai solidaritātes projekta uzsākšanas brīdī jābūt vismaz 18 gadus vecam un ne vecākam par 30 gadiem.

1.a
     
  Dalībniekiem, kuri dodas uz citu valsti, garantē tādu pilnvērtīgu veselības aprūpi, kādu tie saņem savā dzīvesvietas dalībvalstī, nevis tikai neatliekamo veselības aprūpi. Veselības aprūpi nodrošina ar tās dalībvalsts sabiedriskajiem veselības aprūpes pakalpojumiem, kurā tiek īstenots attiecīgais pasākums, un gadījumā, ja šādi pakalpojumi nav pieejami vai ja tie acīmredzami neatbilst dzīvesvietas dalībvalsts kvalitātes standartiem, — ar minētās dalībvalsts privātās veselības aprūpes pakalpojumiem. [Gr. 116]

1.b
     
  Īstenojot šo regulu, Komisija, dalībvalstis un citas iesaistītās valstis veicina sociālo iekļaušanu un vienlīdzīgas piekļuves nosacījumus, tostarp to jauniešu līdzdalību, kuriem ir mazāk iespēju. [Gr. 117]

16. pants

Dalīborganizācijas

1.   Eiropas Solidaritātes korpusā var iesaistīties
  bezpeļņas vai peļņu gūstošas
  publiskas vai privātas struktūras un starptautiskas organizācijas,
  tostarp jauniešu organizācijas, reliģiskas institūcijas, labdarības asociācijas, sekulāras humānistiskas organizācijas, NVO vai citi pilsoniskās sabiedrības dalībnieki,
  ievērojot nosacījumu, ka tās
  piedāvā solidaritātes darbības, tām saskaņā ar reģistrācijas valsts tiesību aktiem ir juridiskas personas statuss un tās
  ir saņēmušas Eiropas Solidaritātes korpusa kvalitātes zīmi.
  Kvalitātes zīme apliecina, ka minētās darbības var īstenot 3. panta minētos mērķus un nodrošināt 4. pantā minētos pasākumus. [Gr. 118]

2.   Pieteikumu, ko struktūra iesniedz, lai kļūtu par Eiropas Solidaritātes korpusa dalīborganizāciju, novērtē kompetentā Eiropas Solidaritātes korpusa īstenošanas struktūra, pamatojoties uz šādiem principiem: vienlīdzīga attieksme; vienlīdzīgas iespējas un nediskriminācija; darbinieku aizvietošanas nepieļaušana; tādu kvalitatīvu
  , viegli pieejamu un iekļaujošu
  darbību nodrošināšana, kam piemīt
  pievienotā vērtība attiecībā uz konkrētu kopienas vajadzību nodrošināšanu un
  mācību apguves dimensija ar uzsvaru uz personīgo, sociāli izglītojošo un profesionālo izaugsmi; pienācīgi apmācību, darba un brīvprātīgā darba nosacījumi; droša un pienācīga vide un apstākļi; un bezpeļņas princips saskaņā ar Finanšu regulu. Atbilstība iepriekš minētajiem principiem nosaka, vai struktūras piedāvātās darbības atbilst Eiropas Solidaritātes korpusa prasībām
  un mērķiem. Kvalitātes zīmi piešķir tikai tām organizācijām, kas ir apņēmušās ievērot šos principus. [Gr. 119]

3.   Novērtējuma rezultātā struktūrai var piešķirt Eiropas Solidaritātes korpusa kvalitātes zīmi.
  Īpašās prasības kvalitātes zīmes iegūšanai mainās atkarībā no solidaritātes darbības veida un struktūras funkcijas.
  Piešķirto kvalitātes zīmi periodiski atkārtoti novērtē, un to var atsaukt
  gadījumā, ja tā tiek ļaunprātīgi izmantota vai ja netiek ievēroti 2. punktā izklāstītie principi. Ikviena struktūra, kas būtiski maina savas darbības, par to informē kompetento īstenošanas struktūru, lai tā varētu veikt atkārtotu novērtēšanu. [Gr. 120]

4.   Visām struktūrām, kas saņēmušas Eiropas Solidaritātes korpusa kvalitātes zīmi, kā uzņēmējorganizācijām un/vai atbalsta funkcijas izpildītājām piešķir piekļuvi Eiropas Solidaritātes korpusa portālam un ļauj vērsties pie reģistrētiem dalībniekiem ar solidaritātes darbību piedāvājumiem.

4.a
     
  Dalīborganizācijām, kam ir piešķirta kvalitātes zīme, ir pieejama platforma vienkāršotai piemērotu kandidātu meklēšanai, lai atvieglotu gan dalībnieku, gan dalīborganizāciju iesaistīšanos solidaritātes darbībās. [Gr. 121]

4.b
     
  Dalīborganizācijas atvieglo Programmas veicināšanu, piedāvājot bijušajiem dalībniekiem iespēju dalīties savā pieredzē un būt par vēstniekiem potenciālajai nākamajai Programmas dalībnieku paaudzei, izmantojot tīklošanu. [Gr. 122]

5.   Eiropas Solidaritātes korpusa kvalitātes zīme automātiski nenodrošina Eiropas Solidaritātes korpusa finansējuma piešķiršanu.

5.a
     
  Eiropas Solidaritātes korpusa dalīborganizācijas var īstenot dažādas funkcijas. Uzņēmējorganizācijas lomā tās īsteno pasākumus saistībā ar solidaritātes darbību piedāvāšanu reģistrētajiem dalībniekiem, dalībnieku atlasi un uzņemšanu, tai skaitā organizē darbības un sniedz norādes un atbalstu dalībniekiem visos solidaritātes darbības posmos, nodrošina dalībniekiem drošu un ērtu darba vidi, kā arī pēc vajadzības sniedz dalībniekiem atgriezenisko saiti pēc darbības beigām. Atbalsta funkcijas izpildītāja lomā tās īsteno pasākumus, kas saistīti ar dalībnieku nosūtīšanu, sagatavošanu un atbalstīšanu pirms došanās uz solidaritātes darbību, tās laikā un pēc tās, ieskaitot dalībnieku apmācību un viņiem sniegtās norādes par vietējām organizācijām pēc darbības pabeigšanas. Organizācijas, īstenojot atbalsta funkciju, var arī sniegt solidaritātes projektu dalībniekiem administratīvu un loģistikas atbalstu. [Gr. 123]

6.   Dalīborganizācijas piedāvātās solidaritātes darbības un saistītie kvalitātes nodrošināšanas un atbalsta pasākumi var saņemt finansējumu no Eiropas Solidaritātes korpusa vai citiem finansējuma avotiem, kas nav atkarīgi no Savienības budžeta.

7.   Saistībā ar darbībām, kas minētas 11. pantā, dalīborganizāciju prioritāte ir brīvprātīgo drošība un aizsardzība.

17. pants

Piekļuve Eiropas Solidaritātes korpusa finansējumam

Eiropas Solidaritātes korpusa finansējuma saņemšanai var pieteikties jebkura iesaistītā valstī reģistrēta publiska vai privāta struktūra un starptautiskas organizācijas. 7., 8. un 11. pantā minēto darbību gadījumā dalīborganizācijai jāiegūst kvalitātes zīme, kas ir priekšnosacījums Eiropas Solidaritātes korpusa finansējuma saņemšanai. 9. pantā minēto solidaritātes projektu gadījumā Eiropas Solidaritātes korpusa dalībnieku neformālas grupas vārdā finansējuma saņemšanai var pieteikties fiziskas personas.
  Parasti dotāciju pieprasījumus iesniedz tās valsts aģentūrai, kurā atrodas organizācija. Dotāciju pieprasījumus par darbībām, ko organizē Eiropas mēroga vai starptautiskas organizācijas, brīvprātīgā darba grupu darbībām Eiropas līmenī noteiktajās prioritārajās jomās un darbībām, kuras sniedz atbalstu humānās palīdzības operācijām trešās valstīs, iesniedz EACEA. [Gr. 124]

VII NODAĻA

PLĀNOŠANA, PĀRRAUDZĪBA UN IZVĒRTĒŠANA

18. pants

Gada darba
  programma [Gr. 125]

Sekundārās politiskās izvēles un prioritātes, tostarp 4. līdz 11. pantā minēto konkrēto pasākumu sīkākus aspektus, katru gadu nosaka darba programmā, kā minēts Finanšu regulas [110.] pantā. Minētajās programmās norāda arī konkrētu informāciju par Programmas īstenošanu. Turklāt darba programmā norāda katrai darbībai piešķirto summu un līdzekļu sadalījumu starp dalībvalstīm un Programmas asociētajām trešajām valstīm darbību pārvaldībai ar valsts aģentūras starpniecību. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 29. pantu nolūkā papildināt šo regulu, pieņemot gada darba programmas. [Gr. 126]

Programmu īsteno ar darba programmām, kas minētas Finanšu regulas 110. pantā. Turklāt darba programmā norāda katrai darbībai piešķirto summu un līdzekļu sadalījumu starp dalībvalstīm un programmas asociētajām trešajām valstīm darbību pārvaldībai ar valsts aģentūras starpniecību. Komisija darba programmu pieņem ar īstenošanas aktu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 30. pantā.

19. pants

Pārraudzība un ziņošana

1.   Rādītāji, ko izmanto ziņošanai par to, kādā mērā Programma sasniegusi 3. pantā izklāstīto vispārējo mērķi un konkrētos mērķus, noteikti pielikumā.

2.   Lai nodrošinātu efektīvu Programmas novērtējumu attiecībā uz to, kādā mērā sasniegti tās mērķi, Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 29. pantu, lai grozītu pielikumu, vajadzības gadījumā pārskatot vai papildinot rādītājus, un papildinātu šo regulu ar noteikumiem par pārraudzības un izvērtēšanas sistēmas izveidi.

3.   Darbības rezultātu paziņošanas sistēma nodrošina, ka Savienības līdzekļu saņēmēji Finanšu regulas [2. panta 5. punkta] nozīmē Programmas īstenošanas un izvērtēšanas pārraudzībai vajadzīgos datus vāc efektīvi, lietderīgi, savlaicīgi un atbilstošā detalizācijas pakāpē. Šim nolūkam Savienības līdzekļu saņēmējiem un dalībvalstīm tiek noteiktas samērīgas ziņošanas prasības.

20. pants

Izvērtēšana

1.   Izvērtēšanu veic savlaicīgi, lai tā būtu lēmumu pieņemšanas procesa pamatā.

2.   Programmas starpposma izvērtēšanu

  vidusposma novērtēšanu
  veic, tiklīdz ir pieejama pietiekama informācija par programmas īstenošanu., taču ne vēlāk kā četrus gadus pēc programmas īstenošanas sākuma.

  Komisija vidusposma novērtējumu iesniedz Eiropas Parlamentam
  ,
  Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ne vēlāk kā 2024. gada 30. jūnijā
  . Izvērtējuma rezultātiem pievieno arī iepriekšējās programmas galīgo izvērtējumu. [Gr. 127]

3.   Neskarot IX nodaļā paredzētās prasības un valstu aģentūru pienākumus, kas minēti 23. pantā, dalībvalstis līdz 2024. gada 30. aprīlim iesniedz Komisijai ziņojumu par Programmas īstenošanu un ietekmi to attiecīgajās teritorijās.

3.a
     
  Vajadzības gadījumā Komisija, pamatojoties uz vidusposma novērtējumu un dalībvalstu iesniegtajiem īstenošanas ziņojumiem, iesniedz likumdošanas priekšlikumus par grozījumu izdarīšanu šajā regulā. Komisija uzstājas atbildīgajā Eiropas Parlamenta komitejā, lai ziņotu par vidusposma novērtējumu un to, vai tā uzskata par nepieciešamu grozīt šo regulu. [Gr. 128]

4.   Programmas īstenošanas beigās, bet ne vēlāk kā četrus gadus pēc 1. pantā norādītā termiņa beigām, Komisija veic programmas galīgo izvērtēšanu.

5.   Komisija izvērtēšanas secinājumus kopā ar saviem apsvērumiem paziņo Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai.

VIII NODAĻA

INFORMĀCIJA, KOMUNIKĀCIJA UN INFORMĀCIJAS IZPLATĪŠANA

21. pants

Informācija, komunikācija un informācijas izplatīšana

1.   Savienības finansējuma saņēmēji, it īpaši, kad tie popularizē programmas darbības

  atzīst tās finansējuma izcelsmi
  un to rezultātus, atzīst Savienības finansējuma izcelsmi

  nodrošina tā redzamību (jo īpaši darbību
  un nodrošina tā redzamību,

  to rezultātu popularizēšanā)
  , sniedzot konsekventu, lietderīgu

  dažādām auditorijām
  ,
  tostarp plašsaziņas līdzekļiem
  un samērīgu

  sabiedrībai, mērķorientētu
  informāciju, kas paredzēta dažādām auditorijām, ieskaitot plašsaziņas līdzekļus

  ir ātra
  ,
  konsekventa, lietderīga
  un sabiedrību.

  samērīga
  . [Gr. 129]

2.   Komisija
  sadarbībā ar valsts iestādēm un valsts aģentūrām iesaistītajās valstīs un attiecīgajiem Savienības līmeņa tīkliem
  īsteno informācijas un komunikācijas pasākumus saistībā ar Programmu, tās darbībām un rezultātiem. Programmai piešķirtie finanšu resursi veicina arī Savienības politisko prioritāšu korporatīvo komunikāciju, ciktāl šīs prioritātes saistītas ar 3. pantā minētajiem mērķiem. [Gr. 130]

3.   Šīs regulas 23. pantā minētās valstu aģentūras izstrādā konsekventu stratēģiju, lai
  informētu un
  efektīvi uzrunātu pēc iespējas plašāku auditoriju, kā arī izplatītu
  visiem iespējamiem atbalsta saņēmējiem
  un izmantotu to darbību rezultātus, kuras tās pārvalda Programmā iekļauto darbību ietvaros; minētās aģentūras palīdz Komisijai veikt vispārējo uzdevumu izplatīt informāciju par Programmu, ieskaitot informāciju par valstu un Savienības līmenī pārvaldītām darbībām un pasākumiem, un informāciju par Programmas rezultātiem, kā arī informē attiecīgās mērķgrupas par darbībām un pasākumiem, ko veic attiecīgajā valstī. [Gr. 131]

3.a
     
  Ar Programmu saistītas komunikācijas un informācijas izplatīšanas nolūkā dalīborganizācijas izmanto zīmolu “Eiropas Solidaritātes korpuss”. [Gr. 132]

IX NODAĻA

PĀRVALDĪBA UN REVĪZIJAS SISTĒMA

22. pants

Valsts iestāde

Visās Eiropas Solidaritātes korpusā iesaistītajās valstīs atbildīgās valsts iestādes, kuras norīkotas pārvaldīt [jaunās “Erasmus” regulas] III nodaļā minētās darbības, darbojas arī kā Eiropas Solidaritātes korpusa atbildīgās valsts iestādes. [Jaunās “Erasmus” regulas] 23. panta 1., 2., 6., 7., 9., 10., 11., 12., 13. un 14. punktu pēc analoģijas piemēro arī Eiropas Solidaritātes korpusam.

23. pants

Valsts aģentūra

1.   Visās Eiropas Solidaritātes korpusā iesaistītajās valstīs valsts aģentūras, kuras attiecīgajā valstī norīkotas pārvaldīt [jaunās “Erasmus” regulas] III nodaļā minētās darbības, darbojas arī kā Eiropas Solidaritātes korpusa valsts aģentūras.

[Jaunās “Erasmus” regulas] 24. panta 1., 2., 3., 4., 5. un 6. punktu pēc analoģijas piemēro arī Eiropas Solidaritātes korpusam.

2.   Neskarot [jaunās “Erasmus” regulas] 24. panta 2. punktu, valsts aģentūra atbild arī par visu 18. pantā minētajos īstenošanas aktos uzskaitīto Eiropas Solidaritātes korpusa darbību projektu darbības cikla posmu pārvaldību saskaņā ar Finanšu regulas [62. panta 1. punkta c), v) un vi) apakšpunktu].

3.   Ja kādā šīs regulas 14. panta 2. punktā minētā valstī nav norīkota attiecīgās valsts aģentūra, to izveido saskaņā ar [jaunās “Erasmus” regulas] 24. panta 1., 3., 4., 5. un 6. punktu.

3.a
     
  Valsts aģentūra regulāri apspriežas ar Programmas atbalsta saņēmējiem (personām un organizācijām), lai saskaņā ar Komisijas pamatnostādnēm ievāktu atsauksmes par Programmu, novērtētu darbības kvalitāti un darbības norisi, sniegtu atbalstu grūtībās nonākušiem dalībniekiem un uzlabotu Programmas īstenošanu valsts līmenī, balstoties uz ievāktajām atsauksmēm un atbalsta saņēmēju pieredzi. [Gr. 133]

24. pants

Eiropas Komisija

1.   Saskaņā ar [jaunās “Erasmus” regulas 24. pantu] noteikumus, ko piemēro Komisijas un valsts aģentūru attiecībām, izklāsta rakstveida dokumentā, kurā:

| (a) | nosaka

  paredz
  attiecīgās valsts aģentūras iekšējās kontroles standartus un noteikumus, saskaņā ar kuriem tā

  valsts aģentūras
  pārvalda dotāciju piešķiršanai paredzētos Savienības līdzekļus
  , ņemot vērā vienkāršošanas prasības un dalībniekiem un dalīborganizācijām neuzliekot papildu slogu
  ; [Gr. 134] |
| --- | --- |

(a)

nosaka

  paredz
  attiecīgās valsts aģentūras iekšējās kontroles standartus un noteikumus, saskaņā ar kuriem tā

  valsts aģentūras
  pārvalda dotāciju piešķiršanai paredzētos Savienības līdzekļus
  , ņemot vērā vienkāršošanas prasības un dalībniekiem un dalīborganizācijām neuzliekot papildu slogu
  ; [Gr. 134]

| (b) | iekļauj valsts aģentūras darba programmu, kurā norādīti tie ar pārvaldību saistītie valsts aģentūras uzdevumi, kuru veikšanai piešķirts Savienības atbalsts; |
| --- | --- |

(b)

iekļauj valsts aģentūras darba programmu, kurā norādīti tie ar pārvaldību saistītie valsts aģentūras uzdevumi, kuru veikšanai piešķirts Savienības atbalsts;

| (ba) | iekļauj prasību rīkot regulāras sanāksmes un mācības ar valstu aģentūru tīklu, lai nodrošinātu saskaņotu Programmas īstenošanu visās iesaistītajās valstīs; [Gr. 135] |
| --- | --- |

(ba)

iekļauj prasību rīkot regulāras sanāksmes un mācības ar valstu aģentūru tīklu, lai nodrošinātu saskaņotu Programmas īstenošanu visās iesaistītajās valstīs; [Gr. 135]

| (c) | konkretizē ziņošanas prasības attiecībā uz valsts aģentūru. |
| --- | --- |

(c)

konkretizē ziņošanas prasības attiecībā uz valsts aģentūru.

1.a
     
  Komisija rīko regulāras sanāksmes par Programmas īstenošanu ar reprezentatīva skaita un veida tīkliem, kas pārstāv jauniešus un brīvprātīgos, un citām attiecīgām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, tostarp sociālajiem partneriem un tīkliem, kuriem ir nozīme Programmas darbībās. [Gr. 136]

2.   Katru gadu Komisija valsts aģentūrai dara pieejamu šādu finansējumu:

| (a) | līdzekļus dotāciju piešķiršanai attiecīgajā iesaistītajā valstī tām Eiropas Solidaritātes korpusa darbībām, kuru pārvaldība valsts aģentūrai uzticēta; |
| --- | --- |

(a)

līdzekļus dotāciju piešķiršanai attiecīgajā iesaistītajā valstī tām Eiropas Solidaritātes korpusa darbībām, kuru pārvaldība valsts aģentūrai uzticēta;

| (b) | finansējumu, kas paredzēts, lai atbalstītu valsts aģentūru pārvaldības uzdevumu izpildē; tā apmēru nosaka atbilstoši [jaunās “Erasmus” regulas] 25. panta 3. punkta b) apakšpunktā aprakstītajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(b)

finansējumu, kas paredzēts, lai atbalstītu valsts aģentūru pārvaldības uzdevumu izpildē; tā apmēru nosaka atbilstoši [jaunās “Erasmus” regulas] 25. panta 3. punkta b) apakšpunktā aprakstītajiem nosacījumiem.

3.   Komisija nosaka prasības valsts aģentūras darba programmai. Komisija Eiropas Solidaritātes korpusa īstenošanai paredzētos līdzekļus nedara pieejamus valsts aģentūrai, pirms nav oficiāli apstiprinājusi valsts aģentūras darba programmu.

4.   Pamatojoties uz [jaunās “Erasmus” regulas] 23. panta 3. punktā minētajām valstu aģentūru atbilstības prasībām, Komisija pārskata valsts pārvaldības un kontroles sistēmas, valsts aģentūras pārvaldības deklarāciju un neatkarīgas revīzijas iestādes atzinumu par to, pienācīgi ņemot vērā valsts iestādes sniegto informāciju par tās īstenotajiem Eiropas Solidaritātes korpusa pārraudzības un uzraudzības pasākumiem.

5.   Pēc tam, kad Komisija ir novērtējusi ikgadējo pārvaldības deklarāciju un neatkarīgās revīzijas iestādes atzinumu par šo deklarāciju, tā savu atzinumu un apsvērumus nosūta valsts aģentūrai un valsts iestādei.

5.a
     
  Ja Komisija nevar pieņemt vadības ikgadējo deklarāciju vai neatkarīgas revīzijas iestādes atzinumu par to vai ja valsts aģentūra neapmierinoši īsteno Komisijas apsvērumus, Komisija var īstenot jebkādus piesardzības un koriģējošos pasākumus, kas ir vajadzīgi, lai saskaņā ar Finanšu regulas 131. panta 3. punkta c) apakšpunktu aizsargātu Savienības finanšu intereses. [Gr. 137]

24.a pants

Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra

Savienības līmenī EACEA atbild par visu to dotāciju posmu pārvaldību, ko piešķir par 7. pantā minētajām Programmas projektu darbībām, kuras ir iesniegušas Eiropas mēroga vai platformas organizācijas, brīvprātīgā darba grupu darbībām Eiropas līmenī noteiktajās prioritārajās jomās un darbībām, kuras sniedz atbalstu humānās palīdzības operācijām trešās valstīs.

EACEA atbild arī par tādu organizāciju akreditāciju (t. i., kvalitātes zīme) un uzraudzību, kas ir Eiropas mēroga vai platformas organizācijas, par valsts shēmu vai Savienības dalītas pārvaldības fondu īstenošanu atbildīgas organizācijas vai organizācijas, kas vēlas īstenot humānās palīdzības operāciju atbalsta darbības. [Gr. 138]

25. pants

Revīzijas

1.   Saskaņā ar Finanšu regulas [127.] pantu] 
  pantu
  vispārēja ticamības apliecinājuma pamatā ir personu vai subjektu, arī

  tostarp
  tādu, kas nav Savienības iestāžu vai struktūru pilnvarotās personas vai subjekti, veiktas revīzijas par Savienības finansējuma izmantošanu
  , un šīs revīzijas visās dalībvalstīs notiek saskaņā ar vieniem un tiem pašiem kritērijiem
  . [Gr. 139]

2.   Neatkarīgo revīzijas struktūru norīko valsts iestāde. Neatkarīgā revīzijas struktūra sniedz revīzijas atzinumu par Finanšu regulas [155. panta 1. punktā] minēto pārvaldības deklarāciju.

3.   Neatkarīgajai revīzijas struktūrai:

| (a) | ir vajadzīgās profesionālās zināšanas revīzijas veikšanai publiskajā sektorā; |
| --- | --- |

(a)

ir vajadzīgās profesionālās zināšanas revīzijas veikšanai publiskajā sektorā;

| (b) | jānodrošina, lai tās revīzijās tiktu ņemti vērā starptautiski pieņemtie revīzijas standarti; un |
| --- | --- |

(b)

jānodrošina, lai tās revīzijās tiktu ņemti vērā starptautiski pieņemtie revīzijas standarti; un

| (c) | tā nedrīkst būt interešu konfliktā ar juridisko personu, kuras struktūrā ietilpst 23. pantā minētā valsts aģentūra, un tai jābūt funkcionāli neatkarīgai no juridiskās personas, kuras struktūrā valsts aģentūra ietilpst. |
| --- | --- |

(c)

tā nedrīkst būt interešu konfliktā ar juridisko personu, kuras struktūrā ietilpst 23. pantā minētā valsts aģentūra, un tai jābūt funkcionāli neatkarīgai no juridiskās personas, kuras struktūrā valsts aģentūra ietilpst.

4.   Neatkarīgā revīzijas iestāde sniedz Komisijai un tās pārstāvjiem, kā arī Revīzijas palātai neierobežotu piekļuvi visiem dokumentiem un ziņojumiem, ar kuriem ir pamatots tās sniegtais revīzijas atzinums par valsts aģentūras pārvaldības deklarāciju.

X NODAĻA

KONTROLES SISTĒMA

26. pants

Kontroles sistēmas principi

1.   Komisija ir atbildīga par valstu aģentūru pārvaldīto Eiropas Solidaritātes korpusa darbību uzraudzības kontroles pasākumu veikšanu. Tā nosaka minimālās prasības valsts aģentūras un neatkarīgās revīzijas iestādes īstenotajām kontrolēm.

2.   Valsts aģentūras ir atbildīgas par Eiropas Solidaritātes korpusa darbībām, kuru pārvaldība tām uzticēta, paredzēto dotāciju saņēmēju primāro kontroli. Minētie kontroles pasākumi

  Minētās pārbaudes ir samērīgas un adekvātas, un tās
  sniedz pamatotu ticamību, ka piešķirtās dotācijas tiek izlietotas paredzētajiem nolūkiem un atbilstīgi piemērojamiem Savienības noteikumiem. [Gr. 140]

3.   Attiecībā uz valstu aģentūrām nodotajiem līdzekļiem Komisija nodrošina pienācīgu tās veikto kontroles pasākumu koordinēšanu ar valstu iestādēm un valstu aģentūrām, pamatojoties uz vienas revīzijas principu un veicot riska analīzi. Šis noteikums neattiecas uz Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) veikto izmeklēšanu.

27. pants

Savienības finanšu interešu aizsardzība

Ja trešā valsts programmā piedalās, pamatojoties uz lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar starptautisku nolīgumu, vai uz kādu citu juridisku aktu, šī trešā valsts piešķir vajadzīgās tiesības un piekļuvi, lai atbildīgais kredītrīkotājs, Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) vai Eiropas Revīzijas palāta varētu pilnīgi īstenot savu attiecīgo kompetenci. OLAF gadījumā šīs tiesības ietver tiesības veikt izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF).

XI NODAĻA

PAPILDINĀMĪBA

28. pants

Savienības rīcības papildināmība

1.   Eiropas Solidaritātes korpusa darbības ir saskanīgas ar attiecīgajām Savienības līmeņa rīcībpolitikām, instrumentiem un programmām un tos papildina, jo īpaši programmu “Erasmus”,
  Eiropas strukturālos un investīciju fondiem (ESI fondi) un programmu “Tiesības un vērtības”,
  kā arī papildina pastāvošos

  esošos
  Savienības līmeņa tīklus,

  tīkliem
  , kuriem ir nozīme Eiropas Solidaritātes korpusa darbībās
  , un tos papildina
  . [Gr. 141]

2.   Eiropas Solidaritātes korpusa darbības ir arī saskanīgas ar attiecīgajām valsts rīcībpolitikām, programmām

  nevis aizstāj attiecīgās valsts, reģionālā un vietējā līmeņa rīcībpolitikas
  ,
  programmas
  un instrumentiem

  instrumentus
  iesaistītajās valstīs
  , bet gan ir ar tiem saskanīgas
  un tās

  tos
  papildina. Šajā sakarā Komisija, valstu iestādes un valstu aģentūras apmainās ar informāciju par pastāvošajām valsts shēmām un prioritātēm saistībā ar solidaritāti un jaunatni, no vienas puses, un darbībām Eiropas Solidaritātes korpusa ietvaros, no otras puses, lai pamatotos uz atbilstošu labo praksi un panāktu efektivitāti un lietderīgumu. [Gr. 142]

2.a
     
  Lai maksimāli palielinātu Savienības finansējuma efektivitāti un Programmas ietekmi, attiecīgās visu līmeņu iestādes cenšas saskaņoti izveidot sinerģijas visās attiecīgajās programmās. Šādas sinerģijas nenoved pie tā, ka līdzekļus izmanto mērķiem, kas nav noteikti šajā regulā. Ar sinerģijām un papildināmību panāk vienkāršotas pieteikuma procedūras īstenošanas līmenī, kurām pievieno attiecīgas īstenošanas pamatnostādnes. [Gr. 143]

3.   Regulas 11. pantā minētās Eiropas Solidaritātes korpusa darbības trešajās valstīs jo īpaši papildina un ir saskanīgas ar citām Savienības ārējās darbības jomām, konkrētāk, ar humānās palīdzības politiku, attīstības sadarbības politiku,
  drošības politiku,
  paplašināšanās politiku, kaimiņattiecību politiku un Savienības civilās aizsardzības mehānismu. [Gr. 144]

4.   Darbība, kurai Programmā piešķirts finansējums, var saņemt finansējumu arī no jebkuras citas Savienības programmas ar noteikumu, ka finansējums neattiecas uz tām pašām izmaksām. Attiecībā uz katru darbību, kura saņēmusi kādas Savienības programmas finansējumu, ir spēkā attiecīgās finansētājas programmas noteikumi. Kumulatīvais finansējums nedrīkst pārsniegt darbības kopējās attiecināmās izmaksas, un atbalstu no dažādām Savienības programmām var aprēķināt proporcionāli, saskaņā ar dokumentiem, kas nosaka atbalsta nosacījumus.

5.   Ja Programma un Eiropas strukturālie un investīciju fondi (ESI), kas minēti [Regulas (ES) Nr. XX (KNR)] 1. pantā, kopīgi sniedz finansiālu atbalstu vienai darbībai, šo darbību īsteno saskaņā ar šajā regulā izklāstītajiem noteikumiem, tostarp noteikumiem par nepamatoti izmaksātu summu atgūšanu.

6.   Saskaņā ar Programmu atbilstīgās darbības, kas Programmas ietvaros novērtētas uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus un kas atbilst minētā uzaicinājuma minimālajām kvalitātes prasībām, bet ko nefinansē budžeta ierobežojumu dēļ, saskaņā ar Regulas (ES) XX [Kopīgo noteikumu regula] [65.] panta 7. punktu un Regulas (ES) XX [Regula par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību] [8.] pantu var saņemt atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Kohēzijas fonda, Eiropas Sociālā Fonda+ vai Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai, ievērojot noteikumu, ka šādas darbības ir saskanīgas ar attiecīgās programmas mērķiem. Darbībām piemēro tā fonda noteikumus, kas nodrošina finansējumu.

XII NODAĻA

PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

29. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Komisijai piešķir pilnvaras pieņemt deleģētos aktus, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt
  12., 18. un
  19. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz visu programmas

  Programmas
  darbības termiņu.

  laiku
  . [Gr. 145]

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt
  12., 18. un
  19. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošu deleģēto aktu spēkā esību.

  esošos deleģētos aktus
  . [Gr. 146]

4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts norīkojusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Saskaņā ar
  12., 18. un
  19. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divu mēnešu laikā no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem. [Gr. 147]

30. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

31. pants

Atcelšana

Regulu (ES) [Eiropas Solidaritātes korpusa regulu] un Regulu (ES) Nr. 375/2014 atceļ no 2021. gada 1. janvāra.

32. pants

Pārejas noteikumi

1.   Šī regula neietekmē attiecīgo darbību turpināšanu vai grozīšanu, kamēr tās nav pabeigtas saskaņā ar [Eiropas Solidaritātes korpusa regulu] vai Regulu (ES) Nr. 375/2014. Minētās regulas turpina piemērot minētajām darbībām līdz to pabeigšanai.

2.   Programmas finansējumā var būt ietvertas arī tādas tehniskās un administratīvās palīdzības izmaksas, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu pāreju no pasākumiem, kuri pieņemti saskaņā ar [Eiropas Solidaritātes korpusa regulu] vai Regulu (ES) Nr. 375/2014, uz Programmu.

3.   Vajadzības gadījumā 12. panta 2. punktā paredzēto izmaksu segšanai budžetā var iekļaut apropriācijas pēc 2027. gada, lai dotu iespēju pārvaldīt darbības un pasākumus, kas nebūs pabeigti līdz 2027. gada 31. decembrim.

4.   Dalībvalstis valsts līmenī nodrošina netraucētu pāreju no darbībām, kas tiek veiktas saistībā ar Eiropas Solidaritātes korpusa programmu (2018–2020), uz darbībām, kas tiek īstenotas saskaņā ar šo Programmu.

33. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā [divdesmitajā] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 62, 15.2.2019., 201. lpp.

1

(2)  OV C 86, 7.3.2019., 282. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta nostāja.

3

(4)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas Solidaritātes korpuss”, COM(2016)0942.

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1288/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Savienības programmu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā “Erasmus+” un atceļ Lēmumus Nr. 1719/2006/EK, Nr. 1720/2006/EK un Nr. 1298/2008/EK (OV L 347, 20.12.2013., 50. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 375/2014 (2014. gada 3. aprīlis), ar ko izveido Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusu (iniciatīva “ES palīdzības brīvprātīgie”) (OV L 122, 24.4.2014., 1. lpp.).

6

(7)  Padomes 2018. gada 15. marta

  2014. gada 10.marta
  Ieteikums par Eiropas satvaru kvalitatīvai un rezultatīvai māceklībai Padomes 2014.gada 10.marta
  par stažēšanās kvalitātes sistēmu

  (OV C 153, 2.5.2018., 1. lpp.)

  (OV C 88, 27.3.2014., 1.lpp.).

7

2018. gada 15. marta

2014. gada 10.marta

Eiropas satvaru kvalitatīvai un rezultatīvai māceklībai

par stažēšanās kvalitātes sistēmu

(OV C 153, 2.5.2018., 1. lpp.)

(OV C 88, 27.3.2014., 1.lpp.).

(8)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/589 (2016. gada 13. aprīlis) par Eiropas Nodarbinātības dienestu tīklu (EURES), darba ņēmēju piekļuvi mobilitātes pakalpojumiem un turpmāku darba tirgu integrāciju un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 492/2011 un (ES) Nr. 1296/2013 (OV L 107, 22.4.2016., 1. lpp.).

8

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/589 (2016. gada 13. aprīlis) par Eiropas Nodarbinātības dienestu tīklu (EURES), darba ņēmēju piekļuvi mobilitātes pakalpojumiem un turpmāku darba tirgu integrāciju un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 492/2011 un (ES) Nr. 1296/2013 (OV L 107, 22.4.2016., 1. lpp.).

(9)  Padomes 2012. gada 20. decembra Ieteikums par neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanu (OV C 398, 22.12.2012., 1. lpp.).

9

(10)  
  Komisijas 2013. gada 18. decembra Īstenošanas lēmums 2013/776/ES, ar ko izveido Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūru un atceļ Lēmumu 2009/336/EK (OV L 343, 19.12.2013., 46. lpp.).

10

Komisijas 2013. gada 18. decembra Īstenošanas lēmums 2013/776/ES, ar ko izveido Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūru un atceļ Lēmumu 2009/336/EK (OV L 343, 19.12.2013., 46. lpp.).

(11)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/2102 (2016. gada 26. oktobris) par publiskā sektora struktūru tīmekļvietņu un mobilo lietotņu piekļūstamību (OV L 327, 2.12.2016., 1. lpp.).

11

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/2102 (2016. gada 26. oktobris) par publiskā sektora struktūru tīmekļvietņu un mobilo lietotņu piekļūstamību (OV L 327, 2.12.2016., 1. lpp.).

(12)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas sadarbspējas satvars — Īstenošanas stratēģija” (COM(2017)0134).

12

(13)  [Iekļaut atsauci uz Finanšu regulu].

13

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).

14

Euratom

OLAF

(15)  Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).

15

Euratom

(16)  Padomes Regula (ES) 2017/1939 (2017. gada 12. oktobris), ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (OV L 283, 31.10.2017., 1. lpp.).

16

EPPO

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/1371 (2017. gada 5. jūlijs) par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības (OV L 198, 28.7.2017., 29. lpp.).

17

(18)  2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgums starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par labāku likumdošanas procesu (OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.).

18

(19)  [Iekļaut atsauci uz jauno Padomes lēmumu par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju].

19

(20)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai un Eiropas Investīciju bankai “Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerība ar ES tālākajiem reģioniem” (COM(2017)0623).

20

(21)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

21

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

(22)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/801 (2016. gada 11. maijs) par nosacījumiem attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanu un uzturēšanos pētniecības, studiju, stažēšanās, brīvprātīga darba, skolēnu apmaiņas programmu vai izglītības projektu un viesaukles darba nolūkā (OV L 132, 21.5.2016., 21. lpp.).

22

(23)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regula (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

23

Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regula (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

(24)  Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.).

24

Euratom

(25)  ES Pamattiesību harta (OV C 326, 26.10.2012., 391. lpp.).

25

(26)  
  Padomes Direktīva 2000/78/EK (2000. gada 27. novembris), ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (OV L 303, 2.12.2000., 16. lpp.).

26

Padomes Direktīva 2000/78/EK (2000. gada 27. novembris), ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (OV L 303, 2.12.2000., 16. lpp.).

(27)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.)

27

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.)

(28)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.).

28

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.).

PIELIKUMS

Pārraudzības

  Programma tiek cieši uzraudzīta, lai novērtētu, kādā ziņā tiek sasniegts vispārējais mērķis un konkrētie mērķi, kā arī lai uzraudzītu tās iznākumu, rezultātus un ietekmi. Šajā nolūkā tiek noteikts minimāls rādītāju satvars, kas kalpo par pamatu turpmākajai detalizētai programmai, lai uzraudzītu Programmas iznākumu, rezultātus un ietekmi, tostarp paplašināts kvalitatīvu
  un ziņošanas rādītāji:

  kvantitatīvu rādītāju kopums
  : [Gr. 148]

| (a) | solidaritātes darbībās iesaistīto dalībnieku skaits; |
| --- | --- |

(a)

solidaritātes darbībās iesaistīto dalībnieku skaits;

| (b) | dalībnieku, kuriem ir mazāk iespēju, īpatsvars un
  [Gr. 149] |
| --- | --- |

(b)

dalībnieku, kuriem ir mazāk iespēju, īpatsvars un
  [Gr. 149]

| (c) | to organizāciju skaits, kurām piešķirta Eiropas Solidaritātes korpusa kvalitātes zīme;. [Gr. 150] |
| --- | --- |

(c)

to organizāciju skaits, kurām piešķirta Eiropas Solidaritātes korpusa kvalitātes zīme;. [Gr. 150]

| (ca) | nodarbināto dalībnieku skaits (iekšzemes un pārrobežu) pa valstīm, pēc vecuma, dzimuma, profesionālās pieredzes un izglītības; [Gr. 151] |
| --- | --- |

(ca)

nodarbināto dalībnieku skaits (iekšzemes un pārrobežu) pa valstīm, pēc vecuma, dzimuma, profesionālās pieredzes un izglītības; [Gr. 151]

| (cb) | solidaritātes projektos iesaistīto dalībnieku skaits pa valstīm, pēc vecuma, dzimuma, profesionālās pieredzes un izglītības; [Gr. 152] |
| --- | --- |

(cb)

solidaritātes projektos iesaistīto dalībnieku skaits pa valstīm, pēc vecuma, dzimuma, profesionālās pieredzes un izglītības; [Gr. 152]

| (cc) | to organizāciju skaits, kurām anulēta kvalitātes zīme; [Gr. 153] |
| --- | --- |

(cc)

to organizāciju skaits, kurām anulēta kvalitātes zīme; [Gr. 153]

| (cd) | to organizāciju skaits, kam piešķirta kvalitātes zīme, pa valstīm un pēc saņemtā finansējuma apmēra; [Gr. 154] |
| --- | --- |

(cd)

to organizāciju skaits, kam piešķirta kvalitātes zīme, pa valstīm un pēc saņemtā finansējuma apmēra; [Gr. 154]

| (ce) | to dalībnieku skaits, kas ir jaunieši, kuriem ir mazāk iespēju; [Gr. 155] |
| --- | --- |

(ce)

to dalībnieku skaits, kas ir jaunieši, kuriem ir mazāk iespēju; [Gr. 155]

| (cf) | dalībnieku skaits, par kuriem reģistrēti pozitīvi mācību procesa iznākumi; [Gr. 156] |
| --- | --- |

(cf)

dalībnieku skaits, par kuriem reģistrēti pozitīvi mācību procesa iznākumi; [Gr. 156]

| (cg) | to dalībnieku īpatsvars, kuru mācību procesa iznākumi ir atzīti, viņiem piešķirot sertifikātu, piemēram, Youthpass, vai kāda cita veida oficiālu apliecinājumu par viņu dalību Eiropas Solidaritātes korpusā; [Gr. 157] |
| --- | --- |

(cg)

to dalībnieku īpatsvars, kuru mācību procesa iznākumi ir atzīti, viņiem piešķirot sertifikātu, piemēram, Youthpass, vai kāda cita veida oficiālu apliecinājumu par viņu dalību Eiropas Solidaritātes korpusā; [Gr. 157]

| (ch) | vispārējais dalībnieku apmierinātības līmenis par darbību kvalitāti; un [Gr. 158] |
| --- | --- |

(ch)

vispārējais dalībnieku apmierinātības līmenis par darbību kvalitāti; un [Gr. 158]

| (ci) | to cilvēku skaits, kam ar solidaritātes darbībām ir sniegts tiešs vai netiešs atbalsts. [Gr. 159] |
| --- | --- |

(ci)

to cilvēku skaits, kam ar solidaritātes darbībām ir sniegts tiešs vai netiešs atbalsts. [Gr. 159]

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/252 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/252

---

P8_TA(2019)0151

ES Kiberdrošības akts ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ENISA – ES Kiberdrošības aģentūru – un Regulas (ES) Nr. 526/2013 atcelšanu un par informācijas un komunikācijas tehnoloģiju kiberdrošības sertifikāciju (“Kiberdrošības akts”) (COM(2017)0477 – C8-0310/2017 – 2017/0225(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2021/C 23/43)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2017)0477), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2017)0477),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0310/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0310/2017),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā pamatoto atzinumu, kuru saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Francijas parlamenta Senāts un kurā norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatoto atzinumu, kuru saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Francijas parlamenta Senāts un kurā norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 14. februāra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 14. februāra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2018. gada 31. janvāra atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2018. gada 31. janvāra atzinumu (2),

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 19. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 19. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas, Ārlietu komitejas, Budžeta komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumus (A8-0264/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas, Ārlietu komitejas, Budžeta komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumus (A8-0264/2018),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 227, 28.6.2018., 86. lpp.

(2)  OV C 176, 23.5.2018., 29. lpp.

---

P8_TC1-COD(2017)0225

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 12. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par ENISA (Eiropas Savienības Kiberdrošības aģentūra) ▌un par informācijas un komunikācijas tehnoloģiju kiberdrošības sertifikāciju un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 526/2013 (Kiberdrošības akts)

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2019/881.)

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/254 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/254

---

P8_TA(2019)0152

Netaisnīga tirdzniecības prakse starpuzņēmumu attiecībās pārtikas piegādes ķēdē ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par netaisnīgu tirdzniecības praksi starpuzņēmumu attiecībās pārtikas piegādes ķēdē (COM(2018)0173 – C8-0139/2018 – 2018/0082(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2021/C 23/44)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0173), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0173),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0139/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0139/2018),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā pamatoto atzinumu, kuru saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedza Zviedrijas parlaments un kurā norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatoto atzinumu, kuru saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedza Zviedrijas parlaments un kurā norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 19. septembra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 19. septembra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2018. gada 4. jūlija atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2018. gada 4. jūlija atzinumu (2),

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2019. gada 14. janvāra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2019. gada 14. janvāra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas, Attīstības komitejas un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumus (A8-0309/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas, Attīstības komitejas un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumus (A8-0309/2018),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | apstiprina savu paziņojumu, kas iekļauts šīs rezolūcijas pielikumā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | apstiprina Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgo paziņojumu, kas iekļauts šīs rezolūcijas pielikumā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  OV C 440, 6.12.2018., 165. lpp.

(2)  OV C 387, 25.10.2018., 48. lpp.

---

P8_TC1-COD(2018)0082

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 12. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/... par negodīgu tirdzniecības praksi starpuzņēmumu attiecībās lauksaimniecības un pārtikas piegādes ķēdē

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai (ES) 2019/633.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

Eiropas Parlamenta paziņojums par pirkšanas apvienībām

Eiropas Parlaments, vienlaikus atzīstot pirkšanas apvienību iespējamo lomu ekonomiskās efektivitātes radīšanā lauksaimniecības un pārtikas piegādes ķēdē, uzsver, ka pašreizējais informācijas trūkums neļauj novērtēt šādu pircēju apvienību ekonomisko ietekmi uz piegādes ķēdes darbību.

Šajā sakarā Eiropas Parlaments aicina Komisiju nekavējoties veikt padziļinātu analīzi par šo valstu un starptautisko pirkšanas apvienību apjomu un ietekmi uz lauksaimniecības un pārtikas piegādes ķēdes ekonomisko darbību.

Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgais paziņojums par lauksaimniecības un pārtikas tirgu pārredzamību

Eiropas Parlaments, Padome un Komisija uzsver, ka lauksaimniecības un pārtikas tirgu pārredzamība ir būtisks labi funkcionējošas lauksaimniecības un pārtikas piegādes ķēdes elements, lai palīdzētu uzņēmējiem un publiskajām iestādēm izdarīt apzinātākas izvēles, kā arī lai veicinātu uzņēmēju izpratni par tirgus norisēm. Komisija tiek mudināta turpināt savu darbu ar mērķi uzlabot tirgus pārredzamību ES līmenī. Tas var ietvert darba pie ES tirgus novērošanas centriem pastiprināšanu un tādu statistikas datu vākšanas uzlabošanu, kas nepieciešami, lai analizētu cenu veidošanas mehānismus lauksaimniecības un pārtikas piegādes ķēdē.

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/257 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/257

---

P8_TA(2019)0153

Eiropas pilsoņu iniciatīva ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas pilsoņu iniciatīvu (COM(2017)0482 – C8-0308/2017 – 2017/0220(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2021/C 23/45)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2017)0482), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2017)0482),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 24. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0308/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 24. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0308/2017),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 14. marta atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 14. marta atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2018. gada 23. marta atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2018. gada 23. marta atzinumu (2),

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 20. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 20. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu, kā arī Kultūras un izglītības komitejas un Lūgumrakstu komitejas atzinumus (A8-0226/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu, kā arī Kultūras un izglītības komitejas un Lūgumrakstu komitejas atzinumus (A8-0226/2018),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 237, 6.7.2018., 74. lpp.

(2)  OV C 247, 13.7.2018., 62. lpp.

---

P8_TC1-COD(2017)0220

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 12. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par Eiropas pilsoņu iniciatīvu

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2019/788.)

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/258 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/258

---

P8_TA(2019)0154

Kultūras priekšmetu imports ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kultūras priekšmetu importu (COM(2017)0375 – C8-0227/2017 – 2017/0158(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2021/C 23/46)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2017)0375), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2017)0375),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0227/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0227/2017),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 19. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 19. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas kopīgās apspriedes, kas rīkotas saskaņā ar Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas kopīgās apspriedes, kas rīkotas saskaņā ar Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu, kā arī Kultūras un izglītības komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumus (A8-0308/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu, kā arī Kultūras un izglītības komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumus (A8-0308/2018),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju (1); |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Ar šo nostāju aizstāj 2018. gada 25. oktobrī pieņemtos grozījumus (Pieņemtie teksti P8_TA(2018)0418).

---

P8_TC1-COD(2017)0158

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 12. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par kultūras priekšmetu ievešanu un importu

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2019/880.)

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/259 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/259

---

P8_TA(2019)0155

Personas datu aizsardzība Eiropas Parlamenta vēlēšanu kontekstā ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz pārbaudes procedūru saistībā ar personas datu aizsardzības noteikumu pārkāpumiem Eiropas Parlamenta vēlēšanu kontekstā groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 (COM(2018)0636 – C8-0413/2018 – 2018/0336(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2021/C 23/47)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0636), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0636),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 224. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0413/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 224. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0413/2018),

| — | ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 12. decembra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 12. decembra atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2019. gada 25. janvāra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2019. gada 25. janvāra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A8-0435/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A8-0435/2018),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 110, 22.3.2019., 72. lpp.

---

P8_TC1-COD(2018)0336

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 12. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2019/..., ar ko attiecībā uz pārbaudes procedūru, kura saistīta ar personas datu aizsardzības noteikumu pārkāpumiem Eiropas Parlamenta vēlēšanu kontekstā, groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 1141/2014

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES, Euratom) 2019/493.)

---

Trešdiena, 2019. gada 13. marta

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/260 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/260

---

P8_TA(2019)0159

Iebildumu neizteikšana pret deleģēto aktu: Anglijas Bankai piemērojamais atbrīvojums no Regulā (ES) Nr. 600/2014 noteiktajām pirmstirdzniecības un pēctirdzniecības pārredzamības prasībām

Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret Komisijas 2019. gada 30. janvāra deleģēto regulu, ar ko Deleģēto regulu (ES) 2017/1799 groza attiecībā uz Anglijas Bankai piemērojamo atbrīvojumu no Regulā (ES) Nr. 600/2014 noteiktajām pirmstirdzniecības un pēctirdzniecības pārredzamības prasībām (C(2019)00793 – 2019/2546(DEA))

(2021/C 23/48)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas deleģēto regulu (C(2019)00793), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas deleģēto regulu (C(2019)00793),

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 30. janvāra vēstuli, kurā tā lūdz paziņot, ka Parlaments neizteiks iebildumus pret deleģēto regulu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 30. janvāra vēstuli, kurā tā lūdz paziņot, ka Parlaments neizteiks iebildumus pret deleģēto regulu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas 2019. gada 21. februāra vēstuli Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas 2019. gada 21. februāra vēstuli Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājam,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Regulu (ES) Nr. 600/2014 par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (1), un jo īpaši tās 1. panta 9. punktu un 50. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Regulu (ES) Nr. 600/2014 par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (1), un jo īpaši tās 1. panta 9. punktu un 50. panta 5. punktu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ieteikumu lēmumam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ieteikumu lēmumam,

| — | ņemot vērā Reglamenta 105. panta 6. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 105. panta 6. punktu,

| A. | tā kā grozošajā deleģētajā aktā ir iekļauti svarīgi grozījumi, lai nodrošinātu, ka Anglijas banka turpina izmantot spēkā esošo atbrīvojumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 600/2014 1. panta 9. punktu pēc Apvienotās Karalistes statusa maiņas, kļūstot par trešo valsti; |
| --- | --- |

A.

tā kā grozošajā deleģētajā aktā ir iekļauti svarīgi grozījumi, lai nodrošinātu, ka Anglijas banka turpina izmantot spēkā esošo atbrīvojumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 600/2014 1. panta 9. punktu pēc Apvienotās Karalistes statusa maiņas, kļūstot par trešo valsti;

| B. | tā kā Parlaments atzīst šā akta ātras pieņemšanas nozīmi, lai nodrošinātu Eiropas Savienības gatavību gadījumā, ja Apvienotā Karaliste izstājas no Savienības bez izstāšanās līguma, |
| --- | --- |

B.

tā kā Parlaments atzīst šā akta ātras pieņemšanas nozīmi, lai nodrošinātu Eiropas Savienības gatavību gadījumā, ja Apvienotā Karaliste izstājas no Savienības bez izstāšanās līguma,

| 1. | paziņo, ka tas neizsaka iebildumus pret deleģēto regulu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OV L 173, 12.6.2014., 84. lpp.

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/261 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/261

---

P8_TA(2019)0160

Iebildumu neizteikšana pret deleģēto aktu, ar ko groza Regulu (ES) 2015/2365 attiecībā uz to struktūru sarakstu, kurām piemēro atbrīvojumu

Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret Komisijas 2019. gada 30. janvāra deleģēto regulu, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/2365 attiecībā uz to struktūru sarakstu, kurām piemēro atbrīvojumu (C(2019)00794 – 2019/2547(DEA))

(2021/C 23/49)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas deleģēto regulu (C(2019)00794), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas deleģēto regulu (C(2019)00794),

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 30. janvāra vēstuli, kurā tā lūdz paziņot, ka Parlaments neizteiks iebildumus pret deleģēto regulu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 30. janvāra vēstuli, kurā tā lūdz paziņot, ka Parlaments neizteiks iebildumus pret deleģēto regulu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas 2019. gada 21. februāra vēstuli Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas 2019. gada 21. februāra vēstuli Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājam,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 25. novembra Regulu (ES) 2015/2365 par vērtspapīru finansēšanas darījumu un atkalizmantošanas pārredzamību, un jo īpaši tās 2. panta 4. punktu un 30. panta 5. punktu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 25. novembra Regulu (ES) 2015/2365 par vērtspapīru finansēšanas darījumu un atkalizmantošanas pārredzamību, un jo īpaši tās 2. panta 4. punktu un 30. panta 5. punktu (1),

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ieteikumu lēmumam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ieteikumu lēmumam,

| — | ņemot vērā Reglamenta 105. panta 6. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 105. panta 6. punktu,

| A. | tā kā deleģētajā aktā ir iekļauti svarīgi grozījumi, lai nodrošinātu, ka Apvienotās Karalistes centrālā banka un publiskās struktūras, kuru pienākumos ir valsts parāda pārvaldība vai kuras tajā iesaistās, tiks atbrīvotas no Regulas (ES) 2015/2365 4. pantā noteiktā ziņošanas pienākuma un 15. pantā noteiktajām atkalizmantošanas pārredzamības prasībām; |
| --- | --- |

A.

tā kā deleģētajā aktā ir iekļauti svarīgi grozījumi, lai nodrošinātu, ka Apvienotās Karalistes centrālā banka un publiskās struktūras, kuru pienākumos ir valsts parāda pārvaldība vai kuras tajā iesaistās, tiks atbrīvotas no Regulas (ES) 2015/2365 4. pantā noteiktā ziņošanas pienākuma un 15. pantā noteiktajām atkalizmantošanas pārredzamības prasībām;

| B. | tā kā Parlaments atzīst šā akta ātras pieņemšanas nozīmi, lai nodrošinātu Eiropas Savienības gatavību gadījumā, ja Apvienotā Karaliste izstājas no Savienības bez izstāšanās līguma, |
| --- | --- |

B.

tā kā Parlaments atzīst šā akta ātras pieņemšanas nozīmi, lai nodrošinātu Eiropas Savienības gatavību gadījumā, ja Apvienotā Karaliste izstājas no Savienības bez izstāšanās līguma,

| 1. | paziņo, ka neizsaka iebildumus pret minēto deleģēto regulu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OV L 337, 23.12.2015., 1. lpp.

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/262 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/262

---

P8_TA(2019)0161

Iebildumu neizteikšana pret deleģēto aktu, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 attiecībā uz to struktūru sarakstu, kurām piemēro atbrīvojumu

Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret Komisijas 2019. gada 30. janvāra deleģēto regulu, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 attiecībā uz to struktūru sarakstu, kurām piemēro atbrīvojumu (C(2019)00791 – 2019/2549(DEA))

(2021/C 23/50)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas deleģēto regulu (C(2019)00791), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas deleģēto regulu (C(2019)00791),

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 30. janvāra vēstuli, kurā tā lūdz paziņot, ka Parlaments neizteiks iebildumus pret deleģēto regulu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 30. janvāra vēstuli, kurā tā lūdz paziņot, ka Parlaments neizteiks iebildumus pret deleģēto regulu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas 2019. gada 21. februāra vēstuli Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas 2019. gada 21. februāra vēstuli Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājam,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Regulu (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (1), un jo īpaši tās 1. panta 6. punktu un 82. panta 6. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Regulu (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (1), un jo īpaši tās 1. panta 6. punktu un 82. panta 6. punktu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ieteikumu lēmumam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ieteikumu lēmumam,

| — | ņemot vērā Reglamenta 105. panta 6. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 105. panta 6. punktu,

| A. | tā kā deleģētajā aktā ir iekļauti svarīgi grozījumi, lai nodrošinātu, ka Apvienotās Karalistes centrālā banka un publiskās struktūras, kuru pienākumos ir valsts parāda pārvaldība vai kuras tajā iesaistās, tiks atbrīvotas no Regulā (ES) Nr. 648/2012 noteiktajām tīrvērtes un ziņošanas prasībām, kā arī no prasības piemērot riska mazināšanas metodes darījumiem, kuriem neveic tīrvērti; |
| --- | --- |

A.

tā kā deleģētajā aktā ir iekļauti svarīgi grozījumi, lai nodrošinātu, ka Apvienotās Karalistes centrālā banka un publiskās struktūras, kuru pienākumos ir valsts parāda pārvaldība vai kuras tajā iesaistās, tiks atbrīvotas no Regulā (ES) Nr. 648/2012 noteiktajām tīrvērtes un ziņošanas prasībām, kā arī no prasības piemērot riska mazināšanas metodes darījumiem, kuriem neveic tīrvērti;

| B. | tā kā Parlaments atzīst šā akta ātras pieņemšanas nozīmi, lai nodrošinātu Eiropas Savienības gatavību gadījumā, ja Apvienotā Karaliste izstājas no Savienības bez izstāšanās līguma, |
| --- | --- |

B.

tā kā Parlaments atzīst šā akta ātras pieņemšanas nozīmi, lai nodrošinātu Eiropas Savienības gatavību gadījumā, ja Apvienotā Karaliste izstājas no Savienības bez izstāšanās līguma,

| 1. | paziņo, ka neizsaka iebildumus pret deleģēto regulu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OV L 201, 27.7.2012., 1. lpp.

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/263 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/263

---

P8_TA(2019)0162

Iebildumu neizteikšana pret deleģēto aktu: Anglijas Bankas un Apvienotās Karalistes Parāda pārvaldības biroja atbrīvojums no Regulas (ES) Nr. 596/2014 darbības jomas

Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret Komisijas 2019. gada 30. janvāra deleģēto regulu, ar ko Deleģēto regulu (ES) 2016/522 groza attiecībā uz Anglijas Bankas un Apvienotās Karalistes Parāda pārvaldības biroja atbrīvojumu no Regulas (ES) Nr. 596/2014 darbības jomas (C(2019)00792 – 2019/2550(DEA))

(2021/C 23/51)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas deleģēto regulu (C(2019)00792), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas deleģēto regulu (C(2019)00792),

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 30. janvāra vēstuli, kurā tā lūdz paziņot, ka Parlaments neizteiks iebildumus pret deleģēto regulu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 30. janvāra vēstuli, kurā tā lūdz paziņot, ka Parlaments neizteiks iebildumus pret deleģēto regulu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas 2019. gada 21. februāra vēstuli Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas 2019. gada 21. februāra vēstuli Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājam,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regulu (ES) Nr. 596/2014 par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu (tirgus ļaunprātīgas izmantošanas regula) un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/6/EK un Komisijas Direktīvas 2003/124/EK, 2003/125/EK un 2004/72/EK (1), un jo īpaši tās 6. panta 5. punktu un 35. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regulu (ES) Nr. 596/2014 par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu (tirgus ļaunprātīgas izmantošanas regula) un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/6/EK un Komisijas Direktīvas 2003/124/EK, 2003/125/EK un 2004/72/EK (1), un jo īpaši tās 6. panta 5. punktu un 35. panta 5. punktu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ieteikumu lēmumam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ieteikumu lēmumam,

| — | ņemot vērā Reglamenta 105. panta 6. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 105. panta 6. punktu,

| A. | tā kā grozošajā deleģētajā aktā ir iekļauti svarīgi grozījumi, lai nodrošinātu, ka Anglijas banka un Apvienotās Karalistes Parāda pārvaldības birojs turpina izmantot spēkā esošo atbrīvojumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 596/2014 6. panta 1. punktu pēc Apvienotās Karalistes statusa maiņas, kļūstot par trešo valsti; |
| --- | --- |

A.

tā kā grozošajā deleģētajā aktā ir iekļauti svarīgi grozījumi, lai nodrošinātu, ka Anglijas banka un Apvienotās Karalistes Parāda pārvaldības birojs turpina izmantot spēkā esošo atbrīvojumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 596/2014 6. panta 1. punktu pēc Apvienotās Karalistes statusa maiņas, kļūstot par trešo valsti;

| B. | tā kā Parlaments atzīst šā akta ātras pieņemšanas nozīmi, lai nodrošinātu Eiropas Savienības gatavību gadījumā, ja Apvienotā Karaliste izstājas no Savienības bez izstāšanās līguma, |
| --- | --- |

B.

tā kā Parlaments atzīst šā akta ātras pieņemšanas nozīmi, lai nodrošinātu Eiropas Savienības gatavību gadījumā, ja Apvienotā Karaliste izstājas no Savienības bez izstāšanās līguma,

| 1. | paziņo, ka neizsaka iebildumus pret deleģēto regulu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OV L 173, 12.6.2014., 1. lpp.

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/264 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/264

---

P8_TA(2019)0163

Iebildumu neizteikšana pret deleģēto aktu: Iespēja koriģēt vidējo dienas darījumu skaitu par akciju, ja tirdzniecības vieta ar šīs akcijas lielāko apgrozījumu atrodas ārpus Savienības

Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret Komisijas 2019. gada 13. februāra deleģēto regulu, ar ko Deleģēto regulu (ES) 2017/588 groza attiecībā uz iespēju koriģēt vidējo dienas darījumu skaitu par akciju, ja tirdzniecības vieta ar šīs akcijas lielāko apgrozījumu atrodas ārpus Savienības (C(2019)00904 – 2019/2579(DEA))

(2021/C 23/52)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas deleģēto regulu (C(2019)00904), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas deleģēto regulu (C(2019)00904),

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 21. februāra vēstuli, kurā tā lūdz paziņot, ka Parlaments neizteiks iebildumus pret deleģēto regulu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 21. februāra vēstuli, kurā tā lūdz paziņot, ka Parlaments neizteiks iebildumus pret deleģēto regulu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas 2019. gada 4. marta vēstuli Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas 2019. gada 4. marta vēstuli Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājam,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Direktīvu 2014/65/ES par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Direktīvu 2002/92/EK un Direktīvu 2011/61/ES (1), un jo īpaši tās 49. panta 3. punktu un 13. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Direktīvu 2014/65/ES par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Direktīvu 2002/92/EK un Direktīvu 2011/61/ES (1), un jo īpaši tās 49. panta 3. punktu un 13. pantu,

| — | ņemot vērā 10. panta 1. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulā (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 10. panta 1. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulā (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (2),

| — | ņemot vērā regulatīvo tehnisko standartu (RTS) projektu par „Komisijas deleģētās regulas (EU) 2017/588 (RTS 11) grozījumu, ko 2018. gada 8. novembrī saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 49. panta 3. punktu iesniedza Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā regulatīvo tehnisko standartu (RTS) projektu par „Komisijas deleģētās regulas (EU) 2017/588 (RTS 11) grozījumu, ko 2018. gada 8. novembrī saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 49. panta 3. punktu iesniedza Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ieteikumu lēmumam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ieteikumu lēmumam,

| — | ņemot vērā Reglamenta 105. panta 6. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 105. panta 6. punktu,

| A. | tā kā deleģētajā aktā ir iekļauti svarīgi grozījumi, lai saglabātu to ES tirdzniecības vietu konkurētspēju, kuras piedāvā tirdzniecību ar tām akcijām, kuras ir atļauts tirgot vai kuras vienlaikus tirgo Savienībā un kādā trešā valsī, un ja tirdzniecības vieta ar augstāko minēto akciju apgrozījumu atrodas ārpus Savienības; |
| --- | --- |

A.

tā kā deleģētajā aktā ir iekļauti svarīgi grozījumi, lai saglabātu to ES tirdzniecības vietu konkurētspēju, kuras piedāvā tirdzniecību ar tām akcijām, kuras ir atļauts tirgot vai kuras vienlaikus tirgo Savienībā un kādā trešā valsī, un ja tirdzniecības vieta ar augstāko minēto akciju apgrozījumu atrodas ārpus Savienības;

| B. | tā kā Parlaments atzīst šā akta ātras pieņemšanas nozīmi, lai nodrošinātu Eiropas Savienības gatavību gadījumā, ja Apvienotā Karaliste izstājas no Savienības bez izstāšanās līguma, |
| --- | --- |

B.

tā kā Parlaments atzīst šā akta ātras pieņemšanas nozīmi, lai nodrošinātu Eiropas Savienības gatavību gadījumā, ja Apvienotā Karaliste izstājas no Savienības bez izstāšanās līguma,

| C. | tā kā Parlaments uzskata, ka pieņemtie RTS neatbilst Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes iesniegtajam RTS projektam, jo Komisija minētajā projektā ir ieviesusi izmaiņas, un tādēļ uzskata, ka tā rīcībā ir trīs mēneši (“laikposms rūpīgas pārbaudes veikšanai”), lai iebilstu pret minētajiem RTS; tā kā Parlaments mudina Komisiju norādīt viena mēneša laikposmu pārbaudes veikšanai tikai tajos gadījumos, kad Komisija ir pieņēmusi Eiropas uzraudzības aģentūru projektus bez izmaiņām, t. i., ja projekts un pieņemtie regulatīvie tehniskie standarti ir vienādi; |
| --- | --- |

C.

tā kā Parlaments uzskata, ka pieņemtie RTS neatbilst Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes iesniegtajam RTS projektam, jo Komisija minētajā projektā ir ieviesusi izmaiņas, un tādēļ uzskata, ka tā rīcībā ir trīs mēneši (“laikposms rūpīgas pārbaudes veikšanai”), lai iebilstu pret minētajiem RTS; tā kā Parlaments mudina Komisiju norādīt viena mēneša laikposmu pārbaudes veikšanai tikai tajos gadījumos, kad Komisija ir pieņēmusi Eiropas uzraudzības aģentūru projektus bez izmaiņām, t. i., ja projekts un pieņemtie regulatīvie tehniskie standarti ir vienādi;

| 1. | paziņo, ka tas neizsaka iebildumus pret deleģēto regulu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OV L 173, 12.6.2014., 349. lpp.

(2)  OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/266 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/266

---

P8_TA(2019)0165

Savienības vispārējā eksporta atļauja konkrētu divējāda lietojuma preču eksportam no Savienības uz Apvienoto Karalisti ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 428/2009, piešķirot Savienības vispārējo eksporta atļauju konkrētu divējāda lietojuma preču eksportam no Savienības uz Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti (COM(2018)0891 – C8-0513/2018 – 2018/0435(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2021/C 23/53)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0891), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0891),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0513/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0513/2018),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2019. gada 6. marta vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2019. gada 6. marta vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas atzinumu (A8-0071/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas atzinumu (A8-0071/2019),

| 1. | pieņem nostāju pirmajā lasījumā, atbalstot Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2018)0435

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 428/2009, piešķirot Savienības vispārējo eksporta atļauju konkrētu divējāda lietojuma preču eksportam no Savienības uz Apvienoto Karalisti

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2019/496.)

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/267 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/267

---

P8_TA(2019)0166

Teritoriālās sadarbības programmu “PEACE IV (Īrija–Apvienotā Karaliste)” un “Apvienotā Karaliste–Īrija (Īrija–Ziemeļīrija–Skotija)” turpināšana, ņemot vērā Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai nolūkā turpināt teritoriālās sadarbības programmas “PEACE IV (Īrija–Apvienotā Karaliste)” un “Apvienotā Karaliste–Īrija (Īrija–Ziemeļīrija–Skotija)”, ņemot vērā Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības (COM(2018)0892 – C8-0512/2018 – 2018/0432(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2021/C 23/54)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0892), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0892),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 178. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0512/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 178. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0512/2018),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2019. gada 20. februāra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2019. gada 20. februāra atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu (A8-0021/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu (A8-0021/2019),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

---

P8_TC1-COD(2018)0432

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... nolūkā turpināt teritoriālās sadarbības programmas “PEACE IV (Īrija–Apvienotā Karaliste)” un “Apvienotā Karaliste–Īrija (Īrija–Ziemeļīrija–Skotija)”, ņemot vērā Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2019/491.)

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/268 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/268

---

P8_TA(2019)0167

Uzsākto mācību mobilitātes pasākumu turpināšana programmā “Erasmus+” saistībā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no ES ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko saistībā ar Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes (“Apvienotā Karaliste”) izstāšanos no Eiropas Savienības nosaka noteikumus par uzsākto mācību mobilitātes pasākumu turpināšanu programmā “Erasmus+” (COM(2019)0065 – C8-0040/2019 – 2019/0030(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2021/C 23/55)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2019)0065), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2019)0065),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 165. panta 4. punktu un 166. panta 4. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0040/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 165. panta 4. punktu un 166. panta 4. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0040/2019),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2019. gada 20. februāra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2019. gada 20. februāra atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā 2019. gada 20. februāra vēstulē Padomes pārstāvja pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 20. februāra vēstulē Padomes pārstāvja pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu (A8-0082/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu (A8-0082/2019),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

---

P8_TC1-COD(2019)0030

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko saistībā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības nosaka noteikumus par uzsākto mācību mobilitātes pasākumu turpināšanu programmā “Erasmus+”, kas izveidota ar Regulu (ES) Nr. 1288/2013

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2019/499.)

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/269 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/269

---

P8_TA(2019)0168

Aviācijas drošība saistībā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par dažiem aviācijas drošības aspektiem saistībā ar Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības (COM(2018)0894 – C8-0514/2018 – 2018/0434(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2021/C 23/56)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0894), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0894),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 100. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0514/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 100. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0514/2018),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2019. gada 20. februāra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2019. gada 20. februāra atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2019. gada 22. februāra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2019. gada 22. februāra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A8-0061/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A8-0061/2019),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

---

P8_TC1-COD(2018)0434

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par dažiem aviācijas drošības aspektiem saistībā ar Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2019/494.)

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/270 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/270

---

P8_TA(2019)0169

ES un Afganistānas sadarbības nolīgums par partnerību un attīstību ***

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Sadarbības nolīgumu par partnerību un attīstību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Afganistānas Islāma Republiku, no otras puses (15093/2016 – C8-0107/2018 – 2015/0302(NLE))

(Piekrišana)

(2021/C 23/57)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (15093/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (15093/2016),

| — | ņemot vērā projektu Sadarbības nolīgumam par partnerību un attīstību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Afganistānas Islāma Republiku, no otras puses (05385/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Sadarbības nolīgumam par partnerību un attīstību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Afganistānas Islāma Republiku, no otras puses (05385/2015),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. pantu, 209. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) punktu un 218. panta 8. punkta otro daļu (C8-0107/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. pantu, 209. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) punktu un 218. panta 8. punkta otro daļu (C8-0107/2018),

| — | ņemot vērā 2019. gada 13. marta nenormatīvo rezolūciju (1) par projektu lēmumam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 13. marta nenormatīvo rezolūciju (1) par projektu lēmumam,

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu un Attīstības komitejas atzinumu (A8-0026/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu un Attīstības komitejas atzinumu (A8-0026/2019),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Afganistānas Islāma Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0170.

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/271 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/271

---

P8_TA(2019)0170

ES un Afganistānas sadarbības nolīgums par partnerību un attīstību (rezolūcija)

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta nenormatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Sadarbības nolīgumu par partnerību un attīstību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Afganistānas Islāma Republiku, no otras puses (15093/2016 – C8-0107/2018 – 2015/0302M(NLE))

(2021/C 23/58)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (15093/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (15093/2016),

| — | ņemot vērā Sadarbības nolīgumu par partnerību un attīstību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Afganistānas Islāma Republiku, no otras puses (1), ko 2017. gada 18. februāri parakstīja Komisijas priekšsēdētāja vietniece/Savienības augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) Federica Mogherini, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sadarbības nolīgumu par partnerību un attīstību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Afganistānas Islāma Republiku, no otras puses (1), ko 2017. gada 18. februāri parakstīja Komisijas priekšsēdētāja vietniece/Savienības augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) Federica Mogherini,

| — | ņemot vērā Parlamenta piekrišanas pieprasījumu, ko Padome 2018. gada 6. februārī iesniedza saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 37. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 207., 209. pantu, 218. panta 6. punkta a) apakšpunkta otro daļu un 218. panta 8. punkta otro daļu (C8-0107/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta piekrišanas pieprasījumu, ko Padome 2018. gada 6. februārī iesniedza saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 37. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 207., 209. pantu, 218. panta 6. punkta a) apakšpunkta otro daļu un 218. panta 8. punkta otro daļu (C8-0107/2018),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2019. gada 13. marta normatīvo rezolūciju par priekšlikumu Padomes lēmumam (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2019. gada 13. marta normatīvo rezolūciju par priekšlikumu Padomes lēmumam (2),

| — | ņemot vērā Sadarbības nolīguma par partnerību un attīstību (CAPD) daļu pagaidu piemērošanu saskaņā ar ES ekskluzīvo kompetenci, sākot no 2017. gada 1. decembra, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sadarbības nolīguma par partnerību un attīstību (CAPD) daļu pagaidu piemērošanu saskaņā ar ES ekskluzīvo kompetenci, sākot no 2017. gada 1. decembra,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2013. gada 13. jūnija rezolūciju par partnerības un sadarbības nolīgumu ar Afganistānu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2013. gada 13. jūnija rezolūciju par partnerības un sadarbības nolīgumu ar Afganistānu (3),

| — | ņemot vērā iepriekšējās ar Afganistānu saistītās rezolūcijas, jo īpaši 2010. gada 16. decembra rezolūciju par jaunu stratēģiju attiecībā uz Afganistānu (4), 2011. gada 15. decembra rezolūciju par Afganistānai sniegtās ES finansiālās palīdzības budžeta kontroli (5), 2014. gada 12. marta rezolūciju par Pakistānas reģionālo lomu un politiskajām attiecībām ar ES (6), 2015. gada 8. oktobra rezolūciju par nāvessodu (7), 2015. gada 26. novembra rezolūciju par Afganistānu, jo īpaši par slepkavībām Zabulas provincē (8), 2016. gada 28. aprīļa rezolūciju par uzbrukumiem slimnīcām un skolām kā starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumiem (9), 2017. gada 5. aprīļa rezolūciju par bēgļu un migrantu pārvietošanās jautājumu risināšanu — ES ārējo darbību loma (10), 2017. gada 13. septembra rezolūciju par ES politiskajām attiecībām ar Indiju (11), 2017. gada 14. decembra rezolūciju par stāvokli Afganistānā (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās ar Afganistānu saistītās rezolūcijas, jo īpaši 2010. gada 16. decembra rezolūciju par jaunu stratēģiju attiecībā uz Afganistānu (4), 2011. gada 15. decembra rezolūciju par Afganistānai sniegtās ES finansiālās palīdzības budžeta kontroli (5), 2014. gada 12. marta rezolūciju par Pakistānas reģionālo lomu un politiskajām attiecībām ar ES (6), 2015. gada 8. oktobra rezolūciju par nāvessodu (7), 2015. gada 26. novembra rezolūciju par Afganistānu, jo īpaši par slepkavībām Zabulas provincē (8), 2016. gada 28. aprīļa rezolūciju par uzbrukumiem slimnīcām un skolām kā starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumiem (9), 2017. gada 5. aprīļa rezolūciju par bēgļu un migrantu pārvietošanās jautājumu risināšanu — ES ārējo darbību loma (10), 2017. gada 13. septembra rezolūciju par ES politiskajām attiecībām ar Indiju (11), 2017. gada 14. decembra rezolūciju par stāvokli Afganistānā (12),

| — | ņemot vērā Padomes 2018. gada 19. novembra un 2017. gada 16. oktobra secinājumus par Afganistānu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2018. gada 19. novembra un 2017. gada 16. oktobra secinājumus par Afganistānu,

| — | ņemot vērā PV/AP un Komisijas 2017. gada 24. jūlija kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par elementiem ES stratēģijai attiecībā uz Afganistānu (JOIN(2017)0031), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā PV/AP un Komisijas 2017. gada 24. jūlija kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par elementiem ES stratēģijai attiecībā uz Afganistānu (JOIN(2017)0031),

| — | ņemot vērā Savienības Attīstības sadarbības instrumenta 2014.–2020. gadam daudzgadu indikatīvo Afganistānai paredzēto programmu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Savienības Attīstības sadarbības instrumenta 2014.–2020. gadam daudzgadu indikatīvo Afganistānai paredzēto programmu,

| — | ņemot vērā ES ceļvedi attiecību veidošanai ar pilsonisko sabiedrību Afganistānā 2018.–2020. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES ceļvedi attiecību veidošanai ar pilsonisko sabiedrību Afganistānā 2018.–2020. gadā,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Policijas misijas Afganistānā (EUPOL Afghanistan) izbeigšanu 2016. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Policijas misijas Afganistānā (EUPOL Afghanistan) izbeigšanu 2016. gadā,

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2018. gada 10. septembra ziņojumu par stāvokli Afganistānā un tā ietekmi uz starptautisko mieru un drošību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2018. gada 10. septembra ziņojumu par stāvokli Afganistānā un tā ietekmi uz starptautisko mieru un drošību,

| — | ņemot vērā ES un Afganistānas turpmāko kopējo virzību migrācijas jautājumos, ko parakstīja 2016. gada 2. oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Afganistānas turpmāko kopējo virzību migrācijas jautājumos, ko parakstīja 2016. gada 2. oktobrī,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes Rezolūciju 2344 (2017) un Rezolūciju 2344(2017) un ANO palīdzības misijas Afganistānā (UNAMA) pilnvaras, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes Rezolūciju 2344 (2017) un Rezolūciju 2344(2017) un ANO palīdzības misijas Afganistānā (UNAMA) pilnvaras,

| — | ņemot vērā ANO īpašā referenta jautājumos par iekšzemē pārvietotu personu cilvēktiesībām 2017. gada 12. aprīļa ziņojumu par viņa misiju Afganistānā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO īpašā referenta jautājumos par iekšzemē pārvietotu personu cilvēktiesībām 2017. gada 12. aprīļa ziņojumu par viņa misiju Afganistānā,

| — | ņemot vērā SKT galvenā prokurora Fatou Bensouda2017. gada 3. novembra pieprasījumu sākt izmeklēt kara noziegumus un noziegumus pret cilvēci, kas Afganistānā varētu būt izdarīti pēc 2003. gada 1. maija, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā SKT galvenā prokurora Fatou Bensouda2017. gada 3. novembra pieprasījumu sākt izmeklēt kara noziegumus un noziegumus pret cilvēci, kas Afganistānā varētu būt izdarīti pēc 2003. gada 1. maija,

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par bērna tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par bērna tiesībām,

| — | ņemot vērā Ministru konferenci par Afganistānu, kas 2018. gada 27.–28. novembrī notika Ženēvā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ministru konferenci par Afganistānu, kas 2018. gada 27.–28. novembrī notika Ženēvā,

| — | ņemot vērā Briseles 2016. gada 5. oktobra Starptautiskās konferences par Afganistānu, kuru kopīgi vadīja Eiropas Savienība, rezultātus, kā arī savstarpējās saistības, kas pieņemtas starptautiskajās konferencēs par Afganistānu, kas notika 2011. gada 5. decembrī Bonnā, 2012. gada 8. jūlijā Tokijā un 2014. gada 4. decembrī Londonā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Briseles 2016. gada 5. oktobra Starptautiskās konferences par Afganistānu, kuru kopīgi vadīja Eiropas Savienība, rezultātus, kā arī savstarpējās saistības, kas pieņemtas starptautiskajās konferencēs par Afganistānu, kas notika 2011. gada 5. decembrī Bonnā, 2012. gada 8. jūlijā Tokijā un 2014. gada 4. decembrī Londonā,

| — | ņemot vērā 2018. gada 26.–27. marta Taškentas konferenci par Afganistānu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 26.–27. marta Taškentas konferenci par Afganistānu,

| — | ņemot vērā 2011. gada 2. novembrī Stambulā uzsākto procesu “Āzijas sirds”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 2. novembrī Stambulā uzsākto procesu “Āzijas sirds”,

| — | ņemot vērā 2002. gada 22. decembra Kabulas deklarāciju par labām kaimiņattiecībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2002. gada 22. decembra Kabulas deklarāciju par labām kaimiņattiecībām,

| — | ņemot vērā NATO vadīto un ANO pilnvaroto Starptautisko Drošības atbalsta spēku (ISAF) (2003–2014) un NATO augstākā līmeņa sanāksmes, kas notika Briselē 2017. gada 24.–25. maijā, secinājumus attiecībā uz apmācības, konsultatīvo un atbalsta misijas “Resolute Support” turpināšanu (no 2014. gada līdz šim laikam), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā NATO vadīto un ANO pilnvaroto Starptautisko Drošības atbalsta spēku (ISAF) (2003–2014) un NATO augstākā līmeņa sanāksmes, kas notika Briselē 2017. gada 24.–25. maijā, secinājumus attiecībā uz apmācības, konsultatīvo un atbalsta misijas “Resolute Support” turpināšanu (no 2014. gada līdz šim laikam),

| — | ņemot vērā Afganistānas humānās palīdzības reaģēšanas plānu 2018.–2021. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Afganistānas humānās palīdzības reaģēšanas plānu 2018.–2021. gadam,

| — | ņemot vērā pašattīstības principu, kas noteikts savstarpējās pārskatatbildības sistēmā, par kuru vienojās Briseles konferencē par Afganistānu 2016. gada 4.–5. oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pašattīstības principu, kas noteikts savstarpējās pārskatatbildības sistēmā, par kuru vienojās Briseles konferencē par Afganistānu 2016. gada 4.–5. oktobrī,

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu, Attīstības komitejas atzinumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas nostāju grozījumu veidā (A8-0058/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu, Attīstības komitejas atzinumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas nostāju grozījumu veidā (A8-0058/2019),

| A. | tā kā 2011. gada 10. novembrī Padome pieņēma lēmumu, ar ko Komisiju pilnvaro risināt sarunas par CAPD starp Eiropas Savienību un Afganistānas Islāma Republiku (13); tā kā CAPD jau provizoriski un daļēji piemēro kopš 2017. gada 1. decembra, vēl pirms Eiropas Parlaments bija devis savu piekrišanu; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2011. gada 10. novembrī Padome pieņēma lēmumu, ar ko Komisiju pilnvaro risināt sarunas par CAPD starp Eiropas Savienību un Afganistānas Islāma Republiku (13); tā kā CAPD jau provizoriski un daļēji piemēro kopš 2017. gada 1. decembra, vēl pirms Eiropas Parlaments bija devis savu piekrišanu;

| B. | tā kā 2016. gada 13. janvārī AP/PV un Komisija iepazīstināja Padomi ar kopīgo priekšlikumu Padomes lēmumiem par CAPD parakstīšanu un noslēgšanu, kas būtu vienošanās starp Eiropas Savienību un Afganistānu (“tikai ES”); |
| --- | --- |

B.

tā kā 2016. gada 13. janvārī AP/PV un Komisija iepazīstināja Padomi ar kopīgo priekšlikumu Padomes lēmumiem par CAPD parakstīšanu un noslēgšanu, kas būtu vienošanās starp Eiropas Savienību un Afganistānu (“tikai ES”);

| C. | tā kā, vienojoties par CAPD būtību, dalībvalstis norādīja, ka dotu priekšroku “jauktam” nolīgumam ar provizorisku piemērošanu, tāpēc aicināja Komisiju un AP/PV attiecīgi pārskatīt priekšlikumus, ņemot vērā jauktu un provizorisku piemērošanu; |
| --- | --- |

C.

tā kā, vienojoties par CAPD būtību, dalībvalstis norādīja, ka dotu priekšroku “jauktam” nolīgumam ar provizorisku piemērošanu, tāpēc aicināja Komisiju un AP/PV attiecīgi pārskatīt priekšlikumus, ņemot vērā jauktu un provizorisku piemērošanu;

| D. | tā kā CAPD tika parakstīts 2017. gada 18. februārī; |
| --- | --- |

D.

tā kā CAPD tika parakstīts 2017. gada 18. februārī;

| E. | tā kā CAPD veidos pamatu, uz kura nākamajos 10 gados balstīties ES un Afganistānas attiecības, un to varētu automātiski pagarināt uz vēl 5 gadu laikposmiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā CAPD veidos pamatu, uz kura nākamajos 10 gados balstīties ES un Afganistānas attiecības, un to varētu automātiski pagarināt uz vēl 5 gadu laikposmiem;

| F. | tā kā sarunu laikā Parlaments ir saņēmis daļēju, bet ne pilnīgu informāciju; tā kā Parlaments Eiropas Ārējās darbības dienestam (EĀDD) paredzētās Padomes sarunu norādes saņēma tikai 2018. gada 16. martā, nevis 2011. gada novembrī, kad Parlaments tika informēts par lēmumu sākt sarunas; |
| --- | --- |

F.

tā kā sarunu laikā Parlaments ir saņēmis daļēju, bet ne pilnīgu informāciju; tā kā Parlaments Eiropas Ārējās darbības dienestam (EĀDD) paredzētās Padomes sarunu norādes saņēma tikai 2018. gada 16. martā, nevis 2011. gada novembrī, kad Parlaments tika informēts par lēmumu sākt sarunas;

| G. | tā kā šā tiesiskā regulējuma pamatā ir pašreizējā ES stratēģija attiecībā uz Afganistānu, kā arī ES plašā ārējā finansējuma palīdzība; |
| --- | --- |

G.

tā kā šā tiesiskā regulējuma pamatā ir pašreizējā ES stratēģija attiecībā uz Afganistānu, kā arī ES plašā ārējā finansējuma palīdzība;

| H. | tā kā CAPD būs pirmās līgumattiecības starp ES un Afganistānu, apstiprinot ES apņemšanos attiecībā uz Afganistānas turpmāko attīstību “transformācijas desmitgades” (2014–2024) laikā, stiprinot vēsturiskās, politiskās un ekonomiskās saites starp abām pusēm; |
| --- | --- |

H.

tā kā CAPD būs pirmās līgumattiecības starp ES un Afganistānu, apstiprinot ES apņemšanos attiecībā uz Afganistānas turpmāko attīstību “transformācijas desmitgades” (2014–2024) laikā, stiprinot vēsturiskās, politiskās un ekonomiskās saites starp abām pusēm;

| I. | tā kā CAPD ir atspoguļoti tie principi un nosacījumi, uz kuriem balstīsies ES un Afganistānas turpmākā partnerība (I un II sadaļa), tostarp tajā iekļautas svarīgāko elementu klauzulas par cilvēktiesībām un masu iznīcināšanas ieroču (MII) neizplatīšanu; tā kā CAPD nodrošina iespēju sadarboties daudzās dažādās jomās, tostarp attīstības jomā (III sadaļa), tirdzniecības un investīciju jomā (IV sadaļa), tieslietu un tiesiskuma jomā (V sadaļa), tostarp cīņā pret organizēto noziedzību, noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un narkotiku apkarošanā, un nodrošina iespēju sadarboties migrācijas jomā, attiecībā uz iespējamu turpmāku atpakaļuzņemšanas nolīgumu un nozaru sadarbību (VI sadaļa); |
| --- | --- |

I.

tā kā CAPD ir atspoguļoti tie principi un nosacījumi, uz kuriem balstīsies ES un Afganistānas turpmākā partnerība (I un II sadaļa), tostarp tajā iekļautas svarīgāko elementu klauzulas par cilvēktiesībām un masu iznīcināšanas ieroču (MII) neizplatīšanu; tā kā CAPD nodrošina iespēju sadarboties daudzās dažādās jomās, tostarp attīstības jomā (III sadaļa), tirdzniecības un investīciju jomā (IV sadaļa), tieslietu un tiesiskuma jomā (V sadaļa), tostarp cīņā pret organizēto noziedzību, noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un narkotiku apkarošanā, un nodrošina iespēju sadarboties migrācijas jomā, attiecībā uz iespējamu turpmāku atpakaļuzņemšanas nolīgumu un nozaru sadarbību (VI sadaļa);

| J. | tā kā CAPD turklāt nodrošinās iespēju ES un Afganistānai kopīgi risināt pasaules līmeņa problēmas, piemēram, jautājumu par kodoldrošību, ieroču neizplatīšanu un klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

J.

tā kā CAPD turklāt nodrošinās iespēju ES un Afganistānai kopīgi risināt pasaules līmeņa problēmas, piemēram, jautājumu par kodoldrošību, ieroču neizplatīšanu un klimata pārmaiņām;

| K. | tā kā Afganistāna pašlaik ir izšķirošā situācijā, proti, ja netiks veikti turpmāki centieni, tad visi centieni, progress un līdz šim upurētais, lai panāktu Afganistānas attīstību, var tikt zaudēti; |
| --- | --- |

K.

tā kā Afganistāna pašlaik ir izšķirošā situācijā, proti, ja netiks veikti turpmāki centieni, tad visi centieni, progress un līdz šim upurētais, lai panāktu Afganistānas attīstību, var tikt zaudēti;

| L. | tā kā drošības situācijas pasliktināšanos vēl vairāk sekmēja jaunie ar Da'esh saistītās grupas, kas pazīstama kā Islāma valsts Horāsanas provinces (IS–KP) grupa, radītie teroristiskie draudi; tā kā kopš 2018. gada maija Afganistānas valdība kontrolē 56 % Afganistānas apgabalu, 56 % teritorijas, kurā dzīvo 65 % iedzīvotāju, savukārt par 32 % apgabalu notiek strīdi, bet 12 % kontrolē nemiernieki (14) (15); |
| --- | --- |

L.

tā kā drošības situācijas pasliktināšanos vēl vairāk sekmēja jaunie ar Da'esh saistītās grupas, kas pazīstama kā Islāma valsts Horāsanas provinces (IS–KP) grupa, radītie teroristiskie draudi; tā kā kopš 2018. gada maija Afganistānas valdība kontrolē 56 % Afganistānas apgabalu, 56 % teritorijas, kurā dzīvo 65 % iedzīvotāju, savukārt par 32 % apgabalu notiek strīdi, bet 12 % kontrolē nemiernieki (14) (15);

| M. | tā kā kopš 2002. gada Eiropas Savienība un tās dalībvalstis ir bijušas lielākās starptautiskās līdzekļu devējas Afganistānai un tās iedzīvotājiem, piešķirot vairāk nekā 3,66 miljardus EUR attīstībai un humānajai palīdzībai; tā kā saskaņā ar Afganistānas daudzgadu indikatīvo programmu laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam tiek piešķirts jauns attīstības fonds 1,4 miljardu EUR apmērā; tā kā pašreiz Afganistānas IKP ir 20 miljardi USD un tā kā kopš 2014. gada izaugsmes temps ir samazinājies; tā kā Afganistānas ekonomikā joprojām ir vairākas problēmas, piemēram, korupcija, zems ieņēmumu iekasēšanas līmenis, vāja infrastruktūra, kā arī lēna darbvietu radīšana; |
| --- | --- |

M.

tā kā kopš 2002. gada Eiropas Savienība un tās dalībvalstis ir bijušas lielākās starptautiskās līdzekļu devējas Afganistānai un tās iedzīvotājiem, piešķirot vairāk nekā 3,66 miljardus EUR attīstībai un humānajai palīdzībai; tā kā saskaņā ar Afganistānas daudzgadu indikatīvo programmu laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam tiek piešķirts jauns attīstības fonds 1,4 miljardu EUR apmērā; tā kā pašreiz Afganistānas IKP ir 20 miljardi USD un tā kā kopš 2014. gada izaugsmes temps ir samazinājies; tā kā Afganistānas ekonomikā joprojām ir vairākas problēmas, piemēram, korupcija, zems ieņēmumu iekasēšanas līmenis, vāja infrastruktūra, kā arī lēna darbvietu radīšana;

| N. | tā kā kopš 2001. gada daudzas ES dalībvalstis, NATO partnervalstis un sabiedrotās valstis ir sekmējušas Afganistānas stabilizāciju un attīstību ar militāriem un civiliem resursiem, ciešot smagus negadījumus un zaudējumus; tā kā stabila un neatkarīga Afganistāna, kas spēj pati sevi apgādāt un liegt drošu patvērumu teroristu grupējumiem, joprojām ir NATO, ES un tās dalībvalstu svarīgās drošības interesēs; tā kā ES dalībvalstīm joprojām ir vairāk nekā 3000 militārpersonu Afganistānā, kuras piedalās NATO operācijā “Resolute Support”; |
| --- | --- |

N.

tā kā kopš 2001. gada daudzas ES dalībvalstis, NATO partnervalstis un sabiedrotās valstis ir sekmējušas Afganistānas stabilizāciju un attīstību ar militāriem un civiliem resursiem, ciešot smagus negadījumus un zaudējumus; tā kā stabila un neatkarīga Afganistāna, kas spēj pati sevi apgādāt un liegt drošu patvērumu teroristu grupējumiem, joprojām ir NATO, ES un tās dalībvalstu svarīgās drošības interesēs; tā kā ES dalībvalstīm joprojām ir vairāk nekā 3000 militārpersonu Afganistānā, kuras piedalās NATO operācijā “Resolute Support”;

| O. | tā kā 2,5 miljoni reģistrēto bēgļu, kā arī 2–3 miljoni afgāņu bez personu apliecinošiem dokumentiem atrodas Irānā un Pakistānā; tā kā Afganistānā ir vairāk nekā 2 miljoni iekšzemē pārvietotu personu, no kurām vairāk nekā 300 000 tika pārvietotas 2018. gadā; tā kā daudzas no šīm personām cieš no pārtikas trūkuma, nepienācīgas pajumtes dēļ, nepietiekamas sanitārijas un veselības aprūpes iestāžu nepieejamības un aizsardzības trūkuma dēļ un tā kā daudzi ir bērni, kas tiek klasificēti kā tādi, kas ir īpaši neaizsargāti pret bērnu darbu, seksuālu vardarbību vai iespējamu vervēšanu noziedzīgām grupām; tā kā kopš 2018. gada sākuma vairāk nekā 450 000 afgāņu ir atgriezušies Afganistānā vai tikuši deportēti no Irānas; tā kā Pakistānas valdība ir paziņojusi, ka visiem 1,7 miljoniem valstī reģistrēto afgāņu bēgļu būs piespiedu kārtā jāatgriežas Afganistānā; |
| --- | --- |

O.

tā kā 2,5 miljoni reģistrēto bēgļu, kā arī 2–3 miljoni afgāņu bez personu apliecinošiem dokumentiem atrodas Irānā un Pakistānā; tā kā Afganistānā ir vairāk nekā 2 miljoni iekšzemē pārvietotu personu, no kurām vairāk nekā 300 000 tika pārvietotas 2018. gadā; tā kā daudzas no šīm personām cieš no pārtikas trūkuma, nepienācīgas pajumtes dēļ, nepietiekamas sanitārijas un veselības aprūpes iestāžu nepieejamības un aizsardzības trūkuma dēļ un tā kā daudzi ir bērni, kas tiek klasificēti kā tādi, kas ir īpaši neaizsargāti pret bērnu darbu, seksuālu vardarbību vai iespējamu vervēšanu noziedzīgām grupām; tā kā kopš 2018. gada sākuma vairāk nekā 450 000 afgāņu ir atgriezušies Afganistānā vai tikuši deportēti no Irānas; tā kā Pakistānas valdība ir paziņojusi, ka visiem 1,7 miljoniem valstī reģistrēto afgāņu bēgļu būs piespiedu kārtā jāatgriežas Afganistānā;

| P. | tā kā ANO ir norādījusi, ka korupcija Afganistānā kaitē valsts leģitimitātei, nopietni apdraudot labu pārvaldību un ilgtspējīgu attīstību, jo kavē “reālu tautsaimniecības attīstību”; |
| --- | --- |

P.

tā kā ANO ir norādījusi, ka korupcija Afganistānā kaitē valsts leģitimitātei, nopietni apdraudot labu pārvaldību un ilgtspējīgu attīstību, jo kavē “reālu tautsaimniecības attīstību”;

| Q. | tā kā Afganistāna ir valsts ar zemiem ienākumiem, kas atrodas pēckonflikta situācijā un kuru ieskauj cietzeme, un kas turklāt rada īpašas problēmas starptautiskajai kopienai un tās iestādēm; |
| --- | --- |

Q.

tā kā Afganistāna ir valsts ar zemiem ienākumiem, kas atrodas pēckonflikta situācijā un kuru ieskauj cietzeme, un kas turklāt rada īpašas problēmas starptautiskajai kopienai un tās iestādēm;

| R. | tā kā attiecībā uz Afganistānu globālais indekss par spēju pielāgoties klimata pārmaiņām liecina, ka Afganistāna ir viena no tām pasaules valstīm, kas ir neaizsargātākā pret klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

R.

tā kā attiecībā uz Afganistānu globālais indekss par spēju pielāgoties klimata pārmaiņām liecina, ka Afganistāna ir viena no tām pasaules valstīm, kas ir neaizsargātākā pret klimata pārmaiņām;

| S. | tā kā rodas jauni draudi un starptautiskas krīzes, tāpēc sabiedrība Afaganistānai vairs nepievērš uzmanību, nevelta atbalstu un neraizējas par situāciju šajā valstī; |
| --- | --- |

S.

tā kā rodas jauni draudi un starptautiskas krīzes, tāpēc sabiedrība Afaganistānai vairs nepievērš uzmanību, nevelta atbalstu un neraizējas par situāciju šajā valstī;

| T. | tā kā aptuveni 87 % afgāņu sieviešu cieš ar dzimumu saistītas vardarbības dēļ; tā kā 2017. gada ANO dzimumu nelīdztiesības indeksā Afganistāna ieņem 153. vietu no 160 valstīm; |
| --- | --- |

T.

tā kā aptuveni 87 % afgāņu sieviešu cieš ar dzimumu saistītas vardarbības dēļ; tā kā 2017. gada ANO dzimumu nelīdztiesības indeksā Afganistāna ieņem 153. vietu no 160 valstīm;

| U. | tā kā 2017. gadā opija ražošana Afganistānā sasniedza līdz šim nepieredzēti augstu līmeni ar 63 % lielu pieaugumu salīdzinājumā ar 2016. gadu; tā kā opiātu nelikumīga tirdzniecība vēl vairāk sekmē nestabilitāti un nemierus, kā arī palielina finansējumu teroristu grupējumiem Afganistānā; |
| --- | --- |

U.

tā kā 2017. gadā opija ražošana Afganistānā sasniedza līdz šim nepieredzēti augstu līmeni ar 63 % lielu pieaugumu salīdzinājumā ar 2016. gadu; tā kā opiātu nelikumīga tirdzniecība vēl vairāk sekmē nestabilitāti un nemierus, kā arī palielina finansējumu teroristu grupējumiem Afganistānā;

| V. | tā kā pirmo reizi Afganistānas 2018. gada budžets atbilst starptautiskajiem plānošanas un grāmatvedības standartiem; |
| --- | --- |

V.

tā kā pirmo reizi Afganistānas 2018. gada budžets atbilst starptautiskajiem plānošanas un grāmatvedības standartiem;

| W. | tā kā pēc deviņiem progresa gadiem ES policijas misija Afganistānā 2016. gadā tika slēgta, |
| --- | --- |

W.

tā kā pēc deviņiem progresa gadiem ES policijas misija Afganistānā 2016. gadā tika slēgta,

Politiski stratēģiskie aspekti

| 1. | joprojām ir apņēmies atbalstīt Afganistānas valdību tās centienos nodrošināt Afganistānas iedzīvotājiem drošu un stabilu nākotni, veicot būtiskas reformas, lai uzlabotu pārvaldību un tiesiskumu, lai apkarotu terorismu un ekstrēmismu noturīga miera un attīstības panākšanai, veidotu leģitīmas, demokrātiskas iestādes, sekmētu izturētspēju, ņemot vērā valsts un reģionālās drošības problēmas, nodrošinātu cilvēktiesību, tostarp sieviešu, kā arī etnisko un reliģisko minoritāšu tiesību ievērošanu, apkarotu korupciju, cīnītos pret narkotikām, uzlabotu fiskālo ilgtspēju un veicinātu iekļaujošu un ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi, kā arī sociālo un lauku apvidu attīstību, garantējot jauniešiem, kas veido divas trešdaļas no iedzīvotājiem, labāku nākotni; uzsver, ka ir jārod miermīlīgs Afganistānas konflikta noregulējums, un ka visi pūliņi būtu jāvelta šā neatliekamākā mērķa sasniegšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka Afganistānas ilgtermiņa attīstība būs atkarīga no pārskatatbildības, labas pārvaldības, ilgtspējīgas cilvēku drošības garantēšanas, tostarp nabadzības samazināšanas un darba iespēju radīšanas, piekļuves sociālās un veselības aprūpes pakalpojumiem, izglītības nodrošināšanas un pamatbrīvību un cilvēktiesību, tostarp sieviešu un minoritāšu tiesību, aizsardzības; uzsver nepieciešamību pārvaldīt situāciju tā, lai nodrošinātu iekļaujošu ekonomikas izaugsmi un labvēlīgus apstākļus ilgtspējīgiem ārvalstu ieguldījumiem, kas sniedz labumu Afganistānas iedzīvotājiem, pilnībā ievērojot sociālos, vides un darba standartus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pauž bažas par centrālās valdības nestabilitāti un kontroles trūkumu lielā valsts teritorijā, kas saasina konflikta ietekmi uz civiliedzīvotājiem; aicina ES un starptautisko sabiedrību veicināt starpniecību šādos gadījumos, piemēram, neatrisinātos pēcvēlēšanu jautājumos; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina ES palīdzēt īstenot centienus, kas ir vērsti pret novērojamo ilgtermiņa starpetnisko spriedzi, kura veicina centrālās varas sašķeltību, un aicina atbalstīt Afganistānas sabiedrības bagātīgo multietnisko struktūru; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver savu ilgtermiņa atbalstu uzticamām, brīvām, godīgām un pārredzamām vēlēšanām saskaņā ar starptautiskajiem standartiem un pauž atbalstu ES vēlēšanu novērošanai valstī, tostarp 2019. gada valsts prezidenta vēlēšanu novērošanai; uzsver, ka pastāvīgo politisko cīņu dēļ minēto vēlēšanu rezultātam būs ārkārtīgi liela ietekme uz Afganistānas valdības turpmāko stabilitāti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver valsts plašo potenciālu ekonomikā, ko nodrošina tās ģeogrāfiskais novietojums, kā arī cilvēkresursi un dabas resursi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver būtisko finansiālo un politisko atbalstu, ko ES sniedz Afganistānas sociālajai un ekonomiskajai attīstībai, humānajai palīdzībai un reģionālajai savienojamībai; mudina turpināt centienus virzīties uz kopīgu plānošanu starp ES un tās dalībvalstīm; |
| --- | --- |

7.

| 8. | šajā sakarībā uzsver nepieciešamību pēc lielākas ES un ASV politikas saskaņošanas un dialoga par Afganistānu un reģionālajiem jautājumiem; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atzinīgi vērtē kopīgo paziņojumu, ko pieņēma ANO organizētajā Ministru konferencē par Afganistānu, kas 2018. gada 27.–28. novembrī notika Ženēvā, ņemot vērā saistības, ko izvirzīja 2016. gada konferencē par Afganistānu, kas notika Briselē; |
| --- | --- |

9.

Reģionālo dalībnieku loma un atbildība

| 10. | atgādina, ka Afganistāna ir valsts, kurai ir tikai sauszemes robežas un kura veido pāreju no Āzijas uz Tuvajiem Austrumiem, un atzīst, ka atbalsts un pozitīva sadarbība ar kaimiņvalstīm un reģionālajām lielvarām, jo īpaši Ķīnu, Irānu, Indiju, Krieviju un Pakistānu, ir būtisks priekšnoteikums Afganistānas stabilizācijai un attīstībai; pauž nožēlu, ka stabila un veiksmīga Afganistāna ne vienmēr ir šādu reģionālo dalībnieku mērķis, un uzsver šo valstu būtisko lomu stabilizācijas un miera procesā; aicina kaimiņvalstis turpmāk atturēties no Afganistānas eksporta bloķēšanas, kā tas ir noticis iepriekš; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver, ka aktīvo teroristu tīklu mobilitāte un noturīgā darbība Afganistānā, kā arī Pakistānā veicina situācijas nestabilitāti visā reģionā; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka Afganistāna bieži ir pakļauta reģionālo lielvaru naidīgiem mērķiem; mudina tās pilnībā atbalstīt miera centienus Afganistānā; atbalsta reģionālos sadarbības forumus, tomēr pauž bažas par dažu Afganistānas kaimiņvalstu vienlaicīgu pastarpinātu iesaisti konfliktā, graujot miera centienus; aicina šīs kaimiņvalstis atturēties no starpnieku iesaistīšanas to sāncensībā Afganistānā un mudina abas kaimiņvalstis un reģionālās lielvaras pilnībā sadarboties, lai Afganistānā panāktu ilgstošu un noturīgu mieru; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mudina ES pastiprināt centienus, lai uzturētu dialogu un sadarbotos ar reģionālajiem partneriem nolūkā cīnīties pret narkotiku tirdzniecību, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, teroristu finansēšanu un cilvēku kontrabandu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver Afganistānas infrastruktūras un reģionālās attīstības nozīmību, kas ir būtisks elements, lai uzlabotu tirdzniecību un savienojamību starp Vidusāzijas un Dienvidāzijas valstīm, un stabilizējošs faktors šajā reģionā; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aicina ES savās stratēģijās attiecībā uz Vidusāziju un Dienvidāziju iekļaut arī apsvērumus par ES un Afganistānas sadarbību; |
| --- | --- |

15.

Drošība un miera veidošana

| 16. | joprojām pauž dziļas bažas par drošības situācijas turpmāku pasliktināšanos Afganistānā un par pastāvīgajiem talibānu kaujinieku un dažādu teroristu grupējumu, piemēram, IS–KP, teritoriālajiem ieguvumiem, ko, šķiet, spēcīgi pastiprina ārvalstu kaujinieku klātbūtne; stingri nosoda pret Afganistānas civiliedzīvotājiem, drošības spēkiem, iestādēm un pilsonisko sabiedrību vērstus uzbrukumus; atkārtoti pauž pilnīgu apņemšanos cīnīties pret visa veida terorismu un pauž cieņu visiem koalīcijas un Afganistānas spēkiem un civiliedzīvotājiem, kuri ir samaksājuši visdārgāko cenu par demokrātisku, iekļaujošu, pārtikušu, drošu un stabilu Afganistānu; norāda, ka 2018. gadā vairāk nekā puse pret valdību vērsto uzbrukumu tika saistīti ar IS–KP grupu, kuras mērķis ir graut un iedragāt izlīguma un miera procesu; ar bažām norāda, ka pašreizējās džihādistu organizācijas — IS–KP, Al Qaeda un dažādie to izveidotie grupējumi — ir spējušas pielāgoties un iesakņoties, būtiski apdraudot Afganistānas, reģiona un Eiropas drošību; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, ka ES turpina atbalstīt Afganistānas vadītu un kontrolētu iekļaujošu miera un samierināšanās procesu, tostarp īstenot miera līgumu, par kuru ir panākta vienošanās ar Hezb-e-Islami; ir gatavs konkrēti palīdzēt, izmantojot visus pienācīgos ES instrumentus, tiklīdz tiks īstenots jēgpilns miera process; aicina talibānus nosodīt vardarbību, pievienoties miera procesam un akceptēt Afganistānas konstitūciju; uzsver, ka atbalsta visaptverošu miera piedāvājumu talibāniem, ko valdība ir atkārtoti izteikusi; aicina minētajās sarunās pilnībā iesaistīt pilsonisko sabiedrību; atzīst, ka ir nepieciešams risināt jautājumu par ilgtermiņa apvienoto starptautisko drošības spēku klātbūtni, lai palīdzētu Afganistānas drošības spēkiem stabilizēt valsti un novērst to, ka tā atkal kļūst par drošu patvērumu teroristu grupējumiem, kā arī reģionālās nestabilitātes avotu; aicina visas konfliktā iesaistītās puses ievērot starptautiskās humanitārās tiesības; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atzinīgi vērtē pirmo pamieru kopš 2001. gada, Eid al-Fitr, kas liecina par afgāņu vispārējo vēlmi pēc miera; aicina talibānus ievērot Afganistānas prezidenta aicinājumus ievērot jaunu pamieru; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzsver, ka daudzās neatrisinātas problēmas, ar kurām Afganistāna pašreiz saskaras, radās četrdesmit kara un konflikta gadu dēļ, kas sākās līdz ar Padomju Savienības invāziju Afganistānā 1979. gadā; šajā saistībā atzīst jauniešu un afgāņu diasporas nozīmi valsts drošākas un labākas nākotnes izveidē; aicina ES atbalstīt pārejas tiesiskumu vardarbības upuriem; |
| --- | --- |

19.

| 20. | norāda, ka pēc tam, kad 2016. gada decembrī tika pabeigta Eiropas Savienības Policijas misija Afganistānā, ar ko nodrošināja specializēto apmācību un konsultācijas Afganistānas Valsts policijai un Iekšlietu ministrijai, Savienība ir turpinājusi savu sadarbību ar Afganistānas policiju tiek turpinātas, izmantojot ES ārējos instrumentus, piemēram, Stabilitātes un miera veicināšanas instrumentu (IcSP), no kura finansē arī izlīguma pasākumus; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ņem vērā, ka ISAF misija sekmīgi no nulles izveidoja Afganistānas Nacionālos drošības spēkus ar 352 000 karavīru un policistu, kuri darbojas kājniekos, militārajā policijā, izlūkošanas dienestā, maršrutēšanas atļauju vienībās, cīņas atbalsta vienībās, medicīniskās palīdzības vienībās, aviācijas un loģistikas vienībās, tādējādi apkarojot nemiernieku ietekmi valstī; |
| --- | --- |

21.

| 22. | norāda, ka ISAF izveidoja drošu vidi pārvaldības un ekonomikas attīstības uzlabošanai un kā tādēļ šī valsts panāca procentuāli vislielāko ieguvumu attiecībā uz pamata veselības aprūpes un citas attīstības rādītājiem; norāda, ka ISAF panākumi bija pamatā arī dinamisku plašsaziņas līdzekļu izveidošanai un ka miljoniem afgāņu īsteno savas balsstiesības; |
| --- | --- |

22.

| 23. | joprojām mudina atbalstīt NATO misiju “Resolute Support”, lai turpinātu Afganistānas armijas apmācīšanu un uzraudzību; mudina dalībvalstis Afganistānas valsts valdībai un vietējām pārvaldēm piedāvāt apmācību krīžu civilajā pārvarēšanā; |
| --- | --- |

23.

| 24. | mudina NATO un ES sadarboties, lai vāktu izlūkdatus par nemiernieku grupējumiem, kas apdraud Afganistānu, un kopīgi koordinēt politikas ieteikumus Afganistānas drošības spēkiem; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pauž dziļu nožēlu, ka talibānu un citu nemiernieku grupējumi izmanto ES un starptautiskās sabiedrības klātbūtni Afganistānā un to panākto attīstību propagandas nolūkos, lai izplatītu mītu, it kā ārvalstu okupanti apdraudētu afgāņu valsti un dzīvesveidu; mudina ES un Afganistānas valdību cīnīties pret šādu propagandu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzsver to, ka terorisma finansēšanas avotu apkarošanai ir svarīga nozīme, lai radītu tādu vidi, kas sekmē drošību Afganistānā; mudina visus attiecīgos partnerus pastiprināt centienus iznīcināt visus teroristu finansēšanas tīklus, tostarp šajā nolūkā izbeigt hawala tīklu un starptautisko ziedojumu nepareizu izmantošanu, lai apkarotu radikalizāciju, ekstrēmismu un vervēšanas instrumentus, uz kuriem afgāņu teroristu organizācijas turpina paļauties; |
| --- | --- |

26.

| 27. | mudina Afganistānas valdību veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka viena no tās galvenajām prioritātēm ir ekstrēmistu ideoloģijas izplatīšanās novēršana un apkarošana; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atbalsta Afganistānas miera un reintegrācijas programmu, ar ko sabiedrībā tiek reintegrēti talibāni, kuri paši padevās un atteicās no vardarbības; izsaka atzinību Apvienotajai Karalistei, ka tā jau ir investējusi vairāk nekā 9 miljonus GBP; |
| --- | --- |

28.

| 29. | aicina Afganistānas valdību pilnībā īstenot ANO Drošības padomes rezolūciju par sievietēm, mieru un drošību, kā arī nodrošināt sieviešu līdzdalību, aizsardzību un tiesības visā konflikta ciklā, sākot no konflikta novēršanas līdz atjaunošanai pēc konflikta; |
| --- | --- |

29.

| 30. | mudina Afganistānas valdību izstrādāt efektīvus ķīmiskus, bioloģiskus, radioloģiskus un kodola (CBRN) pretpasākumus; mudina ES sniegt operatīvu, tehnisku un finansiālu atbalstu CBRN spēju veidošanai; |
| --- | --- |

30.

| 31. | mudina Afganistānas valdību uzlabot iekšzemes kontroles sistēmas cīņai pret kājnieku ieroču un vieglo ieroču (VIKI) plašo apriti atbilstoši spēkā esošajiem starptautiskajiem standartiem; |
| --- | --- |

31.

Valsts veidošana

| 32. | uzsver nepieciešamību Afganistānas valdībai un starptautiskajai sabiedrībai pastiprināt centienus izskaust korupciju valstī, kā arī stiprināt atsaucīgas un iekļaujošas iestādes un uzlabot vietējo pārvaldību, kas ir būtisks priekšnoteikums, lai veidotu stabilu un leģitīmu valsti, kas spēj novērst konfliktus un nemierus; aicina Afganistānas valdību uzlabot nacionālās spējas atgūt nozagtos līdzekļus, īstenojot tādas programmas kā nozagto līdzekļu atguves iniciatīva, ko vada Pasaules Bankas grupa un ANO Narkotiku un noziedzības novēršanas birojs (UNODC); |
| --- | --- |

32.

| 33. | aicina Afganistānas valdību palielināt politisko iekļautību, stiprināt pārskatatbildību un aktīvi cīnīties pret korupciju; |
| --- | --- |

33.

| 34. | uzsver, ka ir jānovērš plaisa starp Afganistānas valsts un vietējo pārvaldi; atzīst, ka šo problēmu varētu mazināt, ja Afganistānas valdība izpildītu noteikumus, ar ko paredz reģionālo gubernatoru atrašanos teritorijās, kuras viņi pārstāv; |
| --- | --- |

34.

| 35. | aicina ES nodrošināt, ka ES līdzekļi tiek ieguldīti projektos, kas palīdz Afganistānas iedzīvotājiem, un ka pašvaldībām tiek sniegts pietiekams atbalsts to pamatpakalpojumu nodrošināšanā un vietējās pārvaldības veidošanā, lai garantētu iedzīvotāju dzīves pamatstandartus, koordināciju starp centrālajām iestādēm un vietējām pašvaldībām to prioritāšu noteikšanai, kurām nepieciešami ieguldījumi, uzlabotu atbalstu pilsoniskajai sabiedrībai, jo īpaši cilvēktiesību aizstāvjiem, un lai jo īpaši piešķirtu prioritāti projektiem, kas atbalsta aktīvistus, kuri veicina pārskatatbildību, cilvēktiesības un demokrātijas principus, un veicina vietēja mēroga dialogu un konfliktu risināšanas mehānismus; |
| --- | --- |

35.

| 36. | aicina ES turpināt pakāpeniskas EUPOL misijas slēgšanas plānu, kas ietver darbības ilgtspējīgas pārejas nodrošināšanu no EUPOL uz vietējiem un starptautiskajiem partneriem; mudina visas puses turpināt centienus, lai izveidotu Afganistānas Valsts policiju par profesionālu spēku drošībai un drošumam, stiprinātu visas tiesībaizsardzības iestādes, īpašu uzmanību pievēršot tiesu sistēmas un policijas neatkarībai, stāvokļa uzlabošanai Afganistānas cietumos un ieslodzīto personu tiesību ievērošanai; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pauž nožēlu, ka Afganistānā īstenotās narkotiku apkarošanas kampaņas ir bijušas nesekmīgas un nav veikti pietiekami pasākumi, lai vērstos pret talibānu narkotiku laboratorijām un starptautiskiem organizētās noziedzības tīkliem, uz ko balstās narkotiku nelikumīga tirdzniecība, un kas nodrošina finansējumu talibāniem un teroristu darbībām; atbalsta un piekrīt Afganistānas valdības jaunajai narkotiku apkarošanas stratēģijai, ko atbalsta UNODC; pauž bažas par opija ražošanas pieaugumu Afganistānā (16) un aicina Afganistānas valdību īstenot mērķtiecīgu politiku, lai mainītu šo tendenci; norāda, ka ir ārkārtīgi svarīgi radīt taustāmus un ilgtspējīgus alternatīvus risinājumus attiecībā uz magoņu audzēšanu un padarīt šos risinājumus pieejamus audzētājiem; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzsver, ka talibānu ienākumu galvenie avoti ir nelikumīga derīgo izrakteņu ieguve un opija ražošana; norāda, ka atbilstoši pašreizējām aplēsēm talibānu ieņēmumi no darbībām, kas saistītas ar derīgo izrakteņu nelikumīgu ieguvi, ir 200–300 miljoni EUR gadā; |
| --- | --- |

38.

| 39. | aicina papildus ieviest pienācīgas pārbaužu un pretdarbības sistēmas un palielināt pārredzamību, lai nodrošinātu valsts pārvaldes efektivitāti, tostarp finanšu pārvaldību, kā arī saskaņā ar Parīzes deklarāciju par palīdzības efektivitāti novērstu jebkādu ārvalstu vai attīstības palīdzības ļaunprātīgu izmantošanu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | atzinīgi vērtē to, ka 2016. gadā ES ar Afganistānu parakstīja valsts veidošanas līgumu (SBC), paredzot 200 miljonus EUR divu gadu periodā budžeta atbalstam, lai stiprinātu valdības institūcijas un palielinātu resursus attīstības prioritātēm, piemēram, ekonomikas izaugsmes radīšanai, nabadzības samazināšanai un cīņai pret korupciju; uzsver, ka resursi jāizmanto efektīvi; |
| --- | --- |

40.

| 41. | norāda, ka ES un Afganistānas Valsts veidošanas līgums balstīts uz tā progresa pozitīvu novērtējumu, ko Afganistāna ir panākusi galvenajās reformu jomās; atzīst, ka ir svarīgi izklāstīt valsts veidošanas līgumā izvirzītos mērķus un finansēšanas nosacījumus; turklāt uzsver, ka ir svarīgi veikt pārraudzību un sistemātisku uzraudzību, lai novērstu ļaunprātīgu izmantošanu; uzsver, ka Afganistānas valdībai ir svarīgi koncentrēties uz attīstību un stabilitāti; aicina Komisiju regulāri informēt Parlamentu par ES un Afganistānas SBC īstenošanu un uzsver, ka tās konstatējumi šajā sakarībā būtu jāizmanto, lai sagatavotu budžeta atbalsta pasākuma turpināšanu laikposmam no 2018. līdz 2021. gadam. |
| --- | --- |

41.

Pilsoniskā sabiedrība un cilvēktiesības

| 42. | atzinīgi vērtē to, ka ES un Afganistānas CAPD ir uzsvērts dialogs cilvēktiesību jomā, jo īpaši attiecībā uz sieviešu, bērnu un etnisko un reliģisko minoritāšu tiesībām, lai nodrošinātu piekļuvi resursiem un atbalstītu viņu pamattiesību pilnīgu īstenošanu, tostarp, nodarbinot vairāk sieviešu Afganistānas valdības struktūrās, kā arī drošības un tiesu sistēmās; aicina Afganistānu strādāt pie tā, lai izskaustu jebkāda veida vardarbību un diskrimināciju pret sievietēm un meitenēm; uzsver nepieciešamību pielikt lielākas pūles CAPD I un II sadaļā izklāstīto noteikumu īstenošanai; |
| --- | --- |

42.

| 43. | uzstāj, ka ES jāsaglabā stingra nostāja attiecībā uz cilvēktiesību īstenošanu, un uzsver, ka demokrātisko principu, cilvēktiesību, jo īpaši sieviešu tiesību un minoritāšu tiesību, un tiesiskuma ievērošana ir būtiski nolīguma elementi; uzstāj, ka ES jāveic īpaši pasākumi, ja Afganistānas valdība pārkāpj nolīguma būtiskus elementus; |
| --- | --- |

43.

| 44. | atgādina, ka ES īpaši koncentrējas uz to, lai uzlabotu sieviešu, bērnu, invalīdu, kā arī nabadzībā dzīvojošo personu stāvokli, un ka šīm grupām ir īpaša vajadzība pēc palīdzības, tostarp veselības aprūpes un izglītības jomā; |
| --- | --- |

44.

| 45. | atzinīgi vērtē ļoti ievērojamo vietu, kas nolīgumā piešķirta dzimumu līdztiesībai un ar to saistītajām politikas jomām, un to, ka liela nozīme piešķirta pilsoniskās sabiedrības attīstībai; aicina ES vēl vairāk veicināt sieviešu un vīriešu līdztiesību un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm, izmantojot tās centienus attīstības jomā un ņemot vērā to, ka sabiedrības attieksmes maiņa pret sieviešu sociālekonomisko lomu prasa veikt atbilstošus pasākumus izpratnes veicināšanas, izglītības un tiesiskā regulējuma reformēšanas jomā; |
| --- | --- |

45.

| 46. | uzsver nepieciešamību aizsargāt etniskās un reliģiskās minoritātes, kuras tiek apdraudētas vai pret kurām vērš uzbrukumus; norāda, ka pret šiītu Hazara etnisko grupu vēršas biežāk nekā pret citām grupām, tāpēc tai būtu jāpievērš īpaša uzmanība; |
| --- | --- |

46.

| 47. | aicina stiprināt un atbalstīt ar cilvēktiesībām saistītās valsts un reģionālās iestādes Afganistānā, pilsoniskās sabiedrības organizācijas un akadēmiskās aprindas; mudina starptautiskos partnerus rosināt uz ciešāku sadarbību un iesaistīšanos ar minētajiem Afganistānas partneriem; |
| --- | --- |

47.

| 48. | atbalsta SKT centienus nodrošināt atbildības uzņemšanos par kara noziegumiem un noziegumiem pret cilvēci, kas varētu būt izdarīti kopš 2003. gada maija; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pauž bažas par to, ka notiek aizvien vairāk vardarbīgāku un tīšāku uzbrukumu veselības aprūpes iestādēm un veselības aprūpes darbiniekiem, kā arī vēršanās pret civilo infrastruktūru; mudina visas puses ievērot to saistības saskaņā ar starptautiskajām cilvēktiesībām un starptautiskajām humanitārajām tiesībām, lai novērstu uzbrukumus civiliedzīvotājiem un civilajai infrastruktūrai; |
| --- | --- |

49.

| 50. | aicina Afganistānas valdību ieviest tūlītēju moratoriju nāves soda izpildei, kas būtu virzība uz tā atcelšanu; |
| --- | --- |

50.

Attīstība un tirdzniecība

| 51. | atzīst, ka ES atbalsta Afganistānai galamērķis ir palīdzēt valsts valdībai un ekonomikai izskaust nabadzību un attīstīties, panākot neatkarības un izaugsmes stāvokli ar iekšējo attīstību un reģionālo sadarbību, izmantojot ārējo tirdzniecību un noturīgus publiskos ieguldījumus, lai mazinātu pārmērīgu paļaušanos uz ārvalstu atbalstu, veicinot Afganistānas sociālo, ekonomisko un vides attīstību; |
| --- | --- |

51.

| 52. | norāda, ka Afganistāna ir viena no lielākajām attīstības palīdzības saņēmējām pasaulē, un ES iestādes 2002.–2016. gadā piešķīra šai valstij atbalstu 3,6 miljardu EUR apmērā; pauž nožēlu par to, ka nabadzībā dzīvojošo afgāņu īpatsvars ir palielinājies no 38 % (2012) līdz 55 % (2017), un uzsver, ka kopš 2014. gada valstī ir vērojama lēna izaugsme, pakāpeniski samazinot starptautisko drošības spēku klātbūtni, līdzās tam, ka samazinās starptautiskās dotācijas un pasliktinās drošības situācija; |
| --- | --- |

52.

| 53. | uzsver, ka ir jārisina ar augsto bezdarba līmeni saistītā problēma un jācīnās pret nabadzību, lai sasniegtu mieru un stabilitāti valstī; |
| --- | --- |

53.

| 54. | uzsver, ka ir jārada vairāk iespēju nodarbinātībai, kas nav darbs lauksaimniecībā vai valdības labā, lai novērstu to, ka jaunus vīriešus vervē talibānu un citu nemiernieku tīkli; |
| --- | --- |

54.

| 55. | atzinīgi vērtē 2016. gada Afganistānas Valsts miera un attīstības satvaru (ANPDF) un programmu “Pašattīstība, izmantojot savstarpējās atbildības satvaru” (SMAF), ko pieņēmusi Afganistānas valdība; aicina ES un tās dalībvalstis turpināt atbalstīt, izmantojot CAPD, Afganistānas īstenotās attīstības prioritātes saskaņā ar attīstības efektivitātes principiem; |
| --- | --- |

55.

| 56. | aicina PV/AP un Komisiju regulāri novērtēt visus ES pasākumus Afganistānā, izmantojot precīzus kvantitatīvus un kvalitatīvus rādītājus, īpaši attiecībā uz palīdzību attīstības jomā, labu pārvaldību, tostarp tieslietu nozari, cilvēktiesību ievērošanu un drošību; šajā kontekstā aicina arī novērtēt ES pasākumu salīdzinošo ietekmi uz vispārējo situāciju valstī, kā arī koordinācijas un sadarbības līmeni ES dalībnieku un citu starptautisko misiju un pasākumu starpā, publicēt konstatējumus un ieteikumus un ziņot par tiem Parlamentam; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pauž nožēlu, ka par spīti ārvalstu nozīmīgajam atbalstam ir gūta ierobežota ietekme; aicina Eiropas Revīzijas palātu sagatavot īpašu ziņojumu par ES palīdzības Afganistānai efektivitāti pēdējos desmit gados; |
| --- | --- |

57.

| 58. | mudina ES un citas Afganistānas attīstībā iesaistītās starptautiskās aģentūras sadarboties ar Afganistānas plašsaziņas līdzekļiem, lai nodrošinātu, ka afgāņu tautai tiek stratēģiski ziņots par attīstības pasākumiem, to avotiem, mērķiem un ietekmi; |
| --- | --- |

58.

| 59. | atgādina, ka pašreiz Afganistānā trūkst civilo ekspertu; mudina ES un tās dalībvalstis nodarbināt un pienācīgi apmācīt civilos ekspertus galvenajās jomās, kas ir svarīgas ekonomikas attīstībai un narkotiku apkarošanai, lai palīdzētu Afganistānas ierēdņiem un vietējiem iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

59.

| 60. | uzsver nepieciešamību atbalstīt Afganistānas izglītības sistēmu, lai visos līmeņos palielinātu skolēnu skaitu mācību stundās visās klasēs; |
| --- | --- |

60.

| 61. | atzinīgi vērtē to, ka kopš 2001. gada bērnu uzņemšana skolās ir palielinājusies desmit reizes un ka 39 % skolēnu ir meitenes; |
| --- | --- |

61.

| 62. | mudina īpašu uzmanību pievērst jaunajai paaudzei un aicina pilnībā izmantot tādas programmas kā “Erasmus+” un “Apvārsnis 2020”, lai izveidotu saikni starp izglītības iestādēm, akadēmiskajām aprindām, pētniecības nozari, kā arī mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU); |
| --- | --- |

62.

| 63. | atbalsta ES un dalībvalstu darbības, ar kurām veic ieguldījumu Afganistānas atjaunošanas trasta fondā, ko kopīgi vada Pasaules Banka un Afganistānas Finanšu ministrija un kura uzdevums ir nodrošināt būtiskus pamatpakalpojumus, īpašu uzmanību pievēršot veselības aprūpei un izglītībai; |
| --- | --- |

63.

| 64. | atzinīgi vērtē Afganistānas pievienošanos PTO 2016. gadā un atzīst pievienoto vērtību, ko tirdzniecības un ārvalstu tiešie ieguldījumi nodrošinās Afganistānas nākotnei; atzīst, ka dalība PTO varētu pozitīvi ietekmēt Afganistānas integrāciju pasaules ekonomikā; |
| --- | --- |

64.

| 65. | norāda, ka pēc valsts pievienošanās PTO 2016. gadā, Afganistānas saiknei ar pasaules ekonomiku kļūstot ciešākai, ES piešķīra Afganistānai beznodokļu un bezkvotu piekļuvi ES tirgum, tomēr atzīst, ka ir jāīsteno papildu konkrēti pasākumi, lai privātais sektors varētu izmantot šo režīmu un tādējādi uzlabot valsts iekšējo attīstību; |
| --- | --- |

65.

| 66. | uzsver, ka Afganistānas iestādēm vajadzētu izstrādāt ilgtspējīgas ekonomikas modeli, pamatā balstoties uz pārdales principu; aicina ES atbalstīt Afganistānu tās vides attīstībā un enerģētikas pārkārtošanā, jo ir būtiski nodrošināt tīru un noturīgu enerģiju, lai paātrinātu ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošanu; |
| --- | --- |

66.

| 67. | uzsver, ka ir jāīsteno papildu centieni, lai palielinātu valsts iestāžu iespējas izstrādāt un īstenot tirdzniecības stratēģijas un politiku, uzlabot preču pārrobežu apriti, kā arī uzlabot produktu kvalitāti, lai tie atbilstu starptautiskajiem standartiem; |
| --- | --- |

67.

| 68. | aicina pastiprināt uzņēmumu savstarpējos darījumus attiecībās starp ES bāzētajiem uzņēmumiem un Afganistānas privāto sektoru; mudina īstenot MVU attīstībai labvēlīgus apstākļus; |
| --- | --- |

68.

| 69. | atbalsta un atzinīgi vērtē jebkādas ES, atsevišķu dalībvalstu vai ikviena starptautiskās kopienas dalībnieka uzsāktas attīstības programmas, kuru mērķis ir palīdzēt mazo uzņēmumu īpašniekiem un uzņēmējiem orientēties juridiskajās izmaksās, noteikumos un citos ražošanas šķēršļos, kas citādi kavē uzņēmumu ienākšanu tirgū un/vai attīstību tajā; |
| --- | --- |

69.

| 70. | atzīst, ka Afganistānas derīgo izrakteņu rezerves nodrošina valstij saimniecisku iespēju radīt ieņēmumus un darbvietas; norāda, ka Ķīna ir izrādījusi interesi par šādām derīgo izrakteņu rezervēm, īpašu uzmanību pievēršot retzemju elementiem; |
| --- | --- |

70.

Migrācija

| 71. | atzīst, ka migrācija ir nepārtraukta Afganistānas problēma, kas rada problēmas kaimiņvalstīm un ES dalībvalstīm; pauž bažas par to iepriekš nepieredzēto migrantu skaitu, kuri atgriežas izcelsmes valstī, galvenokārt no Pakistānas un Irānas, kā arī no Eiropas, lai gan mazākā skaitā; atzīst, ka jautājumi, kas ir saistīti ar iekšzemē pārvietotām personām un bēgļiem, izriet no nemiernieku grupu Afganistānā radītiem draudiem, kā arī ekonomikas un vides faktoriem; uzsver, ka ES un starptautiskās sabiedrības centieniem vajadzētu būt vērstiem uz masveida migrācijas pamatcēloņu novēršanu; atzinīgi vērtē Afganistānas valsts atgriešanās pārvaldības stratēģiju; tomēr pauž bažas par to, ka Afganistānas iestādēm trūkst pastāvīgas integrācijas politikas, lai risinātu jautājumu par personām, kuras atgriežas izcelsmes valstī; pauž pārliecību, ka repatriantu, jo īpaši bērnu, kuriem ir jābūt garantētai piekļuvei pamatizglītībai un vidējai izglītībai, pienācīga reintegrācija ir būtiska, lai nodrošinātu stabilitāti valstī, un ka atgriešanās procedūru gaitā cilvēki, kuri ir atgriezušies, netiktu pakļauti vardarbībai vai piespiešanai; |
| --- | --- |

71.

| 72. | uzsver, ka saskaņā ar ANO Humānās palīdzības koordinācijas biroja (OCHA) datiem 5,5 miljoniem cilvēku Afganistānā ir vajadzīga humānā palīdzība, tostarp valsts iekšienē pārvietotiem cilvēkiem pēc konflikta vai sausuma, un uzsver, ka sausums ir novedis pie vairāk nekā 250 000 cilvēku piespiedu pārvietošanas valsts ziemeļos un rietumos; norāda, ka humānās palīdzības plāns ir finansēts tikai par 33,5 %, un tāpēc mudina ES un tās dalībvalstis pastiprināt visus savus centienus, lai risinātu galvenās humanitārās problēmas un cilvēku vajadzības, un pievērstu īpašu uzmanību neaizsargātiem cilvēkiem, tostarp tiem, kas atrodas grūti sasniedzamās vietās; |
| --- | --- |

72.

| 73. | pauž nožēlu, ka, neraugoties uz Partnerības un attīstības sadarbības nolīguma 28. panta 4. punktu, kurā noteikts, ka pusēm jānoslēdz atpakaļuzņemšanas nolīgums, nav panākta oficiāla, bet gan tikai neoficiāla vienošanās, proti, par kopēju turpmāko virzību; uzskata, ka ir svarīgi oficiāli apstiprināt visus atpakaļuzņemšanas nolīgumus, lai nodrošinātu demokrātisku pārskatatbildību; pauž nožēlu par to, ka netiek veikta parlamentāra pārraudzība un demokrātiska kontrole attiecībā uz kopējas turpmākās virzības pabeigšanu, un uzsver, ka ir svarīgi turpināt dialogu ar attiecīgajiem dalībniekiem, lai rastu ilgtspējīgu risinājumu par afgāņu bēgļu jautājuma reģionālo dimensiju; |
| --- | --- |

73.

| 74. | pauž nožēlu par migrācijas vilni no Afganistānas uz rietumiem, īpaši par izglītoto personu un jauniešu migrāciju saistībā ar izredžu trūkumu valstī; uzsver Pakistānai un Irānai piešķirto ES palīdzību afgāņu emigrantu dzīves uzlabošanai; aicina minētās valstis neizraidīt šos cilvēkus, jo tas varētu ļoti negatīvi ietekmēt Afganistānas stabilitāti un ekonomiku; mudina bēgļu atgriešanu mājās organizēt drošā, pareizā un brīvprātīgā veidā; |
| --- | --- |

74.

| 75. | izsaka atzinību Komisijai par liela projekta izveidi 2016. gadā, lai migrantus, kuri atgriežas izcelsmes valstī, labāk reintegrētu Afganistānā, Bangladešā un Pakistānā, laikposmā no 2016. līdz 2020. gadam paredzot 72 miljonus EUR īpaši Afganistānai; |
| --- | --- |

75.

| 76. | uzsver, ka ES attīstības palīdzību Afganistānai nevajadzētu apsvērt tikai kā migrācijas un robežu pārvaldības mērķu jautājumu, un uzskata, ka attīstības palīdzības jomā būtu efektīvi jāpievēršas migrācijas pamatcēloņiem; |
| --- | --- |

76.

Nozaru sadarbība

| 77. | mudina Komisiju piedāvāt visaptverošu stratēģiju katrai nozarei nolūkā nodrošināt plašu attīstību visās sadarbības ar Afganistānu jomās; |
| --- | --- |

77.

| 78. | aicina pielikt pūles, lai konstruktīvi izmantotu ES pieredzi spēju veidošanas un valsts pārvaldes un civildienesta reformu jomā; uzsver, ka steidzami ir jāuzlabo pārvaldība nodokļu jomā; aicina atbalstīt pilsoniskās sabiedrības organizācijas, pilnībā ņemot vērā to atšķirīgo etnisko, reliģisko un sociālo izcelsmi vai politiskos uzskatus; |
| --- | --- |

78.

| 79. | uzsver to, ka lauksaimniecība nodrošina 50 % ienākumu Afganistānas iedzīvotājiem un ceturto daļu no valsts IKP; norāda, ka laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam ES ir apņēmusies tērēt 1,4 miljardus EUR attīstības projektiem lauku apvidos; turklāt norāda, ka minētie projekti ir ļoti būtiski, lai nodrošinātu, ka lauksaimnieki nepievēršas ēnu ekonomikai; |
| --- | --- |

79.

| 80. | norāda, ka 80 % Afganistānas iedzīvotāju nodarbojas ar lauksaimniecību iztikas iegūšanai, turklāt vidē, kas lauksaimniecībai nav labvēlīga un kurā darbojas sliktas apūdeņošanas metodes; atbalsta plašākus centienus nodrošinājuma ar pārtiku garantēšanai; |
| --- | --- |

80.

| 81. | ar bažām norāda uz pašreizējo sausumu Afganistānā, kas ir ļaunākais desmitiem gadu laikā un rada draudus cilvēkiem, ganāmpulkiem un lauksaimniecībai; joprojām pauž bažas par biežajām dabas katastrofām, piemēram, pēkšņiem plūdiem, zemestrīcēm, zemes nogruvumiem un skarbajām ziemām; |
| --- | --- |

81.

| 82. | ar bažām norāda, ka kaitējums lauksaimniecības produktiem, piemēram, kviešiem, var izraisīt pārvietošanos, nabadzību, badu un dažos gadījumos pievēršanos melnajam tirgum, un trim miljoniem iedzīvotāju draud ārkārtīgi liels pārtikas nepietiekamības un iztikas zuduma risks; |
| --- | --- |

82.

| 83. | atzīst, ka pārtikas apstrādes vērtību ķēdes plašāka pārcelšana atpakaļ uz Afganistānu varētu palielināt ienākumus ģimenēm, uzlabot nodrošinājumu ar pārtiku, samazināt pārtikas cenas, kā arī paplašināt nodarbinātības iespējas; |
| --- | --- |

83.

| 84. | mudina ES turpināt centienus, lai uzlabotu veselības aprūpi Afganistānā, un uzsver, ka liela nozīme ir visu cilvēku vakcinācijai, bet jo sevišķi to, kas ir īpaši neaizsargāti pret slimībām, piemēram, bērnu; |
| --- | --- |

84.

| 85. | atzinīgi vērtē to, ka veselības aprūpes primārā pieejamība ir palielinājusies no 9 % uz vairāk nekā 57 % un ka dzīves ilgums ir pieaudzis no 44 līdz 60 gadiem, un ka šie uzlabojumi bija iespējami, ņemot vērā ES, atsevišķu dalībvalstu un starptautiskās kopienas ieguldījumu; ņemot vērā minētos sasniegumus, atzīst, ka vēl ir daudz darba, lai dzīves ilgums varētu vēl vairāk pieaugt un savukārt sieviešu mirstība dzemdībās un zīdaiņu mirstība — samazināties; |
| --- | --- |

85.

| 86. | asi nosoda korupciju Afganistānas veselības aprūpes sistēmā, piemēram, nelikumīgu zāļu importu, un mudina ES turpināt spiest Afganistānas valdību rīkoties aktīvāk šādas prakses novēršanai; |
| --- | --- |

86.

| 87. | atkārtoti norāda, ka Afganistānā ir nepieciešami apmācīti profesionāļi medicīnas jomā, un mudina ES un tās dalībvalstis turpināt piesaistīt medicīnas profesionāļus vietējo ārstu un mediķu apmācībai; |
| --- | --- |

87.

| 88. | norāda, ka cilvēku tirdzniecība un migrantu kontrabanda izraisa kaitējumu visām pusēm, jo īpaši afgāņu sabiedrībai; aicina ātri īstenot spēkā esošos nolīgumus, tostarp apmainīties ar informāciju, lai likvidētu starptautiskos noziedzīgos tīklus, kas gūst labumu nestabilitātes un iestāžu vājās darbības dēļ; |
| --- | --- |

88.

CAPD īstenošana

| 89. | atzinīgi vērtē CAPD, kas ir pirmās līgumiskās attiecības starp ES un Afganistānu; |
| --- | --- |

89.

| 90. | ņem vērā, ka CAPD nodrošina pamatu attiecību veidošanai dažādās jomās, piemēram, tiesiskums, veselības aprūpe, lauku attīstība, izglītība, zinātne un tehnoloģijas, korupcijas novēršana, noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācija, terorisma finansēšana, organizētā noziedzība un narkotikas, migrācija, kodoldrošība, MII neizplatīšana un klimata pārmaiņas; |
| --- | --- |

90.

| 91. | atzinīgi vērtē kopīgo sadarbības struktūru izveidi izpildvaras līmenī, īpašu uzmanību piešķirot regulāru dialogu rīkošanai par politiskiem jautājumiem, tostarp cilvēktiesībām, jo īpaši sieviešu un bērnu tiesībām, kas ir būtiski šā nolīguma elementi, kā arī risinot uzdevumus, kas saistīti ar spēcīgāku partnerību, un radot iespējas tai; |
| --- | --- |

91.

| 92. | pauž bažas par to, ka CAPD trūkst noteikumu par kopīgu parlamentāro kontroli attiecībā uz tā īstenošanu; veicina Eiropas Parlamenta, dalībvalstu parlamentu un Afganistānas parlamenta lomu CAPD īstenošanas uzraudzībā; |
| --- | --- |

92.

| 93. | norāda, ka 2017. gada septembrī ES īpašo pārstāvi Afganistānā aizstāja ar Īpašo sūtni, racionalizējot EĀDD struktūru; |
| --- | --- |

93.

| 94. | pauž nožēlu par to, ka Padome pieņēma lēmumu par provizorisku piemērošanu jomās, kurās ir nepieciešama Parlamenta piekrišana, jo īpaši attiecībā uz nodaļu par sadarbību tirdzniecības un ieguldījumu jautājumos, kas ir ES ekskluzīvā kompetencē, nevis prasīja to ratificēt agrīnā procesa posmā, pirms minētā lēmuma; uzskata, ka šis lēmums ir pretrunā lojālas sadarbības principam, kas ir nostiprināts LES 4. panta 3. punktā, un mazina Parlamenta likumīgās tiesības un kompetences; |
| --- | --- |

94.

o

o o

| 95. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, PV/AP, Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Afganistānā, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Afganistānas Islāma Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

95.

---

(1)  OV L 67, 14.3.2017., 3. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0169.

(3)  OV C 65, 19.2.2016., 133. lpp.

(4)  OV C 169 E, 15.6.2012., 108. lpp.

(5)  OV C 168 E, 14.6.2013., 55. lpp.

(6)  OV C 378, 9.11.2017., 73. lpp.

(7)  OV C 349, 17.10.2017., 41. lpp.

(8)  OV C 366, 27.10.2017., 129. lpp.

(9)  OV C 66, 21.2.2018., 17. lpp.

(10)  OV C 298, 23.8.2018., 39. lpp.

(11)  OV C 337, 20.9.2018., 48. lpp.

(12)  OV C 369, 11.10.2018., 85. lpp.

(13)  Padomes 2011. gada 10. novembra lēmumi (16146/11 un 16147/11).

(14)  EASO izcelsmes valsts informācijas ziņojums, Afganistānas drošības situācija — precizētais variants, 2018. gada maijs, https://coi.easo.europa.eu/administration/easo/PLib/Afghanistan-security_situation_2018.pdf

(15)  ASV Īpašais ģenerālinspektors Afganistānas atjaunošanas jautājumos (SIGAR), Savienoto Valstu Kongresa kvartāla ziņojums, 2018. gada 30. oktobris, https://www.sigar.mil/pdf/quarterlyreports/2018-10-30qr.pdf

(16)  https://www.unodc.org/unodc/en/frontpage/2018/May/last-years-record-opium-production-in-afghanistan-threatens-sustainable-development--latest-survey-reveals.html

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/284 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/284

---

P8_TA(2019)0171

Norvēģijas, Islandes, Šveices un Lihtenšteinas līdzdalība eu-LISA ***

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Vienošanos starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Norvēģijas Karalisti, Islandes Republiku, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti, no otras puses, par šo valstu līdzdalību Eiropas Aģentūrā lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (15832/2018 – C8-0035/2019 – 2018/0316(NLE))

(Piekrišana)

(2021/C 23/59)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (15832/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (15832/2018),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības un Norvēģijas Karalistes, Islandes Republikas, Šveices Konfederācijas un Lihtenšteinas Firstistes vienošanās projektu (12367/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības un Norvēģijas Karalistes, Islandes Republikas, Šveices Konfederācijas un Lihtenšteinas Firstistes vienošanās projektu (12367/2018),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 74. pantu, 77. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu, 78. panta 2. punkta e) apakšpunktu, 79. panta 2. punkta c) apakšpunktu, 82. panta 1. punkta d) apakšpunktu, 85. panta 1. punktu, 87. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 88. panta 2. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) punkta v) apakšpunktu (C8-0035/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 74. pantu, 77. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu, 78. panta 2. punkta e) apakšpunktu, 79. panta 2. punkta c) apakšpunktu, 82. panta 1. punkta d) apakšpunktu, 85. panta 1. punktu, 87. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 88. panta 2. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) punkta v) apakšpunktu (C8-0035/2018),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ieteikumu (A8-0081/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ieteikumu (A8-0081/2019),

| 1. | sniedz piekrišanu vienošanās slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Norvēģijas Karalistes, Islandes Republikas, Šveices Konfederācijas un Lihtenšteinas Firstistes valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/285 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/285

---

P8_TA(2019)0173

Produktu un pakalpojumu pieejamības prasības ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz produktu un pakalpojumu pieejamības prasībām (COM(2015)0615 – C8-0387/2015 – 2015/0278(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2021/C 23/60)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2015)0615), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2015)0615),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0387/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0387/2015),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2016. gada 25. maija atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2016. gada 25. maija atzinumu (1),

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 19. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 19. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. un 39. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. un 39. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Transporta un tūrisma komitejas, Kultūras un izglītības komitejas, Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas un Lūgumrakstu komitejas atzinumus (A8-0188/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Transporta un tūrisma komitejas, Kultūras un izglītības komitejas, Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas un Lūgumrakstu komitejas atzinumus (A8-0188/2017),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā šo priekšlikumu aizstāj ar citu tekstu, būtiski groza vai ir paredzējusi būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam(-ai) nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 303, 19.8.2016., 103. lpp.

(2)  Ar šo nostāju aizstāj 2017. gada 14. septembrī pieņemtos grozījumus (Pieņemtie teksti P8_TA(2017)0347).

---

P8_TC1-COD(2015)0278

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par produktu un pakalpojumu piekļūstamības prasībām

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai (ES) 2019/882.)

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/286 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/286

---

P8_TA(2019)0174

Vīzu informācijas sistēma ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 767/2008, Regulu (EK) Nr. 810/2009, Regulu (ES) 2017/2226, Regulu (ES) 2016/399, Regulu XX/2018 [Sadarbspējas regula] un Lēmumu 2004/512/EK un atceļ Padomes Lēmumu 2008/633/TI (COM(2018)0302 – C8-0185/2018 – 2018/0152(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2021/C 23/61)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0302), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0302),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 16. panta 2. punktu, 77. panta 2. punkta a), b), d) un e) apakšpunktu, 78. panta 2. punkta d), e) un g) apakšpunktu, 79. panta 2. punkta c) un d) apakšpunktu, 87. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 88. panta 2. punkta a) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija ir iesniegusi priekšlikumu Parlamentam (C8-0185/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 16. panta 2. punktu, 77. panta 2. punkta a), b), d) un e) apakšpunktu, 78. panta 2. punkta d), e) un g) apakšpunktu, 79. panta 2. punkta c) un d) apakšpunktu, 87. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 88. panta 2. punkta a) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija ir iesniegusi priekšlikumu Parlamentam (C8-0185/2018),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A8-0078/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A8-0078/2019),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2018)0152

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... ar ko groza
  īsteno Vīzu informācijas sistēmas reformu, grozot Regulu (EK) Nr. 767/2008, Regulu (EK) Nr. 810/2009, Regulu (ES) 2017/2226, Regulu (ES) 2016/399, Regulu XX/2018 [Sadarbspējas regula] un Lēmumu 2004/512/EK un atceļ Padomes Lēmumu 2008/633/TI [Gr. 1]

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 16. panta 2. punktu, 77. panta 2. punkta a), b), d) un e) apakšpunktu, 78. panta 2. punkta d), e) un g) apakšpunktu, 79. panta 2. punkta c) un d) apakšpunktu, 87. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 88. panta 2. punkta a) apakšpunktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Vīzu informācijas sistēma (VIS) tika izveidota ar Padomes Lēmumu 2004/512/EK (4) kā tehnoloģisks risinājums vīzu datu apmaiņai starp dalībvalstīm. Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 767/2008 (5) noteica VIS mērķi, darbības virzienus un atbildību, kā arī nosacījumus un procedūras īstermiņa vīzu datu apmaiņai starp dalībvalstīm, lai atvieglotu īstermiņa vīzu pieteikumu un ar tiem saistīto lēmumu izskatīšanu. Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 810/2009 (6) tika paredzēti noteikumi, kā VIS reģistrē biometriskus identifikatorus. Padomes Lēmumā 2008/633/TI (7) tika paredzēti nosacījumi, saskaņā ar kuriem dalībvalstu izraudzītās iestādes un Eiropols var iegūt piekļuvi VIS konsultāciju nolūkos, lai novērstu, atklātu vai izmeklētu teroristu nodarījumus vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus.
  VIS sāka darbību 2011. gada 11. oktobrī
   (8)

  , un laikposmā no 2011. gada oktobra līdz 2016. gada februārim tā pakāpeniski tika ieviesta visu dalībvalstu konsulātos visā pasaulē. [Gr. 2] |
| --- | --- |

(1)

Vīzu informācijas sistēma (VIS) tika izveidota ar Padomes Lēmumu 2004/512/EK (4) kā tehnoloģisks risinājums vīzu datu apmaiņai starp dalībvalstīm. Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 767/2008 (5) noteica VIS mērķi, darbības virzienus un atbildību, kā arī nosacījumus un procedūras īstermiņa vīzu datu apmaiņai starp dalībvalstīm, lai atvieglotu īstermiņa vīzu pieteikumu un ar tiem saistīto lēmumu izskatīšanu. Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 810/2009 (6) tika paredzēti noteikumi, kā VIS reģistrē biometriskus identifikatorus. Padomes Lēmumā 2008/633/TI (7) tika paredzēti nosacījumi, saskaņā ar kuriem dalībvalstu izraudzītās iestādes un Eiropols var iegūt piekļuvi VIS konsultāciju nolūkos, lai novērstu, atklātu vai izmeklētu teroristu nodarījumus vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus.
  VIS sāka darbību 2011. gada 11. oktobrī
   (8)

  , un laikposmā no 2011. gada oktobra līdz 2016. gada februārim tā pakāpeniski tika ieviesta visu dalībvalstu konsulātos visā pasaulē. [Gr. 2]

| (2) | VIS kopējie mērķi ir uzlabot kopējās vīzu politikas īstenošanu, konsulāro sadarbību un konsultācijas starp centrālajām vīzu iestādēm, atvieglojot datu apmaiņu starp dalībvalstīm saistībā ar pieteikumiem un ar tiem saistītajiem lēmumiem, ar mērķi atvieglot vīzu pieteikumu procedūru; novērst “tirgošanos ar vīzām”; atvieglot cīņu pret identitātes viltošanu; atvieglot pārbaudes ārējo robežu šķērsošanas vietās un dalībvalstu teritorijā; palīdzēt identificēt personas, kas, iespējams, neatbilst vai vairs neatbilst nosacījumiem par ieceļošanu, atrašanos vai uzturēšanos dalībvalstu teritorijā; atvieglot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 604/2013 (9) piemērošanu un veicināt draudu novēršanu dalībvalstu iekšējai drošībai. |
| --- | --- |

(2)

VIS kopējie mērķi ir uzlabot kopējās vīzu politikas īstenošanu, konsulāro sadarbību un konsultācijas starp centrālajām vīzu iestādēm, atvieglojot datu apmaiņu starp dalībvalstīm saistībā ar pieteikumiem un ar tiem saistītajiem lēmumiem, ar mērķi atvieglot vīzu pieteikumu procedūru; novērst “tirgošanos ar vīzām”; atvieglot cīņu pret identitātes viltošanu; atvieglot pārbaudes ārējo robežu šķērsošanas vietās un dalībvalstu teritorijā; palīdzēt identificēt personas, kas, iespējams, neatbilst vai vairs neatbilst nosacījumiem par ieceļošanu, atrašanos vai uzturēšanos dalībvalstu teritorijā; atvieglot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 604/2013 (9) piemērošanu un veicināt draudu novēršanu dalībvalstu iekšējai drošībai.

| (3) | Komisijas 2016. gada 6. aprīļa paziņojumā “Spēcīgākas un viedākas robežu un drošības informācijas sistēmas” (10) ir izklāstīta nepieciešamība ES nostiprināt un uzlabot savas IT sistēmas, datu arhitektūru un informācijas apmaiņu robežu pārvaldības, tiesībaizsardzības un terorisma apkarošanas jomā, kā arī uzsvērta nepieciešamība uzlabot IT sistēmu sadarbspēju. Paziņojumā arī tika identificēta nepieciešamība novērst informācijas trūkumus, tostarp attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuriem ir ilgtermiņa vīza
  , ņemot vērā to, ka 21. pants Konvencijā, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu, paredz tiesības brīvi pārvietoties nolīguma dalībvalstu teritorijā uz laiku, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā, ieviešot šo valstu izdoto uzturēšanās atļauju un ilgtermiņa vīzu savstarpēju atzīšanu. Tāpēc Komisija veica divus pētījumus: pirmajā priekšizpētē
   (11)

  tika secināts, ka repozitorija izstrāde būtu tehniski pamatota un ka labākais tehniskais risinājums būtu VIS struktūras atkārtota izmantošana, savukārt otrajā pētījumā
   (12)

  tika veikta nepieciešamības un proporcionalitātes analīze, secinot, ka VIS darbības jomas paplašināšana iepriekš minēto dokumentu ietveršanai būtu nepieciešama un proporcionāla
  . [Gr. 3] |
| --- | --- |

(3)

Komisijas 2016. gada 6. aprīļa paziņojumā “Spēcīgākas un viedākas robežu un drošības informācijas sistēmas” (10) ir izklāstīta nepieciešamība ES nostiprināt un uzlabot savas IT sistēmas, datu arhitektūru un informācijas apmaiņu robežu pārvaldības, tiesībaizsardzības un terorisma apkarošanas jomā, kā arī uzsvērta nepieciešamība uzlabot IT sistēmu sadarbspēju. Paziņojumā arī tika identificēta nepieciešamība novērst informācijas trūkumus, tostarp attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuriem ir ilgtermiņa vīza
  , ņemot vērā to, ka 21. pants Konvencijā, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu, paredz tiesības brīvi pārvietoties nolīguma dalībvalstu teritorijā uz laiku, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā, ieviešot šo valstu izdoto uzturēšanās atļauju un ilgtermiņa vīzu savstarpēju atzīšanu. Tāpēc Komisija veica divus pētījumus: pirmajā priekšizpētē
   (11)

  tika secināts, ka repozitorija izstrāde būtu tehniski pamatota un ka labākais tehniskais risinājums būtu VIS struktūras atkārtota izmantošana, savukārt otrajā pētījumā
   (12)

  tika veikta nepieciešamības un proporcionalitātes analīze, secinot, ka VIS darbības jomas paplašināšana iepriekš minēto dokumentu ietveršanai būtu nepieciešama un proporcionāla
  . [Gr. 3]

| (4) | Padome 2016. gada 10. jūnijā atbalstīja Ceļvedi ar mērķi uzlabot informācijas apmaiņu un informācijas pārvaldību (13)
  . Lai risinātu pašreizējo informācijas trūkumu attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem izdotajiem dokumentiem, Padome aicināja Komisiju apsvērt dalībvalstu izdoto uzturēšanās atļauju un ilgtermiņa vīzu centrālā reģistra izveidi, lai glabātu informāciju par šiem dokumentiem, tostarp par to derīguma termiņiem un iespējamo anulēšanu. 21. pants Konvencijā, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu, paredz tiesības brīvi pārvietoties nolīguma dalībvalstu teritorijā uz laiku, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā, ieviešot šo valstu izdoto uzturēšanās atļauju un ilgtermiņa vīzu savstarpēju atzīšanu.
  [Gr. 4] |
| --- | --- |

(4)

Padome 2016. gada 10. jūnijā atbalstīja Ceļvedi ar mērķi uzlabot informācijas apmaiņu un informācijas pārvaldību (13)
  . Lai risinātu pašreizējo informācijas trūkumu attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem izdotajiem dokumentiem, Padome aicināja Komisiju apsvērt dalībvalstu izdoto uzturēšanās atļauju un ilgtermiņa vīzu centrālā reģistra izveidi, lai glabātu informāciju par šiem dokumentiem, tostarp par to derīguma termiņiem un iespējamo anulēšanu. 21. pants Konvencijā, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu, paredz tiesības brīvi pārvietoties nolīguma dalībvalstu teritorijā uz laiku, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā, ieviešot šo valstu izdoto uzturēšanās atļauju un ilgtermiņa vīzu savstarpēju atzīšanu.
  [Gr. 4]

| (5) | Padomes 2017. gada 9. jūnija secinājumos par turpmāko virzību ar mērķi uzlabot informācijas apmaiņu un nodrošināt ES informācijas sistēmu sadarbspēju (14)
  Padome atzina, ka varētu būt nepieciešami jauni pasākumi, lai robežu pārvaldības un tiesībaizsardzības jomā aizpildītu pašreizējos informācijas trūkumus, kas attiecas uz ilgtermiņa vīzu un uzturēšanās atļauju turētāju veikto robežšķērsošanu. Padome aicināja Komisiju prioritārā kārtā veikt priekšizpēti par tāda centrāla ES repozitorija izveidi, kurā būtu informācija par ilgtermiņa vīzām un uzturēšanās atļaujām. Pamatojoties uz to, Komisija veica divus pētījumus: pirmajā priekšizpētē (15)
  tika secināts, ka repozitorija izstrāde būtu tehniski pamatota un ka labākais tehniskais risinājums būtu VIS struktūras atkārtota izmantošana, savukārt otrajā pētījumā (16)
  tika veikta nepieciešamības un proporcionalitātes analīze, secinot, ka VIS darbības jomas paplašināšana minēto dokumentu ietveršanai būtu nepieciešama un proporcionāla.
  [Gr. 5] |
| --- | --- |

(5)

Padomes 2017. gada 9. jūnija secinājumos par turpmāko virzību ar mērķi uzlabot informācijas apmaiņu un nodrošināt ES informācijas sistēmu sadarbspēju (14)
  Padome atzina, ka varētu būt nepieciešami jauni pasākumi, lai robežu pārvaldības un tiesībaizsardzības jomā aizpildītu pašreizējos informācijas trūkumus, kas attiecas uz ilgtermiņa vīzu un uzturēšanās atļauju turētāju veikto robežšķērsošanu. Padome aicināja Komisiju prioritārā kārtā veikt priekšizpēti par tāda centrāla ES repozitorija izveidi, kurā būtu informācija par ilgtermiņa vīzām un uzturēšanās atļaujām. Pamatojoties uz to, Komisija veica divus pētījumus: pirmajā priekšizpētē (15)
  tika secināts, ka repozitorija izstrāde būtu tehniski pamatota un ka labākais tehniskais risinājums būtu VIS struktūras atkārtota izmantošana, savukārt otrajā pētījumā (16)
  tika veikta nepieciešamības un proporcionalitātes analīze, secinot, ka VIS darbības jomas paplašināšana minēto dokumentu ietveršanai būtu nepieciešama un proporcionāla.
  [Gr. 5]

| (6) | Komisijas 2017. gada 27. septembra Paziņojumā par Eiropas programmas migrācijas jomā īstenošanu (17) tika minēts, ka ES kopējā vīzu politika ir ne vien nozīmīgs instruments tūrisma un darījumdarbības veicināšanai, bet arī būtisks instruments, lai novērstu drošības riskus vai neatbilstīgas migrācijas riskus ES. Komisija atzina, ka kopējo vīzu politiku nepieciešams turpmāk pielāgot pastāvošajām problēmām, ņemot vērā jaunos informācijas tehnoloģiju risinājumus un līdzsvarojot ieguvumus no atvieglota vīzu režīma vai bezvīzu režīma ar uzlabotu migrācijas, drošības un robežu pārvaldību. Komisija norādīja, ka vīzu informācijas sistēmas tiesiskais regulējums tiks pārskatīts ar mērķi vēl vairāk uzlabot vīzu izsniegšanas procedūras, tostarp attiecībā uz aspektiem, kas saistīti ar datu aizsardzību, un iespējām tiesībaizsardzības iestādēm piekļūt sistēmai, kā arī paplašināt VIS izmantošanu, paredzot jaunas kategorijas un datu izmantošanu, un pilnībā izmantot sadarbspējas instrumentus. |
| --- | --- |

(6)

Komisijas 2017. gada 27. septembra Paziņojumā par Eiropas programmas migrācijas jomā īstenošanu (17) tika minēts, ka ES kopējā vīzu politika ir ne vien nozīmīgs instruments tūrisma un darījumdarbības veicināšanai, bet arī būtisks instruments, lai novērstu drošības riskus vai neatbilstīgas migrācijas riskus ES. Komisija atzina, ka kopējo vīzu politiku nepieciešams turpmāk pielāgot pastāvošajām problēmām, ņemot vērā jaunos informācijas tehnoloģiju risinājumus un līdzsvarojot ieguvumus no atvieglota vīzu režīma vai bezvīzu režīma ar uzlabotu migrācijas, drošības un robežu pārvaldību. Komisija norādīja, ka vīzu informācijas sistēmas tiesiskais regulējums tiks pārskatīts ar mērķi vēl vairāk uzlabot vīzu izsniegšanas procedūras, tostarp attiecībā uz aspektiem, kas saistīti ar datu aizsardzību, un iespējām tiesībaizsardzības iestādēm piekļūt sistēmai, kā arī paplašināt VIS izmantošanu, paredzot jaunas kategorijas un datu izmantošanu, un pilnībā izmantot sadarbspējas instrumentus.

| (7) | Komisijas 2018. gada 14. marta Paziņojumā par kopējās vīzu politikas pielāgošanu jauniem izaicinājumiem (18) tika atkārtoti apstiprināts, ka VIS tiesiskais regulējums tiks pārskatīts kā daļa no plašāka pārdomu procesa par informācijas sistēmu sadarbspēju. |
| --- | --- |

(7)

Komisijas 2018. gada 14. marta Paziņojumā par kopējās vīzu politikas pielāgošanu jauniem izaicinājumiem (18) tika atkārtoti apstiprināts, ka VIS tiesiskais regulējums tiks pārskatīts kā daļa no plašāka pārdomu procesa par informācijas sistēmu sadarbspēju.

| (8) | Pieņemot Regulu (EK) Nr. 810/2009, tika atzīts, ka, pamatojoties uz Komisijas uzraudzībā veikta pētījuma rezultātiem, vēlākā posmā būs jārisina problēmas, kas saistītas ar 12 gadu vecumu nesasniegušu bērnu pirkstu nospiedumu pietiekamu ticamību identifikācijas un pārbaudes vajadzībām, jo īpaši tas, kā līdz ar vecumu mainās pirkstu nospiedumi. Kopīgā pētniecības centra 2013. gadā veiktā pētījumā (19) tika secināts, ka 6–12 gadus vecu bērnu pirkstu nospiedumus ir iespējams atpazīt pietiekami precīzi, ja pastāv zināmi nosacījumi. 2017. gada decembrī citā pētījumā (20) tika apstiprināti šie konstatējumi un sniegts dziļāks ieskats novecošanas ietekmē uz pirkstu nospiedumu kvalitāti. Pamatojoties uz šiem pētījumiem, Komisija 2017. gadā veica papildu pētījumu, kur izvērtēja nepieciešamību un samērīgumu samazināt līdz sešiem gadiem vecumu, no kura vīzu procedūrā bērniem ņem pirkstu nospiedumus. Pētījumā (21) tika secināts, ka tā vecuma samazināšana, no kura ņem pirkstu nospiedumus, palīdzētu labāk sasniegt VIS mērķus, jo īpaši atvieglotu identitātes viltošanas apkarošanu un pārbaudes ārējās robežas šķērsošanas vietās, kā arī varētu radīt papildu ieguvumus, jo tiktu pastiprināta bērnu tiesību pārkāpumu novēršana un apkarošana, proti, dota iespēja identificēt/pārbaudīt identitāti trešo valstu valstspiederīgo bērniem, kas ir atrasti Šengenas teritorijā situācijā, kurā to tiesības varētu būt vai ir tikušas pārkāptas (piem., bērniem, kas ir cilvēku tirdzniecības upuri, pazudušiem bērniem un nepavadītiem nepilngadīgajiem, kas lūdz patvērumu).
  Tajā pašā laikā bērni ir īpaši neaizsargāta grupa, un īpašu kategoriju datu, piemēram, pirkstu nospiedumu, vākšanai no viņiem būtu jāpiemēro stingrāki drošības pasākumi un ierobežojums attiecībā uz nolūkiem, kādiem šos datus var izmantot situācijās, kad tas ir bērna interesēs, tostarp ierobežojot datu glabāšanas ilgumu. Otrajā pētījumā turklāt tika konstatēts, ka to personu pirkstu nospiedumi, kuru vecums pārsniedz 70 gadus, ir zemas kvalitātes un vidējas precizitātes. Komisijai un dalībvalstīm būtu jāsadarbojas, apmainoties ar paraugpraksi, un jānovērš minētie trūkumi. [Gr. 6] |
| --- | --- |

(8)

Pieņemot Regulu (EK) Nr. 810/2009, tika atzīts, ka, pamatojoties uz Komisijas uzraudzībā veikta pētījuma rezultātiem, vēlākā posmā būs jārisina problēmas, kas saistītas ar 12 gadu vecumu nesasniegušu bērnu pirkstu nospiedumu pietiekamu ticamību identifikācijas un pārbaudes vajadzībām, jo īpaši tas, kā līdz ar vecumu mainās pirkstu nospiedumi. Kopīgā pētniecības centra 2013. gadā veiktā pētījumā (19) tika secināts, ka 6–12 gadus vecu bērnu pirkstu nospiedumus ir iespējams atpazīt pietiekami precīzi, ja pastāv zināmi nosacījumi. 2017. gada decembrī citā pētījumā (20) tika apstiprināti šie konstatējumi un sniegts dziļāks ieskats novecošanas ietekmē uz pirkstu nospiedumu kvalitāti. Pamatojoties uz šiem pētījumiem, Komisija 2017. gadā veica papildu pētījumu, kur izvērtēja nepieciešamību un samērīgumu samazināt līdz sešiem gadiem vecumu, no kura vīzu procedūrā bērniem ņem pirkstu nospiedumus. Pētījumā (21) tika secināts, ka tā vecuma samazināšana, no kura ņem pirkstu nospiedumus, palīdzētu labāk sasniegt VIS mērķus, jo īpaši atvieglotu identitātes viltošanas apkarošanu un pārbaudes ārējās robežas šķērsošanas vietās, kā arī varētu radīt papildu ieguvumus, jo tiktu pastiprināta bērnu tiesību pārkāpumu novēršana un apkarošana, proti, dota iespēja identificēt/pārbaudīt identitāti trešo valstu valstspiederīgo bērniem, kas ir atrasti Šengenas teritorijā situācijā, kurā to tiesības varētu būt vai ir tikušas pārkāptas (piem., bērniem, kas ir cilvēku tirdzniecības upuri, pazudušiem bērniem un nepavadītiem nepilngadīgajiem, kas lūdz patvērumu).
  Tajā pašā laikā bērni ir īpaši neaizsargāta grupa, un īpašu kategoriju datu, piemēram, pirkstu nospiedumu, vākšanai no viņiem būtu jāpiemēro stingrāki drošības pasākumi un ierobežojums attiecībā uz nolūkiem, kādiem šos datus var izmantot situācijās, kad tas ir bērna interesēs, tostarp ierobežojot datu glabāšanas ilgumu. Otrajā pētījumā turklāt tika konstatēts, ka to personu pirkstu nospiedumi, kuru vecums pārsniedz 70 gadus, ir zemas kvalitātes un vidējas precizitātes. Komisijai un dalībvalstīm būtu jāsadarbojas, apmainoties ar paraugpraksi, un jānovērš minētie trūkumi. [Gr. 6]

| (9) | Bērna intereses ir dalībvalstu galvenais apsvērums attiecībā uz visām šajā regulā paredzētajām procedūrām. Bērna labjutību, drošumu un drošību, kā arī bērna uzskatus ņem vērā un pienācīgi ievēro atbilstīgi viņa vecumam un brieduma pakāpei. VIS ir īpaši nozīmīga, ja pastāv risks, ka bērns ir cilvēku tirdzniecības upuris. |
| --- | --- |

(9)

Bērna intereses ir dalībvalstu galvenais apsvērums attiecībā uz visām šajā regulā paredzētajām procedūrām. Bērna labjutību, drošumu un drošību, kā arī bērna uzskatus ņem vērā un pienācīgi ievēro atbilstīgi viņa vecumam un brieduma pakāpei. VIS ir īpaši nozīmīga, ja pastāv risks, ka bērns ir cilvēku tirdzniecības upuris.

| (10) | Dati, ko sniedz personas, kuras iesniedz pieteikumu īstermiņa vīzas saņemšanai, būtu jāapstrādā VIS, lai izvērtētu, vai pieteikuma iesniedzēja ieceļošana Savienībā varētu radīt Savienībā apdraudējumu sabiedriskajai drošībai vai sabiedrības veselībai, kā arī izvērtētu pieteikuma iesniedzēja neatbilstīgas migrācijas risku. Pārbaudēm, ko veic trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri ieguvuši ilgtermiņa vīzu vai uzturēšanās atļauju, vajadzētu būt vienīgi tādām, kas palīdz noteikt dokumenta turētāja identitāti, ilgtermiņa vīzas vai uzturēšanās atļaujas īstumu un derīgumu, kā arī to, vai trešās valsts valstspiederīgā ieceļošana Savienībā varētu radīt apdraudējumu tās sabiedriskajai drošībai vai sabiedrības veselībai. Tām nebūtu jāietekmē lēmumi par ilgtermiņa vīzām vai uzturēšanās atļaujām. [Gr. 7] |
| --- | --- |

(10)

Dati, ko sniedz personas, kuras iesniedz pieteikumu īstermiņa vīzas saņemšanai, būtu jāapstrādā VIS, lai izvērtētu, vai pieteikuma iesniedzēja ieceļošana Savienībā varētu radīt Savienībā apdraudējumu sabiedriskajai drošībai vai sabiedrības veselībai, kā arī izvērtētu pieteikuma iesniedzēja neatbilstīgas migrācijas risku. Pārbaudēm, ko veic trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri ieguvuši ilgtermiņa vīzu vai uzturēšanās atļauju, vajadzētu būt vienīgi tādām, kas palīdz noteikt dokumenta turētāja identitāti, ilgtermiņa vīzas vai uzturēšanās atļaujas īstumu un derīgumu, kā arī to, vai trešās valsts valstspiederīgā ieceļošana Savienībā varētu radīt apdraudējumu tās sabiedriskajai drošībai vai sabiedrības veselībai. Tām nebūtu jāietekmē lēmumi par ilgtermiņa vīzām vai uzturēšanās atļaujām. [Gr. 7]

| (11) | Šādu risku izvērtēšanu nevar veikt, neapstrādājot ar personas identitāti, ceļošanas dokumentu un attiecīgā gadījumā ar sponsoru saistītus personas datus vai, ja pieteikuma iesniedzējs ir nepilngadīgs bērns, — atbildīgās personas identitāti. Katrs pieteikumos ietverto personas datu elements būtu jāsalīdzina ar datiem ierakstos, lietās vai brīdinājumos, kuri reģistrēti informācijas sistēmā (Šengenas informācijas sistēmā (SIS), Vīzu informācijas sistēmā (VIS), Eiropola datos, Interpola Zagto un pazaudēto ceļošanas dokumentu datubāzē (SLTD), Ieceļošanas/izceļošanas sistēmā (IIS), Eurodac,
  ECRIS-TCN

  sistēmā (attiecībā uz sodāmību par teroristu nodarījumiem vai citu veidu smagiem noziedzīgiem nodarījumiem) un/vai Interpola datubāzē par ceļošanas dokumentiem, par kuriem izdoti paziņojumi (Interpola

  TDAWN
  )),
  ETIAS kontrolsarakstu,
  vai ar konkrētiem riska rādītājiem. Salīdzināšanai būtu jāizmanto tikai personas datu kategorijas, kuras pieejamas pārbaudītajās informācijas sistēmās
  , kurās veikts vaicājums
  , kontrolsarakstā un konkrētajos riska rādītājos. [Gr. 8] |
| --- | --- |

(11)

Šādu risku izvērtēšanu nevar veikt, neapstrādājot ar personas identitāti, ceļošanas dokumentu un attiecīgā gadījumā ar sponsoru saistītus personas datus vai, ja pieteikuma iesniedzējs ir nepilngadīgs bērns, — atbildīgās personas identitāti. Katrs pieteikumos ietverto personas datu elements būtu jāsalīdzina ar datiem ierakstos, lietās vai brīdinājumos, kuri reģistrēti informācijas sistēmā (Šengenas informācijas sistēmā (SIS), Vīzu informācijas sistēmā (VIS), Eiropola datos, Interpola Zagto un pazaudēto ceļošanas dokumentu datubāzē (SLTD), Ieceļošanas/izceļošanas sistēmā (IIS), Eurodac,
  ECRIS-TCN

  sistēmā (attiecībā uz sodāmību par teroristu nodarījumiem vai citu veidu smagiem noziedzīgiem nodarījumiem) un/vai Interpola datubāzē par ceļošanas dokumentiem, par kuriem izdoti paziņojumi (Interpola

  TDAWN
  )),
  ETIAS kontrolsarakstu,
  vai ar konkrētiem riska rādītājiem. Salīdzināšanai būtu jāizmanto tikai personas datu kategorijas, kuras pieejamas pārbaudītajās informācijas sistēmās
  , kurās veikts vaicājums
  , kontrolsarakstā un konkrētajos riska rādītājos. [Gr. 8]

| (12) | ES informācijas sistēmu sadarbspēja tika izveidota ar [Regulu (ES) XX par sadarbspēju]
  (robežas un vīzas)
  , lai šīs ES informācijas sistēmas un to dati savstarpējai papildinātu cits citu ar mērķi uzlabot

  uzlabotu
  ārējo robežu pārvaldību, veicinātu nelegālas migrācijas novēršanu un apkarošanu, kā arī nodrošinātu augstu drošības līmeni brīvības, drošības un tiesiskuma telpā Savienībā, tostarp sabiedriskās drošības un sabiedriskās kārtības saglabāšanu un drošības aizsardzību dalībvalstu teritorijās. [Gr. 9. Šis grozījums attiecas uz visu tekstu] |
| --- | --- |

(12)

ES informācijas sistēmu sadarbspēja tika izveidota ar [Regulu (ES) XX par sadarbspēju]
  (robežas un vīzas)
  , lai šīs ES informācijas sistēmas un to dati savstarpējai papildinātu cits citu ar mērķi uzlabot

  uzlabotu
  ārējo robežu pārvaldību, veicinātu nelegālas migrācijas novēršanu un apkarošanu, kā arī nodrošinātu augstu drošības līmeni brīvības, drošības un tiesiskuma telpā Savienībā, tostarp sabiedriskās drošības un sabiedriskās kārtības saglabāšanu un drošības aizsardzību dalībvalstu teritorijās. [Gr. 9. Šis grozījums attiecas uz visu tekstu]

| (13) | ES informācijas sistēmu sadarbspēja ļauj sistēmām papildināt citai citu, lai atvieglinātu

  atvieglināt
  personu pareizu identifikāciju, palīdzētu apkarot identitātes viltošanu, uzlabotu un saskaņotu attiecīgo ES informācijas sistēmu prasības datu kvalitātes jomā, atvieglinātu dalībvalstīm pašreizējo un turpmāko ES informācijas sistēmu tehnisko un operatīvo īstenošanu, pastiprinātu un vienkāršotu attiecīgajām ES informācijas sistēmām piemērojamos datu drošības un datu aizsardzības pasākumus, racionalizētu tiesībaizsardzības iestāžu
  kontrolētu
  piekļuvi IIS, VIS, [ETIAS] un Eurodac un atbalstītu IIS, VIS, [ETIAS], Eurodac, SIS un [ECRIS-TCN sistēmas] mērķus. [Gr. 10] |
| --- | --- |

(13)

ES informācijas sistēmu sadarbspēja ļauj sistēmām papildināt citai citu, lai atvieglinātu

  atvieglināt
  personu pareizu identifikāciju, palīdzētu apkarot identitātes viltošanu, uzlabotu un saskaņotu attiecīgo ES informācijas sistēmu prasības datu kvalitātes jomā, atvieglinātu dalībvalstīm pašreizējo un turpmāko ES informācijas sistēmu tehnisko un operatīvo īstenošanu, pastiprinātu un vienkāršotu attiecīgajām ES informācijas sistēmām piemērojamos datu drošības un datu aizsardzības pasākumus, racionalizētu tiesībaizsardzības iestāžu
  kontrolētu
  piekļuvi IIS, VIS, [ETIAS] un Eurodac un atbalstītu IIS, VIS, [ETIAS], Eurodac, SIS un [ECRIS-TCN sistēmas] mērķus. [Gr. 10]

| (14) | Sadarbspējas komponenti aptver IIS, VIS, [ETIAS], Eurodac, SIS un [ECRIS-TCN sistēmas], kā arī Eiropola datus, lai šīm ES informācijas sistēmām varētu uzdot vienlaicīgus vaicājumus, tādēļ ir lietderīgi izmantot šos komponentus, lai veiktu automatizētās pārbaudes, kā arī piekļūtu VIS tiesībaizsardzības nolūkos. Šajā saistībā būtu jāizmanto Eiropas meklēšanas portāls (EMP), lai iespējotu ātru, netraucētu, sistemātisku un kontrolētu piekļuvi ES informācijas sistēmām, Eiropola datiem un Interpola datubāzēm, kas tiem vajadzīgas savu uzdevumu veikšanai saskaņā ar savām piekļuves tiesībām, un atbalstītu VIS mērķus. [Gr. 11] |
| --- | --- |

(14)

Sadarbspējas komponenti aptver IIS, VIS, [ETIAS], Eurodac, SIS un [ECRIS-TCN sistēmas], kā arī Eiropola datus, lai šīm ES informācijas sistēmām varētu uzdot vienlaicīgus vaicājumus, tādēļ ir lietderīgi izmantot šos komponentus, lai veiktu automatizētās pārbaudes, kā arī piekļūtu VIS tiesībaizsardzības nolūkos. Šajā saistībā būtu jāizmanto Eiropas meklēšanas portāls (EMP), lai iespējotu ātru, netraucētu, sistemātisku un kontrolētu piekļuvi ES informācijas sistēmām, Eiropola datiem un Interpola datubāzēm, kas tiem vajadzīgas savu uzdevumu veikšanai saskaņā ar savām piekļuves tiesībām, un atbalstītu VIS mērķus. [Gr. 11]

| (15) | Salīdzināšanai ar citām datubāzēm vajadzētu būt automatizētai. Vienmēr, kad salīdzinājums atklāj atbilstību (trāpījumu) starp kādu no pieteikuma personas datiem vai to kombināciju un kādu ierakstu, lietu vai brīdinājumu iepriekš minētajās informācijas sistēmās vai ar personas datiem kontrolsarakstā, pieteikums būtu jāapstrādā manuāli
  , ja VIS nevar trāpījumu automātiski apstiprināt,
  un to darītu atbildīgās iestādes operators.
  Atkarībā no tā, kāda veida dati izraisa trāpījumu, trāpījums būtu jānovērtē vai nu konsulātiem, vai arī valsts vienotajam kontaktpunktam, kurš ir atbildīgs par trāpījumiem jo īpaši tiesībaizsardzības datubāzēs vai sistēmās.
  Atbildīgās iestādes novērtējuma

  izvērtējuma
  rezultātā būtu jāpieņem lēmums par īstermiņa vīzas izdošanu vai atteikumu. [Gr. 12] |
| --- | --- |

(15)

Salīdzināšanai ar citām datubāzēm vajadzētu būt automatizētai. Vienmēr, kad salīdzinājums atklāj atbilstību (trāpījumu) starp kādu no pieteikuma personas datiem vai to kombināciju un kādu ierakstu, lietu vai brīdinājumu iepriekš minētajās informācijas sistēmās vai ar personas datiem kontrolsarakstā, pieteikums būtu jāapstrādā manuāli
  , ja VIS nevar trāpījumu automātiski apstiprināt,
  un to darītu atbildīgās iestādes operators.
  Atkarībā no tā, kāda veida dati izraisa trāpījumu, trāpījums būtu jānovērtē vai nu konsulātiem, vai arī valsts vienotajam kontaktpunktam, kurš ir atbildīgs par trāpījumiem jo īpaši tiesībaizsardzības datubāzēs vai sistēmās.
  Atbildīgās iestādes novērtējuma

  izvērtējuma
  rezultātā būtu jāpieņem lēmums par īstermiņa vīzas izdošanu vai atteikumu. [Gr. 12]

| (16) | Īstermiņa vīzas pieteikuma noraidījumam nevajadzētu būt pamatotam tikai ar pieteikumos ietverto personas datu automatizētu apstrādi. |
| --- | --- |

(16)

Īstermiņa vīzas pieteikuma noraidījumam nevajadzētu būt pamatotam tikai ar pieteikumos ietverto personas datu automatizētu apstrādi.

| (17) | Pieteikuma iesniedzējiem, kuriem atteikta īstermiņa vīza, pamatojoties uz VIS apstrādes rezultātā iegūto informāciju, vajadzētu būt pārsūdzības tiesībām. Pārsūdzības būtu jāceļ dalībvalstī, kas ir pieņēmusi lēmumu par pieteikumu, saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem. Būtu jāpiemēro Regulas (EK) Nr. 767/2008 aizsardzības mehānismi un noteikumi par pārsūdzību. |
| --- | --- |

(17)

Pieteikuma iesniedzējiem, kuriem atteikta īstermiņa vīza, pamatojoties uz VIS apstrādes rezultātā iegūto informāciju, vajadzētu būt pārsūdzības tiesībām. Pārsūdzības būtu jāceļ dalībvalstī, kas ir pieņēmusi lēmumu par pieteikumu, saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem. Būtu jāpiemēro Regulas (EK) Nr. 767/2008 aizsardzības mehānismi un noteikumi par pārsūdzību.

| (18) | Īstermiņa vīzas saņemšanas pieteikuma datnes analīzē būtu jāizmanto konkrētie risku rādītāji, kas atbilst iepriekš noteiktam drošības, neatbilstīgas migrācijas vai sabiedrības veselības

  augstam epidēmiskam
  riskam. Konkrēto risku rādītāju definēšanai izmantotie kritēriji nekādā gadījumā nedrīkstētu būt pamatoti tikai ar personas dzimumu vai vecumu. To pamatā nekādā gadījumā nav informācija, kas atklāj personas rasi, ādas krāsu, etnisko vai sociālo izcelsmi, ģenētiskās īpatnības, valodu, politiskos vai jebkurus citus uzskatus, reliģisko vai filozofisko pārliecību, dalību arodbiedrībās, piederību pie nacionālās minoritātes, īpašumu, izcelsmi, invaliditāti vai dzimumorientāciju. [Gr. 13] |
| --- | --- |

(18)

Īstermiņa vīzas saņemšanas pieteikuma datnes analīzē būtu jāizmanto konkrētie risku rādītāji, kas atbilst iepriekš noteiktam drošības, neatbilstīgas migrācijas vai sabiedrības veselības

  augstam epidēmiskam
  riskam. Konkrēto risku rādītāju definēšanai izmantotie kritēriji nekādā gadījumā nedrīkstētu būt pamatoti tikai ar personas dzimumu vai vecumu. To pamatā nekādā gadījumā nav informācija, kas atklāj personas rasi, ādas krāsu, etnisko vai sociālo izcelsmi, ģenētiskās īpatnības, valodu, politiskos vai jebkurus citus uzskatus, reliģisko vai filozofisko pārliecību, dalību arodbiedrībās, piederību pie nacionālās minoritātes, īpašumu, izcelsmi, invaliditāti vai dzimumorientāciju. [Gr. 13]

| (19) | Tā kā nemitīgi rodas jauna veida drošības apdraudējumi

  riski
  , jaunas neatbilstīgas migrācijas pieejas un sabiedrības veselības apdraudējumi,
  augsti epidēmiskie riski
  , ir efektīvi jāreaģē un pret šiem apdraudējumiem jāizmanto moderni līdzekļi. Tā kā šie līdzekļi ir saistīti ar ievērojama personas datu apjoma apstrādi, būtu jāievieš atbilstīgi aizsardzības pasākumi, lai tiesības uz privāto un ģimenes dzīvi un tiesības uz personas datu aizsardzību tiktu skartas tikai tiktāl, ciktāl tas ir vajadzīgs
  un samērīgs
  demokrātiskā sabiedrībā. [Gr. 14] |
| --- | --- |

(19)

Tā kā nemitīgi rodas jauna veida drošības apdraudējumi

  riski
  , jaunas neatbilstīgas migrācijas pieejas un sabiedrības veselības apdraudējumi,
  augsti epidēmiskie riski
  , ir efektīvi jāreaģē un pret šiem apdraudējumiem jāizmanto moderni līdzekļi. Tā kā šie līdzekļi ir saistīti ar ievērojama personas datu apjoma apstrādi, būtu jāievieš atbilstīgi aizsardzības pasākumi, lai tiesības uz privāto un ģimenes dzīvi un tiesības uz personas datu aizsardzību tiktu skartas tikai tiktāl, ciktāl tas ir vajadzīgs
  un samērīgs
  demokrātiskā sabiedrībā. [Gr. 14]

| (20) | Būtu jānodrošina, ka personām, kas iesniedz pieteikumu īstermiņa vīzas saņemšanai, vai trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri saņēmuši ilgtermiņa vīzu vai uzturēšanās atļauju, piemēro pārbaudes, kas ir vismaz tāda paša līmeņa pārbaudes kā tās, kuras piemēro trešo valstu valstspiederīgajiem, kam vīza nav nepieciešama. Šim nolūkam izveido arī kontrolsarakstu ar informāciju par personām, kuras tiek turētas aizdomās par smaga nozieguma vai terora akta izdarīšanu, vai par kurām ir faktiskas norādes vai pamatots iemesls uzskatīt, ka tās izdarīs smagu noziegumu vai terora aktu, un šis saraksts būtu jāizmanto arī minēto trešo valstu valstspiederīgo kategoriju pārbaudēm. |
| --- | --- |

(20)

Būtu jānodrošina, ka personām, kas iesniedz pieteikumu īstermiņa vīzas saņemšanai, vai trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri saņēmuši ilgtermiņa vīzu vai uzturēšanās atļauju, piemēro pārbaudes, kas ir vismaz tāda paša līmeņa pārbaudes kā tās, kuras piemēro trešo valstu valstspiederīgajiem, kam vīza nav nepieciešama. Šim nolūkam izveido arī kontrolsarakstu ar informāciju par personām, kuras tiek turētas aizdomās par smaga nozieguma vai terora akta izdarīšanu, vai par kurām ir faktiskas norādes vai pamatots iemesls uzskatīt, ka tās izdarīs smagu noziegumu vai terora aktu, un šis saraksts būtu jāizmanto arī minēto trešo valstu valstspiederīgo kategoriju pārbaudēm.

| (21) | Lai izpildītu saistības saskaņā ar Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu, starptautiskajiem pārvadātājiem
  , nosūtot vaicājumu VIS
  , būtu jāpārbauda, vai trešo valstu valstspiederīgajiem, kuriem ir īstermiņa vīza, ilgtermiņa vīza vai uzturēšanās atļauja, ir nepieciešamie derīgie ceļošanas dokumenti. Šādas pārbaudes veikšana būtu jādara iespējama, reizi dienā izgūstot VIS datus atsevišķā tikai lasīšanai paredzētā datubāzē, kas ļauj izgūt minimāli nepieciešamo datu kopu, kura ļauj formulēt vaicājumu ar atbildi “ok”/“not ok”.
  Pārvadātājiem nevajadzētu būt piekļuvei pašai pieteikuma datnei. Tehniskajās specifikācijās, kas attiecas uz piekļuvi VIS, izmantojot pārvadātāju vārteju, būtu pēc iespējas jāparedz ierobežot ietekmi uz pasažieru ceļošanu un pārvadātājiem. Šajā nolūkā būtu jāapsver integrēšana ar IIS un ETIAS
  . [Gr. 15] |
| --- | --- |

(21)

Lai izpildītu saistības saskaņā ar Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu, starptautiskajiem pārvadātājiem
  , nosūtot vaicājumu VIS
  , būtu jāpārbauda, vai trešo valstu valstspiederīgajiem, kuriem ir īstermiņa vīza, ilgtermiņa vīza vai uzturēšanās atļauja, ir nepieciešamie derīgie ceļošanas dokumenti. Šādas pārbaudes veikšana būtu jādara iespējama, reizi dienā izgūstot VIS datus atsevišķā tikai lasīšanai paredzētā datubāzē, kas ļauj izgūt minimāli nepieciešamo datu kopu, kura ļauj formulēt vaicājumu ar atbildi “ok”/“not ok”.
  Pārvadātājiem nevajadzētu būt piekļuvei pašai pieteikuma datnei. Tehniskajās specifikācijās, kas attiecas uz piekļuvi VIS, izmantojot pārvadātāju vārteju, būtu pēc iespējas jāparedz ierobežot ietekmi uz pasažieru ceļošanu un pārvadātājiem. Šajā nolūkā būtu jāapsver integrēšana ar IIS un ETIAS
  . [Gr. 15]

| (21a) | Nolūkā ierobežot šajā regulā izklāstīto pienākumu ietekmi uz starptautiskajiem pārvadātājiem, kas pārvadā grupas ar autobusiem pa sauszemi, būtu jādara pieejami lietotājiem draudzīgi mobilie risinājumi. [Gr. 16] |
| --- | --- |

(21a)

Nolūkā ierobežot šajā regulā izklāstīto pienākumu ietekmi uz starptautiskajiem pārvadātājiem, kas pārvadā grupas ar autobusiem pa sauszemi, būtu jādara pieejami lietotājiem draudzīgi mobilie risinājumi. [Gr. 16]

| (21b) | Divu gadu laikā pēc šīs regulas piemērošanas sākuma Komisijai būtu jāizvērtē tas, cik piemēroti, saderīgi un saskaņoti — VIS noteikumu par sauszemes pārvadājumiem ar autobusiem nolūkā — ir noteikumi, kas minēti 26. pantā Konvencijā, ar ko īsteno 1985. gada 14. jūnija Šengenas nolīgumu starp Beniluksa Ekonomikas savienības valstu valdībām, Vācijas Federatīvās Republikas valdību un Francijas Republikas valdību par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām. Būtu jāņem vērā sauszemes pārvadājumu ar autobusiem jaunākā attīstība. Būtu jāapsver nepieciešamība grozīt minētās Konvencijas 26. pantā vai šajā regulā minētos noteikumus par sauszemes pārvadājumiem ar autobusiem. [Gr. 17] |
| --- | --- |

(21b)

Divu gadu laikā pēc šīs regulas piemērošanas sākuma Komisijai būtu jāizvērtē tas, cik piemēroti, saderīgi un saskaņoti — VIS noteikumu par sauszemes pārvadājumiem ar autobusiem nolūkā — ir noteikumi, kas minēti 26. pantā Konvencijā, ar ko īsteno 1985. gada 14. jūnija Šengenas nolīgumu starp Beniluksa Ekonomikas savienības valstu valdībām, Vācijas Federatīvās Republikas valdību un Francijas Republikas valdību par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām. Būtu jāņem vērā sauszemes pārvadājumu ar autobusiem jaunākā attīstība. Būtu jāapsver nepieciešamība grozīt minētās Konvencijas 26. pantā vai šajā regulā minētos noteikumus par sauszemes pārvadājumiem ar autobusiem. [Gr. 17]

| (22) | Šajā regulā būtu jādefinē dalībvalstu iestādes, kurām var atļaut piekļūt VIS, lai ievadītu, grozītu, dzēstu vai konsultāciju nolūkos aplūkotu datus par ilgtermiņa vīzām un uzturēšanās atļaujām konkrētiem mērķiem, kas attiecībā uz šo dokumentu kategoriju un to turētājiem noteikti VIS, un tādā apmērā, kāds nepieciešams viņu uzdevumu pildīšanai. |
| --- | --- |

(22)

Šajā regulā būtu jādefinē dalībvalstu iestādes, kurām var atļaut piekļūt VIS, lai ievadītu, grozītu, dzēstu vai konsultāciju nolūkos aplūkotu datus par ilgtermiņa vīzām un uzturēšanās atļaujām konkrētiem mērķiem, kas attiecībā uz šo dokumentu kategoriju un to turētājiem noteikti VIS, un tādā apmērā, kāds nepieciešams viņu uzdevumu pildīšanai.

| (23) | Jebkurai ilgtermiņa vīzu un uzturēšanās atļauju VIS datu apstrādei vajadzētu būt samērīgai ar izvirzītajiem mērķiem un nepieciešamai, lai kompetentās iestādes varētu pildīt savus pienākumus. Izmantojot VIS, kompetentajām iestādēm būtu jānodrošina tas, ka tiek ievērota tās personas cilvēka cieņa un integritāte, par kuru datus pieprasa, un tās nedrīkstētu diskriminēt personas, pamatojoties uz dzimumu, ādas krāsu, etnisko vai sociālo izcelsmi, ģenētiskajām īpatnībām, valodu, reliģiju vai pārliecību, politiskiem vai jebkuriem citiem uzskatiem, piederību pie nacionālās minoritātes, īpašumu, izcelsmi, invaliditāti, vecumu vai dzimumorientāciju. |
| --- | --- |

(23)

Jebkurai ilgtermiņa vīzu un uzturēšanās atļauju VIS datu apstrādei vajadzētu būt samērīgai ar izvirzītajiem mērķiem un nepieciešamai, lai kompetentās iestādes varētu pildīt savus pienākumus. Izmantojot VIS, kompetentajām iestādēm būtu jānodrošina tas, ka tiek ievērota tās personas cilvēka cieņa un integritāte, par kuru datus pieprasa, un tās nedrīkstētu diskriminēt personas, pamatojoties uz dzimumu, ādas krāsu, etnisko vai sociālo izcelsmi, ģenētiskajām īpatnībām, valodu, reliģiju vai pārliecību, politiskiem vai jebkuriem citiem uzskatiem, piederību pie nacionālās minoritātes, īpašumu, izcelsmi, invaliditāti, vecumu vai dzimumorientāciju.

| (23a) | Biometriskie dati, kas saskaņā ar šo regulu ietver pirkstu nospiedumus un sejas attēlu, ir unikāli un tāpēc personas identifikācijai ir ticamāki par burtciparu datiem. Taču biometriskie dati ir sensitīvi personas dati. Tādēļ ar šo regulu nosaka šādu datu apstrādes pamatu un drošības pasākumus nolūkā viennozīmīgi identificēt attiecīgās personas. [Gr. 18] |
| --- | --- |

(23a)

Biometriskie dati, kas saskaņā ar šo regulu ietver pirkstu nospiedumus un sejas attēlu, ir unikāli un tāpēc personas identifikācijai ir ticamāki par burtciparu datiem. Taču biometriskie dati ir sensitīvi personas dati. Tādēļ ar šo regulu nosaka šādu datu apstrādes pamatu un drošības pasākumus nolūkā viennozīmīgi identificēt attiecīgās personas. [Gr. 18]

| (24) | Ir ārkārtīgi svarīgi, lai tiesībaizsardzības iestāžu rīcībā būtu visaktuālākā informācija, lai tās pildītu savus uzdevumus cīņā pret terorismu un citiem smagiem noziedzīgiem nodarījumiem. Dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu un Eiropola piekļuve VIS ir noteikta Padomes Lēmumā 2008/633/TI. Šā lēmuma saturs būtu jāintegrē VIS regulā, lai to saskaņotu ar pašreizējo līgumu satvaru. |
| --- | --- |

(24)

Ir ārkārtīgi svarīgi, lai tiesībaizsardzības iestāžu rīcībā būtu visaktuālākā informācija, lai tās pildītu savus uzdevumus cīņā pret terorismu un citiem smagiem noziedzīgiem nodarījumiem. Dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu un Eiropola piekļuve VIS ir noteikta Padomes Lēmumā 2008/633/TI. Šā lēmuma saturs būtu jāintegrē VIS regulā, lai to saskaņotu ar pašreizējo līgumu satvaru.

| (25) | Piekļuve VIS datiem tiesībaizsardzības nolūkos jau ir pierādījusi savu noderīgumu tādu personu identificēšanā, kuras gājušas bojā vardarbīgā nāvē, vai palīdzībā izmeklētājiem panākt ievērojamu progresu lietās, kas saistītas ar cilvēku tirdzniecību, terorismu vai narkotiku tirdzniecību. Tāpēc datiem VIS par ilgstošu uzturēšanos vajadzētu būt pieejamiem arī dalībvalstu izraudzītajām iestādēm un Eiropas Policijas birojam (“Eiropolam”), ievērojot šajā regulā izklāstītos nosacījumus. |
| --- | --- |

(25)

Piekļuve VIS datiem tiesībaizsardzības nolūkos jau ir pierādījusi savu noderīgumu tādu personu identificēšanā, kuras gājušas bojā vardarbīgā nāvē, vai palīdzībā izmeklētājiem panākt ievērojamu progresu lietās, kas saistītas ar cilvēku tirdzniecību, terorismu vai narkotiku tirdzniecību. Tāpēc datiem VIS par ilgstošu uzturēšanos vajadzētu būt pieejamiem arī dalībvalstu izraudzītajām iestādēm un Eiropas Policijas birojam (“Eiropolam”), ievērojot šajā regulā izklāstītos nosacījumus.

| (26) | Tā kā Eiropolam ir būtiska nozīme attiecībā uz dalībvalstu iestāžu sadarbību pārrobežu noziegumu izmeklēšanas jomā, visā Savienībā atbalstot noziedzības novēršanu, analīzi un izmeklēšanu, Eiropola pašreizējā piekļuve VIS tā uzdevumu ietvaros būtu jākodificē un jāracionalizē, ņemot vērā arī jaunākās norises tiesiskajā regulējumā, piemēram, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/794 (22). |
| --- | --- |

(26)

Tā kā Eiropolam ir būtiska nozīme attiecībā uz dalībvalstu iestāžu sadarbību pārrobežu noziegumu izmeklēšanas jomā, visā Savienībā atbalstot noziedzības novēršanu, analīzi un izmeklēšanu, Eiropola pašreizējā piekļuve VIS tā uzdevumu ietvaros būtu jākodificē un jāracionalizē, ņemot vērā arī jaunākās norises tiesiskajā regulējumā, piemēram, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/794 (22).

| (27) | Piekļuve VIS nolūkā novērst, atklāt vai izmeklēt teroristu nodarījumus vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus ir iejaukšanās to personu pamattiesībās uz personas privātās dzīves neaizskaramību un personas datu aizsardzību, kuru personas dati tiek apstrādāti VIS. Jebkura šāda iejaukšanās jāveic saskaņā ar tiesību aktiem, kas jānoformulē pietiekami precīzi, lai personas varētu pielāgot savu rīcību, un tiem jāaizsargā personas pret patvaļu un pietiekami skaidri jānorāda kompetentajām iestādēm piešķirto pilnvaru apjoms un veids, kādā tām jāīsteno minētās pilnvaras. Demokrātiskā sabiedrībā jebkuram iejaukšanās gadījumam jābūt nepieciešamam, lai aizsargātu likumīgas un samērīgas intereses, un tam jābūt samērīgam attiecībā pret likumīgo mērķi, kas jāsasniedz. |
| --- | --- |

(27)

Piekļuve VIS nolūkā novērst, atklāt vai izmeklēt teroristu nodarījumus vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus ir iejaukšanās to personu pamattiesībās uz personas privātās dzīves neaizskaramību un personas datu aizsardzību, kuru personas dati tiek apstrādāti VIS. Jebkura šāda iejaukšanās jāveic saskaņā ar tiesību aktiem, kas jānoformulē pietiekami precīzi, lai personas varētu pielāgot savu rīcību, un tiem jāaizsargā personas pret patvaļu un pietiekami skaidri jānorāda kompetentajām iestādēm piešķirto pilnvaru apjoms un veids, kādā tām jāīsteno minētās pilnvaras. Demokrātiskā sabiedrībā jebkuram iejaukšanās gadījumam jābūt nepieciešamam, lai aizsargātu likumīgas un samērīgas intereses, un tam jābūt samērīgam attiecībā pret likumīgo mērķi, kas jāsasniedz.

| (28) | [Regula 2018/XX par sadarbspēju
  (robežas un vīzas)
  ] paredz iespēju, ka dalībvalsts policijas iestāde, kas attiecīgi pilnvarota ar valsts tiesību aktiem, var identificēt personu, izmantojot šīs personas biometriskos datus, kuri iegūti identitātes pārbaudes laikā. Tomēr var pastāvēt īpaši apstākļi, kad persona ir jāidentificē šīs personas interesēs. Tās var būt situācijas, kad persona atrasta pēc bezvēsts prombūtnes, ir bijusi nolaupīta vai identificēta kā cilvēku tirdzniecības upuris.
  Tikai
  šādos gadījumos tiesībaizsardzības iestādēm būtu jāpiešķir ātra piekļuve VIS datiem, lai ļautu ātri un uzticami identificēt personu un nebūtu jāievēro visi priekšnoteikumi un papildu aizsardzības pasākumi, kas noteikti tiesībaizsardzības iestāžu piekļuvei. [Gr. 19] |
| --- | --- |

(28)

[Regula 2018/XX par sadarbspēju
  (robežas un vīzas)
  ] paredz iespēju, ka dalībvalsts policijas iestāde, kas attiecīgi pilnvarota ar valsts tiesību aktiem, var identificēt personu, izmantojot šīs personas biometriskos datus, kuri iegūti identitātes pārbaudes laikā. Tomēr var pastāvēt īpaši apstākļi, kad persona ir jāidentificē šīs personas interesēs. Tās var būt situācijas, kad persona atrasta pēc bezvēsts prombūtnes, ir bijusi nolaupīta vai identificēta kā cilvēku tirdzniecības upuris.
  Tikai
  šādos gadījumos tiesībaizsardzības iestādēm būtu jāpiešķir ātra piekļuve VIS datiem, lai ļautu ātri un uzticami identificēt personu un nebūtu jāievēro visi priekšnoteikumi un papildu aizsardzības pasākumi, kas noteikti tiesībaizsardzības iestāžu piekļuvei. [Gr. 19]

| (29) | Datu salīdzināšana, pamatojoties uz latentiem pirkstu nospiedumiem, kas ir tie pirkstu nospiedumi, kurus var atrast noziedzīga nodarījuma izdarīšanas vietā, ir būtiska policijas sadarbības jomā. Gadījumos, kad ir pamatoti iemesli uzskatīt, ka noziedzīga nodarījuma izdarītājs vai cietusī persona var būt reģistrēti VIS,
  vispirms veicot meklēšanu saskaņā ar Padomes Lēmumu 2008/615/TI
   (23), iespējai salīdzināt latentos pirkstu nospiedumus ar VIS uzglabātajiem daktiloskopijas datiem būtu jānodrošina dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādēm ļoti vērtīgs instruments teroristu nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu novēršanā, atklāšanā vai izmeklēšanā, kad, piemēram, vienīgie pierādījumi nozieguma vietā ir latentie pirkstu nospiedumi. [Gr. 20] |
| --- | --- |

(29)

Datu salīdzināšana, pamatojoties uz latentiem pirkstu nospiedumiem, kas ir tie pirkstu nospiedumi, kurus var atrast noziedzīga nodarījuma izdarīšanas vietā, ir būtiska policijas sadarbības jomā. Gadījumos, kad ir pamatoti iemesli uzskatīt, ka noziedzīga nodarījuma izdarītājs vai cietusī persona var būt reģistrēti VIS,
  vispirms veicot meklēšanu saskaņā ar Padomes Lēmumu 2008/615/TI
   (23), iespējai salīdzināt latentos pirkstu nospiedumus ar VIS uzglabātajiem daktiloskopijas datiem būtu jānodrošina dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādēm ļoti vērtīgs instruments teroristu nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu novēršanā, atklāšanā vai izmeklēšanā, kad, piemēram, vienīgie pierādījumi nozieguma vietā ir latentie pirkstu nospiedumi. [Gr. 20]

| (30) | Nepieciešams izraudzīties dalībvalstu kompetentās iestādes, kā arī centrālo piekļuves punktu, ar kura starpniecību tiek iesniegti pieprasījumi par piekļuvi VIS datiem, un izveidot sarakstu ar izraudzīto iestāžu operatīvajām vienībām, kas ir pilnvarotas pieprasīt šādu piekļuvi ar konkrētu mērķi novērst, atklāt vai izmeklēt teroristu nodarījumus vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus. |
| --- | --- |

(30)

Nepieciešams izraudzīties dalībvalstu kompetentās iestādes, kā arī centrālo piekļuves punktu, ar kura starpniecību tiek iesniegti pieprasījumi par piekļuvi VIS datiem, un izveidot sarakstu ar izraudzīto iestāžu operatīvajām vienībām, kas ir pilnvarotas pieprasīt šādu piekļuvi ar konkrētu mērķi novērst, atklāt vai izmeklēt teroristu nodarījumus vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus.

| (31) | Izraudzīto iestāžu operatīvajām vienībām pieprasījumi par piekļuvi centrālajā sistēmā uzglabātajiem datiem būtu jāiesniedz centrālajam piekļuves punktam, un šādi pieprasījumi būtu jāpamato. Izraudzīto iestāžu operatīvajām vienībām, kam ir atļauts pieprasīt piekļuvi VIS datiem, nebūtu jādarbojas kā verificējošajai iestādei. Centrālajiem piekļuves punktiem būtu jārīkojas neatkarīgi no izraudzītajām iestādēm un vajadzētu būt atbildīgiem par šajā regulā noteikto piekļuves nosacījumu stingras ievērošanas nodrošināšanu neatkarīgā veidā. Ārkārtas steidzamības gadījumos, kad piekļuve ir nepieciešama agrīnā posmā, reaģējot uz konkrētiem un faktiskiem draudiem saistībā ar teroristu nodarījumiem vai citiem smagiem noziedzīgiem nodarījumiem, centrālajam piekļuves punktam būtu jāspēj apstrādāt pieprasījumu tūlīt un pārbaudi veikt tikai pēc tam. |
| --- | --- |

(31)

Izraudzīto iestāžu operatīvajām vienībām pieprasījumi par piekļuvi centrālajā sistēmā uzglabātajiem datiem būtu jāiesniedz centrālajam piekļuves punktam, un šādi pieprasījumi būtu jāpamato. Izraudzīto iestāžu operatīvajām vienībām, kam ir atļauts pieprasīt piekļuvi VIS datiem, nebūtu jādarbojas kā verificējošajai iestādei. Centrālajiem piekļuves punktiem būtu jārīkojas neatkarīgi no izraudzītajām iestādēm un vajadzētu būt atbildīgiem par šajā regulā noteikto piekļuves nosacījumu stingras ievērošanas nodrošināšanu neatkarīgā veidā. Ārkārtas steidzamības gadījumos, kad piekļuve ir nepieciešama agrīnā posmā, reaģējot uz konkrētiem un faktiskiem draudiem saistībā ar teroristu nodarījumiem vai citiem smagiem noziedzīgiem nodarījumiem, centrālajam piekļuves punktam būtu jāspēj apstrādāt pieprasījumu tūlīt un pārbaudi veikt tikai pēc tam.

| (32) | Lai aizsargātu personas datus un izslēgtu tiesībaizsardzības iestāžu veiktu sistemātisku meklēšanu, VIS datu apstrāde būtu jāveic tikai konkrētos gadījumos un tad, ja tas ir nepieciešams teroristu nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu novēršanai, atklāšanai vai izmeklēšanai. Izraudzītajām iestādēm un Eiropolam būtu jāpieprasa piekļuve VIS datiem vienīgi tad, ja tiem ir pamatots iemesls uzskatīt, ka šāda piekļuve sniegs informāciju, kas būtiski palīdzēs novērst, atklāt vai izmeklēt teroristu nodarījumus vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus
  , un vispirms veicot meklēšanu saskaņā ar Lēmumu 2008/615/TI
  . [Gr. 21] |
| --- | --- |

(32)

Lai aizsargātu personas datus un izslēgtu tiesībaizsardzības iestāžu veiktu sistemātisku meklēšanu, VIS datu apstrāde būtu jāveic tikai konkrētos gadījumos un tad, ja tas ir nepieciešams teroristu nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu novēršanai, atklāšanai vai izmeklēšanai. Izraudzītajām iestādēm un Eiropolam būtu jāpieprasa piekļuve VIS datiem vienīgi tad, ja tiem ir pamatots iemesls uzskatīt, ka šāda piekļuve sniegs informāciju, kas būtiski palīdzēs novērst, atklāt vai izmeklēt teroristu nodarījumus vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus
  , un vispirms veicot meklēšanu saskaņā ar Lēmumu 2008/615/TI
  . [Gr. 21]

| (32a) | Parasti dalībvalstu galalietotāji veic meklējumus attiecīgajās valsts datubāzēs, pirms tā vai paralēli tam veicot vaicājumu Eiropas datubāzēs. [Gr. 22] |
| --- | --- |

(32a)

Parasti dalībvalstu galalietotāji veic meklējumus attiecīgajās valsts datubāzēs, pirms tā vai paralēli tam veicot vaicājumu Eiropas datubāzēs. [Gr. 22]

| (33) | Ilgtermiņa uzturēšanās dokumentu

  vīzu
  turētāju personas dati, ko glabā VIS, būtu jāuzglabā ne ilgāk, kā tas nepieciešams VIS mērķiem. Pieci gadi ir piemērots laikposms ar trešo valstu valstspiederīgajiem saistīto datu uzglabāšanai, lai, izskatot īstermiņa vīzu pieteikumus, varētu izmantot šos datus un būtu iespējams konstatēt uzturēšanās termiņa pārsniegšanu pēc derīguma termiņa beigām, kā arī veikt drošības izvērtējumus attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kas dokumentus ieguvuši. Dati par iepriekšējiem dokumenta izmantošanas gadījumiem varētu atvieglot īstermiņa vīzu izsniegšanu nākotnē. Īsāks glabāšanas laikposms minēto nolūku nodrošināšanai nebūtu pietiekams. Pēc pieciem gadiem dati būtu jāizdzēš, ja vien nav iemesla izdzēst tos agrāk. [Gr. 23] |
| --- | --- |

(33)

Ilgtermiņa uzturēšanās dokumentu

  vīzu
  turētāju personas dati, ko glabā VIS, būtu jāuzglabā ne ilgāk, kā tas nepieciešams VIS mērķiem. Pieci gadi ir piemērots laikposms ar trešo valstu valstspiederīgajiem saistīto datu uzglabāšanai, lai, izskatot īstermiņa vīzu pieteikumus, varētu izmantot šos datus un būtu iespējams konstatēt uzturēšanās termiņa pārsniegšanu pēc derīguma termiņa beigām, kā arī veikt drošības izvērtējumus attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kas dokumentus ieguvuši. Dati par iepriekšējiem dokumenta izmantošanas gadījumiem varētu atvieglot īstermiņa vīzu izsniegšanu nākotnē. Īsāks glabāšanas laikposms minēto nolūku nodrošināšanai nebūtu pietiekams. Pēc pieciem gadiem dati būtu jāizdzēš, ja vien nav iemesla izdzēst tos agrāk. [Gr. 23]

| (34) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (24) attiecas uz personas datu apstrādi, ko veic dalībvalstis, piemērojot šo regulu. Personas datu apstrādei, ko tiesībaizsardzības iestādes veic, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/680 (25). |
| --- | --- |

(34)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (24) attiecas uz personas datu apstrādi, ko veic dalībvalstis, piemērojot šo regulu. Personas datu apstrādei, ko tiesībaizsardzības iestādes veic, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/680 (25).

| (35) | Eiropas Robežu un krasta apsardzes (EBCG) vienību un ar atgriešanu saistītās darbībās iesaistītā personāla vienību dalībniekiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1624 ar uzņēmējas dalībvalsts atļauju ir tiesības piekļūt Eiropas datubāzēm konsultāciju nolūkos, ja tas nepieciešams, lai pildītu robežpārbaudes, robežuzraudzības un atgriešanās operatīvajā plānā noteiktos operatīvos uzdevumus. Lai atvieglotu šādu piekļuvi konsultāciju nolūkos un ļautu vienībām efektīvi piekļūt VIS ievadītajiem datiem,

  EBCG

  aģentūrai būtu jāpiešķir piekļuve VIS. Šai piekļuvei būtu jāatbilst piekļuves nosacījumiem un ierobežojumiem, kurus piemēro dalībvalstu iestādēm, kas ir kompetentas attiecībā uz katru īpašo mērķi, saistībā ar kuru iespējams piekļūt VIS datiem konsultāciju nolūkos. [Gr. 24] |
| --- | --- |

(35)

Eiropas Robežu un krasta apsardzes (EBCG) vienību un ar atgriešanu saistītās darbībās iesaistītā personāla vienību dalībniekiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1624 ar uzņēmējas dalībvalsts atļauju ir tiesības piekļūt Eiropas datubāzēm konsultāciju nolūkos, ja tas nepieciešams, lai pildītu robežpārbaudes, robežuzraudzības un atgriešanās operatīvajā plānā noteiktos operatīvos uzdevumus. Lai atvieglotu šādu piekļuvi konsultāciju nolūkos un ļautu vienībām efektīvi piekļūt VIS ievadītajiem datiem,

  EBCG

  aģentūrai būtu jāpiešķir piekļuve VIS. Šai piekļuvei būtu jāatbilst piekļuves nosacījumiem un ierobežojumiem, kurus piemēro dalībvalstu iestādēm, kas ir kompetentas attiecībā uz katru īpašo mērķi, saistībā ar kuru iespējams piekļūt VIS datiem konsultāciju nolūkos. [Gr. 24]

| (36) | Tādu trešo valstu valstspiederīgo atgriešana, kuri neatbilst vai vairs neatbilst ieceļošanas, uzturēšanās vai pastāvīgas uzturēšanās nosacījumiem dalībvalstīs, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/115/EK (26) veido svarīgu daļu no visaptverošajiem centieniem apkarot neatbilstīgu migrāciju un ir svarīgs būtisku sabiedrības interešu iemesls. |
| --- | --- |

(36)

Tādu trešo valstu valstspiederīgo atgriešana, kuri neatbilst vai vairs neatbilst ieceļošanas, uzturēšanās vai pastāvīgas uzturēšanās nosacījumiem dalībvalstīs, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/115/EK (26) veido svarīgu daļu no visaptverošajiem centieniem apkarot neatbilstīgu migrāciju un ir svarīgs būtisku sabiedrības interešu iemesls.

| (37) | Atgriešanas trešām valstīm bieži nepiemēro lēmumu par aizsardzības līmeņa pietiekamību, ko pieņem Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2016/679 45. pantu vai saskaņā ar valsts tiesību aktiem, kas pieņemti, lai transponētu Direktīvas (ES) 2016/680 36. pantu. Turklāt Savienības plašie centieni sadarboties ar galvenajām izcelsmes valstīm attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri uzturas nelikumīgi un kuriem attiecas atgriešanas pienākums, nav panākuši, ka šīs trešās valsts sistemātiski pildītu ar starptautisko tiesību normām noteikto pienākumu uzņemt atpakaļ savus valstspiederīgos. Atpakaļuzņemšanas nolīgumi, kurus noslēgusi vai par kuru noslēgšanu sarunas ved Savienība vai dalībvalstis un kuri paredz pienācīgus aizsardzības pasākumus datu pārsūtīšanai uz trešām valstīm saskaņā ar Regulas (ES) 2016/679 46. pantu, vai valstu noteikumi, kas pieņemti, lai transponētu Direktīvas (ES) 2016/680 37. pantu, aptver nelielu skaitu šādu trešo valstu, un jaunu nolīgumu noslēgšanas perspektīvas ir neskaidras. Šādos gadījumos personas datus saskaņā ar šo regulu var apstrādāt ar trešo valstu iestādēm, lai īstenotu Savienības atgriešanas politiku, ja tiek izpildīti nosacījumi, kas paredzēti Regulas (ES) 2016/679 49. panta 1. punkta d) apakšpunktā vai valsts tiesību aktos, ar kuriem transponē Direktīvas (ES) 2016/680 38. vai 39. pantu.
  Personas dati, ko dalībvalsts iegūst, ievērojot šo regulu, nebūtu jānosūta vai jādara pieejami nevienai trešai valstij, starptautiskai organizācijai vai privātam subjektam, kas izveidots Savienībā vai ārpus tās. Tomēr izņēmuma kārtā šādus personas datus vajadzētu būt iespējamam nosūtīt trešai valstij vai starptautiskai organizācijai, ja šāda nosūtīšana ir pakļauta stingriem nosacījumiem un ir nepieciešama individuālās lietās, lai palīdzētu identificēt trešās valsts valstspiederīgo saistībā ar viņa atgriešanu. Ja nav lēmuma par aizsardzības līmeņa pietiekamību, kas pieņemts ar īstenošanas aktu, ievērojot Regulu (ES) 2016/679, vai atbilstošu garantiju, kam nosūtīšana pakļauta, ievērojot minēto regulu, VIS datus izņēmuma kārtā vajadzētu būt iespējamam atgriešanas nolūkā nosūtīt trešai valstij vai starptautiskai organizācijai tikai tad, kad tas ir nepieciešams svarīgu iemeslu dēļ sabiedrības interesēs, kā minēts minētajā regulā. [Gr. 25] |
| --- | --- |

(37)

Atgriešanas trešām valstīm bieži nepiemēro lēmumu par aizsardzības līmeņa pietiekamību, ko pieņem Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2016/679 45. pantu vai saskaņā ar valsts tiesību aktiem, kas pieņemti, lai transponētu Direktīvas (ES) 2016/680 36. pantu. Turklāt Savienības plašie centieni sadarboties ar galvenajām izcelsmes valstīm attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri uzturas nelikumīgi un kuriem attiecas atgriešanas pienākums, nav panākuši, ka šīs trešās valsts sistemātiski pildītu ar starptautisko tiesību normām noteikto pienākumu uzņemt atpakaļ savus valstspiederīgos. Atpakaļuzņemšanas nolīgumi, kurus noslēgusi vai par kuru noslēgšanu sarunas ved Savienība vai dalībvalstis un kuri paredz pienācīgus aizsardzības pasākumus datu pārsūtīšanai uz trešām valstīm saskaņā ar Regulas (ES) 2016/679 46. pantu, vai valstu noteikumi, kas pieņemti, lai transponētu Direktīvas (ES) 2016/680 37. pantu, aptver nelielu skaitu šādu trešo valstu, un jaunu nolīgumu noslēgšanas perspektīvas ir neskaidras. Šādos gadījumos personas datus saskaņā ar šo regulu var apstrādāt ar trešo valstu iestādēm, lai īstenotu Savienības atgriešanas politiku, ja tiek izpildīti nosacījumi, kas paredzēti Regulas (ES) 2016/679 49. panta 1. punkta d) apakšpunktā vai valsts tiesību aktos, ar kuriem transponē Direktīvas (ES) 2016/680 38. vai 39. pantu.
  Personas dati, ko dalībvalsts iegūst, ievērojot šo regulu, nebūtu jānosūta vai jādara pieejami nevienai trešai valstij, starptautiskai organizācijai vai privātam subjektam, kas izveidots Savienībā vai ārpus tās. Tomēr izņēmuma kārtā šādus personas datus vajadzētu būt iespējamam nosūtīt trešai valstij vai starptautiskai organizācijai, ja šāda nosūtīšana ir pakļauta stingriem nosacījumiem un ir nepieciešama individuālās lietās, lai palīdzētu identificēt trešās valsts valstspiederīgo saistībā ar viņa atgriešanu. Ja nav lēmuma par aizsardzības līmeņa pietiekamību, kas pieņemts ar īstenošanas aktu, ievērojot Regulu (ES) 2016/679, vai atbilstošu garantiju, kam nosūtīšana pakļauta, ievērojot minēto regulu, VIS datus izņēmuma kārtā vajadzētu būt iespējamam atgriešanas nolūkā nosūtīt trešai valstij vai starptautiskai organizācijai tikai tad, kad tas ir nepieciešams svarīgu iemeslu dēļ sabiedrības interesēs, kā minēts minētajā regulā. [Gr. 25]

| (38) | Saskaņā ar piemērojamiem datu aizsardzības noteikumiem un, ja tas nepieciešams individuālos gadījumos, lai veiktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) .../... (27)
  [Savienības pārmitināšanas pamatregula] paredzētos uzdevumus, dalībvalstīm būtu jādara pieejami [Eiropas Savienības Patvēruma aģentūrai] un attiecīgām starptautiskām organizācijām, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstajam komisāram bēgļu jautājumos, Starptautiskajai migrācijas organizācijai un Starptautiskās Sarkanā Krusta komitejas bēgļu un pārmitināšanas darbībām, attiecīgie personas dati, ko apstrādā VIS par trešo valstu valstspiederīgajiem vai bezvalstniekiem un ko šie subjekti nodevuši dalībvalstīm, īstenojot Regulu (ES) .../... [

  Savienības pārmitināšanas pamatregula
  ]. [Gr. 26] |
| --- | --- |

(38)

Saskaņā ar piemērojamiem datu aizsardzības noteikumiem un, ja tas nepieciešams individuālos gadījumos, lai veiktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) .../... (27)
  [Savienības pārmitināšanas pamatregula] paredzētos uzdevumus, dalībvalstīm būtu jādara pieejami [Eiropas Savienības Patvēruma aģentūrai] un attiecīgām starptautiskām organizācijām, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstajam komisāram bēgļu jautājumos, Starptautiskajai migrācijas organizācijai un Starptautiskās Sarkanā Krusta komitejas bēgļu un pārmitināšanas darbībām, attiecīgie personas dati, ko apstrādā VIS par trešo valstu valstspiederīgajiem vai bezvalstniekiem un ko šie subjekti nodevuši dalībvalstīm, īstenojot Regulu (ES) .../... [

  Savienības pārmitināšanas pamatregula
  ]. [Gr. 26]

| (39) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK

  ES
  ) Nr. 45/2001

  2018/1725
   (28) ir piemērojama Savienības iestāžu vai struktūru darbībām, ko tās veic, pildot savus uzdevumus kā atbildīgās par VIS darbības pārvaldību. [Gr. 27] |
| --- | --- |

(39)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK

  ES
  ) Nr. 45/2001

  2018/1725
   (28) ir piemērojama Savienības iestāžu vai struktūru darbībām, ko tās veic, pildot savus uzdevumus kā atbildīgās par VIS darbības pārvaldību. [Gr. 27]

| (40) | Ir notikusi apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 28. panta 2. punktu, un tas sniedza atzinumu
  2018. gada 12. decembrī
  . [Gr. 28] |
| --- | --- |

(40)

Ir notikusi apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 28. panta 2. punktu, un tas sniedza atzinumu
  2018. gada 12. decembrī
  . [Gr. 28]

| (41) | Lai uzlabotu trešo valstu sadarbību neatbilstīgo migrantu atpakaļuzņemšanā un atvieglotu tādu trešo valstu valstspiederīgo atgriešanu, kuru uzturēšanās ir nelikumīga un kuru dati var būt uzglabāti VIS, VIS būtu jāuzglabā to personu ceļošanas dokumentu kopijas, kuras iesniedz pieteikumu īstermiņa vīzas saņemšanai. Atšķirībā no informācijas, kas izgūta no VIS, ceļošanas dokumentu kopijas ir valstspiederības apliecinājums, ko plašāk atzīst trešās valstis. |
| --- | --- |

(41)

Lai uzlabotu trešo valstu sadarbību neatbilstīgo migrantu atpakaļuzņemšanā un atvieglotu tādu trešo valstu valstspiederīgo atgriešanu, kuru uzturēšanās ir nelikumīga un kuru dati var būt uzglabāti VIS, VIS būtu jāuzglabā to personu ceļošanas dokumentu kopijas, kuras iesniedz pieteikumu īstermiņa vīzas saņemšanai. Atšķirībā no informācijas, kas izgūta no VIS, ceļošanas dokumentu kopijas ir valstspiederības apliecinājums, ko plašāk atzīst trešās valstis.

| (42) | Vīzas pārbaudes procedūras obligāts elements ir piekļuve konsultāciju nolūkos to ceļošanas dokumentu sarakstam, kuri to turētājam dod tiesības šķērsot ārējās robežas un kuros drīkst ielīmēt vīzu, kā noteikts ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1105/2011/ES (29). Tā kā vīzu iestādēm šis pienākums būtu sistemātiski jāīsteno, šis saraksts būtu jāietver VIS, lai ļautu automātiski verificēt pieteikuma iesniedzēja ceļošanas dokumenta atpazīšanu. |
| --- | --- |

(42)

Vīzas pārbaudes procedūras obligāts elements ir piekļuve konsultāciju nolūkos to ceļošanas dokumentu sarakstam, kuri to turētājam dod tiesības šķērsot ārējās robežas un kuros drīkst ielīmēt vīzu, kā noteikts ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1105/2011/ES (29). Tā kā vīzu iestādēm šis pienākums būtu sistemātiski jāīsteno, šis saraksts būtu jāietver VIS, lai ļautu automātiski verificēt pieteikuma iesniedzēja ceļošanas dokumenta atpazīšanu.

| (43) | Neskarot dalībvalstu atbildību par VIS ievadīto datu precizitāti, eu-LISA būtu jāuztic atbildība par datu kvalitātes uzlabošanu, ieviešot
  , uzturot un pastāvīgi atjauninot
  centrālu datu kvalitātes uzraudzības instrumentu, un
  par
  regulāru ziņojumu sniegšanu dalībvalstīm. [Gr. 29] |
| --- | --- |

(43)

Neskarot dalībvalstu atbildību par VIS ievadīto datu precizitāti, eu-LISA būtu jāuztic atbildība par datu kvalitātes uzlabošanu, ieviešot
  , uzturot un pastāvīgi atjauninot
  centrālu datu kvalitātes uzraudzības instrumentu, un
  par
  regulāru ziņojumu sniegšanu dalībvalstīm. [Gr. 29]

| (44) | Lai nodrošinātu labāku VIS izmantošanas pārraudzību nolūkā analizēt migrācijas spiediena un robežu pārvaldības tendences, eu-LISA būtu jāspēj attīstīt spējas sniegt dalībvalstīm, Komisijai un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūrai statistikas ziņojumus, neietekmējot datu integritāti. Tādēļ
  eu-LISA noteikti statistikas dati
  būtu jāizveido centrālās

  jāglabā centrālajā repozitorijā ziņošanas un
  statistikas reģistrs

  mērķiem saskaņā ar [Regula 2018/XX par sadarbspēju (robežas un vīzas)]
  . Savāktajā statistikā nebūtu jāietver personas dati. [Gr. 30] |
| --- | --- |

(44)

Lai nodrošinātu labāku VIS izmantošanas pārraudzību nolūkā analizēt migrācijas spiediena un robežu pārvaldības tendences, eu-LISA būtu jāspēj attīstīt spējas sniegt dalībvalstīm, Komisijai un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūrai statistikas ziņojumus, neietekmējot datu integritāti. Tādēļ
  eu-LISA noteikti statistikas dati
  būtu jāizveido centrālās

  jāglabā centrālajā repozitorijā ziņošanas un
  statistikas reģistrs

  mērķiem saskaņā ar [Regula 2018/XX par sadarbspēju (robežas un vīzas)]
  . Savāktajā statistikā nebūtu jāietver personas dati. [Gr. 30]

| (45) | Šī regula neskar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/38/EK (30) piemērošanu. |
| --- | --- |

(45)

Šī regula neskar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/38/EK (30) piemērošanu.

| (46) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet, pamatojoties uz nepieciešamību nodrošināt kopējas vīzu politikas īstenošanu, augstu drošības līmeni zonā, neveicot iekšējo robežu kontroli, un pakāpenisku integrētas ārējo robežu pārvaldības sistēmas izveidošanu, tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(46)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet, pamatojoties uz nepieciešamību nodrošināt kopējas vīzu politikas īstenošanu, augstu drošības līmeni zonā, neveicot iekšējo robežu kontroli, un pakāpenisku integrētas ārējo robežu pārvaldības sistēmas izveidošanu, tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

| (47) | Regula paredz stingrus noteikumus attiecībā uz piekļuvi VIS sistēmai un vajadzīgos aizsardzības pasākumus. Tajā ir paredzētas arī personu tiesības piekļūt datiem, labot, dzēst datus un aizsargāt savas tiesības, jo īpaši tiesības uz tiesisko aizsardzību, un publisko neatkarīgo iestāžu veikto apstrādes darbību uzraudzība. Ar šo regulu ievieš papildu aizsardzības pasākumus, lai aptvertu īpašās vajadzības, kādas ir jaunajām VIS apstrādāto datu kategorijām. Tādēļ šajā regulā respektē pamattiesības un ievēro principus, kas ir atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, jo īpaši tiesības uz cilvēka cieņu, tiesības uz brīvību un drošību, privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību, personas datu aizsardzību, patvēruma tiesības un aizsardzību pārvietošanas, izraidīšanas vai izdošanas gadījumā, diskriminācijas aizliegumu, bērnu tiesības un tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību. |
| --- | --- |

(47)

Regula paredz stingrus noteikumus attiecībā uz piekļuvi VIS sistēmai un vajadzīgos aizsardzības pasākumus. Tajā ir paredzētas arī personu tiesības piekļūt datiem, labot, dzēst datus un aizsargāt savas tiesības, jo īpaši tiesības uz tiesisko aizsardzību, un publisko neatkarīgo iestāžu veikto apstrādes darbību uzraudzība. Ar šo regulu ievieš papildu aizsardzības pasākumus, lai aptvertu īpašās vajadzības, kādas ir jaunajām VIS apstrādāto datu kategorijām. Tādēļ šajā regulā respektē pamattiesības un ievēro principus, kas ir atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, jo īpaši tiesības uz cilvēka cieņu, tiesības uz brīvību un drošību, privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību, personas datu aizsardzību, patvēruma tiesības un aizsardzību pārvietošanas, izraidīšanas vai izdošanas gadījumā, diskriminācijas aizliegumu, bērnu tiesības un tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību.

| (47a) | Šī regula neskar pienākumus, kas izriet no 1951. gada 28. jūlija Ženēvas Konvencijas par bēgļa statusu un to papildinošā 1967. gada 31. janvāra Ņujorkas protokola un no visām starptautiskajām saistībām, ko uzņēmusies Savienība un tās dalībvalstis. [Gr. 31] |
| --- | --- |

(47a)

Šī regula neskar pienākumus, kas izriet no 1951. gada 28. jūlija Ženēvas Konvencijas par bēgļa statusu un to papildinošā 1967. gada 31. janvāra Ņujorkas protokola un no visām starptautiskajām saistībām, ko uzņēmusies Savienība un tās dalībvalstis. [Gr. 31]

| (48) | Būtu jāpiemēro īpaši noteikumi trešo valstu valstspiederīgajiem, uz kuriem attiecas vīzas prasība un kuri ir tāda Savienības pilsoņa ģimenes locekļi, uz ko attiecas Direktīva 2004/38/EK, vai kuri ir tāda trešās valsts valstspiederīgā ģimenes locekļi, kas izmanto tiesības brīvi pārvietoties saskaņā ar Savienības tiesību aktiem un kam nav Direktīvā 2004/38/EK minētās uzturēšanās atļaujas. Līguma par Eiropas Savienības darbību 21. panta 1. punktā ir noteikts, ka ikvienam Eiropas Savienības pilsonim ir tiesības brīvi pārvietoties un dzīvot dalībvalstīs, ievērojot Līgumos noteiktos ierobežojumus un nosacījumus, kā arī to īstenošanai paredzētos pasākumus. Attiecīgie ierobežojumi un nosacījumi ir atrodami Direktīvā 2004/38/EK. |
| --- | --- |

(48)

Būtu jāpiemēro īpaši noteikumi trešo valstu valstspiederīgajiem, uz kuriem attiecas vīzas prasība un kuri ir tāda Savienības pilsoņa ģimenes locekļi, uz ko attiecas Direktīva 2004/38/EK, vai kuri ir tāda trešās valsts valstspiederīgā ģimenes locekļi, kas izmanto tiesības brīvi pārvietoties saskaņā ar Savienības tiesību aktiem un kam nav Direktīvā 2004/38/EK minētās uzturēšanās atļaujas. Līguma par Eiropas Savienības darbību 21. panta 1. punktā ir noteikts, ka ikvienam Eiropas Savienības pilsonim ir tiesības brīvi pārvietoties un dzīvot dalībvalstīs, ievērojot Līgumos noteiktos ierobežojumus un nosacījumus, kā arī to īstenošanai paredzētos pasākumus. Attiecīgie ierobežojumi un nosacījumi ir atrodami Direktīvā 2004/38/EK.

| (49) | Kā apstiprinājusi Eiropas Savienības Tiesa, šādiem ģimenes locekļiem ir tiesības ne tikai ieceļot dalībvalsts teritorijā, bet arī šim nolūkam saņemt ieceļošanas vīzu. Dalībvalstīm šādām personām jāpiešķir visi atvieglojumi, lai tās iegūtu vajadzīgās vīzas, kas jāizdod bez maksas pēc iespējas drīz un izmantojot paātrinātu procedūru. |
| --- | --- |

(49)

Kā apstiprinājusi Eiropas Savienības Tiesa, šādiem ģimenes locekļiem ir tiesības ne tikai ieceļot dalībvalsts teritorijā, bet arī šim nolūkam saņemt ieceļošanas vīzu. Dalībvalstīm šādām personām jāpiešķir visi atvieglojumi, lai tās iegūtu vajadzīgās vīzas, kas jāizdod bez maksas pēc iespējas drīz un izmantojot paātrinātu procedūru.

| (50) | Tiesības saņemt vīzu nav beznosacījumu tiesības, jo šo atļauju var atteikt tiem ģimenes locekļiem, kuri apdraud sabiedrisko kārtību, sabiedrisko drošību vai sabiedrības veselību atbilstīgi Direktīvai 2004/38/EK. Ņemot vērā minēto, ģimenes locekļu personas datus var pārbaudīt tikai tad, ja šie dati ir saistīti ar viņu identifikāciju un statusu, un ciktāl šie dati ir būtiski, lai novērtētu šo personu iespējami radīto drošības apdraudējumu. Viņu vīzu pieteikumi būtu jāizskata, pamatojoties tikai un vienīgi uz drošības apsvērumiem, nevis migrācijas riskiem. |
| --- | --- |

(50)

Tiesības saņemt vīzu nav beznosacījumu tiesības, jo šo atļauju var atteikt tiem ģimenes locekļiem, kuri apdraud sabiedrisko kārtību, sabiedrisko drošību vai sabiedrības veselību atbilstīgi Direktīvai 2004/38/EK. Ņemot vērā minēto, ģimenes locekļu personas datus var pārbaudīt tikai tad, ja šie dati ir saistīti ar viņu identifikāciju un statusu, un ciktāl šie dati ir būtiski, lai novērtētu šo personu iespējami radīto drošības apdraudējumu. Viņu vīzu pieteikumi būtu jāizskata, pamatojoties tikai un vienīgi uz drošības apsvērumiem, nevis migrācijas riskiem.

| (51) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu 22. protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un Dānijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. Tā kā šī regula pilnveido Šengenas acquis, Dānija saskaņā ar minētā protokola 4. pantu sešos mēnešos pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi lēmumu par šo regulu, izlemj, vai tā šo regulu ieviesīs savos tiesību aktos. |
| --- | --- |

(51)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu 22. protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un Dānijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. Tā kā šī regula pilnveido Šengenas acquis, Dānija saskaņā ar minētā protokola 4. pantu sešos mēnešos pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi lēmumu par šo regulu, izlemj, vai tā šo regulu ieviesīs savos tiesību aktos.

| (52) | Šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK (31); tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un Apvienotajai Karalistei šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(52)

Šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK (31); tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un Apvienotajai Karalistei šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro.

| (53) | Šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (32); tādēļ Īrija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un Īrijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(53)

Šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (32); tādēļ Īrija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un Īrijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro.

| (54) | Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju — saskaņā ar Nolīgumu, kas noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (33), šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Padomes Lēmuma 1999/437/EK (34) 1. panta A punktā. |
| --- | --- |

(54)

Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju — saskaņā ar Nolīgumu, kas noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (33), šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Padomes Lēmuma 1999/437/EK (34) 1. panta A punktā.

| (55) | Attiecībā uz Šveici — saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, šī regula ir to Šengenas acquis (35) noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Padomes Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/146/EK (36) 3. pantu un Padomes Lēmuma 2008/149/TI (37) 3. pantu. |
| --- | --- |

(55)

Attiecībā uz Šveici — saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, šī regula ir to Šengenas acquis (35) noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Padomes Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/146/EK (36) 3. pantu un Padomes Lēmuma 2008/149/TI (37) 3. pantu.

| (56) | Attiecībā uz Lihtenšteinu — saskaņā ar Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (38) šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Padomes Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2011/350/ES 3. pantu (39) un Padomes Lēmuma 2011/349/ES 3. pantu (40). |
| --- | --- |

(56)

Attiecībā uz Lihtenšteinu — saskaņā ar Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (38) šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Padomes Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2011/350/ES 3. pantu (39) un Padomes Lēmuma 2011/349/ES 3. pantu (40).

| (57) | Šī regula, izņemot tās 22.r pantu, ir akts, kas pilnveido Šengenas acquis vai ir kā citādi saistīts ar to, kā noteikts attiecīgi 2003. gada Pievienošanās akta 3. panta 2. punktā, 2005. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punktā un 2011. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punktā, izņemot noteikumus, kas ar Padomes Lēmumu (ES) 2017/1908 attiecināti uz Bulgāriju un Rumāniju (41), |
| --- | --- |

(57)

Šī regula, izņemot tās 22.r pantu, ir akts, kas pilnveido Šengenas acquis vai ir kā citādi saistīts ar to, kā noteikts attiecīgi 2003. gada Pievienošanās akta 3. panta 2. punktā, 2005. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punktā un 2011. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punktā, izņemot noteikumus, kas ar Padomes Lēmumu (ES) 2017/1908 attiecināti uz Bulgāriju un Rumāniju (41),

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 767/2008 groza šādi:

| -1) | regulas nosaukumu aizstāj ar šādu:




  “Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 767/2008 (2008. gada 9. jūlijs) par Vīzu informācijas sistēmu (VIS) un informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm saistībā ar īstermiņa vīzām, ilgtermiņa vīzām un uzturēšanās atļaujām (VIS regula)”; [Gr. 32] |
| --- | --- |

-1)

regulas nosaukumu aizstāj ar šādu:

“Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 767/2008 (2008. gada 9. jūlijs) par Vīzu informācijas sistēmu (VIS) un informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm saistībā ar īstermiņa vīzām, ilgtermiņa vīzām un uzturēšanās atļaujām (VIS regula)”; [Gr. 32]

| 1) | regulas 1. pantam pievieno šādas daļas:
  “Šī regula paredz arī procedūras informācijas apmaiņai starp dalībvalstīm par ilgtermiņa vīzām un uzturēšanās atļaujām, tostarp par noteiktiem lēmumiem attiecībā uz ilgtermiņa vīzām un uzturēšanās atļaujām.
  Uzglabājot identitātes, ceļošanas dokumentu un biometriskos datus vienotajā identitātes repozitorijā (CIR), kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas 2018/XX [Regula 2018/XX par sadarbspēju
  (robežas un vīzas)
  ] 17. pantu, VIS dod ieguldījumu VIS reģistrēto personu pareizas atpazīšanas atvieglošanā un palīdzības sniegšanā (*1).

  (*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula 2018/XX* [Regula 2018/XX par sadarbspēju
  (robežas un vīzas)
  ] (OV L).”;" |
| --- | --- |

1)

regulas 1. pantam pievieno šādas daļas:

“Šī regula paredz arī procedūras informācijas apmaiņai starp dalībvalstīm par ilgtermiņa vīzām un uzturēšanās atļaujām, tostarp par noteiktiem lēmumiem attiecībā uz ilgtermiņa vīzām un uzturēšanās atļaujām.

Uzglabājot identitātes, ceļošanas dokumentu un biometriskos datus vienotajā identitātes repozitorijā (CIR), kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas 2018/XX [Regula 2018/XX par sadarbspēju
  (robežas un vīzas)
  ] 17. pantu, VIS dod ieguldījumu VIS reģistrēto personu pareizas atpazīšanas atvieglošanā un palīdzības sniegšanā (*1).

(*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula 2018/XX* [Regula 2018/XX par sadarbspēju
  (robežas un vīzas)
  ] (OV L).”;"

| 2) | regulas 2. pantu aizstāj ar šādu:

  “2. pants
  VIS mērķis

  1.   VIS mērķis ir uzlabot kopējās
  īstermiņa
  vīzu politikas īstenošanu, konsulāro sadarbību un konsultācijas starp centrālajām vīzu iestādēm, atvieglojot datu apmaiņu starp dalībvalstīm saistībā ar pieteikumiem un ar tiem saistītajiem lēmumiem, ar mērķi [Gr. 33]







  a) | atvieglot
  un paātrināt
  vīzu pieteikumu procedūru; [Gr. 34] |
| --- | --- | --- |

2)

regulas 2. pantu aizstāj ar šādu:

“2. pants

VIS mērķis

1.   VIS mērķis ir uzlabot kopējās
  īstermiņa
  vīzu politikas īstenošanu, konsulāro sadarbību un konsultācijas starp centrālajām vīzu iestādēm, atvieglojot datu apmaiņu starp dalībvalstīm saistībā ar pieteikumiem un ar tiem saistītajiem lēmumiem, ar mērķi [Gr. 33]

a)

atvieglot
  un paātrināt
  vīzu pieteikumu procedūru; [Gr. 34]

| b) | novērst to, ka tiek apieti kritēriji, kas nosaka dalībvalsti, kura ir atbildīga par pieteikuma izskatīšanu; |
| --- | --- |

b)

novērst to, ka tiek apieti kritēriji, kas nosaka dalībvalsti, kura ir atbildīga par pieteikuma izskatīšanu;

| c) | atvieglot cīņu pret viltojumiem; |
| --- | --- |

c)

atvieglot cīņu pret viltojumiem;

| d) | atvieglot pārbaudes ārējo robežu šķērsošanas punktos un dalībvalstu teritorijā; |
| --- | --- |

d)

atvieglot pārbaudes ārējo robežu šķērsošanas punktos un dalībvalstu teritorijā;

| e) | palīdzēt identificēt un atgriezt personas, kas, iespējams, neatbilst vai vairs neatbilst nosacījumiem par ieceļošanu, atrašanos vai uzturēšanos dalībvalstu teritorijā; |
| --- | --- |

e)

palīdzēt identificēt un atgriezt personas, kas, iespējams, neatbilst vai vairs neatbilst nosacījumiem par ieceļošanu, atrašanos vai uzturēšanos dalībvalstu teritorijā;

| f) | palīdzēt
  identificēt bezvēsts pazudušas personas
  , kas minētas 22.o pantā
  ; [Gr. 35] |
| --- | --- |

f)

palīdzēt
  identificēt bezvēsts pazudušas personas
  , kas minētas 22.o pantā
  ; [Gr. 35]

| g) | atvieglot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 604/2013 (*2) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/32/ES (*3) piemērošanu; |
| --- | --- |

g)

atvieglot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 604/2013 (*2) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/32/ES (*3) piemērošanu;

| h) | palīdzēt
  novērst apdraudējumus ikvienas dalībvalsts iekšējai drošībai, proti, atbilstošos un stingri definētos apstākļos novēršot, atklājot un izmeklējot
  teroristu
  nodarījumus
  vai
  citus smagus noziedzīgus nodarījumus
  ; [Gr. 36] |
| --- | --- |

h)

palīdzēt
  novērst apdraudējumus ikvienas dalībvalsts iekšējai drošībai, proti, atbilstošos un stingri definētos apstākļos novēršot, atklājot un izmeklējot
  teroristu
  nodarījumus
  vai
  citus smagus noziedzīgus nodarījumus
  ; [Gr. 36]

| i) | veicināt draudu novēršanu dalībvalstu iekšējai drošībai;
  [Gr. 37] |
| --- | --- |

i)

veicināt draudu novēršanu dalībvalstu iekšējai drošībai;
  [Gr. 37]

| j) | nodrošināt personu pareizu identifikāciju; |
| --- | --- |

j)

nodrošināt personu pareizu identifikāciju;

| k) | atbalstīt Šengenas informācijas sistēmas (SIS) mērķi saistībā ar brīdinājumiem par trešo valstu valstspiederīgajiem, uz kuriem attiecas ieceļošanas atteikums, personām, kas ir meklēšanā apcietināšanas, nodošanas vai izdošanas nolūkā, bezvēsts pazudušām personām, personām, kuras meklē saistībā ar palīdzības sniegšanu tiesas procesā, vai personām saistībā ar diskrētām pārbaudēm vai īpašām pārbaudēm.” |
| --- | --- |

k)

atbalstīt Šengenas informācijas sistēmas (SIS) mērķi saistībā ar brīdinājumiem par trešo valstu valstspiederīgajiem, uz kuriem attiecas ieceļošanas atteikums, personām, kas ir meklēšanā apcietināšanas, nodošanas vai izdošanas nolūkā, bezvēsts pazudušām personām, personām, kuras meklē saistībā ar palīdzības sniegšanu tiesas procesā, vai personām saistībā ar diskrētām pārbaudēm vai īpašām pārbaudēm.”

2.   Attiecībā uz ilgtermiņa vīzām un uzturēšanās atļaujām VIS mērķis ir atvieglot starp dalībvalstīm datu apmaiņu par lēmumiem, kas ir saistīti ar ilgtermiņa vīzām un uzturēšanās atļaujām, lai

| a) | sekmētu augstu drošības līmeni pirms pieteikuma iesniedzēju ierašanās ārējās robežas šķērsošanas vietā

  visās dalībvalstīs,
  palīdzot noteikt

  izvērtēt
  , vai ir iemesls uzskatīt, ka
  pieteikuma iesniedzējs vai dokumenta turētājs
  varētu radīt apdraudējumu sabiedriskajai kārtībai
  vai
  iekšējai drošībai vai sabiedrības veselībai; [Gr. 38] |
| --- | --- |

a)

sekmētu augstu drošības līmeni pirms pieteikuma iesniedzēju ierašanās ārējās robežas šķērsošanas vietā

  visās dalībvalstīs,
  palīdzot noteikt

  izvērtēt
  , vai ir iemesls uzskatīt, ka
  pieteikuma iesniedzējs vai dokumenta turētājs
  varētu radīt apdraudējumu sabiedriskajai kārtībai
  vai
  iekšējai drošībai vai sabiedrības veselībai; [Gr. 38]

| b) | atvieglotu pārbaudes ārējās robežas šķērsošanas vietās un
  uzlabotu robežpārbaužu un

  dalībvalstu
  teritorijā veikto pārbaužu efektivitāti; [Gr. 39] |
| --- | --- |

b)

atvieglotu pārbaudes ārējās robežas šķērsošanas vietās un
  uzlabotu robežpārbaužu un

  dalībvalstu
  teritorijā veikto pārbaužu efektivitāti; [Gr. 39]

| c) | palīdzētu
  novērst apdraudējumus ikvienas dalībvalsts iekšējai drošībai, proti, atbilstošos un stingri definētos apstākļos novēršot, atklājot un izmeklējot
  teroristu nodarījumu

  nodarījumus
  vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu novēršanā, atklāšanā un izmeklēšanā

  citus smagus noziedzīgus nodarījumus
  ; [Gr. 40] |
| --- | --- |

c)

palīdzētu
  novērst apdraudējumus ikvienas dalībvalsts iekšējai drošībai, proti, atbilstošos un stingri definētos apstākļos novēršot, atklājot un izmeklējot
  teroristu nodarījumu

  nodarījumus
  vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu novēršanā, atklāšanā un izmeklēšanā

  citus smagus noziedzīgus nodarījumus
  ; [Gr. 40]

| d) | nodrošinātu personu pareizu identifikāciju; |
| --- | --- |

d)

nodrošinātu personu pareizu identifikāciju;

| da) | palīdzētu identificēt bezvēsts pazudušas personas, kas minētas 22.o pantā; [Gr. 41] |
| --- | --- |

da)

palīdzētu identificēt bezvēsts pazudušas personas, kas minētas 22.o pantā; [Gr. 41]

| e) | atvieglotu Regulas (ES) Nr. 604/2013 un Direktīvas 2013/32/ES piemērošanu; |
| --- | --- |

e)

atvieglotu Regulas (ES) Nr. 604/2013 un Direktīvas 2013/32/ES piemērošanu;

| f) | atbalstītu Šengenas informācijas sistēmas (SIS) mērķi saistībā ar brīdinājumiem par trešo valstu valstspiederīgajiem, uz kuriem attiecas ieceļošanas atteikums, personām, kuras ir meklēšanā apcietināšanas, nodošanas vai izdošanas nolūkā, bezvēsts pazudušām personām, personām, ko meklē saistībā ar palīdzības sniegšanu tiesas procesā, vai personām saistībā ar diskrētām pārbaudēm vai īpašām pārbaudēm. |
| --- | --- |

f)

atbalstītu Šengenas informācijas sistēmas (SIS) mērķi saistībā ar brīdinājumiem par trešo valstu valstspiederīgajiem, uz kuriem attiecas ieceļošanas atteikums, personām, kuras ir meklēšanā apcietināšanas, nodošanas vai izdošanas nolūkā, bezvēsts pazudušām personām, personām, ko meklē saistībā ar palīdzības sniegšanu tiesas procesā, vai personām saistībā ar diskrētām pārbaudēm vai īpašām pārbaudēm.

(*2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 604/2013 (2013. gada 26. jūnijs), ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts valstspiederīgā vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm (OV L 180, 29.6.2013., 31. lpp.)."

*2

(*3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/32/ES (2013. gada 26. jūnijs) par kopējām procedūrām starptautiskās aizsardzības statusa piešķiršanai un atņemšanai (OV L 180, 29.6.2013., 60. lpp.).”;"

*3

| 2a) | iekļauj šādu pantu:





  “2.a pants|




  Arhitektūra





  1.
     
  VIS pamatā ir centralizēta arhitektūra, un to veido:










  a) | kopējais identitātes repozitorijs, kas izveidots ar [Regulas 2018/XX par sadarbspēju (robežas un vīzas) 17. panta 2. punkta a) apakšpunktu]; |
| --- | --- | --- |

2a)

2a)

iekļauj šādu pantu:

iekļauj šādu pantu:

“2.a pants|

Arhitektūra

1.
     
  VIS pamatā ir centralizēta arhitektūra, un to veido:

a)

kopējais identitātes repozitorijs, kas izveidots ar [Regulas 2018/XX par sadarbspēju (robežas un vīzas) 17. panta 2. punkta a) apakšpunktu];

| b) | centrāla informācijas sistēma (“VIS centrālā sistēma”); |
| --- | --- |

b)

centrāla informācijas sistēma (“VIS centrālā sistēma”);

| c) | saskarne katrā no dalībvalstīm (“valsts saskarne” jeb “NI-VIS”), kas nodrošina savienojumu ar konkrētās dalībvalsts attiecīgo centrālo valsts iestādi, vai valsts vienotā saskarne (VVS) katrā dalībvalstī, kuras pamatā ir kopējas tehniskās specifikācijas un kura ir identiska visās dalībvalstīs un ļauj centrālajai sistēmai pieslēgties dalībvalstu infrastruktūrām; |
| --- | --- |

c)

saskarne katrā no dalībvalstīm (“valsts saskarne” jeb “NI-VIS”), kas nodrošina savienojumu ar konkrētās dalībvalsts attiecīgo centrālo valsts iestādi, vai valsts vienotā saskarne (VVS) katrā dalībvalstī, kuras pamatā ir kopējas tehniskās specifikācijas un kura ir identiska visās dalībvalstīs un ļauj centrālajai sistēmai pieslēgties dalībvalstu infrastruktūrām;

| d) | komunikācijas infrastruktūra starp VIS centrālo sistēmu un valstu saskarnēm; |
| --- | --- |

d)

komunikācijas infrastruktūra starp VIS centrālo sistēmu un valstu saskarnēm;

| e) | drošs komunikācijas kanāls starp VIS centrālo sistēmu un IIS centrālo sistēmu; |
| --- | --- |

e)

drošs komunikācijas kanāls starp VIS centrālo sistēmu un IIS centrālo sistēmu;

| f) | droša komunikācijas infrastruktūra starp VIS centrālo sistēmu un centrālajām infrastruktūrām, kuras ir Eiropas meklēšanas portālam, kas izveidots ar [Regulas 2018/XX par sadarbspēju (robežas un vīzas) 6. pantu], kopējam biometrisko datu salīdzināšanas pakalpojumam, kas izveidots ar [Regulas 2018/XX par sadarbspēju (robežas un vīzas) 12. pantu], kopējam identitātes repozitorijam, kas izveidots ar [Regulas 2018/XX par sadarbspēju (robežas un vīzas) 17. pantu], un vairāku identitāšu detektoram, kas izveidots ar [Regulas 2018/XX par sadarbspēju (robežas un vīzas) 25. pantu]; |
| --- | --- |

f)

droša komunikācijas infrastruktūra starp VIS centrālo sistēmu un centrālajām infrastruktūrām, kuras ir Eiropas meklēšanas portālam, kas izveidots ar [Regulas 2018/XX par sadarbspēju (robežas un vīzas) 6. pantu], kopējam biometrisko datu salīdzināšanas pakalpojumam, kas izveidots ar [Regulas 2018/XX par sadarbspēju (robežas un vīzas) 12. pantu], kopējam identitātes repozitorijam, kas izveidots ar [Regulas 2018/XX par sadarbspēju (robežas un vīzas) 17. pantu], un vairāku identitāšu detektoram, kas izveidots ar [Regulas 2018/XX par sadarbspēju (robežas un vīzas) 25. pantu];

| g) | mehānisms, lai apspriestos par pieteikumiem un veiktu informācijas apmaiņu centrālo vīzu iestāžu starpā (“VIS pasts”); |
| --- | --- |

g)

mehānisms, lai apspriestos par pieteikumiem un veiktu informācijas apmaiņu centrālo vīzu iestāžu starpā (“VIS pasts”);

| h) | pārvadātāju vārteja; |
| --- | --- |

h)

pārvadātāju vārteja;

| i) | drošs tīmekļa pakalpojums, kas ļauj sazināties starp VIS centrālo sistēmu, no vienas puses, un pārvadātāju vārteju un starptautiskajām sistēmām, no otras puses; |
| --- | --- |

i)

drošs tīmekļa pakalpojums, kas ļauj sazināties starp VIS centrālo sistēmu, no vienas puses, un pārvadātāju vārteju un starptautiskajām sistēmām, no otras puses;

| j) | datu repozitorijs ziņošanas un statistikas vajadzībām; |
| --- | --- |

j)

datu repozitorijs ziņošanas un statistikas vajadzībām;

| k) | rīks, kas pieteikuma iesniedzējiem ļauj sniegt vai atcelt savu piekrišanu viņu pieteikuma datnes saglabāšanas papildu termiņam. |
| --- | --- |

k)

rīks, kas pieteikuma iesniedzējiem ļauj sniegt vai atcelt savu piekrišanu viņu pieteikuma datnes saglabāšanas papildu termiņam.

Ciktāl tehniski iespējams, VIS centrālā sistēma, valstu vienotās saskarnes, tīmekļa pakalpojums, pārvadātāju vārteja un VIS komunikācijas infrastruktūra koplieto un turpina izmantot attiecīgi IIS centrālās sistēmas, IIS valstu vienoto saskarņu, ETIAS pārvadātāju vārtejas, IIS tīmekļa pakalpojuma un IIS komunikāciju infrastruktūras aparatūras un programmatūras sastāvdaļas.

2.
     
  NI-VIS veido:

| a) | viena vietējā valsts saskarne (“LNI”) katrai dalībvalstij, kas ir saskarne, ar kuru dalībvalsts fiziski pieslēdzas drošam komunikāciju tīklam un kura ietver šifrēšanas ierīces, kas paredzētas VIS. LNI atrodas dalībvalstī; |
| --- | --- |

a)

viena vietējā valsts saskarne (“LNI”) katrai dalībvalstij, kas ir saskarne, ar kuru dalībvalsts fiziski pieslēdzas drošam komunikāciju tīklam un kura ietver šifrēšanas ierīces, kas paredzētas VIS. LNI atrodas dalībvalstī;

| b) | viena rezerves LNI (“BLNI”), kurai ir tāds pats saturs un funkcijas kā LNI. |
| --- | --- |

b)

viena rezerves LNI (“BLNI”), kurai ir tāds pats saturs un funkcijas kā LNI.

3.
     
  LNI un BLNI izmanto tikai tiem mērķiem, kas saskaņā ar Savienības tiesību aktiem attiecināmi uz VIS.

4.
     
  Centralizētos pakalpojumus dublē divās dažādās vietās, proti, Strasbūrā (Francijā), kur atrodas galvenā VIS centrālā sistēma, centrālā vienība (CV), un Sankt Johann im Pongau (Austrijā), kur atrodas rezerves VIS centrālā sistēma, rezerves centrālā vienība (RCV). Galvenās VIS centrālās sistēmas un rezerves VIS centrālās sistēmas savienojums nodrošina CV un RCV pastāvīgu sinhronizāciju. Komunikācijas infrastruktūra atbalsta un sekmē VIS nepārtrauktas pieejamības nodrošināšanu. Tā ietver rezerves un nodalītus VIS centrālās sistēmas un rezerves VIS centrālās sistēmas savienojumus, kā arī rezerves un nodalītus savienojumus starp katru valsts saskarni un VIS centrālo sistēmu un rezerves VIS centrālo sistēmu. Komunikācijas infrastruktūra nodrošina šifrētu un privātu virtuālo tīklu, kas paredzēts VIS datiem un saziņai dalībvalstu starpā, kā arī dalībvalstu un tās iestādes starpā, kas atbildīga par VIS centrālās sistēmas darbības pārvaldību.”; [Gr. 42]

| 3) | regulas
  3. pantu svītro; |
| --- | --- |

3)

regulas
  3. pantu svītro;

regulas

| 4) | regulas 4. pantu
  groza šādi
  :








  a) | iekļauj šādu punktu:










  3a) | “centrālā iestāde” ir iestāde, ko dalībvalsts izveidojusi, lai īstenotu Regulu (EK) Nr. 810/2009; [Gr. 43] |
| --- | --- | --- | --- |

4)

regulas 4. pantu
  groza šādi
  :

groza šādi

a)

a)

iekļauj šādu punktu:

iekļauj šādu punktu:

3a)

3a)

“centrālā iestāde” ir iestāde, ko dalībvalsts izveidojusi, lai īstenotu Regulu (EK) Nr. 810/2009; [Gr. 43]

“centrālā iestāde” ir iestāde, ko dalībvalsts izveidojusi, lai īstenotu Regulu (EK) Nr. 810/2009;

| b) | pievieno šādus punktus






  12) | “VIS dati” ir visi dati, kas tiek glabāti VIS centrālajā sistēmā un CIR saskaņā ar 9.–14. un 22.c–22.f. pantu; |
| --- | --- | --- |

b)

b)

pievieno šādus punktus

12)

“VIS dati” ir visi dati, kas tiek glabāti VIS centrālajā sistēmā un CIR saskaņā ar 9.–14. un 22.c–22.f. pantu;

CIR

| 13) | “identitātes dati” ir dati, kas minēti 9. panta 4. punkta a) un aa) apakšpunktā; |
| --- | --- |

13)

“identitātes dati” ir dati, kas minēti 9. panta 4. punkta a) un aa) apakšpunktā;

| 14) | “daktiloskopijas dati” ir dati par pirkstu nospiedumiem, kas glabājas VIS datnē; |
| --- | --- |

14)

“daktiloskopijas dati” ir dati par pirkstu nospiedumiem, kas glabājas VIS datnē;

| 15) | ““sejas attēls” ir sejas digitāls attēls
  ar pietiekamu attēla izšķirtspēju un kvalitāti, lai to varētu izmantot automatizētai biometrisko datu salīdzināšanai
  ; [Gr. 44] |
| --- | --- |

15)

““sejas attēls” ir sejas digitāls attēls
  ar pietiekamu attēla izšķirtspēju un kvalitāti, lai to varētu izmantot automatizētai biometrisko datu salīdzināšanai
  ; [Gr. 44]

ar pietiekamu attēla izšķirtspēju un kvalitāti, lai to varētu izmantot automatizētai biometrisko datu salīdzināšanai

[Gr. 44]

| 16) | “Eiropola dati” ir personas dati, ko Eiropols apstrādā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/794 (*4) 18. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētajā nolūkā; |
| --- | --- |

16)

“Eiropola dati” ir personas dati, ko Eiropols apstrādā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/794 (*4) 18. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētajā nolūkā;

*4

| 17) | “uzturēšanās atļauja” ir visas uzturēšanās atļaujas, ko izdevušas dalībvalstis saskaņā ar Padomes Regulā (EK) Nr. 1030/2002 (*5) paredzēto vienoto formātu, un pārējie Regulas (ES) 2016/399 2. panta 16. punkta b) apakšpunktā minētie dokumenti; |
| --- | --- |

17)

“uzturēšanās atļauja” ir visas uzturēšanās atļaujas, ko izdevušas dalībvalstis saskaņā ar Padomes Regulā (EK) Nr. 1030/2002 (*5) paredzēto vienoto formātu, un pārējie Regulas (ES) 2016/399 2. panta 16. punkta b) apakšpunktā minētie dokumenti;

*5

| 18) | “ilgtermiņa vīza” ir atļauja, ko izdevusi dalībvalsts saskaņā ar Šengenas konvencijas 18. pantu; |
| --- | --- |

18)

“ilgtermiņa vīza” ir atļauja, ko izdevusi dalībvalsts saskaņā ar Šengenas konvencijas 18. pantu;

| 19) | “valsts uzraudzības iestāde” tiesībaizsardzības nolūkos

  iestādes”
  ir uzraudzības iestādes, kas izveidotas saskaņā

  minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/679

   (*6)

  51. panta 1. punktā, un uzraudzības iestādes, kas minētas
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/680 (*7) 41. pantu

  pantā
  ; [Gr. 45] |
| --- | --- |

19)

“valsts uzraudzības iestāde” tiesībaizsardzības nolūkos

  iestādes”
  ir uzraudzības iestādes, kas izveidotas saskaņā

  minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/679

   (*6)

  51. panta 1. punktā, un uzraudzības iestādes, kas minētas
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/680 (*7) 41. pantu

  pantā
  ; [Gr. 45]

valsts

iestāde” tiesībaizsardzības nolūkos

iestādes”

izveidotas saskaņā

minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/679

*6

51. panta 1. punktā, un uzraudzības iestādes, kas minētas

*7

pantu

pantā

[Gr. 45]

| 19a) | “trāpījums” ir atbilstība, kas noteikta, salīdzinot attiecīgos datus, kuri ietverti VIS pieteikuma datnē, ar attiecīgajiem datiem ierakstā, lietā vai brīdinājumā, kas reģistrēts VIS, Šengenas informācijas sistēmā, IIS, ETIAS, Eurodac, Eiropola datos vai Interpola SLTD datubāzē; [Gr. 46] |
| --- | --- |

19a)

19a)

“trāpījums” ir atbilstība, kas noteikta, salīdzinot attiecīgos datus, kuri ietverti VIS pieteikuma datnē, ar attiecīgajiem datiem ierakstā, lietā vai brīdinājumā, kas reģistrēts VIS, Šengenas informācijas sistēmā, IIS, ETIAS, Eurodac, Eiropola datos vai Interpola SLTD datubāzē; [Gr. 46]

“trāpījums” ir atbilstība, kas noteikta, salīdzinot attiecīgos datus, kuri ietverti VIS pieteikuma datnē, ar attiecīgajiem datiem ierakstā, lietā vai brīdinājumā, kas reģistrēts VIS, Šengenas informācijas sistēmā, IIS, ETIAS, Eurodac, Eiropola datos vai Interpola SLTD datubāzē;

| 20) | “tiesībaizsardzība” ir teroristu nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu novēršana, atklāšana vai izmeklēšana
  stingri noteiktā satvarā
  ; [Gr. 47] |
| --- | --- |

20)

“tiesībaizsardzība” ir teroristu nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu novēršana, atklāšana vai izmeklēšana
  stingri noteiktā satvarā
  ; [Gr. 47]

stingri noteiktā satvarā

[Gr. 47]

| 21) | “teroristu nodarījumi” ir valsts tiesību aktos minētie

  noteiktie
  nodarījumi, kas atbilst vai

  minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2017/541

   (*8)

  3. līdz 14. pantā, vai — attiecībā uz dalībvalstīm, kurām minētā direktīva nav saistoša, —
  ir līdzvērtīgi tiem nodarījumiem, kuri minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/541****;

  vienam no minētajiem nodarījumiem; [Gr. 48] |
| --- | --- |

21)

“teroristu nodarījumi” ir valsts tiesību aktos minētie

  noteiktie
  nodarījumi, kas atbilst vai

  minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2017/541

   (*8)

  3. līdz 14. pantā, vai — attiecībā uz dalībvalstīm, kurām minētā direktīva nav saistoša, —
  ir līdzvērtīgi tiem nodarījumiem, kuri minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/541****;

  vienam no minētajiem nodarījumiem; [Gr. 48]

minētie

noteiktie

atbilst vai

minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2017/541

*8

3. līdz 14. pantā, vai — attiecībā uz dalībvalstīm, kurām minētā direktīva nav saistoša, —

tiem nodarījumiem, kuri minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/541****

vienam no minētajiem nodarījumiem;

| 22) | “smagi noziedzīgi nodarījumi” ir noziedzīgi nodarījumi, kas atbilst vai ir līdzvērtīgi noziedzīgiem nodarījumiem, kuri minēti Padomes Pamatlēmuma 2002/584/TI (*9) 2. panta 2. punktā, ja tie ir sodāmi saskaņā ar valsts tiesību aktiem ar brīvības atņemšanu vai ar brīvības atņemšanu saistītu drošības līdzekli, kura maksimālais ilgums ir vismaz trīs gadi. |
| --- | --- |

22)

“smagi noziedzīgi nodarījumi” ir noziedzīgi nodarījumi, kas atbilst vai ir līdzvērtīgi noziedzīgiem nodarījumiem, kuri minēti Padomes Pamatlēmuma 2002/584/TI (*9) 2. panta 2. punktā, ja tie ir sodāmi saskaņā ar valsts tiesību aktiem ar brīvības atņemšanu vai ar brīvības atņemšanu saistītu drošības līdzekli, kura maksimālais ilgums ir vismaz trīs gadi.

*9

(*4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/794 (2016. gada 11. maijs) par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un ar kuru aizstāj un atceļ Padomes Lēmumus 2009/371/TI, 2009/934/TI, 2009/935/TI, 2009/936/TI un 2009/968/TI (OV L 135, 24.5.2016., 53. lpp.)."

*4

(*5)  Padomes Regula (EK) Nr. 1030/2002 (2002. gada 13. jūnijs), ar ko nosaka vienotu uzturēšanās atļauju formu trešo valstu pilsoņiem (OV L 157, 15.6.2002., 1. lpp.)."

*5

(*6)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.). [Gr. 49]"

*6

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

(*7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/680 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic kompetentās iestādes, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, un par šādu datu brīvu apriti, ar ko atceļ Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI (OV L 119, 4.5.2016., 89. lpp.)."

*7

(*8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/541 (2017. gada 15. marts) par terorisma apkarošanu un ar ko aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2002/475/TI un groza Padomes Lēmumu 2005/671/TI (OV L 88, 31.3.2017., 6. lpp.)."

*8

(*9)  Padomes Pamatlēmums 2002/584/TI (2002. gada 13. jūnijs) par Eiropas apcietināšanas orderi un par nodošanas procedūrām starp dalībvalstīm (OV L 190, 18.7.2002., 1. lpp.)”;"

*9

| 5) | regulas 5. pantu aizstāj ar šādu:

  “5. pants
  Datu kategorijas

  1.   VIS ievada tikai šādu kategoriju datus:






  a) | burtciparu datus par personu, kas iesniedz pieteikumu īstermiņa vīzas saņemšanai, un par pieprasītajām, izdotajām, atteiktajām, anulētajām, atceltajām vai pagarinātajām vīzām, kā minēts 9. panta 1.–4. punktā un 10.–14. pantā, burtciparu datus par izdotajām, atsauktajām, atteiktajām, anulētajām, atceltajām vai pagarinātajām ilgtermiņa vīzām un uzturēšanās atļaujām, kā minēts 22.c, 22.d, 22.e un 22.f pantā, kā arī informāciju par trāpījumiem, kā minēts 9.a un 22.b pantā, un 9.c panta 6. punktā minēto pārbaužu rezultātiem; |
| --- | --- | --- |

5)

regulas 5. pantu aizstāj ar šādu:

“5. pants

Datu kategorijas

1.   VIS ievada tikai šādu kategoriju datus:

a)

burtciparu datus par personu, kas iesniedz pieteikumu īstermiņa vīzas saņemšanai, un par pieprasītajām, izdotajām, atteiktajām, anulētajām, atceltajām vai pagarinātajām vīzām, kā minēts 9. panta 1.–4. punktā un 10.–14. pantā, burtciparu datus par izdotajām, atsauktajām, atteiktajām, anulētajām, atceltajām vai pagarinātajām ilgtermiņa vīzām un uzturēšanās atļaujām, kā minēts 22.c, 22.d, 22.e un 22.f pantā, kā arī informāciju par trāpījumiem, kā minēts 9.a un 22.b pantā, un 9.c panta 6. punktā minēto pārbaužu rezultātiem;

| b) | 9. panta 5. punktā un 22.c panta 2. punkta f) apakšpunktā minētos sejas attēlus; |
| --- | --- |

b)

9. panta 5. punktā un 22.c panta 2. punkta f) apakšpunktā minētos sejas attēlus;

| c) | 9. panta 6. punktā un, 22.c panta 2. punkta g) apakšpunktā
  un 22.d panta g) punktā
  minētos daktiloskopijas datus; [Gr. 50] |
| --- | --- |

c)

9. panta 6. punktā un, 22.c panta 2. punkta g) apakšpunktā
  un 22.d panta g) punktā
  minētos daktiloskopijas datus; [Gr. 50]

| ca) | 9. panta 7. punktā minētā ceļošanas dokumenta ieskanētu biogrāfisko datu lapu; [Gr. 51] |
| --- | --- |

ca)

9. panta 7. punktā minētā ceļošanas dokumenta ieskanētu biogrāfisko datu lapu; [Gr. 51]

| d) | saites ar citiem pieteikumiem, kas minētas 8. panta 3. un 4. punktā un 22.a panta 3. punktā. |
| --- | --- |

d)

saites ar citiem pieteikumiem, kas minētas 8. panta 3. un 4. punktā un 22.a panta 3. punktā.

2.   VIS neieraksta 16. pantā, 24. panta 2. punktā un 25. panta 2. punktā minētos VIS pārraidītos ziņojumus, neskarot datu apstrādes darbību reģistrēšanu saskaņā ar 34. pantu.

3.   CIR satur 9. panta 4. punkta a)
  līdz
  cc) apakšpunktā, 9. panta 5. un 6. punktā, 22.c panta 2. punkta a)
  līdz
  cc), f) un g) apakšpunktā, 22.d panta a)
  līdz

  cc)

  c)
  , f) un g) apakšpunktā minētos datus. Pārējos VIS datus glabā VIS centrālajā sistēmā.”; [Gr. 52]

| 6) | iekļauj šādu 5.a pantu:

  “5.a pants
  Atzīto ceļošanas dokumentu saraksts






  (1). | VIS iekļauj to ceļošanas dokumentu sarakstu, kuri to turētājam dod tiesības šķērsot ārējās robežas un kuros drīkst ielīmēt vīzu, kā noteikts ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1105/2011/ES (*10). [Gr. 53] |
| --- | --- | --- |

6)

iekļauj šādu 5.a pantu:

“5.a pants

Atzīto ceļošanas dokumentu saraksts

(1).

VIS iekļauj to ceļošanas dokumentu sarakstu, kuri to turētājam dod tiesības šķērsot ārējās robežas un kuros drīkst ielīmēt vīzu, kā noteikts ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1105/2011/ES (*10). [Gr. 53]

| (2). | VIS nodrošina funkcionalitāti, kas ļauj centralizēti pārvaldīt atzīto ceļošanas dokumentu sarakstu, kā arī informēt par sarakstā iekļauto ceļošanas dokumentu atzīšanas vai neatzīšanas paziņojumiem saskaņā ar Lēmuma Nr. 1105/2011/ES 4. pantu. [Gr. 54] |
| --- | --- |

(2).

VIS nodrošina funkcionalitāti, kas ļauj centralizēti pārvaldīt atzīto ceļošanas dokumentu sarakstu, kā arī informēt par sarakstā iekļauto ceļošanas dokumentu atzīšanas vai neatzīšanas paziņojumiem saskaņā ar Lēmuma Nr. 1105/2011/ES 4. pantu. [Gr. 54]

| (3). | Sīki izstrādātus noteikumus par 2. punktā minētās funkcionalitātes vadību nosaka īstenošanas aktos. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 49. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. [Gr. 55] |
| --- | --- |

(3).

Sīki izstrādātus noteikumus par 2. punktā minētās funkcionalitātes vadību nosaka īstenošanas aktos. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 49. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. [Gr. 55]

(*10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1105/2011/ES (2011. gada 25. oktobris) par to ceļošanas dokumentu sarakstu, kuri to turētājam dod tiesības šķērsot ārējās robežas un kuros drīkst ielīmēt vīzu, un par mehānisma izveidi šāda saraksta sagatavošanai (OV L 287, 4.11.2011., 9. lpp.”;"

*10

| 7) | regulas 6. pantu groza šādi:








  -a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:





  “1.
     
  Neskarot 22.a pantu, piekļuve VIS, lai ievadītu, grozītu vai dzēstu 5. panta 1. punktā minētos datus saskaņā ar šo regulu, ir atļauta vienīgi pienācīgi pilnvarotiem vīzu iestāžu darbiniekiem. Pienācīgi pilnvarotu darbinieku skaits ir stingri ierobežots, ņemot vērā viņu faktiskās dienesta vajadzības.” [Gr. 56] |
| --- | --- | --- |

7)

regulas 6. pantu groza šādi:

-a)

-a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.
     
  Neskarot 22.a pantu, piekļuve VIS, lai ievadītu, grozītu vai dzēstu 5. panta 1. punktā minētos datus saskaņā ar šo regulu, ir atļauta vienīgi pienācīgi pilnvarotiem vīzu iestāžu darbiniekiem. Pienācīgi pilnvarotu darbinieku skaits ir stingri ierobežots, ņemot vērā viņu faktiskās dienesta vajadzības.” [Gr. 56]

| a) | panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Piekļuve VIS datiem konsultāciju nolūkos ir atļauta vienīgi pienācīgi pilnvarotiem tādu katras dalībvalsts iestāžu un ES struktūru darbiniekiem, kas ir kompetentas 15.
  līdz
  22. pantā, 22.c–22.f pantā,
  un
  22.g–22.j 
  līdz 22.l
   pantā minētajām vajadzībām, kā arī [Regulas 2018/XX par sadarbspēju
  (robežas un vīzas)
  ] 20. un 21. pantā minētajām vajadzībām.


  Iestādes, kuras ir tiesīgas aplūkot VIS datus vai tiem piekļūt, lai novērstu, atklātu un izmeklētu teroristu nodarījumus vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus, izraugās saskaņā ar IIIb nodaļu.


  Minētā piekļuve ir ierobežota tiktāl, ciktāl dati ir nepieciešami to uzdevumu pildīšanai saskaņā ar šiem mērķiem un ir samērīgi ar izvirzītajiem mērķiem.”; [Gr. 57] |
| --- | --- |

a)

panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Piekļuve VIS datiem konsultāciju nolūkos ir atļauta vienīgi pienācīgi pilnvarotiem tādu katras dalībvalsts iestāžu un ES struktūru darbiniekiem, kas ir kompetentas 15.
  līdz
  22. pantā, 22.c–22.f pantā,
  un
  22.g–22.j 
  līdz 22.l
   pantā minētajām vajadzībām, kā arī [Regulas 2018/XX par sadarbspēju
  (robežas un vīzas)
  ] 20. un 21. pantā minētajām vajadzībām.

Iestādes, kuras ir tiesīgas aplūkot VIS datus vai tiem piekļūt, lai novērstu, atklātu un izmeklētu teroristu nodarījumus vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus, izraugās saskaņā ar IIIb nodaļu.

Minētā piekļuve ir ierobežota tiktāl, ciktāl dati ir nepieciešami to uzdevumu pildīšanai saskaņā ar šiem mērķiem un ir samērīgi ar izvirzītajiem mērķiem.”; [Gr. 57]

| aa) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu:





  “3.
     
  Katra dalībvalsts izraugās kompetentās iestādes, kuru pienācīgi pilnvarotiem darbiniekiem ir piekļuve VIS, lai tajā ievadītu, grozītu, dzēstu vai aplūkotu datus. Katra dalībvalsts nekavējoties iesniedz eu-LISA šo iestāžu sarakstu, ietverot 29. panta 3.a punktā minētās iestādes, kā arī informē par grozījumiem šajā sarakstā. Minētajā sarakstā attiecībā uz katru iestādi norāda, kuros datos un kādos nolūkos tās drīkst veikt meklēšanu.




  eu-LISA nodrošina to, ka minētais saraksts, kā arī 22.k panta 2. punktā minēto izraudzīto iestāžu un 22.k panta 4. punktā minēto centrālo piekļuves punktu saraksti reizi gadā tiek publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. eu-LISA dara pieejamu pastāvīgi atjauninātu sarakstu savā tīmekļa vietnē, iekļaujot tajā izmaiņas, ko iesniegušas dalībvalstis laikposmā starp ikgadējām publikācijām.” [Gr. 58] |
| --- | --- |

aa)

aa)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.
     
  Katra dalībvalsts izraugās kompetentās iestādes, kuru pienācīgi pilnvarotiem darbiniekiem ir piekļuve VIS, lai tajā ievadītu, grozītu, dzēstu vai aplūkotu datus. Katra dalībvalsts nekavējoties iesniedz eu-LISA šo iestāžu sarakstu, ietverot 29. panta 3.a punktā minētās iestādes, kā arī informē par grozījumiem šajā sarakstā. Minētajā sarakstā attiecībā uz katru iestādi norāda, kuros datos un kādos nolūkos tās drīkst veikt meklēšanu.

eu-LISA nodrošina to, ka minētais saraksts, kā arī 22.k panta 2. punktā minēto izraudzīto iestāžu un 22.k panta 4. punktā minēto centrālo piekļuves punktu saraksti reizi gadā tiek publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. eu-LISA dara pieejamu pastāvīgi atjauninātu sarakstu savā tīmekļa vietnē, iekļaujot tajā izmaiņas, ko iesniegušas dalībvalstis laikposmā starp ikgadējām publikācijām.” [Gr. 58]

| b) | pievieno šādu 4. punktu:

  “4.   VIS nodrošina šā saraksta centralizētas pārvaldības funkcionalitāti.”; |
| --- | --- |

b)

pievieno šādu 4. punktu:

“4.   VIS nodrošina šā saraksta centralizētas pārvaldības funkcionalitāti.”;

| c) | pievieno šādu 5. punktu:

  “5.   Sīki izstrādātus noteikumus par 3. punktā minētā saraksta centralizētas pārvaldības funkcionalitātes vadību nosaka īstenošanas aktos. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 49. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
  Komisija saskaņā ar 48.a pantu pieņem deleģētos aktus attiecībā uz sīki izstrādātiem noteikumiem par 3. punktā minētā saraksta centralizētas pārvaldības funkcionalitātes vadību
  ”; [Gr. 59] |
| --- | --- |

c)

pievieno šādu 5. punktu:

“5.   Sīki izstrādātus noteikumus par 3. punktā minētā saraksta centralizētas pārvaldības funkcionalitātes vadību nosaka īstenošanas aktos. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 49. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
  Komisija saskaņā ar 48.a pantu pieņem deleģētos aktus attiecībā uz sīki izstrādātiem noteikumiem par 3. punktā minētā saraksta centralizētas pārvaldības funkcionalitātes vadību
  ”; [Gr. 59]

| 7a) | regulas 7. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:





  “2.
     
  Personas datu apstrāde VIS, ko veic katra
  kompetentā iestāde
  , nerada diskrimināciju pret pieteikuma iesniedzējiem, vīzu turētājiem vai ilgtermiņa vīzu un uzturēšanās atļauju vai prasītājiem vai turētājiem, pamatojoties uz dzimumu, rasi, ādas krāsu, etnisko vai sociālo izcelsmi, ģenētiskajām īpašībām, valodu, reliģiju vai pārliecību, politiskajiem vai jebkuriem citiem uzskatiem, piederību pie nacionālas minoritātes, īpašumu, izcelsmi, invaliditāti, vecumu vai seksuālo orientāciju
  .
  Tajā pilnībā respektē cilvēka cieņu un integritāti un pamattiesības, kā arī ievēro principus, kas atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, tostarp tiesības uz privāto dzīvi un personas datu aizsardzību. Īpašu uzmanību pievērš bērniem, veciem cilvēkiem, personām ar invaliditāti un personām, kurām ir nepieciešama starptautiskā aizsardzība. Pirmām kārtām ņem vērā bērna intereses.”; [Gr. 60] |
| --- | --- |

7a)

7a)

regulas 7. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

regulas 7. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.
     
  Personas datu apstrāde VIS, ko veic katra
  kompetentā iestāde
  , nerada diskrimināciju pret pieteikuma iesniedzējiem, vīzu turētājiem vai ilgtermiņa vīzu un uzturēšanās atļauju vai prasītājiem vai turētājiem, pamatojoties uz dzimumu, rasi, ādas krāsu, etnisko vai sociālo izcelsmi, ģenētiskajām īpašībām, valodu, reliģiju vai pārliecību, politiskajiem vai jebkuriem citiem uzskatiem, piederību pie nacionālas minoritātes, īpašumu, izcelsmi, invaliditāti, vecumu vai seksuālo orientāciju
  .
  Tajā pilnībā respektē cilvēka cieņu un integritāti un pamattiesības, kā arī ievēro principus, kas atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, tostarp tiesības uz privāto dzīvi un personas datu aizsardzību. Īpašu uzmanību pievērš bērniem, veciem cilvēkiem, personām ar invaliditāti un personām, kurām ir nepieciešama starptautiskā aizsardzība. Pirmām kārtām ņem vērā bērna intereses.”; [Gr. 60]

| 8) | regulas 7. pantā iekļauj jaunu 3. punktu

  7. pantam pievieno šādus punktus:
  :

  “3.   Bērna intereses ir
  noteicošais
  dalībvalstu galvenais apsvērums attiecībā uz visām šajā regulā paredzētajām procedūrām
  , pilnībā ievērojot Starptautisko konvenciju par bērna tiesībām
  . Bērna labjutību, drošumu un drošību, jo īpaši gadījumos, kad pastāv risks, ka bērns varētu būt cilvēku tirdzniecības upuris, kā arī bērna uzskatus ņem vērā un pienācīgi ievēro atbilstīgi viņa vecumamun brieduma pakāpei.; [Gr. 61]





  3.a
     
  Dalībvalstis piemēro šo regulu, pilnībā ievērojot Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tiesības uz cilvēka cieņu, tiesības uz brīvību un drošību, privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību, personas datu aizsardzību, patvēruma tiesības un neizraidīšanas principa aizsardzību, kā arī aizsardzību pārvietošanas, izraidīšanas vai izdošanas gadījumā, tiesības uz nediskrimināciju, bērna tiesības un tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību.”; [Gr. 62] |
| --- | --- |

8)

regulas 7. pantā iekļauj jaunu 3. punktu

  7. pantam pievieno šādus punktus:
  :

7. pantā iekļauj jaunu 3. punktu

7. pantam pievieno šādus punktus:

“3.   Bērna intereses ir
  noteicošais
  dalībvalstu galvenais apsvērums attiecībā uz visām šajā regulā paredzētajām procedūrām
  , pilnībā ievērojot Starptautisko konvenciju par bērna tiesībām
  . Bērna labjutību, drošumu un drošību, jo īpaši gadījumos, kad pastāv risks, ka bērns varētu būt cilvēku tirdzniecības upuris, kā arī bērna uzskatus ņem vērā un pienācīgi ievēro atbilstīgi viņa vecumamun brieduma pakāpei.; [Gr. 61]

3.a
     
  Dalībvalstis piemēro šo regulu, pilnībā ievērojot Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tiesības uz cilvēka cieņu, tiesības uz brīvību un drošību, privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību, personas datu aizsardzību, patvēruma tiesības un neizraidīšanas principa aizsardzību, kā arī aizsardzību pārvietošanas, izraidīšanas vai izdošanas gadījumā, tiesības uz nediskrimināciju, bērna tiesības un tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību.”; [Gr. 62]

| 8a) | iekļauj šādu pantu:





  “7.a pants




  Bērnu pirkstu nospiedumu dati





  1.
     
  Atkāpjoties no 22.c panta 2. punkta g) apakšpunkta, VIS neievada tādu bērnu pirkstu nospiedumus, kas ir jaunāki par 6 gadiem.






  2.
     
  Biometrisko datu iegūšanu no nepilngadīgajiem, sākot no sešu gadu vecuma, veic ierēdņi, kuri ir īpaši apmācīti iegūt nepilngadīgo biometriskos datus bērnam draudzīgā un bērnam piemērotā veidā, pilnībā ievērojot bērna intereses un aizsardzības pasākumus, kas noteikti Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā par bērna tiesībām.




  Biometrisko datu iegūšanas laikā nepilngadīgo pavada pieaugušais ģimenes loceklis, ja tāds ir. Nepavadītu nepilngadīgo biometrisko datu iegūšanas laikā pavada aizbildnis, pārstāvis vai, ja pārstāvis nav izraudzīts, persona, kas ir apmācīta aizsargāt nepilngadīgā intereses un viņa vispārējo labklājību. Šāda apmācītā persona nav ierēdnis, kurš ir atbildīgs par biometrisko datu iegūšanu, tā rīkojas neatkarīgi un nesaņem rīkojumus ne no ierēdņa, ne dienesta, kas ir atbildīgs par biometrisko datu iegūšanu. Pret nepilngadīgajiem neizmanto nekāda veida piespiešanu, lai nodrošinātu, ka viņi ievēro pienākumu sniegt biometriskos datus.






  3.
     
  Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 810/2009 13. panta 2. punkta, konsulāti nepieprasa, lai bērni vecumā no 6 līdz 12 gadiem personīgi ierastos konsulātā biometrisko identifikatoru iegūšanai, ja tas ģimenēm radītu pārmērīgu slogu un izmaksas. Šādos gadījumos biometriskos identifikatorus iegūst pie ārējām robežām, kur īpašu uzmanību pievērš bērnu tirdzniecības novēršanai.






  4.
     
  Atkāpjoties no noteikumiem par tādu datu izmantošanu, kas paredzēti II, III, IIIa un IIIb nodaļā, bērnu pirkstu nospiedumu datiem var piekļūt tikai šādiem nolūkiem:










  a) | lai pārbaudītu bērna identitāti vīzas pieteikuma procedūrā saskaņā ar 15. pantu un pie ārējām robežām saskaņā ar 18. un 22.g pantu un |
| --- | --- | --- |

8a)

8a)

iekļauj šādu pantu:

iekļauj šādu pantu:

“7.a pants

Bērnu pirkstu nospiedumu dati

1.
     
  Atkāpjoties no 22.c panta 2. punkta g) apakšpunkta, VIS neievada tādu bērnu pirkstu nospiedumus, kas ir jaunāki par 6 gadiem.

2.
     
  Biometrisko datu iegūšanu no nepilngadīgajiem, sākot no sešu gadu vecuma, veic ierēdņi, kuri ir īpaši apmācīti iegūt nepilngadīgo biometriskos datus bērnam draudzīgā un bērnam piemērotā veidā, pilnībā ievērojot bērna intereses un aizsardzības pasākumus, kas noteikti Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā par bērna tiesībām.

Biometrisko datu iegūšanas laikā nepilngadīgo pavada pieaugušais ģimenes loceklis, ja tāds ir. Nepavadītu nepilngadīgo biometrisko datu iegūšanas laikā pavada aizbildnis, pārstāvis vai, ja pārstāvis nav izraudzīts, persona, kas ir apmācīta aizsargāt nepilngadīgā intereses un viņa vispārējo labklājību. Šāda apmācītā persona nav ierēdnis, kurš ir atbildīgs par biometrisko datu iegūšanu, tā rīkojas neatkarīgi un nesaņem rīkojumus ne no ierēdņa, ne dienesta, kas ir atbildīgs par biometrisko datu iegūšanu. Pret nepilngadīgajiem neizmanto nekāda veida piespiešanu, lai nodrošinātu, ka viņi ievēro pienākumu sniegt biometriskos datus.

3.
     
  Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 810/2009 13. panta 2. punkta, konsulāti nepieprasa, lai bērni vecumā no 6 līdz 12 gadiem personīgi ierastos konsulātā biometrisko identifikatoru iegūšanai, ja tas ģimenēm radītu pārmērīgu slogu un izmaksas. Šādos gadījumos biometriskos identifikatorus iegūst pie ārējām robežām, kur īpašu uzmanību pievērš bērnu tirdzniecības novēršanai.

4.
     
  Atkāpjoties no noteikumiem par tādu datu izmantošanu, kas paredzēti II, III, IIIa un IIIb nodaļā, bērnu pirkstu nospiedumu datiem var piekļūt tikai šādiem nolūkiem:

a)

lai pārbaudītu bērna identitāti vīzas pieteikuma procedūrā saskaņā ar 15. pantu un pie ārējām robežām saskaņā ar 18. un 22.g pantu un

| b) | lai saskaņā ar IIIb nodaļu palīdzētu novērst bērnu tiesību pārkāpumus un cīnīties pret tiem, ja ir ievēroti visi turpmāk minētie nosacījumi:










  i) | šāda piekļuve ir vajadzīga, lai novērstu, atklātu un izmeklētu bērnu tirdzniecību; |
| --- | --- | --- |

b)

lai saskaņā ar IIIb nodaļu palīdzētu novērst bērnu tiesību pārkāpumus un cīnīties pret tiem, ja ir ievēroti visi turpmāk minētie nosacījumi:

i)

šāda piekļuve ir vajadzīga, lai novērstu, atklātu un izmeklētu bērnu tirdzniecību;

| ii) | piekļuve ir vajadzīga konkrētā lietā; |
| --- | --- |

ii)

piekļuve ir vajadzīga konkrētā lietā;

| iii) | identifikācija ir bērna interesēs.”; [Gr. 63] |
| --- | --- |

iii)

identifikācija ir bērna interesēs.”; [Gr. 63]

| 9) | regulas II nodaļas virsrakstu aizstāj ar šādu:
  “ĪSTERMIŅA VĪZU DATU IEVADĪŠANA UN IZMANTOŠANA, KO VEIC VĪZU IESTĀDES”; |
| --- | --- |

9)

regulas II nodaļas virsrakstu aizstāj ar šādu:

“ĪSTERMIŅA VĪZU DATU IEVADĪŠANA UN IZMANTOŠANA, KO VEIC VĪZU IESTĀDES”;

| 10) | regulas 8. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Ja pieteikums ir pieņemams saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 810/2009 19. pantu, vīzu iestāde divu darba dienu laikā izveido pieteikuma datni, ievadot VIS datus, kas minēti 9. pantā, ciktāl šie dati ir jāiesniedz pieteikuma iesniedzējam.”; |
| --- | --- | --- |

10)

regulas 8. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Ja pieteikums ir pieņemams saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 810/2009 19. pantu, vīzu iestāde divu darba dienu laikā izveido pieteikuma datni, ievadot VIS datus, kas minēti 9. pantā, ciktāl šie dati ir jāiesniedz pieteikuma iesniedzējam.”;

| b) | iekļauj šādu 1.a punktu:

  “1.a.   Pēc pieteikuma datnes izveidošanas VIS automātiski sāk vaicājumu saskaņā ar 9.a pantu un atgriež tā rezultātus.”; |
| --- | --- |

b)

iekļauj šādu 1.a punktu:

“1.a.   Pēc pieteikuma datnes izveidošanas VIS automātiski sāk vaicājumu saskaņā ar 9.a pantu un atgriež tā rezultātus.”;

| c) | panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

  “5.   Ja juridisku iemeslu dēļ konkrēti dati nav jāsniedz vai ja tos faktisku iemeslu dēļ nevar sniegt, attiecīgais datu lauks jāatzīmē ar “nav piemērojams”. Pirkstu nospiedumu neesību apzīmē ar “VIS0”; turklāt sistēma ļauj nošķirt Regulas (EK) Nr. 810/2009 13. panta 7. punkta a)–d) apakšpunktā paredzētos gadījumus.”; |
| --- | --- |

c)

panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

“5.   Ja juridisku iemeslu dēļ konkrēti dati nav jāsniedz vai ja tos faktisku iemeslu dēļ nevar sniegt, attiecīgais datu lauks jāatzīmē ar “nav piemērojams”. Pirkstu nospiedumu neesību apzīmē ar “VIS0”; turklāt sistēma ļauj nošķirt Regulas (EK) Nr. 810/2009 13. panta 7. punkta a)–d) apakšpunktā paredzētos gadījumus.”;

| 11) | regulas 9. pantu groza šādi:






  a) | panta 4. punkta a, b) un c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “a) | uzvārds; vārds vai vārdi; dzimšanas datums; valstspiederība vai valstspiederības; dzimums, |
| --- | --- | --- | --- |

11)

regulas 9. pantu groza šādi:

a)

panta 4. punkta a, b) un c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“a)

uzvārds; vārds vai vārdi; dzimšanas datums; valstspiederība vai valstspiederības; dzimums,

| aa) | uzvārds dzimšanas brīdī (bijušais(-ie) uzvārds(-i)); dzimšanas vieta un valsts; valstspiederība dzimšanas brīdī; |
| --- | --- |

aa)

uzvārds dzimšanas brīdī (bijušais(-ie) uzvārds(-i)); dzimšanas vieta un valsts; valstspiederība dzimšanas brīdī;

| b) | ceļošanas dokumenta vai dokumentu veids un numurs un ceļošanas dokumenta vai dokumentu izdevējas valsts trīs burtu kods; |
| --- | --- |

b)

ceļošanas dokumenta vai dokumentu veids un numurs un ceļošanas dokumenta vai dokumentu izdevējas valsts trīs burtu kods;

| c) | ceļošanas dokumenta vai dokumentu derīguma beigu termiņš; |
| --- | --- |

c)

ceļošanas dokumenta vai dokumentu derīguma beigu termiņš;

| cc) | iestāde, kas izdevusi ceļošanas dokumentu, un tā izdošanas datums;”; |
| --- | --- |

cc)

iestāde, kas izdevusi ceļošanas dokumentu, un tā izdošanas datums;”;

| b) | panta 5. punktu aizstāj ar šādu:






  “5) | pieteikuma iesniedzēja sejas attēlu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 810/2009 13. panta 1. punktu

  pantu
  .”; [Gr. 65] |
| --- | --- | --- |

b)

panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

“5)

pieteikuma iesniedzēja sejas attēlu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 810/2009 13. panta 1. punktu

pantu

[Gr. 65]

| ba) | panta 6. punktu aizstāj ar šādu:










  “6. | pieteikuma iesniedzēja pirkstu nospiedumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 810/2009 13. pantu.”; [Gr. 66] |
| --- | --- | --- |

ba)

ba)

panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

“6.

“6.

pieteikuma iesniedzēja pirkstu nospiedumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 810/2009 13. pantu.”;

| c) | pievieno šādu 7. punktu:






  “7) | ieskenētu biogrāfisko datu lapu.”; |
| --- | --- | --- |

c)

pievieno šādu 7. punktu:

“7)

ieskenētu biogrāfisko datu lapu.”;

| d) | pievieno šādas divas daļas:






  “8. | Pirmās daļas 5. punktā minētais trešo valstu valstspiederīgo sejas attēls ir ar pietiekamu attēla izšķirtspēju un kvalitāti, lai to izmantotu automatizētai biometrisko datu salīdzināšanai.
  Ja sejas attēlam nav pietiekamas kvalitātes, to automatizētai salīdzināšanai neizmanto
  . [Gr. 67]

  Atkāpjoties no otrās

  pirmās
  daļas, izņēmuma gadījumos, kad nevar izpildīt kvalitātes un izšķirtspējas specifikācijas, kas noteiktas faktiskā sejas attēla reģistrēšanai VIS, sejas attēlu var elektroniski iegūt no elektronisku mašīnlasāmu ceļošanas dokumentu (eMRTD) mikroshēmas. Tādos gadījumos sejas attēlu personas datnē iekļauj tikai pēc tam, kad ir elektroniski verificēts, ka eMRTD mikroshēmā reģistrētais sejas attēls atbilst attiecīgā trešās valsts valstspiederīgā faktiskajam sejas attēlam.”; [Gr. 68] |
| --- | --- | --- |

d)

pievieno šādas divas daļas:

“8.

8.

Pirmās daļas 5. punktā minētais trešo valstu valstspiederīgo sejas attēls ir ar pietiekamu attēla izšķirtspēju un kvalitāti, lai to izmantotu automatizētai biometrisko datu salīdzināšanai.
  Ja sejas attēlam nav pietiekamas kvalitātes, to automatizētai salīdzināšanai neizmanto

[Gr. 67]

Atkāpjoties no otrās

  pirmās
  daļas, izņēmuma gadījumos, kad nevar izpildīt kvalitātes un izšķirtspējas specifikācijas, kas noteiktas faktiskā sejas attēla reģistrēšanai VIS, sejas attēlu var elektroniski iegūt no elektronisku mašīnlasāmu ceļošanas dokumentu (eMRTD) mikroshēmas. Tādos gadījumos sejas attēlu personas datnē iekļauj tikai pēc tam, kad ir elektroniski verificēts, ka eMRTD mikroshēmā reģistrētais sejas attēls atbilst attiecīgā trešās valsts valstspiederīgā faktiskajam sejas attēlam.”; [Gr. 68]

otrās

pirmās

eMRTD

eMRTD

[Gr. 68]

| 12) | regulā iekļauj šādu 9.a–9.d pantu:

  “9.a pants
  Pārbaudes citās sistēmās

  1.   VIS automatizēti apstrādā pieteikumu datnes, lai atklātu trāpījumus. VIS izskata katru pieteikuma datni atsevišķi.


  2.   Kad tiek izveidots pieteikums vai izdota vīza, VIS pārbauda, vai ar šo pieteikumu saistītais ceļošanas dokuments ir atpazīts saskaņā ar Lēmumu Nr. 1105/2011/ES, veicot automātisku meklēšanu 5.a pantā atzītu ceļošanas dokumentu sarakstā, un sniedz rezultātu. [Gr. 69]



  3.   Lai veiktu Regulas (EK) Nr. 810/2009 21. panta 1. punktā un 21. panta 3. punkta a),
  un
  c) un d) apakšpunktā paredzētās pārbaudes, VIS iniciē vaicājumu, izmantojot [Sadarbspējas regulas

  (robežas un vīzas)
  ] 6. panta 1. punktā definēto Eiropas meklēšanas portālu, lai salīdzinātu šīs regulas 9. panta 4.
  , 5. un 6.
  punktā minētos attiecīgos datus. ar datiem, kas atrodami VIS reģistrētā ierakstā, datnē vai brīdinājumā, Šengenas informācijas sistēmā (

  SIS

  ), Ieceļošanas/izceļošanas sistēmā (IIS), ES ceļošanas informācijas un atļauju sistēmā (

  ETIAS

  ), tostarp [Regulas (ES) 2018/XX par Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēmu] 29. pantā minēto kontrolsarakstā,

  Eurodac

  , [attiecībā uz sodāmību par teroristu nodarījumiem un citiem smagiem noziedzīgiem nodarījumiem —

  ECRIS-TCN

  sistēmā], Eiropola datos, Interpola Zagto un pazaudēto ceļošanas dokumentu datubāzē (

  SLTD

  ) un Interpola datubāzē par Ceļošanas dokumentiem, par kuriem izdoti paziņojumi (Interpola

  TDAWN
  ).
  VIS pārbauda:










  a) | vai pieteikumam izmantotais ceļošanas dokuments atbilst ceļošanas dokumentam, kas SIS paziņots kā pazaudēts, nozagts, nelikumīgi piesavināts vai atzīts par nederīgu; |
| --- | --- | --- |

12)

regulā iekļauj šādu 9.a–9.d pantu:

“9.a pants

Pārbaudes citās sistēmās

1.   VIS automatizēti apstrādā pieteikumu datnes, lai atklātu trāpījumus. VIS izskata katru pieteikuma datni atsevišķi.

2.   Kad tiek izveidots pieteikums vai izdota vīza, VIS pārbauda, vai ar šo pieteikumu saistītais ceļošanas dokuments ir atpazīts saskaņā ar Lēmumu Nr. 1105/2011/ES, veicot automātisku meklēšanu 5.a pantā atzītu ceļošanas dokumentu sarakstā, un sniedz rezultātu. [Gr. 69]

3.   Lai veiktu Regulas (EK) Nr. 810/2009 21. panta 1. punktā un 21. panta 3. punkta a),
  un
  c) un d) apakšpunktā paredzētās pārbaudes, VIS iniciē vaicājumu, izmantojot [Sadarbspējas regulas

  (robežas un vīzas)
  ] 6. panta 1. punktā definēto Eiropas meklēšanas portālu, lai salīdzinātu šīs regulas 9. panta 4.
  , 5. un 6.
  punktā minētos attiecīgos datus. ar datiem, kas atrodami VIS reģistrētā ierakstā, datnē vai brīdinājumā, Šengenas informācijas sistēmā (

  SIS

  ), Ieceļošanas/izceļošanas sistēmā (IIS), ES ceļošanas informācijas un atļauju sistēmā (

  ETIAS

  ), tostarp [Regulas (ES) 2018/XX par Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēmu] 29. pantā minēto kontrolsarakstā,

  Eurodac

  , [attiecībā uz sodāmību par teroristu nodarījumiem un citiem smagiem noziedzīgiem nodarījumiem —

  ECRIS-TCN

  sistēmā], Eiropola datos, Interpola Zagto un pazaudēto ceļošanas dokumentu datubāzē (

  SLTD

  ) un Interpola datubāzē par Ceļošanas dokumentiem, par kuriem izdoti paziņojumi (Interpola

  TDAWN
  ).
  VIS pārbauda:

a)

vai pieteikumam izmantotais ceļošanas dokuments atbilst ceļošanas dokumentam, kas SIS paziņots kā pazaudēts, nozagts, nelikumīgi piesavināts vai atzīts par nederīgu;

| b) | vai pieteikumam izmantotais ceļošanas dokuments atbilst ceļošanas dokumentam, kas SLTD datubāzēs paziņots kā pazaudēts, nozagts vai atzīts par nederīgu; |
| --- | --- |

b)

vai pieteikumam izmantotais ceļošanas dokuments atbilst ceļošanas dokumentam, kas SLTD datubāzēs paziņots kā pazaudēts, nozagts vai atzīts par nederīgu;

| c) | vai uz pieteikuma iesniedzēju attiecas brīdinājums par ieceļošanas un uzturēšanās atteikšanu, kas ievadīts SIS; |
| --- | --- |

c)

vai uz pieteikuma iesniedzēju attiecas brīdinājums par ieceļošanas un uzturēšanās atteikšanu, kas ievadīts SIS;

| d) | vai uz pieteikuma iesniedzēju attiecas SIS ievadīts brīdinājums par personām, ko meklē, lai tās apcietinātu nolūkā tās nodot, pamatojoties uz Eiropas apcietināšanas orderi, vai ko meklē, lai tās apcietinātu nolūkā tās izdot; |
| --- | --- |

d)

vai uz pieteikuma iesniedzēju attiecas SIS ievadīts brīdinājums par personām, ko meklē, lai tās apcietinātu nolūkā tās nodot, pamatojoties uz Eiropas apcietināšanas orderi, vai ko meklē, lai tās apcietinātu nolūkā tās izdot;

| e) | vai pieteikuma iesniedzējs un ceļošanas dokuments, kā arī tā turētājs atbilst atteiktai, atceltai vai anulētai ceļošanas atļaujai ETIAS centrālajā sistēmā; |
| --- | --- |

e)

vai pieteikuma iesniedzējs un ceļošanas dokuments, kā arī tā turētājs atbilst atteiktai, atceltai vai anulētai ceļošanas atļaujai ETIAS centrālajā sistēmā;

| f) | vai pieteikuma iesniedzējs un ceļošanas dokuments ir iekļauti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1240

   (*11)

  34. pantā minētajā kontrolsarakstā; |
| --- | --- |

f)

vai pieteikuma iesniedzējs un ceļošanas dokuments ir iekļauti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1240

   (*11)

  34. pantā minētajā kontrolsarakstā;

| g) | vai dati par pieteikuma iesniedzēju jau ir ierakstīti VIS; |
| --- | --- |

g)

vai dati par pieteikuma iesniedzēju jau ir ierakstīti VIS;

| h) | vai pieteikumā sniegtie dati par ceļošanas dokumentu neatbilst citam vīzas pieteikumam, kas sistēmā saistīts ar atšķirīgiem identitātes datiem; |
| --- | --- |

h)

vai pieteikumā sniegtie dati par ceļošanas dokumentu neatbilst citam vīzas pieteikumam, kas sistēmā saistīts ar atšķirīgiem identitātes datiem;

| i) | vai pieteikuma iesniedzējs IIS ir pašlaik paziņots kā persona, kura pārsniedz atļauto uzturēšanās termiņu, vai pieteikuma iesniedzējs ir iepriekš bijis paziņots kā persona, kura pārsniedz atļauto uzturēšanās termiņu; |
| --- | --- |

i)

vai pieteikuma iesniedzējs IIS ir pašlaik paziņots kā persona, kura pārsniedz atļauto uzturēšanās termiņu, vai pieteikuma iesniedzējs ir iepriekš bijis paziņots kā persona, kura pārsniedz atļauto uzturēšanās termiņu;

| j) | vai IIS ir reģistrēts, ka pieteikuma iesniedzējam ir atteikta ieceļošana; |
| --- | --- |

j)

vai IIS ir reģistrēts, ka pieteikuma iesniedzējam ir atteikta ieceļošana;

| k) | vai VIS ir reģistrēts, ka pieteikuma iesniedzējam ir bijis piemērots lēmums par īstermiņa vīzas atteikšanu, anulēšanu vai atcelšanu; |
| --- | --- |

k)

vai VIS ir reģistrēts, ka pieteikuma iesniedzējam ir bijis piemērots lēmums par īstermiņa vīzas atteikšanu, anulēšanu vai atcelšanu;

| l) | vai VIS ir reģistrēts, ka pieteikuma iesniedzējam ir bijis piemērots lēmums par ilgtermiņa vīzas vai uzturēšanās atļaujas atteikšanu, anulēšanu vai atcelšanu; |
| --- | --- |

l)

vai VIS ir reģistrēts, ka pieteikuma iesniedzējam ir bijis piemērots lēmums par ilgtermiņa vīzas vai uzturēšanās atļaujas atteikšanu, anulēšanu vai atcelšanu;

| m) | vai dati par pieteikuma iesniedzēja identitāti ir reģistrēti Eiropola datos; |
| --- | --- |

m)

vai dati par pieteikuma iesniedzēja identitāti ir reģistrēti Eiropola datos;

| n) | vai īstermiņa vīzas pieprasītājs ir reģistrēts Eurodac; |
| --- | --- |

n)

vai īstermiņa vīzas pieprasītājs ir reģistrēts Eurodac;

| o) | gadījumos, ja pieteikuma iesniedzējs ir nepilngadīgais, vai uz to personu, kura attiecībā uz pieteikuma iesniedzēju īsteno vecāku varu vai likumisku aizbildnību:










  i) | attiecas SIS ievadīts brīdinājums attiecībā uz personām, ko meklē, lai tās apcietinātu nolūkā tās nodot, pamatojoties uz Eiropas apcietināšanas orderi, vai ko meklē, lai tās apcietinātu nolūkā tās izdot; |
| --- | --- | --- |

o)

gadījumos, ja pieteikuma iesniedzējs ir nepilngadīgais, vai uz to personu, kura attiecībā uz pieteikuma iesniedzēju īsteno vecāku varu vai likumisku aizbildnību:

i)

attiecas SIS ievadīts brīdinājums attiecībā uz personām, ko meklē, lai tās apcietinātu nolūkā tās nodot, pamatojoties uz Eiropas apcietināšanas orderi, vai ko meklē, lai tās apcietinātu nolūkā tās izdot;

| ii) | attiecas SIS ievadīts brīdinājums par ieceļošanas un uzturēšanās atteikšanu; |
| --- | --- |

ii)

attiecas SIS ievadīts brīdinājums par ieceļošanas un uzturēšanās atteikšanu;

| iii) | vai šī persona ir tāda ceļošanas dokumenta turētājs, kas iekļauts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1240 34. pantā minētajā kontrolsarakstā. [Gr. 70] |
| --- | --- |

iii)

vai šī persona ir tāda ceļošanas dokumenta turētājs, kas iekļauts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1240 34. pantā minētajā kontrolsarakstā. [Gr. 70]

3.a
     
  Veicot vaicājumu SLTD, dati, ko EMP lietotājs izmanto, lai iniciētu vaicājumu, nav pieejami Interpola datu īpašniekiem. [Gr. 71]

4.   VIS piešķir atsauci visiem trāpījumiem, kas pieteikuma datnē atklāti saskaņā ar 3. punktu. Turklāt VIS attiecīgā gadījumā identificē dalībvalsti(-s), kuras ievadītie vai piegādātie dati atklāja trāpījumu(-s), vai Eiropolu, un šo informāciju reģistrē pieteikuma datnē.
  Vienīgo informāciju, ko reģistrē, ir atsauce uz trāpījumu un datu radītāju. [Gr. 72]

5.   Regulas 2. panta 1. punkta k) apakšpunkta vajadzībām meklējumos, ko veic saskaņā ar šā panta 3. punktu, salīdzina 15. panta 2. punktā minētos attiecīgos datus ar datiem SIS, lai noteiktu, vai uz pieteikuma iesniedzēju attiecas kāds no šiem brīdinājumiem:

| a) | brīdinājums par personām, kuras ir meklēšanā apcietināšanas, nodošanas vai izdošanas nolūkā; |
| --- | --- |

a)

brīdinājums par personām, kuras ir meklēšanā apcietināšanas, nodošanas vai izdošanas nolūkā;

| b) | brīdinājums par bezvēsts pazudušām personām; |
| --- | --- |

b)

brīdinājums par bezvēsts pazudušām personām;

| c) | brīdinājums par personām, ko cenšas atrast, lai tās varētu palīdzēt tiesas procesā; |
| --- | --- |

c)

brīdinājums par personām, ko cenšas atrast, lai tās varētu palīdzēt tiesas procesā;

| d) | brīdinājums par personām un priekšmetiem saistībā ar diskrētām pārbaudēm, īpašām pārbaudēm
  vai izmeklēšanas pārbaudēm
  . [Gr. 73] |
| --- | --- |

d)

brīdinājums par personām un priekšmetiem saistībā ar diskrētām pārbaudēm, īpašām pārbaudēm
  vai izmeklēšanas pārbaudēm
  . [Gr. 73]

5.a
     
  Jebkuru trāpījumu, kas iegūts, veicot vaicājumus saskaņā ar 9.a panta 3. punkta a), b), c), e), g), h), i), j), k), l) un n) apakšpunktu, attiecīgā gadījumā pēc tam, kad centrālā iestāde to ir pārbaudījusi saskaņā ar 9.c pantu, izvērtē konsulāts, kurā iesniegts vīzas pieteikums. [Gr. 74]

5.b
     
  Jebkuru trāpījumu, kas iegūts, veicot vaicājumus saskaņā ar 9.a panta 3. punkta d), f), m) un o) apakšpunktu, saskaņā ar 9.ca pantu pārbauda un attiecīgajā gadījumā izvērtē tās dalībvalsts vienotais kontaktpunkts, kura ievadījusi vai piegādājusi datus, kas izraisījuši trāpījumu. [Gr. 75]

5.c
     
  Arī visi trāpījumi SIS automātiski tiek paziņoti tās dalībvalsts SIRENE birojam, kura izveidojusi brīdinājumu, kas atklājis trāpījumu. [Gr. 76]

5.d
     
  Paziņojumā, ko sniedz dalībvalsts SIRENE birojam vai vienotajam kontaktpunktam, kas ievadījis brīdinājumu, ietver šādus datus:

| a) | uzvārds(-i), vārds(-i) un pieņemtie vārdi, ja tādi ir; |
| --- | --- |

a)

uzvārds(-i), vārds(-i) un pieņemtie vārdi, ja tādi ir;

| b) | dzimšanas vieta un datums; |
| --- | --- |

b)

dzimšanas vieta un datums;

| c) | dzimums; |
| --- | --- |

c)

dzimums;

| d) | valstspiederība un, ja tādas ir, citas valstspiederības; |
| --- | --- |

d)

valstspiederība un, ja tādas ir, citas valstspiederības;

| e) | pirmās plānotās uzturēšanās dalībvalsts un — ja pieejama — pirmās plānotās uzturēšanās adrese; |
| --- | --- |

e)

pirmās plānotās uzturēšanās dalībvalsts un — ja pieejama — pirmās plānotās uzturēšanās adrese;

| f) | pieteikuma iesniedzēja dzīvesvietas adrese vai, ja tā nav pieejama, viņa dzīvesvietas pilsēta un valsts; |
| --- | --- |

f)

pieteikuma iesniedzēja dzīvesvietas adrese vai, ja tā nav pieejama, viņa dzīvesvietas pilsēta un valsts;

| g) | atsauce uz visiem konstatētajiem trāpījumiem, tostarp to datumu un laiku. [Gr. 77] |
| --- | --- |

g)

atsauce uz visiem konstatētajiem trāpījumiem, tostarp to datumu un laiku. [Gr. 77]

5.e
     
  Šis pants nekavē iesniegt patvēruma pieteikumu jebkāda iemesla dēļ. Ja vīzas pieteikumu ir iesniegusi persona, kas cietusi no vardarbīgiem noziegumiem, piemēram, no vardarbības ģimenē vai cilvēku tirdzniecības, ko veicis tās sponsors, VIS iesniegtā datni nošķir no sponsora datnes, lai aizsargātu cietušo no turpmāka apdraudējuma. [Gr. 78]

9.b pants

Īpaši noteikumi pārbaudēm citās sistēmās attiecībā uz ES pilsoņu ģimenes locekļiem vai tādu trešo valstu valstspiederīgo ģimenes locekļiem, kas izmanto tiesības brīvi pārvietoties saskaņā ar Savienības tiesību aktiem

1.   Regulas 9.a panta 3. punktā paredzētās automatizētās pārbaudes attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri ir Savienības pilsoņa ģimenes locekļi un uz kuriem attiecas Direktīva 2004/38/EK, vai trešās valsts pilsoņa ģimenes locekļiem, kam saskaņā ar nolīgumu starp Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un trešo valsti, no otras puses, ir Savienības pilsoņu tiesībām atbilstīgas tiesības brīvi pārvietoties, veic vienīgi, lai pārliecinātos, ka nav faktisku norāžu vai pamatota iemesla uzskatīt, ka personas klātbūtne dalībvalstu teritorijā rada drošības vai augstu epidēmiska risku atbilstīgi Direktīvai 2004/38/EK. [Gr. 79]

2.   VIS nepārbauda:

| a) | piekļūstot IIS konsultāciju nolūkos — vai pieteikuma iesniedzējs nav pašlaik paziņots kā persona, kura pārsniedz atļauto uzturēšanās termiņu, un vai pieteikuma iesniedzējs nav iepriekš bijis paziņots kā persona, kura pārsniedz atļauto uzturēšanās termiņu; |
| --- | --- |

a)

piekļūstot IIS konsultāciju nolūkos — vai pieteikuma iesniedzējs nav pašlaik paziņots kā persona, kura pārsniedz atļauto uzturēšanās termiņu, un vai pieteikuma iesniedzējs nav iepriekš bijis paziņots kā persona, kura pārsniedz atļauto uzturēšanās termiņu;

| b) | vai pieteikuma iesniedzējs neatbilst personai, kuras dati ir reģistrēti Eurodac. |
| --- | --- |

b)

vai pieteikuma iesniedzējs neatbilst personai, kuras dati ir reģistrēti Eurodac.

3.   Ja 9.a panta 3. punktā minētajā automatizētajā pieteikuma apstrādē ir konstatēts trāpījums, kas atbilst Regulas (EK) Nr.
  1987/2006

  (ES) 2018/1861
  24. pantā minētajam ieceļošanas un uzturēšanās atteikuma brīdinājumam
  par ieceļošanas un uzturēšanās atteikumu
  , vīzu iestāde pārbauda tā lēmuma pieņemšanas pamatu, pēc kura brīdinājums ievadīts SIS. Ja šis pamats ir saistīts ar nelegālas

  neatbilstīgas
  imigrācijas risku, izvērtējot pieteikumu, brīdinājumu neņem vērā. Vīzu iestādes turpmākā rīcība ir saskaņā ar
  SIS
   II regulas 25. 
  (ES) 2018/1861 26.
  panta 2. punktu. [Gr. 80]

9.c pants

Centrālo iestāžu
  un valsts vienotā kontaktpunkta
  veikta pārbaude [Gr. 81]

1.   Jebkuru
  9.a panta 5.b punktā minēto
  trāpījumu, kas iegūts, veicot vaicājumus saskaņā ar 9.a panta 3. punktu,
  un ko VIS nevar automātiski apstiprināt, saskaņā ar 9.ca pantu
  manuāli pārbauda
  valsts vienotais kontaktpunkts. Tiek informēta
  tās dalībvalsts centrālā iestāde, kas apstrādā pieteikumu. [Gr. 82]

2.   
  Jebkuru 9.a panta 5.a punktā minēto trāpījumu, kas iegūts, veicot vaicājumus saskaņā ar 9.a panta 3. punktu, un ko VIS nevar automātiski apstiprināt, manuāli pārbauda centrālā iestāde.
  Manuāli pārbaudot trāpījumus, centrālā iestāde var piekļūt pieteikuma datnei un saistītajai(-ām) pieteikuma datnei(-ēm), kā arī visiem trāpījumiem, kas atklāti 9.a panta
  5.a
   punktā noteiktās automatizētās apstrādes laikā. [Gr. 83]

3.   Centrālā iestāde pārbauda, vai pieteikuma iesniedzēja identitāte, kas reģistrēta pieteikuma datnē, atbilst VIS vai kādas aplūkotās datubāzes datiem.

4.   Ja personas dati neatbilst un ja 9.a panta 3. punktā noteiktās automatizētās apstrādes laikā nav atklāts neviens cits trāpījums, centrālā iestāde dzēš viltus trāpījumu no pieteikuma datnes.

5.   Ja dati atbilst vai ja joprojām pastāv šaubas par pieteikuma iesniedzēja identitāti,
  pamatotos gadījumos
  centrālā vīzu iestāde, kas apstrādā pieteikumu, informē tās dalībvalsts(-u) centrālo iestādi, kas identificēta kā to datu ievadītāja vai piegādātāja, kuri atklājuši trāpījumu saskaņā ar 9.a panta 3. punktu. Ja datus, kas atklājuši šādu trāpījumu, ievadījusi vai piegādājusi viena vai vairākas dalībvalstis, centrālā iestāde, izmantojot 16. panta 2. punktā noteikto procedūru, apspriežas ar šīs(-o) dalībvalsts(-u) centrālo iestādi.
  Šaubu gadījumā tiek lemts par labu pieteikuma iesniedzējam
  . [Gr. 84]

6.   Citu dalībvalstu centrālo iestāžu veikto pārbaužu rezultātus pievieno pieteikuma datnei.

7.   Atkāpjoties no 1. punkta, ja 9.a panta 5. punktā minētajā salīdzināšanā tiek saņemta atbilde par vienu vai vairākiem trāpījumiem, VIS nosūta automātisku paziņojumu tās dalībvalsts centrālajai iestādei, kas veikusi pieprasījumu, lai tā veiktu nepieciešamās turpmākās darbības. [Gr. 85]

8.   Ja tiek konstatēts, ka datus, kas atklājuši trāpījumu saskaņā ar 9.a panta 3. punktu, ir piegādājis Eiropols, atbildīgās dalībvalsts centrālā iestāde apspriežas ar Eiropola valsts vienību par turpmāko rīcību saskaņā ar Regulu (ES) 2016/794, jo īpaši tās IV nodaļu. [Gr. 86]

9.ca pants

Pārbaude un izvērtējums, ko veic valsts vienotais kontaktpunkts

1.
     
  Katra dalībvalsts izraugās valsts iestādi, kas darbojas 24 stundas diennaktī un 7 dienas nedēļā un šīs regulas vajadzībām nodrošina attiecīgās manuālās pārbaudes un trāpījumu izvērtēšanu (“vienotais kontaktpunkts”). Vienoto kontaktpunktu veido SIRENE biroja sadarbības koordinatori, Interpola valstu centrālie biroji, Eiropola valsts centrālais punkts, ETIAS valsts vienība un visas attiecīgās valsts tiesībaizsardzības iestādes. Dalībvalstis nodrošina pietiekami nokomplektētu personālu, lai vienotais kontaktpunkts varētu pārbaudīt trāpījumus, kas tam paziņoti saskaņā ar šo regulu, ievērojot Regulas (EK) Nr. 810/2009 23. pantā paredzētos termiņus.

2.
     
  Vienotais kontaktpunkts manuāli pārbauda tam nosūtītos trāpījumus. Piemēro 9.c panta 2. līdz 6. punktā izklāstītās procedūras.

3.
     
  Ja pēc šī panta 2. punktā minētās pārbaudes tiek secināts, ka dati ir atbilstīgi, un trāpījums tiek apstiprināts, vienotais kontaktpunkts vajadzības gadījumā sazinās ar atbildīgajām iestādēm, tostarp Eiropolu, kas sniegušas datus, kuri izraisījuši trāpījumu. Atbildīgā iestāde tad izvērtē trāpījumu. Vienotais kontaktpunkts sniedz argumentētu atzinumu, ņemot vērā lēmumu par pieteikumu, kas jāpieņem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 810/2009 23. pantu. Šo argumentēto atzinumu iekļauj pieteikuma datnē. [Gr. 87]

9.cb pants

Rokasgrāmata

Komisija saskaņā ar 48.a pantu pieņem deleģēto aktu, lai rokasgrāmatā noteiktu attiecīgos datus, kurus salīdzina ar vaicājumiem citās sistēmās saskaņā ar 9.a panta 3. punktu, kā arī procedūras un noteikumus, kas vajadzīgi, lai veiktu 9.a līdz 9.ca pantā minētos vaicājumus, pārbaudes un izvērtējumus. Šajā deleģētajā aktā ietver datu kategoriju kombināciju, kas ļauj veikt vaicājumu katrā sistēmā saskaņā ar 9.a pantu. [Gr. 88]

9.d pants

Eiropola pienākumi

Eiropols pielāgo savu informācijas sistēmu, lai nodrošinātu, ka ir iespējams automātiski apstrādāt 9.a panta 3. punktā un 22.b panta 2. punktā minētos vaicājumus.”;

(*11)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 12. septembra Regula (ES) 2018/1240, ar ko izveido Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēmu (ETIAS) un groza Regulas (ES) Nr. 1077/2011, (ES) Nr. 515/2014, (ES) 2016/399, (ES) 2016/1624 un (ES) 2017/2226 (OV L 236, 19.9.2018., 1. lpp.).
  "

*11

Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 12. septembra Regula (ES) 2018/1240, ar ko izveido Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēmu (ETIAS) un groza Regulas (ES) Nr. 1077/2011, (ES) Nr. 515/2014, (ES) 2016/399, (ES) 2016/1624 un (ES) 2017/2226 (OV L 236, 19.9.2018., 1. lpp.).

| 13) | regulas 13. pantam pievieno šādu 4. punktu:

  “4.   Kad pieteikuma datni aktualizē saskaņā ar 1. un 2. punktu, VIS nosūta paziņojumu dalībvalstij, kas izdevusi vīzu, informējot par
  argumentētu
  lēmumu anulēt vai atcelt minēto vīzu. Šādu paziņojumu automātiski ģenerē centrālā sistēma, un to nosūta, izmantojot 16. pantā noteikto mehānismu.”; [Gr. 89] |
| --- | --- |

13)

regulas 13. pantam pievieno šādu 4. punktu:

“4.   Kad pieteikuma datni aktualizē saskaņā ar 1. un 2. punktu, VIS nosūta paziņojumu dalībvalstij, kas izdevusi vīzu, informējot par
  argumentētu
  lēmumu anulēt vai atcelt minēto vīzu. Šādu paziņojumu automātiski ģenerē centrālā sistēma, un to nosūta, izmantojot 16. pantā noteikto mehānismu.”; [Gr. 89]

| 14) | regulas 15. pantu groza šādi:






  a) | panta 2. punktā iekļauj šādu ea) apakšpunktu:






  “ea) | sejas attēls;”; |
| --- | --- | --- | --- |

14)

regulas 15. pantu groza šādi:

a)

panta 2. punktā iekļauj šādu ea) apakšpunktu:

“ea)

sejas attēls;”;

| b) | iekļauj šādu 2.a punktu:

  “2.a.   Regulas 2. punkta ea) apakšpunktā minētais sejas attēls nav vienīgais meklēšanas kritērijs.”; |
| --- | --- |

b)

iekļauj šādu 2.a punktu:

“2.a.   Regulas 2. punkta ea) apakšpunktā minētais sejas attēls nav vienīgais meklēšanas kritērijs.”;

| 15) | regulas 16. panta 2. un 3. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Ja VIS tiek izveidota pieteikuma datne par konkrētas trešās valsts valstspiederīgo vai personu, kas pieder īpašai šādu valstspiederīgo kategorijai, par kuru saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 810/2009 22. pantu tiek pieprasīta iepriekšēja apspriešanās, VIS automātiski nosūta apspriešanās pieprasījumu norādītajai dalībvalstij vai dalībvalstīm.
  Dalībvalsts vai dalībvalstis, pie kurām vēršas pēc informācijas, nosūta atbildi uz VIS, kas to pārsūta dalībvalstij, kura bija izveidojusi pieteikumu.
  Vienīgi konsultāciju procedūras veikšanai VIS iekļauj to dalībvalstu sarakstu, kuras nosaka, ka citu dalībvalstu centrālajām iestādēm jāapspriežas ar to centrālajām iestādēm, kad tiek pārbaudīti vienoto vīzu pieteikumi, ko iesnieguši konkrētu trešo valstu valstspiederīgie vai kādas konkrētas kategorijas valstspiederīgie saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 810/2009 22. pantu, un par attiecīgajiem trešo valstu valstspiederīgajiem.” [Gr. 90]



  3.   Panta 2. punktā noteikto procedūru piemēro arī






  a) | informācijas nosūtīšanai saskaņā ar 25. panta 4. punktu par vīzu ar ierobežotu teritoriālo derīgumu izdošanu,
  šīs regulas
  24. panta 2. punktu par datu grozīšanu un Regulas (EK) Nr. 810/2009 31. pantu par ex post paziņojumiem; [Gr. 91] |
| --- | --- | --- |

15)

regulas 16. panta 2. un 3. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Ja VIS tiek izveidota pieteikuma datne par konkrētas trešās valsts valstspiederīgo vai personu, kas pieder īpašai šādu valstspiederīgo kategorijai, par kuru saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 810/2009 22. pantu tiek pieprasīta iepriekšēja apspriešanās, VIS automātiski nosūta apspriešanās pieprasījumu norādītajai dalībvalstij vai dalībvalstīm.

Dalībvalsts vai dalībvalstis, pie kurām vēršas pēc informācijas, nosūta atbildi uz VIS, kas to pārsūta dalībvalstij, kura bija izveidojusi pieteikumu.

Vienīgi konsultāciju procedūras veikšanai VIS iekļauj to dalībvalstu sarakstu, kuras nosaka, ka citu dalībvalstu centrālajām iestādēm jāapspriežas ar to centrālajām iestādēm, kad tiek pārbaudīti vienoto vīzu pieteikumi, ko iesnieguši konkrētu trešo valstu valstspiederīgie vai kādas konkrētas kategorijas valstspiederīgie saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 810/2009 22. pantu, un par attiecīgajiem trešo valstu valstspiederīgajiem.” [Gr. 90]

3.   Panta 2. punktā noteikto procedūru piemēro arī

a)

informācijas nosūtīšanai saskaņā ar 25. panta 4. punktu par vīzu ar ierobežotu teritoriālo derīgumu izdošanu,
  šīs regulas
  24. panta 2. punktu par datu grozīšanu un Regulas (EK) Nr. 810/2009 31. pantu par ex post paziņojumiem; [Gr. 91]

| b) | citiem ar konsulāro sadarbību saistītiem ziņojumiem, kas ietver VIS reģistrētu personas datu pārsūtīšanu vai ir saistīti ar to, ceļošanas dokumentu kopiju pārsūtīšanas pieprasījumu nosūtīšanai kompetentajai vīzu iestādei saskaņā ar 9. panta 7. punktu, un citiem dokumentiem, kuri pievienoti pieteikumam, un šo dokumentu elektronisko kopiju pārsūtīšanai, kā arī 9.c pantā un 38. panta 3. punktā noteiktajiem pieprasījumiem. Kompetentās vīzu iestādes uz šādu pieprasījumu atbild divu darba dienu laikā.”; [Gr. 92] |
| --- | --- |

b)

citiem ar konsulāro sadarbību saistītiem ziņojumiem, kas ietver VIS reģistrētu personas datu pārsūtīšanu vai ir saistīti ar to, ceļošanas dokumentu kopiju pārsūtīšanas pieprasījumu nosūtīšanai kompetentajai vīzu iestādei saskaņā ar 9. panta 7. punktu, un citiem dokumentiem, kuri pievienoti pieteikumam, un šo dokumentu elektronisko kopiju pārsūtīšanai, kā arī 9.c pantā un 38. panta 3. punktā noteiktajiem pieprasījumiem. Kompetentās vīzu iestādes uz šādu pieprasījumu atbild divu darba dienu laikā.”; [Gr. 92]

| 16) | regulas 17. pantu svītro; |
| --- | --- |

16)

regulas 17. pantu svītro;

| 17) | regulas III nodaļas virsrakstu aizstāj ar šādu:
  “CITU IESTĀŽU PIEKĻUVE ĪSTERMIŅA VĪZU DATIEM”; |
| --- | --- |

17)

regulas III nodaļas virsrakstu aizstāj ar šādu:

“CITU IESTĀŽU PIEKĻUVE ĪSTERMIŅA VĪZU DATIEM”;

| 18) | regulas 18. panta 6. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:
  “Kompetentās iestādes pārbaužu veikšanai uz robežas, kur darbojas IIS, salīdzina vīzas turētāja pirkstu nospiedumus ar VIS reģistrētajiem pirkstu nospiedumiem. Ja vīzas turētāja pirkstu nospiedumi nav izmantojami, 1. punktā minēto meklēšanu veic, izmantojot 1. punktā paredzētos burtciparu datus kopā ar sejas attēlu.”; |
| --- | --- |

18)

regulas 18. panta 6. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

“Kompetentās iestādes pārbaužu veikšanai uz robežas, kur darbojas IIS, salīdzina vīzas turētāja pirkstu nospiedumus ar VIS reģistrētajiem pirkstu nospiedumiem. Ja vīzas turētāja pirkstu nospiedumi nav izmantojami, 1. punktā minēto meklēšanu veic, izmantojot 1. punktā paredzētos burtciparu datus kopā ar sejas attēlu.”;

kopā ar sejas attēlu

| 18a) | regulas 18.a pantu aizstāj ar šādu:





  “18.a pants




  VIS datu izguve, lai izveidotu vai atjauninātu vīzas turētāja ieceļošanas/izceļošanas ierakstu vai ieceļošanas atteikuma ierakstu IIS




  Vienīgi nolūkā izveidot vai atjaunināt vīzas turētāja ieceļošanas/izceļošanas ierakstu vai ieceļošanas atteikuma ierakstu IIS saskaņā ar Regulas (ES) 2017/2226 14. panta 2. punktu un 16. un 18. pantu, iestādei, kuras kompetencē ir veikt pārbaudes pie robežām, pie kurām lieto IIS, nodrošina piekļuvi to datu izgūšanai no VIS un importēšanai IIS, kuri tiek glabāti VIS un ir uzskaitīti minētās regulas 16. panta 1. punkta d) apakšpunktā un 16. panta 2. punkta c) līdz f) apakšpunktā.” [Gr. 93] |
| --- | --- |

18a)

18a)

regulas 18.a pantu aizstāj ar šādu:

regulas 18.a pantu aizstāj ar šādu:

“18.a pants

VIS datu izguve, lai izveidotu vai atjauninātu vīzas turētāja ieceļošanas/izceļošanas ierakstu vai ieceļošanas atteikuma ierakstu IIS

Vienīgi nolūkā izveidot vai atjaunināt vīzas turētāja ieceļošanas/izceļošanas ierakstu vai ieceļošanas atteikuma ierakstu IIS saskaņā ar Regulas (ES) 2017/2226 14. panta 2. punktu un 16. un 18. pantu, iestādei, kuras kompetencē ir veikt pārbaudes pie robežām, pie kurām lieto IIS, nodrošina piekļuvi to datu izgūšanai no VIS un importēšanai IIS, kuri tiek glabāti VIS un ir uzskaitīti minētās regulas 16. panta 1. punkta d) apakšpunktā un 16. panta 2. punkta c) līdz f) apakšpunktā.” [Gr. 93]

| 19) | iekļauj šādu 20.a pantu:

  “20.a pants
  VIS datu izmantošana, lai ievadītu SIS brīdinājumus par bezvēsts pazudušām personām
  vai mazāk aizsargātām personām, kuras nevar ceļot
  , un vēlāka piekļuve šiem datiem [Gr. 94].

  1.   VIS glabātos daktiloskopijas datus
  un sejas attēlus
  var izmantot, lai ievadītu brīdinājumu par bezvēsts pazudušām personām
  , nolaupīšanas riskam pakļautiem bērniem vai mazāk aizsargātām personām, kuras nevar ceļot,
  saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) ... (*12) [Regula (ES) par Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) izveidi, darbību un izmantošanu policijas sadarbībā un tiesu iestāžu sadarbībā krimināllietās] 32. panta 2. punktu

  pantu
  . Šādos gadījumos daktiloskopijas datu
  un sejas attēlu
  apmaiņa notiek ar tās dalībvalsts SIRENE biroju, kurai pieder dati, izmantojot drošus līdzekļus. [Gr. 95]



  2.   Ja
  , izmantojot VIS glabātos daktiloskopijas datus un sejas attēlus,
  konstatēts trāpījums saistībā ar 1. punktā minēto SIS paziņojumu, bērnu aizsardzības iestādes un valstu tiesu iestādes, tostarp tās, kuras ir atbildīgas par valsts apsūdzības celšanu krimināllietās un par tiesas izmeklēšanu pirms apsūdzības izvirzīšanas, kā minēts Regulas (ES) ... [COM(2016)0883 — SIS TA

  (policijas sadarbība)
  ] 43.
  44
  . pantā, savu pienākumu pildīšanai var
  iestādei, kam ir piekļuve VIS,
  pieprasīt piekļuvi VIS ievadītajiem datiem. Piemēro Savienības un valstu tiesību aktos paredzētos nosacījumus.
  Dalībvalstis nodrošina, ka datus nosūta drošā veidā
  . [Gr. 96]




  (*12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) (...) [...] (OV L ..., .... lpp.).”;" |
| --- | --- |

19)

iekļauj šādu 20.a pantu:

“20.a pants

VIS datu izmantošana, lai ievadītu SIS brīdinājumus par bezvēsts pazudušām personām
  vai mazāk aizsargātām personām, kuras nevar ceļot
  , un vēlāka piekļuve šiem datiem [Gr. 94].

1.   VIS glabātos daktiloskopijas datus
  un sejas attēlus
  var izmantot, lai ievadītu brīdinājumu par bezvēsts pazudušām personām
  , nolaupīšanas riskam pakļautiem bērniem vai mazāk aizsargātām personām, kuras nevar ceļot,
  saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) ... (*12) [Regula (ES) par Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) izveidi, darbību un izmantošanu policijas sadarbībā un tiesu iestāžu sadarbībā krimināllietās] 32. panta 2. punktu

  pantu
  . Šādos gadījumos daktiloskopijas datu
  un sejas attēlu
  apmaiņa notiek ar tās dalībvalsts SIRENE biroju, kurai pieder dati, izmantojot drošus līdzekļus. [Gr. 95]

2.   Ja
  , izmantojot VIS glabātos daktiloskopijas datus un sejas attēlus,
  konstatēts trāpījums saistībā ar 1. punktā minēto SIS paziņojumu, bērnu aizsardzības iestādes un valstu tiesu iestādes, tostarp tās, kuras ir atbildīgas par valsts apsūdzības celšanu krimināllietās un par tiesas izmeklēšanu pirms apsūdzības izvirzīšanas, kā minēts Regulas (ES) ... [COM(2016)0883 — SIS TA

  (policijas sadarbība)
  ] 43.
  44
  . pantā, savu pienākumu pildīšanai var
  iestādei, kam ir piekļuve VIS,
  pieprasīt piekļuvi VIS ievadītajiem datiem. Piemēro Savienības un valstu tiesību aktos paredzētos nosacījumus.
  Dalībvalstis nodrošina, ka datus nosūta drošā veidā
  . [Gr. 96]

(*12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) (...) [...] (OV L ..., .... lpp.).”;"

*12

| 20) | regulas 22. panta
  1. un
  2. punktu aizstāj ar šādu:



  “1.
     
  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 343/2003 21. pantu kompetentajām iestādēm ir piekļuve meklēšanai pēc patvēruma meklētāja pirkstu nospiedumiem vienīgi ar nolūku pārbaudīt patvēruma pieteikumus. Ja personas pirkstu nospiedumi nav izmantojami vai ja meklēšana pēc pirkstu nospiedumiem neizdodas, meklēšanu veic pēc 9. panta 4. punkta a) un/vai b) līdz cc) apakšpunktā minētajiem datiem; šo meklēšanu var veikt kopā ar 9. panta 4. punkta aa) apakšpunktā minētajiem datiem. [Gr. 97]



  2.   Ja, meklējot ar 1. punktā minētajiem datiem, tiek noskaidrots, ka VIS ir reģistrēti dati par personu, kas lūdz starptautisko aizsardzību, kompetentajai patvēruma iestādei ir piekļuve konsultāciju nolūkos vienīgi 1. punktā minētajiem mērķiem šādiem pieteikuma iesniedzēja datiem un jebkuras piesaistītās pieteikuma datnes datiem saskaņā ar 8. panta 3. punktu:






  a) | pieteikuma numuram; |
| --- | --- | --- |

20)

regulas 22. panta
  1. un
  2. punktu aizstāj ar šādu:

1. un

“1.
     
  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 343/2003 21. pantu kompetentajām iestādēm ir piekļuve meklēšanai pēc patvēruma meklētāja pirkstu nospiedumiem vienīgi ar nolūku pārbaudīt patvēruma pieteikumus. Ja personas pirkstu nospiedumi nav izmantojami vai ja meklēšana pēc pirkstu nospiedumiem neizdodas, meklēšanu veic pēc 9. panta 4. punkta a) un/vai b) līdz cc) apakšpunktā minētajiem datiem; šo meklēšanu var veikt kopā ar 9. panta 4. punkta aa) apakšpunktā minētajiem datiem. [Gr. 97]

2.   Ja, meklējot ar 1. punktā minētajiem datiem, tiek noskaidrots, ka VIS ir reģistrēti dati par personu, kas lūdz starptautisko aizsardzību, kompetentajai patvēruma iestādei ir piekļuve konsultāciju nolūkos vienīgi 1. punktā minētajiem mērķiem šādiem pieteikuma iesniedzēja datiem un jebkuras piesaistītās pieteikuma datnes datiem saskaņā ar 8. panta 3. punktu:

a)

pieteikuma numuram;

| b) | datiem no pieteikuma veidlapas(-ām), kuri minēti 9. panta 4., 5. un 7. punktā; |
| --- | --- |

b)

datiem no pieteikuma veidlapas(-ām), kuri minēti 9. panta 4., 5. un 7. punktā;

| c) | fotogrāfijām

  sejas attēliem
  ; [Gr. 98] |
| --- | --- |

c)

fotogrāfijām

  sejas attēliem
  ; [Gr. 98]

| d) | datiem, kas ievadīti attiecībā uz ikvienu vīzu, kura izsniegta, anulēta, atsaukta vai kuras derīguma termiņš ir pagarināts, kā minēts 10., 13. un 14. pantā; |
| --- | --- |

d)

datiem, kas ievadīti attiecībā uz ikvienu vīzu, kura izsniegta, anulēta, atsaukta vai kuras derīguma termiņš ir pagarināts, kā minēts 10., 13. un 14. pantā;

| e) | regulas 9. panta 4. un 5. punktā minētajiem datiem saistītajās pieteikuma datnēs saskaņā ar 8. panta 4. punktu.”; [Gr. 99] |
| --- | --- |

e)

regulas 9. panta 4. un 5. punktā minētajiem datiem saistītajās pieteikuma datnēs saskaņā ar 8. panta 4. punktu.”; [Gr. 99]

| 21) | regulas 23. pantu aizstāj ar šādu:

  “23. pants
  Datu uzglabāšanas ilgums

  1.   Visas
  pieteikumu
  datnes VIS glabā ne ilgāk kā piecus gadus, neskarot datu dzēšanu, kas minēta 24. un 25. pantā, kā arī reģistrēšanu, kas minēta 34. pantā. [Gr. 100]

  Šis laikposms sākas






  a) | ja tikusi izsniegta vīza,
  vai
  ilgtermiņa vīza vai uzturēšanās atļauja — dienā, kad beidzas vīzas,
  vai
  ilgtermiņa vīzas vai uzturēšanās atļaujas derīguma termiņš; [Gr. 101] |
| --- | --- | --- |

21)

regulas 23. pantu aizstāj ar šādu:

“23. pants

Datu uzglabāšanas ilgums

1.   Visas
  pieteikumu
  datnes VIS glabā ne ilgāk kā piecus gadus, neskarot datu dzēšanu, kas minēta 24. un 25. pantā, kā arī reģistrēšanu, kas minēta 34. pantā. [Gr. 100]

Šis laikposms sākas

a)

ja tikusi izsniegta vīza,
  vai
  ilgtermiņa vīza vai uzturēšanās atļauja — dienā, kad beidzas vīzas,
  vai
  ilgtermiņa vīzas vai uzturēšanās atļaujas derīguma termiņš; [Gr. 101]

| b) | ja tikusi pagarināta vīza, ilgtermiņa vīza vai uzturēšanās atļauja — dienā, kad beidzas vīzas, ilgtermiņa vīzas vai uzturēšanās atļaujas jaunais derīguma termiņš; |
| --- | --- |

b)

ja tikusi pagarināta vīza, ilgtermiņa vīza vai uzturēšanās atļauja — dienā, kad beidzas vīzas, ilgtermiņa vīzas vai uzturēšanās atļaujas jaunais derīguma termiņš;

| c) | ja pieteikums ir bijis atsaukts, slēgts vai pārtraukts — dienā, kad VIS izveidota pieteikuma datne; |
| --- | --- |

c)

ja pieteikums ir bijis atsaukts, slēgts vai pārtraukts — dienā, kad VIS izveidota pieteikuma datne;

| d) | dienā, kad atbildīgā iestāde pieņēmusi lēmumu, ka vīza, ilgtermiņa vīza vai uzturēšanās atļauja attiecīgā gadījumā ir atteikta, anulēta, saīsināta, atcelta vai atsaukta. |
| --- | --- |

d)

dienā, kad atbildīgā iestāde pieņēmusi lēmumu, ka vīza, ilgtermiņa vīza vai uzturēšanās atļauja attiecīgā gadījumā ir atteikta, anulēta, saīsināta, atcelta vai atsaukta.

2.   Kad 1. punktā minētais laikposms ir beidzies, VIS automātiski izdzēš pieteikuma datni un saites ar šo datni, kā minēts 8. panta 3. un 4. punktā, kā arī 22. a panta 3. un 5. punktā.”; [Gr. 102]

2.a
     
  Atkāpjoties no 1. punkta:

| a) | pieteikuma datnes, kas attiecas uz uzturēšanās atļauju, dzēš ne vēlāk kā pēc 10 gadiem; |
| --- | --- |

a)

pieteikuma datnes, kas attiecas uz uzturēšanās atļauju, dzēš ne vēlāk kā pēc 10 gadiem;

| b) | pieteikuma datnes, kas attiecas uz bērniem, kuri ir jaunāki par 12 gadiem, dzēš, kad bērns izceļo no Šengenas zonas. [Gr. 103] |
| --- | --- |

b)

pieteikuma datnes, kas attiecas uz bērniem, kuri ir jaunāki par 12 gadiem, dzēš, kad bērns izceļo no Šengenas zonas. [Gr. 103]

2.b
     
  Atkāpjoties no 1. punkta, nolūkā atvieglot jauna pieteikuma izskatīšanu, tajā minēto pieteikuma datni var papildus glabāt ne ilgāk kā trīs gadus pēc ilgtermiņa vīzas vai uzturēšanās atļaujas derīguma termiņa beigām un tikai tad, ja pēc piekrišanas pieprasījuma pieteikuma iesniedzējs brīvi un nepārprotami tam piekrīt, parakstot deklarāciju. Lūgumi sniegt piekrišanu tiek norādīti tā, lai tos varētu skaidri atšķirt no citiem jautājumiem, saprotamā un viegli pieejamā veidā un izmantojot skaidru un vienkāršu valodu atbilstīgi Regulas (ES) 2016/679 7. pantam. Saskaņā ar Regulas (ES) 2016/679 7. panta 3. punktu pieteikuma iesniedzējs var jebkurā laikā savu piekrišanu atsaukt. Ja pieteikuma iesniedzējs atsauc piekrišanu, pieteikuma datni automātiski dzēš no VIS.

eu-LISA izstrādā rīku, kas ļauj pieteikuma iesniedzējiem sniegt un atsaukt savu piekrišanu.

Komisija saskaņā ar 48.a pantu pieņem deleģētos aktus, lai sīkāk definētu rīku, ko pieteikuma iesniedzēji izmantos, lai sniegtu un atsauktu savu piekrišanu. [Gr. 104]

| 22) | regulas 24. panta 2. 
  un 3.
   punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Ja dalībvalsts rīcībā ir fakti, kas liek domāt, ka VIS apstrādātie dati ir neprecīzi vai ka dati ir apstrādāti VIS, neievērojot šīs regulas noteikumus, tā par to nekavējoties informē atbildīgo dalībvalsti. Šo ziņojumu nosūta saskaņā ar 16. panta 3. punktā paredzēto procedūru.
  Ja neprecīzie dati atsaucas uz saitēm, kas izveidotas saskaņā ar 8. panta 3. vai 4. punktu un 22.a panta 3. punktu, atbildīgā dalībvalsts veic nepieciešamās pārbaudes, sniedz atbildi 48 stundu laikā un attiecīgā gadījumā izlabo saiti. Ja noteiktajā termiņā atbilde nav sniegta, pieprasītāja dalībvalsts izlabo saiti un informē atbildīgo dalībvalsti par veikto labojumu, izmantojot VIS pastu.




  3.
     
  Atbildīgā dalībvalsts minētos datus pēc iespējas ātrāk pārbauda un, ja vajadzīgs, tos nekavējoties labo vai dzēš.”; [Gr. 105] |
| --- | --- |

22)

regulas 24. panta 2. 
  un 3.
   punktu aizstāj ar šādu:

un 3.

“2.   Ja dalībvalsts rīcībā ir fakti, kas liek domāt, ka VIS apstrādātie dati ir neprecīzi vai ka dati ir apstrādāti VIS, neievērojot šīs regulas noteikumus, tā par to nekavējoties informē atbildīgo dalībvalsti. Šo ziņojumu nosūta saskaņā ar 16. panta 3. punktā paredzēto procedūru.

Ja neprecīzie dati atsaucas uz saitēm, kas izveidotas saskaņā ar 8. panta 3. vai 4. punktu un 22.a panta 3. punktu, atbildīgā dalībvalsts veic nepieciešamās pārbaudes, sniedz atbildi 48 stundu laikā un attiecīgā gadījumā izlabo saiti. Ja noteiktajā termiņā atbilde nav sniegta, pieprasītāja dalībvalsts izlabo saiti un informē atbildīgo dalībvalsti par veikto labojumu, izmantojot VIS pastu.

3.
     
  Atbildīgā dalībvalsts minētos datus pēc iespējas ātrāk pārbauda un, ja vajadzīgs, tos nekavējoties labo vai dzēš.”; [Gr. 105]

| 23) | regulas 25. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Pieteikuma datnes, datnes un saites, kas minētas 8. panta 3. un 4. punktā
  un
  22. a panta 3. punktā un kas attiecas uz pieteikuma iesniedzēju, kurš ieguvis kādas dalībvalsts pilsonību pirms 23. panta 1. punktā noteiktā laikposma beigām, dalībvalsts, kas izveidojusi attiecīgās pieteikuma datnes, tās nekavējoties izdzēš no VIS.”; [Gr. 106] |
| --- | --- | --- |

23)

regulas 25. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Pieteikuma datnes, datnes un saites, kas minētas 8. panta 3. un 4. punktā
  un
  22. a panta 3. punktā un kas attiecas uz pieteikuma iesniedzēju, kurš ieguvis kādas dalībvalsts pilsonību pirms 23. panta 1. punktā noteiktā laikposma beigām, dalībvalsts, kas izveidojusi attiecīgās pieteikuma datnes, tās nekavējoties izdzēš no VIS.”; [Gr. 106]

| b) | panta 2. punktā vārdus “VIS infrastruktūrā” aizstāj ar “VIS pasta”; |
| --- | --- |

b)

panta 2. punktā vārdus “VIS infrastruktūrā” aizstāj ar “VIS pasta”;

| (23a) | regulas 26. pantu groza šādi:










  a) | 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:





  “1.
     
  Par VIS un tās komponentu, kas noteikti 2.a pantā, operatīvo vadību atbild eu-LISA. eu-LISA sadarbībā ar dalībvalstīm nodrošina, ka minēto komponentu vajadzībām vienmēr izmanto vislabāko pieejamo tehnoloģiju, ņemot vērā izmaksu un ieguvumu analīzi. [Gr. 107]





  2.
     
  VIS operatīvā vadība ir visi tie uzdevumi, kas vajadzīgi, lai 24 stundas diennaktī 7 dienas nedēļā nodrošinātu VIS darbību saskaņā ar šo regulu, jo īpaši uzturēšanas darbi un tehniska pielāgošana, kas vajadzīga, lai VIS darbības kvalitāte būtu apmierinošā līmenī, jo īpaši attiecībā uz reakcijas laiku, kas konsulārajiem punktiem un robežu iestādēm vajadzīgs, lai pārbaudītu VIS centrālās sistēmas vaicājumus. Šāds reakcijas laiks ir pēc iespējas īss.” [Gr. 108] |
| --- | --- | --- |

(23a)

(23a)

regulas 26. pantu groza šādi:

regulas 26. pantu groza šādi:

a)

a)

1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:

1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:

“1.
     
  Par VIS un tās komponentu, kas noteikti 2.a pantā, operatīvo vadību atbild eu-LISA. eu-LISA sadarbībā ar dalībvalstīm nodrošina, ka minēto komponentu vajadzībām vienmēr izmanto vislabāko pieejamo tehnoloģiju, ņemot vērā izmaksu un ieguvumu analīzi. [Gr. 107]

2.
     
  VIS operatīvā vadība ir visi tie uzdevumi, kas vajadzīgi, lai 24 stundas diennaktī 7 dienas nedēļā nodrošinātu VIS darbību saskaņā ar šo regulu, jo īpaši uzturēšanas darbi un tehniska pielāgošana, kas vajadzīga, lai VIS darbības kvalitāte būtu apmierinošā līmenī, jo īpaši attiecībā uz reakcijas laiku, kas konsulārajiem punktiem un robežu iestādēm vajadzīgs, lai pārbaudītu VIS centrālās sistēmas vaicājumus. Šāds reakcijas laiks ir pēc iespējas īss.” [Gr. 108]

| b) | 26. panta 3. līdz 8. punktu svītro; [Gr. 109] |
| --- | --- |

b)

b)

26. panta 3. līdz 8. punktu svītro; [Gr. 109]

26. panta 3. līdz 8. punktu svītro;

| 24) | regulas 26. pantā iekļauj šādu

  8.a
   punktu:



  “8a   
  . Eu-LISA

  ir atļauts testēšanas nolūkos izmantot anonimizētus reālus personas datus no VIS darba sistēmas šādos apstākļos:








  a) | diagnostikai un labošanai, ja centrālajā sistēmā ir konstatēti defekti; |
| --- | --- | --- |

24)

24)

regulas 26. pantā iekļauj šādu

  8.a
   punktu:

regulas 26. pantā iekļauj šādu

8.a

punktu:

“8a   
  . Eu-LISA

  ir atļauts testēšanas nolūkos izmantot anonimizētus reālus personas datus no VIS darba sistēmas šādos apstākļos:

a)

diagnostikai un labošanai, ja centrālajā sistēmā ir konstatēti defekti;

| b) | jaunu tehnoloģiju un paņēmienu testēšanai saistībā ar centrālās sistēmas darbības vai datu pārsūtīšanas uz sistēmu uzlabošanu.

  Šādos gadījumos aizsardzības pasākumi, piekļuves kontrole un pieteikšanās darbības testēšanas videi ir tādas pašas, kādas ir VIS darba sistēmai. Testēšanai paņemtos reālos personas datus anonimizē tā, lai datu subjekts vairs nebūtu identificējams.”;
  [Gr. 110] |
| --- | --- |

b)

jaunu tehnoloģiju un paņēmienu testēšanai saistībā ar centrālās sistēmas darbības vai datu pārsūtīšanas uz sistēmu uzlabošanu.

| c) | regulas 26. pantam pievieno šādus punktus:





  “9.a
     
  Ja eu-LISA jebkādu ar VIS saistītu uzdevumu izpildē sadarbojas ar ārējiem darbuzņēmējiem, tā cieši uzrauga darbuzņēmēja darbības, lai nodrošinātu atbilstību visiem šīs regulas noteikumiem, jo īpaši attiecībā uz drošību, konfidencialitāti un datu aizsardzību.






  9.b
     
  VIS centrālās sistēmas operatīvo vadību neuztic privātiem uzņēmumiem vai privātām organizācijām.”; [Gr. 111] |
| --- | --- |

c)

c)

regulas 26. pantam pievieno šādus punktus:

regulas 26. pantam pievieno šādus punktus:

“9.a
     
  Ja eu-LISA jebkādu ar VIS saistītu uzdevumu izpildē sadarbojas ar ārējiem darbuzņēmējiem, tā cieši uzrauga darbuzņēmēja darbības, lai nodrošinātu atbilstību visiem šīs regulas noteikumiem, jo īpaši attiecībā uz drošību, konfidencialitāti un datu aizsardzību.

9.b
     
  VIS centrālās sistēmas operatīvo vadību neuztic privātiem uzņēmumiem vai privātām organizācijām.”; [Gr. 111]

| 25) | regulas 27. pantu aizstāj ar šādu:

  “27. pants
  Centrālās vīzu informācijas sistēmas atrašanās vieta
  Galvenā Centrālā VIS, ar ko veic tehniskās pārraudzības un administrācijas funkcijas, atrodas Strasbūrā (Francijā), un Centrālās VIS dublējums, kas spēj nodrošināt visas galvenās Centrālās VIS funkcijas, atrodas Sankt Johann im Pongau (Austrijā).


  eu-LESA ievieš tehniskus risinājumus, lai nodrošinātu VIS nepārtrauktu pieejamību, vai nu nodrošinot VIS centrālās sistēmas un rezerves VIS centrālās sistēmas vienlaicīgu darbību ar nosacījumu, ka rezerves VIS centrālā sistēma
  saglabā spēju nodrošināt
  VIS
  darbību
  VIS centrālās
  sistēmas traucējumu gadījumā
  , vai arī dublējot sistēmu vai tās komponentus
  .”; [Gr. 112] |
| --- | --- |

25)

regulas 27. pantu aizstāj ar šādu:

“27. pants

Centrālās vīzu informācijas sistēmas atrašanās vieta

Galvenā Centrālā VIS, ar ko veic tehniskās pārraudzības un administrācijas funkcijas, atrodas Strasbūrā (Francijā), un Centrālās VIS dublējums, kas spēj nodrošināt visas galvenās Centrālās VIS funkcijas, atrodas Sankt Johann im Pongau (Austrijā).

eu-LESA ievieš tehniskus risinājumus, lai nodrošinātu VIS nepārtrauktu pieejamību, vai nu nodrošinot VIS centrālās sistēmas un rezerves VIS centrālās sistēmas vienlaicīgu darbību ar nosacījumu, ka rezerves VIS centrālā sistēma
  saglabā spēju nodrošināt
  VIS
  darbību
  VIS centrālās
  sistēmas traucējumu gadījumā
  , vai arī dublējot sistēmu vai tās komponentus
  .”; [Gr. 112]

| 26) | regulas 29. pantu groza šādi:






  a) | panta nosaukumu aizstāj ar šādu:
  “Atbildība par datu izmantošanu un to kvalitāti”; |
| --- | --- | --- |

26)

regulas 29. pantu groza šādi:

a)

panta nosaukumu aizstāj ar šādu:

“Atbildība par datu izmantošanu un to kvalitāti”;

un to kvalitāti

| b) | panta 1. punktu
  groza šādi
  :








  i) | c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “c) | dati, kad tos pārsūta uz VIS, ir pareizi, atjaunināti un to kvalitātes un pilnīguma līmenis ir pienācīgs.”; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

panta 1. punktu
  groza šādi
  :

groza šādi

i)

i)

c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“c)

dati, kad tos pārsūta uz VIS, ir pareizi, atjaunināti un to kvalitātes un pilnīguma līmenis ir pienācīgs.”;

| ii) | pievieno šādu daļu:




  Šim nolūkam dalībvalstis nodrošina, ka konsulārie darbinieki un visu to ārējo pakalpojumu sniedzēju darbinieki, ar kuriem tās sadarbojas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 810/2009 43. pantu, regulāri var piedalīties mācībās par datu kvalitātes jautājumiem.”; [Gr. 113] |
| --- | --- |

ii)

ii)

pievieno šādu daļu:

pievieno šādu daļu:

Šim nolūkam dalībvalstis nodrošina, ka konsulārie darbinieki un visu to ārējo pakalpojumu sniedzēju darbinieki, ar kuriem tās sadarbojas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 810/2009 43. pantu, regulāri var piedalīties mācībās par datu kvalitātes jautājumiem.”; [Gr. 113]

Šim nolūkam dalībvalstis nodrošina, ka konsulārie darbinieki un visu to ārējo pakalpojumu sniedzēju darbinieki, ar kuriem tās sadarbojas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 810/2009 43. pantu, regulāri var piedalīties mācībās par datu kvalitātes jautājumiem.”;

| c) | 2. punkta a) apakšpunktā vārdu “VIS” abos gadījumos aizstāj ar vārdiem “VIS vai CIR”; |
| --- | --- |

c)

2. punkta a) apakšpunktā vārdu “VIS” abos gadījumos aizstāj ar vārdiem “VIS vai CIR”;

CIR

| d) | iekļauj šādu 2.a punktu

  šādus punktus
  :

  “2.a.   Vadības iestāde

  eu-LISA
  kopā ar Komisiju izstrādā, uztur un pastāvīgi atjaunina automatizētus datu kvalitātes kontroles mehānismus un procedūras, lai veiktu VIS datu kvalitātes pārbaudes, un regulāri sniedz ziņojumus dalībvalstīm. Vadības iestāde

  eu-LISA nodrošina pietiekamu profesionāli apmācītu darbinieku skaitu, lai īstenotu tehniskos jauninājumus un uzlabojumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu datu kvalitātes kontroles mehānismu darbību. eu-LISA
  regulāri ziņo dalībvalstīm un Komisijai par datu kvalitātes kontroli.
  Komisija regulāri ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par datu kvalitātes jautājumiem, kas radušies, un par to, kā tie atrisināti
  . [Gr. 114]

  Šo mehānismu, procedūras un datu kvalitātes atbilstības interpretāciju paredz kā īstenošanas pasākumus saskaņā ar 49. panta 2. punktā minēto procedūru.




  2.b
     
  Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz ziņojumu par vajadzīgās tehnoloģijas iespējamību, pieejamību, gatavību un uzticamību, lai izmantotu sejas attēlus personu identificēšanai.”; [Gr. 115] |
| --- | --- |

d)

iekļauj šādu 2.a punktu

  šādus punktus
  :

šādu 2.a punktu

šādus punktus

“2.a.   Vadības iestāde

  eu-LISA
  kopā ar Komisiju izstrādā, uztur un pastāvīgi atjaunina automatizētus datu kvalitātes kontroles mehānismus un procedūras, lai veiktu VIS datu kvalitātes pārbaudes, un regulāri sniedz ziņojumus dalībvalstīm. Vadības iestāde

  eu-LISA nodrošina pietiekamu profesionāli apmācītu darbinieku skaitu, lai īstenotu tehniskos jauninājumus un uzlabojumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu datu kvalitātes kontroles mehānismu darbību. eu-LISA
  regulāri ziņo dalībvalstīm un Komisijai par datu kvalitātes kontroli.
  Komisija regulāri ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par datu kvalitātes jautājumiem, kas radušies, un par to, kā tie atrisināti
  . [Gr. 114]

Šo mehānismu, procedūras un datu kvalitātes atbilstības interpretāciju paredz kā īstenošanas pasākumus saskaņā ar 49. panta 2. punktā minēto procedūru.

2.b
     
  Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz ziņojumu par vajadzīgās tehnoloģijas iespējamību, pieejamību, gatavību un uzticamību, lai izmantotu sejas attēlus personu identificēšanai.”; [Gr. 115]

| da) | pievieno šādu punktu:





  “3.a
     
  Saistībā ar personas datu apstrādi VIS katra dalībvalsts izraugās iestādi, kas ir uzskatāma par pārzini saskaņā ar Regulas (ES) 2016/679 4. panta 7. punktu un kam ir galvenā atbildība par minētās dalībvalsts veikto datu apstrādi. Katra dalībvalsts paziņo Komisijai izraudzīto iestādi.”; [Gr. 116] |
| --- | --- |

da)

da)

pievieno šādu punktu:

pievieno šādu punktu:

“3.a
     
  Saistībā ar personas datu apstrādi VIS katra dalībvalsts izraugās iestādi, kas ir uzskatāma par pārzini saskaņā ar Regulas (ES) 2016/679 4. panta 7. punktu un kam ir galvenā atbildība par minētās dalībvalsts veikto datu apstrādi. Katra dalībvalsts paziņo Komisijai izraudzīto iestādi.”; [Gr. 116]

| 27) | iekļauj šādu 29.a pantu:

  “29.a pants
  Īpaši noteikumi datu ievadīšanai

  1.   Regulas 9., 22.c un 22.d pantā minēto datu ievadīšana VIS notiek saskaņā ar šādiem iepriekšējiem nosacījumiem:






  a) | datus saskaņā ar 9., 22.c un 22.d pantu un 6. panta 4. punktu var nosūtīt

  ievadīt
  VIS vienīgi pēc tam, kad atbildīgās valsts iestādes ir veikušas kvalitātes pārbaudi; [Gr. 117] |
| --- | --- | --- |

27)

iekļauj šādu 29.a pantu:

“29.a pants

Īpaši noteikumi datu ievadīšanai

1.   Regulas 9., 22.c un 22.d pantā minēto datu ievadīšana VIS notiek saskaņā ar šādiem iepriekšējiem nosacījumiem:

a)

datus saskaņā ar 9., 22.c un 22.d pantu un 6. panta 4. punktu var nosūtīt

  ievadīt
  VIS vienīgi pēc tam, kad atbildīgās valsts iestādes ir veikušas kvalitātes pārbaudi; [Gr. 117]

| b) | datus saskaņā ar 9., 22.c un 22.d pantu un 6. panta 4. punktu VIS apstrādā pēc tam, kad VIS saskaņā ar 2. punktu ir veikusi kvalitātes pārbaudi. |
| --- | --- |

b)

datus saskaņā ar 9., 22.c un 22.d pantu un 6. panta 4. punktu VIS apstrādā pēc tam, kad VIS saskaņā ar 2. punktu ir veikusi kvalitātes pārbaudi.

2.   VIS veic kvalitātes pārbaudes, kā norādīts turpmāk:

| a) | izveidojot pieteikuma datnes vai trešo valstu valstspiederīgo datnes VIS, kvalitātes pārbaudi veic 9., 22.c un 22.d pantā minētajiem datiem; ja šīs pārbaudes neatbilst noteiktajiem kvalitātes kritērijiem, VIS automātiski paziņo atbildīgajai(-ām) iestādei(-ēm); |
| --- | --- |

a)

izveidojot pieteikuma datnes vai trešo valstu valstspiederīgo datnes VIS, kvalitātes pārbaudi veic 9., 22.c un 22.d pantā minētajiem datiem; ja šīs pārbaudes neatbilst noteiktajiem kvalitātes kritērijiem, VIS automātiski paziņo atbildīgajai(-ām) iestādei(-ēm);

| b) | regulas 9

  9.a
  . panta a) punkta 3) apakšpunktā

  3. punktā
  un 22.b panta 2. punktā paredzētās automatizētās procedūras VIS var izsaukt tikai pēc kvalitātes pārbaudes, ko VIS veikusi saskaņā ar šo pantu; ja šīs pārbaudes neatbilst noteiktajiem kvalitātes kritērijiem, VIS automātiski paziņo atbildīgajai(-ām) iestādei(-ēm); [Gr. 118] |
| --- | --- |

b)

regulas 9

  9.a
  . panta a) punkta 3) apakšpunktā

  3. punktā
  un 22.b panta 2. punktā paredzētās automatizētās procedūras VIS var izsaukt tikai pēc kvalitātes pārbaudes, ko VIS veikusi saskaņā ar šo pantu; ja šīs pārbaudes neatbilst noteiktajiem kvalitātes kritērijiem, VIS automātiski paziņo atbildīgajai(-ām) iestādei(-ēm); [Gr. 118]

| c) | sejas attēlu un daktiloskopijas datu kvalitātes pārbaudi veic, izveidojot trešo valstu valstspiederīgo pieteikuma datnes VIS, lai pārliecinātos, ka ir ievērots biometrisko datu salīdzināšanai nepieciešamais datu kvalitātes minimuma standarts; |
| --- | --- |

c)

sejas attēlu un daktiloskopijas datu kvalitātes pārbaudi veic, izveidojot trešo valstu valstspiederīgo pieteikuma datnes VIS, lai pārliecinātos, ka ir ievērots biometrisko datu salīdzināšanai nepieciešamais datu kvalitātes minimuma standarts;

| d) | datu kvalitātes pārbaudes saskaņā ar 6. panta 4. punktu veic, kad informācija par valstu izraudzītajām iestādēm tiek saglabāta VIS. |
| --- | --- |

d)

datu kvalitātes pārbaudes saskaņā ar 6. panta 4. punktu veic, kad informācija par valstu izraudzītajām iestādēm tiek saglabāta VIS.

3.   Šā panta 1. un 2. punktā minēto datu glabāšanai nosaka kvalitātes standartus. Šo standartu specifikāciju nosaka īstenošanas aktos. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 49. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;

| 28) | regulas 31. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:



  “1.   Neskarot Regulu (ES) 2016/679, 9. panta 4. punkta a), b), c), k) un m) apakšpunktā,

  9. panta 6. punktā un 9. panta 7. punktā

  minētos datus var pārsūtīt vai darīt pieejamus trešajai valstij vai pielikumā minētai starptautiskai organizācijai tikai tad, ja tas ir nepieciešams atsevišķos gadījumos, lai pierādītu trešo valstu valstspiederīgo identitāti, un tikai tam, lai veiktu atgriešanu saskaņā ar Direktīvu 2008/115/EK vai pārmitināšanu saskaņā ar Regulu ... [

  Pārmitināšanas pamatregula

  ], un ja to apstiprinājusi dalībvalsts, kas ievadījusi datus VIS.”; [Gr. 121] |
| --- | --- |

28)

28)

regulas 31. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:

regulas 31. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:

“1.   Neskarot Regulu (ES) 2016/679, 9. panta 4. punkta a), b), c), k) un m) apakšpunktā,

  9. panta 6. punktā un 9. panta 7. punktā

  minētos datus var pārsūtīt vai darīt pieejamus trešajai valstij vai pielikumā minētai starptautiskai organizācijai tikai tad, ja tas ir nepieciešams atsevišķos gadījumos, lai pierādītu trešo valstu valstspiederīgo identitāti, un tikai tam, lai veiktu atgriešanu saskaņā ar Direktīvu 2008/115/EK vai pārmitināšanu saskaņā ar Regulu ... [

  Pārmitināšanas pamatregula

  ], un ja to apstiprinājusi dalībvalsts, kas ievadījusi datus VIS.”; [Gr. 121]

| 28a) | regulas 31. pantu groza šādi:










  a) | panta 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem:





  “2.
     
  Atkāpjoties no šā panta 1. punkta, 9. panta 4. punkta a), aa), b), c), cc), k) un m) apakšpunktā, kā arī 6. un 7. punktā minētos datus robežu iestādes vai imigrācijas iestādes var atsevišķos gadījumos nosūtīt trešai valstij vai starptautiskai organizācijai, kas uzskaitītas šīs regulas pielikumā, ja tas vajadzīgs trešo valstu valstspiederīgo identitātes apliecināšanai vienīgi atgriešanas nolūkā, tikai tad, ja ir izpildīts viens no šādiem nosacījumiem:










  a) | Komisija ir pieņēmusi lēmumu par personas datu pienācīgu aizsardzību minētajā trešā valstī saskaņā ar Regulas (ES) 2016/679 45. panta 3. punktu; |
| --- | --- | --- | --- |

28a)

28a)

regulas 31. pantu groza šādi:

regulas 31. pantu groza šādi:

a)

a)

panta 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem:

panta 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem:

“2.
     
  Atkāpjoties no šā panta 1. punkta, 9. panta 4. punkta a), aa), b), c), cc), k) un m) apakšpunktā, kā arī 6. un 7. punktā minētos datus robežu iestādes vai imigrācijas iestādes var atsevišķos gadījumos nosūtīt trešai valstij vai starptautiskai organizācijai, kas uzskaitītas šīs regulas pielikumā, ja tas vajadzīgs trešo valstu valstspiederīgo identitātes apliecināšanai vienīgi atgriešanas nolūkā, tikai tad, ja ir izpildīts viens no šādiem nosacījumiem:

a)

Komisija ir pieņēmusi lēmumu par personas datu pienācīgu aizsardzību minētajā trešā valstī saskaņā ar Regulas (ES) 2016/679 45. panta 3. punktu;

| b) | ir paredzētas Regulas (ES) 2016/679 46. pantā minētās atbilstošās garantijas, piemēram, ar atpakaļuzņemšanas nolīgumu, kas ir spēkā starp Savienību vai dalībvalsti un attiecīgo trešo valsti; vai |
| --- | --- |

b)

ir paredzētas Regulas (ES) 2016/679 46. pantā minētās atbilstošās garantijas, piemēram, ar atpakaļuzņemšanas nolīgumu, kas ir spēkā starp Savienību vai dalībvalsti un attiecīgo trešo valsti; vai

| c) | tiek piemērots Regulas (ES) 2016/679 49. panta 1. punkta d) apakšpunkts.”; [Gr. 122] |
| --- | --- |

c)

tiek piemērots Regulas (ES) 2016/679 49. panta 1. punkta d) apakšpunkts.”; [Gr. 122]

3.   
  Šīs regulas 9. panta 4. punkta a), aa), b), c), cc), k) un m) apakšpunktā, kā arī 6. un 7. punktā minētos datus saskaņā ar šā panta 2. punktu var nosūtīt tikai tad, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:

| a) | datu nosūtīšana tiek veikta saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktu noteikumiem, jo īpaši noteikumiem par datu aizsardzību, tostarp Regulas (ES) 2016/679 V nodaļu, un atpakaļuzņemšanas nolīgumiem, un tās dalībvalsts tiesību aktiem, kas nosūta datus; |
| --- | --- |

a)

datu nosūtīšana tiek veikta saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktu noteikumiem, jo īpaši noteikumiem par datu aizsardzību, tostarp Regulas (ES) 2016/679 V nodaļu, un atpakaļuzņemšanas nolīgumiem, un tās dalībvalsts tiesību aktiem, kas nosūta datus;

| b) | dalībvalsts, kura datus ievadījusi VIS, ir sniegusi piekrišanu; |
| --- | --- |

b)

dalībvalsts, kura datus ievadījusi VIS, ir sniegusi piekrišanu;

| c) | trešā valsts vai starptautiskā organizācija ir piekritusi datus apstrādāt tikai tādos nolūkos, kādos tie tika sniegti; un |
| --- | --- |

c)

trešā valsts vai starptautiskā organizācija ir piekritusi datus apstrādāt tikai tādos nolūkos, kādos tie tika sniegti; un

| d) | saistībā ar attiecīgo trešās valsts valstspiederīgo ir izdots atgriešanas lēmums, kas pieņemts, ievērojot Direktīvu 2008/115/EK, ar noteikumu, ka šāda atgriešanas lēmuma izpilde nav apturēta, un ar noteikumu, ka nav iesniegta pārsūdzība, kuras dēļ var tikt apturēta tā izpilde.”; [Gr. 123] |
| --- | --- |

d)

saistībā ar attiecīgo trešās valsts valstspiederīgo ir izdots atgriešanas lēmums, kas pieņemts, ievērojot Direktīvu 2008/115/EK, ar noteikumu, ka šāda atgriešanas lēmuma izpilde nav apturēta, un ar noteikumu, ka nav iesniegta pārsūdzība, kuras dēļ var tikt apturēta tā izpilde.”; [Gr. 123]

| b) | pievieno pievieno šādus punktus:





  “3.a
     
  Personas datu nosūtīšana trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām, ievērojot 2. punktu, neskar starptautiskās aizsardzības pieprasītāju un saņēmēju tiesības, jo īpaši attiecībā uz neizraidīšanu.






  3.b
     
  Personas datus, ko dalībvalsts vai Eiropols iegūst no VIS tiesībaizsardzības nolūkā, nenosūta vai nedara pieejamus nevienai trešai valstij, starptautiskai organizācijai vai privātai struktūrai, kas izveidota Savienībā vai ārpus tās. Aizliegums tiek piemērots arī tad, ja minētos datus turpina apstrādāt valsts līmenī vai starp dalībvalstīm, ievērojot Direktīvu (ES) 2016/680.”; [Gr. 124] |
| --- | --- |

b)

b)

pievieno pievieno šādus punktus:

pievieno pievieno šādus punktus:

“3.a
     
  Personas datu nosūtīšana trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām, ievērojot 2. punktu, neskar starptautiskās aizsardzības pieprasītāju un saņēmēju tiesības, jo īpaši attiecībā uz neizraidīšanu.

3.b
     
  Personas datus, ko dalībvalsts vai Eiropols iegūst no VIS tiesībaizsardzības nolūkā, nenosūta vai nedara pieejamus nevienai trešai valstij, starptautiskai organizācijai vai privātai struktūrai, kas izveidota Savienībā vai ārpus tās. Aizliegums tiek piemērots arī tad, ja minētos datus turpina apstrādāt valsts līmenī vai starp dalībvalstīm, ievērojot Direktīvu (ES) 2016/680.”; [Gr. 124]

| 28b) | regulas 32. panta 2. punktu groza šādi:










  a) | iekļauj šādu apakšpunktu:










  “ea) | nepilnvarotām personām, kas izmanto datu pārraides ierīces, liegtu iespēju lietot automatizētas datu apstrādes sistēmas;”; [Gr. 125] |
| --- | --- | --- | --- |

28b)

28b)

regulas 32. panta 2. punktu groza šādi:

regulas 32. panta 2. punktu groza šādi:

a)

a)

iekļauj šādu apakšpunktu:

iekļauj šādu apakšpunktu:

“ea)

“ea)

nepilnvarotām personām, kas izmanto datu pārraides ierīces, liegtu iespēju lietot automatizētas datu apstrādes sistēmas;”; [Gr. 125]

nepilnvarotām personām, kas izmanto datu pārraides ierīces, liegtu iespēju lietot automatizētas datu apstrādes sistēmas;”;

| b) | iekļauj šādus ja) un jb) apakšpunktus:










  “ja) | nodrošinātu, ka traucējuma gadījumā ir iespējams atjaunot uzstādīto sistēmu normālu darbību; |
| --- | --- | --- |

b)

b)

iekļauj šādus ja) un jb) apakšpunktus:

iekļauj šādus ja) un jb) apakšpunktus:

“ja)

“ja)

nodrošinātu, ka traucējuma gadījumā ir iespējams atjaunot uzstādīto sistēmu normālu darbību;

nodrošinātu, ka traucējuma gadījumā ir iespējams atjaunot uzstādīto sistēmu normālu darbību;

| jb) | nodrošinātu uzticamību, garantējot, ka visas VIS darbības kļūmes tiek pienācīgi paziņotas un ka ir ieviesti vajadzīgie tehniskie pasākumi, lai nodrošinātu, ka VIS nepareizas darbības dēļ radīta datu bojājuma gadījumā personas datus ir iespējams atjaunot;”; [Gr. 126] |
| --- | --- |

jb)

jb)

nodrošinātu uzticamību, garantējot, ka visas VIS darbības kļūmes tiek pienācīgi paziņotas un ka ir ieviesti vajadzīgie tehniskie pasākumi, lai nodrošinātu, ka VIS nepareizas darbības dēļ radīta datu bojājuma gadījumā personas datus ir iespējams atjaunot;”; [Gr. 126]

nodrošinātu uzticamību, garantējot, ka visas VIS darbības kļūmes tiek pienācīgi paziņotas un ka ir ieviesti vajadzīgie tehniskie pasākumi, lai nodrošinātu, ka VIS nepareizas darbības dēļ radīta datu bojājuma gadījumā personas datus ir iespējams atjaunot;”;

| 28c) | regulā iekļauj šādu pantu:





  “32.a pants




  Drošības incidenti





  1.
     
  Jebkurš notikums, kurš ietekmē vai var ietekmēt VIS drošību un var kaitēt VIS datiem vai izraisīt to zudumu, ir uzskatāms par drošības incidentu, jo īpaši, ja ir radusies nesankcionēta piekļuve datiem vai ir apdraudēta vai var tikt apdraudēta datu pieejamība, integritāte un konfidencialitāte.






  2.
     
  Drošības incidentus pārvalda tā, lai nodrošinātu ātru, efektīvu un pareizu reakciju.






  3.
     
  Neskarot paziņošanu un informēšanu par personas datu aizsardzības pārkāpumu, ievērojot Regulas (ES) 2016/679 33. pantu vai Direktīvas (ES) 2016/680 30. pantu, dalībvalstis, Eiropols un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra bez kavēšanās paziņo Komisijai, eu-LISA, kompetentajai uzraudzības iestādei un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam par drošības incidentiem. eu-LISA bez kavēšanās paziņo Komisijai un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam par jebkādu drošības incidentu saistībā ar VIS centrālo sistēmu.






  4.
     
  Informāciju par drošības incidentu, kas ietekmē vai var ietekmēt VIS darbību dalībvalstī vai — eu-LISA ietvaros — citu dalībvalstu ievadīto vai nosūtīto datu pieejamību, integritāti un konfidencialitāti, visām dalībvalstīm sniedz nekavējoties un par to ziņo saskaņā ar incidentu pārvaldības plānu, ko nodrošina eu-LISA.






  5.
     
  Ja rodas drošības incidents, dalībvalstis un eu-LISA sadarbojas.






  6.
     
  Komisija par nopietniem incidentiem nekavējoties ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei. Šos ziņojumus klasificē kā EU RESTRICTED/RESTREINT UE saskaņā ar piemērojamiem drošības noteikumiem.






  7.
     
  Ja drošības incidenta iemesls ir datu ļaunprātīga izmantošana, dalībvalstis, Eiropols un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra nodrošina, ka saskaņā ar 36. pantu tiek piemērotas sankcijas.”; [Gr. 127] |
| --- | --- |

28c)

28c)

regulā iekļauj šādu pantu:

regulā iekļauj šādu pantu:

“32.a pants

Drošības incidenti

1.
     
  Jebkurš notikums, kurš ietekmē vai var ietekmēt VIS drošību un var kaitēt VIS datiem vai izraisīt to zudumu, ir uzskatāms par drošības incidentu, jo īpaši, ja ir radusies nesankcionēta piekļuve datiem vai ir apdraudēta vai var tikt apdraudēta datu pieejamība, integritāte un konfidencialitāte.

2.
     
  Drošības incidentus pārvalda tā, lai nodrošinātu ātru, efektīvu un pareizu reakciju.

3.
     
  Neskarot paziņošanu un informēšanu par personas datu aizsardzības pārkāpumu, ievērojot Regulas (ES) 2016/679 33. pantu vai Direktīvas (ES) 2016/680 30. pantu, dalībvalstis, Eiropols un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra bez kavēšanās paziņo Komisijai, eu-LISA, kompetentajai uzraudzības iestādei un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam par drošības incidentiem. eu-LISA bez kavēšanās paziņo Komisijai un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam par jebkādu drošības incidentu saistībā ar VIS centrālo sistēmu.

4.
     
  Informāciju par drošības incidentu, kas ietekmē vai var ietekmēt VIS darbību dalībvalstī vai — eu-LISA ietvaros — citu dalībvalstu ievadīto vai nosūtīto datu pieejamību, integritāti un konfidencialitāti, visām dalībvalstīm sniedz nekavējoties un par to ziņo saskaņā ar incidentu pārvaldības plānu, ko nodrošina eu-LISA.

5.
     
  Ja rodas drošības incidents, dalībvalstis un eu-LISA sadarbojas.

6.
     
  Komisija par nopietniem incidentiem nekavējoties ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei. Šos ziņojumus klasificē kā EU RESTRICTED/RESTREINT UE saskaņā ar piemērojamiem drošības noteikumiem.

7.
     
  Ja drošības incidenta iemesls ir datu ļaunprātīga izmantošana, dalībvalstis, Eiropols un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra nodrošina, ka saskaņā ar 36. pantu tiek piemērotas sankcijas.”; [Gr. 127]

| 28d) | regulas 33. pantu aizstāj ar šādu:





  “33. pants




  Atbildība





  1.
     
  Neskarot tiesības uz kompensāciju no pārziņa vai apstrādātāja un pārziņa vai apstrādātāja atbildību saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679, Direktīvu (ES) 2016/680 un Regulu (ES) 2018/1726:










  a) | jebkurai personai vai dalībvalstij, kam nodarīts materiāls kaitējums dalībvalsts veiktas nelikumīgas personas datu apstrādes vai citas ar šīs regulas nosacījumiem nesavienojamas rīcības rezultātā, ir tiesības no šīs dalībvalsts saņemt kompensāciju; |
| --- | --- | --- |

28d)

28d)

regulas 33. pantu aizstāj ar šādu:

regulas 33. pantu aizstāj ar šādu:

“33. pants

Atbildība

1.
     
  Neskarot tiesības uz kompensāciju no pārziņa vai apstrādātāja un pārziņa vai apstrādātāja atbildību saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679, Direktīvu (ES) 2016/680 un Regulu (ES) 2018/1726:

a)

jebkurai personai vai dalībvalstij, kam nodarīts materiāls kaitējums dalībvalsts veiktas nelikumīgas personas datu apstrādes vai citas ar šīs regulas nosacījumiem nesavienojamas rīcības rezultātā, ir tiesības no šīs dalībvalsts saņemt kompensāciju;

| b) | jebkurai personai vai dalībvalstij, kam nodarīts materiāls vai nemateriāls kaitējums tādas Eiropola, Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras vai eu-LISA rīcības rezultātā, kas nav savienojama ar šīs regulas nosacījumiem, ir tiesības no attiecīgās aģentūras saņemt kompensāciju.



  Attiecīgo dalībvalsti, Eiropolu, Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru vai eu-LISA pilnībā vai daļēji atbrīvo no atbildības saskaņā ar pirmo daļu, ja tā pierāda, ka nav atbildīga par notikumu, kas izraisījis šo kaitējumu. |
| --- | --- |

b)

jebkurai personai vai dalībvalstij, kam nodarīts materiāls vai nemateriāls kaitējums tādas Eiropola, Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras vai eu-LISA rīcības rezultātā, kas nav savienojama ar šīs regulas nosacījumiem, ir tiesības no attiecīgās aģentūras saņemt kompensāciju.

2.
     
  Ja kāda dalībvalsts neievēro šajā regulā paredzētos pienākumus un tā rezultātā VIS centrālajai sistēmai tiek nodarīts kaitējums, šo dalībvalsti sauc pie atbildības par šo kaitējumu, izņemot gadījumus, kad par to, ka laikus netika veikti atbilstīgi pasākumi, lai kaitējumu novērstu vai mazinātu tā sekas, pilnībā vai daļēji atbildīga ir eu-LISA vai cita dalībvalsts, kas piedalās VIS centrālajā sistēmā.

3.
     
  Pret dalībvalsti vērstas prasības par kompensāciju par kaitējumu, kā minēts 1. un 2. punktā, reglamentē attiecīgās dalībvalsts tiesību akti. Pret pārzini, Eiropolu, Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru vai eu-LISA vērstas prasības par kompensāciju par kaitējumu, kā minēts 1. un 2. punktā, reglamentē līgumu noteikumi.”; [Gr. 128]

| 29) | regulas 34. pantu aizstāj ar šādu:

  “34. pants
  Ierakstu glabāšana

  1.   Katra dalībvalsts, Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra un vadošā iestāde

  eu-LISA
  glabā ierakstus par visām VIS ietvaros veiktajām datu apstrādes darbībām. Šajos ierakstos atspoguļo 6. panta 1. punktā, 20.a panta 1. punktā, 22.k panta 1. punktā, 15.
  līdz
  22. pantā un 22.g
  līdz
  22.j pantā minēto piekļuves mērķi, datumu un laiku, nosūtīto datu veidu atbilstīgi 9.
  līdz
  14. pantā
  , kā arī 22.c līdz 22.f pantā
  minētajam, pārbaudēm izmantoto datu veidu atbilstīgi 15. panta 2. punktā, 18. pantā, 19. panta 1. punktā, 20. panta 1. punktā, 21. panta 1. punktā, 22. panta 1. punktā, 22.g pantā, 22.h pantā, 22.i pantā, 22.j pantā, 45.a pantā un 45.d pantā minētajam, kā arī datu ievadītājas vai izguvējas iestādes nosaukumu. Turklāt katra dalībvalsts ieraksta reģistros darbiniekus, kas ir pienācīgi pilnvaroti ievadīt vai izgūt datus. [Gr. 129]



  2.   
  Attiecībā
  uz darbībām, kas uzskaitītas 45.b pantā, ieraksta katru datu apstrādes darbību, kura veikta VIS un IIS, saskaņā ar
  minēto
  pantu un
  46
  . pantu Regulā (ES) 2017/2226, ar ko izveido ieceļošanas/izceļošanas sistēmu (IIS).
  Attiecībā uz darbībām, kas uzskaitītas 17.a pantā, reģistrē katru datu apstrādes darbību, kura veikta VIS un IIS, saskaņā ar šo pantu un Regulas (ES) 2017/2226 46. pantu
  . [Gr. 130]



  3.   Šādus ierakstus drīkst izmantot tikai datu aizsardzības uzraudzībai saistībā ar datu apstrādes pieļaujamību, kā arī — lai nodrošinātu datu drošību. Ierakstus aizsargā ar atbilstīgiem pasākumiem, lai tiem nepiekļūtu nepilnvarotas personas, un reģistrus izdzēš vienu gadu pēc tam, kad beidzies 23. panta 1. punktā minētais uzglabāšanas termiņš, ja vien tie nav nepieciešami jau iesāktās uzraudzības procedūrās.”; |
| --- | --- |

29)

regulas 34. pantu aizstāj ar šādu:

“34. pants

Ierakstu glabāšana

1.   Katra dalībvalsts, Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra un vadošā iestāde

  eu-LISA
  glabā ierakstus par visām VIS ietvaros veiktajām datu apstrādes darbībām. Šajos ierakstos atspoguļo 6. panta 1. punktā, 20.a panta 1. punktā, 22.k panta 1. punktā, 15.
  līdz
  22. pantā un 22.g
  līdz
  22.j pantā minēto piekļuves mērķi, datumu un laiku, nosūtīto datu veidu atbilstīgi 9.
  līdz
  14. pantā
  , kā arī 22.c līdz 22.f pantā
  minētajam, pārbaudēm izmantoto datu veidu atbilstīgi 15. panta 2. punktā, 18. pantā, 19. panta 1. punktā, 20. panta 1. punktā, 21. panta 1. punktā, 22. panta 1. punktā, 22.g pantā, 22.h pantā, 22.i pantā, 22.j pantā, 45.a pantā un 45.d pantā minētajam, kā arī datu ievadītājas vai izguvējas iestādes nosaukumu. Turklāt katra dalībvalsts ieraksta reģistros darbiniekus, kas ir pienācīgi pilnvaroti ievadīt vai izgūt datus. [Gr. 129]

2.   
  Attiecībā
  uz darbībām, kas uzskaitītas 45.b pantā, ieraksta katru datu apstrādes darbību, kura veikta VIS un IIS, saskaņā ar
  minēto
  pantu un
  46
  . pantu Regulā (ES) 2017/2226, ar ko izveido ieceļošanas/izceļošanas sistēmu (IIS).
  Attiecībā uz darbībām, kas uzskaitītas 17.a pantā, reģistrē katru datu apstrādes darbību, kura veikta VIS un IIS, saskaņā ar šo pantu un Regulas (ES) 2017/2226 46. pantu
  . [Gr. 130]

3.   Šādus ierakstus drīkst izmantot tikai datu aizsardzības uzraudzībai saistībā ar datu apstrādes pieļaujamību, kā arī — lai nodrošinātu datu drošību. Ierakstus aizsargā ar atbilstīgiem pasākumiem, lai tiem nepiekļūtu nepilnvarotas personas, un reģistrus izdzēš vienu gadu pēc tam, kad beidzies 23. panta 1. punktā minētais uzglabāšanas termiņš, ja vien tie nav nepieciešami jau iesāktās uzraudzības procedūrās.”;

| 29a) | regulas 35. pantu aizstāj ar šādu:





  “35. pants




  Pašuzraudzība




  Dalībvalstis nodrošina, ka katra iestāde, kurai ir tiesības piekļūt VIS datiem, veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu atbilstību šai regulai, un sadarbojas ar valsts uzraudzības iestādi.”; [Gr. 131] |
| --- | --- |

29a)

29a)

regulas 35. pantu aizstāj ar šādu:

regulas 35. pantu aizstāj ar šādu:

“35. pants

Pašuzraudzība

Dalībvalstis nodrošina, ka katra iestāde, kurai ir tiesības piekļūt VIS datiem, veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu atbilstību šai regulai, un sadarbojas ar valsts uzraudzības iestādi.”; [Gr. 131]

| 29b) | regulas 36. pantu aizstāj ar šādu:





  “36. pants




  Sankcijas




  Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka VIS ievadīto datu ļaunprātīga izmantošana vai apstrāde, neievērojot šīs regulas noteikumus, saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir sodāma, tostarp ar administratīvām sankcijām un/vai kriminālsodiem, kas ir efektīvi, samērīgi un atturoši.”; [Gr. 132] |
| --- | --- |

29b)

29b)

regulas 36. pantu aizstāj ar šādu:

regulas 36. pantu aizstāj ar šādu:

“36. pants

Sankcijas

Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka VIS ievadīto datu ļaunprātīga izmantošana vai apstrāde, neievērojot šīs regulas noteikumus, saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir sodāma, tostarp ar administratīvām sankcijām un/vai kriminālsodiem, kas ir efektīvi, samērīgi un atturoši.”; [Gr. 132]

| 30) | regulas 37. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punkt groza šādi:








  i) | panta 1. punkta ievadteikumu aizstāj ar šādu

  “
  1.
     
  Neskarot tiesības uz informāciju, kas minētas Regulas (ES) 2018/1725 15. un 16. pantā, Regulas (ES) 2016/679 13. un 14. pantā un Direktīvas (ES) 2016/680 13. pantā,
  atbildīgā dalībvalsts sniedz
  trešo valstu valstspiederīgajiem
  un 9. panta 4. punkta f) apakšpunktā
  , 22.c panta 2. punkta e) apakšpunktā vai 22.d panta e) punktā
  minētajām personām šādu informāciju:”[Gr. 133]; |
| --- | --- | --- | --- |

30)

regulas 37. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punkt groza šādi:

i)

i)

panta 1. punkta ievadteikumu aizstāj ar šādu

“
  1.
     
  Neskarot tiesības uz informāciju, kas minētas Regulas (ES) 2018/1725 15. un 16. pantā, Regulas (ES) 2016/679 13. un 14. pantā un Direktīvas (ES) 2016/680 13. pantā,
  atbildīgā dalībvalsts sniedz
  trešo valstu valstspiederīgajiem
  un 9. panta 4. punkta f) apakšpunktā
  , 22.c panta 2. punkta e) apakšpunktā vai 22.d panta e) punktā
  minētajām personām šādu informāciju:”[Gr. 133];

| ii) | panta 1. punkta f) apakšpunktu aizstāj ar šādu










  “f) | par personas tiesībām piekļūt datiem, kas uz viņu attiecas, un par tiesībām pieprasīt labot neprecīzus datus par viņu vai dzēst nelikumīgi apstrādātus datus par viņu, tostarp par tiesībām saņemt informāciju par procedūrām šo tiesību izmantošanai, un kontaktinformāciju Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam un 41. panta 1. punktā minētajai uzraudzības iestādei, kura dalībvalstī atbild par datu vākšanu un kura izskata prasības par personas datu aizsardzību.”; [Gr. 134] |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

panta 1. punkta f) apakšpunktu aizstāj ar šādu

panta 1. punkta f) apakšpunktu aizstāj ar šādu

“f)

“f)

par personas tiesībām piekļūt datiem, kas uz viņu attiecas, un par tiesībām pieprasīt labot neprecīzus datus par viņu vai dzēst nelikumīgi apstrādātus datus par viņu, tostarp par tiesībām saņemt informāciju par procedūrām šo tiesību izmantošanai, un kontaktinformāciju Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam un 41. panta 1. punktā minētajai uzraudzības iestādei, kura dalībvalstī atbild par datu vākšanu un kura izskata prasības par personas datu aizsardzību.”; [Gr. 134]

par personas tiesībām piekļūt datiem, kas uz viņu attiecas, un par tiesībām pieprasīt labot neprecīzus datus par viņu vai dzēst nelikumīgi apstrādātus datus par viņu, tostarp par tiesībām saņemt informāciju par procedūrām šo tiesību izmantošanai, un kontaktinformāciju Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam un 41. panta 1. punktā minētajai uzraudzības iestādei, kura dalībvalstī atbild par datu vākšanu un kura izskata prasības par personas datu aizsardzību.”;

| iii) | panta 1. punktam pievieno šādu apakšpunktu:










  “fa) | par to, ka dalībvalstis un Eiropols tiesībaizsardzības nolūkos var piekļūt VIS.”; [Gr. 135] |
| --- | --- | --- |

iii)

iii)

panta 1. punktam pievieno šādu apakšpunktu:

panta 1. punktam pievieno šādu apakšpunktu:

“fa)

“fa)

par to, ka dalībvalstis un Eiropols tiesībaizsardzības nolūkos var piekļūt VIS.”; [Gr. 135]

par to, ka dalībvalstis un Eiropols tiesībaizsardzības nolūkos var piekļūt VIS.”;

| b) | panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Panta 1. punktā minēto informāciju trešās valsts valstspiederīgajam
  skaidri, īsi un precīzi
  sniedz rakstiski, ja tiek vākti 9. panta 4., 5., un 6. punktā, 22.c panta 2. punktā un 22.d panta a)
  līdz
   g) apakšpunktā minētie dati, fotogrāfija

  sejas attēls
  un daktiloskopijas dati, un, ja nepieciešams, mutiski, valodā un veidā, ko datu subjektu saprot vai ko tam vajadzētu saprast. Bērniem informāciju sniedz veidā, kas atbilst to vecumam, izmantojot brošūras un/vai infografikas un/vai demonstrējumus, kas īpaši izstrādāti pirkstu nospiedumu ņemšanas procedūras izskaidrošanai.”; [Gr. 136] |
| --- | --- |

b)

panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Panta 1. punktā minēto informāciju trešās valsts valstspiederīgajam
  skaidri, īsi un precīzi
  sniedz rakstiski, ja tiek vākti 9. panta 4., 5., un 6. punktā, 22.c panta 2. punktā un 22.d panta a)
  līdz
   g) apakšpunktā minētie dati, fotogrāfija

  sejas attēls
  un daktiloskopijas dati, un, ja nepieciešams, mutiski, valodā un veidā, ko datu subjektu saprot vai ko tam vajadzētu saprast. Bērniem informāciju sniedz veidā, kas atbilst to vecumam, izmantojot brošūras un/vai infografikas un/vai demonstrējumus, kas īpaši izstrādāti pirkstu nospiedumu ņemšanas procedūras izskaidrošanai.”; [Gr. 136]

| c) | panta 3. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:
  “Ja šādas veidlapas, ko parakstījušas šīs personas, nav, šo informāciju sniedz saskaņā ar Regulas (ES) 2016/679 14. pantu.”; |
| --- | --- |

c)

panta 3. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

“Ja šādas veidlapas, ko parakstījušas šīs personas, nav, šo informāciju sniedz saskaņā ar Regulas (ES) 2016/679 14. pantu.”;

| 31) | regulas 38. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:



  “3.   Ja pieprasījumu atbilstīgi 2. punktam iesniedz citai dalībvalstij, nevis atbildīgajai dalībvalstij, tās dalībvalsts iestādes, kurām pieprasījums iesniegts, septiņu dienu laikā sazinās ar atbildīgās dalībvalsts iestādēm. Atbildīgā dalībvalsts viena mēneša laikā pārbauda datu precizitāti un to, vai dati VIS ir apstrādāti likumīgi.”;
  [Gr. 137] |
| --- | --- |

31)

31)

regulas 38. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

regulas 38. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Ja pieprasījumu atbilstīgi 2. punktam iesniedz citai dalībvalstij, nevis atbildīgajai dalībvalstij, tās dalībvalsts iestādes, kurām pieprasījums iesniegts, septiņu dienu laikā sazinās ar atbildīgās dalībvalsts iestādēm. Atbildīgā dalībvalsts viena mēneša laikā pārbauda datu precizitāti un to, vai dati VIS ir apstrādāti likumīgi.”;
  [Gr. 137]

| (31a) | regulas 38. pantu aizstāj ar šādu:





  “38. pants




  Tiesības uz piekļuvi personas datiem, to labošanu, papildināšanu, dzēšanu un uz to apstrādes ierobežošanu





  1.
     
  Neskarot Regulas (ES) 2018/1725 15. un 16. pantā noteiktās tiesības uz informāciju, pieteikuma iesniedzējus vai ilgtermiņa vīzas vai uzturēšanās atļaujas turētājus, kuru dati ir saglabāti VIS, datu vākšanas brīdī informē par procedūrām Regulas (ES) 2018/1725 17. līdz 20. pantā un Regulas (ES) 2016/679 15. līdz 18. pantā noteikto tiesību izmantošanai. Vienlaikus viņiem sniedz Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja kontaktinformāciju.






  2.
     
  Lai 1. punktā minētās personas varētu īstenot savas tiesības saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 17. līdz 20. pantu un Regulas (ES) 2016/679 15. līdz 18. pantu, tām ir tiesības vērsties pie dalībvalsts, kas viņu datus ievadījusi VIS. Dalībvalsts, kura saņem pieprasījumu, to izskata cik drīz vien iespējams, un, vēlākais, 30 dienu laikā atbild uz to. Ja, atbildot uz pieprasījumu, tiek konstatēts, ka VIS glabātie dati neatbilst faktiem vai ir reģistrēti nelikumīgi, atbildīgā dalībvalsts attiecīgos datus VIS nekavējoties labo vai dzēš vēlākais 30 dienu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas saskaņā ar Regulas (ES) 2016/679 12. panta 3. un 4. punktu. Ja pieprasījumu iesniedz citai dalībvalstij, nevis atbildīgajai dalībvalstij, tās dalībvalsts iestādes, kurām pieprasījums iesniegts, septiņu dienu laikā sazinās ar atbildīgās dalībvalsts iestādēm. Atbildīgā dalībvalsts viena mēneša laikā pārbauda datu precizitāti un to, vai dati VIS ir apstrādāti likumīgi. Dalībvalsts, kas sazinājusies ar atbildīgās dalībvalsts iestādi, informē attiecīgo personu par tās pieprasījuma pārsūtīšanu, par personām, kurām tas pārsūtīts, un par turpmāko procedūru.






  3.
     
  Ja atbildīgā dalībvalsts nepiekrīt tam, ka VIS glabātajos datos ir faktu kļūdas vai ka tie ir reģistrēti nelikumīgi, minētā dalībvalsts nekavējoties pieņem administratīvu lēmumu, kurā attiecīgajai personai rakstiski paskaidrots, kāpēc valsts atsakās labot vai dzēst datus, kas attiecas uz šo personu.






  4.
     
  Ar minēto lēmumu attiecīgajai personai tiek arī sniegta informācija, kurā ir paskaidrota iespēja apstrīdēt pieņemto lēmumu saistībā ar 2. punktā minēto pieprasījumu, un, attiecīgā gadījumā, — informācija par to, kā celt prasību vai iesniegt sūdzību kompetentajām iestādēm vai tiesām, kā arī par jebkādu personai pieejamo palīdzību, tostarp kompetento valsts uzraudzības iestāžu palīdzību.






  5.
     
  Visos pieprasījumos, kas iesniegti, ievērojot 2. punktu, ir iekļauta visa informācija, kas ir vajadzīga, lai identificētu attiecīgo personu. Minēto informāciju izmanto vienīgi tam, lai varētu īstenot 2. punktā minētās tiesības.






  6.
     
  Atbildīgā dalībvalsts rakstiska dokumenta veidā glabā ierakstu par 2. punktā minētā pieprasījuma iesniegšanu un tā izpildi. Tā nekavējoties un ne vēlāk kā septiņu dienu laikā pēc 2. punkta otrajā daļā minētā lēmuma labot vai dzēst datus vai attiecīgi pēc 3. punktā minētā lēmuma dara minēto dokumentu pieejamu datu aizsardzības jomā kompetentajām valsts uzraudzības iestādēm.”; [Gr. 138] |
| --- | --- |

(31a)

(31a)

regulas 38. pantu aizstāj ar šādu:

regulas 38. pantu aizstāj ar šādu:

“38. pants

Tiesības uz piekļuvi personas datiem, to labošanu, papildināšanu, dzēšanu un uz to apstrādes ierobežošanu

1.
     
  Neskarot Regulas (ES) 2018/1725 15. un 16. pantā noteiktās tiesības uz informāciju, pieteikuma iesniedzējus vai ilgtermiņa vīzas vai uzturēšanās atļaujas turētājus, kuru dati ir saglabāti VIS, datu vākšanas brīdī informē par procedūrām Regulas (ES) 2018/1725 17. līdz 20. pantā un Regulas (ES) 2016/679 15. līdz 18. pantā noteikto tiesību izmantošanai. Vienlaikus viņiem sniedz Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja kontaktinformāciju.

2.
     
  Lai 1. punktā minētās personas varētu īstenot savas tiesības saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 17. līdz 20. pantu un Regulas (ES) 2016/679 15. līdz 18. pantu, tām ir tiesības vērsties pie dalībvalsts, kas viņu datus ievadījusi VIS. Dalībvalsts, kura saņem pieprasījumu, to izskata cik drīz vien iespējams, un, vēlākais, 30 dienu laikā atbild uz to. Ja, atbildot uz pieprasījumu, tiek konstatēts, ka VIS glabātie dati neatbilst faktiem vai ir reģistrēti nelikumīgi, atbildīgā dalībvalsts attiecīgos datus VIS nekavējoties labo vai dzēš vēlākais 30 dienu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas saskaņā ar Regulas (ES) 2016/679 12. panta 3. un 4. punktu. Ja pieprasījumu iesniedz citai dalībvalstij, nevis atbildīgajai dalībvalstij, tās dalībvalsts iestādes, kurām pieprasījums iesniegts, septiņu dienu laikā sazinās ar atbildīgās dalībvalsts iestādēm. Atbildīgā dalībvalsts viena mēneša laikā pārbauda datu precizitāti un to, vai dati VIS ir apstrādāti likumīgi. Dalībvalsts, kas sazinājusies ar atbildīgās dalībvalsts iestādi, informē attiecīgo personu par tās pieprasījuma pārsūtīšanu, par personām, kurām tas pārsūtīts, un par turpmāko procedūru.

3.
     
  Ja atbildīgā dalībvalsts nepiekrīt tam, ka VIS glabātajos datos ir faktu kļūdas vai ka tie ir reģistrēti nelikumīgi, minētā dalībvalsts nekavējoties pieņem administratīvu lēmumu, kurā attiecīgajai personai rakstiski paskaidrots, kāpēc valsts atsakās labot vai dzēst datus, kas attiecas uz šo personu.

4.
     
  Ar minēto lēmumu attiecīgajai personai tiek arī sniegta informācija, kurā ir paskaidrota iespēja apstrīdēt pieņemto lēmumu saistībā ar 2. punktā minēto pieprasījumu, un, attiecīgā gadījumā, — informācija par to, kā celt prasību vai iesniegt sūdzību kompetentajām iestādēm vai tiesām, kā arī par jebkādu personai pieejamo palīdzību, tostarp kompetento valsts uzraudzības iestāžu palīdzību.

5.
     
  Visos pieprasījumos, kas iesniegti, ievērojot 2. punktu, ir iekļauta visa informācija, kas ir vajadzīga, lai identificētu attiecīgo personu. Minēto informāciju izmanto vienīgi tam, lai varētu īstenot 2. punktā minētās tiesības.

6.
     
  Atbildīgā dalībvalsts rakstiska dokumenta veidā glabā ierakstu par 2. punktā minētā pieprasījuma iesniegšanu un tā izpildi. Tā nekavējoties un ne vēlāk kā septiņu dienu laikā pēc 2. punkta otrajā daļā minētā lēmuma labot vai dzēst datus vai attiecīgi pēc 3. punktā minētā lēmuma dara minēto dokumentu pieejamu datu aizsardzības jomā kompetentajām valsts uzraudzības iestādēm.”; [Gr. 138]

| 31b) | regulas 39. pantu aizstāj ar šādu:





  “39. pants




  Sadarbība, lai nodrošinātu tiesības uz datu aizsardzību





  1.
     
  Dalībvalstu kompetentās iestādes aktīvi sadarbojas, lai aizsargātu tiesības, kas paredzētas 38. pantā.






  2.
     
  Katrā dalībvalstī uzraudzības iestāde, kas minēta Regulas (ES) 2016/679 51. panta 1. punktā, pēc pieprasījuma palīdz datu subjektam un sniedz viņam vai viņai konsultācijas saistībā ar viņa vai viņas tiesību izmantošanu attiecībā uz tādu personas datu labošanu, papildināšanu vai dzēšanu, kas uz viņu attiecas, vai šādu datu apstrādes ierobežošanu saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679.




  Lai sasniegtu pirmajā daļā minētos mērķus, atbildīgās dalībvalsts uzraudzības iestāde, kas pārsūtījusi datus, un tās dalībvalsts uzraudzības iestāde, kurai pieprasījums iesniegts, savstarpēji sadarbojas.” [Gr. 139] |
| --- | --- |

31b)

31b)

regulas 39. pantu aizstāj ar šādu:

regulas 39. pantu aizstāj ar šādu:

“39. pants

Sadarbība, lai nodrošinātu tiesības uz datu aizsardzību

1.
     
  Dalībvalstu kompetentās iestādes aktīvi sadarbojas, lai aizsargātu tiesības, kas paredzētas 38. pantā.

2.
     
  Katrā dalībvalstī uzraudzības iestāde, kas minēta Regulas (ES) 2016/679 51. panta 1. punktā, pēc pieprasījuma palīdz datu subjektam un sniedz viņam vai viņai konsultācijas saistībā ar viņa vai viņas tiesību izmantošanu attiecībā uz tādu personas datu labošanu, papildināšanu vai dzēšanu, kas uz viņu attiecas, vai šādu datu apstrādes ierobežošanu saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679.

Lai sasniegtu pirmajā daļā minētos mērķus, atbildīgās dalībvalsts uzraudzības iestāde, kas pārsūtījusi datus, un tās dalībvalsts uzraudzības iestāde, kurai pieprasījums iesniegts, savstarpēji sadarbojas.” [Gr. 139]

| 31c) | regulas 40. pantu aizstāj ar šādu:





  “40. pants




  Tiesiskās aizsardzības līdzekļi





  1.
     
  Neskarot Regulas (ES) 2016/679 77. un 79. pantu, visās dalībvalstīs jebkurai personai ir tiesības ierosināt lietu vai iesniegt sūdzību tās dalībvalsts kompetentajās iestādēs vai tiesās, kurā attiecīgā persona saņēmusi atteikumu saistībā ar tiesībām piekļūt datiem vai saistībā ar to datu labošanu, papildināšanu vai dzēšanu, kas uz viņu attiecas, kā paredzēts šīs regulas 38. pantā. Tiesības celt prasību vai iesniegt sūdzību piemēro arī gadījumos, kad uz pieprasījumu par piekļuvi datiem, datu labošanu, papildināšanu vai dzēšanu nav sniegta atbilde 38. pantā noteiktajā termiņā vai datu pārzinis to vispār nav izskatījis.






  2.
     
  Visa procesa vai tiesvedības laikā paliek pieejama Regulas (ES) 2016/679 51. panta 1. punktā minētās uzraudzības iestādes palīdzība.”; [Gr. 140] |
| --- | --- |

31c)

31c)

regulas 40. pantu aizstāj ar šādu:

regulas 40. pantu aizstāj ar šādu:

“40. pants

Tiesiskās aizsardzības līdzekļi

1.
     
  Neskarot Regulas (ES) 2016/679 77. un 79. pantu, visās dalībvalstīs jebkurai personai ir tiesības ierosināt lietu vai iesniegt sūdzību tās dalībvalsts kompetentajās iestādēs vai tiesās, kurā attiecīgā persona saņēmusi atteikumu saistībā ar tiesībām piekļūt datiem vai saistībā ar to datu labošanu, papildināšanu vai dzēšanu, kas uz viņu attiecas, kā paredzēts šīs regulas 38. pantā. Tiesības celt prasību vai iesniegt sūdzību piemēro arī gadījumos, kad uz pieprasījumu par piekļuvi datiem, datu labošanu, papildināšanu vai dzēšanu nav sniegta atbilde 38. pantā noteiktajā termiņā vai datu pārzinis to vispār nav izskatījis.

2.
     
  Visa procesa vai tiesvedības laikā paliek pieejama Regulas (ES) 2016/679 51. panta 1. punktā minētās uzraudzības iestādes palīdzība.”; [Gr. 140]

| 31d) | regulas 41. pantu aizstāj ar šādu:





  “41. pants




  Valsts uzraudzības iestādes veiktā uzraudzība





  1.
     
  Katra dalībvalsts nodrošina, ka Regulas (ES) 2016/679 51. panta 1. punktā minētā uzraudzības iestāde neatkarīgi uzrauga personas datu apstrādes, ko saskaņā ar šo regulu veic attiecīgā dalībvalsts, likumību.






  2.
     
  Uzraudzības iestāde vai iestādes, kas ir minētas Regulas (ES) 2016/679 51. panta 1. punktā, nodrošina, ka vismaz reizi trijos gados tiek īstenota atbildīgo valsts iestāžu veikto datu apstrādes operāciju revīzija saskaņā ar attiecīgiem starptautiskiem revīzijas standartiem. Minētās revīzijas rezultātus var ņemt vērā izvērtējumos, ko veic saskaņā ar mehānismu, kurš izveidots ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1053/2013. Regulas (ES) 2016/679 51. panta 1. punktā minētā uzraudzības iestāde katru gadu publisko datu labošanas, papildināšanas vai dzēšanas vai apstrādes ierobežojumu pieprasījumu skaitu, informāciju par turpmāk veiktajām darbībām un pēc attiecīgo personu pieprasījuma veikto labojumu, papildinājumu, dzēšanu un apstrādes ierobežojumu skaitu.






  3.
     
  Dalībvalstis savai uzraudzības iestādei nodrošina pietiekamus resursus, lai pildītu ar šo regulu uzticētos uzdevumus, un piekļuvi tādu personu sniegtām konsultācijām, kurām ir pietiekamas zināšanas par biometriskajiem datiem.






  4.
     
  Dalībvalstis nodrošina jebkuru informāciju, ko pieprasījusi Regulas (ES) 2016/679 51. panta 1. punktā minētā uzraudzības iestāde, un jo īpaši tai sniedz informāciju par darbībām, kas veiktas saskaņā ar tām šajā regulā noteiktajiem pienākumiem. Dalībvalstis piešķir uzraudzības iestādei, kas minēta Regulas (ES) 2016/679 51. panta 1. punktā, piekļuvi saviem reģistriem un ļauj tai jebkurā laikā piekļūt visām savām ar sadarbspēju saistītajām telpām.”; [Gr. 141] |
| --- | --- |

31d)

31d)

regulas 41. pantu aizstāj ar šādu:

regulas 41. pantu aizstāj ar šādu:

“41. pants

Valsts uzraudzības iestādes veiktā uzraudzība

1.
     
  Katra dalībvalsts nodrošina, ka Regulas (ES) 2016/679 51. panta 1. punktā minētā uzraudzības iestāde neatkarīgi uzrauga personas datu apstrādes, ko saskaņā ar šo regulu veic attiecīgā dalībvalsts, likumību.

2.
     
  Uzraudzības iestāde vai iestādes, kas ir minētas Regulas (ES) 2016/679 51. panta 1. punktā, nodrošina, ka vismaz reizi trijos gados tiek īstenota atbildīgo valsts iestāžu veikto datu apstrādes operāciju revīzija saskaņā ar attiecīgiem starptautiskiem revīzijas standartiem. Minētās revīzijas rezultātus var ņemt vērā izvērtējumos, ko veic saskaņā ar mehānismu, kurš izveidots ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1053/2013. Regulas (ES) 2016/679 51. panta 1. punktā minētā uzraudzības iestāde katru gadu publisko datu labošanas, papildināšanas vai dzēšanas vai apstrādes ierobežojumu pieprasījumu skaitu, informāciju par turpmāk veiktajām darbībām un pēc attiecīgo personu pieprasījuma veikto labojumu, papildinājumu, dzēšanu un apstrādes ierobežojumu skaitu.

3.
     
  Dalībvalstis savai uzraudzības iestādei nodrošina pietiekamus resursus, lai pildītu ar šo regulu uzticētos uzdevumus, un piekļuvi tādu personu sniegtām konsultācijām, kurām ir pietiekamas zināšanas par biometriskajiem datiem.

4.
     
  Dalībvalstis nodrošina jebkuru informāciju, ko pieprasījusi Regulas (ES) 2016/679 51. panta 1. punktā minētā uzraudzības iestāde, un jo īpaši tai sniedz informāciju par darbībām, kas veiktas saskaņā ar tām šajā regulā noteiktajiem pienākumiem. Dalībvalstis piešķir uzraudzības iestādei, kas minēta Regulas (ES) 2016/679 51. panta 1. punktā, piekļuvi saviem reģistriem un ļauj tai jebkurā laikā piekļūt visām savām ar sadarbspēju saistītajām telpām.”; [Gr. 141]

| 31e) | regulas 42. pantu aizstāj ar šādu:





  “42. pants




  Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāja īstenotā uzraudzība





  1.
     
  Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs saskaņā ar šo regulu ir atbildīgs par eu-LISA, Eiropola un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras veikto personas datu apstrādes darbību uzraudzību un par to, lai tiktu nodrošināta šādu darbību veikšana saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1725 un šo regulu.






  2.
     
  Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs nodrošina, ka vismaz reizi trijos gados notiek eu-LISA veikto personas datu apstrādes darbību revīzija saskaņā ar attiecīgiem starptautiskiem revīzijas standartiem. Ziņojumu par minēto revīziju nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei, eu-LISA, Komisijai un dalībvalstīm. Pirms ziņojumus pieņem, eu-LISA dod iespēju sniegt komentārus.






  3.
     
  eu-LISA sniedz Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājam pieprasīto informāciju, dod tam atļauju piekļūt visiem dokumentiem un reģistriem, kas minēti 22.r, 34. un 45.b pantā, kā arī dod tam atļauju jebkurā laikā piekļūt visām eu-LISA telpām.”; [Gr. 142] |
| --- | --- |

31e)

31e)

regulas 42. pantu aizstāj ar šādu:

regulas 42. pantu aizstāj ar šādu:

“42. pants

Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāja īstenotā uzraudzība

1.
     
  Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs saskaņā ar šo regulu ir atbildīgs par eu-LISA, Eiropola un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras veikto personas datu apstrādes darbību uzraudzību un par to, lai tiktu nodrošināta šādu darbību veikšana saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1725 un šo regulu.

2.
     
  Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs nodrošina, ka vismaz reizi trijos gados notiek eu-LISA veikto personas datu apstrādes darbību revīzija saskaņā ar attiecīgiem starptautiskiem revīzijas standartiem. Ziņojumu par minēto revīziju nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei, eu-LISA, Komisijai un dalībvalstīm. Pirms ziņojumus pieņem, eu-LISA dod iespēju sniegt komentārus.

3.
     
  eu-LISA sniedz Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājam pieprasīto informāciju, dod tam atļauju piekļūt visiem dokumentiem un reģistriem, kas minēti 22.r, 34. un 45.b pantā, kā arī dod tam atļauju jebkurā laikā piekļūt visām eu-LISA telpām.”; [Gr. 142]

| 32) | regulas 43. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:



  “1.   Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs rīkojas ciešā sadarbībā ar valstu uzraudzības iestādēm attiecībā uz konkrētiem jautājumiem, kuros nepieciešama valsts iesaistīšanās, jo īpaši tad, ja Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs vai valsts uzraudzības iestāde konstatē nozīmīgas neatbilstības Eiropas Savienības dalībvalstu praksē vai atklāj, iespējams, nelikumīgu nosūtīšanu, kas veikta, izmantojot sadarbspējas komponentu sakaru kanālus, vai saistībā ar jautājumiem, kurus izvirzījusi viena vai vairākas valstu uzraudzības iestādes par šīs regulas īstenošanu un interpretāciju.




  2.   Gadījumos, kas minēti 1. punktā, nodrošina koordinētu uzraudzību saskaņā ar Regulas (ES) XXXX/2018 [pārskatītās Regulas (EK) Nr. 45/2001] 62. pantu.”;
  [Gr. 143] |
| --- | --- |

32)

32)

regulas 43. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:

regulas 43. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:

“1.   Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs rīkojas ciešā sadarbībā ar valstu uzraudzības iestādēm attiecībā uz konkrētiem jautājumiem, kuros nepieciešama valsts iesaistīšanās, jo īpaši tad, ja Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs vai valsts uzraudzības iestāde konstatē nozīmīgas neatbilstības Eiropas Savienības dalībvalstu praksē vai atklāj, iespējams, nelikumīgu nosūtīšanu, kas veikta, izmantojot sadarbspējas komponentu sakaru kanālus, vai saistībā ar jautājumiem, kurus izvirzījusi viena vai vairākas valstu uzraudzības iestādes par šīs regulas īstenošanu un interpretāciju.

2.   Gadījumos, kas minēti 1. punktā, nodrošina koordinētu uzraudzību saskaņā ar Regulas (ES) XXXX/2018 [pārskatītās Regulas (EK) Nr. 45/2001] 62. pantu.”;
  [Gr. 143]

| 32a) | regulas 43. pantu aizstāj ar šādu:





  “43. pants




  Valstu uzraudzības iestāžu un Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāja sadarbība





  1.
     
  Uzraudzības iestādes un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs, katrs rīkojoties savas attiecīgās kompetences robežās, aktīvi sadarbojas, ievērojot savus attiecīgos pienākumus, lai nodrošinātu sadarbspējas komponentu izmantošanas un citu šīs regulas noteikumu piemērošanas koordinētu uzraudzību.






  2.
     
  Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs un uzraudzības iestādes pēc vajadzības veic attiecīgas informācijas apmaiņu, savstarpēji palīdz veikt revīzijas un pārbaudes, izskata jebkādas grūtības attiecībā uz šīs regulas interpretāciju vai piemērošanu, izvērtē problēmas saistībā ar neatkarīgu uzraudzību vai datu subjektu tiesību īstenošanu, sagatavo saskaņotus priekšlikumus, meklējot kopīgus risinājumus visām problēmām, un, ja nepieciešams, veicina izpratni par datu aizsardzības tiesībām.






  3.
     
  Šā panta 2. punktā noteiktajiem mērķiem uzraudzības iestādes un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs vismaz divas reizes gadā tiekas Eiropas Datu aizsardzības kolēģijas ietvaros. Minētās sanāksmes organizē un to izmaksas sedz Eiropas Datu aizsardzības kolēģija. Reglamentu pieņem pirmajā sanāksmē. Ja nepieciešams, kopīgi izstrādā turpmākas darba metodes.






  4.
     
  Eiropas Datu aizsardzības kolēģija Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai, Eiropolam, Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūrai un eu-LISA reizi divos gados nosūta kopīgu pārskatu par Eiropas Datu aizsardzības kolēģijas darbībām. Šajā pārskatā iekļauj katrai dalībvalstij veltītu nodaļu, ko sagatavo attiecīgās dalībvalsts uzraudzības iestāde.”; [Gr. 144] |
| --- | --- |

32a)

32a)

regulas 43. pantu aizstāj ar šādu:

regulas 43. pantu aizstāj ar šādu:

“43. pants

Valstu uzraudzības iestāžu un Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāja sadarbība

1.
     
  Uzraudzības iestādes un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs, katrs rīkojoties savas attiecīgās kompetences robežās, aktīvi sadarbojas, ievērojot savus attiecīgos pienākumus, lai nodrošinātu sadarbspējas komponentu izmantošanas un citu šīs regulas noteikumu piemērošanas koordinētu uzraudzību.

2.
     
  Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs un uzraudzības iestādes pēc vajadzības veic attiecīgas informācijas apmaiņu, savstarpēji palīdz veikt revīzijas un pārbaudes, izskata jebkādas grūtības attiecībā uz šīs regulas interpretāciju vai piemērošanu, izvērtē problēmas saistībā ar neatkarīgu uzraudzību vai datu subjektu tiesību īstenošanu, sagatavo saskaņotus priekšlikumus, meklējot kopīgus risinājumus visām problēmām, un, ja nepieciešams, veicina izpratni par datu aizsardzības tiesībām.

3.
     
  Šā panta 2. punktā noteiktajiem mērķiem uzraudzības iestādes un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs vismaz divas reizes gadā tiekas Eiropas Datu aizsardzības kolēģijas ietvaros. Minētās sanāksmes organizē un to izmaksas sedz Eiropas Datu aizsardzības kolēģija. Reglamentu pieņem pirmajā sanāksmē. Ja nepieciešams, kopīgi izstrādā turpmākas darba metodes.

4.
     
  Eiropas Datu aizsardzības kolēģija Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai, Eiropolam, Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūrai un eu-LISA reizi divos gados nosūta kopīgu pārskatu par Eiropas Datu aizsardzības kolēģijas darbībām. Šajā pārskatā iekļauj katrai dalībvalstij veltītu nodaļu, ko sagatavo attiecīgās dalībvalsts uzraudzības iestāde.”; [Gr. 144]

| 32b) | regulas 44. pantu svītro; [Gr. 145] |
| --- | --- |

32b)

32b)

regulas 44. pantu svītro; [Gr. 145]

regulas 44. pantu svītro;

| 33) | regulas 45. pantam pievieno šādu 3. punktu

  šādus punktus
  :



  “2.a
     
  Nepieciešamos pasākumus, lai izstrādātu VIS centrālo sistēmu, valsts saskarni katrā dalībvalstī un VIS centrālās sistēmas un valstu saskarņu savstarpējo sakaru infrastruktūru, pieņem atbilstīgi 49. panta 2. punktā minētajai procedūrai, ja tie attiecas uz šādiem jautājumiem:










  a) | sistēmas fiziskās struktūras veidu, tostarp tās sakaru tīkla veidu; |
| --- | --- | --- |

33)

regulas 45. pantam pievieno šādu 3. punktu

  šādus punktus
  :

šādu 3. punktu

šādus punktus

“2.a
     
  Nepieciešamos pasākumus, lai izstrādātu VIS centrālo sistēmu, valsts saskarni katrā dalībvalstī un VIS centrālās sistēmas un valstu saskarņu savstarpējo sakaru infrastruktūru, pieņem atbilstīgi 49. panta 2. punktā minētajai procedūrai, ja tie attiecas uz šādiem jautājumiem:

a)

sistēmas fiziskās struktūras veidu, tostarp tās sakaru tīkla veidu;

| b) | tehniskajiem aspektiem, kas ir svarīgi personas datu aizsardzībai; |
| --- | --- |

b)

tehniskajiem aspektiem, kas ir svarīgi personas datu aizsardzībai;

| c) | tehniskajiem aspektiem, kas finansiāli būtiski ietekmē dalībvalstu budžetu vai kas tehniski būtiski iespaido dalībvalstu sistēmas; |
| --- | --- |

c)

tehniskajiem aspektiem, kas finansiāli būtiski ietekmē dalībvalstu budžetu vai kas tehniski būtiski iespaido dalībvalstu sistēmas;

| d) | drošības prasību izstrādi, tostarp biometrisko aspektu izstrādi.”; [Gr. 146] |
| --- | --- |

d)

drošības prasību izstrādi, tostarp biometrisko aspektu izstrādi.”; [Gr. 146]

“3.   Tehniskās specifikācijas pirkstu nospiedumu un sejas attēlu kvalitātei, izšķirtspējai un to izmantošanai, lai veiktu biometrisko autentificēšanu un identificēšanu VIS, nosaka īstenošanas aktos. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 49. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;

| 34) | iekļauj šādu 45.a pantu:

  “45.a pants
  Datu izmantošana ziņošanai un statistikai

  1.   
  Dalībvalstu
  kompetento iestāžu, Komisijas, eu-LISA un ar Regulu (ES) 2016/1624 izveidotās Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras attiecīgi pilnvarotiem darbiniekiem ir piekļuve konsultāciju nolūkos un tikai ziņošanas un statistikas mērķiem,
  pilnīgas anonimizācijas dēļ
  bez iespējas veikt individuālu identificēšanu, datiem, kuros ietverta šāda informācija: [Gr. 147]







  a) | informācija par statusu; |
| --- | --- | --- |

34)

iekļauj šādu 45.a pantu:

“45.a pants

Datu izmantošana ziņošanai un statistikai

1.   
  Dalībvalstu
  kompetento iestāžu, Komisijas, eu-LISA un ar Regulu (ES) 2016/1624 izveidotās Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras attiecīgi pilnvarotiem darbiniekiem ir piekļuve konsultāciju nolūkos un tikai ziņošanas un statistikas mērķiem,
  pilnīgas anonimizācijas dēļ
  bez iespējas veikt individuālu identificēšanu, datiem, kuros ietverta šāda informācija: [Gr. 147]

a)

informācija par statusu;

| b) | kompetentā iestāde, norādot arī iestādes atrašanās vietu; |
| --- | --- |

b)

kompetentā iestāde, norādot arī iestādes atrašanās vietu;

| c) | pieteikuma iesniedzēja dzimums, dzimšanas datums

  gads
  un pašreizējā valstspiederība; [Gr. 148] |
| --- | --- |

c)

pieteikuma iesniedzēja dzimums, dzimšanas datums

  gads
  un pašreizējā valstspiederība; [Gr. 148]

| d) | vienīgi īstermiņa vīzām — pirmās ieceļošanas dalībvalsts; |
| --- | --- |

d)

vienīgi īstermiņa vīzām — pirmās ieceļošanas dalībvalsts;

| e) | vīzas pieteikuma reģistrācijas datums un vieta un par pieteikumu pieņemtais lēmums (izdot vai noraidīt); |
| --- | --- |

e)

vīzas pieteikuma reģistrācijas datums un vieta un par pieteikumu pieņemtais lēmums (izdot vai noraidīt);

| f) | izdotā dokumenta veids, t. i., lidostas tranzītvīza, vienotā vai ITD vīza, ilgtermiņa vīza vai uzturēšanās atļauja; |
| --- | --- |

f)

izdotā dokumenta veids, t. i., lidostas tranzītvīza, vienotā vai ITD vīza, ilgtermiņa vīza vai uzturēšanās atļauja;

| g) | vienīgi īstermiņa vīzām — ceļošanas dokumenta veids un izdevējas valsts trīs burtu kods; |
| --- | --- |

g)

vienīgi īstermiņa vīzām — ceļošanas dokumenta veids un izdevējas valsts trīs burtu kods;

| h) | vienīgi īstermiņa vīzām — lēmumā par dokumentu vai pieteikumu

  īstermiņa vīzas
  atteikšanu norādītais pamats; ilgtermiņa vīzām un uzturēšanās atļaujām — lēmums par pieteikumu (izdošana vai atteikšana pieteikumam, kā arī pamats)

  , tostarp atsauce uz visiem apskatītajiem trāpījumiem Savienības informācijas sistēmās, Eiropola vai Interpola datos, Regulas (ES) 2018/1240 29. pantā minētajā kontrolsarakstā vai konkrētos riska rādītājos
  ; [Gr. 149]; |
| --- | --- |

h)

vienīgi īstermiņa vīzām — lēmumā par dokumentu vai pieteikumu

  īstermiņa vīzas
  atteikšanu norādītais pamats; ilgtermiņa vīzām un uzturēšanās atļaujām — lēmums par pieteikumu (izdošana vai atteikšana pieteikumam, kā arī pamats)

  , tostarp atsauce uz visiem apskatītajiem trāpījumiem Savienības informācijas sistēmās, Eiropola vai Interpola datos, Regulas (ES) 2018/1240 29. pantā minētajā kontrolsarakstā vai konkrētos riska rādītājos
  ; [Gr. 149];

| ha) | lēmumā par dokumenta atteikšanu norādītais pamats, tostarp atsauce uz visiem apskatītajiem trāpījumiem Savienības informācijas sistēmās, Eiropola vai Interpola datos, Regulas (ES) 2018/1240 34. pantā minētajā kontrolsarakstā vai konkrētos riska rādītājos; [Gr. 150] |
| --- | --- |

ha)

lēmumā par dokumenta atteikšanu norādītais pamats, tostarp atsauce uz visiem apskatītajiem trāpījumiem Savienības informācijas sistēmās, Eiropola vai Interpola datos, Regulas (ES) 2018/1240 34. pantā minētajā kontrolsarakstā vai konkrētos riska rādītājos; [Gr. 150]

| i) | vienīgi īstermiņa vīzām — kompetentā vīzu iestāde, kas atteikusi vīzas pieteikumu, norādot arī iestādes atrašanās vietu un arī atteikuma datumu; |
| --- | --- |

i)

vienīgi īstermiņa vīzām — kompetentā vīzu iestāde, kas atteikusi vīzas pieteikumu, norādot arī iestādes atrašanās vietu un arī atteikuma datumu;

| j) | vienīgi īstermiņa vīzām — gadījumi, kad pieteikuma iesniedzējs iesniedzis īstermiņa vīzas pieteikumu vairāk nekā vienā vīzu iestādē, norādot attiecīgās šīs vīzu iestādes, to atrašanās vietu un atteikumu datumus; |
| --- | --- |

j)

vienīgi īstermiņa vīzām — gadījumi, kad pieteikuma iesniedzējs iesniedzis īstermiņa vīzas pieteikumu vairāk nekā vienā vīzu iestādē, norādot attiecīgās šīs vīzu iestādes, to atrašanās vietu un atteikumu datumus;

| k) | īstermiņa vīzām — ceļojuma galvenais(-ie) mērķis(-i); ilgtermiņa vīzām un uzturēšanās atļaujām — pieteikuma mērķis; [Gr. 151] |
| --- | --- |

k)

īstermiņa vīzām — ceļojuma galvenais(-ie) mērķis(-i); ilgtermiņa vīzām un uzturēšanās atļaujām — pieteikuma mērķis; [Gr. 151]

| l) | dati, kas ievadīti attiecībā uz atsauktu, anulētu, atceltu
  vīzu
  dokumentu vai attiecīgā gadījumā — dokumentu, kura derīguma termiņš pagarināts; [Gr. 152] |
| --- | --- |

l)

dati, kas ievadīti attiecībā uz atsauktu, anulētu, atceltu
  vīzu
  dokumentu vai attiecīgā gadījumā — dokumentu, kura derīguma termiņš pagarināts; [Gr. 152]

| m) | attiecīgā gadījumā — ilgtermiņa vīzas vai uzturēšanās atļaujas derīguma termiņš; |
| --- | --- |

m)

attiecīgā gadījumā — ilgtermiņa vīzas vai uzturēšanās atļaujas derīguma termiņš;

| n) | to personu skaits, kuras saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 810/2009 13. panta 7. punktu ir atbrīvotas no prasības nodot pirkstu nospiedumus; |
| --- | --- |

n)

to personu skaits, kuras saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 810/2009 13. panta 7. punktu ir atbrīvotas no prasības nodot pirkstu nospiedumus;

| o) | gadījumi, kad 9. panta 6. punktā minētos datus faktiski nevarēja sniegt saskaņā ar 8. panta 5. punkta otro teikumu; |
| --- | --- |

o)

gadījumi, kad 9. panta 6. punktā minētos datus faktiski nevarēja sniegt saskaņā ar 8. panta 5. punkta otro teikumu;

| p) | gadījumi, kad 9. panta 6. punktā minētos datus nevarēja prasīt sniegt juridisku iemeslu dēļ saskaņā ar 8. panta 5. punkta otro teikumu; |
| --- | --- |

p)

gadījumi, kad 9. panta 6. punktā minētos datus nevarēja prasīt sniegt juridisku iemeslu dēļ saskaņā ar 8. panta 5. punkta otro teikumu;

| q) | gadījumi, kad personai, kura faktiski nevarēja sniegt 9. panta 6. punktā minētos datus, atteikta vīza saskaņā ar 8. panta 5. punkta otro teikumu. |
| --- | --- |

q)

gadījumi, kad personai, kura faktiski nevarēja sniegt 9. panta 6. punktā minētos datus, atteikta vīza saskaņā ar 8. panta 5. punkta otro teikumu.

Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras pienācīgi pilnvarotiem darbiniekiem ir piekļuve konsultāciju nolūkos šā punkta pirmajā daļā minētajiem datiem, lai veiktu riska analīzi un neaizsargātības novērtējumus, kā minēts Regulas (ES) 2016/1624 11. un 13. pantā.

2.   Šā panta 1. punkta nolūkā eu-LISA glabā minētajā punktā minētos datus centrālajā ziņošanas un statistikas repozitorijā, kas minēts Regulas 2018/XX [par sadarbspēju

  (robežas un vīzas)
  ] 39. pantā.

3.   Procedūras, kuras eu-LISA ieviesusi, lai uzraudzītu VIS darbību, kā minēts 50. panta 1. punktā, ietver iespēju sagatavot regulārus statistikas datus, lai nodrošinātu minēto uzraudzību.

4.   Katru ceturksni eu-LISA apkopo uz VIS datiem veidotu statistiku par īstermiņa vīzām, kurā attiecībā uz katru vīzu iesniegšanas vietu atspoguļo:

| a) | lidostas tranzītvīzu pieteikumu kopskaitu, ieskaitot vairākkārtēju lidostas tranzītvīzu pieteikumus; |
| --- | --- |

a)

lidostas tranzītvīzu pieteikumu kopskaitu, ieskaitot vairākkārtēju lidostas tranzītvīzu pieteikumus;

| b) | izsniegto vīzu kopskaitu, ieskaitot vairākkārtējas ieceļošanas A vīzas; |
| --- | --- |

b)

izsniegto vīzu kopskaitu, ieskaitot vairākkārtējas ieceļošanas A vīzas;

| c) | izsniegto vairākkārtējas ieceļošanas vīzu kopskaitu; |
| --- | --- |

c)

izsniegto vairākkārtējas ieceļošanas vīzu kopskaitu;

| d) | neizsniegto vīzu kopskaitu, ieskaitot vairākkārtējas ieceļošanas A vīzas; |
| --- | --- |

d)

neizsniegto vīzu kopskaitu, ieskaitot vairākkārtējas ieceļošanas A vīzas;

| e) | vienoto vīzu pieteikumu kopskaitu, ieskaitot vairākkārtējas ieceļošanas vienoto vīzu pieteikumus; |
| --- | --- |

e)

vienoto vīzu pieteikumu kopskaitu, ieskaitot vairākkārtējas ieceļošanas vienoto vīzu pieteikumus;

| f) | izsniegto vīzu kopskaitu, ieskaitot vairākkārtējas ieceļošanas vīzas; |
| --- | --- |

f)

izsniegto vīzu kopskaitu, ieskaitot vairākkārtējas ieceļošanas vīzas;

| g) | izsniegto vairākkārtējas ieceļošanas vīzu kopskaitu, iedalot tās pēc derīguma termiņa (līdz sešiem mēnešiem, viens gads, divi gadi, trīs gadi, četri gadi, pieci gadi); |
| --- | --- |

g)

izsniegto vairākkārtējas ieceļošanas vīzu kopskaitu, iedalot tās pēc derīguma termiņa (līdz sešiem mēnešiem, viens gads, divi gadi, trīs gadi, četri gadi, pieci gadi);

| h) | neizsniegto vienoto vīzu kopskaitu, ieskaitot vairākkārtējas ieceļošanas vīzas; |
| --- | --- |

h)

neizsniegto vienoto vīzu kopskaitu, ieskaitot vairākkārtējas ieceļošanas vīzas;

| i) | izdoto vīzu ar ierobežotu teritoriālo derīgumu kopskaitu. |
| --- | --- |

i)

izdoto vīzu ar ierobežotu teritoriālo derīgumu kopskaitu.

Katras dienas statistikas datus glabā centrālajā ziņošanas un statistikas repozitorijā.

5.   Katru ceturksni eu-LISA apkopo uz VIS datiem veidotu statistiku par ilgtermiņa vīzām un uzturēšanās atļaujām, kurā attiecībā uz katru vietu atspoguļo:

| a) | kopējo ilgtermiņa vīzu pieteikumu, izdoto, atteikto, pagarināto un atcelto vīzu skaitu; |
| --- | --- |

a)

kopējo ilgtermiņa vīzu pieteikumu, izdoto, atteikto, pagarināto un atcelto vīzu skaitu;

| b) | kopējo uzturēšanās atļauju pieteikumu, izdoto, atteikto, pagarināto un atcelto vīzu skaitu. |
| --- | --- |

b)

kopējo uzturēšanās atļauju pieteikumu, izdoto, atteikto, pagarināto un atcelto vīzu skaitu.

6.   Katra gada beigās statistikas datus apkopo ceturkšņa statistikas formātā

  gada pārskatā
  par attiecīgo gadu. Statistikā ietver datu sadalījumu par katru dalībvalsti.
  Pārskatu publicē un nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai, Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūrai, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam un valstu uzraudzības iestādēm
  . [Gr. 153]

7.   Pēc Komisijas pieprasījuma eu-LISA tai sniedz statistiku par konkrētiem ar kopējās vīzu politikas vai migrācijas politikas īstenošanu saistītiem aspektiem, ieskaitot ar Regulas (ES) Nr. 1053/2013 piemērošanu saistītos aspektus.”;

| 35) | iekļauj šādu 45.b, 45.c, 45.d un 45.e pantu:

  “45.b pants
  Pārvadātāju piekļuve datiem pārbaudes veikšanai

  1.   Lai pildītu savus pienākumus, kuri paredzēti 26. panta 1. punkta b) apakšpunktā Konvencijā, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu, gaisa pārvadātāji, jūras pārvadātāji un starptautiskie pārvadātāji, kuri transportē grupas pa sauszemi, izmantojot autobusu, nosūta vaicājumu VIS, lai pārbaudītu, vai tiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuriem ir īstermiņa vīza, ilgtermiņa vīza vai uzturēšanās atļauja, ir attiecīgi derīga īstermiņa vīza, ilgtermiņa vīza vai uzturēšanās atļauja. Šim nolūkam attiecībā uz īstermiņa vīzām pārvadātāji sniedz šīs regulas 9. panta 4. punkta a), b) un c) apakšpunktā vai attiecīgā gadījumā — 22.c panta a), b) un c) punktā norādītos datus.
  Gadījumos, kad pasažieriem nav atļauta iekāpšana, jo tiek veikts vaicājums VIS,
  pārvadātāji
  par to informē pasažierus un nodrošina tiem līdzekļus, lai pasažieri varētu īstenot savas tiesības piekļūt, labot un dzēst VIS glabātos personas datus. [Gr. 154]



  2.   Lai īstenotu 1. punktu vai risinātu jebkuru iespējamu strīdu, kuru radījusi tā piemērošana, eu-LISA glabā reģistra ierakstus par visām datu apstrādes darbībām, ko pārvadātāji veikuši pārvadātāja vārtejā. Minētie reģistra ieraksti parāda katras darbības datumu un laiku, pārbaudēm izmantotos datus, pārvadātāja vārtejas pārraidītos datus un attiecīgā pārvadātāja nosaukumu. Reģistra ierakstus glabā divus gadus.
  Ierakstus ar pienācīgiem pasākumiem aizsargā pret neatļautu piekļuvi.


  3.   Droša piekļuve pārvadātāja

  2.a panta h) punktā minētajai pārvadātāju
  vārtejai, kas minēta 1. panta 2. punkta h) apakšpunktā Lēmumā 2004/512/EK, kurš grozīts ar šo regulu,
  , tostarp iespēja izmantot mobilus tehniskos risinājumus
  ļauj pārvadātājiem pirms pasažiera iekāpšanas turpināt konsultāciju ar 1. punktā minēto vaicājumu. Šajā nolūkā pārvadātājs nosūta vaicājumu, lai drīkstētu konsultāciju nolūkos piekļūt VIS, izmantojot

  sniedz
  ceļošanas dokumenta mašīnlasāmās joslas

  mašīnlasāmajā joslā ietvertos
  datus
  un norāda ieceļošanas dalībvalsti
  .
  Izņēmuma kārtā lidostas tranzīta gadījumā pārvadātājam nav jāpārbauda, vai trešās valsts valstspiederīgajam ir attiecīgi derīga īstermiņa vīza, ilgtermiņa vīza vai uzturēšanās atļauja. [Gr. 155]



  4.   VIS sniedz atbildi, norādot, vai personai ir
  attiecīgi
  derīga
  īstermiņa
  vīza
  , ilgtermiņa vīza, uzturēšanās atļauja
  , sniedzot pārvadātājiem atbildi “OK”/“NOT OK”.
  Ja saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 810/2009 25. pantu ir izdota īstermiņa vīza ar ierobežotu teritoriālo derīgumu, VIS sniegtajā atbildē ņem vērā dalībvalsti(-is), attiecībā uz kuru(-ām) vīza ir derīga, kā arī pārvadātāja norādīto ieceļošanas dalībvalsti. Pārvadātāji var saglabāt nosūtīto informāciju un saņemto atbildi saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem. Atbildi “OK”/“NOT OK” neuzskata par lēmumu atļaut vai atteikt ieceļošanu saskaņā ar Regulu (ES) 2016/399. Komisija ar īstenošanas aktiem pieņem sīki izstrādātus noteikumus par pārvadātāju vārtejas darbības nosacījumiem un piemērojamajiem datu aizsardzības un drošības noteikumiem. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 49. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru
  . [Gr. 156]



  5.   Izveido tikai un vienīgi pārvadātājiem paredzētu autentifikācijas shēmu, lai pienācīgi pilnvarotiem pārvadātāju darbiniekiem nodrošinātu piekļuvi pārvadātāja vārtejai 2. punkta nolūkos.
  Veidojot autentifikācijas shēmu, vērā ņem informācijas drošības riska pārvaldību un integrētas datu aizsardzības un datu aizsardzības pēc noklusējuma principus.
  Autentifikācijas shēmu izveido Komisija, pieņemot īstenošanas aktus saskaņā ar 49. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. [Gr. 157]





  5.a
     
  Pārvadātāju vārteja izmanto atsevišķu lasāmrežīma datubāzi, kuru katru dienu atjaunina, izmantojot minimālās nepieciešamās datu, kas glabāti VIS, apakškopas vienvirziena ieguvi. eu-LISA atbild par pārvadātāju vārtejas un tajā uzglabāto personas datu drošību un par procesu personas datu iegūšanai atsevišķajā lasāmrežīma datubāzē. [Gr. 158]





  5.b
     
  Uz šā panta 1. punktā minētajiem pārvadātājiem attiecas sankcijas, kas paredzētas saskaņā ar Konvencijas, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu (1985. gada 14. jūnijs) starp Beniluksa Ekonomikas savienības valstu valdībām, Vācijas Federatīvās Republikas valdību un Francijas Republikas valdību par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām (“Konvencija, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu”), 26. panta 2. punktu un Padomes Direktīvas 2001/51/EK 4. pantu, ja viņi pārvadā trešo valstu valstspiederīgos, kuriem nav derīgas vīzas, neraugoties uz to, ka uz viņiem attiecas prasība par vīzu. [Gr. 159]





  5.c
     
  Ja trešo valstu valsts valstspiederīgajiem ieceļošana ir atteikta, jebkuram pārvadātājam, kurš pa gaisu, jūru un sauszemi viņus ir atgādājis līdz ārējām robežām, ir nekavējoties atkal par viņiem jāuzņemas atbildība. Pēc robežu iestāžu pieprasījuma pārvadātājiem ir pienākums trešo valstu valstspiederīgos atgriezt uz to trešo valsti, no kuras tie tika atvesti, uz to trešo valsti, kura izdeva ceļošanas dokumentu, uz kura pamata tie ceļoja, vai uz jebkuru citu trešo valsti, kurā viņus noteikti uzņems. [Gr. 160]





  5.d
     
  Atkāpjoties no 1. punkta, pārvadātājiem, kas pārvadā cilvēku grupas pa sauszemi ar autobusiem, pirmajos trīs gados pēc šīs regulas piemērošanas sākuma 1. punktā minētā pārbaude ir fakultatīva un 5.b punktā minētos noteikumus viņiem nepiemēro. [Gr. 161]




  45.c pants
  Rezerves procedūras gadījumā, ja pārvadātāji nevar piekļūt datiem tehnisku iemeslu dēļ

  1.   Ja tehniski nav iespējams veikt 45.b panta 1. punktā minēto vaicājumu konsultāciju nolūkos informācijas sistēmas

  jebkuras VIS daļas
  atteices vai citu iemeslu dēļ, ko pārvadātāji nespēj kontrolēt, pārvadātāji ir atbrīvoti no pienākuma pārbaudīt, vai personai ir derīga vīza vai ceļošanas dokuments, izmantojot pārvadātāja vārteju. Ja šādus traucējumus konstatē vadības iestāde

  eu-LISA
  , tā informē pārvadātājus. Tā informē pārvadātājus arī tad, kad traucējumi ir novērsti. Ja šādus traucējumus konstatē pārvadātāji, tie var informēt vadības iestādi

  eu-LISA
  . [Gr. 162]





  1.a
     
  Šā panta 1. punktā minētajos gadījumos 45b. panta 5.b punktā minētās sankcijas pārvadātājiem nepiemēro. [Gr. 163]





  1.b
     
  Ja citu iemeslu, nevis jebkuras VIS daļas atteices dēļ, pārvadātājam ilgstoši tehniski nav iespējams veikt 45.b panta 1. punktā minēto vaicājumu konsultāciju nolūkos, pārvadātājs informē eu-LISA. [Gr. 164]



  2.   Rezerves procedūru elementus nosaka īstenošanas aktā, ko pieņem saskaņā ar 49. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.



  45.d pants
  Eiropas Robežu un krasta apsardzes vienību piekļuve VIS datiem

  1.   Eiropas Robežu un krasta apsardzes vienību un ar atgriešanu saistītās darbībās iesaistītā personāla vienību dalībniekiem savu pilnvaru ietvaros, lai veiktu uzdevumus un īstenotu pilnvaras saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1624 (*13) 40. panta 1. punktu un papildus minētās regulas 40. panta 8. punktā paredzētajai piekļuvei, ir tiesības piekļūt un meklēt VIS ievadītos datus. [Gr. 165]



  2.   Lai nodrošinātu 1. punktā minēto piekļuvi, Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra par centrālo piekļuves punktu izraugās specializētu vienību ar pienācīgi pilnvarotām Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras amatpersonām. Centrālais piekļuves punkts pārbauda, vai ir izpildīti 45.e pantā paredzētie nosacījumi piekļuves VIS pieprasīšanai.



  45.e pants
  Nosacījumi un procedūra, kā Eiropas Robežu un krasta apsardzes vienības piekļūst VIS datiem

  1.   Ņemot vērā 45.d panta 1. punktā minēto piekļuvi, Eiropas Robežu un krasta apsardzes vienība var iesniegt Eiropas Robežu un krasta apsardzes centrālajam piekļuves punktam, kas minēts 45.d panta 2. punktā, pieprasījumu piekļūt konsultāciju nolūkos visiem VIS glabātajiem datiem vai īpašam datu kopumam. Pieprasījumā ir atsauce uz dalībvalsts robežpārbaudes, robežuzraudzības un/vai atgriešanas

  un
  operatīvo plānu, ar kuru pamatots pieprasījums. Kad Eiropas Robežu un krasta apsardzes centrālais piekļuves punkts saņem piekļuves pieprasījumu, tas pārbauda, vai ir izpildīti 2. punktā minētie piekļuves nosacījumi. Ja visi piekļuves nosacījumi ir izpildīti, centrālā piekļuves punkta pienācīgi pilnvarotie darbinieki apstrādā pieprasījumus. VIS datus, kuriem ir piekļūts, nosūta vienībai tā, lai neapdraudētu datu drošību. [Gr. 166]



  2.   Lai piešķirtu piekļuvi, piemēro šādus nosacījumus:






  a) | uzņēmēja dalībvalsts pilnvaro vienības dalībniekus piekļūt VIS konsultāciju nolūkos, lai izpildītu robežpārbaudes, robežuzraudzības un atgriešanas

  un
  operatīvajā plānā noteiktos operatīvos mērķus, un [Gr. 167] |
| --- | --- | --- |

35)

iekļauj šādu 45.b, 45.c, 45.d un 45.e pantu:

“45.b pants

Pārvadātāju piekļuve datiem pārbaudes veikšanai

1.   Lai pildītu savus pienākumus, kuri paredzēti 26. panta 1. punkta b) apakšpunktā Konvencijā, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu, gaisa pārvadātāji, jūras pārvadātāji un starptautiskie pārvadātāji, kuri transportē grupas pa sauszemi, izmantojot autobusu, nosūta vaicājumu VIS, lai pārbaudītu, vai tiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuriem ir īstermiņa vīza, ilgtermiņa vīza vai uzturēšanās atļauja, ir attiecīgi derīga īstermiņa vīza, ilgtermiņa vīza vai uzturēšanās atļauja. Šim nolūkam attiecībā uz īstermiņa vīzām pārvadātāji sniedz šīs regulas 9. panta 4. punkta a), b) un c) apakšpunktā vai attiecīgā gadījumā — 22.c panta a), b) un c) punktā norādītos datus.
  Gadījumos, kad pasažieriem nav atļauta iekāpšana, jo tiek veikts vaicājums VIS,
  pārvadātāji
  par to informē pasažierus un nodrošina tiem līdzekļus, lai pasažieri varētu īstenot savas tiesības piekļūt, labot un dzēst VIS glabātos personas datus. [Gr. 154]

2.   Lai īstenotu 1. punktu vai risinātu jebkuru iespējamu strīdu, kuru radījusi tā piemērošana, eu-LISA glabā reģistra ierakstus par visām datu apstrādes darbībām, ko pārvadātāji veikuši pārvadātāja vārtejā. Minētie reģistra ieraksti parāda katras darbības datumu un laiku, pārbaudēm izmantotos datus, pārvadātāja vārtejas pārraidītos datus un attiecīgā pārvadātāja nosaukumu. Reģistra ierakstus glabā divus gadus.

Ierakstus ar pienācīgiem pasākumiem aizsargā pret neatļautu piekļuvi.

3.   Droša piekļuve pārvadātāja

  2.a panta h) punktā minētajai pārvadātāju
  vārtejai, kas minēta 1. panta 2. punkta h) apakšpunktā Lēmumā 2004/512/EK, kurš grozīts ar šo regulu,
  , tostarp iespēja izmantot mobilus tehniskos risinājumus
  ļauj pārvadātājiem pirms pasažiera iekāpšanas turpināt konsultāciju ar 1. punktā minēto vaicājumu. Šajā nolūkā pārvadātājs nosūta vaicājumu, lai drīkstētu konsultāciju nolūkos piekļūt VIS, izmantojot

  sniedz
  ceļošanas dokumenta mašīnlasāmās joslas

  mašīnlasāmajā joslā ietvertos
  datus
  un norāda ieceļošanas dalībvalsti
  .
  Izņēmuma kārtā lidostas tranzīta gadījumā pārvadātājam nav jāpārbauda, vai trešās valsts valstspiederīgajam ir attiecīgi derīga īstermiņa vīza, ilgtermiņa vīza vai uzturēšanās atļauja. [Gr. 155]

4.   VIS sniedz atbildi, norādot, vai personai ir
  attiecīgi
  derīga
  īstermiņa
  vīza
  , ilgtermiņa vīza, uzturēšanās atļauja
  , sniedzot pārvadātājiem atbildi “OK”/“NOT OK”.
  Ja saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 810/2009 25. pantu ir izdota īstermiņa vīza ar ierobežotu teritoriālo derīgumu, VIS sniegtajā atbildē ņem vērā dalībvalsti(-is), attiecībā uz kuru(-ām) vīza ir derīga, kā arī pārvadātāja norādīto ieceļošanas dalībvalsti. Pārvadātāji var saglabāt nosūtīto informāciju un saņemto atbildi saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem. Atbildi “OK”/“NOT OK” neuzskata par lēmumu atļaut vai atteikt ieceļošanu saskaņā ar Regulu (ES) 2016/399. Komisija ar īstenošanas aktiem pieņem sīki izstrādātus noteikumus par pārvadātāju vārtejas darbības nosacījumiem un piemērojamajiem datu aizsardzības un drošības noteikumiem. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 49. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru
  . [Gr. 156]

5.   Izveido tikai un vienīgi pārvadātājiem paredzētu autentifikācijas shēmu, lai pienācīgi pilnvarotiem pārvadātāju darbiniekiem nodrošinātu piekļuvi pārvadātāja vārtejai 2. punkta nolūkos.
  Veidojot autentifikācijas shēmu, vērā ņem informācijas drošības riska pārvaldību un integrētas datu aizsardzības un datu aizsardzības pēc noklusējuma principus.
  Autentifikācijas shēmu izveido Komisija, pieņemot īstenošanas aktus saskaņā ar 49. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. [Gr. 157]

5.a
     
  Pārvadātāju vārteja izmanto atsevišķu lasāmrežīma datubāzi, kuru katru dienu atjaunina, izmantojot minimālās nepieciešamās datu, kas glabāti VIS, apakškopas vienvirziena ieguvi. eu-LISA atbild par pārvadātāju vārtejas un tajā uzglabāto personas datu drošību un par procesu personas datu iegūšanai atsevišķajā lasāmrežīma datubāzē. [Gr. 158]

5.b
     
  Uz šā panta 1. punktā minētajiem pārvadātājiem attiecas sankcijas, kas paredzētas saskaņā ar Konvencijas, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu (1985. gada 14. jūnijs) starp Beniluksa Ekonomikas savienības valstu valdībām, Vācijas Federatīvās Republikas valdību un Francijas Republikas valdību par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām (“Konvencija, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu”), 26. panta 2. punktu un Padomes Direktīvas 2001/51/EK 4. pantu, ja viņi pārvadā trešo valstu valstspiederīgos, kuriem nav derīgas vīzas, neraugoties uz to, ka uz viņiem attiecas prasība par vīzu. [Gr. 159]

5.c
     
  Ja trešo valstu valsts valstspiederīgajiem ieceļošana ir atteikta, jebkuram pārvadātājam, kurš pa gaisu, jūru un sauszemi viņus ir atgādājis līdz ārējām robežām, ir nekavējoties atkal par viņiem jāuzņemas atbildība. Pēc robežu iestāžu pieprasījuma pārvadātājiem ir pienākums trešo valstu valstspiederīgos atgriezt uz to trešo valsti, no kuras tie tika atvesti, uz to trešo valsti, kura izdeva ceļošanas dokumentu, uz kura pamata tie ceļoja, vai uz jebkuru citu trešo valsti, kurā viņus noteikti uzņems. [Gr. 160]

5.d
     
  Atkāpjoties no 1. punkta, pārvadātājiem, kas pārvadā cilvēku grupas pa sauszemi ar autobusiem, pirmajos trīs gados pēc šīs regulas piemērošanas sākuma 1. punktā minētā pārbaude ir fakultatīva un 5.b punktā minētos noteikumus viņiem nepiemēro. [Gr. 161]

45.c pants

Rezerves procedūras gadījumā, ja pārvadātāji nevar piekļūt datiem tehnisku iemeslu dēļ

1.   Ja tehniski nav iespējams veikt 45.b panta 1. punktā minēto vaicājumu konsultāciju nolūkos informācijas sistēmas

  jebkuras VIS daļas
  atteices vai citu iemeslu dēļ, ko pārvadātāji nespēj kontrolēt, pārvadātāji ir atbrīvoti no pienākuma pārbaudīt, vai personai ir derīga vīza vai ceļošanas dokuments, izmantojot pārvadātāja vārteju. Ja šādus traucējumus konstatē vadības iestāde

  eu-LISA
  , tā informē pārvadātājus. Tā informē pārvadātājus arī tad, kad traucējumi ir novērsti. Ja šādus traucējumus konstatē pārvadātāji, tie var informēt vadības iestādi

  eu-LISA
  . [Gr. 162]

1.a
     
  Šā panta 1. punktā minētajos gadījumos 45b. panta 5.b punktā minētās sankcijas pārvadātājiem nepiemēro. [Gr. 163]

1.b
     
  Ja citu iemeslu, nevis jebkuras VIS daļas atteices dēļ, pārvadātājam ilgstoši tehniski nav iespējams veikt 45.b panta 1. punktā minēto vaicājumu konsultāciju nolūkos, pārvadātājs informē eu-LISA. [Gr. 164]

2.   Rezerves procedūru elementus nosaka īstenošanas aktā, ko pieņem saskaņā ar 49. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

45.d pants

Eiropas Robežu un krasta apsardzes vienību piekļuve VIS datiem

1.   Eiropas Robežu un krasta apsardzes vienību un ar atgriešanu saistītās darbībās iesaistītā personāla vienību dalībniekiem savu pilnvaru ietvaros, lai veiktu uzdevumus un īstenotu pilnvaras saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1624 (*13) 40. panta 1. punktu un papildus minētās regulas 40. panta 8. punktā paredzētajai piekļuvei, ir tiesības piekļūt un meklēt VIS ievadītos datus. [Gr. 165]

2.   Lai nodrošinātu 1. punktā minēto piekļuvi, Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra par centrālo piekļuves punktu izraugās specializētu vienību ar pienācīgi pilnvarotām Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras amatpersonām. Centrālais piekļuves punkts pārbauda, vai ir izpildīti 45.e pantā paredzētie nosacījumi piekļuves VIS pieprasīšanai.

45.e pants

Nosacījumi un procedūra, kā Eiropas Robežu un krasta apsardzes vienības piekļūst VIS datiem

1.   Ņemot vērā 45.d panta 1. punktā minēto piekļuvi, Eiropas Robežu un krasta apsardzes vienība var iesniegt Eiropas Robežu un krasta apsardzes centrālajam piekļuves punktam, kas minēts 45.d panta 2. punktā, pieprasījumu piekļūt konsultāciju nolūkos visiem VIS glabātajiem datiem vai īpašam datu kopumam. Pieprasījumā ir atsauce uz dalībvalsts robežpārbaudes, robežuzraudzības un/vai atgriešanas

  un
  operatīvo plānu, ar kuru pamatots pieprasījums. Kad Eiropas Robežu un krasta apsardzes centrālais piekļuves punkts saņem piekļuves pieprasījumu, tas pārbauda, vai ir izpildīti 2. punktā minētie piekļuves nosacījumi. Ja visi piekļuves nosacījumi ir izpildīti, centrālā piekļuves punkta pienācīgi pilnvarotie darbinieki apstrādā pieprasījumus. VIS datus, kuriem ir piekļūts, nosūta vienībai tā, lai neapdraudētu datu drošību. [Gr. 166]

2.   Lai piešķirtu piekļuvi, piemēro šādus nosacījumus:

a)

uzņēmēja dalībvalsts pilnvaro vienības dalībniekus piekļūt VIS konsultāciju nolūkos, lai izpildītu robežpārbaudes, robežuzraudzības un atgriešanas

  un
  operatīvajā plānā noteiktos operatīvos mērķus, un [Gr. 167]

| b) | piekļuve VIS konsultāciju nolūkos ir nepieciešama, lai veiktu īpašos uzdevumus, kurus vienībai uzticējusi uzņēmēja dalībvalsts. |
| --- | --- |

b)

piekļuve VIS konsultāciju nolūkos ir nepieciešama, lai veiktu īpašos uzdevumus, kurus vienībai uzticējusi uzņēmēja dalībvalsts.

3.   Saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1624 40. panta 3. punktu vienību, kā arī ar atgriešanu saistītās darbībās iesaistītās darbinieku vienību dalībnieki uz informāciju, kas saņemta no VIS, var reaģēt tikai saskaņā ar uzņēmējas dalībvalsts, kurā tās darbojas, robežsargu vai ar atgriešanu saistītos uzdevumos iesaistīto darbinieku norādījumiem un parasti tikai viņu klātbūtnē. Uzņēmēja dalībvalsts var vienību dalībniekus pilnvarot rīkoties tās vārdā. [Gr. 168]

4.   Ja ir šaubas vai ja vīzas turētāja, ilgtermiņa vīzas turētāja vai uzturēšanās atļaujas turētāja identitātes pārbaude nav izdevusies, Eiropas Robežu un krasta apsardzes vienības dalībnieks nodod personu uzņēmējas dalībvalsts robežsargam.

5.   Vienību dalībniekiem ir piekļuve VIS datiem konsultāciju nolūkos šādos gadījumos:

| a) | pildot ar robežpārbaudēm saistītos uzdevumus saskaņā ar Regulu (ES) 2016/399, vienību dalībniekiem ir piekļuve VIS datiem, lai veiktu pārbaudes ārējās robežas šķērsošanas vietās saskaņā ar attiecīgi šīs regulas 18. vai 22.g pantu; |
| --- | --- |

a)

pildot ar robežpārbaudēm saistītos uzdevumus saskaņā ar Regulu (ES) 2016/399, vienību dalībniekiem ir piekļuve VIS datiem, lai veiktu pārbaudes ārējās robežas šķērsošanas vietās saskaņā ar attiecīgi šīs regulas 18. vai 22.g pantu;

| b) | pārbaudot, vai ir izpildīti ieceļošanas, uzturēšanās vai pastāvīgās uzturēšanās nosacījumi dalībvalstu teritorijā, vienību dalībniekiem ir piekļuve VIS datiem pārbaudes veikšanai teritorijā attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem saskaņā ar attiecīgi šīs regulas 19. vai 22.h pantu; |
| --- | --- |

b)

pārbaudot, vai ir izpildīti ieceļošanas, uzturēšanās vai pastāvīgās uzturēšanās nosacījumi dalībvalstu teritorijā, vienību dalībniekiem ir piekļuve VIS datiem pārbaudes veikšanai teritorijā attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem saskaņā ar attiecīgi šīs regulas 19. vai 22.h pantu;

| c) | identificējot personu, kas var neatbilst vai vairs neatbilst nosacījumiem par ieceļošanu, atrašanos vai uzturēšanos dalībvalstu teritorijā, vienību dalībnieki var piekļūt VIS datiem identificēšanas nolūkos saskaņā ar šīs regulas 20. pantu. |
| --- | --- |

c)

identificējot personu, kas var neatbilst vai vairs neatbilst nosacījumiem par ieceļošanu, atrašanos vai uzturēšanos dalībvalstu teritorijā, vienību dalībnieki var piekļūt VIS datiem identificēšanas nolūkos saskaņā ar šīs regulas 20. pantu.

6.   
  Ja
  šāda piekļuve un meklēšana atklāj trāpījumu VIS, par to informē uzņēmēju dalībvalsti.

7.   Ikvienu reģistra ierakstu par tādām datu apstrādes darbībām VIS, ko veicis Eiropas Robežu un krasta apsardzes vienības vai ar atgriešanu saistītās darbībās iesaistītās darbinieku vienības dalībnieks, vadības iestāde glabā saskaņā ar 34. panta noteikumiem. [Gr. 169]

8.   Katru Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras piekļuves gadījumu un katru meklējumu reģistrē saskaņā ar 34. pantā noteikto un katru datu izmantošanas gadījumu, kuriem piekļuvusi

  piekļuvušas
  Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra

  aģentūras vienības
  , reģistrē. [Gr. 170]

9.   Izņemot gadījumus, kad tas ir vajadzīgs, lai veiktu uzdevumus saistībā ar Regulu, ar ko izveido Eiropas ceļojumu informācijas un atļauju sistēmas (

  ETIAS

  ), nevienu

  Nevienu
  VIS daļu nepievieno nevienai tādai datorsistēmai datu vākšanai un apstrādei, ko ekspluatē

  darbina
  Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra vai ko ekspluatē

  darbina
  tās ietvaros, un VIS iekļautos datus, kuriem piekļuvusi Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra, nenosūta nevienai šādai sistēmai. VIS daļas netiek lejupielādētas. Ierakstu saglabāšanu par piekļuvi un meklēšanu neuzskata par nelikumīgu lejupielādi vai VIS datu kopēšanu. [Gr. 171]

10.   Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra pieņem un piemēro pasākumus datu drošības nodrošināšanai, kā noteikts 32. pantā.”

(*13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1624 (2016. gada 14. septembris) par Eiropas Robežu un krasta apsardzi un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/399 un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 863/2007, Padomes Regulu (EK) Nr. 2007/2004 un Padomes Lēmumu 2005/267/EK (OV L 251, 16.9.2016., 1. lpp.)."

*13

| 35a) | regulas 46., 47. un 48. pantu svītro; [Gr. 172, 173 un 174] |
| --- | --- |

35a)

35a)

regulas 46., 47. un 48. pantu svītro; [Gr. 172, 173 un 174]

regulas 46., 47. un 48. pantu svītro;

| 35b) | iekļauj šādu pantu:





  “48.a pants




  Deleģēšanas īstenošana





  1.
     
  Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.






  2.
     
  Pilnvaras pieņemt 9.cb un 23. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz pieciem gadiem no ... [šīs regulas spēkā stāšanās diena]. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.






  3.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 9.cb un 23. pantā minēto pilnvaru deleģējumu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.






  4.
     
  Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.






  5.
     
  Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.






  6.
     
  Saskaņā ar 9.cb un 23. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.”; [Gr. 175] |
| --- | --- |

35b)

35b)

iekļauj šādu pantu:

iekļauj šādu pantu:

“48.a pants

Deleģēšanas īstenošana

1.
     
  Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.
     
  Pilnvaras pieņemt 9.cb un 23. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz pieciem gadiem no ... [šīs regulas spēkā stāšanās diena]. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

3.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 9.cb un 23. pantā minēto pilnvaru deleģējumu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.
     
  Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5.
     
  Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.
     
  Saskaņā ar 9.cb un 23. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.”; [Gr. 175]

| 36) | regulas 49. pantu aizstāj ar šādu:

  “49. pants
  Komiteju procedūra

  1.   Komisijai palīdz komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 182/2011 (*14) izpratnē.


  2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.



  (*14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).”;" |
| --- | --- |

36)

regulas 49. pantu aizstāj ar šādu:

“49. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 182/2011 (*14) izpratnē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

(*14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).”;"

*14

| 37) | iekļauj šādu 49.a pantu:

  “49.a pants
  Padomdevēju grupa

  Eu-LISA izveido padomdevēju grupu, kura tai nodrošina zinātību, kas saistīta ar VIS, jo īpaši attiecībā uz gada darba programmas un gada darbības pārskata sagatavošanu.”; |
| --- | --- |

37)

iekļauj šādu 49.a pantu:

“49.a pants

Padomdevēju grupa

Eu-LISA izveido padomdevēju grupu, kura tai nodrošina zinātību, kas saistīta ar VIS, jo īpaši attiecībā uz gada darba programmas un gada darbības pārskata sagatavošanu.”;

| 38) | regulas 50. pantu aizstāj ar šādu:

  “50. pants


  Ietekmes uz pamattiesībām
  uzraudzība un novērtēšana [Gr. 176]


  1.   Vadības iestāde

  eu-LISA
  nodrošina, ka ir izveidotas un darbojas procedūras, ar kuru palīdzību uzrauga VIS darbības atbilstību tās izveides mērķiem saistībā ar darbības efektivitāti, izmaksu lietderīgumu, drošību un pakalpojumu kvalitāti
  , kā arī uzrauga, lai tiktu ievērotas pamattiesības, tostarp tiesības uz personas datu aizsardzību, tiesības uz nediskrimināciju, bērna tiesības un tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību
  . [Gr. 177]



  2.   Tehniskās apkopes

  uzturēšanas
  nolūkos vadības iestādei

  eu-LISA
  ir piekļuve vajadzīgajai informācijai, kas attiecas uz apstrādes darbībām, kuras veiktas VIS. [Gr. 178]



  3.   Ik pēc diviem gadiem eu-LISA iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai ziņojumu par VIS tehnisko darbību, tostarp attiecībā uz

  par
  tās drošību
  un izmaksām
  .
  Minētajā ziņojumā iekļauj pārskatu par pašreizējām norisēm attiecībā uz izmaksām un projekta īstenošanu, finansiālās ietekmes izvērtējumu, kā arī informāciju par jebkādām tehniskām problēmām un riskiem, kas var ietekmēt sistēmas kopējās izmaksas
  . [Gr. 179]





  3.a
     
  Ja izstrādes process kavējas, eu-LISA pēc iespējas drīz informē Eiropas Parlamentu un Padomi par kavēšanās iemesliem, kā arī par tās ietekmi laika un finanšu ziņā. [Gr. 180]



  4.   Ievērojot valstu tiesību aktus par konfidenciālas informācijas publicēšanu, katra dalībvalsts un Eiropols sagatavo ikgadējus ziņojumus par to, cik efektīva ir bijusi piekļuve VIS datiem tiesībaizsardzības nolūkos, un šajos ziņojumos tiek ietverta informācija un statistika par






  a) | konkrēto mērķi piekļuvei konsultāciju nolūkos, ietverot teroristu nodarījuma vai cita smaga noziedzīga nodarījuma veidu
  , piekļuvi datiem par bērniem, kas ir jaunāki par 12 gadiem
  ; [Gr. 181] |
| --- | --- | --- |

38)

regulas 50. pantu aizstāj ar šādu:

“50. pants

Ietekmes uz pamattiesībām
  uzraudzība un novērtēšana [Gr. 176]

1.   Vadības iestāde

  eu-LISA
  nodrošina, ka ir izveidotas un darbojas procedūras, ar kuru palīdzību uzrauga VIS darbības atbilstību tās izveides mērķiem saistībā ar darbības efektivitāti, izmaksu lietderīgumu, drošību un pakalpojumu kvalitāti
  , kā arī uzrauga, lai tiktu ievērotas pamattiesības, tostarp tiesības uz personas datu aizsardzību, tiesības uz nediskrimināciju, bērna tiesības un tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību
  . [Gr. 177]

2.   Tehniskās apkopes

  uzturēšanas
  nolūkos vadības iestādei

  eu-LISA
  ir piekļuve vajadzīgajai informācijai, kas attiecas uz apstrādes darbībām, kuras veiktas VIS. [Gr. 178]

3.   Ik pēc diviem gadiem eu-LISA iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai ziņojumu par VIS tehnisko darbību, tostarp attiecībā uz

  par
  tās drošību
  un izmaksām
  .
  Minētajā ziņojumā iekļauj pārskatu par pašreizējām norisēm attiecībā uz izmaksām un projekta īstenošanu, finansiālās ietekmes izvērtējumu, kā arī informāciju par jebkādām tehniskām problēmām un riskiem, kas var ietekmēt sistēmas kopējās izmaksas
  . [Gr. 179]

3.a
     
  Ja izstrādes process kavējas, eu-LISA pēc iespējas drīz informē Eiropas Parlamentu un Padomi par kavēšanās iemesliem, kā arī par tās ietekmi laika un finanšu ziņā. [Gr. 180]

4.   Ievērojot valstu tiesību aktus par konfidenciālas informācijas publicēšanu, katra dalībvalsts un Eiropols sagatavo ikgadējus ziņojumus par to, cik efektīva ir bijusi piekļuve VIS datiem tiesībaizsardzības nolūkos, un šajos ziņojumos tiek ietverta informācija un statistika par

a)

konkrēto mērķi piekļuvei konsultāciju nolūkos, ietverot teroristu nodarījuma vai cita smaga noziedzīga nodarījuma veidu
  , piekļuvi datiem par bērniem, kas ir jaunāki par 12 gadiem
  ; [Gr. 181]

| b) | pamatotajiem iemesliem, kas norādīti saistībā ar pamatotajām aizdomām, ka šī regula attiecas uz aizdomās turēto personu, nodarījuma izdarītāju vai cietušo; |
| --- | --- |

b)

pamatotajiem iemesliem, kas norādīti saistībā ar pamatotajām aizdomām, ka šī regula attiecas uz aizdomās turēto personu, nodarījuma izdarītāju vai cietušo;

| c) | cik daudz ir pieprasījumu piekļūt VIS tiesībaizsardzības nolūkos; |
| --- | --- |

c)

cik daudz ir pieprasījumu piekļūt VIS tiesībaizsardzības nolūkos;

| ca) | to lietu skaitu un veidu, kurās tika izmantotas 22.m panta 2. punktā minētās steidzamības procedūras, ieskaitot tās lietas, kurās centrālā piekļuves punkta veiktajā ex post pārbaudē šāda steidzamība netika atzīta; [Gr. 182] |
| --- | --- |

ca)

to lietu skaitu un veidu, kurās tika izmantotas 22.m panta 2. punktā minētās steidzamības procedūras, ieskaitot tās lietas, kurās centrālā piekļuves punkta veiktajā ex post pārbaudē šāda steidzamība netika atzīta; [Gr. 182]

| d) | to lietu skaitu un veidu, kurās ir bijusi sekmīga identificēšana; |
| --- | --- |

d)

to lietu skaitu un veidu, kurās ir bijusi sekmīga identificēšana;

| da) | statistiku par bērnu tirdzniecību, tostarp sekmīgas identificēšanas gadījumiem. [Gr. 183] |
| --- | --- |

da)

statistiku par bērnu tirdzniecību, tostarp sekmīgas identificēšanas gadījumiem. [Gr. 183]

Ikgadējos dalībvalstu un Eiropola ziņojumus nosūta Komisijai līdz katra nākamā gada 30. jūnijam.
  Komisija gada pārskatus apkopo visaptverošā pārskatā, ko publicē līdz tā paša gada 30. decembrim
  . [Gr. 184]

5.   Ik pēc četriem

  diviem
  gadiem Komisija veic vispārēju VIS novērtējumu. Šajā vispārējā novērtējumā iekļauj sasniegto rezultātu analīzi salīdzinājumā ar mērķiem
  un pastāvīgās izmaksas
  , izvērtējumu par to, vai pamatojums joprojām ir spēkā
  , un tā ietekmi uz pamattiesībām
  , par šīs regulas piemērošanu saistībā ar VIS, par VIS drošību, par 31. pantā minēto noteikumu izmantošanu un par ietekmi uz turpmāko darbību. Komisija novērtējumu nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei. [Gr. 185]

6.   Dalībvalstis vadības iestādei un Komisijai sniedz informāciju, kas vajadzīga, lai sagatavotu 3., 4. un 5. punktā minētos ziņojumus.

7.   Vadības iestāde sniedz Komisijai informāciju, kas nepieciešama, lai veiktu vispārējos novērtējumus, kas minēti 5. punktā.”;

| 39) | regulas 1. pielikuma nosaukumu aizstāj ar šādu:


  “Regulas 31. panta 1. punktā minēto starptautisko organizāciju saraksts”;
  [Gr. 186] |
| --- | --- |

39)

39)

regulas 1. pielikuma nosaukumu aizstāj ar šādu:

regulas 1. pielikuma nosaukumu aizstāj ar šādu:

“Regulas 31. panta 1. punktā minēto starptautisko organizāciju saraksts”;
  [Gr. 186]

“Regulas 31. panta 1. punktā minēto starptautisko organizāciju saraksts”;

[Gr. 186]

| 40) | aiz 22. panta iekļauj šādu IIIa un IIIb nodaļu:
  “IIIa NODAĻA
  ILGTERMIŅA VĪZU UN UZTURĒŠANĀS ATĻAUJU DATU IEVADĪŠANA UN IZMANTOŠANA

  “22.a pants
  Procedūras datu ievadei, kad pieņemts lēmums par pieteikumu ilgtermiņa vīzas vai uzturēšanās atļaujas saņemšanai

  1.   Kad pieņemts lēmums par pieteikumu ilgtermiņa vīzas vai uzturēšanās atļaujas saņemšanai, iestāde, kas pieņēmusi lēmumu, nekavējoties izveido personas datni, ievadot 22.c vai 22.d pantā minētos datus VIS.




  1.a
     
  Iestāde, kura ir pilnvarota pieņemt lēmumu, pirms lēmuma pieņemšanas izveido atsevišķu datni. [Gr. 187]



  2.   Pēc tam, kad izveidota personas datne, VIS automātiski sāk vaicājumu saskaņā ar 22.b pantu.


  3.   Ja turētājs ir iesniedzis pieteikumu kā grupā ietilpstoša persona vai kopā ar ģimenes locekli, iestāde izveido personas datni katrai grupā ietilpstošajai personai un sasaista to personu datnes, kuras pieteikušās kopīgi un kurām izdota ilgtermiņa vīza vai uzturēšanās atļauja.
  Vecāku vai likumīgo aizbildņu pieteikumus nenošķir no bērnu pieteikumiem
  . [Gr. 188]



  4.   Ja Savienības vai valsts tiesību akti paredz, ka konkrēti dati nav jāsniedz, vai ja tos faktisku iemeslu dēļ nevar sniegt, attiecīgais datu lauks jāatzīmē ar “nav piemērojams”. Attiecībā uz pirkstu nospiedumiem sistēma ļauj nošķirt gadījumus, kad pirkstu nospiedumi nav jāsniedz saskaņā ar Savienības vai valsts tiesību aktiem, un gadījumus, kad tos nevar sniegt faktiski.



  22.b pants
  Pārbaudes citās sistēmās

  1.   VIS automātiski apstrādā datnes, lai identificētu trāpījumu(
  -us
  ), vienīgi ar mērķi izvērtēt, vai persona varētu radīt apdraudējumu dalībvalstu sabiedriskajai kārtībai, iekšējai drošībai vai sabiedrības veselībai saskaņā ar Regulas (ES) 2016/399 6. panta 1. punkta e) apakšpunktu. VIS izskata katru datni atsevišķi. [Gr. 189]



  2.   Ik reizi, kad saskaņā ar 22.d 
  22.c
  pantu
  saistībā ar ilgtermiņa vīzu vai uzturēšanās atļauju
  izveido personas datni VIS iniciē vaicājumu, izmantojot [Sadarbspējas regulas

  (robežas un vīzas)
  ] 6. panta 1. punktā definēto Eiropas meklēšanas portālu, lai salīdzinātu šīs regulas 22.c panta 2. punkta a), b), c), f) un g) apakšpunktā minētos datus.
  VIS pārbauda:










  a) | vai pieteikumam izmantotais ceļošanas dokuments atbilst ceļošanas dokumentam, kas SIS paziņots kā pazaudēts, nozagts, nelikumīgi piesavināts vai atzīts par nederīgu; |
| --- | --- | --- |

40)

aiz 22. panta iekļauj šādu IIIa un IIIb nodaļu:

“IIIa NODAĻA

ILGTERMIŅA VĪZU UN UZTURĒŠANĀS ATĻAUJU DATU IEVADĪŠANA UN IZMANTOŠANA

“22.a pants

Procedūras datu ievadei, kad pieņemts lēmums par pieteikumu ilgtermiņa vīzas vai uzturēšanās atļaujas saņemšanai

1.   Kad pieņemts lēmums par pieteikumu ilgtermiņa vīzas vai uzturēšanās atļaujas saņemšanai, iestāde, kas pieņēmusi lēmumu, nekavējoties izveido personas datni, ievadot 22.c vai 22.d pantā minētos datus VIS.

1.a
     
  Iestāde, kura ir pilnvarota pieņemt lēmumu, pirms lēmuma pieņemšanas izveido atsevišķu datni. [Gr. 187]

2.   Pēc tam, kad izveidota personas datne, VIS automātiski sāk vaicājumu saskaņā ar 22.b pantu.

3.   Ja turētājs ir iesniedzis pieteikumu kā grupā ietilpstoša persona vai kopā ar ģimenes locekli, iestāde izveido personas datni katrai grupā ietilpstošajai personai un sasaista to personu datnes, kuras pieteikušās kopīgi un kurām izdota ilgtermiņa vīza vai uzturēšanās atļauja.
  Vecāku vai likumīgo aizbildņu pieteikumus nenošķir no bērnu pieteikumiem
  . [Gr. 188]

4.   Ja Savienības vai valsts tiesību akti paredz, ka konkrēti dati nav jāsniedz, vai ja tos faktisku iemeslu dēļ nevar sniegt, attiecīgais datu lauks jāatzīmē ar “nav piemērojams”. Attiecībā uz pirkstu nospiedumiem sistēma ļauj nošķirt gadījumus, kad pirkstu nospiedumi nav jāsniedz saskaņā ar Savienības vai valsts tiesību aktiem, un gadījumus, kad tos nevar sniegt faktiski.

22.b pants

Pārbaudes citās sistēmās

1.   VIS automātiski apstrādā datnes, lai identificētu trāpījumu(
  -us
  ), vienīgi ar mērķi izvērtēt, vai persona varētu radīt apdraudējumu dalībvalstu sabiedriskajai kārtībai, iekšējai drošībai vai sabiedrības veselībai saskaņā ar Regulas (ES) 2016/399 6. panta 1. punkta e) apakšpunktu. VIS izskata katru datni atsevišķi. [Gr. 189]

2.   Ik reizi, kad saskaņā ar 22.d 
  22.c
  pantu
  saistībā ar ilgtermiņa vīzu vai uzturēšanās atļauju
  izveido personas datni VIS iniciē vaicājumu, izmantojot [Sadarbspējas regulas

  (robežas un vīzas)
  ] 6. panta 1. punktā definēto Eiropas meklēšanas portālu, lai salīdzinātu šīs regulas 22.c panta 2. punkta a), b), c), f) un g) apakšpunktā minētos datus.
  VIS pārbauda:

a)

vai pieteikumam izmantotais ceļošanas dokuments atbilst ceļošanas dokumentam, kas SIS paziņots kā pazaudēts, nozagts, nelikumīgi piesavināts vai atzīts par nederīgu;

| b) | vai pieteikumam izmantotais ceļošanas dokuments atbilst ceļošanas dokumentam, kas SLTD datubāzēs paziņots kā pazaudēts, nozagts vai atzīts par nederīgu; |
| --- | --- |

b)

vai pieteikumam izmantotais ceļošanas dokuments atbilst ceļošanas dokumentam, kas SLTD datubāzēs paziņots kā pazaudēts, nozagts vai atzīts par nederīgu;

| c) | vai uz pieteikuma iesniedzēju attiecas brīdinājums par ieceļošanas un uzturēšanās atteikšanu, kas ievadīts SIS; |
| --- | --- |

c)

vai uz pieteikuma iesniedzēju attiecas brīdinājums par ieceļošanas un uzturēšanās atteikšanu, kas ievadīts SIS;

| d) | vai uz pieteikuma iesniedzēju attiecas SIS ievadīts brīdinājums par personām, ko meklē, lai tās apcietinātu nolūkā tās nodot, pamatojoties uz Eiropas apcietināšanas orderi, vai ko meklē, lai tās apcietinātu nolūkā tās izdot; |
| --- | --- |

d)

vai uz pieteikuma iesniedzēju attiecas SIS ievadīts brīdinājums par personām, ko meklē, lai tās apcietinātu nolūkā tās nodot, pamatojoties uz Eiropas apcietināšanas orderi, vai ko meklē, lai tās apcietinātu nolūkā tās izdot;

| e) | vai pieteikuma iesniedzējs un ceļošanas

  informācijas un

  dokuments atbilst atteiktai, atceltai vai anulētai ceļošanas atļaujai ETIAS centrālajā sistēmā

  (ETIAS) tostarp kontrolsarakstā; |
| --- | --- |

e)

vai pieteikuma iesniedzējs un ceļošanas

  informācijas un

  dokuments atbilst atteiktai, atceltai vai anulētai ceļošanas atļaujai ETIAS centrālajā sistēmā

  (ETIAS) tostarp kontrolsarakstā;

| f) | vai pieteikuma iesniedzējs un ceļošanas dokuments ir iekļauti Regulas (ES) 2018/1240

  2018/XX par Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēmu
  29. pantā
  [ECRIS-TCN sistēmā — attiecībā uz sodāmību par teroristu nodarījumiem un citiem smagiem noziedzīgiem nodarījumiem], Eiropola datos, Interpola Zagto un pazaudēto ceļošanas dokumentu

  34. pantā minētajā kontrolsarakstā; |
| --- | --- |

f)

vai pieteikuma iesniedzējs un ceļošanas dokuments ir iekļauti Regulas (ES) 2018/1240

  2018/XX par Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēmu
  29. pantā
  [ECRIS-TCN sistēmā — attiecībā uz sodāmību par teroristu nodarījumiem un citiem smagiem noziedzīgiem nodarījumiem], Eiropola datos, Interpola Zagto un pazaudēto ceļošanas dokumentu

  34. pantā minētajā kontrolsarakstā;

| g) | vai dati par pieteikuma iesniedzēju jau ir reģistrēti VIS par to pašu personu; |
| --- | --- |

g)

vai dati par pieteikuma iesniedzēju jau ir reģistrēti VIS par to pašu personu;

| h) | vai pieteikumā sniegtie dati par ceļošanas dokumentu

  datubāzē (SLTD)
  un Interpola datubāzē par Ceļošanas dokumentu,

  neatbilst citam vīzas pieteikumam par ilgtermiņa vīzas vai uzturēšanās atļaujas izdošanu, kas sistēmā saistīts

  par kuriem izdoti paziņojumi (Interpola TDAWN)

  ar atšķirīgiem identitātes datiem; |
| --- | --- |

h)

vai pieteikumā sniegtie dati par ceļošanas dokumentu

  datubāzē (SLTD)
  un Interpola datubāzē par Ceļošanas dokumentu,

  neatbilst citam vīzas pieteikumam par ilgtermiņa vīzas vai uzturēšanās atļaujas izdošanu, kas sistēmā saistīts

  par kuriem izdoti paziņojumi (Interpola TDAWN)

  ar atšķirīgiem identitātes datiem;

| i) | vai pieteikuma iesniedzējs IIS ir pašlaik paziņots kā persona, kura pārsniedz atļauto uzturēšanās termiņu, un vai pieteikuma iesniedzējs ir iepriekš bijis paziņots kā persona, kura pārsniedz atļauto uzturēšanās termiņu; |
| --- | --- |

i)

vai pieteikuma iesniedzējs IIS ir pašlaik paziņots kā persona, kura pārsniedz atļauto uzturēšanās termiņu, un vai pieteikuma iesniedzējs ir iepriekš bijis paziņots kā persona, kura pārsniedz atļauto uzturēšanās termiņu;

| j) | vai IIS ir reģistrēts, ka pieteikuma iesniedzējam ir atteikta ieceļošana; |
| --- | --- |

j)

vai IIS ir reģistrēts, ka pieteikuma iesniedzējam ir atteikta ieceļošana;

| k) | vai VIS ir reģistrēts, ka pieteikuma iesniedzējam ir bijis piemērots lēmums par īstermiņa vīzas atteikšanu, anulēšanu vai atcelšanu; |
| --- | --- |

k)

vai VIS ir reģistrēts, ka pieteikuma iesniedzējam ir bijis piemērots lēmums par īstermiņa vīzas atteikšanu, anulēšanu vai atcelšanu;

| l) | vai VIS ir reģistrēts, ka pieteikuma iesniedzējam ir bijis piemērots lēmums par ilgtermiņa vīzas vai uzturēšanās atļaujas atteikšanu, anulēšanu vai atcelšanu; |
| --- | --- |

l)

vai VIS ir reģistrēts, ka pieteikuma iesniedzējam ir bijis piemērots lēmums par ilgtermiņa vīzas vai uzturēšanās atļaujas atteikšanu, anulēšanu vai atcelšanu;

| m) | vai dati par pieteikuma iesniedzēja identitāti ir reģistrēti Eiropola datos; |
| --- | --- |

m)

vai dati par pieteikuma iesniedzēja identitāti ir reģistrēti Eiropola datos;

| n) | gadījumos, ja pieteikuma iesniedzējs ir nepilngadīgais, vai uz to personu, kura attiecībā uz pieteikuma iesniedzēju īsteno vecāku varu vai likumisku aizbildnību:










  i) | attiecas SIS ievadīts brīdinājums attiecībā uz personām, ko meklē, lai tās apcietinātu nolūkā tās nodot, pamatojoties uz Eiropas apcietināšanas orderi, vai ko meklē, lai tās apcietinātu nolūkā tās izdot; |
| --- | --- | --- |

n)

gadījumos, ja pieteikuma iesniedzējs ir nepilngadīgais, vai uz to personu, kura attiecībā uz pieteikuma iesniedzēju īsteno vecāku varu vai likumisku aizbildnību:

i)

attiecas SIS ievadīts brīdinājums attiecībā uz personām, ko meklē, lai tās apcietinātu nolūkā tās nodot, pamatojoties uz Eiropas apcietināšanas orderi, vai ko meklē, lai tās apcietinātu nolūkā tās izdot;

| ii) | attiecas SIS ievadīts brīdinājums par ieceļošanas un uzturēšanās atteikšanu; |
| --- | --- |

ii)

attiecas SIS ievadīts brīdinājums par ieceļošanas un uzturēšanās atteikšanu;

| iii) | vai šī persona ir tāda ceļošanas dokumenta turētājs, kas iekļauts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1240 34. pantā minētajā kontrolsarakstā. |
| --- | --- |

iii)

vai šī persona ir tāda ceļošanas dokumenta turētājs, kas iekļauts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1240 34. pantā minētajā kontrolsarakstā.

Šis punkts nekavē iesniegt patvēruma pieteikumu jebkāda iemesla dēļ. Ja vīzas pieteikumu ir iesniegusi persona, kas cietusi no vardarbīgiem noziegumiem, piemēram, no vardarbības ģimenē vai cilvēku tirdzniecības, ko veicis tās sponsors, VIS iesniegto datni nošķir no sponsora datnes, lai aizsargātu cietušo no turpmāka apdraudējuma.

Lai novērstu nepareizu trāpījumu risku, visiem vaicājumiem, kuri attiecas uz bērniem, kas jaunāki par 14 gadiem, vai cilvēkiem, kas vecāki par 75 gadiem, un kuri ir veikti, izmantojot biometriskos identifikatorus, kas iegūti vairāk nekā piecus gadus pirms atbilstības konstatēšanas, kā arī neapstiprina trešās valsts valstspiederīgā identitāti, biometrisko datu speciālists veic obligātu manuālo pārbaudi. [Gr. 190]

3.   VIS piešķir atsauci visiem trāpījumiem, kas personas datnē atklāti saskaņā ar 2. un 5. punktu. Turklāt VIS attiecīgā gadījumā identificē dalībvalsti(-s), kuras ievadītie vai piegādātie dati atklāja trāpījumu(-s), vai Eiropolu un šo informāciju reģistrē personas datnē.
  Vienīgā informācija, ko reģistrē, ir atsauce uz trāpījumu un datu radītāju
  . [Gr. 191]

3.a
     
  Veicot vaicājumu SLTD, dati, ko EMP lietotājs izmanto tā iniciēšanai, netiek darīti pieejami Interpola datu īpašniekiem. [Gr. 192]

4.   Regulas 2. panta 2. punkta f) apakšpunkta vajadzībām meklējumos

  vaicājumos
  par izdotu vai pagarinātu ilgtermiņa vīzu, ko veic saskaņā ar 22.b panta 2. punktu, salīdzina 22.c panta 2. punktā minētos attiecīgos datus ar datiem SIS, lai noteiktu, vai uz turētāju attiecas kāds no šiem brīdinājumiem: [Gr. 193]

| a) | brīdinājums par personām, kuras ir meklēšanā apcietināšanas, nodošanas vai izdošanas nolūkā; |
| --- | --- |

a)

brīdinājums par personām, kuras ir meklēšanā apcietināšanas, nodošanas vai izdošanas nolūkā;

| b) | brīdinājums par bezvēsts pazudušām personām; |
| --- | --- |

b)

brīdinājums par bezvēsts pazudušām personām;

| c) | brīdinājums par personām, ko cenšas atrast, lai tās varētu palīdzēt tiesas procesā; |
| --- | --- |

c)

brīdinājums par personām, ko cenšas atrast, lai tās varētu palīdzēt tiesas procesā;

| d) | brīdinājums par personām un priekšmetiem saistībā ar diskrētām pārbaudēm, īpašām pārbaudēm
  vai izmeklēšanas pārbaudēm
  . [Gr. 194] |
| --- | --- |

d)

brīdinājums par personām un priekšmetiem saistībā ar diskrētām pārbaudēm, īpašām pārbaudēm
  vai izmeklēšanas pārbaudēm
  . [Gr. 194]

Ja šajā punktā minētajā salīdzināšanā tiek saņemta atbilde par vienu vai vairākiem trāpījumiem, VIS nosūta automātisku paziņojumu tās dalībvalsts centrālajai iestādei, kas veikusi pieprasījumu, un veic nepieciešamās turpmākās darbības.
  Regulas 9.a panta 5.a, 5.b, 5.c un 5.d punktu kā arī 9.c, 9.ca un 9.cb pantu piemēro pēc analoģijas, ievērojot turpmāk minētos īpašos noteikumus. [Gr. 195]

5.   Ja ir piešķirta piekļuve IIS, ETIAS un VIS datiem konsultāciju nolūkos saskaņā ar 2. punktu, trāpījumus veic tikai attiecībā uz ceļošanas atļaujas, ieceļošanas vai vīzas atteikumiem, kas ir pamatoti ar drošības apsvērumiem.

6.   Ja ilgtermiņa vīzu vai uzturēšanās atļauju izdod vai pagarina dalībvalsts konsulārā iestāde, piemēro 9.a pantu.
  [Gr. 196]

7.   Ja iestāde dalībvalsts teritorijā izdod vai pagarina uzturēšanās atļauju vai ja ilgtermiņa vīzu pagarina, piemēro šādus noteikumus:

| a) | iestāde pārbauda, vai personas datnē reģistrētie dati atbilst VIS datiem vai datiem kādā no aplūkotajām ES informācijas sistēmām/datubāzēm, Eiropola datiem vai Interpola datubāzēm, kā noteikts 2. punktā; |
| --- | --- |

a)

iestāde pārbauda, vai personas datnē reģistrētie dati atbilst VIS datiem vai datiem kādā no aplūkotajām ES informācijas sistēmām/datubāzēm, Eiropola datiem vai Interpola datubāzēm, kā noteikts 2. punktā;

| b) | ja trāpījums saskaņā ar 2. punktu ir saistīts ar Eiropola datiem, Eiropola valsts vienību informē turpmākas rīcības veikšanai; |
| --- | --- |

b)

ja trāpījums saskaņā ar 2. punktu ir saistīts ar Eiropola datiem, Eiropola valsts vienību informē turpmākas rīcības veikšanai;

| c) | ja dati neatbilst un ja 2. un 3. punktā noteiktās automatizētās apstrādes laikā nav atklāts neviens cits trāpījums, centrālā iestāde dzēš viltus trāpījumu no pieteikuma datnes; |
| --- | --- |

c)

ja dati neatbilst un ja 2. un 3. punktā noteiktās automatizētās apstrādes laikā nav atklāts neviens cits trāpījums, centrālā iestāde dzēš viltus trāpījumu no pieteikuma datnes;

| d) | ja dati atbilst vai ja joprojām pastāv šaubas par pieteikuma iesniedzēja identitāti, iestāde ar datiem, kas iniciējuši trāpījumu saskaņā ar 4. punktu, rīkojas saskaņā ar ES un valsts tiesību aktos paredzētajām procedūrām, nosacījumiem un kritērijiem. [Gr. 197] |
| --- | --- |

d)

ja dati atbilst vai ja joprojām pastāv šaubas par pieteikuma iesniedzēja identitāti, iestāde ar datiem, kas iniciējuši trāpījumu saskaņā ar 4. punktu, rīkojas saskaņā ar ES un valsts tiesību aktos paredzētajām procedūrām, nosacījumiem un kritērijiem. [Gr. 197]

22.c pants

Personas datne, ko izveido par izdotu ilgtermiņa vīzu vai uzturēšanās atļauju

Personas datnē, kas izveidota saskaņā ar 22.a panta 1. punktu, ir iekļauti šādi dati:

| 1) | iestāde, kas izdevusi vīzu, norādot arī iestādes atrašanās vietu; |
| --- | --- |

1)

iestāde, kas izdevusi vīzu, norādot arī iestādes atrašanās vietu;

| 2) | šādi dati par turētāju:






  a) | uzvārds; vārds(-i); dzimšanas datums

  gads
  ; pašreizējā valstspiederība(-as); dzimums; dzimšanas datums, vieta un valsts; [Gr. 198] |
| --- | --- | --- |

2)

šādi dati par turētāju:

a)

uzvārds; vārds(-i); dzimšanas datums

  gads
  ; pašreizējā valstspiederība(-as); dzimums; dzimšanas datums, vieta un valsts; [Gr. 198]

| b) | ceļošanas dokumenta veids un numurs un ceļošanas dokumenta izdevējas valsts trīs burtu kods; |
| --- | --- |

b)

ceļošanas dokumenta veids un numurs un ceļošanas dokumenta izdevējas valsts trīs burtu kods;

| c) | ceļošanas dokumenta derīguma beigu termiņš; |
| --- | --- |

c)

ceļošanas dokumenta derīguma beigu termiņš;

| cc) | iestāde, kas izdevusi ceļošanas dokumentu; |
| --- | --- |

cc)

iestāde, kas izdevusi ceļošanas dokumentu;

| d) | nepilngadīgām personām — tās personas uzvārds un vārds(-i), kura attiecībā uz turētāju īsteno vecāku varu vai likumīga aizbildņa tiesības; |
| --- | --- |

d)

nepilngadīgām personām — tās personas uzvārds un vārds(-i), kura attiecībā uz turētāju īsteno vecāku varu vai likumīga aizbildņa tiesības;

| e) | fiziskas personas uzvārds, vārds un adrese vai tā darba devēja vai citas organizācijas nosaukums un adrese, kas ir pieteikuma pamatā; |
| --- | --- |

e)

fiziskas personas uzvārds, vārds un adrese vai tā darba devēja vai citas organizācijas nosaukums un adrese, kas ir pieteikuma pamatā;

| f) | turētāja sejas attēls, ja iespējams

  kas
  iegūts, nofotografējot personu klātienē; [Gr. 199] |
| --- | --- |

f)

turētāja sejas attēls, ja iespējams

  kas
  iegūts, nofotografējot personu klātienē; [Gr. 199]

| g) | divi turētāja pirkstu nospiedumi saskaņā ar attiecīgajiem Savienības un valsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

g)

divi turētāja pirkstu nospiedumi saskaņā ar attiecīgajiem Savienības un valsts tiesību aktiem;

| 3) | šādi dati par izdoto ilgtermiņa vīzu vai uzturēšanās atļauju:






  a) | informācija par statusu un norāde, ka izdota ilgtermiņa vīza vai uzturēšanās atļauja; |
| --- | --- | --- |

3)

šādi dati par izdoto ilgtermiņa vīzu vai uzturēšanās atļauju:

a)

informācija par statusu un norāde, ka izdota ilgtermiņa vīza vai uzturēšanās atļauja;

| b) | lēmuma par ilgtermiņa vīzas vai uzturēšanās atļaujas izsniegšanu pieņemšanas vieta un datums; |
| --- | --- |

b)

lēmuma par ilgtermiņa vīzas vai uzturēšanās atļaujas izsniegšanu pieņemšanas vieta un datums;

| c) | izdotā dokumenta veids (ilgtermiņa vīza vai uzturēšanās atļauja); |
| --- | --- |

c)

izdotā dokumenta veids (ilgtermiņa vīza vai uzturēšanās atļauja);

| d) | izdotās ilgtermiņa vīzas vai uzturēšanās atļaujas numurs; |
| --- | --- |

d)

izdotās ilgtermiņa vīzas vai uzturēšanās atļaujas numurs;

| e) | ilgtermiņa vīzas vai uzturēšanās atļaujas derīguma termiņš. |
| --- | --- |

e)

ilgtermiņa vīzas vai uzturēšanās atļaujas derīguma termiņš.

22.d pants

Personas datne, ko izveido noteiktos gadījumos, kad atteikta ilgtermiņa vīza vai uzturēšanās atļauja

Ja pieņemts lēmums atteikt ilgtermiņa vīzu vai uzturēšanās atļauju, jo ir uzskatāms, ka pieteikuma iesniedzējs rada apdraudējumu sabiedriskajai kārtībai, sabiedriskajai drošībai vai sabiedrības veselībai, vai tādēļ, ka pieteikuma iesniedzējs uzrādījis krāpnieciskā ceļā iegūtus, viltotus vai izmainītus dokumentus, iestāde, kas to atteikusi, nekavējoties izveido personas datni ar šādiem datiem: [Gr. 200]

| a) | uzvārds, uzvārds dzimšanas brīdī (bijušais(-ie) uzvārds(-i)); vārds(-i); dzimums; dzimšanas datums, vieta un valsts; |
| --- | --- |

a)

uzvārds, uzvārds dzimšanas brīdī (bijušais(-ie) uzvārds(-i)); vārds(-i); dzimums; dzimšanas datums, vieta un valsts;

| b) | pašreizējā valstspiederība un valstspiederība dzimšanas brīdī; |
| --- | --- |

b)

pašreizējā valstspiederība un valstspiederība dzimšanas brīdī;

| c) | ceļošanas dokumenta veids, numurs, izdevējiestāde, izdošanas datums un derīguma termiņš; |
| --- | --- |

c)

ceļošanas dokumenta veids, numurs, izdevējiestāde, izdošanas datums un derīguma termiņš;

| d) | nepilngadīgām personām — tās personas uzvārds un vārds(-i), kura attiecībā uz pieteikuma iesniedzēju īsteno vecāku varu vai likumīga aizbildņa tiesības; |
| --- | --- |

d)

nepilngadīgām personām — tās personas uzvārds un vārds(-i), kura attiecībā uz pieteikuma iesniedzēju īsteno vecāku varu vai likumīga aizbildņa tiesības;

| e) | uzvārds, vārds un adrese fiziskai personai, kas ir pieteikuma pamatā; |
| --- | --- |

e)

uzvārds, vārds un adrese fiziskai personai, kas ir pieteikuma pamatā;

| f) | pieteikuma iesniedzēja sejas attēls, ja iespējams 
  kas
  iegūts, nofotografējot personu klātienē; [Gr. 202] |
| --- | --- |

f)

pieteikuma iesniedzēja sejas attēls, ja iespējams 
  kas
  iegūts, nofotografējot personu klātienē; [Gr. 202]

| g) | divi pieteikuma iesniedzēja pirkstu nospiedumi saskaņā ar attiecīgajiem Savienības un valsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

g)

divi pieteikuma iesniedzēja pirkstu nospiedumi saskaņā ar attiecīgajiem Savienības un valsts tiesību aktiem;

| h) | informācija, ka ilgtermiņa vīza vai uzturēšanās atļauja ir atteikta, jo ir uzskatāms, ka pieteikuma iesniedzējs rada apdraudējumu sabiedriskajai kārtībai, sabiedriskajai drošībai vai sabiedrības veselībai, vai tādēļ, ka pieteikuma iesniedzējs uzrādījis krāpnieciskā ceļā iegūtus, viltotus vai izmainītus dokumentus; [Gr. 203] |
| --- | --- |

h)

informācija, ka ilgtermiņa vīza vai uzturēšanās atļauja ir atteikta, jo ir uzskatāms, ka pieteikuma iesniedzējs rada apdraudējumu sabiedriskajai kārtībai, sabiedriskajai drošībai vai sabiedrības veselībai, vai tādēļ, ka pieteikuma iesniedzējs uzrādījis krāpnieciskā ceļā iegūtus, viltotus vai izmainītus dokumentus; [Gr. 203]

| i) | iestāde, kas atteikusi ilgtermiņa vīzu vai uzturēšanās atļauju, norādot arī iestādes atrašanās vietu; |
| --- | --- |

i)

iestāde, kas atteikusi ilgtermiņa vīzu vai uzturēšanās atļauju, norādot arī iestādes atrašanās vietu;

| j) | lēmuma atteikt ilgtermiņa vīzu vai uzturēšanās atļauju pieņemšanas vieta un datums. |
| --- | --- |

j)

lēmuma atteikt ilgtermiņa vīzu vai uzturēšanās atļauju pieņemšanas vieta un datums.

22.e pants

Dati, ko papildus iekļauj par atceltu ilgtermiņa vīzu vai uzturēšanās atļauju

1.   Ja pieņemts lēmums uzturēšanās atļauju vai ilgtermiņa vīzu atcelt vai arī saīsināt ilgtermiņa vīzas derīguma termiņu, vīzu iestāde, kas pieņēmusi šo lēmumu, personas datnē ievada šādus datus:

| a) | statusa informācija, kas norāda, ka ilgtermiņa vīza vai uzturēšanās atļauja ir atcelta vai ilgtermiņa vīzas derīguma termiņš ir ticis saīsināts; |
| --- | --- |

a)

statusa informācija, kas norāda, ka ilgtermiņa vīza vai uzturēšanās atļauja ir atcelta vai ilgtermiņa vīzas derīguma termiņš ir ticis saīsināts;

| b) | iestāde, kas atcēlusi ilgtermiņa vīzu vai uzturēšanās atļauju vai saīsinājusi ilgtermiņa vīzas derīguma termiņu, norādot arī iestādes atrašanās vietu; |
| --- | --- |

b)

iestāde, kas atcēlusi ilgtermiņa vīzu vai uzturēšanās atļauju vai saīsinājusi ilgtermiņa vīzas derīguma termiņu, norādot arī iestādes atrašanās vietu;

| c) | lēmuma pieņemšanas vieta un datums; |
| --- | --- |

c)

lēmuma pieņemšanas vieta un datums;

| d) | attiecīgā gadījumā — jaunais ilgtermiņa vīzas derīguma termiņa beigu datums; |
| --- | --- |

d)

attiecīgā gadījumā — jaunais ilgtermiņa vīzas derīguma termiņa beigu datums;

| e) | vīzas uzlīmes numurs, ja vīzas termiņu saīsina, izmantojot jaunu vīzas uzlīmi. |
| --- | --- |

e)

vīzas uzlīmes numurs, ja vīzas termiņu saīsina, izmantojot jaunu vīzas uzlīmi.

2.   Personas datnē norāda arī ilgtermiņa vīzas vai uzturēšanās atļaujas atcelšanas vai ilgtermiņa vīzas derīguma termiņa saīsināšanas pamatu(-s) saskaņā ar 22.d panta h) punktā noteikto.

22.f pants

Dati, ko papildus iekļauj par pagarinātu ilgtermiņa vīzu vai uzturēšanās atļauju

Ja pieņemts lēmums uzturēšanās atļauju vai ilgtermiņa vīzu pagarināt, iestāde, kas to pagarinājusi, personas datnē ievada šādus datus:

| a) | informācija par statusu, norādot, ka pagarināta ilgtermiņa vīza vai uzturēšanās atļauja; |
| --- | --- |

a)

informācija par statusu, norādot, ka pagarināta ilgtermiņa vīza vai uzturēšanās atļauja;

| b) | iestāde, kas pagarinājusi ilgtermiņa vīzu vai uzturēšanās atļauju, norādot arī iestādes atrašanās vietu; |
| --- | --- |

b)

iestāde, kas pagarinājusi ilgtermiņa vīzu vai uzturēšanās atļauju, norādot arī iestādes atrašanās vietu;

| c) | lēmuma pieņemšanas vieta un datums; |
| --- | --- |

c)

lēmuma pieņemšanas vieta un datums;

| d) | ilgtermiņa vīzai — vīzas uzlīmes numurs, ja vīzu pagarina, izmantojot jaunu vīzas uzlīmi; |
| --- | --- |

d)

ilgtermiņa vīzai — vīzas uzlīmes numurs, ja vīzu pagarina, izmantojot jaunu vīzas uzlīmi;

| e) | pagarinātā derīguma termiņa beigu datums. |
| --- | --- |

e)

pagarinātā derīguma termiņa beigu datums.

22.g pants

Piekļuve datiem, lai pārbaudītu ilgtermiņa vīzas un uzturēšanās atļaujas ārējās robežas šķērsošanas vietās

1.   Tikai tādēļ, lai pārbaudītu dokumenta turētāju identitāti un/vai ilgtermiņa vīzas vai uzturēšanās atļaujas autentiskumu un derīgumu un to, vai persona nav uzskatāma par apdraudējumu kādas dalībvalsts sabiedriskajai kārtībai, iekšējai drošībai vai sabiedrības veselībai saskaņā ar Regulas (ES) 2016/399 6. panta 1. punkta e) apakšpunktu, iestādēm, kuru kompetencē ir veikt pārbaudes ārējās robežas šķērsošanas vietās saskaņā ar minēto regulu, ir piekļuve meklēšanai pēc dokumenta numura kopā ar vienu vai vairākiem šīs regulas 22.c panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētajiem datu veidiem. [Gr. 204]

2.   Ja, meklējot pēc 1. punktā minētajiem datiem, tiek noskaidrots, ka VIS ir reģistrēti dati par dokumenta turētāju, kompetentajai robežkontroles iestādei nodrošina piekļuvi konsultāciju nolūkos vienīgi 1. punktā minētajiem mērķiem šādiem datiem personas datnē:

| a) | informācijai par ilgtermiņa vīzas vai uzturēšanās atļaujas statusu, kurā ir norādīts, vai tā izdota, atsaukta vai pagarināta; |
| --- | --- |

a)

informācijai par ilgtermiņa vīzas vai uzturēšanās atļaujas statusu, kurā ir norādīts, vai tā izdota, atsaukta vai pagarināta;

| b) | datiem, kas minēti 22.c panta 3. punkta c), d) un e) apakšpunktā; |
| --- | --- |

b)

datiem, kas minēti 22.c panta 3. punkta c), d) un e) apakšpunktā;

| c) | attiecīgā gadījumā — datiem, kas minēti 22.e panta 1. punkta d) un e) apakšpunktā; |
| --- | --- |

c)

attiecīgā gadījumā — datiem, kas minēti 22.e panta 1. punkta d) un e) apakšpunktā;

| d) | attiecīgā gadījumā — datiem, kas minēti 22.f panta d) un e) punktā; |
| --- | --- |

d)

attiecīgā gadījumā — datiem, kas minēti 22.f panta d) un e) punktā;

| e) | fotogrāfijām

  sejas attēliem
  , kas minētas

  minēti
  22.c panta 2. punkta f) apakšpunktā. [Gr. 205] |
| --- | --- |

e)

fotogrāfijām

  sejas attēliem
  , kas minētas

  minēti
  22.c panta 2. punkta f) apakšpunktā. [Gr. 205]

22.h pants

Piekļuve datiem, lai veiktu pārbaudes dalībvalstu teritorijā

1.   Tikai tādēļ, lai pārbaudītu ilgtermiņa vīzas vai uzturēšanās atļaujas turētāja identitāti un dokumenta autentiskumu un īstumu vai to, vai persona nerada apdraudējumu sabiedriskajai kārtībai, iekšējai drošībai vai sabiedrības veselībai kādā no dalībvalstīm, iestādēm, kas ir tiesīgas dalībvalstu teritorijā pārbaudīt, vai ir izpildītas prasības attiecībā uz ieceļošanu, atrašanos un uzturēšanos dalībvalstu teritorijā, un attiecīgā gadījumā — policijas iestādēm ir piekļuve meklēšanai pēc ilgtermiņa vīzas vai uzturēšanās atļaujas uzlīmes numura kopā ar vienu vai vairākiem 22.c panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētajiem datu veidiem. [Gr. 206]

2.   Ja, meklējot ar 1. punktā minētajiem datiem, tiek noskaidrots, ka VIS ir reģistrēti dati par vīzas turētāju, kompetentajai iestādei nodrošina piekļuvi konsultāciju nolūkos vienīgi 1. punktā minētajiem mērķiem šādiem datiem personas datnē un, ja nepieciešams, tai piesaistītajās datnēs saskaņā ar 22.a panta 4. punktu:

| a) | informācijai par ilgtermiņa vīzas vai uzturēšanās atļaujas statusu, kurā ir norādīts, vai tā izdota, atsaukta vai pagarināta; |
| --- | --- |

a)

informācijai par ilgtermiņa vīzas vai uzturēšanās atļaujas statusu, kurā ir norādīts, vai tā izdota, atsaukta vai pagarināta;

| b) | datiem, kas minēti 22.c panta 3. punkta c), d) un e) apakšpunktā; |
| --- | --- |

b)

datiem, kas minēti 22.c panta 3. punkta c), d) un e) apakšpunktā;

| c) | attiecīgā gadījumā — datiem, kas minēti 22.e panta 1. punkta d) un e) apakšpunktā; |
| --- | --- |

c)

attiecīgā gadījumā — datiem, kas minēti 22.e panta 1. punkta d) un e) apakšpunktā;

| d) | attiecīgā gadījumā — datiem, kas minēti 22.f panta d) un e) punktā; |
| --- | --- |

d)

attiecīgā gadījumā — datiem, kas minēti 22.f panta d) un e) punktā;

| e) | fotogrāfijām

  sejas attēliem
  , kas minētas

  minēti
  22.c panta 2. punkta f) apakšpunktā. [Gr. 207] |
| --- | --- |

e)

fotogrāfijām

  sejas attēliem
  , kas minētas

  minēti
  22.c panta 2. punkta f) apakšpunktā. [Gr. 207]

22.i pants

Piekļuve datiem, lai noteiktu atbildību par starptautiskās aizsardzības pieteikumiem

1.   Patvēruma jautājumos kompetentajām iestādēm ir piekļuve meklēšanai pēc tādas personas pirkstu nospiedumiem, kura lūdz starptautisko aizsardzību, vienīgi nolūkā noteikt dalībvalsti, kas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 604/2013 12. pantu ir atbildīga par starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu.

Ja tādas personas pirkstu nospiedumi, kura lūdz starptautisko aizsardzību, nav izmantojami vai ja meklēšana pēc pirkstu nospiedumiem neizdodas, meklēšanu veic, izmantojot ilgtermiņa vīzas vai uzturēšanās atļaujas numuru kopā ar 22.c panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētajiem datiem.

2.   Ja, meklējot ar 1. punktā minētajiem datiem, tiek noskaidrots, ka VIS ir reģistrēta ilgtermiņa vīza vai uzturēšanās atļauja, kompetentajai patvēruma iestādei piešķir piekļuvi konsultāciju nolūkos vienīgi 1. punktā minētajiem mērķiem šādiem pieteikuma datnes datiem un g) apakšpunktā minētiem datiem piesaistītajās laulātā un bērnu datnēs saskaņā ar 22.a panta 4. punktu:

| a) | iestādei, kas izdevusi vai pagarinājusi ilgtermiņa vīzu vai uzturēšanās atļauju; |
| --- | --- |

a)

iestādei, kas izdevusi vai pagarinājusi ilgtermiņa vīzu vai uzturēšanās atļauju;

| b) | datiem, kas minēti 22.c panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā, |
| --- | --- |

b)

datiem, kas minēti 22.c panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā,

| c) | dokumenta veidam; |
| --- | --- |

c)

dokumenta veidam;

| d) | ilgtermiņa vīzas vai uzturēšanās atļaujas derīguma termiņam; |
| --- | --- |

d)

ilgtermiņa vīzas vai uzturēšanās atļaujas derīguma termiņam;

| f) | fotogrāfijām, kas minētas 22.c panta 2. punkta f) apakšpunktā; |
| --- | --- |

f)

fotogrāfijām, kas minētas 22.c panta 2. punkta f) apakšpunktā;

| g) | regulas 22.c panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā minētajiem piesaistīto pieteikuma datņu datiem par laulāto un bērniem. |
| --- | --- |

g)

regulas 22.c panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā minētajiem piesaistīto pieteikuma datņu datiem par laulāto un bērniem.

3.   VIS datiem konsultāciju nolūkos saskaņā ar šā panta 1. un 2. punktu piekļūst tikai izraudzītas valsts iestādes, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 603/2013 27. pantā (*15).

22.j pants

Piekļuve datiem, lai izskatītu starptautiskās aizsardzības pieteikumus

1.   Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 603/2013 27. pantu kompetentajām iestādēm ir piekļuve meklēšanai pēc tādas personas pirkstu nospiedumiem, kura lūdz starptautisko aizsardzību, vienīgi nolūkā pārbaudīt starptautiskās aizsardzības pieteikumus.

Ja tādas personas pirkstu nospiedumi, kura lūdz starptautisko aizsardzību, nav izmantojami vai ja meklēšana pēc pirkstu nospiedumiem neizdodas, meklēšanu veic, izmantojot ilgtermiņa vīzas vai uzturēšanās dokumenta numuru kopā ar 22.c panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētajiem datiem vai 22.d panta a), b), c) un f) punktā minētajiem datiem.

2.   Ja, meklējot ar 1. punktā minētajiem datiem, tiek noskaidrots, ka VIS ir reģistrēti dati par personu, kas lūdz starptautisko aizsardzību, kompetentajai patvēruma iestādei ir konsultāciju nolūkos — vienīgi 1. punktā minētajiem mērķiem — piekļuve datiem, kas ievadīti par pieteikuma iesniedzēja ilgtermiņa vīzu vai uzturēšanās atļauju, kura ir izdota, atteikta, atsaukta vai kuras derīguma termiņš ir pagarināts, kā minēts 22.c, 22.d, 22.e un 22.f pantā, un piesaistītajai(-ām) pieteikuma datnei(-ēm) saskaņā ar 22.a panta 3. punktu.

3.   VIS datiem konsultāciju nolūkos saskaņā ar šā panta 1. un 2. punktu piekļūst tikai izraudzītas valsts iestādes, kas minētas Regulas (ES) Nr. 603/2013 27. pantā.

IIIb NODAĻA

Procedūra un nosacījumi piekļuvei VIS tiesībaizsardzības nolūkos

22.k pants

Dalībvalstu izraudzītās iestādes

1.   Dalībvalstis izraugās iestādes, kurām ir tiesības
  atbilstošos un stingri definētos apstākļos, kā minēts 22.n pantā,
  konsultāciju nolūkos piekļūt VIS uzglabātajiem datiem, lai novērstu, atklātu un izmeklētu teroristu nodarījumus vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus.
  Minētās iestādes drīkst aplūkot datus par bērniem, kas ir jaunāki par 12 gadiem, tikai tādēļ, lai aizsargātu pazudušus bērnus vai smagos noziegumos cietušus bērnus
  . [Gr. 208]

2.   Katrai dalībvalstij ir
  stingri ierobežots
  izraudzīto iestāžu saraksts. Katra dalībvalsts paziņo eu-LISA un Komisijai par savām izraudzītajām iestādēm un var jebkurā laikā grozīt vai aizstāt savu paziņojumu. [Gr. 209]

3.   Katra dalībvalsts izraugās centrālo piekļuves punktu, kam ir piekļuve VIS. Centrālais piekļuves punkts pārliecinās, ka ir izpildīti 22.n pantā paredzētie nosacījumi, lai pieprasītu piekļuvi VIS.

Izraudzītā iestāde un centrālais piekļuves punkts var būt vienas organizācijas daļa, ja tas ir atļauts valsts tiesību aktos, bet, pildot šajā regulā paredzētos uzdevumus, centrālais piekļuves punkts rīkojas pilnīgi neatkarīgi no izraudzītajām iestādēm. Centrālais piekļuves punkts ir nošķirts no izraudzītajām iestādēm un nesaņem no tām norādījumus par tādas pārbaudes iznākumu, kuru tas veic neatkarīgi.

Dalībvalstis var izraudzīties vairāk nekā vienu centrālo piekļuves punktu, lai atspoguļotu valsts organizatorisko un administratīvo struktūru saskaņā ar konstitucionālajām vai juridiskajām prasībām.

4.   Katra dalībvalsts paziņo eu-LISA un Komisijai par savu centrālo piekļuves punktu un var jebkurā laikā grozīt vai aizstāt savu paziņojumu.

5.   Valsts līmenī katrai dalībvalstij ir saraksts ar izraudzīto iestāžu operatīvajām vienībām, kurām ir atļauja pieprasīt piekļuvi VIS uzglabātajiem datiem, izmantojot centrālo(-os) piekļuves punktu(-us).

6.   Tikai pienācīgi pilnvarotiem centrālā(-o) piekļuves punkta(-u) darbiniekiem ir atļauts piekļūt VIS saskaņā ar 22.m un 22.n pantu.

22.l pants

Eiropols

1.   Eiropols izraugās vienu no savām operatīvajām vienībām par “Eiropola izraudzīto iestādi” un pilnvaro to pieprasīt piekļuvi VIS, izmantojot 2. punktā minēto VIS izraudzīto centrālo piekļuves punktu, lai atbalstītu un stiprinātu dalībvalstu rīcību teroristu nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu novēršanā, atklāšanā un izmeklēšanā.

2.   Par centrālo piekļuves punktu Eiropols izraugās specializētu vienību ar pienācīgi pilnvarotām Eiropola amatpersonām. Centrālais piekļuves punkts pārbauda, vai ir izpildīti 22.p pantā paredzētie nosacījumi piekļuves pieprasīšanai VIS.

Centrālais piekļuves punkts, veicot savus uzdevumus saskaņā ar šo regulu, rīkojas
  pilnīgi
  neatkarīgi un nesaņem norādījumus no 1. punktā minētās Eiropola izraudzītās iestādes attiecībā uz pārbaudes rezultātu. [Gr. 210]

22.m pants

Procedūra piekļuvei VIS tiesībaizsardzības nolūkos

1.   Operatīvā vienība, kas minēta 22.k panta 5. punktā, iesniedz centrālajam piekļuves punktam, kurš minēts 22.k panta 3. punktā, pamatotu elektronisku vai rakstisku pieprasījumu piekļuvei VIS glabātajiem datiem. Kad centrālais(-ie) piekļuves punkts(-i) saņem piekļuves pieprasījumu, tas(tie) pārbauda, vai ir izpildīti 22.n pantā minētie piekļuves nosacījumi. Ja piekļuves nosacījumi ir izpildīti, centrālais(-ie) piekļuves punkts(-i) apstrādā pieprasījumus. VIS datus, kuriem ir piekļūts, nosūta 22.k panta 5. punktā minētajām operatīvajām vienībām tā, lai neapdraudētu datu drošību.

2.   Īpašas steidzamības gadījumā, kad ir jānovērš tūlītējs apdraudējums cilvēka dzīvībai, kas saistīts ar teroristu nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu, centrālais(-ie) piekļuves punkts(-i) apstrādā pieprasījumu nekavējoties un tikai ex post pārbauda, vai ir izpildīti visi 22.n panta nosacījumi, tostarp to, vai faktiski pastāvēja steidzams gadījums. Ex post pārbaudi veic bez liekas kavēšanās un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā septiņas darba dienas pēc pieprasījuma apstrādes.

3.   Ja ex post pārbaudē tiek secināts, ka piekļuve VIS datiem nav bijusi pamatota, visas iestādes, kas ir piekļuvušas šādiem datiem,
  nekavējoties
  dzēš no VIS iegūto informāciju un informē centrālos piekļuves punktus par šādu dzēšanu. [Gr. 211]

22.n pants

VIS datu pieejamības nosacījumi dalībvalstu izraudzītajām iestādēm

1.   
  Neskarot Regulas 2018/XX [par sadarbspēju (robežas un vīzas)] 22. pantu,
  izraudzītās iestādes var piekļūt VIS konsultāciju nolūkos, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi: [Gr. 212]

| a) | piekļuve datiem konsultāciju nolūkos ir vajadzīga un samērīga, lai novērstu, atklātu vai izmeklētu teroristu nodarījumus vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus; |
| --- | --- |

a)

piekļuve datiem konsultāciju nolūkos ir vajadzīga un samērīga, lai novērstu, atklātu vai izmeklētu teroristu nodarījumus vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus;

| b) | piekļuve konsultāciju nolūkos ir vajadzīga konkrētā lietā un ir samērīga tai; |
| --- | --- |

b)

piekļuve konsultāciju nolūkos ir vajadzīga konkrētā lietā un ir samērīga tai;

| c) | pastāv pamatots iemesls uzskatīt, ka piekļuve VIS datiem konsultāciju nolūkos būtiski palīdzēs novērst, atklāt vai izmeklēt kādu no attiecīgajiem noziedzīgajiem nodarījumiem, jo īpaši tad, ja ir pamatotas aizdomas par to, ka par teroristu nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu aizdomās turētais, nodarījuma izdarītājs vai cietušais ietilpst kādā no kategorijām, uz kuru attiecas šī regula; |
| --- | --- |

c)

pastāv pamatots iemesls uzskatīt, ka piekļuve VIS datiem konsultāciju nolūkos būtiski palīdzēs novērst, atklāt vai izmeklēt kādu no attiecīgajiem noziedzīgajiem nodarījumiem, jo īpaši tad, ja ir pamatotas aizdomas par to, ka par teroristu nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu aizdomās turētais, nodarījuma izdarītājs vai cietušais ietilpst kādā no kategorijām, uz kuru attiecas šī regula;

| ca) | ja meklēšana tiek veikta pēc pirkstu nospiedumiem, — ir uzsākta iepriekšēja meklēšana pārējo dalībvalstu automātiskajā pirkstu nospiedumu identificēšanas sistēmā saskaņā ar Lēmumu 2008/615/TI, kurās pirkstu nospiedumu salīdzināšana ir tehniski pieejama, un vai nu minētā meklēšana ir veikta pilnībā, vai minētā meklēšana nav pilnībā veikta 24 stundu laikā pēc tās sākšanas [Gr. 213] |
| --- | --- |

ca)

ja meklēšana tiek veikta pēc pirkstu nospiedumiem, — ir uzsākta iepriekšēja meklēšana pārējo dalībvalstu automātiskajā pirkstu nospiedumu identificēšanas sistēmā saskaņā ar Lēmumu 2008/615/TI, kurās pirkstu nospiedumu salīdzināšana ir tehniski pieejama, un vai nu minētā meklēšana ir veikta pilnībā, vai minētā meklēšana nav pilnībā veikta 24 stundu laikā pēc tās sākšanas [Gr. 213]

| d) | ja vaicājums CIR veikts saskaņā ar Regulas 2018/XX [par sadarbspēju

  (robežas un vīzas)
  ] 22. pantu, minētās regulas

  Regulas 2018/XX [par sadarbspēju (robežas un vīzas)]
  22. panta 5. punktā minētā saņemtā atbilde norāda, ka dati glabājas VIS. [Gr. 214] |
| --- | --- |

d)

ja vaicājums CIR veikts saskaņā ar Regulas 2018/XX [par sadarbspēju

  (robežas un vīzas)
  ] 22. pantu, minētās regulas

  Regulas 2018/XX [par sadarbspēju (robežas un vīzas)]
  22. panta 5. punktā minētā saņemtā atbilde norāda, ka dati glabājas VIS. [Gr. 214]

2.   Šā panta 1. punkta d) apakšpunktā minētie nosacījumi nav jāizpilda situācijās, kad piekļuve VIS nepieciešama kā līdzeklis, lai konsultāciju nolūkos aplūkotu ceļošanas vēsturi vai atļautas uzturēšanās periodus dalībvalstu teritorijā par zināmu personu, ko tur aizdomās par teroristu nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu, šāda nodarījuma izdarītāju vai iespējamu cietušo.

3.   Piekļuve VIS datiem konsultāciju nolūkos tiek sniegta tikai attiecībā uz meklējumiem ar jebkuriem no šādiem datiem
  pieteikuma datnē vai
  personas datnē: [Gr. 215]

| a) | uzvārdu(-iem), vārdu(-iem), dzimšanas datumu

  gadu
  , valstspiederību(-ām) un/vai dzimumu; [Gr. 216] |
| --- | --- |

a)

uzvārdu(-iem), vārdu(-iem), dzimšanas datumu

  gadu
  , valstspiederību(-ām) un/vai dzimumu; [Gr. 216]

| b) | ceļošanas dokumenta vai dokumentu veidu un numuru, izdevējvalsts trīs burtu kodu un ceļošanas dokumenta derīguma beigu termiņu; |
| --- | --- |

b)

ceļošanas dokumenta vai dokumentu veidu un numuru, izdevējvalsts trīs burtu kodu un ceļošanas dokumenta derīguma beigu termiņu;

| c) | vīzas uzlīmes numuru vai ilgtermiņa vīzas vai uzturēšanās dokumenta numuru un attiecīgi vīzas, ilgtermiņa vīzas vai uzturēšanās dokumenta derīguma beigu termiņu; |
| --- | --- |

c)

vīzas uzlīmes numuru vai ilgtermiņa vīzas vai uzturēšanās dokumenta numuru un attiecīgi vīzas, ilgtermiņa vīzas vai uzturēšanās dokumenta derīguma beigu termiņu;

| d) | pirkstu nospiedumiem, tostarp latentiem pirkstu nospiedumiem; |
| --- | --- |

d)

pirkstu nospiedumiem, tostarp latentiem pirkstu nospiedumiem;

| e) | sejas attēlu. |
| --- | --- |

e)

sejas attēlu.

3.a
     
  Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz ziņojumu par vajadzīgās tehnoloģijas iespējamību, pieejamību, gatavību un uzticamību, lai izmantotu sejas attēlus personu identificēšanai. [Gr. 217]

3.b
     
  Šā panta 3. punkta e) apakšpunktā minētais sejas attēls nav vienīgais meklēšanas kritērijs. [Gr. 218]

4.   Ja meklēšana ir sekmīga

  konstatēts trāpījums
  , piekļuve VIS datiem konsultāciju nolūkos ietver piekļuvi šajā

  šā panta 3.
   punktā minētajiem datiem, kā arī jebkuriem citiem datiem, kas iegūti no
  pieteikuma datnes vai
  personas datnes, tostarp datiem, kas ievadīti attiecībā uz jebkuru izdotu, atteiktu, anulētu, atceltu vai pagarinātu dokumentu. Piekļuvi 9. panta 4. punkta l) apakšpunktā minētajiem datiem, kas reģistrēti pieteikuma datnē, piešķir tikai tad, ja piekļuve šiem datiem konsultāciju nolūkos ir tieši pieprasīta pamatotā pieprasījumā un apstiprināta neatkarīgā pārbaudē. [Gr. 219]

22.o pants

Piekļuve VIS personu identificēšanai īpašās situācijās

Atkāpjoties no 22.n panta 1. punkta, izraudzītajām iestādēm nav pienākuma izpildīt minētajā punktā paredzētos nosacījumus piekļuvei VIS, lai identificētu personas
  (jo īpaši bērnus)
  , kuras ir pazudušas bez vēsts, nolaupītas vai identificētas kā cilvēku tirdzniecības upuri un saistībā ar kurām ir
  nopietns
  pamats uzskatīt, ka piekļuve VIS datiem konsultāciju nolūkos palīdzēs tās identificēt un palīdzēs konkrētu cilvēku tirdzniecības gadījumu izmeklēšanā. Šādās situācijās izraudzītās iestādes var VIS veikt šo personu pirkstu nospiedumu meklēšanu. [Gr. 220]

Ja šo personu pirkstu nospiedumi nav izmantojami vai ja meklēšana pēc pirkstu nospiedumiem neizdodas, meklēšanu veic pēc 9. panta
  4. punkta
  a) un b) 
  apakšpunktā vai 22.c panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā
  minētajiem datiem. [Gr. 221]

Ja
  konstatēts trāpījums
  , piekļuve VIS datiem konsultāciju nolūkos ietver piekļuvi visiem 9. 
  pantā, 22.c vai 22.d pantā
  minētajiem datiem, kā arī 8. panta 3. un 4. punktā
  vai 22.a panta 3. punktā
  minētajiem datiem. [Gr. 222]

22.p pants

Procedūra un nosacījumi Eiropola piekļuvei VIS datiem

1.   Eiropolam ir piekļuve VIS datiem konsultāciju nolūkos, ja ir izpildīti visi šie nosacījumi:

| a) | piekļuve datiem konsultāciju nolūkos ir vajadzīga un samērīga, lai atbalstītu un stiprinātu dalībvalstu rīcību Eiropola pilnvaru jomā ietilpstošu teroristu nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu novēršanā, atklāšanā vai izmeklēšanā; |
| --- | --- |

a)

piekļuve datiem konsultāciju nolūkos ir vajadzīga un samērīga, lai atbalstītu un stiprinātu dalībvalstu rīcību Eiropola pilnvaru jomā ietilpstošu teroristu nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu novēršanā, atklāšanā vai izmeklēšanā;

| b) | piekļuve konsultāciju nolūkos ir vajadzīga konkrētā lietā un ir samērīga tai; |
| --- | --- |

b)

piekļuve konsultāciju nolūkos ir vajadzīga konkrētā lietā un ir samērīga tai;

| c) | pastāv pamatots iemesls uzskatīt, ka piekļuve VIS datiem konsultāciju nolūkos būtiski palīdzēs novērst, atklāt vai izmeklēt kādu no attiecīgajiem noziedzīgajiem nodarījumiem, jo īpaši tad, ja ir pamatotas aizdomas par to, ka par teroristu nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu aizdomās turētais, nodarījuma izdarītājs vai cietušais ietilpst kādā no kategorijām, uz kuru attiecas šī regula; |
| --- | --- |

c)

pastāv pamatots iemesls uzskatīt, ka piekļuve VIS datiem konsultāciju nolūkos būtiski palīdzēs novērst, atklāt vai izmeklēt kādu no attiecīgajiem noziedzīgajiem nodarījumiem, jo īpaši tad, ja ir pamatotas aizdomas par to, ka par teroristu nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu aizdomās turētais, nodarījuma izdarītājs vai cietušais ietilpst kādā no kategorijām, uz kuru attiecas šī regula;

| d) | ja vaicājums CIR veikts saskaņā ar Regulas 2018/XX [par sadarbspēju

  (robežas un vīzas)
  ] 22. pantu, minētās regulas 22. panta 3. punktā minētā saņemtā atbilde norāda, ka dati glabājas VIS. |
| --- | --- |

d)

ja vaicājums CIR veikts saskaņā ar Regulas 2018/XX [par sadarbspēju

  (robežas un vīzas)
  ] 22. pantu, minētās regulas 22. panta 3. punktā minētā saņemtā atbilde norāda, ka dati glabājas VIS.

2.   Attiecīgi piemēro 22.n panta 2., 3. un 4. punktā paredzētos nosacījumus.

3.   Eiropola izraudzītā iestāde var iesniegt Eiropola centrālajam piekļuves punktam, kas minēts 22.k 
  22.l
   panta 3

  2
  . punktā, pamatotu elektronisku pieprasījumu par piekļuvi konsultāciju nolūkos visiem VIS glabātajiem datiem vai īpašam datu kopumam. Kad Eiropola centrālais piekļuves punkts saņem piekļuves pieprasījumu, tas pārbauda, vai ir izpildīti 1. un 2. punktā minētie piekļuves nosacījumi. Ja visi piekļuves nosacījumi ir izpildīti, centrālā(-o) piekļuves punkta(-u) pienācīgi pilnvarotie darbinieki apstrādā pieprasījumus. VIS datus, kuriem ir piekļūts, nosūta 22.l panta 1. punktā minētajām operatīvajām vienībām tā, lai neapdraudētu datu drošību. [Gr. 223]

4.   Informāciju, ko Eiropols ieguvis, piekļūstot VIS datiem konsultāciju nolūkos, var apstrādāt tikai tad, ja šādas informācijas izcelsmes dalībvalsts ir devusi tam atļauju. Minēto atļauju saņem ar minētās dalībvalsts Eiropola valsts nodaļas starpniecību.

22.q pants

Reģistrēšana un dokumentēšana

1.   Katra dalībvalsts un Eiropols nodrošina, lai visas datu apstrādes darbības saistībā ar piekļuves pieprasījumiem VIS datiem saskaņā ar IIc 
  IIIb
   nodaļu tiktu reģistrētas vai dokumentētas ar mērķi pārbaudīt,
  nolūkā uzraudzīt
  , vai pieprasījums atbilst
  pieņemamības
  nosacījumiem, uzraudzīt datu apstrādes likumību, datu integritāti un drošību
  , kā arī iespējamo ietekmi uz pamattiesībām
  , un veikt pašuzraudzību.

Ierakstus vai dokumentus aizsargā ar piemērotiem pasākumiem pret neatļautu piekļuvi, un tos dzēš divus gadus pēc izveides, ja vien tie nav nepieciešami jau sāktās uzraudzības procedūrās. [Gr. 224]

2.   Reģistrā vai dokumentācijā visos gadījumos sniedz šādu informāciju:

| a) | precīzu mērķi pieprasījumam piekļūt VIS datiem, tostarp kāds ir attiecīgais teroristu nodarījums vai cits smags noziedzīgs nodarījums, savukārt Eiropols norāda konkrēto piekļuves pieprasījuma mērķi; |
| --- | --- |

a)

precīzu mērķi pieprasījumam piekļūt VIS datiem, tostarp kāds ir attiecīgais teroristu nodarījums vai cits smags noziedzīgs nodarījums, savukārt Eiropols norāda konkrēto piekļuves pieprasījuma mērķi;

| b) | atsauci uz valsts datni; |
| --- | --- |

b)

atsauci uz valsts datni;

| c) | datumu un precīzu laiku, kad centrālais piekļuves punkts ir nosūtījis VIS centrālajai sistēmai piekļuves pieprasījumu; |
| --- | --- |

c)

datumu un precīzu laiku, kad centrālais piekļuves punkts ir nosūtījis VIS centrālajai sistēmai piekļuves pieprasījumu;

| d) | tās iestādes nosaukumu, kura ir pieprasījusi piekļuvi konsultāciju nolūkos; |
| --- | --- |

d)

tās iestādes nosaukumu, kura ir pieprasījusi piekļuvi konsultāciju nolūkos;

| e) | attiecīgā gadījumā — lēmumu, kas pieņemts attiecībā uz ex-post pārbaudi; |
| --- | --- |

e)

attiecīgā gadījumā — lēmumu, kas pieņemts attiecībā uz ex-post pārbaudi;

| f) | datus, kas izmantoti konsultāciju nolūkos; |
| --- | --- |

f)

datus, kas izmantoti konsultāciju nolūkos;

| g) | saskaņā ar valsts noteikumiem vai Regulu (ES) 2016/794
  , vai attiecīgā gadījumā ar Regulu (ES) 2018/1725
  tās amatpersonas unikālo lietotāja identitāti, kura veica meklēšanu, un tās amatpersonas unikālo lietotāja identitāti, kas lika datus meklēt. [Gr. 225] |
| --- | --- |

g)

saskaņā ar valsts noteikumiem vai Regulu (ES) 2016/794
  , vai attiecīgā gadījumā ar Regulu (ES) 2018/1725
  tās amatpersonas unikālo lietotāja identitāti, kura veica meklēšanu, un tās amatpersonas unikālo lietotāja identitāti, kas lika datus meklēt. [Gr. 225]

3.   Reģistrus un dokumentāciju izmanto tikai tam, lai uzraudzītu datu apstrādes likumību un
  ietekmi uz pamattiesībām un
  nodrošinātu datu integritāti un drošību. Šīs regulas 50. pantā minētajai uzraudzībai un novērtēšanai drīkst izmantot tikai reģistrus, kas nesatur personas datus. Uzraudzības iestādei, kura izveidota saskaņā ar Direktīvas (ES) 2016/680 41. panta 1. punktu un kura ir atbildīga par to, lai pārbaudītu, vai pieprasījums atbilst nosacījumiem, un lai uzraudzītu datu apstrādes likumību un datu integritāti un drošību, pēc tās pieprasījuma nodrošina piekļuvi minētajiem reģistriem, lai tā varētu pildīt savus uzdevumus. [Gr. 226]

22.r pants

VIS datu pieejamības nosacījumi izraudzītajām iestādēm dalībvalstī, kurā šī regula vēl nav piemērota

1.   Izraudzītajām iestādēm dalībvalstī, kurā šī regula vēl nav piemērota, piekļuvi VIS konsultāciju nolūkos īsteno, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | piekļuve tiek pieprasīta tām piešķirto pilnvaru ietvaros; |
| --- | --- |

a)

piekļuve tiek pieprasīta tām piešķirto pilnvaru ietvaros;

| b) | piekļuvei piemēro tos pašus nosacījumus, kas minēti 22.n panta 1. punktā; |
| --- | --- |

b)

piekļuvei piemēro tos pašus nosacījumus, kas minēti 22.n panta 1. punktā;

| c) | pirms piekļuves tiek iesniegts pienācīgi pamatots rakstisks vai elektronisks pieprasījums tās dalībvalsts izraudzītajai iestādei, kurā piemēro šo regulu; pēc tam šī iestāde pieprasa, lai valsts centrālais(-ie) piekļuves punkts(-i) piekļūtu VIS datiem konsultāciju nolūkos. |
| --- | --- |

c)

pirms piekļuves tiek iesniegts pienācīgi pamatots rakstisks vai elektronisks pieprasījums tās dalībvalsts izraudzītajai iestādei, kurā piemēro šo regulu; pēc tam šī iestāde pieprasa, lai valsts centrālais(-ie) piekļuves punkts(-i) piekļūtu VIS datiem konsultāciju nolūkos.

2.   Dalībvalsts, kurā šo regulu vēl nepiemēro, dara savu vīzu informāciju pieejamu dalībvalstīm, kurās šo regulu piemēro, pamatojoties uz pienācīgi pamatotu rakstisku vai elektronisku pieprasījumu un ievērojot 22.n panta 1. punktā minētos nosacījumus.

22.ra pants (jauns)

Tādu personas datu aizsardzība, kuriem piekļūts saskaņā ar IIIb nodaļu

1.
     
  Ikviena dalībvalsts nodrošina, ka tās normatīvo un administratīvo aktu noteikumi, kas pieņemti, ievērojot Direktīvu (ES) 2016/680, ir piemērojami arī attiecībā uz piekļuvi VIS, ko veic to valsts iestādes saskaņā ar šo nodaļu, tostarp attiecībā uz to personu tiesībām, kuru datiem šādā veidā piekļūts.

2.
     
  Direktīvas (ES) 2016/680 41. panta 1. punktā minētā uzraudzības iestāde uzrauga, vai dalībvalstu piekļuve personas datiem saskaņā ar šo nodaļu ir likumīga, tostarp vai likumīga ir šādu datu pārsūtīšana uz VIS un no VIS. Attiecīgi piemēro šīs regulas 41. panta 3. un 4. punktu.

3.
     
  Eiropola veiktā personas datu apstrāde, ievērojot šo regulu, notiek saskaņā ar Regulu (ES) 2016/794, un to uzrauga Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs.

4.
     
  Personas datus, kuriem VIS ir piekļūts saskaņā ar šo nodaļu, apstrādā vienīgi nolūkā novērst, atklāt vai izmeklēt konkrētu lietu, saistībā ar kuru dalībvalsts vai Eiropols ir pieprasījis datus.

5.
     
  eu-LISA, izraudzītās iestādes, centrālie piekļuves punkti un Eiropols glabā 22.q pantā minētos ierakstus par meklēšanu nolūkā ļaut uzraudzības iestādei, kas minēta Direktīvas (ES) 2016/680 41. panta 1. punktā, un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam uzraudzīt datu apstrādes atbilstību Savienības un valsts datu aizsardzības noteikumiem. Izņemot datus, kas turēti minētajā nolūkā, personas datus, kā arī ierakstus par veikto meklēšanu pēc 30 dienām dzēš no visām valstu un Eiropola datnēm, ja vien minētie dati un ieraksti nav nepieciešami saistībā ar konkrētu kriminālizmeklēšanu, kuras vajadzībām attiecīgā dalībvalsts vai Eiropols ir pieprasījis šos datus. [Gr. 227]

(*15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 603/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu Regulu (ES) Nr. 604/2013, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts valstspiederīgā vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm, un par dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu un Eiropola pieprasījumiem veikt salīdzināšanu ar Eurodac datiem tiesībaizsardzības nolūkos, un ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 1077/2011, ar ko izveido Eiropas Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (OV L 180, 29.6.2013., 1. lpp.)”."

*15

Eurodac

Eurodac

2. pants

Grozījumi Lēmumā 2004/512/

  EK


  Lēmuma 2004/512/EK atcelšana [Gr. 228]

Lēmuma 
  Lēmumu
   2004/512/EK 1. panta 2. punktu aizstāj ar šādu

  atceļ
  .
  Atsauces uz lēmumu uzskata par atsaucēm uz Regulu (EK) Nr. 767/2008, un tās lasāmas saskaņā ar 2. pielikumā iekļauto atbilstības tabulu
  :

“2.   Vīzu informācijas sistēmas pamatā ir centralizēta arhitektūra, un to veido

| a) | kopējais identitātes repozitorijs, kas minēts [Regulas 2018/XX par sadarbspēju 17. panta 2. punkta a) apakšpunktā]; |
| --- | --- |

a)

kopējais identitātes repozitorijs, kas minēts [Regulas 2018/XX par sadarbspēju 17. panta 2. punkta a) apakšpunktā];

| b) | centrāla informācijas sistēma, turpmāk “Centrālā vīzu informācijas sistēma” (VIS); |
| --- | --- |

b)

centrāla informācijas sistēma, turpmāk “Centrālā vīzu informācijas sistēma” (VIS);

| c) | saskarne katrā no dalībvalstīm (turpmāk “valsts saskarne” (NI-VIS)), kas nodrošina savienojumu ar konkrētās dalībvalsts attiecīgo centrālo valsts iestādi, vai valsts vienotā saskarne (VVS) katrā dalībvalstī, kuras pamatā ir kopējas tehniskās specifikācijas un kura ir identiska visās dalībvalstīs un ļauj centrālajai sistēmai pieslēgties dalībvalstu infrastruktūrām; |
| --- | --- |

c)

saskarne katrā no dalībvalstīm (turpmāk “valsts saskarne” (NI-VIS)), kas nodrošina savienojumu ar konkrētās dalībvalsts attiecīgo centrālo valsts iestādi, vai valsts vienotā saskarne (VVS) katrā dalībvalstī, kuras pamatā ir kopējas tehniskās specifikācijas un kura ir identiska visās dalībvalstīs un ļauj centrālajai sistēmai pieslēgties dalībvalstu infrastruktūrām;

| d) | komunikācijas infrastruktūra starp VIS un valsts saskarnēm; |
| --- | --- |

d)

komunikācijas infrastruktūra starp VIS un valsts saskarnēm;

| e) | drošs sakaru kanāls starp VIS un IIS centrālo sistēmu; |
| --- | --- |

e)

drošs sakaru kanāls starp VIS un IIS centrālo sistēmu;

| f) | droša komunikācijas infrastruktūra starp VIS centrālo sistēmu un centrālajām infrastruktūrām, kuras ir Eiropas meklēšanas portālam, kas izveidots ar [Regulas 2017/XX par sadarbspēju 6. pantu], kopējam biometrisko datu salīdzināšanas pakalpojumam, kas izveidots ar [Regulas 2017/XX par sadarbspēju 12. pantu], kopējam identitātes repozitorijam, kas izveidots ar [Regulas 2017/XX par sadarbspēju 17. pantu], un vairāku identitāšu detektoram (MID), kas izveidots ar [Regulas 2017/XX par sadarbspēju 25. pantu]; |
| --- | --- |

f)

droša komunikācijas infrastruktūra starp VIS centrālo sistēmu un centrālajām infrastruktūrām, kuras ir Eiropas meklēšanas portālam, kas izveidots ar [Regulas 2017/XX par sadarbspēju 6. pantu], kopējam biometrisko datu salīdzināšanas pakalpojumam, kas izveidots ar [Regulas 2017/XX par sadarbspēju 12. pantu], kopējam identitātes repozitorijam, kas izveidots ar [Regulas 2017/XX par sadarbspēju 17. pantu], un vairāku identitāšu detektoram (MID), kas izveidots ar [Regulas 2017/XX par sadarbspēju 25. pantu];

| g) | mehānisms, lai apspriestos par pieteikumiem un veiktu informācijas apmaiņu centrālo vīzu iestāžu starpā (“VIS pasts”); |
| --- | --- |

g)

mehānisms, lai apspriestos par pieteikumiem un veiktu informācijas apmaiņu centrālo vīzu iestāžu starpā (“VIS pasts”);

| h) | pārvadātāja vārteja; |
| --- | --- |

h)

pārvadātāja vārteja;

| i) | drošs tīmekļa pakalpojumus, kas ļauj sazināties starp VIS, no vienas puses, un pārvadātāja vārteju un starptautiskajām sistēmām (Interpola sistēmas/datubāzes), no otras puses; |
| --- | --- |

i)

drošs tīmekļa pakalpojumus, kas ļauj sazināties starp VIS, no vienas puses, un pārvadātāja vārteju un starptautiskajām sistēmām (Interpola sistēmas/datubāzes), no otras puses;

| j) | datu repozitorijs ziņošanas un statistikas vajadzībām. |
| --- | --- |

j)

datu repozitorijs ziņošanas un statistikas vajadzībām.

Ciktāl tehniski iespējams, centrālā sistēma, valstu vienotās saskarnes, tīmekļa pakalpojums, pārvadātāja vārteja un VIS komunikāciju infrastruktūra koplieto un turpina izmantot attiecīgi IIS centrālās sistēmas, IIS valstu vienoto saskarņu, ETIAS pārvadātāja vārtejas, IIS tīmekļa pakalpojuma un IIS komunikāciju infrastruktūras aparatūras un programmatūras sastāvdaļas.”. [Gr. 229]

3. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 810/2009

Padomes Regulu (EK) Nr. 810/2009 groza šādi:

| 1) | regulas 10. panta 3. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “c) | iesniedz fotoattēlu saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1683/95 izklāstītajiem standartiem vai

  atļauj iegūt sejas attēlu, nofotografējot personu klātienē
  , ja pieteikums tiek iesniegts pirmoreiz un pēc tam vismaz ik pēc 59 mēnešiem, — saskaņā ar šīs regulas 13. pantā izklāstītajiem standartiem;.”; [Gr. 230] |
| --- | --- | --- |

1)

regulas 10. panta 3. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“c)

iesniedz fotoattēlu saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1683/95 izklāstītajiem standartiem vai

  atļauj iegūt sejas attēlu, nofotografējot personu klātienē
  , ja pieteikums tiek iesniegts pirmoreiz un pēc tam vismaz ik pēc 59 mēnešiem, — saskaņā ar šīs regulas 13. pantā izklāstītajiem standartiem;.”; [Gr. 230]

| 2) | regulas 13. pantu groza šādi:






  a) | panta 2. punkta pirmo ievilkumu aizstāj ar šādu:






  “— | pieteikuma iesniegšanas laikā klātienē uzņemtu fotoattēlu digitālā formātā;

  sejas attēlu
  ”; [Gr. 231] |
| --- | --- | --- | --- |

2)

regulas 13. pantu groza šādi:

a)

panta 2. punkta pirmo ievilkumu aizstāj ar šādu:

“—

pieteikuma iesniegšanas laikā klātienē uzņemtu fotoattēlu digitālā formātā;

  sejas attēlu
  ”; [Gr. 231]

| b) | panta 3. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:
  “Ja pirkstu nospiedumi un klātienē uzņemta pietiekamas kvalitātes fotogrāfija, kas no pieteikuma iesniedzēja iegūti kā daļa no pieteikuma, ir iekļauti VIS pirms mazāk nekā 59 mēnešiem, skaitot no jaunā pieteikuma iesniegšanas dienas, tad turpmāko pieteikumu vajadzībām var izmantot

  izmanto
  to [datu] kopijas.”; [Gr. 232] |
| --- | --- |

b)

panta 3. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“Ja pirkstu nospiedumi un klātienē uzņemta pietiekamas kvalitātes fotogrāfija, kas no pieteikuma iesniedzēja iegūti kā daļa no pieteikuma, ir iekļauti VIS pirms mazāk nekā 59 mēnešiem, skaitot no jaunā pieteikuma iesniegšanas dienas, tad turpmāko pieteikumu vajadzībām var izmantot

  izmanto
  to [datu] kopijas.”; [Gr. 232]

| c) | panta 7. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “a) | bērni, kas nav sasnieguši 6 gadu vecumu
  un personas, kas vecākas par 70 gadiem
  ;”; [Gr. 253] |
| --- | --- | --- |

c)

panta 7. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“a)

bērni, kas nav sasnieguši 6 gadu vecumu
  un personas, kas vecākas par 70 gadiem
  ;”; [Gr. 253]

| d) | panta 8. punktu svītro; |
| --- | --- |

d)

panta 8. punktu svītro;

| 3) | regulas 21. pantu groza šādi:






  a) | panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Par katru pieteikumu VIS veic pārbaudi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2008 8. panta 2. punktu, 15. un 9.a pantu. Lai izvairītos no kļūdainiem atteikumiem un kļūdainas identifikācijas, dalībvalstis nodrošina, ka pilnīgi tiek izmantoti visi šajos pantos minētie meklēšanas kritēriji.”; |
| --- | --- | --- |

3)

regulas 21. pantu groza šādi:

a)

panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Par katru pieteikumu VIS veic pārbaudi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2008 8. panta 2. punktu, 15. un 9.a pantu. Lai izvairītos no kļūdainiem atteikumiem un kļūdainas identifikācijas, dalībvalstis nodrošina, ka pilnīgi tiek izmantoti visi šajos pantos minētie meklēšanas kritēriji.”;

| b) | pievieno šādu 3.a un 3.b punktu:

  “3.a   Lai izvērtētu 3. punktā noteiktos ieceļošanas nosacījumus, konsulāts ņem vērā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2008 9.c pantu veikto pārbaužu rezultātus šādās datubāzēs:






  a) | SIS un SLTD — lai pārbaudītu, vai pieteikumam izmantotais ceļošanas dokuments neatbilst ceļošanas dokumentam, kas paziņots kā pazaudēts, nozagts vai anulēts, un vai pieteikumam izmantotais ceļošanas dokuments neatbilst ceļošanas dokumentam, kas reģistrēts Interpola

  TDAWN

  lietā

  atzīts par nederīgu
  ; [Gr. 233] |
| --- | --- | --- |

b)

pievieno šādu 3.a un 3.b punktu:

“3.a   Lai izvērtētu 3. punktā noteiktos ieceļošanas nosacījumus, konsulāts ņem vērā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2008 9.c pantu veikto pārbaužu rezultātus šādās datubāzēs:

a)

SIS un SLTD — lai pārbaudītu, vai pieteikumam izmantotais ceļošanas dokuments neatbilst ceļošanas dokumentam, kas paziņots kā pazaudēts, nozagts vai anulēts, un vai pieteikumam izmantotais ceļošanas dokuments neatbilst ceļošanas dokumentam, kas reģistrēts Interpola

  TDAWN

  lietā

  atzīts par nederīgu
  ; [Gr. 233]

| b) | ETIAS centrālajā sistēmā — lai pārbaudītu, vai pieteikuma iesniedzējs atbilst atteiktam, atceltam vai anulētam ceļošanas atļaujas pieteikumam; |
| --- | --- |

b)

ETIAS centrālajā sistēmā — lai pārbaudītu, vai pieteikuma iesniedzējs atbilst atteiktam, atceltam vai anulētam ceļošanas atļaujas pieteikumam;

| c) | VIS — lai pārbaudītu, vai pieteikumā sniegtie dati par ceļošanas dokumentu neatbilst citam vīzas pieteikumam, kas saistīts ar dažādiem identitātes datiem, kā arī to, vai pieteikuma iesniedzējam nav bijis piemērots lēmums par īstermiņa vīzas atteikumu, atsaukšanu vai anulēšanu; |
| --- | --- |

c)

VIS — lai pārbaudītu, vai pieteikumā sniegtie dati par ceļošanas dokumentu neatbilst citam vīzas pieteikumam, kas saistīts ar dažādiem identitātes datiem, kā arī to, vai pieteikuma iesniedzējam nav bijis piemērots lēmums par īstermiņa vīzas atteikumu, atsaukšanu vai anulēšanu;

| d) | IIS — lai pārbaudītu, vai pieteikuma iesniedzējs pašlaik nav paziņots kā persona, kura pārsniedz atļauto uzturēšanās termiņu, un vai pieteikuma iesniedzējam iepriekš nav atteikta ieceļošana; |
| --- | --- |

d)

IIS — lai pārbaudītu, vai pieteikuma iesniedzējs pašlaik nav paziņots kā persona, kura pārsniedz atļauto uzturēšanās termiņu, un vai pieteikuma iesniedzējam iepriekš nav atteikta ieceļošana;

| e) | Eurodac — lai pārbaudītu, vai pieteikuma iesniedzējam nav atsaukts vai noraidīts starptautiskās aizsardzības pieteikums; |
| --- | --- |

e)

Eurodac — lai pārbaudītu, vai pieteikuma iesniedzējam nav atsaukts vai noraidīts starptautiskās aizsardzības pieteikums;

| f) | Eiropola datos — lai pārbaudītu, vai pieteikumā sniegtie dati atbilst šajā datubāzē reģistrētajai informācijai; |
| --- | --- |

f)

Eiropola datos — lai pārbaudītu, vai pieteikumā sniegtie dati atbilst šajā datubāzē reģistrētajai informācijai;

| g) | ECRIS-TCN

  sistēmā — lai pārbaudītu, vai pieteikuma iesniedzējs atbilst personai, kuras dati šajā datubāzē iekļauti par teroristu nodarījumiem vai citiem smagiem noziedzīgiem nodarījumiem;
  [Gr. 234] |
| --- | --- |

g)

ECRIS-TCN

  sistēmā — lai pārbaudītu, vai pieteikuma iesniedzējs atbilst personai, kuras dati šajā datubāzē iekļauti par teroristu nodarījumiem vai citiem smagiem noziedzīgiem nodarījumiem;
  [Gr. 234]

| h) | SIS — lai pārbaudītu, vai uz pieteikuma iesniedzēju, pamatojoties uz Eiropas apcietināšanas orderi, neattiecas brīdinājums par personām, kuras ir meklēšanā apcietināšanas un nodošanas nolūkā vai pieteikuma iesniedzējs netiek meklēts apcietināšanai izdošanas nolūkā. |
| --- | --- |

h)

SIS — lai pārbaudītu, vai uz pieteikuma iesniedzēju, pamatojoties uz Eiropas apcietināšanas orderi, neattiecas brīdinājums par personām, kuras ir meklēšanā apcietināšanas un nodošanas nolūkā vai pieteikuma iesniedzējs netiek meklēts apcietināšanai izdošanas nolūkā.

Konsulātam ir piekļuve pieteikuma datnei un saistītajai(-ām) pieteikuma datnei(-ēm), ja tādas ir, kā arī pārbaužu rezultātiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2008 9.c pantu.

3.b   Vīzu iestāde veic vaicājumu vairāku identitāšu detektorā un kopējā identitātes repozitorijā, kas minēts Regulas 2018/XX [par sadarbspēju

  (robežas un vīzas)
  ] 4. panta 37. punktā, vai SIS, vai abos, lai novērtētu saistīto identitāšu atšķirības, un veic jebkādu papildu pārbaudi, kas vajadzīga, lai pieņemtu lēmumu par saiknes statusu un krāsu, kā arī lēmumu par attiecīgās personas vīzas izdošanu vai izdošanas atteikumu.

Saskaņā ar Regulas 2018/XX [par sadarbspēju

  (robežas un vīzas)
  ] 59. panta 1. punktu šo punktu piemēro tikai pēc vairāku identitāšu detektora darbības sākšanas.”;

| c) | panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

  “4.   Konsulāts, izmantojot no IIS iegūto informāciju, pārbauda, vai pieteikuma iesniedzējs ar plānoto uzturēšanos nepārsniegs dalībvalstu teritorijā maksimāli pieļaujamo atļautās uzturēšanās laiku neatkarīgi no tā, cik ilgs iespējamas uzturēšanās termiņš ir bijis atļauts ar citas dalībvalsts izsniegtu ilgtermiņa vīzu vai uzturēšanās atļauju.”; |
| --- | --- |

c)

panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Konsulāts, izmantojot no IIS iegūto informāciju, pārbauda, vai pieteikuma iesniedzējs ar plānoto uzturēšanos nepārsniegs dalībvalstu teritorijā maksimāli pieļaujamo atļautās uzturēšanās laiku neatkarīgi no tā, cik ilgs iespējamas uzturēšanās termiņš ir bijis atļauts ar citas dalībvalsts izsniegtu ilgtermiņa vīzu vai uzturēšanās atļauju.”;

| 4) | iekļauj šādu 21.a pantu:

  “21.a pants
  Konkrētie riska rādītāji



  -1.
     
  Konkrētie riska rādītāji ir algoritms, kas nodrošina profilēšanu, kas definēta Regulas (ES) 2016/679 4. panta 4. punktā, salīdzinot datus, kas ierakstīti pieteikuma datnē, ar konkrētiem riska rādītājiem, kas norāda uz drošības, neatbilstīgas imigrācijas vai augstu epidēmisku risku. Konkrētos riska rādītājus reģistrē VIS. [Gr. 235]



  1.   Drošības, nelegālas imigrācijas vai augsta epidēmiska riska izvērtējumu pamato ar

  Komisija saskaņā ar 51.a pantu pieņem deleģēto aktu, lai sīkāk definētu riskus, kas saistīti ar drošību vai neatbilstīgu imigrāciju, vai augstu epidēmisku risku, pamatojoties uz: [Gr. 236]







  a) | IIS sagatavotiem statistikas datiem par pārmērīgi daudziem atļauto uzturēšanās termiņu pārsniegšanas gadījumiem vai ieceļošanas atteikumiem konkrētām ceļotāju grupām, kam ir vīzas; |
| --- | --- | --- |

4)

iekļauj šādu 21.a pantu:

“21.a pants

Konkrētie riska rādītāji

-1.
     
  Konkrētie riska rādītāji ir algoritms, kas nodrošina profilēšanu, kas definēta Regulas (ES) 2016/679 4. panta 4. punktā, salīdzinot datus, kas ierakstīti pieteikuma datnē, ar konkrētiem riska rādītājiem, kas norāda uz drošības, neatbilstīgas imigrācijas vai augstu epidēmisku risku. Konkrētos riska rādītājus reģistrē VIS. [Gr. 235]

1.   Drošības, nelegālas imigrācijas vai augsta epidēmiska riska izvērtējumu pamato ar

  Komisija saskaņā ar 51.a pantu pieņem deleģēto aktu, lai sīkāk definētu riskus, kas saistīti ar drošību vai neatbilstīgu imigrāciju, vai augstu epidēmisku risku, pamatojoties uz: [Gr. 236]

a)

IIS sagatavotiem statistikas datiem par pārmērīgi daudziem atļauto uzturēšanās termiņu pārsniegšanas gadījumiem vai ieceļošanas atteikumiem konkrētām ceļotāju grupām, kam ir vīzas;

| b) | VIS sagatavotiem statistikas datiem saskaņā ar 45.a pantu par pārmērīgi daudziem vīzu pieteikumu atteikumu gadījumiem neatbilstīgas migrācijas
  vai
  drošības vai sabiedrības veselības risku dēļ, kuri saistīti ar konkrētām ceļotāju grupām

  pieteikuma iesniedzēju
  ; [Gr. 237] |
| --- | --- |

b)

VIS sagatavotiem statistikas datiem saskaņā ar 45.a pantu par pārmērīgi daudziem vīzu pieteikumu atteikumu gadījumiem neatbilstīgas migrācijas
  vai
  drošības vai sabiedrības veselības risku dēļ, kuri saistīti ar konkrētām ceļotāju grupām

  pieteikuma iesniedzēju
  ; [Gr. 237]

| c) | VIS sagatavotiem statistikas datiem saskaņā ar 45.a pantu un IIS sagatavotiem statistikas datiem par saistību starp informāciju, kura apkopota pieteikuma veidlapā, un atļauto uzturēšanās termiņu pārsniegšanas gadījumiem vai ieceļošanas atteikumiem; |
| --- | --- |

c)

VIS sagatavotiem statistikas datiem saskaņā ar 45.a pantu un IIS sagatavotiem statistikas datiem par saistību starp informāciju, kura apkopota pieteikuma veidlapā, un atļauto uzturēšanās termiņu pārsniegšanas gadījumiem vai ieceļošanas atteikumiem;

| d) | dalībvalstu sniegto informāciju par konkrētiem drošības riska rādītājiem vai apdraudējumiem, kas pamatota ar faktiem un pierādījumiem un ko identificējušas šīs dalībvalstis; |
| --- | --- |

d)

dalībvalstu sniegto informāciju par konkrētiem drošības riska rādītājiem vai apdraudējumiem, kas pamatota ar faktiem un pierādījumiem un ko identificējušas šīs dalībvalstis;

| e) | dalībvalstu sniegto informāciju par pārmērīgi daudziem atļauto uzturēšanās termiņu pārsniegšanas gadījumiem vai ieceļošanas atteikumiem konkrētām ceļotāju grupām šajās dalībvalstīs, kas pamatota ar faktiem un pierādījumiem; |
| --- | --- |

e)

dalībvalstu sniegto informāciju par pārmērīgi daudziem atļauto uzturēšanās termiņu pārsniegšanas gadījumiem vai ieceļošanas atteikumiem konkrētām ceļotāju grupām šajās dalībvalstīs, kas pamatota ar faktiem un pierādījumiem;

| f) | dalībvalstu sniegto informāciju par konkrētiem augstiem epidēmiskiem riskiem, Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra (ECDC) sniegto epidemioloģiskās uzraudzības informāciju un riska novērtējumiem, kā arī Pasaules Veselības organizācijas (PVO) paziņotajiem slimību uzliesmojumiem. |
| --- | --- |

f)

dalībvalstu sniegto informāciju par konkrētiem augstiem epidēmiskiem riskiem, Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra (ECDC) sniegto epidemioloģiskās uzraudzības informāciju un riska novērtējumiem, kā arī Pasaules Veselības organizācijas (PVO) paziņotajiem slimību uzliesmojumiem.

2.   Komisija pieņem īstenošanas aktu, kuros precīzi nosaka šā panta 1. punktā minētos riskus. Šo īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar 52. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
  [Gr. 238]

3.   Pamatojoties uz konkrētajiem riskiem, kas noteikti saskaņā ar 2. punktu

  šo regulu un deleģēto aktu, kas minēts 1. punktā
  , nosaka konkrētus riska rādītājus, kuri ietver dažādus datus, tostarp vienu vai vairākus šādus datu elementus: [Gr. 239]

| a) | vecuma grupa, dzimums, valstspiederība; |
| --- | --- |

a)

vecuma grupa, dzimums, valstspiederība;

| b) | dzīvesvietas valsts un pilsēta; |
| --- | --- |

b)

dzīvesvietas valsts un pilsēta;

| c) | galamērķa dalībvalsts(-is); |
| --- | --- |

c)

galamērķa dalībvalsts(-is);

| d) | pirmās ieceļošanas dalībvalsts; |
| --- | --- |

d)

pirmās ieceļošanas dalībvalsts;

| e) | ceļojuma mērķis; |
| --- | --- |

e)

ceļojuma mērķis;

| f) | pašreizējā nodarbošanās. |
| --- | --- |

f)

pašreizējā nodarbošanās.

4.   Konkrētie riska rādītāji ir mērķtiecīgi un samērīgi. Tie nekādā gadījumā nav izstrādāti, pamatojoties tikai uz personas dzimumu vai vecumu. To pamatā nekādā gadījumā nav informācija, kas atklāj personas rasi, ādas krāsu, etnisko vai sociālo izcelsmi, ģenētiskās īpatnības, valodu, politiskos vai jebkurus citus uzskatus, reliģisko vai filozofisko pārliecību, dalību arodbiedrībās, piederību pie nacionālās minoritātes, īpašumu, izcelsmi, invaliditāti vai dzimumorientāciju.

5.   Konkrētos riska rādītājus Komisija nosaka īstenošanas aktā. Šo īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar 52. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

6.   Konkrētos riska rādītājus vīzu iestādes izmanto, izvērtējot, vai pieteikuma iesniedzējs rada nelegālas

  neatbilstīgas
  imigrācijas risku,
  vai
  apdraud dalībvalstu drošību vai rada augstu epidēmisko risku saskaņā ar 21. panta 1. punktu. [Gr. 240]

7.   Komisija
  un Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra
  regulāri pārskata konkrētos riskus un konkrētos riska rādītājus.”; [Gr. 241]

| 4a) | regulas 39. pantu aizstāj ar šādu:





  “39. pants




  Darbinieku izturēšanās un pamattiesību ievērošana





  1.
     
  Dalībvalstu konsulāti nodrošina, ka pieteikuma iesniedzējus pieņem, ievērojot pieklājības normas. Konsulārie darbinieki, veicot savus pienākumus, pilnībā respektē cilvēka cieņu.






  2.
     
  Konsulārie darbinieki, veicot savus pienākumus, pilnībā ievēro pamattiesības un principus, kas atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Visi veiktie pasākumi ir samērīgi ar šādu pasākumu mērķiem.






  3.
     
  Veicot savus uzdevumus, konsulārie darbinieki nediskriminē personas dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, ādas krāsas, sociālās izcelsmes, ģenētisko īpatnību, valodas, politisko vai jebkuru citu uzskatu, piederības pie nacionālās minoritātes, īpašuma, izcelsmes, reliģijas vai ticības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ. Pirmām kārtām ņem vērā bērna intereses.”; [Gr. 242] |
| --- | --- |

4a)

4a)

regulas 39. pantu aizstāj ar šādu:

regulas 39. pantu aizstāj ar šādu:

“39. pants

Darbinieku izturēšanās un pamattiesību ievērošana

1.
     
  Dalībvalstu konsulāti nodrošina, ka pieteikuma iesniedzējus pieņem, ievērojot pieklājības normas. Konsulārie darbinieki, veicot savus pienākumus, pilnībā respektē cilvēka cieņu.

2.
     
  Konsulārie darbinieki, veicot savus pienākumus, pilnībā ievēro pamattiesības un principus, kas atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Visi veiktie pasākumi ir samērīgi ar šādu pasākumu mērķiem.

3.
     
  Veicot savus uzdevumus, konsulārie darbinieki nediskriminē personas dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, ādas krāsas, sociālās izcelsmes, ģenētisko īpatnību, valodas, politisko vai jebkuru citu uzskatu, piederības pie nacionālās minoritātes, īpašuma, izcelsmes, reliģijas vai ticības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ. Pirmām kārtām ņem vērā bērna intereses.”; [Gr. 242]

| 4b) | regulā iekļauj šādu 39.a pantu:





  “39.a pants




  Pamattiesības




  Piemērojot šo regulu, dalībvalstis pilnībā ievēro attiecīgos Savienības tiesību aktus, tostarp Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, attiecīgos starptautisko tiesību aktus, tostarp 1951. gada 28. jūlijā Ženēvā pieņemto Konvenciju par bēgļu statusu, saistības attiecībā uz starptautiskās aizsardzības pieejamību, jo īpaši neizraidīšanas principu, un pamattiesības. Atbilstoši vispārējiem Savienības tiesību principiem lēmumus saskaņā ar šo regulu pieņem, katru gadījumu izskatot atsevišķi. Pirmām kārtām ņem vērā bērna intereses.”; [Gr. 243] |
| --- | --- |

4b)

4b)

regulā iekļauj šādu 39.a pantu:

regulā iekļauj šādu 39.a pantu:

“39.a pants

Pamattiesības

Piemērojot šo regulu, dalībvalstis pilnībā ievēro attiecīgos Savienības tiesību aktus, tostarp Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, attiecīgos starptautisko tiesību aktus, tostarp 1951. gada 28. jūlijā Ženēvā pieņemto Konvenciju par bēgļu statusu, saistības attiecībā uz starptautiskās aizsardzības pieejamību, jo īpaši neizraidīšanas principu, un pamattiesības. Atbilstoši vispārējiem Savienības tiesību principiem lēmumus saskaņā ar šo regulu pieņem, katru gadījumu izskatot atsevišķi. Pirmām kārtām ņem vērā bērna intereses.”; [Gr. 243]

| 5) | regulas 46. pantu aizstāj ar šādu:

  “46. pants
  Statistikas datu vākšana
  Komisija katru gadu līdz 1. martam publicē ikgadējo statistikas datu apkopojumu par katru konsulātu un robežšķērsošanas vietu, kurā atsevišķas dalībvalstis apstrādā vīzu pieteikumus, un tajā tiek ietverta šāda informācija:






  a) | lidostas tranzītvīzu pieteikumu, izdoto un atteikto vīzu skaits; |
| --- | --- | --- |

5)

regulas 46. pantu aizstāj ar šādu:

“46. pants

Statistikas datu vākšana

Komisija katru gadu līdz 1. martam publicē ikgadējo statistikas datu apkopojumu par katru konsulātu un robežšķērsošanas vietu, kurā atsevišķas dalībvalstis apstrādā vīzu pieteikumus, un tajā tiek ietverta šāda informācija:

a)

lidostas tranzītvīzu pieteikumu, izdoto un atteikto vīzu skaits;

| b) | vienoto vienreizējas ieceļošanas un vairākkārtējas ieceļošanas vīzu pieteikumu, izdoto (iedalot pēc derīguma termiņa: viens, divi, trīs, četri, pieci gadi) un atteikto vīzu skaits; |
| --- | --- |

b)

vienoto vienreizējas ieceļošanas un vairākkārtējas ieceļošanas vīzu pieteikumu, izdoto (iedalot pēc derīguma termiņa: viens, divi, trīs, četri, pieci gadi) un atteikto vīzu skaits;

| c) | izdoto vīzu ar ierobežotu teritoriālo derīgumu skaits. |
| --- | --- |

c)

izdoto vīzu ar ierobežotu teritoriālo derīgumu skaits.

Šo statistiku apkopo, pamatojoties uz VIS datu centrālā repozitorija ģenerētajiem ziņojumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2008 17. pantu.”;

| 5a) | iekļauj šādu pantu:





  “51.a pants




  Deleģēšanas īstenošana





  1.
     
  Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.






  2.
     
  Pilnvaras pieņemt 21.a pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz pieciem gadiem no ... [šīs regulas spēkā stāšanās diena]. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.






  3.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 21.a pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.






  4.
     
  Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.






  5.
     
  Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.






  6.
     
  Saskaņā ar 21.a pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.”; [Gr. 244] |
| --- | --- |

5a)

5a)

iekļauj šādu pantu:

iekļauj šādu pantu:

“51.a pants

Deleģēšanas īstenošana

1.
     
  Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.
     
  Pilnvaras pieņemt 21.a pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz pieciem gadiem no ... [šīs regulas spēkā stāšanās diena]. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

3.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 21.a pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.
     
  Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5.
     
  Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.
     
  Saskaņā ar 21.a pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.”; [Gr. 244]

| 6) | regulas 57. panta 3. un 4. punktu svītro. |
| --- | --- |

6)

regulas 57. panta 3. un 4. punktu svītro.

4. pants

Grozījumi Regulā (ES) Nr. 2017/2226

Regulu (ES) Nr. 2017/2226 groza šādi:

| 1) | regulas 9. panta 2. punktam pievieno šādu daļu:
  “VIS nodrošina šā saraksta centralizētas pārvaldības funkcionalitāti. Sīki izstrādātus noteikumus par šīs funkcionalitātes vadību nosaka īstenošanas aktos. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar šīs regulas 68. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”; |
| --- | --- |

1)

regulas 9. panta 2. punktam pievieno šādu daļu:

“VIS nodrošina šā saraksta centralizētas pārvaldības funkcionalitāti. Sīki izstrādātus noteikumus par šīs funkcionalitātes vadību nosaka īstenošanas aktos. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar šīs regulas 68. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;

| 2) | regulas 13. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

  “3.   Lai pildītu savus pienākumus, kuri paredzēti 26. panta 1. punkta b) apakšpunktā Konvencijā, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu, pārvadātāji izmanto tīmekļa pakalpojumu, lai pārbaudītu, vai īstermiņa vīza ir derīga, tostarp — vai jau ir izmantots atļauto ieceļošanas reižu skaits, vai turētājs ir sasniedzis atļautās uzturēšanās maksimālo ilgumu, vai attiecīgā gadījumā — vai vīza ir derīga ceļojuma galamērķa ostas teritorijā. Pārvadātāji sniedz datus, kas norādīti šīs regulas 16. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā. Pamatojoties uz šiem datiem, tīmekļa pakalpojums sniedz pārvadātājiem atbildi “OK”/“NOT OK”. Pārvadātāji var saglabāt nosūtīto informāciju un saņemto atbildi saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem. Pārvadātāji izveido autentifikācijas shēmu, lai nodrošinātu, ka tīmekļa pakalpojumam var piekļūt tikai pilnvaroti darbinieki. Atbildi “OK”/“NOT OK” nav iespējams uzskatīt par lēmumu atļaut vai atteikt ieceļošanu saskaņā ar Regulu (ES) 2016/399.
  Gadījumos, kad pasažieriem nav atļauta iekāpšana, jo tiek veikts vaicājums VIS, pārvadātāji par to informē pasažierus un nodrošina tiem līdzekļus, lai pasažieri varētu īstenot savas tiesības piekļūt, labot un dzēst VIS glabātos personas datus
  ”; [Gr. 245] |
| --- | --- |

2)

regulas 13. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Lai pildītu savus pienākumus, kuri paredzēti 26. panta 1. punkta b) apakšpunktā Konvencijā, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu, pārvadātāji izmanto tīmekļa pakalpojumu, lai pārbaudītu, vai īstermiņa vīza ir derīga, tostarp — vai jau ir izmantots atļauto ieceļošanas reižu skaits, vai turētājs ir sasniedzis atļautās uzturēšanās maksimālo ilgumu, vai attiecīgā gadījumā — vai vīza ir derīga ceļojuma galamērķa ostas teritorijā. Pārvadātāji sniedz datus, kas norādīti šīs regulas 16. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā. Pamatojoties uz šiem datiem, tīmekļa pakalpojums sniedz pārvadātājiem atbildi “OK”/“NOT OK”. Pārvadātāji var saglabāt nosūtīto informāciju un saņemto atbildi saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem. Pārvadātāji izveido autentifikācijas shēmu, lai nodrošinātu, ka tīmekļa pakalpojumam var piekļūt tikai pilnvaroti darbinieki. Atbildi “OK”/“NOT OK” nav iespējams uzskatīt par lēmumu atļaut vai atteikt ieceļošanu saskaņā ar Regulu (ES) 2016/399.
  Gadījumos, kad pasažieriem nav atļauta iekāpšana, jo tiek veikts vaicājums VIS, pārvadātāji par to informē pasažierus un nodrošina tiem līdzekļus, lai pasažieri varētu īstenot savas tiesības piekļūt, labot un dzēst VIS glabātos personas datus
  ”; [Gr. 245]

| 2a) | regulas 14. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:





  “3.
     
  Ja ir nepieciešams ievadīt vai atjaunināt vīzas turētāja ieceļošanas/izceļošanas ierakstu datus, robežu iestādes var no VIS izgūt un importēt IIS šīs regulas 16. panta 1. punkta d) apakšpunktā un 16. panta 2. punkta c) līdz f) apakšpunktā paredzētos datus saskaņā ar šīs regulas 8. pantu un Regulas (EK) Nr. 767/2008 18.a pantu.”; [Gr. 246] |
| --- | --- |

2a)

2a)

regulas 14. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

regulas 14. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.
     
  Ja ir nepieciešams ievadīt vai atjaunināt vīzas turētāja ieceļošanas/izceļošanas ierakstu datus, robežu iestādes var no VIS izgūt un importēt IIS šīs regulas 16. panta 1. punkta d) apakšpunktā un 16. panta 2. punkta c) līdz f) apakšpunktā paredzētos datus saskaņā ar šīs regulas 8. pantu un Regulas (EK) Nr. 767/2008 18.a pantu.”; [Gr. 246]

| 2b) | regulas 15. pantu groza šādi:










  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:





  “1.
     
  Ja tas vajadzīgs, lai izveidotu personas datni vai atjauninātu 17. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto sejas attēlu, tiek iegūts sejas attēls, nofotografējot personu.”; [Gr. 247] |
| --- | --- | --- |

2b)

2b)

regulas 15. pantu groza šādi:

regulas 15. pantu groza šādi:

a)

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.
     
  Ja tas vajadzīgs, lai izveidotu personas datni vai atjauninātu 17. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto sejas attēlu, tiek iegūts sejas attēls, nofotografējot personu.”; [Gr. 247]

| b) | iekļauj šādu punktu:





  “1.a
     
  Sejas attēlu, kas minēts 16. panta 1. punkta d) apakšpunktā, izgūst no VIS un importē IIS.”; [Gr. 248] |
| --- | --- |

b)

b)

iekļauj šādu punktu:

iekļauj šādu punktu:

“1.a
     
  Sejas attēlu, kas minēts 16. panta 1. punkta d) apakšpunktā, izgūst no VIS un importē IIS.”; [Gr. 248]

| c) | panta 5. punktu svītro; [Gr. 249] |
| --- | --- |

c)

c)

panta 5. punktu svītro; [Gr. 249]

panta 5. punktu svītro;

| 3) | regulas 35. panta 4. punktā svītro vārdus “izmantojot VIS infrastruktūru”. |
| --- | --- |

3)

regulas 35. panta 4. punktā svītro vārdus “izmantojot VIS infrastruktūru”.

5. pants

Grozījumi Regulā (ES) 2016/399

Regulu (ES) 2016/399 groza šādi:

| 1) | regulas 8. panta 3. punktam pievieno šādu ba) apakšpunktu:






  “ba) | ja trešās valsts valstspiederīgajam ir ilgtermiņa vīza vai uzturēšanās atļauja, rūpīgās pārbaudes ieceļošanas vietā ietver arī pārliecināšanos par ilgtermiņa vīzas vai uzturēšanās atļaujas turētāja identitāti un ilgtermiņa vīzas vai uzturēšanās atļaujas autentiskumu, konsultāciju nolūkos piekļūstot datiem Vīzu informācijas sistēmā (VIS) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2008 22.g pantu;
  apstākļos, kad dokumenta turētāja vai dokumenta pārbaude saskaņā ar minētās regulas 22.g pantu attiecīgā gadījumā nav izdevusies vai kad ir šaubas par vīzas turētāja identitāti, par dokumenta un/vai ceļošanas dokumenta īstumu, pienācīgi pilnvaroti šo kompetento iestāžu darbinieki sāk dokumenta mikroshēmas pārbaudi.”; |
| --- | --- | --- |

1)

regulas 8. panta 3. punktam pievieno šādu ba) apakšpunktu:

“ba)

ja trešās valsts valstspiederīgajam ir ilgtermiņa vīza vai uzturēšanās atļauja, rūpīgās pārbaudes ieceļošanas vietā ietver arī pārliecināšanos par ilgtermiņa vīzas vai uzturēšanās atļaujas turētāja identitāti un ilgtermiņa vīzas vai uzturēšanās atļaujas autentiskumu, konsultāciju nolūkos piekļūstot datiem Vīzu informācijas sistēmā (VIS) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2008 22.g pantu;

apstākļos, kad dokumenta turētāja vai dokumenta pārbaude saskaņā ar minētās regulas 22.g pantu attiecīgā gadījumā nav izdevusies vai kad ir šaubas par vīzas turētāja identitāti, par dokumenta un/vai ceļošanas dokumenta īstumu, pienācīgi pilnvaroti šo kompetento iestāžu darbinieki sāk dokumenta mikroshēmas pārbaudi.”;

| 2) | regulas 8. panta 3. punkta c)–f) apakšpunktu svītro; |
| --- | --- |

2)

regulas 8. panta 3. punkta c)–f) apakšpunktu svītro;

7. pants

Grozījumi Regulā (ES) XXX, ar ko izveido satvaru ES informācijas sistēmu sadarbspējai (robežas un vīzas) [Sadarbspējas regula]

Regulu (ES) XXX, ar ko izveido satvaru ES informācijas sistēmu sadarbspējai (robežas un vīzas) [Sadarbspējas regula], groza šādi:

| 1) | regulas 13. panta 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “b) | dati, kas minēti Regulas (EK) Nr. 767/2008 9. panta 6. punktā, 22.c panta 2. punkta f) un g) apakšpunktā un 22.d panta f) un g) punktā;”; |
| --- | --- | --- |

1)

regulas 13. panta 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“b)

dati, kas minēti Regulas (EK) Nr. 767/2008 9. panta 6. punktā, 22.c panta 2. punkta f) un g) apakšpunktā un 22.d panta f) un g) punktā;”;

| 2) | regulas 18. panta 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “b) | dati, kas minēti Regulas (EK) Nr. 767/2008 9. panta 4. punkta a), b) un c) 
  līdz cc)
   apakšpunktā un 5. un 6. punktā, 22.c panta 2. punkta a)
  līdz
  cc), f) un g) apakšpunktā, 22.d panta a), b), c), f) un g) punktā;”; [Gr. 250] |
| --- | --- | --- |

2)

regulas 18. panta 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“b)

dati, kas minēti Regulas (EK) Nr. 767/2008 9. panta 4. punkta a), b) un c) 
  līdz cc)
   apakšpunktā un 5. un 6. punktā, 22.c panta 2. punkta a)
  līdz
  cc), f) un g) apakšpunktā, 22.d panta a), b), c), f) un g) punktā;”; [Gr. 250]

| 3) | regulas 26. panta 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “b) | Regulas (EK) Nr. 767/2008 6. panta 1. un 2. punktā minētās kompetentās iestādes, kad vīzu informācijas sistēmā (VIS) tika izveidota vai atjaunināta pieteikuma datne vai personas datne saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2008 8. vai 22.a pantu;”; |
| --- | --- | --- |

3)

regulas 26. panta 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“b)

Regulas (EK) Nr. 767/2008 6. panta 1. un 2. punktā minētās kompetentās iestādes, kad vīzu informācijas sistēmā (VIS) tika izveidota vai atjaunināta pieteikuma datne vai personas datne saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2008 8. vai 22.a pantu;”;

| 4) | regulas 27. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “b) | pieteikuma datne vai personas datne ir izveidota vai atjaunināta vīzu informācijas sistēmā (VIS) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2008 8.vai 22.a pantu;”; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

regulas 27. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“b)

pieteikuma datne vai personas datne ir izveidota vai atjaunināta vīzu informācijas sistēmā (VIS) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2008 8.vai 22.a pantu;”;

| b) | panta 3. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “b) | uzvārds; vārds(-i); dzimšanas datums, dzimums un valstspiederība(-as), kā minēts Regulas (EK) Nr. 767/2008 9. panta 4. punkta a) apakšpunktā, 22.c panta 2. punkta a) apakšpunktā un 22.d panta a) apakšpunktā;”; |
| --- | --- | --- |

b)

panta 3. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“b)

uzvārds; vārds(-i); dzimšanas datums, dzimums un valstspiederība(-as), kā minēts Regulas (EK) Nr. 767/2008 9. panta 4. punkta a) apakšpunktā, 22.c panta 2. punkta a) apakšpunktā un 22.d panta a) apakšpunktā;”;

| 5) | regulas 29. panta 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “b) | Regulas (EK) Nr. 767/2008 6. panta 1. un 2. punktā minētās kompetentās iestādes attiecībā uz trāpījumiem, kas tika uzrādīti brīdī, kad vīzu informācijas sistēmā (VIS) tika izveidota vai atjaunināta pieteikuma datne vai personas datne saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2008 8. vai 22.a pantu;”. |
| --- | --- | --- |

5)

regulas 29. panta 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“b)

Regulas (EK) Nr. 767/2008 6. panta 1. un 2. punktā minētās kompetentās iestādes attiecībā uz trāpījumiem, kas tika uzrādīti brīdī, kad vīzu informācijas sistēmā (VIS) tika izveidota vai atjaunināta pieteikuma datne vai personas datne saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2008 8. vai 22.a pantu;”.

8. pants

Lēmuma 2008/633/TI atcelšana

Lēmumu 2008/633/TI atceļ. Atsauces uz Lēmumu 2008/633/TI uzskata par atsaucēm uz Regulu (EK) Nr. 767/2008, un tās lasāmas saskaņā ar 2. pielikumā iekļauto atbilstības tabulu”.

9. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro ... [divi gadi pēc stāšanās spēkā], izņemot noteikumus par īstenošanu un deleģētos aktus, kas noteikti 1. panta 6., 7., 26., 27., 33. un 35. punktā, 3. panta 4. punktā un 4. panta 1. punktā, ko piemēro no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

Līdz ... [viens gads pēc šīs regulas stāšanās spēkā] Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par situāciju, gatavojoties šīs regulas pilnīgai īstenošanai. Minētajā ziņojumā iekļauj arī sīki izstrādātu informāciju par radītajām izmaksām un par jebkādiem riskiem, kas var ietekmēt kopējās izmaksas. [Gr. 251]

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C [...], [...], [...]. lpp.

1

(2)  OV C [...], [...], [...]. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta nostāja.

3

(4)  Padomes Lēmums 2004/512/EK (2004. gada 8. jūnijs), ar ko izveido Vīzu informācijas sistēmu (VIS) (OV L 213, 15.6.2004., 5. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 767/2008 (2008. gada 9. jūlijs) par Vīzu informācijas sistēmu (VIS) un datu apmaiņu starp dalībvalstīm saistībā ar īstermiņa vīzām (VIS regula) (OV L 218, 13.8.2008., 60. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 810/2009 (2009. gada 13. jūlijs), ar kuru izveido Kopienas Vīzu kodeksu (Vīzu kodekss) (OV L 243, 15.9.2009., 1. lpp.).

6

(7)  Padomes Lēmums 2008/633/TI (2008. gada 23. jūnijs) par izraudzīto dalībvalstu iestāžu un Eiropola piekļuvi Vīzu informācijas sistēmai (VIS) konsultāciju nolūkos, lai novērstu, atklātu un izmeklētu teroristu nodarījumus un citus smagus noziedzīgus nodarījumus (OV L 218, 13.8.2008., 129. lpp.).

7

(8)  
  Komisijas 2011. gada 21. septembra Īstenošanas lēmums 2011/636/ES, ar ko nosaka datumu, kurā Vīzu informācijas sistēma (VIS) sāk darbību pirmajā reģionā (OV L 249, 27.9.2011., 18. lpp.).

8

Komisijas 2011. gada 21. septembra Īstenošanas lēmums 2011/636/ES, ar ko nosaka datumu, kurā Vīzu informācijas sistēma (VIS) sāk darbību pirmajā reģionā (OV L 249, 27.9.2011., 18. lpp.).

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 604/2013 (2013. gada 26. jūnijs), ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts valstspiederīgā vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm (OV L 180, 29.6.2013., 31. lpp.).

9

(10)  COM(2016)0205.

10

(11)  
  “Integrated Border Management (IBM) – Feasibility Study to include in a repository documents for Long-Stay visas, Residence and Local Border Traffic Permits” (Integrēta robežu pārvaldība (IBM) — Priekšizpēte par to, lai repozitorijā iekļautu dokumentus par ilgtermiņa vīzām, uzturēšanās un vietējās pierobežas satiksmes atļaujām) (2017. gads).

11

“Integrated Border Management (IBM) – Feasibility Study to include in a repository documents for Long-Stay visas, Residence and Local Border Traffic Permits” (Integrēta robežu pārvaldība (IBM) — Priekšizpēte par to, lai repozitorijā iekļautu dokumentus par ilgtermiņa vīzām, uzturēšanās un vietējās pierobežas satiksmes atļaujām) (2017. gads).

(12)  
  “Legal analysis on the necessity and proportionality of extending the scope of the Visa Information System (VIS) to include data on long stay visas and residence documents” (Juridiska analīze par to, vai ir nepieciešami un proporcionāli paplašināt Vīzu informācijas sistēmas (VIS) darbības jomu, lai iekļautu datus par ilgtermiņa vīzām un uzturēšanās dokumentiem) (2018. gads).

12

“Legal analysis on the necessity and proportionality of extending the scope of the Visa Information System (VIS) to include data on long stay visas and residence documents” (Juridiska analīze par to, vai ir nepieciešami un proporcionāli paplašināt Vīzu informācijas sistēmas (VIS) darbības jomu, lai iekļautu datus par ilgtermiņa vīzām un uzturēšanās dokumentiem) (2018. gads).

(13)  Ceļvedis ar mērķi uzlabot informācijas apmaiņu un informācijas pārvaldību, tostarp sadarbspējas risinājumus, tieslietu un iekšlietu jomā (9368/1/16 REV 1).

13

Ceļvedis ar mērķi uzlabot informācijas apmaiņu un informācijas pārvaldību, tostarp sadarbspējas risinājumus, tieslietu un iekšlietu jomā (9368/1/16 REV 1)

(14)  Padomes secinājumi par turpmāko virzību ar mērķi uzlabot informācijas apmaiņu un nodrošināt ES informācijas sistēmu sadarbspēju (10151/17).

14

Padomes secinājumi par turpmāko virzību ar mērķi uzlabot informācijas apmaiņu un nodrošināt ES informācijas sistēmu sadarbspēju (10151/17).

(15)  “
  Integrated Border Management (IBM) – Feasibility Study to include in a repository documents for Long-Stay visas, Residence and Local Border Traffic Permits

  ” (Integrēta robežu pārvaldība (IBM) — Priekšizpēte par to, lai repozitorijā iekļautu dokumentus par ilgtermiņa vīzām, uzturēšanās un vietējās pierobežas satiksmes atļaujām) (2017. gads).

15

Integrated Border Management (IBM) – Feasibility Study to include in a repository documents for Long-Stay visas, Residence and Local Border Traffic Permits

” (Integrēta robežu pārvaldība (IBM) — Priekšizpēte par to, lai repozitorijā iekļautu dokumentus par ilgtermiņa vīzām, uzturēšanās un vietējās pierobežas satiksmes atļaujām) (2017. gads).

(16)  “
  Legal analysis on the necessity and proportionality of extending the scope of the Visa Information System (VIS) to include data on long stay visas and residence documents

  ” (Juridiska analīze par to, vai ir nepieciešami un proporcionāli paplašināt Vīzu informācijas sistēmas (VIS) darbības jomu, lai iekļautu datus par ilgtermiņa vīzām un uzturēšanās dokumentiem) (2018. gads).

16

Legal analysis on the necessity and proportionality of extending the scope of the Visa Information System (VIS) to include data on long stay visas and residence documents

” (Juridiska analīze par to, vai ir nepieciešami un proporcionāli paplašināt Vīzu informācijas sistēmas (VIS) darbības jomu, lai iekļautu datus par ilgtermiņa vīzām un uzturēšanās dokumentiem) (2018. gads).

(17)  COM(2017)0558, 15. lpp.

17

(18)  COM(2018)0251.

18

(19)  Pirkstu nospiedumu atpazīšana bērniem (2013. gads — EUR 26 193).

19

(20)  Automatic fingerprint recognition: from children to elderly (Automatizēta pirkstu nospiedumu atpazīšana: no bērniem līdz senioriem) (KPC, 2018. gads).

20

Automatic fingerprint recognition: from children to elderly

(21)  “Feasibility and implications of lowering the fingerprinting age for children and on storing a scanned copy of the visa applicant's travel document in the Visa Information System (VIS)” (Iespējamība samazināt vecumu, no kura bērniem ņem pirkstu nospiedumus, un šādas samazināšanas ietekme) (2018. gads).

21

Feasibility and implications of lowering the fingerprinting age for children and on storing a scanned copy of the visa applicant's travel document in the Visa Information System (VIS)

(22)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/794 (2016. gada 11. maijs) par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un ar kuru aizstāj un atceļ Padomes Lēmumus 2009/371/TI, 2009/934/TI, 2009/935/TI, 2009/936/TI un 2009/968/TI (OV L 135, 24.5.2016., 53. lpp.).

22

(23)  
  Padomes 2008. gada 23. jūnija Lēmums 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (OV L 210, 6.8.2008., 1. lpp.).

23

Padomes 2008. gada 23. jūnija Lēmums 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (OV L 210, 6.8.2008., 1. lpp.).

(24)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

24

(25)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/680 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic kompetentās iestādes, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, un par šādu datu brīvu apriti, ar ko atceļ Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI (OV L 119, 4.5.2016., 89. lpp.).

25

(26)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/115/EK (2008. gada 16. decembris) par kopīgiem standartiem un procedūrām dalībvalstīs attiecībā uz to trešo valstu valstspiederīgo atgriešanu, kas dalībvalstī uzturas nelikumīgi (OV L 348, 24.12.2008., 98. lpp.).

26

(27)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) .../... (..) [pilns nosaukums] (OV L ..., ... , ... lpp.).

27

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) .../... (..) [pilns nosaukums] (OV L ..., ... , ... lpp.).

(28)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001

  (ES) 2018/1725
  (2000. gada 18. decembris

  2018. gada 23. oktobris
  ) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas

  Savienības
  iestādēs, struktūrās
  , birojos un aģentūrās
  un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.).

  un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.)
  .

28

(EK) Nr. 45/2001

(ES) 2018/1725

2000. gada 18. decembris

2018. gada 23. oktobris

Kopienas

Savienības

, birojos un aģentūrās

(OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.).

un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.)

(29)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1105/2011/ES (2011. gada 25. oktobris) par to ceļošanas dokumentu sarakstu, kuri to turētājam dod tiesības šķērsot ārējās robežas un kuros drīkst ielīmēt vīzu, un par mehānisma izveidi šāda saraksta sagatavošanai (OV L 287, 4.11.2011., 9. lpp.).

29

(30)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/38/EK (2004. gada 29. aprīlis) par Savienības pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesībām brīvi pārvietoties un uzturēties dalībvalstu teritorijā, ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 1612/68 un atceļ Direktīvas 64/221/EEK, 68/360/EEK, 72/194/EEK, 73/148/EEK, 75/34/EEK, 75/35/EEK, 90/364/EEK, 90/365/EEK un 93/96/EEK (OV L 158, 30.4.2004., 77. lpp.).

30

(31)  Padomes Lēmums 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.).

31

acquis

(32)  Padomes Lēmums 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.).

32

acquis

(33)  OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.

33

(34)  Padomes Lēmums 1999/437/EK (1999. gada 17. maijs) par dažiem pasākumiem, lai piemērotu Eiropas Savienības Padomes, Islandes Republikas un Norvēģijas Karalistes Nolīgumu par abu minēto valstu iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un izstrādē (OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.).

34

acquis

(35)  OV L 53, 27.2.2008., 52. lpp.

35

(36)  Padomes Lēmums 2008/146/EK (2008. gada 28. janvāris) par to, lai Eiropas Kopienas vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (OV L 53, 27.2.2008., 1. lpp.).

36

acquis

(37)  Padomes Lēmums 2008/149/TI (2008. gada 28. janvāris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (OV L 53, 27.2.2008., 50. lpp.).

37

acquis

(38)  OV L 160, 18.6.2011., 21. lpp.

38

(39)  Padomes Lēmums 2011/350/ES (2011. gada 7. marts) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā saistībā ar kontroles atcelšanu pie iekšējām robežām un personu pārvietošanos (OV L 160, 18.6.2011., 19. lpp.).

39

acquis

(40)  Padomes Lēmums 2011/349/ES (2011. gada 7. marts) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, jo īpaši saistībā ar tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās un policijas sadarbību (OV L 160, 18.6.2011., 1. lpp.).

40

acquis

(41)  Padomes Lēmums (ES) 2017/1908 (2017. gada 12. oktobris) par dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanu saistībā ar Vīzu informācijas sistēmu Bulgārijas Republikā un Rumānijā (OV L 269, 19.10.2017., 39. lpp.).

41

acquis

2. PIELIKUMS

ATBILSTĪBAS TABULA

| Padomes Lēmums 2008/633/TI | Regula (EK) Nr. 767/2008 |
| --- | --- |
| 1. pants
  Priekšmets un darbības joma | 1. pants
  Priekšmets un darbības joma |
| 2. pants
  Definīcijas | 4. pants
  Definīcijas |
| 3. pants
  Izraudzītās iestādes un centrālie piekļuves punkti | 22.k pants
  Dalībvalstu izraudzītās iestādes
  22.l pants
  Eiropols |
| 4. pants
  VIS piekļuves procedūra | 22.m pants
  Procedūra piekļuvei VIS tiesībaizsardzības nolūkos |
| 5. pants
  VIS datu pieejamības nosacījumi dalībvalstu izraudzītajām iestādēm | 22.n pants
  VIS datu pieejamības nosacījumi dalībvalstu izraudzītajām iestādēm |
| 6. pants
  VIS datu pieejamības nosacījumi izraudzītajām iestādēm dalībvalstī, kurā Regula (EK) Nr. 767/2008 vēl nav piemērota | 22.r pants
  VIS datu pieejamības nosacījumi izraudzītajām iestādēm dalībvalstī, kurā šī regula vēl nav piemērota |
| 7. pants
  VIS datu pieejamības nosacījumi Eiropolam | 22.p pants
  Procedūra un nosacījumi Eiropola piekļuvei VIS datiem |
| 8. pants
  Personas datu aizsardzība | VI nodaļa
  Tiesības un uzraudzība saistībā ar datu aizsardzību |
| 9. pants
  Datu drošība | 32. pants
  Datu drošība |
| 10. pants
  Atbildība | 33. pants
  Atbildība |
| 11. pants
  Pašuzraudzība | 35. pants
  Pašuzraudzība |
| 12. pants
  Sankcijas | 36. pants
  Sankcijas |
| 13. pants
  VIS datu glabāšana valstu datnēs | 30. pants
  VIS datu uzglabāšana valstu datnēs |
| 14. pants
  Piekļuves, labošanas un dzēšanas tiesības | 38. pants
  Piekļuves, labošanas un dzēšanas tiesības |
| 15. pants
  Izmaksas | N/A |
| 16. pants
  Ierakstu glabāšana | 22.q pants
  Reģistrēšana un dokumentēšana |
| 17. pants
  Uzraudzība un novērtēšana | 50. pants
  Uzraudzība un novērtēšana |

Padomes Lēmums 2008/633/TI

Regula (EK) Nr. 767/2008

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1. pants

Priekšmets un darbības joma

2. pants

Definīcijas

4. pants

Definīcijas

3. pants

Izraudzītās iestādes un centrālie piekļuves punkti

22.k pants

Dalībvalstu izraudzītās iestādes

22.l pants

Eiropols

4. pants

VIS piekļuves procedūra

22.m pants

Procedūra piekļuvei VIS tiesībaizsardzības nolūkos

5. pants

VIS datu pieejamības nosacījumi dalībvalstu izraudzītajām iestādēm

22.n pants

VIS datu pieejamības nosacījumi dalībvalstu izraudzītajām iestādēm

6. pants

VIS datu pieejamības nosacījumi izraudzītajām iestādēm dalībvalstī, kurā Regula (EK) Nr. 767/2008 vēl nav piemērota

22.r pants

VIS datu pieejamības nosacījumi izraudzītajām iestādēm dalībvalstī, kurā šī regula vēl nav piemērota

7. pants

VIS datu pieejamības nosacījumi Eiropolam

22.p pants

Procedūra un nosacījumi Eiropola piekļuvei VIS datiem

8. pants

Personas datu aizsardzība

VI nodaļa

Tiesības un uzraudzība saistībā ar datu aizsardzību

9. pants

Datu drošība

32. pants

Datu drošība

10. pants

Atbildība

33. pants

Atbildība

11. pants

Pašuzraudzība

35. pants

Pašuzraudzība

12. pants

Sankcijas

36. pants

Sankcijas

13. pants

VIS datu glabāšana valstu datnēs

30. pants

VIS datu uzglabāšana valstu datnēs

14. pants

Piekļuves, labošanas un dzēšanas tiesības

38. pants

Piekļuves, labošanas un dzēšanas tiesības

15. pants

Izmaksas

N/A

16. pants

Ierakstu glabāšana

22.q pants

Reģistrēšana un dokumentēšana

17. pants

Uzraudzība un novērtēšana

50. pants

Uzraudzība un novērtēšana

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/356 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/356

---

P8_TA(2019)0175

Patvēruma un migrācijas fonda izveide ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Patvēruma un migrācijas fonda izveidi (COM(2018)0471 – C8-0271/2018 – 2018/0248(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2021/C 23/62)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0471), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0471),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 78. panta 2. punktu un 79. panta 2. un 4. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0271/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 78. panta 2. punktu un 79. panta 2. un 4. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0271/2018),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. un 39. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. un 39. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas un Budžeta komitejas atzinumus (A8-0106/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas un Budžeta komitejas atzinumus (A8-0106/2019),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2018)0248

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko izveido
  par Patvēruma, un migrācijas fonda izveidi
  un integrācijas fondu [Gr. 1]

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 78. panta 2. punktu un 79. panta 2. un 4. punktu
  un 80. pantu
  , [Gr. 2]

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (*1),

tā kā:

| (1) | Saistībā ar pieaugošajām migrācijas problēmām, ko raksturo vajadzība atbalstīt spēcīgas uzņemšanas, patvēruma un migrācijas sistēmas dalībvalstīs, novērst un pienācīgi
  un solidāri
  risināt spiediena situācijas un aizstāt neatbilstīgu un nedrošu ieceļošanu ar likumīgiem un drošiem ceļiem, ieguldījums efektīvā un saskaņotā migrācijas pārvaldībā Eiropas Savienībā ir būtiski svarīgs, lai sasniegtu Savienības mērķi — radīt brīvības, drošības un tiesiskuma telpu — saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 67. panta 2. punktu. [Gr. 3] |
| --- | --- |

(1)

Saistībā ar pieaugošajām migrācijas problēmām, ko raksturo vajadzība atbalstīt spēcīgas uzņemšanas, patvēruma un migrācijas sistēmas dalībvalstīs, novērst un pienācīgi
  un solidāri
  risināt spiediena situācijas un aizstāt neatbilstīgu un nedrošu ieceļošanu ar likumīgiem un drošiem ceļiem, ieguldījums efektīvā un saskaņotā migrācijas pārvaldībā Eiropas Savienībā ir būtiski svarīgs, lai sasniegtu Savienības mērķi — radīt brīvības, drošības un tiesiskuma telpu — saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 67. panta 2. punktu. [Gr. 3]

| (2) | Saskaņotas Savienības un dalībvalstu pieejas nozīme ir atspoguļota 2015. gada maija Eiropas programmā migrācijas jomā, kurā uzsvērts, ka nepieciešama konsekventa un skaidra kopēja politika, lai atjaunotu uzticēšanos Savienības spējai apvienot Eiropas un valstu centienus migrācijas problēmas risināšanai, un efektīva sadarbība saskaņā ar solidaritātes un atbildības taisnīga sadalījuma
  starp dalībvalstīm
  principu
  , kas iekļauts Līguma par Eiropas Savienības darbību 80. pantā
  ; šī nozīme tika apstiprināta programmas vidusposma pārskatīšanā 2017. gada septembrī un 2018. gada marta un maija progresa ziņojumos. [Gr. 4] |
| --- | --- |

(2)

Saskaņotas Savienības un dalībvalstu pieejas nozīme ir atspoguļota 2015. gada maija Eiropas programmā migrācijas jomā, kurā uzsvērts, ka nepieciešama konsekventa un skaidra kopēja politika, lai atjaunotu uzticēšanos Savienības spējai apvienot Eiropas un valstu centienus migrācijas problēmas risināšanai, un efektīva sadarbība saskaņā ar solidaritātes un atbildības taisnīga sadalījuma
  starp dalībvalstīm
  principu
  , kas iekļauts Līguma par Eiropas Savienības darbību 80. pantā
  ; šī nozīme tika apstiprināta programmas vidusposma pārskatīšanā 2017. gada septembrī un 2018. gada marta un maija progresa ziņojumos. [Gr. 4]

| (3) | Eiropadome 2017. gada 19. oktobra secinājumos vēlreiz apstiprināja vajadzību īstenot plašu, pragmatisku un apņēmīgu pieeju migrācijas pārvaldībai, kuras mērķis ir atjaunot kontroli pār ārējām robežām, samazināt neatbilstīgu ieceļotāju un jūrā bojā gājušo skaitu un kuras pamatā vajadzētu būt visu pieejamo ES un dalībvalstu instrumentu elastīgai un saskaņotai izmantošanai. Eiropadome arī aicināja nodrošināt ievērojami lielākus rezultātus, veicot pasākumus gan ES, gan dalībvalstu līmenī, piemēram, ar efektīviem atpakaļuzņemšanas nolīgumiem un kārtību.
  Eiropadome arī aicināja īstenot un attīstīt brīvprātīgas pārmitināšanas programmas
  . [Gr. 5] |
| --- | --- |

(3)

Eiropadome 2017. gada 19. oktobra secinājumos vēlreiz apstiprināja vajadzību īstenot plašu, pragmatisku un apņēmīgu pieeju migrācijas pārvaldībai, kuras mērķis ir atjaunot kontroli pār ārējām robežām, samazināt neatbilstīgu ieceļotāju un jūrā bojā gājušo skaitu un kuras pamatā vajadzētu būt visu pieejamo ES un dalībvalstu instrumentu elastīgai un saskaņotai izmantošanai. Eiropadome arī aicināja nodrošināt ievērojami lielākus rezultātus, veicot pasākumus gan ES, gan dalībvalstu līmenī, piemēram, ar efektīviem atpakaļuzņemšanas nolīgumiem un kārtību.
  Eiropadome arī aicināja īstenot un attīstīt brīvprātīgas pārmitināšanas programmas
  . [Gr. 5]

| (4) | Lai atbalstītu centienus nodrošināt visaptverošu pieeju migrācijas pārvaldībai, balstoties uz savstarpēju uzticēšanos, solidaritāti un atbildības sadali starp dalībvalstīm un Savienības iestādēm ar mērķi nodrošināt kopīgu ilgtspējīgu Savienības patvēruma un imigrācijas politiku, dalībvalstis būtu jāatbalsta ar pienācīgiem finanšu resursiem Patvēruma un

  un integrācijas
  migrācijas fonda (“fonds”) veidā. [Gr. 6] |
| --- | --- |

(4)

Lai atbalstītu centienus nodrošināt visaptverošu pieeju migrācijas pārvaldībai, balstoties uz savstarpēju uzticēšanos, solidaritāti un atbildības sadali starp dalībvalstīm un Savienības iestādēm ar mērķi nodrošināt kopīgu ilgtspējīgu Savienības patvēruma un imigrācijas politiku, dalībvalstis būtu jāatbalsta ar pienācīgiem finanšu resursiem Patvēruma un

  un integrācijas
  migrācijas fonda (“fonds”) veidā. [Gr. 6]

| (4a) | Fondam būtu pilnībā jārespektē cilvēktiesības un jāatbilst programmai 2030. gadam, principam par politikas saskaņotību attīstības jomā, kā noteikts LESD 208. pantā, un starptautiskā līmeņa saistībām migrācijas un patvēruma jomā, galvenokārt globālajam paktam par bēgļiem un globālajam paktam par drošu, sakārtotu un likumīgu migrāciju (GCM). [Gr. 7] |
| --- | --- |

(4a)

Fondam būtu pilnībā jārespektē cilvēktiesības un jāatbilst programmai 2030. gadam, principam par politikas saskaņotību attīstības jomā, kā noteikts LESD 208. pantā, un starptautiskā līmeņa saistībām migrācijas un patvēruma jomā, galvenokārt globālajam paktam par bēgļiem un globālajam paktam par drošu, sakārtotu un likumīgu migrāciju (GCM). [Gr. 7]

| (4b) | Pārvaldot fondu no attīstības perspektīvas, būtu jāņem vērā dažādie migrācijas pamatcēloņi, piemēram, konflikti, nabadzība, lauksaimniecisko spēju trūkums, izglītības trūkums un nelīdztiesība. [Gr. 8] |
| --- | --- |

(4b)

Pārvaldot fondu no attīstības perspektīvas, būtu jāņem vērā dažādie migrācijas pamatcēloņi, piemēram, konflikti, nabadzība, lauksaimniecisko spēju trūkums, izglītības trūkums un nelīdztiesība. [Gr. 8]

| (5) | Fonds

  Darbības, ko īsteno ar fonda atbalstu,
  būtu jāīsteno, pilnībā ievērojot tiesības un principus, kas paredzēti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā
  , tostarp tiesības uz personas datu aizsardzību
  , un Savienības
  un dalībvalstu
  starptautiskās saistības attiecībā uz pamattiesībām
  , tostarp ANO Konvenciju par bērna tiesībām (UNCRC) un 1951. gada 28. jūlija Ženēvas Konvenciju par bēgļa statusu, kas papildināta ar 1967. gada 31. janvāra protokolu
  . [Gr. 9] |
| --- | --- |

(5)

Fonds

  Darbības, ko īsteno ar fonda atbalstu,
  būtu jāīsteno, pilnībā ievērojot tiesības un principus, kas paredzēti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā
  , tostarp tiesības uz personas datu aizsardzību
  , un Savienības
  un dalībvalstu
  starptautiskās saistības attiecībā uz pamattiesībām
  , tostarp ANO Konvenciju par bērna tiesībām (UNCRC) un 1951. gada 28. jūlija Ženēvas Konvenciju par bēgļa statusu, kas papildināta ar 1967. gada 31. janvāra protokolu
  . [Gr. 9]

| (5a) | Fonda īstenošanā būtu jāievēro un jāveicina dzimumu līdztiesības un nediskriminēšanas principi, kas ir daļa no Savienības pamatvērtībām. No fonda līdzekļiem nevajadzētu atbalstīt pasākumus, kas veicina jebkādu segregāciju vai sociālo atstumtību. [Gr. 10] |
| --- | --- |

(5a)

Fonda īstenošanā būtu jāievēro un jāveicina dzimumu līdztiesības un nediskriminēšanas principi, kas ir daļa no Savienības pamatvērtībām. No fonda līdzekļiem nevajadzētu atbalstīt pasākumus, kas veicina jebkādu segregāciju vai sociālo atstumtību. [Gr. 10]

| (5b) | Fonda īstenošanā prioritāte būtu jāpiešķir darbībām, kuras pievēršas nepavadītu un nošķirtu nepilngadīgo situācijai, izmantojot agrīnu identifikāciju un reģistrāciju, un darbībām, ko veic bērna interesēs. [Gr. 11] |
| --- | --- |

(5b)

Fonda īstenošanā prioritāte būtu jāpiešķir darbībām, kuras pievēršas nepavadītu un nošķirtu nepilngadīgo situācijai, izmantojot agrīnu identifikāciju un reģistrāciju, un darbībām, ko veic bērna interesēs. [Gr. 11]

| (6) | Fondam būtu jābalstās uz šādu ar tā priekšgājēju atbalstu sasniegtajiem rezultātiem un veiktajiem ieguldījumiem: Eiropas Bēgļu fonds, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu 573/2007/EK, Eiropas Trešo valstu valstspiederīgo integrācijas fonds, kas izveidots ar Padomes Lēmumu 2007/435/EK, Eiropas Atgriešanās fonds, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu 575/2007/EK, laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam un Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 516/2014, laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam. Tai pašā laikā tajā būtu jāņem vērā visu attiecīgo notikumu attīstība. |
| --- | --- |

(6)

Fondam būtu jābalstās uz šādu ar tā priekšgājēju atbalstu sasniegtajiem rezultātiem un veiktajiem ieguldījumiem: Eiropas Bēgļu fonds, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu 573/2007/EK, Eiropas Trešo valstu valstspiederīgo integrācijas fonds, kas izveidots ar Padomes Lēmumu 2007/435/EK, Eiropas Atgriešanās fonds, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu 575/2007/EK, laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam un Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 516/2014, laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam. Tai pašā laikā tajā būtu jāņem vērā visu attiecīgo notikumu attīstība.

| (7) | Ar fondu būtu jāatbalsta
  solidaritāte dalībvalstu starpā un
  migrācijas plūsmu efektīva pārvaldība, cita starpā veicinot kopīgus pasākumus patvēruma jomā, tostarp dalībvalstu centienus
  uzņemt
  personas, kurām nepieciešama starptautiskā aizsardzība, ar starptautiskās aizsardzības pieteikumu iesniedzēju vai starptautiskās aizsardzības saņēmēju pārmitināšanu un
  humanitāro uzņemšanu un
  pārsūtīšanu starp dalībvalstīm,
  uzlabojot neaizsargātu patvēruma meklētāju, piemēram, bērnu, aizsardzību,
  atbalstot integrācijas stratēģijas un efektīvāku likumīgās migrācijas politiku, lai nodrošinātu

  radot drošas un likumīgas iekļūšanas iespējas Savienībā, kam arī būtu jāpalīdz nodrošināt
  Savienības ilgtermiņa konkurētspēju un tās sociālā modeļa nākotni un samazinātu neatbilstīgas migrācijas stimulus ar ilgtspējīgu atgriešanas un atpakaļuzņemšanas politiku.
  Fondam kā iekšējās Savienības politikas instrumentam un kā vienīgajam Savienības līmeņa finansēšanas instrumentam attiecībā uz patvērumu un migrāciju būtu primāri jāatbalsta darbības Savienībā attiecībā uz patvērumu un migrāciju. Tomēr noteikto limitu ietvaros un ar nosacījumu, ka tiek ievērotas pienācīgās garantijas,
  ar fondu būtu jāatbalsta sadarbības stiprināšana ar trešām valstīm, lai stiprinātu to personu plūsmas pārvaldību, kuras lūdz patvērumu vai cita veida starptautisko aizsardzību, atvērtu

  izveidotu
  iespējas likumīgai migrācijai un apkarotu neatbilstīgu migrāciju un
  cilvēku kontrabandistu un cilvēku tirdzniecības tīklus un
  nodrošinātu
  drošas un cieņpilnas
  atgriešanas un efektīvas atpakaļuzņemšanas

  , kā arī reintegrācijas
  trešās valstīs ilgtspēju. [Gr. 12] |
| --- | --- |

(7)

Ar fondu būtu jāatbalsta
  solidaritāte dalībvalstu starpā un
  migrācijas plūsmu efektīva pārvaldība, cita starpā veicinot kopīgus pasākumus patvēruma jomā, tostarp dalībvalstu centienus
  uzņemt
  personas, kurām nepieciešama starptautiskā aizsardzība, ar starptautiskās aizsardzības pieteikumu iesniedzēju vai starptautiskās aizsardzības saņēmēju pārmitināšanu un
  humanitāro uzņemšanu un
  pārsūtīšanu starp dalībvalstīm,
  uzlabojot neaizsargātu patvēruma meklētāju, piemēram, bērnu, aizsardzību,
  atbalstot integrācijas stratēģijas un efektīvāku likumīgās migrācijas politiku, lai nodrošinātu

  radot drošas un likumīgas iekļūšanas iespējas Savienībā, kam arī būtu jāpalīdz nodrošināt
  Savienības ilgtermiņa konkurētspēju un tās sociālā modeļa nākotni un samazinātu neatbilstīgas migrācijas stimulus ar ilgtspējīgu atgriešanas un atpakaļuzņemšanas politiku.
  Fondam kā iekšējās Savienības politikas instrumentam un kā vienīgajam Savienības līmeņa finansēšanas instrumentam attiecībā uz patvērumu un migrāciju būtu primāri jāatbalsta darbības Savienībā attiecībā uz patvērumu un migrāciju. Tomēr noteikto limitu ietvaros un ar nosacījumu, ka tiek ievērotas pienācīgās garantijas,
  ar fondu būtu jāatbalsta sadarbības stiprināšana ar trešām valstīm, lai stiprinātu to personu plūsmas pārvaldību, kuras lūdz patvērumu vai cita veida starptautisko aizsardzību, atvērtu

  izveidotu
  iespējas likumīgai migrācijai un apkarotu neatbilstīgu migrāciju un
  cilvēku kontrabandistu un cilvēku tirdzniecības tīklus un
  nodrošinātu
  drošas un cieņpilnas
  atgriešanas un efektīvas atpakaļuzņemšanas

  , kā arī reintegrācijas
  trešās valstīs ilgtspēju. [Gr. 12]

| (8) | Migrācijas krīze
  un pēdējos gados palielinājies cilvēku bojāejas skaits Vidusjūrā
  ir
  izvirzījuši
  uzmanības centrā nepieciešamību reformēt kopējo Eiropas patvēruma sistēmu, lai nodrošinātu efektīvas patvēruma procedūras, kas nepieļauj sekundāru pārvietošanos, nodrošinātu vienotus un pienācīgus uzņemšanas apstākļus starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējiem, vienotus standartus starptautiskās aizsardzības piešķiršanai un attiecīgās tiesības un priekšrocības starptautiskās aizsardzības saņēmējiem.

  izveidotu taisnīgāku un efektīvāku sistēmu, kā noteikt dalībvalstu atbildību par starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējiem, kā arī Savienības satvaru dalībvalstu veiktajiem pārmitināšanas un humanitārās uzņemšanas centieniem, lai palielinātu globāli pieejamo kopējo pārmitināšanas vietu skaitu.
  Vienlaikus reforma ir nepieciešama, lai izveidotu taisnīgāku un efektīvāku sistēmu, kā noteikt dalībvalstu atbildību par starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējiem, kā arī Savienības satvaru dalībvalstu veiktajiem pārmitināšanas centieniem.
  nodrošinātu, ka pastāv un ir pieejamas efektīvas un uz tiesībām balstītas patvēruma procedūras, un nodrošinātu vienotus un pienācīgus uzņemšanas apstākļus starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējiem, vienotus standartus starptautiskās aizsardzības piešķiršanai un attiecīgās tiesības un priekšrocības starptautiskās aizsardzības saņēmējiem, kā arī efektīvas un lietderīgas neatbilstīgo migrantu atgriešanas procedūras
  . Tāpēc ir lietderīgi ar fondu vairāk atbalstīt dalībvalstu centienus pilnībā un pareizi īstenot pārskatīto kopējo Eiropas patvēruma sistēmu. [Gr. 13] |
| --- | --- |

(8)

Migrācijas krīze
  un pēdējos gados palielinājies cilvēku bojāejas skaits Vidusjūrā
  ir
  izvirzījuši
  uzmanības centrā nepieciešamību reformēt kopējo Eiropas patvēruma sistēmu, lai nodrošinātu efektīvas patvēruma procedūras, kas nepieļauj sekundāru pārvietošanos, nodrošinātu vienotus un pienācīgus uzņemšanas apstākļus starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējiem, vienotus standartus starptautiskās aizsardzības piešķiršanai un attiecīgās tiesības un priekšrocības starptautiskās aizsardzības saņēmējiem.

  izveidotu taisnīgāku un efektīvāku sistēmu, kā noteikt dalībvalstu atbildību par starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējiem, kā arī Savienības satvaru dalībvalstu veiktajiem pārmitināšanas un humanitārās uzņemšanas centieniem, lai palielinātu globāli pieejamo kopējo pārmitināšanas vietu skaitu.
  Vienlaikus reforma ir nepieciešama, lai izveidotu taisnīgāku un efektīvāku sistēmu, kā noteikt dalībvalstu atbildību par starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējiem, kā arī Savienības satvaru dalībvalstu veiktajiem pārmitināšanas centieniem.
  nodrošinātu, ka pastāv un ir pieejamas efektīvas un uz tiesībām balstītas patvēruma procedūras, un nodrošinātu vienotus un pienācīgus uzņemšanas apstākļus starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējiem, vienotus standartus starptautiskās aizsardzības piešķiršanai un attiecīgās tiesības un priekšrocības starptautiskās aizsardzības saņēmējiem, kā arī efektīvas un lietderīgas neatbilstīgo migrantu atgriešanas procedūras
  . Tāpēc ir lietderīgi ar fondu vairāk atbalstīt dalībvalstu centienus pilnībā un pareizi īstenot pārskatīto kopējo Eiropas patvēruma sistēmu. [Gr. 13]

| (9) | Fondam būtu arī jāpapildina un jāstiprina pasākumi, ko veic Eiropas Savienības Patvēruma aģentūra (EUAA), kura izveidota ar Regulu (ES) .../.. [EUAA regula] (3),
  atbalsta birojs
  ar mērķi veicināt un uzlabot kopējās Eiropas patvēruma sistēmas darbību, koordinējot un pastiprinot praktisko sadarbību un
  koordinējot
  informācijas apmaiņu dalībvalstu starpā
  par patvērumu, jo īpaši par labu praksi
  , veicinot Savienības
  un starptautiskās
  tiesības un
  ar atbilstošiem norādījumiem, tostarp
  darbības standartus

  standartiem, sekmējot vienveidīgu Savienības tiesību īstenošanu
  attiecībā uz patvēruma meklētājiem, lai nodrošinātu augstu vienveidības pakāpi, kas balstīta uz augstiem aizsardzības standartiem attiecībā uz starptautisko aizsardzību, uzņemšanas apstākļiem un aizsardzības vajadzību novērtēšanu visā Savienībā, nodrošinātu ilgtspējīgu un taisnīgu starptautiskās aizsardzības pieteikumu sadalījumu, sekmētu konverģenci starptautiskās aizsardzības pieteikumu novērtēšanā visā Savienībā, atbalstītu dalībvalstu centienus pārmitināšanas jomā un sniegtu operatīvo un tehnisko palīdzību dalībvalstīm to patvēruma un uzņemšanas sistēmu pārvaldībā, sevišķi tām dalībvalstīm, kuru sistēmas ir nesamērīgi noslogotas. [Gr. 14] |
| --- | --- |

(9)

Fondam būtu arī jāpapildina un jāstiprina pasākumi, ko veic Eiropas Savienības Patvēruma aģentūra (EUAA), kura izveidota ar Regulu (ES) .../.. [EUAA regula] (3),
  atbalsta birojs
  ar mērķi veicināt un uzlabot kopējās Eiropas patvēruma sistēmas darbību, koordinējot un pastiprinot praktisko sadarbību un
  koordinējot
  informācijas apmaiņu dalībvalstu starpā
  par patvērumu, jo īpaši par labu praksi
  , veicinot Savienības
  un starptautiskās
  tiesības un
  ar atbilstošiem norādījumiem, tostarp
  darbības standartus

  standartiem, sekmējot vienveidīgu Savienības tiesību īstenošanu
  attiecībā uz patvēruma meklētājiem, lai nodrošinātu augstu vienveidības pakāpi, kas balstīta uz augstiem aizsardzības standartiem attiecībā uz starptautisko aizsardzību, uzņemšanas apstākļiem un aizsardzības vajadzību novērtēšanu visā Savienībā, nodrošinātu ilgtspējīgu un taisnīgu starptautiskās aizsardzības pieteikumu sadalījumu, sekmētu konverģenci starptautiskās aizsardzības pieteikumu novērtēšanā visā Savienībā, atbalstītu dalībvalstu centienus pārmitināšanas jomā un sniegtu operatīvo un tehnisko palīdzību dalībvalstīm to patvēruma un uzņemšanas sistēmu pārvaldībā, sevišķi tām dalībvalstīm, kuru sistēmas ir nesamērīgi noslogotas. [Gr. 14]

| (9a) | Ar fondu būtu jāatbalsta Savienības un dalībvalstu centieni uzlabot dalībvalstu spējas izveidot, uzraudzīt un izvērtēt savu patvēruma politiku, ņemot vērā savas saistības saskaņā ar spēkā esošajiem Savienības tiesību aktiem. [Gr. 15] |
| --- | --- |

(9a)

Ar fondu būtu jāatbalsta Savienības un dalībvalstu centieni uzlabot dalībvalstu spējas izveidot, uzraudzīt un izvērtēt savu patvēruma politiku, ņemot vērā savas saistības saskaņā ar spēkā esošajiem Savienības tiesību aktiem. [Gr. 15]

| (10) | Ar fondu būtu jāatbalsta Savienības un dalībvalstu centieni uzlabot dalībvalstu spējas izveidot, uzraudzīt un izvērtēt to patvēruma politiku, ņemot vērā to saistības saskaņā ar spēkā esošajiem

  Savienība un dalībvalstis, tām īstenojot spēkā esošos
  Savienības tiesību aktiem

  aktus, nodrošinot, ka pilnībā tiek ievērotas pamattiesības, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/33/ES
   (4)

  (Uzņemšanas nosacījumu direktīva), 2013/32/ES
   (5)

  (Patvēruma procedūru direktīva), 2011/95/ES
   (6)

  (Kvalifikācijas direktīva) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/115/EK
   (7)

  (Atgriešanas direktīva), un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 604/2013
   (8)

  (Dublinas regula)
  . [Gr. 16] |
| --- | --- |

(10)

Ar fondu būtu jāatbalsta Savienības un dalībvalstu centieni uzlabot dalībvalstu spējas izveidot, uzraudzīt un izvērtēt to patvēruma politiku, ņemot vērā to saistības saskaņā ar spēkā esošajiem

  Savienība un dalībvalstis, tām īstenojot spēkā esošos
  Savienības tiesību aktiem

  aktus, nodrošinot, ka pilnībā tiek ievērotas pamattiesības, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/33/ES
   (4)

  (Uzņemšanas nosacījumu direktīva), 2013/32/ES
   (5)

  (Patvēruma procedūru direktīva), 2011/95/ES
   (6)

  (Kvalifikācijas direktīva) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/115/EK
   (7)

  (Atgriešanas direktīva), un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 604/2013
   (8)

  (Dublinas regula)
  . [Gr. 16]

| (11) | Partnerattiecības un sadarbība ar trešām valstīm ir būtiska Savienības patvēruma politikas sastāvdaļa, lai nodrošinātu to personu plūsmu, kuras lūdz patvērumu vai cita veida starptautisko aizsardzību, pienācīgu pārvaldību. Ar mērķi aizstāt trešo valstu valstspiederīgo vai bezvalstnieku, kuriem nepieciešama starptautiskā aizsardzība, nedrošu un neatbilstīgu ieceļošanu ar likumīgu un drošu ierašanos dalībvalstu teritorijā, paužot solidaritāti ar valstīm reģionos, uz kuriem vai kuru teritorijā ir pārvietots liels skaits personu, kam nepieciešama starptautiskā aizsardzība, palīdzot mazināt spiedienu uz šīm valstīm, palīdzot sasniegt Eiropas Savienības migrācijas politikas mērķu sasniegšanu, palielinot Savienības ietekmi attiecībā uz trešām valstīm un efektīvi sniedzot ieguldījumu globālajās pārmitināšanas iniciatīvās ar vienotu nostāju starptautiskos forumos un sarunās ar trešām valstīm, fondam būtu jāsniedz finansiāli stimuli, lai īstenotu Savienības pārmitināšanas [un humanitāras uzņemšanas] sistēmu.
  [Gr. 17] |
| --- | --- |

(11)

Partnerattiecības un sadarbība ar trešām valstīm ir būtiska Savienības patvēruma politikas sastāvdaļa, lai nodrošinātu to personu plūsmu, kuras lūdz patvērumu vai cita veida starptautisko aizsardzību, pienācīgu pārvaldību. Ar mērķi aizstāt trešo valstu valstspiederīgo vai bezvalstnieku, kuriem nepieciešama starptautiskā aizsardzība, nedrošu un neatbilstīgu ieceļošanu ar likumīgu un drošu ierašanos dalībvalstu teritorijā, paužot solidaritāti ar valstīm reģionos, uz kuriem vai kuru teritorijā ir pārvietots liels skaits personu, kam nepieciešama starptautiskā aizsardzība, palīdzot mazināt spiedienu uz šīm valstīm, palīdzot sasniegt Eiropas Savienības migrācijas politikas mērķu sasniegšanu, palielinot Savienības ietekmi attiecībā uz trešām valstīm un efektīvi sniedzot ieguldījumu globālajās pārmitināšanas iniciatīvās ar vienotu nostāju starptautiskos forumos un sarunās ar trešām valstīm, fondam būtu jāsniedz finansiāli stimuli, lai īstenotu Savienības pārmitināšanas [un humanitāras uzņemšanas] sistēmu.
  [Gr. 17]

| (11a) | Ar fondu būtu jāatbalsta dalībvalstu centieni savā teritorijā sniegt starptautisko aizsardzību un stabilu risinājumu bēgļiem un pārvietotām personām, attiecībā uz kuriem ir atzītas tiesības uz pārmitināšanu saskaņā ar valstu uzņemšanas shēmām, kam būtu jāņem vērā UNHCR prognozētās globālās pārmitināšanas vajadzības. Lai fonda devums būtu vērienīgs un iedarbīgs, tam būtu jāsniedz mērķorientēta palīdzība finansiālu stimulu veidā attiecībā uz katru personu, kas uzņemta vai pārmitināta. [Gr. 18] |
| --- | --- |

(11a)

Ar fondu būtu jāatbalsta dalībvalstu centieni savā teritorijā sniegt starptautisko aizsardzību un stabilu risinājumu bēgļiem un pārvietotām personām, attiecībā uz kuriem ir atzītas tiesības uz pārmitināšanu saskaņā ar valstu uzņemšanas shēmām, kam būtu jāņem vērā UNHCR prognozētās globālās pārmitināšanas vajadzības. Lai fonda devums būtu vērienīgs un iedarbīgs, tam būtu jāsniedz mērķorientēta palīdzība finansiālu stimulu veidā attiecībā uz katru personu, kas uzņemta vai pārmitināta. [Gr. 18]

| (12) | Ņemot vērā lielās migrācijas plūsmas uz Savienību pēdējos gados un to, cik svarīgi ir nodrošināt mūsu sabiedrību kohēziju, ir ārkārtīgi svarīgi atbalstīt dalībvalstu politiku tādu trešo valstu valstspiederīgo, kuri uzturas likumīgi, agrīnai integrācijai, tostarp prioritārajās jomās, kas apzinātas rīcības plānā trešo valstu valstspiederīgo integrācijai, kuru Komisija pieņēma 2016. gadā. [Gr. 19] |
| --- | --- |

(12)

Ņemot vērā lielās migrācijas plūsmas uz Savienību pēdējos gados un to, cik svarīgi ir nodrošināt mūsu sabiedrību kohēziju, ir ārkārtīgi svarīgi atbalstīt dalībvalstu politiku tādu trešo valstu valstspiederīgo, kuri uzturas likumīgi, agrīnai integrācijai, tostarp prioritārajās jomās, kas apzinātas rīcības plānā trešo valstu valstspiederīgo integrācijai, kuru Komisija pieņēma 2016. gadā. [Gr. 19]

| (13) | Lai palielinātu efektivitāti, panāktu vislielāko Savienības pievienoto vērtību un nodrošinātu Savienības darbību saskaņotību, veicinot trešo valstu valstspiederīgo integrāciju, fonda finansētajām darbībām vajadzētu būt konkrētām un būtu jāpapildina Eiropas Sociālā fonda+ (ESF+) un Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF)

  Savienības struktūrfondu
  finansētās darbības. Pasākumiem, kurus finansē ar šo fondu, būtu jāatbalsta pasākumi, kas īpaši pielāgoti trešo valstu valstspiederīgo vajadzībām un kas pārsvarā tiek īstenoti integrācijas sākumposmā, kā arī horizontālas darbības, kuras atbalsta dalībvalstu spējas integrācijas jomā, kamēr pasākumus ar ilgtermiņa ietekmi attiecībā uz

  ko papildina pasākumi
  trešo valstu valstspiederīgajiem būtu jāfinansē

  valstspiederīgo sociālās un ekonomiskās iekļaušanas veicināšanai, ko finansē
  saskaņā ar ERAF un ESF+

  struktūrfondiem
  . [Gr. 20] |
| --- | --- |

(13)

Lai palielinātu efektivitāti, panāktu vislielāko Savienības pievienoto vērtību un nodrošinātu Savienības darbību saskaņotību, veicinot trešo valstu valstspiederīgo integrāciju, fonda finansētajām darbībām vajadzētu būt konkrētām un būtu jāpapildina Eiropas Sociālā fonda+ (ESF+) un Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF)

  Savienības struktūrfondu
  finansētās darbības. Pasākumiem, kurus finansē ar šo fondu, būtu jāatbalsta pasākumi, kas īpaši pielāgoti trešo valstu valstspiederīgo vajadzībām un kas pārsvarā tiek īstenoti integrācijas sākumposmā, kā arī horizontālas darbības, kuras atbalsta dalībvalstu spējas integrācijas jomā, kamēr pasākumus ar ilgtermiņa ietekmi attiecībā uz

  ko papildina pasākumi
  trešo valstu valstspiederīgajiem būtu jāfinansē

  valstspiederīgo sociālās un ekonomiskās iekļaušanas veicināšanai, ko finansē
  saskaņā ar ERAF un ESF+

  struktūrfondiem
  . [Gr. 20]

| (13a) | Integrācijas pasākumu darbības jomā būtu jāietver arī starptautiskās aizsardzības saņēmēji, lai nodrošinātu visaptverošu pieeju integrācijai, ņemot vērā minētās mērķgrupas īpašās iezīmes. Gadījumos, kad integrācijas pasākumi ir apvienoti ar uzņemšanu, darbības vajadzības gadījumā būtu jāattiecina arī uz patvēruma meklētājiem. [Gr. 21] |
| --- | --- |

(13a)

Integrācijas pasākumu darbības jomā būtu jāietver arī starptautiskās aizsardzības saņēmēji, lai nodrošinātu visaptverošu pieeju integrācijai, ņemot vērā minētās mērķgrupas īpašās iezīmes. Gadījumos, kad integrācijas pasākumi ir apvienoti ar uzņemšanu, darbības vajadzības gadījumā būtu jāattiecina arī uz patvēruma meklētājiem. [Gr. 21]

| (14) | Šajā kontekstā dalībvalstu iestādēm, kuras ir atbildīgas par fonda īstenošanu, būtu jāliek sadarboties un veidot koordinācijas mehānismus ar iestādēm, ko dalībvalstis noteikušas, lai pārvaldītu ESF+ un ERAF

  struktūrfondu
  darbības, un vajadzības gadījumā – ar to pārvaldības iestādēm un citu Savienības fondu, kuri veicina trešo valstu valstspiederīgo integrāciju, pārvaldības iestādēm.
  Komisijai būtu jāizmanto šie koordinācijas mehānismi, lai novērtētu fondu saskaņotību un papildināmību, kā arī to, cik lielā mērā ar katra fonda starpniecību īstenotie pasākumi veicina trešo valstu valstspiederīgo integrāciju. [Gr. 22] |
| --- | --- |

(14)

Šajā kontekstā dalībvalstu iestādēm, kuras ir atbildīgas par fonda īstenošanu, būtu jāliek sadarboties un veidot koordinācijas mehānismus ar iestādēm, ko dalībvalstis noteikušas, lai pārvaldītu ESF+ un ERAF

  struktūrfondu
  darbības, un vajadzības gadījumā – ar to pārvaldības iestādēm un citu Savienības fondu, kuri veicina trešo valstu valstspiederīgo integrāciju, pārvaldības iestādēm.
  Komisijai būtu jāizmanto šie koordinācijas mehānismi, lai novērtētu fondu saskaņotību un papildināmību, kā arī to, cik lielā mērā ar katra fonda starpniecību īstenotie pasākumi veicina trešo valstu valstspiederīgo integrāciju. [Gr. 22]

| (15) | Fonda īstenošana šajā jomā būtu jāveic atbilstīgi Savienības kopējiem integrācijas pamatprincipiem, kā noteikts kopīgajā integrācijas programmā. |
| --- | --- |

(15)

Fonda īstenošana šajā jomā būtu jāveic atbilstīgi Savienības kopējiem integrācijas pamatprincipiem, kā noteikts kopīgajā integrācijas programmā.

| (16) | Ir lietderīgi tām dalībvalstīm, kuras to vēlas, dot iespēju savās valsts programmās paredzēt, ka integrācijas darbībās var ietvert arī trešo valstu valstspiederīgo tuvākos radiniekus tādā mērā, kas nepieciešams šādu darbību efektīvai īstenošanai
  , tādējādi atbalstot ģimenes vienotību bērna interesēs
  . Ar terminu “tuvākie radinieki” būtu jāsaprot laulātie, partneri un jebkura persona, kurai ir tiešas augšupējas vai lejupējas radnieciskas saites ar integrācijas darbību mērķgrupā iekļautu trešās valsts valstspiederīgo un uz kuru citādi neattiektos fonda darbības joma. [Gr. 23] |
| --- | --- |

(16)

Ir lietderīgi tām dalībvalstīm, kuras to vēlas, dot iespēju savās valsts programmās paredzēt, ka integrācijas darbībās var ietvert arī trešo valstu valstspiederīgo tuvākos radiniekus tādā mērā, kas nepieciešams šādu darbību efektīvai īstenošanai
  , tādējādi atbalstot ģimenes vienotību bērna interesēs
  . Ar terminu “tuvākie radinieki” būtu jāsaprot laulātie, partneri un jebkura persona, kurai ir tiešas augšupējas vai lejupējas radnieciskas saites ar integrācijas darbību mērķgrupā iekļautu trešās valsts valstspiederīgo un uz kuru citādi neattiektos fonda darbības joma. [Gr. 23]

| (17) | Ņemot vērā vietējo un reģionālo iestāžu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju
  to pārstāvošo asociāciju,
  izšķirīgo nozīmi integrācijas jomā un atvieglojot

  lai atvieglotu
  šo struktūru piekļuvi finansējumam Savienības līmenī, fondam būtu jāveicina pasākumi integrācijas jomā, ko īsteno vietējās un reģionālās iestādes vai pilsoniskās sabiedrības organizācijas, tostarp ar tematisko mehānismu un ar augstāku līdzfinansējuma likmi šīm darbībām
  un tam paredzētu tematiskā mehānisma komponentu, ja vietējām un reģionālajām iestādēm ir kompetence veikt integrācijas pasākumus
  . [Gr. 24] |
| --- | --- |

(17)

Ņemot vērā vietējo un reģionālo iestāžu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju
  to pārstāvošo asociāciju,
  izšķirīgo nozīmi integrācijas jomā un atvieglojot

  lai atvieglotu
  šo struktūru piekļuvi finansējumam Savienības līmenī, fondam būtu jāveicina pasākumi integrācijas jomā, ko īsteno vietējās un reģionālās iestādes vai pilsoniskās sabiedrības organizācijas, tostarp ar tematisko mehānismu un ar augstāku līdzfinansējuma likmi šīm darbībām
  un tam paredzētu tematiskā mehānisma komponentu, ja vietējām un reģionālajām iestādēm ir kompetence veikt integrācijas pasākumus
  . [Gr. 24]

| (18) | Ņemot vērā ilgtermiņa ekonomiskās un demogrāfiskās problēmas, ar ko Savienība saskaras,
  un migrācijas arvien pieaugošo globālo raksturu,
  ir būtiski izveidot labi funkcionējošus likumīgās migrācijas kanālus uz Savienību, lai saglabātu Savienību kā pievilcīgu galamērķi migrantiem

  atbilstīgai migrācijai atbilstoši dalībvalstu ekonomiskajām un sociālajām vajadzībām
  un garantētu sociālās labklājības sistēmu ilgtspējību

  ilgtspēju
  un Savienības ekonomikas izaugsmi,
  vienlaikus aizsargājot migrējošos darba ņēmējus no ekspluatācijas
  . [Gr. 25] |
| --- | --- |

(18)

Ņemot vērā ilgtermiņa ekonomiskās un demogrāfiskās problēmas, ar ko Savienība saskaras,
  un migrācijas arvien pieaugošo globālo raksturu,
  ir būtiski izveidot labi funkcionējošus likumīgās migrācijas kanālus uz Savienību, lai saglabātu Savienību kā pievilcīgu galamērķi migrantiem

  atbilstīgai migrācijai atbilstoši dalībvalstu ekonomiskajām un sociālajām vajadzībām
  un garantētu sociālās labklājības sistēmu ilgtspējību

  ilgtspēju
  un Savienības ekonomikas izaugsmi,
  vienlaikus aizsargājot migrējošos darba ņēmējus no ekspluatācijas
  . [Gr. 25]

| (19) | Ar fondu būtu jāsniedz atbalsts dalībvalstīm likumīgās migrācijas
  ceļu
  organizācijas stratēģiju izveidē un
  paplašināšanā
  , stiprinot to spējas izstrādāt, īstenot, uzraudzīt un izvērtēt kopumā visas imigrācijas un integrācijas stratēģijas, politikas nostādnes un pasākumus attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri uzturas likumīgi, tostarp

  jo īpaši
  Savienības tiesību aktus

  instrumentus attiecībā uz likumīgu migrāciju
  . Ar fondu būtu jāatbalsta arī informācijas un paraugprakses apmaiņa un sadarbība starp dažādām pārvaldes struktūrām un līmeņiem, kā arī ar citām dalībvalstīm. [Gr. 26] |
| --- | --- |

(19)

Ar fondu būtu jāsniedz atbalsts dalībvalstīm likumīgās migrācijas
  ceļu
  organizācijas stratēģiju izveidē un
  paplašināšanā
  , stiprinot to spējas izstrādāt, īstenot, uzraudzīt un izvērtēt kopumā visas imigrācijas un integrācijas stratēģijas, politikas nostādnes un pasākumus attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri uzturas likumīgi, tostarp

  jo īpaši
  Savienības tiesību aktus

  instrumentus attiecībā uz likumīgu migrāciju
  . Ar fondu būtu jāatbalsta arī informācijas un paraugprakses apmaiņa un sadarbība starp dažādām pārvaldes struktūrām un līmeņiem, kā arī ar citām dalībvalstīm. [Gr. 26]

| (20) | Efektīva
  un cieņu respektējoša
  atgriešanas politika ir neatņemama sastāvdaļa visaptverošā migrācijas pieejā Savienībā un tās dalībvalstīs. Ar fondu būtu jāatbalsta un jāveicina dalībvalstu centieni efektīvi īstenot un turpmāk attīstīt atgriešanas kopīgos standartus,
  liekot uzsvaru uz brīvprātīgu atgriešanos,
  jo īpaši, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2008/115/EK (9), un integrēta un saskaņota pieeja atgriešanas pārvaldībai. Attiecībā uz ilgtspējīgu atgriešanas politiku Ar fondu būtu arī jāatbalsta saistīti pasākumi trešās valstīs, piemēram, atgriezto personu reintegrācija

  lai veicinātu un garantētu drošu un cieņpilnu atgriešanu un atpakaļuzņemšanu, kā arī ilgtspējīgu reintegrāciju, kā paredzēts GCM
  . [Gr. 27] |
| --- | --- |

(20)

Efektīva
  un cieņu respektējoša
  atgriešanas politika ir neatņemama sastāvdaļa visaptverošā migrācijas pieejā Savienībā un tās dalībvalstīs. Ar fondu būtu jāatbalsta un jāveicina dalībvalstu centieni efektīvi īstenot un turpmāk attīstīt atgriešanas kopīgos standartus,
  liekot uzsvaru uz brīvprātīgu atgriešanos,
  jo īpaši, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2008/115/EK (9), un integrēta un saskaņota pieeja atgriešanas pārvaldībai. Attiecībā uz ilgtspējīgu atgriešanas politiku Ar fondu būtu arī jāatbalsta saistīti pasākumi trešās valstīs, piemēram, atgriezto personu reintegrācija

  lai veicinātu un garantētu drošu un cieņpilnu atgriešanu un atpakaļuzņemšanu, kā arī ilgtspējīgu reintegrāciju, kā paredzēts GCM
  . [Gr. 27]

| (21) | Dalībvalstīm būtu jādod priekšroka brīvprātīgas atgriešanās pasākumiem
  un jānodrošina neatbilstīgo migrantu efektīva, droša un cieņpilna atgriešanās
  .
  Tādēļ fondam būtu jāsniedz preferenciāls atbalsts darbībām, kas saistītas ar brīvprātīgu atgriešanos
  . Lai
  to
  sekmētu brīvprātīgu atgriešanos, dalībvalstīm būtu jāparedz stimuli, piemēram, būtu jāparedz preferenciāls režīms lielākas atgriešanās palīdzības veidā
  un ilgtermiņa reintegrācijas atbalsts
  . Šāda veida brīvprātīga atgriešanās ir gan personu, kas atgriežas, gan iestāžu interesēs, ņemot vērā tās

  no
  izmaksu lietderību

  lietderības aspekta
  .
  Visās darbībās vai lēmumos attiecībā uz migrējošiem, tostarp atgriežamiem, bērniem, vispirms būtu jāņem vērā bērna interešu princips
  . [Gr. 28] |
| --- | --- |

(21)

Dalībvalstīm būtu jādod priekšroka brīvprātīgas atgriešanās pasākumiem
  un jānodrošina neatbilstīgo migrantu efektīva, droša un cieņpilna atgriešanās
  .
  Tādēļ fondam būtu jāsniedz preferenciāls atbalsts darbībām, kas saistītas ar brīvprātīgu atgriešanos
  . Lai
  to
  sekmētu brīvprātīgu atgriešanos, dalībvalstīm būtu jāparedz stimuli, piemēram, būtu jāparedz preferenciāls režīms lielākas atgriešanās palīdzības veidā
  un ilgtermiņa reintegrācijas atbalsts
  . Šāda veida brīvprātīga atgriešanās ir gan personu, kas atgriežas, gan iestāžu interesēs, ņemot vērā tās

  no
  izmaksu lietderību

  lietderības aspekta
  .
  Visās darbībās vai lēmumos attiecībā uz migrējošiem, tostarp atgriežamiem, bērniem, vispirms būtu jāņem vērā bērna interešu princips
  . [Gr. 28]

| (22) | Tomēr brīvprātīga atgriešanās un

  Lai gan brīvprātīgai atgriešanai vajadzētu būt prioritārai attiecībā pret
  piespiedu atgriešana

  atgriešanu, tomēr tās
  ir savstarpēji saistīti jautājumi

  saistītas un
  ar savstarpēji pastiprinošu ietekmi, un tāpēc dalībvalstis būtu jāmudina stiprināt papildināmību starp tiem

  tām
  . Izraidīšanas iespēja ir svarīgs elements, kas palīdz nodrošināt patvēruma un migrācijas sistēmu integritāti. Tādēļ ar fondu būtu jāatbalsta dalībvalstu darbības, lai vajadzības gadījumā sekmētu un veiktu izraidīšanu saskaņā ar Savienības tiesību aktos noteiktajiem standartiem, pilnībā ievērojot atgriezto personu pamattiesības un cieņu.
  No fonda būtu jāatbalsta darbības, kas saistītas ar bērnu atgriešanos, tikai tad, ja šādas atgriešanas pamatā ir pozitīvs novērtējums attiecībā uz bērna interesēm. [Gr. 29] |
| --- | --- |

(22)

Tomēr brīvprātīga atgriešanās un

  Lai gan brīvprātīgai atgriešanai vajadzētu būt prioritārai attiecībā pret
  piespiedu atgriešana

  atgriešanu, tomēr tās
  ir savstarpēji saistīti jautājumi

  saistītas un
  ar savstarpēji pastiprinošu ietekmi, un tāpēc dalībvalstis būtu jāmudina stiprināt papildināmību starp tiem

  tām
  . Izraidīšanas iespēja ir svarīgs elements, kas palīdz nodrošināt patvēruma un migrācijas sistēmu integritāti. Tādēļ ar fondu būtu jāatbalsta dalībvalstu darbības, lai vajadzības gadījumā sekmētu un veiktu izraidīšanu saskaņā ar Savienības tiesību aktos noteiktajiem standartiem, pilnībā ievērojot atgriezto personu pamattiesības un cieņu.
  No fonda būtu jāatbalsta darbības, kas saistītas ar bērnu atgriešanos, tikai tad, ja šādas atgriešanas pamatā ir pozitīvs novērtējums attiecībā uz bērna interesēm. [Gr. 29]

| (23) | Īpaši atbalsta pasākumi atgriežamajām personām
  , pievēršot īpašu uzmanību viņu humanitārajām un aizsardzības vajadzībām,
  dalībvalstīs un atgriešanās valstīs var uzlabot atgriešanas apstākļus un sekmēt šo personu reintegrāciju.
  Īpaša uzmanība būtu jāpievērš neaizsargātām grupām. Atgriešanas lēmumi būtu jāpieņem, pamatojoties uz visaptverošu un rūpīgu izcelsmes valsts situācijas novērtējumu, tostarp izvērtējot absorbcijas spēju vietējā līmenī. Īpaši pasākumi un darbības izcelsmes valstu un jo īpaši neaizsargātu cilvēku atbalstam veicina atgriešanas ilgtspējas, drošības un efektivitātes nodrošināšanu. Šie pasākumi būtu jāīsteno ar aktīvu vietējo iestāžu, pilsoniskās sabiedrības un diasporu līdzdalību
  . [Gr. 30] |
| --- | --- |

(23)

Īpaši atbalsta pasākumi atgriežamajām personām
  , pievēršot īpašu uzmanību viņu humanitārajām un aizsardzības vajadzībām,
  dalībvalstīs un atgriešanās valstīs var uzlabot atgriešanas apstākļus un sekmēt šo personu reintegrāciju.
  Īpaša uzmanība būtu jāpievērš neaizsargātām grupām. Atgriešanas lēmumi būtu jāpieņem, pamatojoties uz visaptverošu un rūpīgu izcelsmes valsts situācijas novērtējumu, tostarp izvērtējot absorbcijas spēju vietējā līmenī. Īpaši pasākumi un darbības izcelsmes valstu un jo īpaši neaizsargātu cilvēku atbalstam veicina atgriešanas ilgtspējas, drošības un efektivitātes nodrošināšanu. Šie pasākumi būtu jāīsteno ar aktīvu vietējo iestāžu, pilsoniskās sabiedrības un diasporu līdzdalību
  . [Gr. 30]

| (24) | Atpakaļuzņemšanas

  Oficiāli atpakaļuzņemšanas
  nolīgumi un citas vienošanās ir Savienības atgriešanas politikas neatņemama
  un būtiska
  sastāvdaļa un galvenais līdzeklis migrācijas plūsmu efektīvai pārvaldībai, jo tie atvieglo neatbilstīgu migrantu ātru atgriešanu. Minētie nolīgumi un vienošanās ir svarīgs elements saistībā ar dialogu un sadarbību ar trešām valstīm, kas ir neatbilstīgo migrantu izcelsmes un tranzīta valstis, un
  fondam būtu jāatbalsta
  to īstenošana trešās valstīs būtu jāatbalsta, lai sekmētu valstu un Savienības līmeņa

  drošas un cieņu respektējošas
  atgriešanas politikas efektivitāti
  noteikto limitu ietvaros un ar nosacījumu, ka tiek ievērotas pienācīgās garantijas
  . [Gr. 31] |
| --- | --- |

(24)

Atpakaļuzņemšanas

  Oficiāli atpakaļuzņemšanas
  nolīgumi un citas vienošanās ir Savienības atgriešanas politikas neatņemama
  un būtiska
  sastāvdaļa un galvenais līdzeklis migrācijas plūsmu efektīvai pārvaldībai, jo tie atvieglo neatbilstīgu migrantu ātru atgriešanu. Minētie nolīgumi un vienošanās ir svarīgs elements saistībā ar dialogu un sadarbību ar trešām valstīm, kas ir neatbilstīgo migrantu izcelsmes un tranzīta valstis, un
  fondam būtu jāatbalsta
  to īstenošana trešās valstīs būtu jāatbalsta, lai sekmētu valstu un Savienības līmeņa

  drošas un cieņu respektējošas
  atgriešanas politikas efektivitāti
  noteikto limitu ietvaros un ar nosacījumu, ka tiek ievērotas pienācīgās garantijas
  . [Gr. 31]

| (25) | Papildus tam, ka tiek

  ar fondu dalībvalstīs tiktu
  atbalstīta personu atgriešana, kā paredzēts šajā regulā,
  trešo valstu valstspiederīgo vai bezvalstnieku integrācija
  ar fondu
  , pilnībā ievērojot principu par saskaņotību ilgtspējīgai attīstībai,
  būtu jāatbalsta arī citi pasākumi neatbilstīgās migrācijas apkarošanai, jāpievēršas likumīgas migrācijas stimulēšanai un spēkā esošo

  migrantu tirdzniecības apkarošanai, jāveicina un jāatvieglo
  likumīgās migrācijas noteikumu apiešanas problēmai, tādējādi nodrošinot dalībvalstu imigrācijas sistēmu integritāti
  izcelsmes valstīs
  . [Gr. 32] |
| --- | --- |

(25)

Papildus tam, ka tiek

  ar fondu dalībvalstīs tiktu
  atbalstīta personu atgriešana, kā paredzēts šajā regulā,
  trešo valstu valstspiederīgo vai bezvalstnieku integrācija
  ar fondu
  , pilnībā ievērojot principu par saskaņotību ilgtspējīgai attīstībai,
  būtu jāatbalsta arī citi pasākumi neatbilstīgās migrācijas apkarošanai, jāpievēršas likumīgas migrācijas stimulēšanai un spēkā esošo

  migrantu tirdzniecības apkarošanai, jāveicina un jāatvieglo
  likumīgās migrācijas noteikumu apiešanas problēmai, tādējādi nodrošinot dalībvalstu imigrācijas sistēmu integritāti
  izcelsmes valstīs
  . [Gr. 32]

| (26) | Neatbilstīgo migrantu nodarbināšana ir neatbilstīgu migrāciju veicinošs faktors un apdraud tādas darbaspēka mobilitātes politikas attīstību, kura balstīta uz likumīgas migrācijas shēmām
  , kā arī apdraud migrējošo darba ņēmēju tiesības, padarot tos neaizsargātus pret tiesību pārkāpšanu un ļaunprātīgu izmantošanu
  . Tādēļ ar fondu tieši vai netieši būtu jāatbalsta dalībvalstis, tām īstenojot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/52/EK (10), kura aizliedz nodarbināt trešo valstu valstspiederīgos, kas uzturas nelikumīgi, un paredz
  sūdzību un algas atgūšanas mehānismu ekspluatētajiem darba ņēmējiem un
  sankcijas pret darba devējiem, kuri šo aizliegumu neievēro. [Gr. 33] |
| --- | --- |

(26)

Neatbilstīgo migrantu nodarbināšana ir neatbilstīgu migrāciju veicinošs faktors un apdraud tādas darbaspēka mobilitātes politikas attīstību, kura balstīta uz likumīgas migrācijas shēmām
  , kā arī apdraud migrējošo darba ņēmēju tiesības, padarot tos neaizsargātus pret tiesību pārkāpšanu un ļaunprātīgu izmantošanu
  . Tādēļ ar fondu tieši vai netieši būtu jāatbalsta dalībvalstis, tām īstenojot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/52/EK (10), kura aizliedz nodarbināt trešo valstu valstspiederīgos, kas uzturas nelikumīgi, un paredz
  sūdzību un algas atgūšanas mehānismu ekspluatētajiem darba ņēmējiem un
  sankcijas pret darba devējiem, kuri šo aizliegumu neievēro. [Gr. 33]

| (26a) | Dalībvalstīm būtu jāatbalsta pilsoniskās sabiedrības un darba ņēmēju asociāciju prasības, piemēram, tās, kas attiecas uz abu dzimumu darba ņēmēju uzņemšanas Eiropas tīkla izveidi, lai savienotu Eiropā visus migrācijas jomā strādājošos darba ņēmējus, sekmētu pienācīgu uzņemšanu un pieeju migrācijai, pamatojoties uz cilvēktiesībām un paraugprakses apmaiņu uzņemšanas un migrantu nodarbināšanas iespēju ziņā. [Gr. 34] |
| --- | --- |

(26a)

Dalībvalstīm būtu jāatbalsta pilsoniskās sabiedrības un darba ņēmēju asociāciju prasības, piemēram, tās, kas attiecas uz abu dzimumu darba ņēmēju uzņemšanas Eiropas tīkla izveidi, lai savienotu Eiropā visus migrācijas jomā strādājošos darba ņēmējus, sekmētu pienācīgu uzņemšanu un pieeju migrācijai, pamatojoties uz cilvēktiesībām un paraugprakses apmaiņu uzņemšanas un migrantu nodarbināšanas iespēju ziņā. [Gr. 34]

| (27) | Ar fondu tieši vai netieši būtu jāatbalsta dalībvalstis, tām īstenojot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/36/ES (11), kurā izklāstīti noteikumi par palīdzību cilvēku tirdzniecības upuriem, viņu atbalstu un aizsardzību.
  Šajos pasākumos būtu jāņem vērā, ka cilvēku tirdzniecība ir dzimumspecifiska. Īstenojot fondu, dalībvalstīm būtu jāņem vērā tas, ka personām, kuras ir spiestas atstāt savu pastāvīgo dzīvesvietu tādu pēkšņu vai progresējošu klimata pārmaiņu dēļ, kas nelabvēlīgi ietekmē viņu dzīvi vai dzīves apstākļus, ir augsts risks kļūt par cilvēku tirdzniecības upuriem
  . [Gr. 35] |
| --- | --- |

(27)

Ar fondu tieši vai netieši būtu jāatbalsta dalībvalstis, tām īstenojot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/36/ES (11), kurā izklāstīti noteikumi par palīdzību cilvēku tirdzniecības upuriem, viņu atbalstu un aizsardzību.
  Šajos pasākumos būtu jāņem vērā, ka cilvēku tirdzniecība ir dzimumspecifiska. Īstenojot fondu, dalībvalstīm būtu jāņem vērā tas, ka personām, kuras ir spiestas atstāt savu pastāvīgo dzīvesvietu tādu pēkšņu vai progresējošu klimata pārmaiņu dēļ, kas nelabvēlīgi ietekmē viņu dzīvi vai dzīves apstākļus, ir augsts risks kļūt par cilvēku tirdzniecības upuriem
  . [Gr. 35]

| (27a) | Fondam būtu jo īpaši jāatbalsta neaizsargātu patvēruma meklētāju identificēšana un viņu vajadzību risināšana — tādi ir, piemēram, nepavadīti nepilngadīgie vai spīdzināšanas vai cita veida smagas vardarbības upuri, — kā noteikts Savienības acquis patvēruma jomā. [Gr. 36] |
| --- | --- |

(27a)

Fondam būtu jo īpaši jāatbalsta neaizsargātu patvēruma meklētāju identificēšana un viņu vajadzību risināšana — tādi ir, piemēram, nepavadīti nepilngadīgie vai spīdzināšanas vai cita veida smagas vardarbības upuri, — kā noteikts Savienības acquis patvēruma jomā. [Gr. 36]

| (27b) | Lai sasniegtu taisnīgu un pārredzamu resursu sadali starp fonda mērķiem, būtu jānodrošina minimālais izdevumu līmenis attiecībā uz konkrētiem mērķiem neatkarīgi no tā, vai tie ir tiešā, netiešā vai dalītā pārvaldībā. [Gr. 37] |
| --- | --- |

(27b)

Lai sasniegtu taisnīgu un pārredzamu resursu sadali starp fonda mērķiem, būtu jānodrošina minimālais izdevumu līmenis attiecībā uz konkrētiem mērķiem neatkarīgi no tā, vai tie ir tiešā, netiešā vai dalītā pārvaldībā. [Gr. 37]

| (28) | Ar fondu būtu jāpapildina un jāstiprina darbības, ko atgriešanas jomā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra, kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1624 (12), tādējādi veicinot efektīvu

  neparedzot papildu finansējuma plūsmu
  Eiropas integrētu robežu pārvaldību, kā noteikts minētās regulas 4. pantā

  un krasta apsardzes aģentūrai, par kuras gada budžetu, kam vajadzētu dot iespēju pildīt visus tās uzdevumus, lemj budžeta lēmējinstitūcija
  . [Gr. 38] |
| --- | --- |

(28)

Ar fondu būtu jāpapildina un jāstiprina darbības, ko atgriešanas jomā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra, kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1624 (12), tādējādi veicinot efektīvu

  neparedzot papildu finansējuma plūsmu
  Eiropas integrētu robežu pārvaldību, kā noteikts minētās regulas 4. pantā

  un krasta apsardzes aģentūrai, par kuras gada budžetu, kam vajadzētu dot iespēju pildīt visus tās uzdevumus, lemj budžeta lēmējinstitūcija
  . [Gr. 38]

| (29) | Būtu jātiecas panākt efektivitāte

  efektivitāti
  un sinerģija

  sinerģijas, papildināmību
  un konsekvence

  konsekvenci
  ar citiem Savienības fondiem un jāizvairās no pārklāšanās
  vai pretrunīguma
  starp darbībām. [Gr. 39] |
| --- | --- |

(29)

Būtu jātiecas panākt efektivitāte

  efektivitāti
  un sinerģija

  sinerģijas, papildināmību
  un konsekvence

  konsekvenci
  ar citiem Savienības fondiem un jāizvairās no pārklāšanās
  vai pretrunīguma
  starp darbībām. [Gr. 39]

| (30) | Pasākumiem

  Šā fonda prioritātei vajadzētu būt darbību finansēšanai Savienības teritorijā. No fonda var finansēt pasākumus
  trešās valstīs un saistībā ar tām, kurus atbalsta no fonda
  un kuriem vajadzētu būt noteiktu finansiālu limitu ietvaros un vienlaikus pietiekamiem, lai sasniegtu fonda mērķus, kā noteikts šīs regulas 3. pantā, un atkarīgiem no pienācīgu garantiju nosacījuma ievērošanas
  .
  Šādiem pasākumiem
  būtu jāpapildina citas darbības ārpus Savienības, ko atbalsta no Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem. Īstenojot šādas darbības, jo īpaši būtu jācenšas panākt pilnīgu atbilstību
  un papildināmību ar
  Savienības ārējās darbības un ārlietu politikas principiem un vispārīgajiem mērķiem saistībā ar attiecīgo valsti vai reģionu, kā arī Savienības starptautiskajām saistībām. Attiecībā uz ārējo dimensiju fondam būtu jānodrošina mērķtiecīgs atbalsts, lai uzlabotu sadarbību ar trešām valstīm un pastiprinātu migrācijas pārvaldības svarīgākos aspektus jomās, kas ir nozīmīgas Savienības migrācijas politikai.
  Būtu jāievēro Eiropas Konsensa attīstības jomā 35. punktā noteiktais princips attiecībā uz politikas saskaņotību attīstībai. Ārkārtas palīdzības īstenošanas laikā būtu jānodrošina saskaņotība ar humanitārajiem principiem, kas izklāstīti Eiropas Konsensā par humāno palīdzību. [Gr. 40] |
| --- | --- |

(30)

Pasākumiem

  Šā fonda prioritātei vajadzētu būt darbību finansēšanai Savienības teritorijā. No fonda var finansēt pasākumus
  trešās valstīs un saistībā ar tām, kurus atbalsta no fonda
  un kuriem vajadzētu būt noteiktu finansiālu limitu ietvaros un vienlaikus pietiekamiem, lai sasniegtu fonda mērķus, kā noteikts šīs regulas 3. pantā, un atkarīgiem no pienācīgu garantiju nosacījuma ievērošanas
  .
  Šādiem pasākumiem
  būtu jāpapildina citas darbības ārpus Savienības, ko atbalsta no Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem. Īstenojot šādas darbības, jo īpaši būtu jācenšas panākt pilnīgu atbilstību
  un papildināmību ar
  Savienības ārējās darbības un ārlietu politikas principiem un vispārīgajiem mērķiem saistībā ar attiecīgo valsti vai reģionu, kā arī Savienības starptautiskajām saistībām. Attiecībā uz ārējo dimensiju fondam būtu jānodrošina mērķtiecīgs atbalsts, lai uzlabotu sadarbību ar trešām valstīm un pastiprinātu migrācijas pārvaldības svarīgākos aspektus jomās, kas ir nozīmīgas Savienības migrācijas politikai.
  Būtu jāievēro Eiropas Konsensa attīstības jomā 35. punktā noteiktais princips attiecībā uz politikas saskaņotību attīstībai. Ārkārtas palīdzības īstenošanas laikā būtu jānodrošina saskaņotība ar humanitārajiem principiem, kas izklāstīti Eiropas Konsensā par humāno palīdzību. [Gr. 40]

| (31) | Savienības budžeta finansējums būtu jākoncentrē uz pasākumiem, kur Savienības rīcība var nodrošināt pievienotu vērtību, salīdzinot ar dalībvalstu atsevišķo rīcību. Saskaņā ar šo regulu sniegtajam finansiālajam atbalstam būtu jāveicina jo īpaši
  solidaritāte starp dalībvalstīm patvēruma un migrācijas jomā saskaņā ar LESD 80. pantu un
  valstu un Savienības spēju nostiprināšana patvēruma un migrācijas jomā. [Gr. 41] |
| --- | --- |

(31)

Savienības budžeta finansējums būtu jākoncentrē uz pasākumiem, kur Savienības rīcība var nodrošināt pievienotu vērtību, salīdzinot ar dalībvalstu atsevišķo rīcību. Saskaņā ar šo regulu sniegtajam finansiālajam atbalstam būtu jāveicina jo īpaši
  solidaritāte starp dalībvalstīm patvēruma un migrācijas jomā saskaņā ar LESD 80. pantu un
  valstu un Savienības spēju nostiprināšana patvēruma un migrācijas jomā. [Gr. 41]

| (32) | Var uzskatīt, ka dalībvalsts neatbilst attiecīgajam Savienības acquis, tostarp attiecībā uz saskaņā ar šo fondu piešķirtā darbības atbalsta izmantošanu, ja tā nav izpildījusi savus pienākumus saskaņā ar Līgumiem patvēruma un atgriešanas jomā, ja ir nepārprotams risks, ka šī dalībvalsts varētu nopietni neievērot Savienības vērtības, īstenojot acquis patvēruma un atgriešanas jomā, vai ja izvērtējuma ziņojumā saskaņā ar Šengenas vai Eiropas Savienības Patvēruma aģentūras izvērtēšanas un uzraudzības mehānismu ir konstatētas nepilnības attiecīgajā jomā. |
| --- | --- |

(32)

Var uzskatīt, ka dalībvalsts neatbilst attiecīgajam Savienības acquis, tostarp attiecībā uz saskaņā ar šo fondu piešķirtā darbības atbalsta izmantošanu, ja tā nav izpildījusi savus pienākumus saskaņā ar Līgumiem patvēruma un atgriešanas jomā, ja ir nepārprotams risks, ka šī dalībvalsts varētu nopietni neievērot Savienības vērtības, īstenojot acquis patvēruma un atgriešanas jomā, vai ja izvērtējuma ziņojumā saskaņā ar Šengenas vai Eiropas Savienības Patvēruma aģentūras izvērtēšanas un uzraudzības mehānismu ir konstatētas nepilnības attiecīgajā jomā.

| (33) | Fonda darbībā būtu jāatspoguļo nepieciešamība nodrošināt lielāku
  pārredzamību,
  elastību un vienkāršošanu, vienlaikus ievērojot prasības paredzamības ziņā un nodrošinot taisnīgu un pārredzamu resursu sadali, lai sasniegtu šajā regulā izklāstītos politikas un konkrētos mērķus.
  Pārvaldot fondu, būtu jāņem vērā efektivitātes, lietderības un tēriņu kvalitātes princips. Turklāt fonda īstenošanai vajadzētu būt, cik vien iespējams, pretimnākošai lietotājiem
  . [Gr. 43] |
| --- | --- |

(33)

Fonda darbībā būtu jāatspoguļo nepieciešamība nodrošināt lielāku
  pārredzamību,
  elastību un vienkāršošanu, vienlaikus ievērojot prasības paredzamības ziņā un nodrošinot taisnīgu un pārredzamu resursu sadali, lai sasniegtu šajā regulā izklāstītos politikas un konkrētos mērķus.
  Pārvaldot fondu, būtu jāņem vērā efektivitātes, lietderības un tēriņu kvalitātes princips. Turklāt fonda īstenošanai vajadzētu būt, cik vien iespējams, pretimnākošai lietotājiem
  . [Gr. 43]

| (34) | Ar šo regulu būtu jānosaka sākotnējās summas dalībvalstīm, kura sastāv no fiksētas summas un summas, ko aprēķina, pamatojoties uz I pielikumā izklāstītajiem kritērijiem, kuri

  kuras
  atspoguļo vajadzības un spiedienu, ko dalībvalstis izjūt patvēruma,
  migrācijas,
  integrācijas un atgriešanas jomā.
  Īpaša uzmanība būtu jāpievērš salu sabiedrībām, kuras saskaras ar nesamērīgām migrācijas problēmām. [Gr. 44] |
| --- | --- |

(34)

Ar šo regulu būtu jānosaka sākotnējās summas dalībvalstīm, kura sastāv no fiksētas summas un summas, ko aprēķina, pamatojoties uz I pielikumā izklāstītajiem kritērijiem, kuri

  kuras
  atspoguļo vajadzības un spiedienu, ko dalībvalstis izjūt patvēruma,
  migrācijas,
  integrācijas un atgriešanas jomā.
  Īpaša uzmanība būtu jāpievērš salu sabiedrībām, kuras saskaras ar nesamērīgām migrācijas problēmām. [Gr. 44]

| (35) | Šīm sākotnējām summām būtu jāveido pamats dalībvalstu ilgtermiņa ieguldījumiem. Lai ņemtu vērā izmaiņas migrācijas plūsmās un risinātu vajadzības patvēruma un uzņemšanas sistēmas pārvaldībā un trešo valstu valstspiederīgo, kuri uzturas likumīgi, integrācijā
  , attīstītu likumīgo migrāciju
  un lai cīnītos pret neatbilstīgu migrāciju ar efektīvu
  , tiesību normas ievērojošu
  un ilgtspējīgu atgriešanas politiku, dalībvalstīm būtu vidusposmā jāpiešķir papildu summa, ņemot vērā līdzekļu apguves līmeni. Šī summa būtu jānosaka, pamatojoties uz jaunākajiem pieejamajiem statistikas datiem, kā izklāstīts I pielikumā, atspoguļojot izmaiņas dalībvalstu sākotnējā situācijā. [Gr. 45] |
| --- | --- |

(35)

Šīm sākotnējām summām būtu jāveido pamats dalībvalstu ilgtermiņa ieguldījumiem. Lai ņemtu vērā izmaiņas migrācijas plūsmās un risinātu vajadzības patvēruma un uzņemšanas sistēmas pārvaldībā un trešo valstu valstspiederīgo, kuri uzturas likumīgi, integrācijā
  , attīstītu likumīgo migrāciju
  un lai cīnītos pret neatbilstīgu migrāciju ar efektīvu
  , tiesību normas ievērojošu
  un ilgtspējīgu atgriešanas politiku, dalībvalstīm būtu vidusposmā jāpiešķir papildu summa, ņemot vērā līdzekļu apguves līmeni. Šī summa būtu jānosaka, pamatojoties uz jaunākajiem pieejamajiem statistikas datiem, kā izklāstīts I pielikumā, atspoguļojot izmaiņas dalībvalstu sākotnējā situācijā. [Gr. 45]

| (36) | Lai palīdzētu sasniegt fonda politikas mērķi, dalībvalstīm
  un Komisijai
  būtu jānodrošina, ka to

  dalībvalstu
  programmās ir darbības
  , kas palīdz īstenot katru no
  šīs regulas konkrēto mērķu īstenošanai,
  konkrētajiem mērķiem. Turklāt tām būtu jānodrošina, ka finansējuma piešķiršana konkrētajiem mērķiem kalpo šiem mērķiem pēc iespējas labāk un pamatojas uz aktuālākajām vajadzībām, ka programmās ir iekļauts izdevumu minimums attiecībā uz šiem mērķiem, ka resursu sadale attiecībā uz mērķiem ir proporcionāla risināmajām problēmām,
  ka izvēlētās prioritātes ir saskaņā ar II pielikumā izklāstītajiem īstenošanas pasākumiem un ka resursu sadalījums starp mērķiem nodrošina kopējā politikas mērķa sasniegšanu. [Gr. 46] |
| --- | --- |

(36)

Lai palīdzētu sasniegt fonda politikas mērķi, dalībvalstīm
  un Komisijai
  būtu jānodrošina, ka to

  dalībvalstu
  programmās ir darbības
  , kas palīdz īstenot katru no
  šīs regulas konkrēto mērķu īstenošanai,
  konkrētajiem mērķiem. Turklāt tām būtu jānodrošina, ka finansējuma piešķiršana konkrētajiem mērķiem kalpo šiem mērķiem pēc iespējas labāk un pamatojas uz aktuālākajām vajadzībām, ka programmās ir iekļauts izdevumu minimums attiecībā uz šiem mērķiem, ka resursu sadale attiecībā uz mērķiem ir proporcionāla risināmajām problēmām,
  ka izvēlētās prioritātes ir saskaņā ar II pielikumā izklāstītajiem īstenošanas pasākumiem un ka resursu sadalījums starp mērķiem nodrošina kopējā politikas mērķa sasniegšanu. [Gr. 46]

| (37) | Tā kā problēmas migrācijas jomā pastāvīgi mainās, ir nepieciešams pielāgot finansējuma piešķiršanu migrācijas plūsmu izmaiņām. Lai reaģētu uz steidzamām vajadzībām un izmaiņām politikā un Savienības prioritātēm un virzītu finansējumu uz darbībām ar augstu Savienības pievienoto vērtību, daļa finansējuma ar tematiskā mehānisma starpniecību tiks periodiski piešķirta īpašām darbībām, Savienības darbībām un

  , vietējo un reģionālo iestāžu darbībām,
  ārkārtas palīdzībai, pārmitināšanai un dalībvalstu papildu atbalstam, lai dotu ieguldījumu solidaritātes un atbildības jomā ar tematiskā mehānisma starpniecību. [Gr. 47] |
| --- | --- |

(37)

Tā kā problēmas migrācijas jomā pastāvīgi mainās, ir nepieciešams pielāgot finansējuma piešķiršanu migrācijas plūsmu izmaiņām. Lai reaģētu uz steidzamām vajadzībām un izmaiņām politikā un Savienības prioritātēm un virzītu finansējumu uz darbībām ar augstu Savienības pievienoto vērtību, daļa finansējuma ar tematiskā mehānisma starpniecību tiks periodiski piešķirta īpašām darbībām, Savienības darbībām un

  , vietējo un reģionālo iestāžu darbībām,
  ārkārtas palīdzībai, pārmitināšanai un dalībvalstu papildu atbalstam, lai dotu ieguldījumu solidaritātes un atbildības jomā ar tematiskā mehānisma starpniecību. [Gr. 47]

| (38) | Dalībvalstis būtu jāmudina izmantot daļu no programmām piešķirtajiem līdzekļiem, lai finansētu IV pielikumā minētās darbības, saņemot lielāku Savienības ieguldījumu. |
| --- | --- |

(38)

Dalībvalstis būtu jāmudina izmantot daļu no programmām piešķirtajiem līdzekļiem, lai finansētu IV pielikumā minētās darbības, saņemot lielāku Savienības ieguldījumu.

| (38a) | Fondam vajadzētu atbalstīt dalībvalstu centienus pilnīgi un pareizi īstenot Savienības acquis patvēruma jomā, tostarp nodrošināt piemērotus starptautiskās aizsardzības pieteikumu iesniedzēju un starptautiskās aizsardzības saņēmēju uzņemšanas apstākļus, nodrošināt pareizu statusa noteikšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/95/ES, piemērot taisnīgas un efektīvas patvēruma procedūras, jo īpaši, ja šie centieni ir adresāti nepavadītiem nepilngadīgajiem, attiecībā uz kuriem izmaksas ir augstākas. Tādēļ dalībvalstīm būtu jāsaņem vienreizējs maksājums par katru nepavadīto nepilngadīgo, kuram tiek piešķirta starptautiskā aizsardzība, tomēr šis vienreizējais maksājums nedrīkstētu kumulēt ar papildu finansējumu, ko saskaņā ar šo regulu piešķir pārmitināšanai. [Gr. 48] |
| --- | --- |

(38a)

Fondam vajadzētu atbalstīt dalībvalstu centienus pilnīgi un pareizi īstenot Savienības acquis patvēruma jomā, tostarp nodrošināt piemērotus starptautiskās aizsardzības pieteikumu iesniedzēju un starptautiskās aizsardzības saņēmēju uzņemšanas apstākļus, nodrošināt pareizu statusa noteikšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/95/ES, piemērot taisnīgas un efektīvas patvēruma procedūras, jo īpaši, ja šie centieni ir adresāti nepavadītiem nepilngadīgajiem, attiecībā uz kuriem izmaksas ir augstākas. Tādēļ dalībvalstīm būtu jāsaņem vienreizējs maksājums par katru nepavadīto nepilngadīgo, kuram tiek piešķirta starptautiskā aizsardzība, tomēr šis vienreizējais maksājums nedrīkstētu kumulēt ar papildu finansējumu, ko saskaņā ar šo regulu piešķir pārmitināšanai. [Gr. 48]

| (39) | Daļu no resursiem, kas pieejami saskaņā ar fondu, varētu arī piešķirt dalībvalstu programmām, ar kurām īsteno īpašas darbības, papildus iedalītajam sākotnējam finansējumam. Šīs īpašās darbības būtu jānosaka Savienības līmenī, un tām būtu jābūt darbībām, kurām vajadzīgi sadarbības centieni, vai darbībām, lai reaģētu uz notikumu attīstību Savienībā, kam nepieciešams papildu finansējums vienai vai vairākām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(39)

Daļu no resursiem, kas pieejami saskaņā ar fondu, varētu arī piešķirt dalībvalstu programmām, ar kurām īsteno īpašas darbības, papildus iedalītajam sākotnējam finansējumam. Šīs īpašās darbības būtu jānosaka Savienības līmenī, un tām būtu jābūt darbībām, kurām vajadzīgi sadarbības centieni, vai darbībām, lai reaģētu uz notikumu attīstību Savienībā, kam nepieciešams papildu finansējums vienai vai vairākām dalībvalstīm.

| (40) | Fondam būtu jāpalīdz segt darbības izmaksas, kas saistītas ar patvērumu un migrāciju

  imigrāciju,
  un jānodrošina dalībvalstīm iespēja uzturēt spējas, kuras šim pakalpojumam ir būtiskas Savienībai kopumā. Minētais atbalsts izpaužas kā pilnīga ar fonda mērķiem saistītu konkrēto izmaksu atlīdzināšana, un tam vajadzētu būt neatņemamai dalībvalstu programmu sastāvdaļai. [Gr. 49] |
| --- | --- |

(40)

Fondam būtu jāpalīdz segt darbības izmaksas, kas saistītas ar patvērumu un migrāciju

  imigrāciju,
  un jānodrošina dalībvalstīm iespēja uzturēt spējas, kuras šim pakalpojumam ir būtiskas Savienībai kopumā. Minētais atbalsts izpaužas kā pilnīga ar fonda mērķiem saistītu konkrēto izmaksu atlīdzināšana, un tam vajadzētu būt neatņemamai dalībvalstu programmu sastāvdaļai. [Gr. 49]

| (41) | Lai papildinātu šā fonda politikas mērķa sasniegšanu valstu līmenī, izmantojot dalībvalstu programmas, fondam būtu arī jāatbalsta pasākumi Savienības līmenī. Ar šādām darbībām būtu jāsasniedz stratēģiski mērķi fonda darbības jomā saistībā ar politikas analīzi un inovāciju, savstarpēju mācīšanos un partnerībām starpvalstu līmenī, kā arī jaunu iniciatīvu un darbību izmēģināšanu visā Savienībā
  , vienlaikus ievērojot vajadzību taisnīgā un pārredzamā veidā nodrošināt pienācīgu finansējumu fonda mērķu sasniegšanai
  .
  Ar šīm darbībām būtu jānodrošina pamattiesību aizsardzība fonda īstenošanā
  . [Gr. 50] |
| --- | --- |

(41)

Lai papildinātu šā fonda politikas mērķa sasniegšanu valstu līmenī, izmantojot dalībvalstu programmas, fondam būtu arī jāatbalsta pasākumi Savienības līmenī. Ar šādām darbībām būtu jāsasniedz stratēģiski mērķi fonda darbības jomā saistībā ar politikas analīzi un inovāciju, savstarpēju mācīšanos un partnerībām starpvalstu līmenī, kā arī jaunu iniciatīvu un darbību izmēģināšanu visā Savienībā
  , vienlaikus ievērojot vajadzību taisnīgā un pārredzamā veidā nodrošināt pienācīgu finansējumu fonda mērķu sasniegšanai
  .
  Ar šīm darbībām būtu jānodrošina pamattiesību aizsardzība fonda īstenošanā
  . [Gr. 50]

| (42) | Lai stiprinātu Savienības spējas nekavējoties novērst

  risināt
  neparedzētu vai nesamērīgi lielu migrācijas spiedienu

  vai nesamērīgu trešo valstu valstspiederīgo pieplūdumu
  vienā vai vairākās dalībvalstīs, kuram raksturīgs liels vai nesamērīgs trešo valstu valstspiederīgo pieplūdums, kas

  kurš
  rada būtiskas un steidzamas vajadzības saistībā ar to uzņemšanas un aizturēšanas infrastruktūru, patvēruma un migrācijas pārvaldības sistēmām un procedūrām un lielu

  vai
  migrācijas spiedienu

  problēmas vai būtiskas pārmitināšanas vajadzības
  trešās valstīs sakarā ar politiskām norisēm vai konfliktiem
  vai dabas katastrofām
  , būtu jārada

  jāparedz
  iespēja sniegt ārkārtas palīdzību saskaņā ar noteikumiem, kuri izklāstīti šajā regulā. [Gr. 51] |
| --- | --- |

(42)

Lai stiprinātu Savienības spējas nekavējoties novērst

  risināt
  neparedzētu vai nesamērīgi lielu migrācijas spiedienu

  vai nesamērīgu trešo valstu valstspiederīgo pieplūdumu
  vienā vai vairākās dalībvalstīs, kuram raksturīgs liels vai nesamērīgs trešo valstu valstspiederīgo pieplūdums, kas

  kurš
  rada būtiskas un steidzamas vajadzības saistībā ar to uzņemšanas un aizturēšanas infrastruktūru, patvēruma un migrācijas pārvaldības sistēmām un procedūrām un lielu

  vai
  migrācijas spiedienu

  problēmas vai būtiskas pārmitināšanas vajadzības
  trešās valstīs sakarā ar politiskām norisēm vai konfliktiem
  vai dabas katastrofām
  , būtu jārada

  jāparedz
  iespēja sniegt ārkārtas palīdzību saskaņā ar noteikumiem, kuri izklāstīti šajā regulā. [Gr. 51]

| (43) | Ar šo regulu būtu jānodrošina, ka turpina darboties Eiropas migrācijas tīkls, kas izveidots ar Padomes Lēmumu 2008/381/EK (13), un būtu jāsniedz finansiāla palīdzība saskaņā ar tā mērķiem un uzdevumiem. |
| --- | --- |

(43)

Ar šo regulu būtu jānodrošina, ka turpina darboties Eiropas migrācijas tīkls, kas izveidots ar Padomes Lēmumu 2008/381/EK (13), un būtu jāsniedz finansiāla palīdzība saskaņā ar tā mērķiem un uzdevumiem.

| (44) | Šā fonda politikas mērķis tiks ņemts vērā arī finanšu instrumentos un budžeta garantijā saskaņā ar

  InvestEU

  tematiskajām sadaļām. Finansiāls atbalsts samērīgā veidā būtu jāizmanto tam, lai novērstu tirgus nepilnības vai nepietiekami optimālas investīciju situācijas, un ar darbībām nevajadzētu divkāršot vai izspiest privātu finansējumu vai izkropļot konkurenci iekšējā tirgū. Darbībām vajadzētu būt ar nepārprotamu Eiropas pievienoto vērtību.
  [Gr. 52] |
| --- | --- |

(44)

Šā fonda politikas mērķis tiks ņemts vērā arī finanšu instrumentos un budžeta garantijā saskaņā ar

  InvestEU

  tematiskajām sadaļām. Finansiāls atbalsts samērīgā veidā būtu jāizmanto tam, lai novērstu tirgus nepilnības vai nepietiekami optimālas investīciju situācijas, un ar darbībām nevajadzētu divkāršot vai izspiest privātu finansējumu vai izkropļot konkurenci iekšējā tirgū. Darbībām vajadzētu būt ar nepārprotamu Eiropas pievienoto vērtību.
  [Gr. 52]

| (45) | Ar šo regulu paredz finansējumu visam Patvēruma un migrācijas fonda darbības laikam, un tas Eiropas Parlamentam un Padomei ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauces summa atbilstīgi [reference to be updated as appropriate according to the new inter-institutional agreement 17. punktam Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību] (14). |
| --- | --- |

(45)

Ar šo regulu paredz finansējumu visam Patvēruma un migrācijas fonda darbības laikam, un tas Eiropas Parlamentam un Padomei ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauces summa atbilstīgi [reference to be updated as appropriate according to the new inter-institutional agreement 17. punktam Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību] (14).

| (46) | Uz šo fondu attiecas Regula (ES) .../... [finanšu regula]. Ar to paredz noteikumus par Savienības budžeta īstenošanu, tostarp noteikumus par dotācijām, godalgām, iepirkumu, netiešo īstenošanu, finansiālu palīdzību, finanšu instrumentiem un budžeta garantijām. |
| --- | --- |

(46)

Uz šo fondu attiecas Regula (ES) .../... [finanšu regula]. Ar to paredz noteikumus par Savienības budžeta īstenošanu, tostarp noteikumus par dotācijām, godalgām, iepirkumu, netiešo īstenošanu, finansiālu palīdzību, finanšu instrumentiem un budžeta garantijām.

| (47) | Lai īstenotu darbības dalītās pārvaldības ietvaros, fondam būtu jāietilpst saskaņotā satvarā, kuru veido šī regula, Finanšu regula un Regula (ES) .../... [KNR].
  Savstarpēji pretrunīgu noteikumu gadījumā šai regulai ir augstāks juridiskais spēks nekā Regulai (ES) .../... [KNR]. [Gr. 53] |
| --- | --- |

(47)

Lai īstenotu darbības dalītās pārvaldības ietvaros, fondam būtu jāietilpst saskaņotā satvarā, kuru veido šī regula, Finanšu regula un Regula (ES) .../... [KNR].
  Savstarpēji pretrunīgu noteikumu gadījumā šai regulai ir augstāks juridiskais spēks nekā Regulai (ES) .../... [KNR]. [Gr. 53]

| (48) | Regula (ES) .../2021 [KNR] izveido rīcības satvaru ERAF, ESF+, Kohēzijas fondam, Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondam (EJZF),

  Līdztekus regulējumam, kas nosaka kopīgus finanšu noteikumus vairākiem Savienības fondiem, tostarp
  Patvēruma, un migrācijas
  un integrācijas
  fondam (PMF)(
  AMIF
  ), Iekšējās drošības fondam (IDF) un instrumentam robežu pārvaldībai un vīzām (

  BMVI

  ), kas ir daļa no Integrētas robežu pārvaldības fonda (

  IBMF

  ), un ar to nosaka, jo īpaši, noteikumus attiecībā uz ES fondu, kurus īsteno saskaņā ar dalīto pārvaldību, plānošanu, uzraudzību un vērtēšanu, pārvaldi un kontroli. Tāpēc ir jāprecizē PMF

  AMIF
  mērķi un jānosaka īpaši noteikumi par darbību veidiem, kurus var finansēt ar PMF

  AMIF. [Gr. 54] |
| --- | --- |

(48)

Regula (ES) .../2021 [KNR] izveido rīcības satvaru ERAF, ESF+, Kohēzijas fondam, Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondam (EJZF),

  Līdztekus regulējumam, kas nosaka kopīgus finanšu noteikumus vairākiem Savienības fondiem, tostarp
  Patvēruma, un migrācijas
  un integrācijas
  fondam (PMF)(
  AMIF
  ), Iekšējās drošības fondam (IDF) un instrumentam robežu pārvaldībai un vīzām (

  BMVI

  ), kas ir daļa no Integrētas robežu pārvaldības fonda (

  IBMF

  ), un ar to nosaka, jo īpaši, noteikumus attiecībā uz ES fondu, kurus īsteno saskaņā ar dalīto pārvaldību, plānošanu, uzraudzību un vērtēšanu, pārvaldi un kontroli. Tāpēc ir jāprecizē PMF

  AMIF
  mērķi un jānosaka īpaši noteikumi par darbību veidiem, kurus var finansēt ar PMF

  AMIF. [Gr. 54]

| (49) | Šajā regulā minētos finansēšanas veidus un īstenošanas metodes būtu jāizvēlas, pamatojoties uz iespējām ar tiem sasniegt darbību konkrētos mērķus un gūt rezultātus, jo īpaši ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slogu un iespējamo neatbilstības risku. Tas ietver iespēju apsvērt izmantot fiksētas summas maksājumus, vienotas likmes un vienības izmaksas, kā arī finansējumu, kas nav saistīts ar izmaksām, kā minēts Finanšu regulas 125. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(49)

Šajā regulā minētos finansēšanas veidus un īstenošanas metodes būtu jāizvēlas, pamatojoties uz iespējām ar tiem sasniegt darbību konkrētos mērķus un gūt rezultātus, jo īpaši ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slogu un iespējamo neatbilstības risku. Tas ietver iespēju apsvērt izmantot fiksētas summas maksājumus, vienotas likmes un vienības izmaksas, kā arī finansējumu, kas nav saistīts ar izmaksām, kā minēts Finanšu regulas 125. panta 1. punktā.

| (50) | Saskaņā ar Finanšu regulu (15), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (16), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2988/95 (17), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (18) un Padomes Regulu (ES) 2017/1939 (19) Savienības finanšu intereses ir jāaizsargā ar samērīgiem pasākumiem, tostarp pārkāpumu un krāpšanas novēršanu, atklāšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudētu, nepareizi izmaksātu vai nepareizi izmantotu līdzekļu atgūšanu un, attiecīgā gadījumā, administratīvu sodu
  un/vai kriminālsodu
  noteikšanu. Konkrētāk, saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 un Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt administratīvas izmeklēšanas, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, lai noskaidrotu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkādi citi krimināli pārkāpumi, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 Eiropas Prokuratūra var veikt izmeklēšanu un kriminālvajāšanu par krāpšanu un citiem noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371 (20). Saskaņā ar Finanšu regulu jebkurai personai vai subjektam, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā jāsadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, jāpiešķir nepieciešamās tiesības un piekļuve Komisijas, OLAF un Eiropas Revīzijas palātas darbiniekiem, kā arī jānodrošina, lai līdzvērtīgas tiesības piešķirtu trešās personas, kuras iesaistītas Savienības līdzekļu īstenošanā.
  Dalībvalstīm pilnībā jāsadarbojas un jāsniedz visa vajadzīgā palīdzība Savienības iestādēm, aģentūrām un struktūrām Savienības finanšu interešu aizsardzībai. Tās izmeklēšanas rezultāti, kas tiek veikta par nelikumībām un krāpniecību attiecībā uz fonda līdzekļiem, būtu jāpadara pieejami Eiropas Parlamentam. [Gr. 55] |
| --- | --- |

(50)

Saskaņā ar Finanšu regulu (15), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (16), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2988/95 (17), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (18) un Padomes Regulu (ES) 2017/1939 (19) Savienības finanšu intereses ir jāaizsargā ar samērīgiem pasākumiem, tostarp pārkāpumu un krāpšanas novēršanu, atklāšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudētu, nepareizi izmaksātu vai nepareizi izmantotu līdzekļu atgūšanu un, attiecīgā gadījumā, administratīvu sodu
  un/vai kriminālsodu
  noteikšanu. Konkrētāk, saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 un Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt administratīvas izmeklēšanas, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, lai noskaidrotu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkādi citi krimināli pārkāpumi, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 Eiropas Prokuratūra var veikt izmeklēšanu un kriminālvajāšanu par krāpšanu un citiem noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371 (20). Saskaņā ar Finanšu regulu jebkurai personai vai subjektam, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā jāsadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, jāpiešķir nepieciešamās tiesības un piekļuve Komisijas, OLAF un Eiropas Revīzijas palātas darbiniekiem, kā arī jānodrošina, lai līdzvērtīgas tiesības piešķirtu trešās personas, kuras iesaistītas Savienības līdzekļu īstenošanā.
  Dalībvalstīm pilnībā jāsadarbojas un jāsniedz visa vajadzīgā palīdzība Savienības iestādēm, aģentūrām un struktūrām Savienības finanšu interešu aizsardzībai. Tās izmeklēšanas rezultāti, kas tiek veikta par nelikumībām un krāpniecību attiecībā uz fonda līdzekļiem, būtu jāpadara pieejami Eiropas Parlamentam. [Gr. 55]

| (51) | Šai regulai piemēro horizontālos finanšu noteikumus, ko pieņēmis Eiropas Parlaments un Padome, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 322. pantu. Šie noteikumi ir izklāstīti Finanšu regulā un nosaka jo īpaši procedūru budžeta izveidei un īstenošanai, izmantojot dotācijas, iepirkumu, godalgas un netiešo īstenošanu, kā arī paredz finanšu dalībnieku atbildības kontroli. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, attiecas arī uz Savienības budžeta aizsardzību vispārēju trūkumu gadījumā saistībā ar tiesiskumu dalībvalstīs, jo tiesiskuma ievērošana ir būtisks pareizas finanšu pārvaldības un efektīva ES finansējuma priekšnoteikums. |
| --- | --- |

(51)

Šai regulai piemēro horizontālos finanšu noteikumus, ko pieņēmis Eiropas Parlaments un Padome, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 322. pantu. Šie noteikumi ir izklāstīti Finanšu regulā un nosaka jo īpaši procedūru budžeta izveidei un īstenošanai, izmantojot dotācijas, iepirkumu, godalgas un netiešo īstenošanu, kā arī paredz finanšu dalībnieku atbildības kontroli. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, attiecas arī uz Savienības budžeta aizsardzību vispārēju trūkumu gadījumā saistībā ar tiesiskumu dalībvalstīs, jo tiesiskuma ievērošana ir būtisks pareizas finanšu pārvaldības un efektīva ES finansējuma priekšnoteikums.

| (51a) | Ja pastāv skaidri pierādījumi, ka projektu likumību vai finansējuma likumību un pareizību, vai projektu rezultātus liktu apšaubīt Komisijas argumentēts atzinums par pārkāpumu saskaņā ar LESD 258. pantu, Komisijai būtu jānodrošina, ka šiem projektiem finansējums nav pieejams. [Gr. 56] |
| --- | --- |

(51a)

Ja pastāv skaidri pierādījumi, ka projektu likumību vai finansējuma likumību un pareizību, vai projektu rezultātus liktu apšaubīt Komisijas argumentēts atzinums par pārkāpumu saskaņā ar LESD 258. pantu, Komisijai būtu jānodrošina, ka šiem projektiem finansējums nav pieejams. [Gr. 56]

| (52) | Saskaņā ar 94. pantu Padomes Lēmumā 2013/755/ES (21) personām un subjektiem, kas veic uzņēmējdarbību aizjūras zemēs un teritorijās (AZT), ir tiesības saņemt finansējumu saskaņā ar fonda noteikumiem un mērķiem un iespējamajiem režīmiem, kas piemērojami dalībvalstij, ar kuru attiecīgā aizjūras zeme vai teritorija ir saistīta. |
| --- | --- |

(52)

Saskaņā ar 94. pantu Padomes Lēmumā 2013/755/ES (21) personām un subjektiem, kas veic uzņēmējdarbību aizjūras zemēs un teritorijās (AZT), ir tiesības saņemt finansējumu saskaņā ar fonda noteikumiem un mērķiem un iespējamajiem režīmiem, kas piemērojami dalībvalstij, ar kuru attiecīgā aizjūras zeme vai teritorija ir saistīta.

| (53) | Saskaņā ar LESD 349. pantu un saskaņā ar Komisijas paziņojumu “Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerībā ar ES tālākajiem reģioniem” (22), ko Padome apstiprināja 2018. gada 12. aprīļa secinājumos, attiecīgajām dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka to valstu stratēģijas un programmas pievēršas konkrētajām problēmām, ar kurām tālākie reģioni migrācijas pārvaldībā saskaras. Ar fondu sniedz atbalstu šīm dalībvalstīm ar pietiekamiem resursiem, lai palīdzētu šiem reģioniem ilgtspējīgi pārvaldīt migrāciju un iespējamu spiedienu. |
| --- | --- |

(53)

Saskaņā ar LESD 349. pantu un saskaņā ar Komisijas paziņojumu “Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerībā ar ES tālākajiem reģioniem” (22), ko Padome apstiprināja 2018. gada 12. aprīļa secinājumos, attiecīgajām dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka to valstu stratēģijas un programmas pievēršas konkrētajām problēmām, ar kurām tālākie reģioni migrācijas pārvaldībā saskaras. Ar fondu sniedz atbalstu šīm dalībvalstīm ar pietiekamiem resursiem, lai palīdzētu šiem reģioniem ilgtspējīgi pārvaldīt migrāciju un iespējamu spiedienu.

| (53a) | Fonda finansēto programmu plānošanā, īstenošanā un vērtēšanā būtu jāapspriežas ar dalībvalstu un trešo valstu pilsoniskās sabiedrības organizācijām, vietējām un reģionālajām iestādēm un valstu parlamentiem. [Gr. 57] |
| --- | --- |

(53a)

Fonda finansēto programmu plānošanā, īstenošanā un vērtēšanā būtu jāapspriežas ar dalībvalstu un trešo valstu pilsoniskās sabiedrības organizācijām, vietējām un reģionālajām iestādēm un valstu parlamentiem. [Gr. 57]

| (54) | Saskaņā ar 22. un 23. punktu 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu ir nepieciešams izvērtēt šo fondu, pamatojoties uz informāciju, kas apkopota, izmantojot īpašas uzraudzības prasības, vienlaikus izvairoties no pārmērīga regulējuma un administratīvā sloga, sevišķi dalībvalstīm. Vajadzības gadījumā minētās prasības var ietvert izmērāmus rādītājus,
  tostarp kvalitatīvus un kvantitatīvus rādītājus,
  kas kalpotu par pamatu, lai novērtētu fonda ietekmi vietējā līmenī. Lai novērtētu fonda sasniegumus, saistībā ar katru fonda konkrēto mērķi būtu jānosaka kopīgi rādītāji un attiecīgie mērķi. Saskaņā ar attiecīgajiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) .../2021 [KNR] un šīs regulas noteikumiem Komisijai un dalībvalstīm būtu jāuzrauga fonda īstenošana, izmantojot šos kopīgos rādītājus un finanšu pārskatus.
  Uzraudzības pienākuma atbilstīgas izpildes nolūkā Komisijai vajadzētu būt spējīgai noteikt, kāda summa konkrētajā gadā ir iztērēta no fonda. Tādēļ, iesniedzot Komisijai gada pārskatus par valsts programmu, dalībvalstīm būtu jānošķir atgūšana, priekšfinansējuma maksājumi galīgajiem saņēmējiem un faktiski radušos izdevumu atlīdzināšana. Fonda īstenošanas revīzijas un uzraudzības sekmēšanas nolūkā Komisijai savā gada īstenošanas ziņojumā par fondu būtu jāiekļauj šīs summas, kā arī jānorāda uzraudzības rezultāti un fonda darbību īstenošana vietējā, reģionālajā, valsts un Savienības līmenī, ietverot konkrētus projektus un partnerus. Komisijai būtu katru gadu jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei kopsavilkums par apstiprinātajiem gada darbības rezultātu ziņojumiem. Ziņojumi, kuros izklāstīti uzraudzības rezultāti un fonda darbību īstenošana gan dalībvalstu, gan Savienības līmenī, būtu jādara publiski pieejami un jāiesniedz Eiropas Parlamentam
  . [Gr. 58] |
| --- | --- |

(54)

Saskaņā ar 22. un 23. punktu 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu ir nepieciešams izvērtēt šo fondu, pamatojoties uz informāciju, kas apkopota, izmantojot īpašas uzraudzības prasības, vienlaikus izvairoties no pārmērīga regulējuma un administratīvā sloga, sevišķi dalībvalstīm. Vajadzības gadījumā minētās prasības var ietvert izmērāmus rādītājus,
  tostarp kvalitatīvus un kvantitatīvus rādītājus,
  kas kalpotu par pamatu, lai novērtētu fonda ietekmi vietējā līmenī. Lai novērtētu fonda sasniegumus, saistībā ar katru fonda konkrēto mērķi būtu jānosaka kopīgi rādītāji un attiecīgie mērķi. Saskaņā ar attiecīgajiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) .../2021 [KNR] un šīs regulas noteikumiem Komisijai un dalībvalstīm būtu jāuzrauga fonda īstenošana, izmantojot šos kopīgos rādītājus un finanšu pārskatus.
  Uzraudzības pienākuma atbilstīgas izpildes nolūkā Komisijai vajadzētu būt spējīgai noteikt, kāda summa konkrētajā gadā ir iztērēta no fonda. Tādēļ, iesniedzot Komisijai gada pārskatus par valsts programmu, dalībvalstīm būtu jānošķir atgūšana, priekšfinansējuma maksājumi galīgajiem saņēmējiem un faktiski radušos izdevumu atlīdzināšana. Fonda īstenošanas revīzijas un uzraudzības sekmēšanas nolūkā Komisijai savā gada īstenošanas ziņojumā par fondu būtu jāiekļauj šīs summas, kā arī jānorāda uzraudzības rezultāti un fonda darbību īstenošana vietējā, reģionālajā, valsts un Savienības līmenī, ietverot konkrētus projektus un partnerus. Komisijai būtu katru gadu jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei kopsavilkums par apstiprinātajiem gada darbības rezultātu ziņojumiem. Ziņojumi, kuros izklāstīti uzraudzības rezultāti un fonda darbību īstenošana gan dalībvalstu, gan Savienības līmenī, būtu jādara publiski pieejami un jāiesniedz Eiropas Parlamentam
  . [Gr. 58]

| (55) | Atspoguļojot

  Ņemot vērā
  to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām, ievērojot Savienības apņemšanos īstenot Parīzes nolīgumu un Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, šis fonds palīdzēs integrēt klimata pasākumus un sasniegt kopējo mērķi

  mērķrādītāju
   – ar 25 % no ES budžeta izdevumiem atbalstīt klimata mērķu sasniegšanu
  2021.–2027. gada DFS periodā un pēc iespējas ātrāk, bet ne vēlāk kā 2027. gadā sasniegt ikgadējo mērķrādītāju, proti, 30 %
  . Attiecīgās darbības tiks apzinātas fonda sagatavošanas un īstenošanas laikā, un tās tiks pārskatītas attiecīgajos novērtēšanas un pārskatīšanas procesos. [Gr. 59] |
| --- | --- |

(55)

Atspoguļojot

  Ņemot vērā
  to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām, ievērojot Savienības apņemšanos īstenot Parīzes nolīgumu un Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, šis fonds palīdzēs integrēt klimata pasākumus un sasniegt kopējo mērķi

  mērķrādītāju
   – ar 25 % no ES budžeta izdevumiem atbalstīt klimata mērķu sasniegšanu
  2021.–2027. gada DFS periodā un pēc iespējas ātrāk, bet ne vēlāk kā 2027. gadā sasniegt ikgadējo mērķrādītāju, proti, 30 %
  . Attiecīgās darbības tiks apzinātas fonda sagatavošanas un īstenošanas laikā, un tās tiks pārskatītas attiecīgajos novērtēšanas un pārskatīšanas procesos. [Gr. 59]

| (56) | Lai papildinātu un grozītu konkrētus nebūtiskus šīs regulas elementus, pilnvaras

  būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras
  pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai attiecībā uz
  darba programmām tematiskajam mehānismam, sarakstu ar darbībām, saistībā ar kurām var saņemt atbalstu no III pielikumā minētā instrumenta,
  sarakstu ar IV pielikumā uzskaitītajām darbībām, saistībā ar kurām var saņemt lielāku līdzfinansējumu, darbības atbalstu
  , kas paredzēts VII pielikumā,
  un kopējā uzraudzības un novērtēšanas satvara turpmāku izstrādi. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī
  un ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām, tostarp migrantu un bēgļu organizācijām
  , un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. [Gr. 60] |
| --- | --- |

(56)

Lai papildinātu un grozītu konkrētus nebūtiskus šīs regulas elementus, pilnvaras

  būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras
  pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai attiecībā uz
  darba programmām tematiskajam mehānismam, sarakstu ar darbībām, saistībā ar kurām var saņemt atbalstu no III pielikumā minētā instrumenta,
  sarakstu ar IV pielikumā uzskaitītajām darbībām, saistībā ar kurām var saņemt lielāku līdzfinansējumu, darbības atbalstu
  , kas paredzēts VII pielikumā,
  un kopējā uzraudzības un novērtēšanas satvara turpmāku izstrādi. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī
  un ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām, tostarp migrantu un bēgļu organizācijām
  , un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. [Gr. 60]

| (57) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (23). Pieņemot īstenošanas aktus, ar kuriem dalībvalstīm nosaka kopīgus pienākumus, jo īpaši attiecībā uz informācijas sniegšanu Komisijai, būtu jāpiemēro pārbaudes procedūra, bet, pieņemot īstenošanas aktus, kas attiecas uz kārtību informācijas sniegšanai Komisijai plānošanas un ziņošanas ietvaros, būtu jāpiemēro konsultēšanās procedūra, jo minētajiem aktiem ir tikai tehniska nozīme. |
| --- | --- |

(57)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (23). Pieņemot īstenošanas aktus, ar kuriem dalībvalstīm nosaka kopīgus pienākumus, jo īpaši attiecībā uz informācijas sniegšanu Komisijai, būtu jāpiemēro pārbaudes procedūra, bet, pieņemot īstenošanas aktus, kas attiecas uz kārtību informācijas sniegšanai Komisijai plānošanas un ziņošanas ietvaros, būtu jāpiemēro konsultēšanās procedūra, jo minētajiem aktiem ir tikai tehniska nozīme.

| (58) | Tā kā

  Ņemot vērā to, ka
  šīs regulas mērķi

  mērķus
  , proti,
  uzlabot solidaritāti dalībvalstu starpā,
  veicināt migrācijas plūsmu efektīvu pārvaldību Savienībā saskaņā ar kopējo politiku patvēruma un starptautiskās

  to, lai tiktu īstenota, nostiprināta un attīstīta kopējā politika patvēruma, alternatīvās aizsardzības un pagaidu
  aizsardzības jomā un kopējo

  kopējā
  imigrācijas politiku, dalībvalstis nevar pietiekami labi īstenot vienas pašas un to

  politika
  ,
  nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet tos
  var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar
  Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto
  subsidiaritātes principu, kas noteikts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā izklāstīto subsidiaritātes principu šī regula nosaka vienīgi to, kas nepieciešams, lai sasniegtu minēto mērķi

  šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. [Gr. 61] |
| --- | --- |

(58)

Tā kā

  Ņemot vērā to, ka
  šīs regulas mērķi

  mērķus
  , proti,
  uzlabot solidaritāti dalībvalstu starpā,
  veicināt migrācijas plūsmu efektīvu pārvaldību Savienībā saskaņā ar kopējo politiku patvēruma un starptautiskās

  to, lai tiktu īstenota, nostiprināta un attīstīta kopējā politika patvēruma, alternatīvās aizsardzības un pagaidu
  aizsardzības jomā un kopējo

  kopējā
  imigrācijas politiku, dalībvalstis nevar pietiekami labi īstenot vienas pašas un to

  politika
  ,
  nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet tos
  var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar
  Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto
  subsidiaritātes principu, kas noteikts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā izklāstīto subsidiaritātes principu šī regula nosaka vienīgi to, kas nepieciešams, lai sasniegtu minēto mērķi

  šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. [Gr. 61]

| (59) | Saskaņā ar 3. pantu Protokolā par [Apvienotās Karalistes un] Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un neskarot minētā protokola 4. pantu, Īrija [nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un šī regula tai nav saistoša un nav jāpiemēro / ir paziņojusi, ka vēlas piedalīties šīs regulas pieņemšanā un piemērošanā]. |
| --- | --- |

(59)

Saskaņā ar 3. pantu Protokolā par [Apvienotās Karalistes un] Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un neskarot minētā protokola 4. pantu, Īrija [nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un šī regula tai nav saistoša un nav jāpiemēro / ir paziņojusi, ka vēlas piedalīties šīs regulas pieņemšanā un piemērošanā].

| (60) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā un Dānijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(60)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā un Dānijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro.

| (61) | Ir lietderīgi šīs regulas piemērošanas laikposmu saskaņot ar Padomes Regulas (ES, Euratom) .../2021 [Daudzgadu finanšu shēmas regula] piemērošanas laikposmu, |
| --- | --- |

(61)

Ir lietderīgi šīs regulas piemērošanas laikposmu saskaņot ar Padomes Regulas (ES, Euratom) .../2021 [Daudzgadu finanšu shēmas regula] piemērošanas laikposmu,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

1.   Ar šo regulu izveido Patvēruma un migrācijas
  un integrācijas
  fondu (“fonds”). [Gr. 62]

2.   Šajā regulā ir noteikti fonda mērķi, budžets laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam, Savienības finansējuma veidi un noteikumi šā finansējuma sniegšanai.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| a) | “persona, kas lūdz starptautisko aizsardzību” ir pieteikuma iesniedzējs, kā definēts Regulas (ES)../..

  Direktīvas 2013/32/ES
  2. panta [x]

  c)
  punktā. [Patvēruma procedūras regula] (24); [Gr. 63] |
| --- | --- |

a)

“persona, kas lūdz starptautisko aizsardzību” ir pieteikuma iesniedzējs, kā definēts Regulas (ES)../..

  Direktīvas 2013/32/ES
  2. panta [x]

  c)
  punktā. [Patvēruma procedūras regula] (24); [Gr. 63]

| b) | “starptautiskās aizsardzības saņēmējs”ir persona, kā definēts Regulas (ES) .../.. [2].

  Direktīvas 2011/95/ES 2.
  panta 2. punktā [Kvalifikācijas regula] (25)

  b) punkta nozīmē; [Gr. 64] |
| --- | --- |

b)

“starptautiskās aizsardzības saņēmējs”ir persona, kā definēts Regulas (ES) .../.. [2].

  Direktīvas 2011/95/ES 2.
  panta 2. punktā [Kvalifikācijas regula] (25)

  b) punkta nozīmē; [Gr. 64]

| c) | “finansējuma apvienošanas darbība” ir ES budžeta atbalstītas darbības, tostarp finansējuma apvienošanas mehānisma ietvaros, kā definēts Finanšu regulas 2. panta 6. punktā, kuras apvieno no ES budžeta finansēta neatmaksājamā atbalsta formas vai finanšu instrumentus ar atmaksājama atbalsta formām no attīstības vai citām publisko finanšu iestādēm, kā arī komerciālām finanšu iestādēm un ieguldītājiem; |
| --- | --- |

c)

“finansējuma apvienošanas darbība” ir ES budžeta atbalstītas darbības, tostarp finansējuma apvienošanas mehānisma ietvaros, kā definēts Finanšu regulas 2. panta 6. punktā, kuras apvieno no ES budžeta finansēta neatmaksājamā atbalsta formas vai finanšu instrumentus ar atmaksājama atbalsta formām no attīstības vai citām publisko finanšu iestādēm, kā arī komerciālām finanšu iestādēm un ieguldītājiem;

| d) | “ģimenes loceklis” ir jebkurš trešās valsts valstspiederīgais, kā definēts Savienības tiesību aktos, kuri attiecas uz fonda atbalstītas darbības politikas jomu; |
| --- | --- |

d)

“ģimenes loceklis” ir jebkurš trešās valsts valstspiederīgais, kā definēts Savienības tiesību aktos, kuri attiecas uz fonda atbalstītas darbības politikas jomu;

| e) | “humanitāra uzņemšana” kā definēts Regulas (ES) .../.. [2]. pantā [Savienības pārmitināšanas [un humanitārās uzņemšanas] sistēma] (26)

  shēma
  ”
  ir trešās valsts valstspiederīgo vai bezvalstnieku, kuriem saskaņā ar valsts tiesību aktiem, kas paredz tādas tiesības un saistības, kuras ir līdzvērtīgas Direktīvas 2011/95/ES 20.–32. pantā un 34. pantā noteiktajām tiesībām un saistībām attiecībā uz alternatīvās aizsardzības saņēmējiem, piešķirta starptautiskā aizsardzība vai piešķirts humanitārais statuss, uzņemšana dalībvalstu teritorijā no kādas trešās valsts, uz kuru viņi bija pārvietoti pēc UNCHR vai citas attiecīgas starptautiskas struktūras nosūtījuma, kad to prasījusi kāda dalībvalsts
  ; [Gr. 65] |
| --- | --- |

e)

“humanitāra uzņemšana” kā definēts Regulas (ES) .../.. [2]. pantā [Savienības pārmitināšanas [un humanitārās uzņemšanas] sistēma] (26)

  shēma
  ”
  ir trešās valsts valstspiederīgo vai bezvalstnieku, kuriem saskaņā ar valsts tiesību aktiem, kas paredz tādas tiesības un saistības, kuras ir līdzvērtīgas Direktīvas 2011/95/ES 20.–32. pantā un 34. pantā noteiktajām tiesībām un saistībām attiecībā uz alternatīvās aizsardzības saņēmējiem, piešķirta starptautiskā aizsardzība vai piešķirts humanitārais statuss, uzņemšana dalībvalstu teritorijā no kādas trešās valsts, uz kuru viņi bija pārvietoti pēc UNCHR vai citas attiecīgas starptautiskas struktūras nosūtījuma, kad to prasījusi kāda dalībvalsts
  ; [Gr. 65]

| f) | “izraidīšana” ir izraidīšana, kā definēts Direktīvas 2008/115/EK 3. panta 5) punktā; |
| --- | --- |

f)

“izraidīšana” ir izraidīšana, kā definēts Direktīvas 2008/115/EK 3. panta 5) punktā;

| g) | “pārmitināšana” ir pārmitināšana, kā definēts Regulas (ES) .../.. [2.] pantā

  tādu trešās valsts valstspiederīgo vai bezvalstnieku uzņemšana no kādas trešās valsts, uz ko viņi bija pārvietoti, dalībvalstu teritorijā pēc ANO augstā komisārs bēgļu jautājumos (“UNHCR”) nosūtījuma, kuriem ir piešķirta starptautiskā aizsardzība un ir piekļuve stabilam risinājumam saskaņā ar
  Savienības
  un valstu tiesību aktiem

  Savienības pārmitināšanas [un humanitārās uzņemšanas] sistēma]


  un valstu tiesību aktie; [Gr. 66] |
| --- | --- |

g)

“pārmitināšana” ir pārmitināšana, kā definēts Regulas (ES) .../.. [2.] pantā

  tādu trešās valsts valstspiederīgo vai bezvalstnieku uzņemšana no kādas trešās valsts, uz ko viņi bija pārvietoti, dalībvalstu teritorijā pēc ANO augstā komisārs bēgļu jautājumos (“UNHCR”) nosūtījuma, kuriem ir piešķirta starptautiskā aizsardzība un ir piekļuve stabilam risinājumam saskaņā ar
  Savienības
  un valstu tiesību aktiem

  Savienības pārmitināšanas [un humanitārās uzņemšanas] sistēma]


  un valstu tiesību aktie; [Gr. 66]

| h) | “atgriešana” ir atgriešana, kā definēts Direktīvas 2008/115/EK 3. panta 3) punktā; |
| --- | --- |

h)

“atgriešana” ir atgriešana, kā definēts Direktīvas 2008/115/EK 3. panta 3) punktā;

| i) | “trešās valsts valstspiederīgais” ir persona, kas nav Savienības pilsonis, kā definēts LESD 20. panta 1. punktā. Atsauce uz trešo valstu valstspiederīgajiem attiecas arī uz bezvalstniekiem un personām bez noteiktas valstspiederības; |
| --- | --- |

i)

“trešās valsts valstspiederīgais” ir persona, kas nav Savienības pilsonis, kā definēts LESD 20. panta 1. punktā. Atsauce uz trešo valstu valstspiederīgajiem attiecas arī uz bezvalstniekiem un personām bez noteiktas valstspiederības;

| j) | “mazāk aizsargāta persona” ir jebkura persona, kā definēts Savienības tiesību aktos, kuri attiecas uz fonda atbalstītas darbības politikas jomu; |
| --- | --- |

j)

“mazāk aizsargāta persona” ir jebkura persona, kā definēts Savienības tiesību aktos, kuri attiecas uz fonda atbalstītas darbības politikas jomu;

| ja) | “nepavadīts nepilngadīgais” ir nepilngadīgais, kas ieceļojis dalībvalstu teritorijā bez tāda pieaugušā pavadības, kurš ir atbildīgs par nepilngadīgo saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem vai praksi, un kamēr šāds pieaugušais nav par viņu uzņēmies aizgādību; tas ietver arī nepilngadīgo, kas palicis bez pavadības pēc ieceļošanas dalībvalstu teritorijā. [Gr. 67] |
| --- | --- |

ja)

“nepavadīts nepilngadīgais” ir nepilngadīgais, kas ieceļojis dalībvalstu teritorijā bez tāda pieaugušā pavadības, kurš ir atbildīgs par nepilngadīgo saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem vai praksi, un kamēr šāds pieaugušais nav par viņu uzņēmies aizgādību; tas ietver arī nepilngadīgo, kas palicis bez pavadības pēc ieceļošanas dalībvalstu teritorijā. [Gr. 67]

3. pants

Fonda mērķi

1.   Fonda politikas mērķis ir veicināt migrācijas plūsmu efektīvu pārvaldību saskaņā ar attiecīgo

  dot ieguldījumu visu kopējās Eiropas patvēruma politikas — saskaņā ar LESD 78. pantu — un kopējās Eiropas migrācijas politikas — saskaņā ar LESD 79. pantu — aspektu īstenošanā, stiprināšanā un attīstībā saskaņā ar solidaritātes un atbildības taisnīga sadalījuma principu, vienlaikus pilnībā ievērojot
  Savienības
  acquis

  un Savienības saistībām attiecībā uz pamattiesībām

  un dalībvalstu saistības, ko paredz starptautiskās tiesības, un tiesības un principus, kas noteikti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā
  . [Gr. 68]

2.   Ievērojot 1. punktā noteikto politikas mērķi, ar fondu dod ieguldījumu šādu konkrēto mērķu sasniegšanā:

| a) | stiprināt un attīstīt visus kopējās Eiropas patvēruma sistēmas aspektus, tostarp tās ārējo dimensiju; |
| --- | --- |

a)

stiprināt un attīstīt visus kopējās Eiropas patvēruma sistēmas aspektus, tostarp tās ārējo dimensiju;

| b) | sniegt atbalstu likumīgai migrācijai uz dalībvalstīm, tostarp veicinot trešo valstu valstspiederīgo integrāciju

  stiprināt un attīstīt likumīgas migrācijas politiku Eiropas un valstu līmenī atbilstoši dalībvalstu ekonomiskajām un sociālajām vajadzībām
  ; [Gr. 69] |
| --- | --- |

b)

sniegt atbalstu likumīgai migrācijai uz dalībvalstīm, tostarp veicinot trešo valstu valstspiederīgo integrāciju

  stiprināt un attīstīt likumīgas migrācijas politiku Eiropas un valstu līmenī atbilstoši dalībvalstu ekonomiskajām un sociālajām vajadzībām
  ; [Gr. 69]

| c) | papildinot citu Savienības fondu veikumu,
  dot ieguldījumu cīņā pret neatbilstīgu migrāciju un nodrošināt efektīvu atgriešanu un atpakaļuzņemšanu trešās valstīs

  trešo valstu valstspiederīgo efektīvā integrācijā un sociālajā iekļaušanā un veicināt to; [Gr. 70] |
| --- | --- |

c)

papildinot citu Savienības fondu veikumu,
  dot ieguldījumu cīņā pret neatbilstīgu migrāciju un nodrošināt efektīvu atgriešanu un atpakaļuzņemšanu trešās valstīs

  trešo valstu valstspiederīgo efektīvā integrācijā un sociālajā iekļaušanā un veicināt to; [Gr. 70]

| ca) | dot ieguldījumu cīņā pret neatbilstīgu migrāciju un nodrošināt efektīvu, drošu un cieņu respektējošu atgriešanu, atpakaļuzņemšanu un reintegrāciju trešās valstīs; [Gr. 71] |
| --- | --- |

ca)

dot ieguldījumu cīņā pret neatbilstīgu migrāciju un nodrošināt efektīvu, drošu un cieņu respektējošu atgriešanu, atpakaļuzņemšanu un reintegrāciju trešās valstīs; [Gr. 71]

| cb) | nodrošināt solidaritāti un taisnīgu atbildības dalīšanu starp dalībvalstīm, īpaši ar tām, kuras visvairāk ietekmē migrācijas izaicinājumi, tostarp īstenojot praktisku sadarbību. [Gr. 72] |
| --- | --- |

cb)

nodrošināt solidaritāti un taisnīgu atbildības dalīšanu starp dalībvalstīm, īpaši ar tām, kuras visvairāk ietekmē migrācijas izaicinājumi, tostarp īstenojot praktisku sadarbību. [Gr. 72]

3.   Saskaņā ar 2. punktā izklāstītajiem konkrētajiem mērķiem fondu īsteno ar II pielikumā uzskaitītajiem īstenošanas pasākumiem.

3.a pants

Partnerība

Attiecībā uz šo fondu partnerības ietver vismaz vietējās un reģionālās pašvaldības vai to pārstāvības apvienības, attiecīgās starptautiskās organizācijas, nevalstiskās organizācijas, jo īpaši bēgļu un migrantu organizācijas, valstu cilvēktiesību iestādes, līdztiesības struktūras un ekonomiskos un sociālos partnerus

Šos partnerus jēgpilni iesaista programmu sagatavošanā, īstenošanā, uzraudzībā un izvērtēšanā. [Gr. 73]

4. pants

Atbalsta tvērums

1.   Šīs regulas 3. pantā minēto mērķu ietvaros un Saskaņā ar īstenošanas pasākumiem, kas uzskaitīti II pielikumā, fonds jo īpaši atbalsta
  darbības, kuras sekmē 3. pantā minēto mērķu īstenošanu un ir uzskaitītas
  III pielikumā minētās darbības.
  Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 32. pantu, lai grozītu to III pielikumā norādīto darbību sarakstu, kam ir tiesības saņemt fonda atbalstu. [Gr. 74]

2.   Lai sasniegtu šīs regulas
  3. pantā minētos
  mērķus, ar fondu var atbalstīt Savienības prioritātēm atbilstošās

  (izņēmuma gadījumos, noteiktu limitu ietvaros un atkarībā no pienācīgu garantiju nosacījuma ievērošanas)
  III pielikumā minētās darbības saistībā ar trešām valstīm un tajās – attiecīgā gadījumā saskaņā ar 5. un 6. pantu. [Gr. 75]

2.a
     
  Neskarot 16. panta noteikumus, kopējā finansējuma summa atbalsta darbībām trešās valstīs vai saistībā ar tām tematiskā mehānisma ietvaros saskaņā ar 9. pantu nepārsniedz 5 % no kopējās summas, kas piešķirta tematiskajam mehānismam saskaņā ar 8. panta 2. punkta b) apakšpunktu. [Gr. 76]

2.b
     
  Neskarot 16. panta noteikumus, kopējā finansējuma summa atbalsta darbībām trešās valstīs vai saistībā ar tām dalībvalstu programmu ietvaros saskaņā ar 13. pantu nepārsniedz katrai dalībvalstij 5 % no kopējās summas, kas piešķirta šai dalībvalstij saskaņā ar 8. panta 2. punkta a) apakšpunktu, 11. panta 1. punktu un I pielikumu. [Gr. 77]

2.c
     
  Darbības, kas tiek atbalstītas saskaņā ar šo punktu, ir pilnībā saskaņotas ar Savienības ārējo finansēšanas instrumentu atbalstītajiem pasākumiem un Savienības ārējās darbības vispārējiem principiem un vispārējiem mērķiem. [Gr. 78]

3.   Šīs regulas mērķi atbalsta darbības, kas vērstas uz vienu vai vairākām mērķgrupām, kuras ietilpst Līguma par Eiropas Savienības darbību 78. un 79. panta darbības jomā.

4.a pants

Dzimumu līdztiesība un nediskriminēšana

Komisija un dalībvalstis nodrošina, ka dzimumu līdztiesība un dzimumu līdztiesības aspekta integrācija ir fonda neatņemama sastāvdaļa un tiek veicināta dažādajos fonda īstenošanas posmos. Komisija un dalībvalstis veic visus attiecīgos pasākumus, lai piekļuvē fondam un dažādajos fonda īstenošanas posmos novērstu jebkādu diskrimināciju dzimuma, rases, ādas krāsas, etniskās vai sociālās izcelsmes, ģenētisko īpatnību, valodas, reliģijas vai pārliecības, politisko vai citu uzskatu, piederības pie nacionālās minoritātes, īpašuma, izcelsmes, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ. [Gr. 79]

5. pants

Fonda asociētās trešās valstis

Fondā var piedalīties
  Šengenas asociētās
  trešās valstis saskaņā ar nosacījumiem, kuri izklāstīti konkrētā nolīgumā, kas
  jāpieņem saskaņā ar LESD 218. pantu un kas
  attiecas uz trešās valsts dalību Patvēruma un migrācijas fondā, ja vien šis nolīgums: [Gr. 80]

| — | nodrošina taisnīgu līdzsvaru attiecībā uz tādas trešās valsts iemaksām un ieguvumiem, kas piedalās fondā; |
| --- | --- |

—

nodrošina taisnīgu līdzsvaru attiecībā uz tādas trešās valsts iemaksām un ieguvumiem, kas piedalās fondā;

| — | nosaka nosacījumus par dalību fondā, tostarp par to, kā aprēķina finansiālās iemaksas fondā un administratīvās izmaksas. Šīs iemaksas ir piešķirtie ieņēmumi saskaņā ar Finanšu regulas [21. panta 5. punktu]; |
| --- | --- |

—

nosaka nosacījumus par dalību fondā, tostarp par to, kā aprēķina finansiālās iemaksas fondā un administratīvās izmaksas. Šīs iemaksas ir piešķirtie ieņēmumi saskaņā ar Finanšu regulas [21. panta 5. punktu];

| — | trešai valstij nepiešķir pilnvaras pieņemt lēmumus par šo fondu; |
| --- | --- |

—

trešai valstij nepiešķir pilnvaras pieņemt lēmumus par šo fondu;

| — | garantē Savienības tiesības nodrošināt pareizu finanšu pārvaldību un aizsargāt savas finanšu intereses. |
| --- | --- |

—

garantē Savienības tiesības nodrošināt pareizu finanšu pārvaldību un aizsargāt savas finanšu intereses.

Izstrādājot šajā pantā minēto īpašo nolīgumu, Komisija apspriežas ar Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru, jo īpaši attiecībā uz nolīguma pamattiesību aspektiem. [Gr. 81]

6. pants

Atbalsttiesīgas vienības

1.   Atbalsttiesīgas var būt šādas vienības:

| a) | tiesību subjekti, kas veic uzņēmējdarbību kādā no šādām valstīm:






  (1) | dalībvalstī vai ar to saistītā aizjūras zemē vai teritorijā, |
| --- | --- | --- |

a)

tiesību subjekti, kas veic uzņēmējdarbību kādā no šādām valstīm:

(1)

dalībvalstī vai ar to saistītā aizjūras zemē vai teritorijā,

| (2) | fonda asociētā trešā valstī, |
| --- | --- |

(2)

fonda asociētā trešā valstī,

| (3) | trešā valstī, kas minēta darba programmā saskaņā ar tur noteiktajiem nosacījumiem
  , un ar nosacījumu, ka visās darbībās, kuras veic šī trešā valsts vai kuras tiek veiktas šajā trešā valstī vai attiecībā uz šo trešo valsti, tiek pilnībā ievērotas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā noteiktās tiesības un principi un Savienības un dalībvalstu starptautiskās saistības
  ; [Gr. 82] |
| --- | --- |

(3)

trešā valstī, kas minēta darba programmā saskaņā ar tur noteiktajiem nosacījumiem
  , un ar nosacījumu, ka visās darbībās, kuras veic šī trešā valsts vai kuras tiek veiktas šajā trešā valstī vai attiecībā uz šo trešo valsti, tiek pilnībā ievērotas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā noteiktās tiesības un principi un Savienības un dalībvalstu starptautiskās saistības
  ; [Gr. 82]

| b) | tiesību subjekti, kas izveidoti saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, vai jebkura
  attiecīga
  starptautiska organizācija. [Gr. 83] |
| --- | --- |

b)

tiesību subjekti, kas izveidoti saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, vai jebkura
  attiecīga
  starptautiska organizācija. [Gr. 83]

2.   Fiziskas personas nav atbalsttiesīgas.

3.   Tiesību subjekti, kas veic uzņēmējdarbību trešā valstī, izņēmuma kārtā ir tiesīgi piedalīties, ja tas ir vajadzīgs konkrētās darbības mērķu sasniegšanai.
  [Gr. 84]

4.   Tiesību subjekti, kas piedalās konsorcijos no vismaz divām neatkarīgām vienībām, kuras veic uzņēmējdarbību dažādās dalībvalstīs vai ar tām saistītās aizjūras zemēs vai teritorijās, ir atbalsttiesīgi
  , ja tas palīdz sasniegt šīs regulas 3. pantā noteiktos fonda mērķus
  . [Gr. 85]

II NODAĻA

FINANŠU UN ĪSTENOŠANAS SISTĒMA

1. iedaļa

Kopīgie noteikumi

7. pants

Vispārējie principi

1.   Atbalsts, ko sniedz saskaņā ar šo regulu, papildina valsts, reģionālajā un vietējā līmenī veiktus pasākumus un koncentrējas uz
  Savienības
  pievienotās vērtības radīšanu šīs regulas mērķiem. [Gr. 86]

2.   Komisija un dalībvalstis nodrošina, ka atbalsts, ko sniedz saskaņā ar šo regulu un ko sniedz dalībvalstis, atbilst attiecīgajām Savienības darbībām, politikas virzieniem un prioritātēm un papildina
  valstu instrumentus un
  citus Savienības instrumentus
  un pasākumus, kas finansēti no citiem Savienības fondiem, īpaši saskaņā struktūrfondiem un Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem, un tiek ar tiem koordinēts
  . [Gr. 87]

3.   Fondu īsteno dalītā, tiešā vai netiešā pārvaldībā saskaņā ar Finanšu regulas [62. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktu].

8. pants

Budžets

1.   Fonda īstenošanai paredzētais finansējums 2021.–2027. gada laikposmam ir
  EUR 9 204 957 000 2018. gada cenās (
  EUR 10 415 000 000 faktiskajās cenās). [Gr. 88]

2.   Finanšu resursus izmanto šādi:

| a) | EUR 5 522 974 200 2018. gada cenās (
  EUR 6 249 000 000
  faktiskajās cenās)
  piešķir dalītā pārvaldībā īstenotām programmām; [Gr. 89] |
| --- | --- |

a)

EUR 5 522 974 200 2018. gada cenās (
  EUR 6 249 000 000
  faktiskajās cenās)
  piešķir dalītā pārvaldībā īstenotām programmām; [Gr. 89]

| b) | EUR 3 681 982 800 2018. gada cenās (
  EUR 4 166 000 000
  faktiskajās cenās)
  piešķir tematiskajam mehānismam. [Gr. 90] |
| --- | --- |

b)

EUR 3 681 982 800 2018. gada cenās (
  EUR 4 166 000 000
  faktiskajās cenās)
  piešķir tematiskajam mehānismam. [Gr. 90]

3.   Līdz 0,42 % no finansējuma pēc Komisijas iniciatīvas piešķir tehniskajai palīdzībai, kā minēts Regulas (ES) ../.. [Kopīgo noteikumu regula] 29. pantā. [Gr. 91]

9. pants

Vispārējie noteikumi par tematiskā mehānisma īstenošanu

1.   Šīs regulas 8. panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto finansējumu elastīgi piešķir ar tematiskā mehānisma starpniecību, izmantojot dalīto, tiešo un netiešo pārvaldību, kā izklāstīts darba programmās. Finansējumu no tematiskā mehānisma izmanto šādiem tā elementiem:

| a) | konkrētas darbības; |
| --- | --- |

a)

konkrētas darbības;

| b) | Savienības darbības; |
| --- | --- |

b)

Savienības darbības;

| c) | ārkārtas palīdzība; |
| --- | --- |

c)

ārkārtas palīdzība;

| d) | pārmitināšana; |
| --- | --- |

d)

pārmitināšana;

| e) | atbalsts dalībvalstīm,
  tostarp vietējām un reģionālajām pašvaldībām, un starptautiskajām un nevalstiskajām organizācijām,
  kuras sekmē solidaritātes un atbildības centienus, un [Gr. 92] |
| --- | --- |

e)

atbalsts dalībvalstīm,
  tostarp vietējām un reģionālajām pašvaldībām, un starptautiskajām un nevalstiskajām organizācijām,
  kuras sekmē solidaritātes un atbildības centienus, un [Gr. 92]

| f) | Eiropas migrācijas tīkls. |
| --- | --- |

f)

Eiropas migrācijas tīkls.

No tematiskajam mehānismam paredzētā finansējuma atbalsta arī tehnisko palīdzību pēc Komisijas iniciatīvas.

2.   Ar finansējumu no tematiskā mehānisma pievēršas prioritātēm, kurām ir augsta pievienotā vērtība Savienībai, vai tas jāizmanto, lai reaģētu uz neatliekamām vajadzībām atbilstīgi saskaņotajām Savienības prioritātēm, kas izklāstītas II pielikumā
  , un uz finansējumu tiesīgajām darbībām III pielikumā
  .

Komisija nodrošina pilsoniskās sabiedrības organizāciju regulāru iesaistīšanu darba programmu sagatavošanā, īstenošanā, uzraudzībā un izvērtēšanā.

Vismaz 20 % finansējuma no tematiskā mehānisma piešķir konkrētajam mērķim, kas minēts 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā.

Vismaz 10 % finansējuma no tematiskā mehānisma piešķir konkrētajam mērķim, kas minēts 3. panta 2. punkta pirmās daļas b) apakšpunktā.

Vismaz 10 % finansējuma no tematiskā mehānisma piešķir konkrētajam mērķim, kas minēts 3. panta 2. punkta pirmās daļas c) apakšpunktā.

Vismaz 10 % finansējuma no tematiskā mehānisma piešķir konkrētajam mērķim, kas minēts 3. panta 2. punkta pirmās daļas cb) apakšpunktā. [Gr. 93]

3.   Ja finansējums no tematiskā mehānisma dalībvalstīm ir piešķirts, izmantojot tiešo vai netiešo pārvaldību, nodrošina, ka atlasītos projektus neskar

  projektiem nedara pieejamu finansējumu, ja pastāv skaidri pierādījumi, ka šo projektu likumību vai šāda finansējuma likumību un pareizību, vai šo projektu rezultātus liktu apšaubīt
  Komisijas argumentēts atzinums par tādu pārkāpumu saskaņā ar LESD 258. pantu, kurš apdraud izdevumu likumību un pareizību vai projektu rezultātus. [Gr. 94]

4.   Ja finansējums no tematiskā mehānisma tiek īstenots dalītajā pārvaldībā, Komisija Regulas (ES) ../.. [Kopīgo noteikumu regula] 18. panta un 19. panta 2. punkta vajadzībām novērtē to, vai paredzētās darbības neskar

  nodrošina, ka projektiem nav pieejams finansējums, ja pastāv skaidri pierādījumi, ka šo projektu likumību vai šāda finansējuma likumību un pareizību, vai šo projektu rezultātus liktu apšaubīt
  Komisijas argumentēts atzinums par tādu pārkāpumu saskaņā ar LESD 258. pantu, kurš apdraud izdevumu likumību un pareizību vai projektu rezultātus. [Gr. 95]

5.   Komisija nosaka kopējo summu, kas saskaņā ar ikgadējām Savienības budžeta apropriācijām ir pieejama tematiskajam mehānismam. Komisija pieņem Finanšu regulas [110]. pantā minētos finansēšanas lēmumus

  deleģētos aktus saskaņā ar 32. pantu, lai noteiktu darba programmas
  attiecībā uz tematisko mehānismu, norādot atbalstāmos mērķus un darbības un precizējot summas, kas atvēlētas katram šā mehānisma elementiem, kuri minēti 1. punktā. Finansēšanas lēmumos attiecīgā gadījumā norāda kopējo summu, kas paredzēta finansējuma apvienošanas darbībām.

  Darba programmas dara publiski pieejamas
  . [Gr. 96]

6.   Ar tematisko mehānismu jo īpaši atbalsta darbības II pielikuma 2. punkta b) apakšpunktā

  2.a punktā
  minētā īstenošanas pasākuma ietvaros, kuras īsteno vietējās un reģionālās pašvaldības vai pilsoniskās sabiedrības organizācijas.
  Šajā sakarā vismaz 5 % no tematiskā mehānisma finansējuma saskaņā ar tiešu vai netiešu pārvaldību piešķir vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kas īsteno integrācijas pasākumus. [Gr. 97]

7.   Pēc 5. punktā minētā finansēšanas lēmuma

  minēto darba programmu
  pieņemšanas Komisija var veikt izmaiņas programmās, kas attiecīgi īstenotas saskaņā ar dalīto pārvaldību. [Gr. 98]

8.   Šie finansēšanas lēmumi

  Šīs darba programmas
  var būt gada vai daudzgadu un var attiekties uz vienu vai vairākiem tematiskā mehānisma elementiem. [Gr. 99]

2. IEDAĻA

ATBALSTS UN ĪSTENOŠANA DALĪTĀ PĀRVALDĪBĀ

10. pants

Darbības joma

1.   Šo iedaļu piemēro tai finansējuma daļai, kas minēta 8. panta 2. punkta a) apakšpunktā, un papildu resursiem, kuri īstenojami dalītā pārvaldībā saskaņā ar 9. pantā minēto Komisijas lēmumu par tematisko mehānismu.

2.   Atbalstu saskaņā ar šo iedaļu īsteno dalītā pārvaldībā atbilstīgi Finanšu regulas [63]. pantam un Regulai (ES) ../.. [Kopīgo noteikumu regula]

  satvaram, ar ko izveido vairākiem Savienības fondiem, tostarp AMIF, kopīgus finanšu noteikumus
  . [Gr. 100]

11. pants

Budžeta resursi

1.   Šīs regulas 8. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētos resursus šādā veidā indikatīvi piešķir valstu programmām (“programmas”), ko dalībvalstis īsteno dalītā pārvaldībā:

| a) | EUR 5 207 500 000 dalībvalstīm saskaņā ar I pielikumu; |
| --- | --- |

a)

EUR 5 207 500 000 dalībvalstīm saskaņā ar I pielikumu;

| b) | EUR 1 041 500 000 dalībvalstīm, lai veiktu programmu piešķīrumu korekcijas, kā minēts 14. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

b)

EUR 1 041 500 000 dalībvalstīm, lai veiktu programmu piešķīrumu korekcijas, kā minēts 14. panta 1. punktā.

2.   Ja 1. punkta b) apakšpunktā minētā summa nav piešķirta, atlikušo summu var pieskaitīt 8. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētajai summai.

12. pants

Līdzfinansējuma likmes

1.   Ieguldījums no Savienības budžeta nepārsniedz 75 % no projekta kopējiem attiecināmiem izdevumiem.
  Dalībvalstis tiek mudinātas nodrošināt līdzvērtīgu finansējumu fonda atbalstītajām darbībām
  . [Gr. 101]

2.   Ieguldījumu no Savienības budžeta var palielināt līdz 90 % no konkrētu darbību ietvaros īstenoto projektu kopējiem attiecināmiem izdevumiem.

3.   Ieguldījumu no Savienības budžeta
  palielina vismaz līdz 80 % un
  var palielināt līdz 90 % no IV pielikumā uzskaitīto darbību kopējiem attiecināmiem izdevumiem. [Gr. 102]

4.   Ieguldījumu no Savienības budžeta var palielināt līdz 100 % no darbības atbalsta kopējiem attiecināmiem izdevumiem.

5.   Ieguldījumu no Savienības budžeta var palielināt līdz 100 % no ārkārtas palīdzības kopējiem attiecināmiem izdevumiem.

6.   Komisijas lēmumā, ar ko apstiprina programmu, nosaka līdzfinansējuma likmi un maksimālo atbalsta summu, kura no šā fonda piešķirama 1.–5. punktā minētajiem darbību veidiem.

7.   Attiecībā uz katru konkrēto mērķi Komisijas lēmumā nosaka, vai līdzfinansējuma likme šā konkrētā mērķa gadījumā ir piemērojama:

| a) | kopējam ieguldījumam, tostarp publiskajam un privātajam ieguldījumam, vai |
| --- | --- |

a)

kopējam ieguldījumam, tostarp publiskajam un privātajam ieguldījumam, vai

| b) | tikai publiskajam ieguldījumam. |
| --- | --- |

b)

tikai publiskajam ieguldījumam.

13. pants

Programmas

1.   Katra dalībvalsts
  un Komisija
  nodrošina, ka tās

  valsts
  programmā ietvertās prioritātes atbilst Savienības prioritātēm un uzdevumiem
  patvēruma un
  migrācijas pārvaldības jomā un tos risina un ka minētās prioritātes pilnībā atbilst attiecīgajiem Savienības acquis un saskaņotajām Savienības prioritātēm.
  Savienības un dalībvalstu starptautiskajām saistībām, kas noteiktas to parakstītajos starptautiskajos instrumentos, jo īpaši ANO Konvencijā par bērna tiesībām
  . Nosakot savu programmu prioritātes, dalībvalstis nodrošina, ka ir pienācīgi ņemti vērā II pielikumā izklāstītie īstenošanas pasākumi.
  Šajā saistībā dalībvalstis vismaz 20 % sava piešķirtā finansējuma piešķir konkrētajam mērķim, kas minēts 3. panta 2. punkta pirmās daļas a) apakšpunktā.

Dalībvalstis vismaz 10 % sava piešķirtā finansējuma piešķir konkrētajiem mērķiem, kas minēti 3. panta 2. punkta pirmās daļas b) apakšpunktā.

Dalībvalstis vismaz 10 % sava piešķirtā finansējuma piešķir konkrētajiem mērķiem, kas minēti 3. panta 2. punkta pirmās daļas c) apakšpunktā.

Dalībvalstis vismaz 10 % sava piešķirtā finansējuma piešķir konkrētajam mērķim, kas minēts 3. panta 2. punkta pirmās daļas cb) apakšpunktā. [Gr. 103]

1.a
     
  Turklāt dalībvalstis nodrošina, ka to programmās ir ietvertas darbības, kas vērstas uz visiem 3. panta 2. punktā minētajiem fonda konkrētajiem mērķiem, un ka minētos mērķus var sasniegt ar šiem mērķiem piešķirtajiem līdzekļiem. Novērtējot dalībvalstu programmas, Komisija nodrošina, lai tādiem projektiem, par kuriem ir skaidri pierādījumi, ka minēto projektu likumība vai minētā finansējuma likumība vai pareizība, vai minēto projektu rezultāti varētu tikt apšaubīti ar Komisijas argumentētu atzinumu par pārkāpumu procedūru saskaņā ar LESD 258. pantu, nebūtu pieejams nekāds finansējums. [Gr. 104]

2.   Komisija nodrošina, ka Eiropas
  Patvēruma atbalsta birojs, Eiropas
  Savienības Patvēruma

  Pamattiesību
  aģentūra un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra jau agrīnā posmā ir iesaistītas programmu izstrādes procesā savās kompetences jomās. Komisija apspriežas ar Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru
  , Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru
  un Eiropas Patvēruma
  atbalsta biroju
  par programmu projektiem, lai nodrošinātu aģentūru un dalībvalstu veikto darbību saskaņotību un papildināmību. [Gr. 105]

3.   Komisija vajadzības gadījumā var iesaistīt Eiropas
  Patvēruma atbalsta biroju, Eiropas
  Savienības Patvēruma

  Pamattiesību
  aģentūru un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru
  un UNHCR
  5. iedaļā minētajos uzraudzības un novērtēšanas uzdevumos, jo īpaši nolūkā nodrošināt, ka ar fonda atbalstu īstenotās darbības atbilst attiecīgajiem Savienības acquis un saskaņotajām Savienības prioritātēm. [Gr. 106]

4.   Pēc uzraudzības, kas veikta saskaņā ar Regulu (ES) [../..] [ESPA regula], vai pēc to ieteikumu pieņemšanas atbilstīgi Regulai (ES) Nr. 1053/2013, kuri ir šīs regulas darbības jomā, attiecīgā dalībvalsts kopā ar Komisiju un – vajadzības gadījumā –
  Eiropas Patvēruma atbalsta biroju,
  Eiropas Savienības Patvēruma

  Pamattiesību
  aģentūru, un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru izvērtē, kā ievērot secinājumus, tostarp novērst visus trūkumus vai risināt ar spējām un gatavību saistītus jautājumus, un savas programmas ietvaros īsteno sniegtos ieteikumus. [Gr. 107]

5.   Vajadzības gadījumā attiecīgo programmu groza, lai ņemtu vērā 4. punktā minētos ieteikumus
  un 30. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto starpposma mērķu un galamērķu sasniegšanā gūto progresu, kā ir novērtēts gada darbības rezultātu ziņojumos
  . Atkarībā no korekcijas ietekmes pārskatīto programmu var apstiprināt Komisija. [Gr. 108]

6.   Sadarbojoties un apspriežoties ar Komisiju un – vajadzības gadījumā – attiecīgajām aģentūrām atbilstīgi to pilnvarām, programmas ietvaros piešķirtos resursus var pārdalīt, lai pildītu 4. punktā minētos ieteikumus, kuri rada finansiālas sekas.

7.   Dalībvalstis jo īpaši cenšas veikt IV pielikumā uzskaitītās darbības, kas ir tiesīgas saņemt lielāku līdzfinansējumu. Neparedzētu vai jaunu apstākļu gadījumā vai efektīvas finansējuma īstenošanas nodrošināšanai Komisija saskaņā ar 32. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai grozītu sarakstu ar IV pielikumā uzskaitītajām darbībām, kas ir tiesīgas saņemt lielāku līdzfinansējumu.

7.a
     
  III pielikuma 3.a punktā nosauktajās darbībās ar valstu programmām var atļaut iekļaut minētajā punktā uzskaitīto personu, kas ietilpst mērķa grupā, tuvākos radiniekus, ciktāl tas nepieciešams, lai efektīvi īstenotu šādas darbības. [Gr. 109]

8.   
  Neskarot 4. panta 2. punkta otro apakšpunktu,
  ja dalībvalsts nolemj īstenot ar fonda atbalstu projektus kopā ar trešo valsti vai trešā valstī, attiecīgā dalībvalsts pirms projekta uzsākšanas apspriežas ar Komisiju

  lūdz Komisijas apstiprinājumu
  .
  Komisija nodrošina plānoto projektu papildināmību un saskaņotību ar citām Savienības un dalībvalstu darbībām, kas veiktas attiecīgajā trešajā valstī vai saistībā ar attiecīgo trešo valsti, un pārbauda, vai ir izpildīti 6. panta 1. punkta a) apakšpunkta 3. punktā noteiktie nosacījumi. [Gr. 110]

9.   Regulas (ES) .../2021 [Kopīgo noteikumu regula] 17. panta 5. punktā minētā programmu izstrāde balstās uz

  Katrā valsts programmā attiecībā uz katru konkrēto mērķi nosaka nepieciešamās darbības veidu saskaņā ar
  VI pielikuma 1. tabulā noteiktajiem

  tabulu, un sniedz plānoto resursu indikatīvu sadalījumu pa atbalsta
  darbību
  vai jomas
  veidiem. [Gr. 111]

9a.
     
  Katra dalībvalsts īpaši paredzētā tīmekļa vietnē publicē savu programmu un iesniedz to Eiropas Parlamentam un Padomei. Minētajā tīmekļa vietnē norāda programmas īstenošanas laikā atbalstītās darbības un saņēmēju sarakstu. To regulāri atjaunina, vismaz vienlaikus ar gada darbības rezultātu pārskata publicēšanu saskaņā ar 30. pantu. [Gr. 112]

14. pants

Vidusposma pārskatīšana

-1.
     
  Programmām veic vidusposma novērtējumu un izvērtējumu saskaņā ar šīs regulas 29. pantu. [Gr. 113]

1.   Saskaņā ar kritērijiem, kas minēti

  Līdz 2024. gada beigām un pēc Eiropas Parlamenta informēšanas Komisija saskaņā ar
  I pielikuma punkta b) apakšpunktā līdz 5. punktam, Komisija 2024. gadā 1.
  b–
  5.
  punktā minētajiem kritērijiem
  piešķir attiecīgo dalībvalstu programmām 11. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto papildu summu. Finansējums ir spēkā laikposmam no 2025. kalendārā gada. [Gr. 114]

2.   Ja vismaz 10 
  30
  % no sākotnējā, 11. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētā programmas piešķīruma nesedz maksājuma pieteikumi, kas iesniegti saskaņā ar Regulas (ES) .../2021 [Kopīgo noteikumu regula] [85]. pantu, attiecīgā dalībvalsts nav tiesīga saņemt 1. punktā minēto papildu piešķīrumu savai programmai. [Gr. 115]

3.   No 2025. gada piešķirot līdzekļus no tematiskā mehānisma, attiecīgā gadījumā ņem vērā progresu, kas panākts Regulas (ES) .../2021 [Kopīgo noteikumu regula] [12]. pantā minētā rezultātu satvara vidusposma mērķu sasniegšanā, kā arī konstatētos īstenošanas trūkumus. [Gr. 116]

15. pants

Konkrētas darbības

1.   Konkrētas darbības ir transnacionāli vai valsts mēroga projekti, kuri
  sniedz Savienības pievienoto vērtību atbilstoši
  šīs regulas mērķiem un attiecībā uz kuriem viena, vairākas vai visas dalībvalstis var saņemt papildu piešķīrumu savām programmāmām. [Gr. 117]

2.   Papildus savam piešķīrumam, kas aprēķināts saskaņā ar 11. panta 1. punktu, dalībvalstis var saņemt papildu summu, ja tā kā tāda ir paredzēta programmā un tiek izmantota tam, lai sekmētu šīs regulas mērķu īstenošanu.

3.   Finansējumu neizmanto citām programmas darbībām, izņemot pietiekami pamatotos apstākļos, un pēc tam, kad Komisija, grozot programmu, to ir apstiprinājusi.

16. pants

Resursi Savienības pārmitināšanas [un humanitārās uzņemšanas] sistēmai

1.   Papildus piešķīrumam, kas aprēķināts saskaņā ar 11. panta 1. punkta a) apakšpunktu, dalībvalstis saņem summu EUR 10 000 apmērā par katru personu, kura pārmitināta saskaņā ar Savienības mērķtiecīgu pārmitināšanas shēmu. Minēto summu piešķir kā finansējumu, kas saskaņā ar Finanšu regulas [125]. pantu nav saistīts ar izmaksām.

2.   Šā panta 1. punktā minēto summu piešķir dalībvalstīm, veicot grozījumu dalībvalstu programmā, ar noteikumu, ka persona, attiecībā uz kuru summa ir piešķirta, tika faktiski pārmitināta saskaņā ar Savienības pārmitināšanas [un humanitārās uzņemšanas] sistēmu.

3.   Finansējumu neizmanto citām programmas darbībām, izņemot pietiekami pamatotos apstākļos, un pēc tam, kad Komisija, grozot programmu, to ir apstiprinājusi.

4.   Dalībvalstis glabā informāciju, kas nepieciešama pienācīgai pārmitināto personu identificēšanai un pārmitināšanas datuma noteikšanai. [Gr. 118]

16.a pants

Resursi pārmitināšanai un humanitārajai uzņemšanai

1.
     
  Papildus piešķīrumiem, kas tām aprēķināti saskaņā ar 11. panta 1. punkta a) apakšpunktu, dalībvalstis ik pēc diviem gadiem saņem papildu summu, pamatojoties uz vienreizēju maksājumu EUR 10 000 apmērā par katru uzņemto pārvietoto personu.

2.
     
  Papildus piešķīrumiem, kas tām aprēķināti saskaņā ar 11. panta 1. punkta a) apakšpunktu, dalībvalstis ik pēc diviem gadiem saņem papildu summu, pamatojoties uz vienreizēju maksājumu EUR 6 000 apmērā par katru personu, kas uzņemta, izmantojot humanitārās shēmas

3.
     
  Vajadzības gadījumā dalībvalstis arī var būt tiesīgas saņemt vienreizējos maksājumus par 1. punktā minēto personu ģimenes locekļiem, lai nodrošinātu ģimenes vienotību.

4.
     
  Šā panta 1. un 2. punktā minētās papildu summas dalībvalstīm piešķir ik pēc diviem gadiem, pirmo reizi ar individuāliem finansēšanas lēmumiem, ar ko apstiprina to valsts programmu, un vēlāk ar finansēšanas lēmumu, kuru pievieno pielikumā lēmumiem, ar ko apstiprina to valsts programmu.

5.
     
  Ņemot vērā pašreizējos inflācijas koeficientus, attiecīgos notikumus pārmitināšanas jomā, kā arī faktorus, ar kuriem var optimizēt finansiālā stimula izmantošanu, ko sniedz vienreizējais maksājums, un ievērojot pieejamo resursu ierobežojumus, Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 32. pantu, lai pielāgotu šā panta 1. un 2. punktā minētos vienreizējos maksājumus, ja tas uzskatāms par lietderīgu. [Gr. 119]

17. pants

Resursi Regulas ../.. [Dublinas regula] īstenošanas atbalstam

1.   Papildus piešķīrumam, kas aprēķināts saskaņā ar 11. panta 1. punkta a) apakšpunktu, dalībvalsts saņem summu EUR [10 000] apmērā par katru starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju, par kuru minētā dalībvalsts kļūst atbildīga no brīža, kad šī dalībvalsts ir sarežģītos apstākļos, kā noteikts Regulā (ES) ../.. [Dublinas regula].

2.   Papildus piešķīrumam, kas aprēķināts saskaņā ar 11. panta 1. punkta a) apakšpunktu, dalībvalsts saņem summu EUR [10 000] apmērā par katru starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju, kurš minētajai dalībvalstij ir iedalīts, pārsniedzot saņēmējas dalībvalsts taisnīgo daļu.

3.   Dalībvalsts, kas minēta 1. un 2. punktā, integrācijas pasākumu īstenošanai saņem papildu summu EUR [10 000] apmērā par katru pieteikuma iesniedzēju, kuram ir piešķirta starptautiskā aizsardzība.

4.   Dalībvalsts, kas minēta 1. un 2. punktā, saņem papildu summu EUR [10 000] apmērā par katru personu, attiecībā uz kuru minētā dalībvalsts, balstoties uz Regulas (ES) ../.. [

  Eurodac

  regula] 11. panta d) punktā minēto atjaunināto datu kopu, var pierādīt, ka šī persona vai nu piespiedu kārtā, vai brīvprātīgi ir atstājusi dalībvalsts teritoriju saskaņā ar atgriešanas lēmumu vai izraidīšanas rīkojumu.

5.   Papildus piešķīrumam, kas aprēķināts saskaņā ar 11. panta 1. punkta a) apakšpunktu, dalībvalsts saņem summu EUR [500] apmērā par katru starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju, kurš pārsūtīts no vienas dalībvalsts uz otru, kā arī par katru pieteikuma iesniedzēju, kas pārsūtīts saskaņā ar Regulas (ES) ../... [Dublinas regula] 34.i panta 1. punkta c) apakšpunktu, un – attiecīgā gadījumā – par katru pieteikuma iesniedzēju, kurš pārsūtīts saskaņā ar Regulas (ES) ../... [Dublinas regula] 34.j panta g) punktu.

6.   Šajā pantā minētās summas piešķir kā finansējumu, kas saskaņā ar Finanšu regulas [125]. pantu nav saistīts ar izmaksām.

7.   Papildu summas, kas minētas 1.–5. punktā, piešķir dalībvalstu programmām, ja persona, attiecībā uz kuru summa ir piešķirta, attiecīgā gadījumā tika faktiski pārsūtīta no citas dalībvalsts, faktiski atgriezta vai faktiski reģistrēta kā pieteikuma iesniedzējs dalībvalstī, kas ir atbildīga saskaņā ar Regulu (ES) ../.. [Dublinas regula].

8.   Šo finansējumu neizmanto citām programmas darbībām, izņemot pietiekami pamatotos apstākļos, un pēc tam, kad Komisija, grozot programmu, to ir apstiprinājusi.
  [Gr. 120]

17.a pants

Resursi Regulas (ES) Nr. 604/2013 īstenošanas atbalstam

1.
     
  Papildus piešķīrumam, kas aprēķināts saskaņā ar šīs regulas 11. panta 1. punkta a) apakšpunktu, dalībvalsts, kura veic noteikšanu, saņem uzņemšanas izmaksu atlīdzinājumu par starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju no brīža, kad pieteikums ir iesniegts, līdz pieteikuma iesniedzēja pārsūtīšanai uz atbildīgo dalībvalsti vai līdz brīdim, kad dalībvalsts, kura veic noteikšanu, uzņemas atbildību par pieteikuma iesniedzēju saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 604/2013.

2.
     
  Papildus piešķīrumam, kas aprēķināts saskaņā ar šīs regulas 11. panta 1. punkta a) apakšpunktu, dalībvalsts, kas veic pārsūtīšanu, saņem nepieciešamo izmaksu atlīdzinājumu par pieteikuma iesniedzēja vai citas Regulas (ES) Nr. 604/2013 18. panta 1. punkta c) un d) apakšpunktā minētas personas pārsūtīšanu.

3.
     
  Papildus piešķīrumam, kas aprēķināts saskaņā ar šīs regulas 11. panta 1. punkta a) apakšpunktu, katra dalībvalsts saņem vienreizēju maksājumu EUR 10 000 apmērā par katru nepavadītu nepilngadīgo, kuram ir piešķirta starptautiskā aizsardzība minētajā dalībvalstī, ar noteikumu, ka dalībvalsts saskaņā ar 16. panta 1. punktu nav tiesīga izmaksāt šādu vienreizēju maksājumu minētajam nepavadītajam nepilngadīgajam.

4.
     
  Šajā pantā minēto atlīdzinājumu piešķir kā finansējumu saskaņā ar Finanšu regulas 125. pantu.

5.
     
  Atlīdzinājumu, kas minēts 2. punktā, piešķir dalībvalstu programmām, ja persona, attiecībā uz kuru atlīdzinājums ir piešķirts, tika faktiski pārsūtīta uz dalībvalsti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 604/2013. [Gr. 121]

17.b pants

Resursi starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju vai starptautiskās aizsardzības saņēmēju pārsūtīšanai

1.
     
  Lai ievērotu solidaritātes un atbildības taisnīga sadalījuma principus, dalībvalstis
  papildus
  piešķīrumiem, kas tām aprēķināti saskaņā ar 11. panta 1. punkta a) apakšpunktu, saņem papildu summu, pamatojoties uz vienreizēju maksājumu EUR 10 000 apmērā par katru starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju vai starptautiskās aizsardzības saņēmēju, kas pārsūtīts no citas dalībvalsts.

2.
     
  Vajadzības gadījumā dalībvalstis var būt tiesīgas saņemt vienreizējos maksājumus arī
  attiecībā
  uz 1. punktā minēto personu ģimenes locekļiem ar noteikumu, ka minētie ģimenes locekļi ir pārsūtīti saskaņā ar šo regulu.

3.
     
  Šā panta 1. punktā minētās papildu summas dalībvalstīm piešķir pirmo reizi ar individuāliem finansēšanas lēmumiem, ar ko apstiprina to valsts programmu, un vēlāk ar
  finansēšanas
  lēmumu, kuru pievieno pielikumā lēmumiem, ar ko apstiprina to valsts programmu. Šo finansējumu neizmanto citām programmas darbībām, izņemot pietiekami pamatotos apstākļos un pēc tam, kad Komisija, grozot programmu, to ir apstiprinājusi.

4.
     
  Lai efektīvi sasniegtu mērķus, kas izvirzīti attiecībā uz LESD 80. pantā minēto
  solidaritātes
  un atbildības taisnīgu sadalīšanu starp dalībvalstīm, un ņemot vērā pašreizējos inflācijas koeficientus, attiecīgos notikumus starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju un starptautiskās aizsardzības saņēmēju pārsūtīšanā no vienas dalībvalsts uz citu un pārmitināšanas jomā, kā arī cita veida ad hoc uzņemšanu, un faktorus, ar kuriem var optimizēt finansiālā stimula izmantošanu, ko sniedz vienreizējais maksājums, un ievērojot pieejamo resursu ierobežojumus, Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 32. pantu attiecībā uz šā panta 1. punktā minēto vienreizējo maksājumu pielāgošanu, ja tas uzskatāms par lietderīgu. [Gr. 122]

18. pants

Darbības atbalsts

1.   Darbības atbalsts ir daļa no dalībvalsts piešķīruma, ko var izmantot kā atbalstu publiskajām iestādēm, kuras atbild par tādu uzdevumu veikšanu un pakalpojumu sniegšanu, kas vērtējami kā sabiedriski pakalpojumi Savienībai.

2.   Dalībvalsts var izmantot līdz 10 % no summas, kas fonda ietvaros piešķirta tās programmai, lai finansētu darbības atbalstu saskaņā ar 3. panta 2. punkta a) un c) apakšpunktā

  punktā
  minētajiem mērķiem. [Gr. 123]

3.   Dalībvalstis, kas izmanto darbības atbalstu, ievēro Savienības acquis patvēruma un atgriešanas

  migrācijas
  jomā
  un pilnībā ievēro tiesības un principus, ko paredz Eiropas Savienības Pamattiesību harta
  . [Gr. 124]

4.   Programmā un gada darbības rezultātu ziņojumā, kas minēts 30. pantā, dalībvalstis pamato darbības atbalsta izmantošanu šīs regulas mērķu sasniegšanai. Pirms programmas apstiprināšanas Komisija kopā ar Eiropas
  Patvēruma atbalsta biroju, Eiropas
  Savienības Patvēruma

  Pamattiesību
  aģentūru un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru saskaņā ar 13. pantu novērtē sākotnējo situāciju dalībvalstīs, kuras paudušas savu nodomu izmantot darbības atbalstu. Komisija ņem vērā minēto dalībvalstu sniegto informāciju un – attiecīgā gadījumā – informāciju, kas pieejama tās uzraudzības ietvaros, kura veikta saskaņā ar Regulu (ES) ../.. [ESPA regula] un ,
  kuru veic Eiropas Patvēruma atbalsta birojs saskaņā ar
  Regulu (ES) Nr. 1053/2013, kas ietilpst šīs regulas darbības jomā. [Gr. 125]

5.   Darbības atbalstu koncentrē konkrētiem uzdevumiem un pakalpojumiem

  atbalsttiesīgām darbībām
  , kā noteikts VII pielikumā. [Gr. 126]

6.   Lai reaģētu uz neparedzētiem vai jauniem apstākļiem vai nodrošinātu efektīvu finansējuma īstenošanu, Komisija saskaņā ar 32. pantu ir

  tiek
  pilnvarota pieņemt deleģētos aktus nolūkā grozīt konkrēto uzdevumu un pakalpojumu sarakstu, kas ietverts VII pielikumā

  saskaņā ar 32. pantu attiecībā uz VII pielikumā ietverto atbalsttiesīgo darbību sarakstu
  . [Gr. 127]

3. IEDAĻA

ATBALSTS UN ĪSTENOŠANA TIEŠAJĀ UN NETIEŠAJĀ PĀRVALDĪBĀ

19. pants

Darbības joma

Atbalstu saskaņā ar šo iedaļu īsteno tieši Komisija saskaņā ar Finanšu regulas 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu vai netieši saskaņā ar minētā punkta c) apakšpunktu.

20. pants

Savienības darbības

1.   Savienības darbības ir transnacionāli projekti vai Savienībai īpaši nozīmīgi projekti, kurus īsteno saskaņā ar šīs regulas mērķiem.

2.   Pēc Komisijas iniciatīvas fondu var izmantot, lai saskaņā ar III pielikumu finansētu Savienības darbības, kuras attiecas uz šīs regulas mērķiem, kas minēti 3. pantā.

3.   Savienības darbības var nodrošināt finansējumu jebkurā Finanšu regulā noteiktajā formā, jo īpaši dotāciju, godalgu un iepirkuma veidā. Tās var arī nodrošināt finansējumu finanšu instrumentu formā finansējuma apvienošanas darbību ietvaros.

4.   Tiešā
  un netiešā
  pārvaldībā īstenotās dotācijas piešķir un pārvalda saskaņā ar Finanšu regulas [VIII sadaļu]. [Gr. 128]

4.a
     
  Komisija nodrošina resursu elastīgu, taisnīgu un pārredzamu sadalījumu 3. panta 2. punktā noteiktajiem mērķiem. [Gr. 129]

5.   Izvērtēšanas komiteja, kas novērtē priekšlikumus, var būt veidota no ārējiem ekspertiem.

6.   Risku, kas saistīts ar līdzekļu atgūšanu no saņēmējiem, var segt ar iemaksām savstarpējās apdrošināšanas mehānismā, un tās uzskata par pietiekamu garantiju saskaņā ar Finanšu regulu. Piemēro Regulas (ES) ../.. [kas nomaina Regulu par garantiju fondu] [X. pantā] paredzētos noteikumus. [Gr. 130]

21. pants

Eiropas migrācijas tīkls

1.   Fonds atbalsta Eiropas migrācijas tīklu un sniedz finansiālo palīdzību, kas vajadzīga tā darbībām un turpmākai attīstībai.

2.   Summu, kas Eiropas migrācijas tīklam ir pieejama saskaņā ar fonda gada apropriācijām, un darba programmu, kurā noteiktas tā darbību prioritātes, Komisija pieņem pēc apstiprināšanas vadības padomē saskaņā ar Lēmuma 2008/381/EK (ar grozījumiem) 4. panta 5. punkta a) apakšpunktu. Komisijas lēmums ir finansēšanas lēmums saskaņā ar Finanšu regulas [110]. pantu

  regulu
  . Lai nodrošinātu resursu laicīgu pieejamību, Komisija ar atsevišķu finansēšanas lēmumu var pieņemt Eiropas migrācijas tīkla darba programmu. [Gr. 131]

3.   Finansiālā palīdzība, ko sniedz Eiropas migrācijas tīkla darbībām, izpaužas kā dotācijas valstu kontaktpunktiem, kuri minēti Lēmuma 2008/381/EK 3. pantā, un – attiecīgā gadījumā – kā publiskais iepirkums saskaņā ar Finanšu regulu.

21.a pants

Lēmuma 2008/381/EK grozījums

Lēmuma 2008/381/EK 5. panta 5. punktam pievieno šādu apakšpunktu:

| “da) | rīkojas kā iespējamo finansējuma saņēmēju kontaktpunkts saskaņā ar Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda regulu un sniedz neitrālas norādes, praktisku informāciju un palīdzību attiecībā uz visiem fonda aspektiem, tostarp saistībā ar pieteikumiem finansējumam saskaņā ar attiecīgo valsts programmu vai tematisko mehānismu.” [Gr. 132] |
| --- | --- |

“da)

rīkojas kā iespējamo finansējuma saņēmēju kontaktpunkts saskaņā ar Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda regulu un sniedz neitrālas norādes, praktisku informāciju un palīdzību attiecībā uz visiem fonda aspektiem, tostarp saistībā ar pieteikumiem finansējumam saskaņā ar attiecīgo valsts programmu vai tematisko mehānismu.” [Gr. 132]

22. pants

Finansējuma apvienošanas darbības

Finansējuma apvienošanas darbības, par kurām pieņemts lēmums saskaņā ar šo fondu,
  kā minēts 2. panta 1. punkta c) apakšpunktā,
  īsteno atbilstoši [InvestEU regulai] un Finanšu regulas X sadaļai. [Gr. 133]

23. pants

Tehniskā palīdzība pēc Komisijas iniciatīvas

Fonds var atbalstīt tehniskās palīdzības pasākumus, kurus īsteno pēc Komisijas iniciatīvas vai Komisijas vārdā. Minētos pasākumus var finansēt 100 % apmērā.

24. pants

Revīzijas

Saskaņā ar Regulas (ES) [regula par finanšu noteikumiem, kurus piemēro Savienības vispārējam budžetam] 127. pantu vispārēja ticamības apliecinājuma pamatā ir personu vai subjektu, tostarp tādu, kas nav Savienības iestāžu vai struktūru pilnvarotās personas vai subjekti, veiktas revīzijas par Savienības finansējuma izmantošanu.

25. pants

Informācija, komunikācija un publicitāte

1.   Savienības finansējuma saņēmēji atzīst Savienības finansējuma izcelsmi un nodrošina tā redzamību, jo īpaši darbību un to rezultātu popularizēšanā, sniedzot

  popularizē darbības
  un
  to rezultātus
  ,
  attiecīgajā valodā sniedzot attiecīgām
  dažādām auditorijām, tostarp plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrībai, mērķorientētu informāciju, kas ir konsekventa, lietderīga un samērīga

  jēgpilna. Lai nodrošinātu Savienības finansējuma redzamību, Savienības finansējuma saņēmēji komunikācijas pasākumos par darbībām norāda tā izcelsmi. Šajā nolūkā saņēmēji nodrošina, ka visos plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrībai paredzētajos komunikācijas materiālos ir norādīta Savienības emblēma un īpaši minēts Savienības finansiālais atbalsts
  . [Gr. 134]

2.   Saistībā ar fondu

  Lai sasniegtu iespējami plašāku auditoriju, Komisija rīko informācijas un komunikācijas pasākumus saistībā
  ar
  šā fonda īstenošanu
  , tā darbībām un rezultātiem Komisija rīko informācijas un komunikācijas pasākumus.
  Jo īpaši Komisija publicē informāciju par tematiskā mehānisma gada un daudzgadu programmu īstenošanu. Komisija publiski pieejamā tīmekļa vietnē publicē arī to darbību sarakstu, kas izraudzīti atbalstam saskaņā ar tematisko mehānismu, un atjaunina šo sarakstu vismaz reizi trijos mēnešos.
  Fondam piešķirtie finanšu resursi veicina arī korporatīvo komunikāciju par Savienības
  politisko prioritāšu īstenošanu
  , ciktāl šīs prioritātes ir saistītas ar šīs regulas mērķiem.
  Komisija jo īpaši var veicināt paraugprakses un apmaiņu ar informāciju saistībā ar šā instrumenta īstenošanu
  . [Gr. 135]

2.a
     
  Komisija publicē 2. punktā minēto informāciju atvērtā, mašīnlasāmā formātā, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/98/EK 5. panta 1. punktā
   (27)

  , tādējādi ļaujot informāciju šķirot, meklēt, izvilkt, salīdzināt un atkalizmantot. Nodrošina iespēju sagrupēt datus pēc prioritātes, konkrētā mērķa, darbības kopējām attiecināmajām izmaksām, projektu kopējām izmaksām, iepirkuma procedūru kopējām izmaksām, saņēmēja nosaukuma un darbuzņēmēja nosaukuma. [Gr. 136]

4. iedaļa

Atbalsts un īstenošana dalītajā, tiešajā un netiešajā pārvaldībā

26. pants

Ārkārtas palīdzība

1.   Fonds sniedz finansiālu palīdzību

  Komisija var lemt par finansiālas palīdzības sniegšanu
  , lai risinātu steidzamas un konkrētas vajadzības ārkārtas situācijā, kuras iemesls ir viens vai vairāki šādi apstākļi: [Gr. 137]

| a) | liels migrācijas spiediens vienā vai vairākās dalībvalstīs, kam raksturīgs

  neparedzēti
  liels vai nesamērīgs trešo valstu valstspiederīgo pieplūdums
  vienā vai vairākās dalībvalstīs
  , kurš rada būtiskas un steidzamas vajadzības saistībā ar šo personu uzņemšanas un aizturēšanas infrastruktūru,
  bērnu aizsardzības sistēmām un
  patvēruma un migrācijas pārvaldības sistēmām un procedūrām; [Gr. 138] |
| --- | --- |

a)

liels migrācijas spiediens vienā vai vairākās dalībvalstīs, kam raksturīgs

  neparedzēti
  liels vai nesamērīgs trešo valstu valstspiederīgo pieplūdums
  vienā vai vairākās dalībvalstīs
  , kurš rada būtiskas un steidzamas vajadzības saistībā ar šo personu uzņemšanas un aizturēšanas infrastruktūru,
  bērnu aizsardzības sistēmām un
  patvēruma un migrācijas pārvaldības sistēmām un procedūrām; [Gr. 138]

| aa) | brīvprātīga pārcelšana; [Gr. 139] |
| --- | --- |

aa)

brīvprātīga pārcelšana; [Gr. 139]

| b) | pagaidu aizsardzības mehānismu īstenošana Direktīvas 2001/55/EK (28) nozīmē; |
| --- | --- |

b)

pagaidu aizsardzības mehānismu īstenošana Direktīvas 2001/55/EK (28) nozīmē;

| c) | liels migrācijas spiediens

  neparedzēti liels vai nesamērīgs personu pieplūdums
  trešās valstīs, tostarp gadījumos, kad personas, kurām ir vajadzīga aizsardzība, varētu nonākt grūtā stāvoklī politisku norišu vai konfliktu dēļ – jo īpaši tad, ja tie varētu ietekmēt migrācijas plūsmas uz ES. [Gr. 140] |
| --- | --- |

c)

liels migrācijas spiediens

  neparedzēti liels vai nesamērīgs personu pieplūdums
  trešās valstīs, tostarp gadījumos, kad personas, kurām ir vajadzīga aizsardzība, varētu nonākt grūtā stāvoklī politisku norišu vai konfliktu dēļ – jo īpaši tad, ja tie varētu ietekmēt migrācijas plūsmas uz ES. [Gr. 140]

1.a
     
  Saskaņā ar šo pantu trešās valstīs īstenoti pasākumi ir saskanīgi ar Savienības humānās palīdzības politiku un attiecīgā gadījumā to papildinoši, un tajos ievēro humanitāros principus, kas noteikti Konsensā par humāno palīdzību. [Gr. 141]

1.b
     
  Šā panta 1. punkta a), aa), b) un c) apakšpunktā aprakstītajos gadījumos Komisija nekavējoties informē Eiropas Parlamentu un Padomi. [Gr. 142]

2.   Ārkārtas palīdzību var sniegt dotāciju veidā, ko tieši piešķir decentralizētajām aģentūrām

  Eiropas Patvēruma atbalsta birojam, UNHCR un vietējām un reģionālajām iestādēm, kuras pakļautas neparedzēti lieliem vai nesamērīgiem trešo valstu valstspiederīgo pieplūdumiem, un jo īpaši tām, kas ir atbildīgas par nepavadītu nepilngadīgo imigrantu uzņemšanu un integrāciju
  . [Gr. 143]

3.   Ārkārtas palīdzību var piešķirt dalībvalstu programmām papildus šo dalībvalstu piešķīrumam, kas aprēķināts saskaņā ar 11. panta 1. punktu un I pielikumu, ja šī ārkārtas palīdzība kā tāda ir paredzēta programmā. Šo finansējumu neizmanto citām programmas darbībām, izņemot pietiekami pamatotos apstākļos, un pēc tam, kad Komisija, grozot programmu, to ir apstiprinājusi.

4.   Tiešā pārvaldībā īstenotās dotācijas piešķir un pārvalda saskaņā ar Finanšu regulas [VIII sadaļu]

  regulu
  .

4.a
     
  Ja tas ir nepieciešams attiecīgās darbības veikšanai, ar ārkārtas palīdzības līdzekļiem var segt izdevumus, kas ir radušies pirms dotācijas pieteikuma iesniegšanas vai palīdzības pieprasījuma dienas, bet ne pirms 2021. gada 1. janvāra. [Gr. 145]

27. pants

Kumulatīvs, papildinošs un kombinēts finansējums

1.   Darbība

  Operācija
  , kas ir saņēmusi finansējumu fonda ietvaros, var saņemt finansējumu arī no jebkuras citas Savienības programmas, tostarp no dalītas pārvaldības fondiem, ar noteikumu, ka finansējums neattiecas uz tām pašām izmaksām.
  Komisijas iesniegtās programmas mijiedarbojas, tās ir cita citu papildinošas, un tām jābūt tik pārredzamām, lai nepieļautu uzdevumu dublēšanos.
  Katras ieguldošās Savienības programmas noteikumus piemēro šīs programmas attiecīgajam ieguldījumam darbībā

  operācijā
  . Kumulatīvais finansējums nepārsniedz darbības

  operācijas
  kopējās attiecināmās izmaksas, un atbalstu no dažādām Savienības programmām var aprēķināt proporcionāli saskaņā ar dokumentiem, kuros izklāstīti atbalsta nosacījumi. [Gr. 146]

2.   Darbības

  Operācija
  , kurām piešķirts Izcilības zīmoga sertifikāts vai kuras atbilst visiem šādiem salīdzinošiem nosacījumiem: [Gr. 147]

| a) | tās ir novērtētas uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus saskaņā ar instrumentu; |
| --- | --- |

a)

tās ir novērtētas uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus saskaņā ar instrumentu;

| b) | tās atbilst minētā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus kvalitātes prasību minimumam; |
| --- | --- |

b)

tās atbilst minētā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus kvalitātes prasību minimumam;

| c) | budžeta ierobežojumu dēļ tās nevar finansēt saskaņā ar minēto uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, |
| --- | --- |

c)

budžeta ierobežojumu dēļ tās nevar finansēt saskaņā ar minēto uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus,

var saņemt atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Kohēzijas fonda, Eiropas Sociālā fonda+ vai Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai saskaņā ar Regulas (ES) ../.. [Kopīgo noteikumu regula] [67]. panta 5. punktu un Regulas (ES) ../.. [Kopējās lauksaimniecības politikas finansēšana, pārvaldība un uzraudzība] [8]. pantu, ja šādas darbības atbilst attiecīgās programmas mērķiem. Piemēro atbalstu sniedzošā fonda noteikumus.

5. iedaļa

Uzraudzība, ziņošana un izvērtēšana

1. apakšiedaļa

KOPĪGIE NOTEIKUMI

28. pants

Uzraudzība un ziņošana

1.   Komisija, ievērojot savas ziņošanas prasības saskaņā ar Finanšu regulas [43. panta 3. punkta h) apakšpunkta i) un iii) punktu]

  regulu, vismaz reizi gadā
  iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei informāciju par gūtajiem rezultātiem saskaņā ar V pielikumu. [Gr. 148]

2.   Komisija saskaņā ar 32. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai grozītu V pielikumu nolūkā veikt vajadzīgos pielāgojumus Eiropas Parlamentam un Padomei sniedzamajā informācijā par gūtajiem rezultātiem.

3.   VIII pielikumā ir izklāstīti rādītāji, uz kuru pamata jāziņo par fonda virzību uz šīs regulas mērķu sasniegšanu. Iznākuma rādītāju atskaites vērtība ir nulle. 2024. gadam noteiktie starpposma mērķi un 2029. gadam noteiktie mērķi ir kumulatīvi.
  Pēc pieprasījuma Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei dara pieejamus tās saņemtos datus par iznākumu un rezultātu rādītājiem [Gr. 149].

4.   Sistēma ziņošanai par gūtajiem rezultātiem nodrošina, ka programmas īstenošanas un rezultātu uzraudzībai vajadzīgie dati tiek vākti efektīvi, lietderīgi un laicīgi. Šim nolūkam Savienības līdzekļu saņēmējiem un – attiecīgā gadījumā – dalībvalstīm uzliek samērīgas ziņošanas prasības.

5.   Lai nodrošinātu, ka tiek efektīvi novērtēta fonda virzība uz tā mērķu sasniegšanu, Komisija saskaņā ar 32. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai grozītu VIII pielikumu nolūkā pārskatīt un papildināt rādītājus, ja tas ir nepieciešams, un papildināt šo regulu ar noteikumiem par uzraudzības un izvērtēšanas sistēmas izveidi, tostarp par projekta informāciju, kas jāsniedz dalībvalstīm.

29. pants

Izvērtēšana

1.   Komisija veic šīs regulas, tostarp fonda ietvaros īstenoto darbību, vidusposma novērtējumu un retrospektīvu izvērtējumu.

2.   Vidusposma novērtējumu un retrospektīvu izvērtējumu veic laikus, lai to rezultātus varētu ņemt vērā lēmumu pieņemšanas procesā. [Gr. 150]

29.a pants

Izvērtēšana

1.
     
  Līdz 2024. gada 31. decembrim Komisija iesniedz šīs regulas īstenošanas vidusposma novērtējumu. Vidusposma novērtējumā pārbauda fonda efektivitāti, lietderību, vienkāršošanu un elastību. Konkrētāk, tā ietvaros novērtē:

| a) | progresu šīs regulas mērķu sasniegšanā, ņemot vērā visu attiecīgo pieejamo informāciju, jo īpaši saskaņā ar 30. pantu dalībvalstu iesniegtos gada darbības pārskatus un VIII pielikumā noteiktos iznākumu un rezultātu rādītājus; |
| --- | --- |

a)

progresu šīs regulas mērķu sasniegšanā, ņemot vērā visu attiecīgo pieejamo informāciju, jo īpaši saskaņā ar 30. pantu dalībvalstu iesniegtos gada darbības pārskatus un VIII pielikumā noteiktos iznākumu un rezultātu rādītājus;

| b) | saskaņā ar šo fondu īstenoto darbību un operāciju Savienības pievienoto vērtību; |
| --- | --- |

b)

saskaņā ar šo fondu īstenoto darbību un operāciju Savienības pievienoto vērtību;

| c) | Savienības solidaritātes veicināšanu patvēruma un migrācijas jomā; |
| --- | --- |

c)

Savienības solidaritātes veicināšanu patvēruma un migrācijas jomā;

| d) | to, cik atbilstīgi vēl arvien ir II pielikumā noteiktie īstenošanas pasākumi un III pielikumā paredzētās darbības; |
| --- | --- |

d)

to, cik atbilstīgi vēl arvien ir II pielikumā noteiktie īstenošanas pasākumi un III pielikumā paredzētās darbības;

| e) | papildināmību, koordināciju un saskaņotību starp šā fonda atbalstītajām darbībām un atbalstu, ko snieguši citi Savienības fondi, piemēram, struktūrfondi, un Savienības ārējās finansēšanas instrumenti; |
| --- | --- |

e)

papildināmību, koordināciju un saskaņotību starp šā fonda atbalstītajām darbībām un atbalstu, ko snieguši citi Savienības fondi, piemēram, struktūrfondi, un Savienības ārējās finansēšanas instrumenti;

| f) | fonda ilgtermiņa ietekmi un ilgtspējas aspektus. |
| --- | --- |

f)

fonda ilgtermiņa ietekmi un ilgtspējas aspektus.

Vidusposma novērtējumā ņem vērā retrospektīvās izvērtēšanas rezultātus par iepriekšējā fonda — Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda 2014.–2020. gadam — ilgtermiņa ietekmi un vajadzības gadījumā tam pievieno likumdošanas priekšlikumu par šīs regulas pārskatīšanu.

2.
     
  Komisija līdz 2030. gada 31. janvārim veic retrospektīvu izvērtējumu. Līdz tam pašam datumam Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei izvērtēšanas ziņojumu. Retrospektīvajā izvērtējumā iekļauj visu 1. punktā izklāstīto elementu novērtējumu. Šādā sakarībā novērtē fonda ilgtermiņa ietekmi un ilgtspējas aspektus, lai tos ņemtu vērā, pieņemot lēmumu par turpmākā fonda iespējamu atjaunināšanu vai pārveidošanu.

Šā panta pirmajā punktā minēto vidusposma novērtējumu un šā punkta pirmajā daļā minēto retrospektīvo izvērtējumu sagatavo, nodrošinot sociālo partneru, pilsoniskās sabiedrības organizāciju, tostarp migrantu un bēgļu organizāciju, līdztiesības struktūru, valsts cilvēktiesību iestāžu un citu atbilstīgu organizāciju jēgpilnu līdzdalību saskaņā ar 3.a pantā noteikto partnerības principu.

3.
     
  Vidusposma novērtējumā un retrospektīvajā izvērtējumā Komisija pievērš īpašu uzmanību to darbību novērtēšanai, kuras veic trešās valstis vai kuras tiek veiktas trešās valstīs vai attiecībā uz trešām valstīm saskaņā ar 5. pantu, 6. pantu un 13. panta 8. punktu. [Gr. 151]

2. apakšiedaļa

NOTEIKUMI PAR DALĪTO PĀRVALDĪBU

30. pants

Gada darbības rezultātu ziņojumi

1.   Līdz 2023. gada 15. februārim un līdz katra nākamā gada tam pašam datumam līdz pat 2031. gadam, to ieskaitot, dalībvalstis iesniedz Komisijai gada darbības rezultātu ziņojumu, kas minēts Regulas (ES) .../2021 [Kopīgo noteikumu regula] 36. panta 6. punktā. 2023. gadā iesniegtais ziņojums aptver programmas īstenošanu līdz 2022. gada 30. jūnijam.
  Šos ziņojumus dalībvalstis publicē tam īpaši paredzētā tīmekļa vietnē un nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei. [Gr. 152]

2.   Gada darbības rezultātu ziņojumā jo īpaši izklāsta informāciju par:

| a) | programmas īstenošanā un starpposma mērķu un galamērķu sasniegšanā gūto progresu, ņemot vērā jaunākos datus, kā noteikts Regulas (ES) .../2021 [Kopīgo noteikumu regula] [37]. pantā

  Komisijai nosūtītos kumulatīvos datus
  ; [Gr. 153] |
| --- | --- |

a)

programmas īstenošanā un starpposma mērķu un galamērķu sasniegšanā gūto progresu, ņemot vērā jaunākos datus, kā noteikts Regulas (ES) .../2021 [Kopīgo noteikumu regula] [37]. pantā

  Komisijai nosūtītos kumulatīvos datus
  ; [Gr. 153]

| aa) | valsts programmas gada pārskatu sadalījumu atgūtajās summās, priekšfinansējumā galīgajiem saņēmējiem un faktiskajos izdevumos; [Gr. 154] |
| --- | --- |

aa)

valsts programmas gada pārskatu sadalījumu atgūtajās summās, priekšfinansējumā galīgajiem saņēmējiem un faktiskajos izdevumos; [Gr. 154]

| b) | jebkuriem jautājumiem, kas ietekmē programmas rezultātus, un par pasākumiem, kuri veikti to risināšanai
  , tostarp pamatotiem atzinumiem, ko Komisija sniegusi par pārkāpuma procedūru saskaņā ar LESD 258. pantu
  ; [Gr. 155] |
| --- | --- |

b)

jebkuriem jautājumiem, kas ietekmē programmas rezultātus, un par pasākumiem, kuri veikti to risināšanai
  , tostarp pamatotiem atzinumiem, ko Komisija sniegusi par pārkāpuma procedūru saskaņā ar LESD 258. pantu
  ; [Gr. 155]

| c) | papildināmību
  , koordināciju un saskaņotību
  starp
  šā
  fonda atbalstītajām darbībām un atbalstu, ko snieguši citi Savienības fondi, jo īpaši attiecībā uz darbībām trešās valstīs vai saistībā ar tām

  piemēram, struktūrfondi, un Savienības ārējās finansēšanas instrumenti
  ; [Gr. 156] |
| --- | --- |

c)

papildināmību
  , koordināciju un saskaņotību
  starp
  šā
  fonda atbalstītajām darbībām un atbalstu, ko snieguši citi Savienības fondi, jo īpaši attiecībā uz darbībām trešās valstīs vai saistībā ar tām

  piemēram, struktūrfondi, un Savienības ārējās finansēšanas instrumenti
  ; [Gr. 156]

| d) | programmas ieguldījumu attiecīgo Savienības acquis un rīcības plānu īstenošanā
  , kā arī dalībvalstu sadarbībā un solidaritātē patvēruma jomā
  ; [Gr. 157] |
| --- | --- |

d)

programmas ieguldījumu attiecīgo Savienības acquis un rīcības plānu īstenošanā
  , kā arī dalībvalstu sadarbībā un solidaritātē patvēruma jomā
  ; [Gr. 157]

| da) | atbilstību pamattiesību prasībām; [Gr. 158] |
| --- | --- |

da)

atbilstību pamattiesību prasībām; [Gr. 158]

| e) | komunikācijas un atpazīstamības veicināšanas pasākumu īstenošanu; |
| --- | --- |

e)

komunikācijas un atpazīstamības veicināšanas pasākumu īstenošanu;

| f) | veicinošu piemērojamo nosacījumu izpildi un šo nosacījumu piemērošanu visā plānošanas periodā; |
| --- | --- |

f)

veicinošu piemērojamo nosacījumu izpildi un šo nosacījumu piemērošanu visā plānošanas periodā;

| g) | to personu skaitu, kuras pārmitinātas
  vai uzņemtas
  ar fonda palīdzību atbilstīgi 16. panta 1
  . un 2
  . punktā minētajām summām; [Gr. 159] |
| --- | --- |

g)

to personu skaitu, kuras pārmitinātas
  vai uzņemtas
  ar fonda palīdzību atbilstīgi 16. panta 1
  . un 2
  . punktā minētajām summām; [Gr. 159]

| h) | to starptautiskās aizsardzības pieteikumu iesniedzēju vai tās saņēmēju skaitu, kuri saskaņā ar 17.
  b
   pantu ir pārsūtīti no vienas dalībvalsts uz citu; [Gr. 160] |
| --- | --- |

h)

to starptautiskās aizsardzības pieteikumu iesniedzēju vai tās saņēmēju skaitu, kuri saskaņā ar 17.
  b
   pantu ir pārsūtīti no vienas dalībvalsts uz citu; [Gr. 160]

| ha) | to neaizsargāto personu skaitu, kuras saņēmušas palīdzību programmas ietvaros, tostarp bērnu un personu, kam piešķirta starptautiskā aizsardzība, skaitu; [Gr. 161] |
| --- | --- |

ha)

to neaizsargāto personu skaitu, kuras saņēmušas palīdzību programmas ietvaros, tostarp bērnu un personu, kam piešķirta starptautiskā aizsardzība, skaitu; [Gr. 161]

3.   Komisija divu mēnešu laikā pēc gada darbības rezultātu ziņojuma saņemšanas dienas var izteikt apsvērumus par to. Ja Komisija minētajā termiņā nesniedz nekādus apsvērumus, ziņojumu uzskata par pieņemtu.
  Pēc pieņemšanas Komisija iesniedz gada darbības rezultātu ziņojumu kopsavilkumus, kas pieejami Eiropas Parlamentam un Padomei, un publicē šos kopsavilkumus īpašā tīmekļa vietnē. Ja dalībvalstis nav veikušas pārsūtīšanu saskaņā ar šā panta 1. punktu, gada darbības rezultātu ziņojuma pilnu tekstu Eiropas Parlamentam un Padomei dara pieejamu pēc pieprasījuma
  . [Gr. 162]

4.   Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šā panta īstenošanai, Komisija pieņem īstenošanas aktu, ar ko izveido gada darbības rezultātu ziņojuma paraugu. Šo īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar 33. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru.

31. pants

Uzraudzība un ziņošana

1.   Uzraudzība un ziņošana saskaņā ar Regulas (ES) .../... [Kopīgo noteikumu regula] IV sadaļu balstās uz VI pielikuma 1., 2. un 3. tabulā noteiktajiem darbību veidiem. Lai reaģētu uz neparedzētiem vai jauniem apstākļiem vai nodrošinātu efektīvu finansējuma īstenošanu, Komisija saskaņā ar 32. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus nolūkā grozīt darbību veidus.

2.   Šos rādītājus izmanto saskaņā ar Regulas (ES) .../2021 [Kopīgo noteikumu regula] 12. panta 1. punktu, 17. pantu un 37. pantu.

III NODAĻA

PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

32. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt
  4., 9.,
  13., 18.,

  16., 17.b
  , 18., 28. un 31. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir līdz 2028. gada 31. decembrim. [Gr. 163]

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā brīdī var atsaukt
  4., 9.,
  13.,
  16., 17
  .
  b
  , 28. un 31. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. [Gr. 164]

4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to vienlaikus paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Saskaņā ar
  4., 9.,
  13.
  , 16., 17.b
  , 18., 28. un 31. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no minētā akta paziņošanas dienas ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām abas iestādes ir informējušas Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem. [Gr. 165]

33. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz Patvēruma un migrācijas fonda, Iekšējās drošības fonda un robežu pārvaldības un Robežu pārvaldības un vīzu instrumenta koordinācijas komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.

3.   Ja komiteja nesniedz atzinumu, Komisija nepieņem īstenošanas akta projektu. Tas neattiecas uz 30. panta 4. punktā minēto īstenošanas aktu.

34. pants

Pārejas noteikumi

1.   Šī regula neskar attiecīgo darbību turpināšanu vai grozīšanu saskaņā ar Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, kas 2014.–2020. gadam ir izveidots ar Regulu (ES) Nr. 516/2014, kuru attiecīgajām darbībām turpina piemērot līdz to slēgšanai.

2.   No fonda finansējuma var segt arī izdevumus par tehnisko un administratīvo palīdzību, kas ir vajadzīgi, lai nodrošinātu pāreju starp fondu un pasākumiem, kuri pieņemti saskaņā ar iepriekšējo instrumentu – Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, kas izveidots ar Regulu (ES) Nr. 516/2014.

35. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2021. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.

Strasbūrā,

Eiropas Parlamenta vārdā

priekšsēdētājs

Padomes vārdā

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C [...], [...], [...]. lpp.

1

(2)  OV C [...], [...], [...]. lpp.

2

(*1)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta nostāja.

*1

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) X [

  EUAA

  regula], (OJ L ..., [date], p. ..).

3

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) X [

EUAA

regula], (OJ L ..., [date], p. ..).

(4)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/33/ES (2013. gada 26. jūnijs), ar ko nosaka standartus starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju uzņemšanai, (OV L 180, 29.6.2013., 96. lpp.).

4

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/33/ES (2013. gada 26. jūnijs), ar ko nosaka standartus starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju uzņemšanai, (OV L 180, 29.6.2013., 96. lpp.).

(5)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/32/ES (2013. gada 26. jūnijs) par kopējām procedūrām starptautiskās aizsardzības statusa piešķiršanai un atņemšanai (OV L 180, 29.6.2013., 60. lpp.).

5

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/32/ES (2013. gada 26. jūnijs) par kopējām procedūrām starptautiskās aizsardzības statusa piešķiršanai un atņemšanai (OV L 180, 29.6.2013., 60. lpp.).

(6)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/95/ES (2011. gada 13. decembris) par standartiem, lai trešo valstu valstspiederīgos vai bezvalstniekus kvalificētu kā starptautiskās aizsardzības saņēmējus, par bēgļu vai personu, kas tiesīgas saņemt alternatīvo aizsardzību, vienotu statusu, un par piešķirtās aizsardzības saturu (OV L 337, 20.12.2011., 9. lpp.).

6

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/95/ES (2011. gada 13. decembris) par standartiem, lai trešo valstu valstspiederīgos vai bezvalstniekus kvalificētu kā starptautiskās aizsardzības saņēmējus, par bēgļu vai personu, kas tiesīgas saņemt alternatīvo aizsardzību, vienotu statusu, un par piešķirtās aizsardzības saturu (OV L 337, 20.12.2011., 9. lpp.).

(7)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/115/EK (2008. gada 16. decembris) par kopīgiem standartiem un procedūrām dalībvalstīs attiecībā uz to trešo valstu valstspiederīgo atgriešanu, kas dalībvalstī uzturas nelikumīgi (OV L 348, 24.12.2008., 98. lpp.).

7

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/115/EK (2008. gada 16. decembris) par kopīgiem standartiem un procedūrām dalībvalstīs attiecībā uz to trešo valstu valstspiederīgo atgriešanu, kas dalībvalstī uzturas nelikumīgi (OV L 348, 24.12.2008., 98. lpp.).

(8)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 604/2013 (2013. gada 26. jūnijs), ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts valstspiederīgā vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm (OV L 180, 29.6.2013., 31. lpp.).

8

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 604/2013 (2013. gada 26. jūnijs), ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts valstspiederīgā vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm (OV L 180, 29.6.2013., 31. lpp.).

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/115/EK (2008. gada 16. decembris) par kopīgiem standartiem un procedūrām dalībvalstīs attiecībā uz to trešo valstu valstspiederīgo atgriešanu, kas dalībvalstī uzturas nelikumīgi (OV L 348, 24.12.2008., 98. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/52/EK (2009. gada 18. jūnijs), ar ko nosaka minimālos standartus sankcijām un pasākumiem pret darba devējiem, kas nodarbina trešo valstu valstspiederīgos, kuri dalībvalstīs uzturas nelikumīgi (OV L 168, 30.6.2009., 24. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/36/ES (2011. gada 5. aprīlis) par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un cietušo aizsardzību un ar kuru aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2002/629/TI (OV L 101, 15.4.2011., 1. lpp.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1624 (2016. gada 14. septembris) par Eiropas Robežu un krasta apsardzi un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/399 un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 863/2007, Padomes Regulu (EK) Nr. 2007/2004 un Padomes Lēmumu 2005/267/EK (OV L 251, 16.9.2016., 1. lpp.).

12

(13)  2008/381/EK: Padomes Lēmums (2008. gada 14. maijs), ar ko izveido Eiropas migrācijas tīklu (OV L 131, 21.5.2008., 7. lpp.).

13

(14)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

14

http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=uriserv:OJ.C_.2013.373.01.0001.01.ENG&toc=OJ:C:2013:373:TOC

(15)  OV C [...], [...], [...]. lpp.

15

(16)  OV C [...], [...], [...]. lpp.

16

(17)  Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.).

17

Euratom

(18)  OV C [...], [...], [...]. lpp.

18

(19)  Padomes Regula (ES) 2017/1371

  2017/1939
  (2017. gada 12. oktobris), ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (OV L 283, 31.10.2017., 1. lpp.).

19

2017/1371

2017/1939

EPPO

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/1371 (2017. gada 5. jūlijs) par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības (OV L 198, 28.7.2017., 29. lpp.).

20

(21)  Padomes Lēmums 2013/755/ES (2013. gada 25. novembris) par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Savienību (“Lēmums par aizjūras asociāciju”) (OV L 344, 19.12.2013., 1. lpp.).

21

(22)  COM(2017)0623.

22

(23)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

23

(24)  OV C [...], [...], [...]. lpp.

24

OV C [...], [...], [...]. lpp.

(25)  OV C [...], [...], [...]. lpp.

25

OV C [...], [...], [...]. lpp.

(26)  OV C [...], [...], [...]. lpp.

26

OV C [...], [...], [...]. lpp.

(27)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/98/EK (2003. gada 17. novembris) par valsts sektora informācijas atkalizmantošanu (OV L 345, 31.12.2003., 90. lpp.)

27

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/98/EK (2003. gada 17. novembris) par valsts sektora informācijas atkalizmantošanu (OV L 345, 31.12.2003., 90. lpp.)

(28)  Padomes Direktīva 2001/55/EK (2001. gada 20. jūlijs) par obligātajiem standartiem, lai pārvietoto personu masveida pieplūduma gadījumā sniegtu tām pagaidu aizsardzību, un par pasākumiem, lai līdzsvarotu dalībvalstu pūliņus, uzņemot šādas personas un uzņemoties ar to saistītās sekas (OV L 212, 7.8.2001., 12. lpp.).

28

I PIELIKUMS

Kritēriji finansējuma piešķiršanai dalītās pārvaldības programmām

| 1. | Pieejamos resursus, kas minēti 11. pantā, sadala starp dalībvalstīm šādi:






  a) | plānošanas perioda sākumā katra dalībvalsts saņem no fonda vienreizēju fiksētu summu EUR 5 000 000 apmērā; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

plānošanas perioda sākumā katra dalībvalsts saņem no fonda vienreizēju fiksētu summu EUR 5 000 000 apmērā;

| b) | atlikušos resursus, kas minēti 11. pantā, sadala, balstoties uz šādiem kritērijiem:






  — | 30 % patvērumam, |
| --- | --- | --- |

b)

atlikušos resursus, kas minēti 11. pantā, sadala, balstoties uz šādiem kritērijiem:

—

30 % patvērumam,

| — | 30 % likumīgai migrācijai integrācijai, |
| --- | --- |

—

30 % likumīgai migrācijai integrācijai,

| — | 40 % neatbilstīgas migrācijas apkarošanai, tostarp atgriešanai. |
| --- | --- |

—

40 % neatbilstīgas migrācijas apkarošanai, tostarp atgriešanai.

| 2. | Patvēruma jomā tiks ņemti vērā turpmāk minētie kritēriji, kuru svērums ir šāds:






  a) | 30 % – proporcionāli to personu skaitam, uz kurām attiecas viena no šādām kategorijām:






  — | trešās valsts valstspiederīgie vai bezvalstnieki, kuriem piešķirts Ženēvas konvencijā noteiktais statuss; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

a)

30 % – proporcionāli to personu skaitam, uz kurām attiecas viena no šādām kategorijām:

—

trešās valsts valstspiederīgie vai bezvalstnieki, kuriem piešķirts Ženēvas konvencijā noteiktais statuss;

| — | trešo valstu valstspiederīgie vai bezvalstnieki, uz kuriem attiecas kāds alternatīvās aizsardzības veids pārstrādātās Direktīvas 2011/95/ES (1) nozīmē; |
| --- | --- |

—

trešo valstu valstspiederīgie vai bezvalstnieki, uz kuriem attiecas kāds alternatīvās aizsardzības veids pārstrādātās Direktīvas 2011/95/ES (1) nozīmē;

| — | trešo valstu valstspiederīgie vai bezvalstnieki, uz kuriem attiecas pagaidu aizsardzība Direktīvas 2001/55/EK (2) nozīmē; |
| --- | --- |

—

trešo valstu valstspiederīgie vai bezvalstnieki, uz kuriem attiecas pagaidu aizsardzība Direktīvas 2001/55/EK (2) nozīmē;

| b) | 60 % – proporcionāli to trešo valstu valstspiederīgo vai bezvalstnieku skaitam, kuri pieteikušies starptautiskajai aizsardzībai; |
| --- | --- |

b)

60 % – proporcionāli to trešo valstu valstspiederīgo vai bezvalstnieku skaitam, kuri pieteikušies starptautiskajai aizsardzībai;

| c) | 10 % – proporcionāli to trešo valstu valstspiederīgo vai bezvalstnieku skaitam, kuri tiek vai tika pārmitināti kādā dalībvalstī. |
| --- | --- |

c)

10 % – proporcionāli to trešo valstu valstspiederīgo vai bezvalstnieku skaitam, kuri tiek vai tika pārmitināti kādā dalībvalstī.

| 3. | Likumīgas migrācijas un integrācijas jomā tiks ņemti vērā turpmāk minētie kritēriji, kuru svērums ir šāds:






  a) | 40 % – proporcionāli to trešo valstu valstspiederīgo kopējam skaitam, kuri likumīgi uzturas kādā dalībvalstī; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

40 % – proporcionāli to trešo valstu valstspiederīgo kopējam skaitam, kuri likumīgi uzturas kādā dalībvalstī;

| b) | 60 % – proporcionāli to trešo valstu valstspiederīgo skaitam, kuri saņēmuši pirmo uzturēšanās atļauju; |
| --- | --- |

b)

60 % – proporcionāli to trešo valstu valstspiederīgo skaitam, kuri saņēmuši pirmo uzturēšanās atļauju;

| c) | Tomēr 3. punkta b) apakšpunktā minētajā aprēķinā neiekļauj šādas personu kategorijas:






  — | trešo valstu valstspiederīgie, kuriem izsniegta ar darbu saistīta pirmā uzturēšanās atļauja, kas derīga mazāk par 12 mēnešiem; |
| --- | --- | --- |

c)

Tomēr 3. punkta b) apakšpunktā minētajā aprēķinā neiekļauj šādas personu kategorijas:

—

trešo valstu valstspiederīgie, kuriem izsniegta ar darbu saistīta pirmā uzturēšanās atļauja, kas derīga mazāk par 12 mēnešiem;

| — | trešo valstu valstspiederīgie, kuri saskaņā ar Padomes Direktīvu 2004/114/EK (3) vai – attiecīgā gadījumā – Direktīvu (ES) 2016/801 (4) ir uzņemti studiju, skolēnu apmaiņas, prakses vai stažēšanās, nesaņemot atalgojumu, vai brīvprātīga darba nolūkā; |
| --- | --- |

—

trešo valstu valstspiederīgie, kuri saskaņā ar Padomes Direktīvu 2004/114/EK (3) vai – attiecīgā gadījumā – Direktīvu (ES) 2016/801 (4) ir uzņemti studiju, skolēnu apmaiņas, prakses vai stažēšanās, nesaņemot atalgojumu, vai brīvprātīga darba nolūkā;

| — | trešo valstu valstspiederīgie, kuri saskaņā ar Padomes Direktīvu 2005/71/EK (5) vai – attiecīgā gadījumā – Direktīvu (ES) 2016/801 ir uzņemti zinātniskās pētniecības nolūkā. |
| --- | --- |

—

trešo valstu valstspiederīgie, kuri saskaņā ar Padomes Direktīvu 2005/71/EK (5) vai – attiecīgā gadījumā – Direktīvu (ES) 2016/801 ir uzņemti zinātniskās pētniecības nolūkā.

| 4. | Neatbilstīgas migrācijas apkarošanas, tostarp atgriešanas, jomā tiks ņemti

  ņemts
  vērā turpmāk minētie kritēriji, kuru svērums ir šāds
  kritērijs
  : [Gr. 167]







  a) | 50 % – proporcionāli

  to
  trešo valstu valstspiederīgo skaitam

  skaits
  , kuri neatbilst vai vairs neatbilst ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem dalībvalsts teritorijā un par kuriem ir izdots atgriešanas lēmums saskaņā ar attiecīgās valsts un/vai Kopienas

  Savienības
  tiesību aktiem, t. i., administratīvs vai tiesas lēmums vai akts, kurā konstatēts vai paziņots, ka uzturēšanās ir nelikumīga, un uzlikts pienākums atgriezties; [Gr. 168] |
| --- | --- | --- |

4.

a)

50 % – proporcionāli

  to
  trešo valstu valstspiederīgo skaitam

  skaits
  , kuri neatbilst vai vairs neatbilst ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem dalībvalsts teritorijā un par kuriem ir izdots atgriešanas lēmums saskaņā ar attiecīgās valsts un/vai Kopienas

  Savienības
  tiesību aktiem, t. i., administratīvs vai tiesas lēmums vai akts, kurā konstatēts vai paziņots, ka uzturēšanās ir nelikumīga, un uzlikts pienākums atgriezties; [Gr. 168]

| b) | 50 % – proporcionāli to trešo valstu valstspiederīgo skaitam, kuri ir faktiski atstājuši dalībvalsts teritoriju brīvprātīgi vai piespiedu kārtā saskaņā ar administratīvu vai tiesas izdotu izbraukšanas rīkojumu. [Gr. 169] |
| --- | --- |

b)

50 % – proporcionāli to trešo valstu valstspiederīgo skaitam, kuri ir faktiski atstājuši dalībvalsts teritoriju brīvprātīgi vai piespiedu kārtā saskaņā ar administratīvu vai tiesas izdotu izbraukšanas rīkojumu. [Gr. 169]

| 5. | Attiecībā uz sākotnējo piešķīrumu atsauces dati ir jaunākie ikgadējie statistikas dati par iepriekšējiem trim kalendāra gadiem, kurus Komisija (Eurostat) ieguvusi, balstoties uz datiem, kurus šīs regulas piemērošanas dienā dalībvalstis ir sniegušas saskaņā ar Savienības tiesību aktiem.
  Dati, tostarp dati par bērniem, būtu jādala pēc vecuma un dzimuma, konkrētiem neaizsargātības aspektiem un patvēruma statusa.
  Attiecībā uz vidusposma pārskatīšanu atsauces dati ir jaunākie ikgadējie statistikas dati par iepriekšējiem trim kalendāra gadiem, kurus Komisija (Eurostat) ieguvusi, balstoties uz datiem, kurus vidusposma pārskatīšanas brīdī 2024. gadā dalībvalstis ir sniegušas saskaņā ar Savienības tiesību aktiem. Ja dalībvalstis Komisijai (Eurostat) nav sniegušas attiecīgos statistikas datus, tās pēc iespējas drīz iesniedz provizoriskus datus. [Gr. 170] |
| --- | --- |

5.

| 6. | Pirms tādus datus pieņemt kā atsauces datus, Komisija (Eurostat) saskaņā ar parasto darba kārtību izvērtē statistikas informācijas kvalitāti, salīdzināmību un pilnīgumu. Pēc Komisijas (Eurostat) pieprasījuma dalībvalstis tai sniedz visu informāciju, kas vajadzīga izvērtējuma veikšanai. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/95/ES (2011. gada 13. decembris) par standartiem, lai trešo valstu valstspiederīgos vai bezvalstniekus kvalificētu kā starptautiskās aizsardzības saņēmējus, par bēgļu vai personu, kas tiesīgas saņemt alternatīvo aizsardzību, vienotu statusu, un par piešķirtās aizsardzības saturu (OV L 337, 20.12.2011., 9. lpp.).

(2)  Šie dati jāņem vērā tikai tad, ja tiek piemērota Padomes Direktīva 2001/55/EK (2001. gada 20. jūlijs) par obligātajiem standartiem, lai pārvietoto personu masveida pieplūduma gadījumā sniegtu tām pagaidu aizsardzību, un par pasākumiem, lai līdzsvarotu dalībvalstu pūliņus, uzņemot šādas personas un uzņemoties ar to saistītās sekas (OV L 212, 7.8.2001., 12. lpp.).

(3)  Padomes Direktīva 2004/114/EK (2004. gada 13. decembris) par nosacījumiem attiecībā uz trešo valstu pilsoņu uzņemšanu studiju, skolēnu apmaiņas, prakses vai stažēšanās, nesaņemot atalgojumu, vai brīvprātīga darba nolūkā (OV L 375, 23.12.2004., 12. lpp.).

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/801 (2016. gada 11. maijs) par nosacījumiem attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanu un uzturēšanos pētniecības, studiju, stažēšanās, brīvprātīga darba, skolēnu apmaiņas programmu vai izglītības projektu un viesaukles darba nolūkā (OV L 132, 21.5.2016., 21. lpp.).

(5)  Padomes Direktīva 2005/71/EK (2005. gada 12. oktobris) par īpašu procedūru trešo valstu valstspiederīgo uzņemšanai zinātniskās pētniecības nolūkos (OV L 289, 3.11.2005., 15. lpp.).

II PIELIKUMS

Īstenošanas pasākumi

| 1. | Fonds sekmē 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā paredzētā konkrētā mērķa sasniegšanu, pievēršoties šādiem īstenošanas pasākumiem:






  a) | nodrošināt Savienības acquis un ar kopējo Eiropas patvēruma sistēmu saistīto prioritāšu vienādu piemērošanu; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

nodrošināt Savienības acquis un ar kopējo Eiropas patvēruma sistēmu saistīto prioritāšu vienādu piemērošanu;

| b) | vajadzības gadījumā atbalstīt dalībvalstu patvēruma sistēmu spējas infrastruktūras un pakalpojumu jomā

  tostarp vietējā
  un
  reģionālā līmenī, tādās jomās kā infrastruktūra, piemēram, pienācīgi uzņemšanas apstākļi (jo īpaši nepilngadīgo gadījumā), un pakalpojumi, piemēram, juridiskā palīdzība, pārstāvība un mutiskā tulkošana
  ; [Gr. 171] |
| --- | --- |

b)

vajadzības gadījumā atbalstīt dalībvalstu patvēruma sistēmu spējas infrastruktūras un pakalpojumu jomā

  tostarp vietējā
  un
  reģionālā līmenī, tādās jomās kā infrastruktūra, piemēram, pienācīgi uzņemšanas apstākļi (jo īpaši nepilngadīgo gadījumā), un pakalpojumi, piemēram, juridiskā palīdzība, pārstāvība un mutiskā tulkošana
  ; [Gr. 171]

| c) | sekmēt dalībvalstu dalītu solidaritāti un atbildību, jo īpaši attiecībā uz tām dalībvalstīm, ko visvairāk skar migrācijas plūsmas, kā arī sniegt atbalstu dalībvalstīm, kuras veicina solidaritātes centienus;
  [Gr. 172] |
| --- | --- |

c)

sekmēt dalībvalstu dalītu solidaritāti un atbildību, jo īpaši attiecībā uz tām dalībvalstīm, ko visvairāk skar migrācijas plūsmas, kā arī sniegt atbalstu dalībvalstīm, kuras veicina solidaritātes centienus;
  [Gr. 172]

| d) | sekmēt solidaritāti un sadarbību ar migrācijas plūsmu skartajām trešām valstīm,
  trešām valstīm, uz kurām ir pārvietots liels skaits personu, kam nepieciešama starptautiskā aizsardzība
  , tostarp
  sekmējot šo valstu spējas uzlabot uzņemšanas un starptautiskās aizsardzības apstākļus,
  veicot pārmitināšanu un piedāvājot citas likumīgas iespējas aizsardzībai Savienībā, kā arī migrācijas pārvaldības nolūkā

  jo īpaši tādām neaizsargātām grupām kā bērni un pusaudži, kas saskaras ar aizsardzības riskiem,
  kā arī
  globālās sadarbības kontekstā
  noslēdzot partnerības un īstenojot sadarbību ar trešām valstīm
  starptautiskās aizsardzības jomā; [Gr. 173] |
| --- | --- |

d)

sekmēt solidaritāti un sadarbību ar migrācijas plūsmu skartajām trešām valstīm,
  trešām valstīm, uz kurām ir pārvietots liels skaits personu, kam nepieciešama starptautiskā aizsardzība
  , tostarp
  sekmējot šo valstu spējas uzlabot uzņemšanas un starptautiskās aizsardzības apstākļus,
  veicot pārmitināšanu un piedāvājot citas likumīgas iespējas aizsardzībai Savienībā, kā arī migrācijas pārvaldības nolūkā

  jo īpaši tādām neaizsargātām grupām kā bērni un pusaudži, kas saskaras ar aizsardzības riskiem,
  kā arī
  globālās sadarbības kontekstā
  noslēdzot partnerības un īstenojot sadarbību ar trešām valstīm
  starptautiskās aizsardzības jomā; [Gr. 173]

| da) | īstenot tehnisko un operatīvo palīdzību vienā vai vairākās citās dalībvalstīs sadarbībā ar Eiropas Patvēruma atbalsta biroju. [Gr. 174] |
| --- | --- |

da)

īstenot tehnisko un operatīvo palīdzību vienā vai vairākās citās dalībvalstīs sadarbībā ar Eiropas Patvēruma atbalsta biroju. [Gr. 174]

| 2. | Fonds sekmē 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā paredzētā konkrētā mērķa sasniegšanu, pievēršoties šādiem īstenošanas pasākumiem:






  a) | atbalstīt tādu politikas pasākumu izstrādi un īstenošanu, kuri veicina likumīgu migrāciju
  , ieskaitot ģimeņu atkalapvienošanos,
  un Savienības acquis likumīgas migrācijas jomā īstenošanu
  , jo īpaši likumīgās darbaspēka migrācijas instrumentus atbilstoši piemērojamiem starptautiskajiem standartiem attiecībā uz migrāciju un migrējošo darba ņēmēju aizsardzību
  ; [Gr. 175] |
| --- | --- | --- |

2.

a)

atbalstīt tādu politikas pasākumu izstrādi un īstenošanu, kuri veicina likumīgu migrāciju
  , ieskaitot ģimeņu atkalapvienošanos,
  un Savienības acquis likumīgas migrācijas jomā īstenošanu
  , jo īpaši likumīgās darbaspēka migrācijas instrumentus atbilstoši piemērojamiem starptautiskajiem standartiem attiecībā uz migrāciju un migrējošo darba ņēmēju aizsardzību
  ; [Gr. 175]

| aa) | veicināt un attīstīt strukturālus un atbalsta pasākumus, kas atvieglo atbilstīgu ieceļošanu Savienībā un uzturēšanos tajā; [Gr. 176] |
| --- | --- |

aa)

veicināt un attīstīt strukturālus un atbalsta pasākumus, kas atvieglo atbilstīgu ieceļošanu Savienībā un uzturēšanos tajā; [Gr. 176]

| ab) | uzlabot partnerību un sadarbību ar trešām valstīm, kuras skar migrācijas plūsmas, tostarp izmantojot likumīgas ieceļošanas iespējas Savienībā, lai īstenotu globālās sadarbības centienus migrācijas jomā. [Gr. 177] |
| --- | --- |

ab)

uzlabot partnerību un sadarbību ar trešām valstīm, kuras skar migrācijas plūsmas, tostarp izmantojot likumīgas ieceļošanas iespējas Savienībā, lai īstenotu globālās sadarbības centienus migrācijas jomā. [Gr. 177]

| b) | veicināt agrīnas integrācijas pasākumus trešo valstu valstspiederīgo sociālajai un ekonomiskajai iekļaušanai, sagatavojot šo personu aktīvu līdzdalību uzņēmējas valsts sabiedrībā un viņu uzņemšanu tajā, jo īpaši iesaistot vietējās un reģionālās pašvaldības un pilsoniskās sabiedrības organizācijas. [Gr. 178] |
| --- | --- |

b)

veicināt agrīnas integrācijas pasākumus trešo valstu valstspiederīgo sociālajai un ekonomiskajai iekļaušanai, sagatavojot šo personu aktīvu līdzdalību uzņēmējas valsts sabiedrībā un viņu uzņemšanu tajā, jo īpaši iesaistot vietējās un reģionālās pašvaldības un pilsoniskās sabiedrības organizācijas. [Gr. 178]

| 2.a | Fonds sekmē 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā paredzētā konkrētā mērķa sasniegšanu, pievēršoties šādiem īstenošanas pasākumiem:










  a) | veicināt integrācijas pasākumus trešo valstu valstspiederīgo sociālajai un ekonomiskajai iekļaušanai, atvieglot ģimeņu atkalapvienošanos, sagatavot šo personu aktīvu līdzdalību uzņēmējas valsts sabiedrībā un viņu uzņemšanu tajā, jo īpaši iesaistot vietējās vai reģionālās pašvaldības, nevalstiskās organizācijas, tostarp bēgļu un migrantu organizācijas, un sociālos partnerus; kā arī |
| --- | --- | --- |

2.a

a)

veicināt integrācijas pasākumus trešo valstu valstspiederīgo sociālajai un ekonomiskajai iekļaušanai, atvieglot ģimeņu atkalapvienošanos, sagatavot šo personu aktīvu līdzdalību uzņēmējas valsts sabiedrībā un viņu uzņemšanu tajā, jo īpaši iesaistot vietējās vai reģionālās pašvaldības, nevalstiskās organizācijas, tostarp bēgļu un migrantu organizācijas, un sociālos partnerus; kā arī

| b) | veicināt un īstenot aizsardzības pasākumus neaizsargātām personām saistībā ar integrācijas pasākumiem. [Gr. 179] |
| --- | --- |

b)

veicināt un īstenot aizsardzības pasākumus neaizsargātām personām saistībā ar integrācijas pasākumiem. [Gr. 179]

| 3. | Fonds sekmē 3. panta 2. punkta c)

  ca)
   apakšpunktā paredzētā konkrētā mērķa sasniegšanu, pievēršoties šādiem īstenošanas pasākumiem: [Gr. 180]







  a) | nodrošināt Savienības acquis un politikas prioritāšu vienādu piemērošanu attiecībā uz infrastruktūru, procedūrām un pakalpojumiem; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

nodrošināt Savienības acquis un politikas prioritāšu vienādu piemērošanu attiecībā uz infrastruktūru, procedūrām un pakalpojumiem;

| b) | atbalstīt integrētu un koordinētu pieeju, kas attiecas uz atgriešanas pārvaldību Savienības un dalībvalstu līmenī, spēju veidošanu efektīvai
  , cieņpilnai
  un ilgtspējīgai atgriešanai un neatbilstīgas migrācijas stimulu samazināšanu; [Gr. 181] |
| --- | --- |

b)

atbalstīt integrētu un koordinētu pieeju, kas attiecas uz atgriešanas pārvaldību Savienības un dalībvalstu līmenī, spēju veidošanu efektīvai
  , cieņpilnai
  un ilgtspējīgai atgriešanai un neatbilstīgas migrācijas stimulu samazināšanu; [Gr. 181]

| c) | sekmēt atbalstītu brīvprātīgu atgriešanos,
  ģimenes locekļu meklēšanu
  un reintegrāciju
  , vienlaikus ievērojot nepilngadīgo intereses
  ; [Gr. 182] |
| --- | --- |

c)

sekmēt atbalstītu brīvprātīgu atgriešanos,
  ģimenes locekļu meklēšanu
  un reintegrāciju
  , vienlaikus ievērojot nepilngadīgo intereses
  ; [Gr. 182]

| d) | uzlabot sadarbību ar trešām valstīm un stiprināt to spējas īstenot atpakaļuzņemšanas nolīgumus un citus nolīgumus

  , tostarp reintegrāciju,
  un panākt ilgtspējīgu atgriešanos. [Gr. 183] |
| --- | --- |

d)

uzlabot sadarbību ar trešām valstīm un stiprināt to spējas īstenot atpakaļuzņemšanas nolīgumus un citus nolīgumus

  , tostarp reintegrāciju,
  un panākt ilgtspējīgu atgriešanos. [Gr. 183]

| 3.a | Fonds sekmē 3. panta 2. punkta cb) apakšpunktā paredzētā konkrētā mērķa sasniegšanu, pievēršoties šādiem īstenošanas pasākumiem:










  a) | veicināt un īstenot starptautisko tiesību un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas ievērošanu patvēruma un migrācijas politikā un pasākumos; |
| --- | --- | --- |

3.a

a)

veicināt un īstenot starptautisko tiesību un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas ievērošanu patvēruma un migrācijas politikā un pasākumos;

| b) | sekmēt dalībvalstu dalītu solidaritāti un atbildību, jo īpaši solidaritāti attiecībā uz tām dalībvalstīm, ko visvairāk skar migrācijas plūsmas, kā arī sniegt atbalstu dalībvalstīm centrālajā, reģionālajā vai vietējā līmenī, starptautiskajām organizācijām, nevalstiskajām organizācijām un sociālajiem partneriem to solidaritātes centienos; |
| --- | --- |

b)

sekmēt dalībvalstu dalītu solidaritāti un atbildību, jo īpaši solidaritāti attiecībā uz tām dalībvalstīm, ko visvairāk skar migrācijas plūsmas, kā arī sniegt atbalstu dalībvalstīm centrālajā, reģionālajā vai vietējā līmenī, starptautiskajām organizācijām, nevalstiskajām organizācijām un sociālajiem partneriem to solidaritātes centienos;

| c) | atbalstīt starptautiskās aizsardzības pieteikumu iesniedzēju vai tās saņēmēju pārsūtīšanu no vienas dalībvalsts uz citu. [Gr. 184] |
| --- | --- |

c)

atbalstīt starptautiskās aizsardzības pieteikumu iesniedzēju vai tās saņēmēju pārsūtīšanu no vienas dalībvalsts uz citu. [Gr. 184]

III PIELIKUMS

Atbalsta


  tvērumsAtbalsttiesīgas darbības, kas jāatbalsta ar šo instrumentu saskaņā ar 3. pantu [Gr. 185]

| 1. | Regulas 3. panta 1. punktā minētā politikas mērķa ietvaros fonds atbalsta jo īpaši šādas darbības: [Gr. 186]







  a) | valsts
  , reģionālo un vietējo
  stratēģiju izstrāde un pilnveidošana
  Savienības acquis īstenošanai
  patvēruma, likumīgas migrācijas, integrācijas
  , jo īpaši vietējo integrācijas stratēģiju
  , atgriešanas un neatbilstīgas migrācijas jomā; [Gr. 187] |
| --- | --- | --- |

1.

a)

valsts
  , reģionālo un vietējo
  stratēģiju izstrāde un pilnveidošana
  Savienības acquis īstenošanai
  patvēruma, likumīgas migrācijas, integrācijas
  , jo īpaši vietējo integrācijas stratēģiju
  , atgriešanas un neatbilstīgas migrācijas jomā; [Gr. 187]

| b) | administratīvu struktūru, sistēmu un instrumentu izveide, kā arī darbinieku, tostarp vietējo iestāžu un citu ieinteresēto personu, apmācība 
  — attiecīgā gadījumā sadarbībā ar Savienības aģentūrām
  ; [Gr. 188] |
| --- | --- |

b)

administratīvu struktūru, sistēmu un instrumentu izveide, kā arī darbinieku, tostarp vietējo iestāžu un citu ieinteresēto personu, apmācība 
  — attiecīgā gadījumā sadarbībā ar Savienības aģentūrām
  ; [Gr. 188]

| c) | politikas un procedūru izstrāde, uzraudzība un izvērtēšana, tostarp attiecībā uz informācijas

  ietverot kvalitatīvu un kvantitatīvu datu par migrāciju un starptautisko aizsardzību
  vākšanu
  , analīzi
  un apmaiņu

  izplatīšanu
  un tādu kopēju statistikas instrumentu, metožu un rādītāju izstrādi un piemērošanu, ar kuriem mēra progresu un novērtē politikas norises; [Gr. 189] |
| --- | --- |

c)

politikas un procedūru izstrāde, uzraudzība un izvērtēšana, tostarp attiecībā uz informācijas

  ietverot kvalitatīvu un kvantitatīvu datu par migrāciju un starptautisko aizsardzību
  vākšanu
  , analīzi
  un apmaiņu

  izplatīšanu
  un tādu kopēju statistikas instrumentu, metožu un rādītāju izstrādi un piemērošanu, ar kuriem mēra progresu un novērtē politikas norises; [Gr. 189]

| d) | informācijas, paraugprakses un stratēģiju apmaiņa, savstarpēja mācīšanās, pētījumi un pētniecība, kopīgu darbību un operāciju izstrāde un īstenošana, kā arī transnacionālas sadarbības tīklu izveide; |
| --- | --- |

d)

informācijas, paraugprakses un stratēģiju apmaiņa, savstarpēja mācīšanās, pētījumi un pētniecība, kopīgu darbību un operāciju izstrāde un īstenošana, kā arī transnacionālas sadarbības tīklu izveide;

| e) | dzimumsensitīvi
  palīdzības un atbalsta pakalpojumi, kas atbilst attiecīgās personas, jo īpaši neaizsargātu grupu, statusam un vajadzībām; [Gr. 190] |
| --- | --- |

e)

dzimumsensitīvi
  palīdzības un atbalsta pakalpojumi, kas atbilst attiecīgās personas, jo īpaši neaizsargātu grupu, statusam un vajadzībām; [Gr. 190]

| ea) | bērnu migrantu efektīva aizsardzība, tostarp bērna interešu novērtējumu īstenošana pirms lēmumu pieņemšanas, visi Komisijas 2017. gada 12. aprīļa paziņojumā par bērnu migrantu aizsardzību uzskaitītie pasākumi, piemēram, piemērotu mājokļu nodrošināšana un aizbildņu savlaicīga norīkošana visiem nepavadītiem nepilngadīgajiem, iemaksas Eiropas Aizbildnības iestāžu tīklā, un bērna aizsardzības politikas un procedūru, tostarp uz bērna tiesībām balstīta mehānisma, izstrāde, uzraudzība un novērtēšana; [Gr. 191] |
| --- | --- |

ea)

bērnu migrantu efektīva aizsardzība, tostarp bērna interešu novērtējumu īstenošana pirms lēmumu pieņemšanas, visi Komisijas 2017. gada 12. aprīļa paziņojumā par bērnu migrantu aizsardzību uzskaitītie pasākumi, piemēram, piemērotu mājokļu nodrošināšana un aizbildņu savlaicīga norīkošana visiem nepavadītiem nepilngadīgajiem, iemaksas Eiropas Aizbildnības iestāžu tīklā, un bērna aizsardzības politikas un procedūru, tostarp uz bērna tiesībām balstīta mehānisma, izstrāde, uzraudzība un novērtēšana; [Gr. 191]

| f) | darbības, kuru mērķis ir vairot ieinteresēto personu un sabiedrības izpratni par politiku patvēruma, integrācijas, likumīgas migrācijas un atgriešanas jomā
  , īpašu uzmanību pievēršot neaizsargātām grupām, tostarp nepilngadīgajiem
  . [Gr. 192] |
| --- | --- |

f)

darbības, kuru mērķis ir vairot ieinteresēto personu un sabiedrības izpratni par politiku patvēruma, integrācijas, likumīgas migrācijas un atgriešanas jomā
  , īpašu uzmanību pievēršot neaizsargātām grupām, tostarp nepilngadīgajiem
  . [Gr. 192]

| 2. | Regulas 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētā konkrētā mērķa ietvaros fonds atbalsta jo īpaši šādas darbības: [Gr. 193]







  a) | materiālā atbalsta sniegšana, tostarp palīdzība pie robežas
  , bērniem un dzimumam piemērotas telpas, ārkārtas palīdzības pakalpojumi, ko sniedz vietējās iestādes, izglītība, apmācība, atbalsta pakalpojumi, juridiskā palīdzība un pārstāvība un veselības un psiholoģiskā aprūpe
  ; [Gr. 194] |
| --- | --- | --- |

2.

a)

materiālā atbalsta sniegšana, tostarp palīdzība pie robežas
  , bērniem un dzimumam piemērotas telpas, ārkārtas palīdzības pakalpojumi, ko sniedz vietējās iestādes, izglītība, apmācība, atbalsta pakalpojumi, juridiskā palīdzība un pārstāvība un veselības un psiholoģiskā aprūpe
  ; [Gr. 194]

| b) | patvēruma procedūru veikšana
  , tostarp ģimenes locekļu meklēšana, un juridiskās palīdzības un pārstāvības un mutiskās tulkošanas pieejamības nodrošināšana patvēruma pieteikumu iesniedzējiem visos procedūras posmos
  ; [Gr. 195] |
| --- | --- |

b)

patvēruma procedūru veikšana
  , tostarp ģimenes locekļu meklēšana, un juridiskās palīdzības un pārstāvības un mutiskās tulkošanas pieejamības nodrošināšana patvēruma pieteikumu iesniedzējiem visos procedūras posmos
  ; [Gr. 195]

| c) | pieteikuma iesniedzēju
  ar
  īpašām procesuālām vai uzņemšanas vajadzībām apzināšana
  , tostarp cilvēku tirdzniecības upuru, nepilngadīgo un citu neaizsargātu grupu, piemēram, spīdzināšanā un dzimumbalstītā vardarbībā cietušo, agrīna apzināšana un nosūtīšana uz specializētiem dienestiem
  ; [Gr. 196] |
| --- | --- |

c)

pieteikuma iesniedzēju
  ar
  īpašām procesuālām vai uzņemšanas vajadzībām apzināšana
  , tostarp cilvēku tirdzniecības upuru, nepilngadīgo un citu neaizsargātu grupu, piemēram, spīdzināšanā un dzimumbalstītā vardarbībā cietušo, agrīna apzināšana un nosūtīšana uz specializētiem dienestiem
  ; [Gr. 196]

| ca) | kvalificētu psihosociālo un rehabilitācijas pakalpojumu sniegšana vardarbībā un spīdzināšanā, tostarp dzimumbalstītā vardarbībā, cietušajiem; [Gr. 197] |
| --- | --- |

ca)

kvalificētu psihosociālo un rehabilitācijas pakalpojumu sniegšana vardarbībā un spīdzināšanā, tostarp dzimumbalstītā vardarbībā, cietušajiem; [Gr. 197]

| d) | tādas
  uzņemšanas un izmitināšanas infrastruktūras izveide vai uzlabošana
  kā mājokļi mazos blokos un maza mēroga infrastruktūrā, tostarp tajā, ko nodrošina vietējās un reģionālās iestādes, pievēršoties ģimeņu ar nepilngadīgajiem un nepavadītu nepilngadīgo vajadzībām, un
  tostarp, iespējams, panākot to, ka šādus objektus izmanto vairāk nekā viena dalībvalsts; [Gr. 198] |
| --- | --- |

d)

tādas
  uzņemšanas un izmitināšanas infrastruktūras izveide vai uzlabošana
  kā mājokļi mazos blokos un maza mēroga infrastruktūrā, tostarp tajā, ko nodrošina vietējās un reģionālās iestādes, pievēršoties ģimeņu ar nepilngadīgajiem un nepavadītu nepilngadīgo vajadzībām, un
  tostarp, iespējams, panākot to, ka šādus objektus izmanto vairāk nekā viena dalībvalsts; [Gr. 198]

| da) | tādu alternatīvu aprūpes veidu nodrošināšana, kurus integrē esošajās bērnu aizsardzības valsts sistēmās un ar kuriem var risināt visu bērnu vajadzības atbilstoši starptautiskajiem standartiem; [Gr. 199] |
| --- | --- |

da)

tādu alternatīvu aprūpes veidu nodrošināšana, kurus integrē esošajās bērnu aizsardzības valsts sistēmās un ar kuriem var risināt visu bērnu vajadzības atbilstoši starptautiskajiem standartiem; [Gr. 199]

| e) | dalībvalstu spēju uzlabošana vākt, analizēt un izplatīt

  kopīgi izmantot
  informāciju par izcelsmes valsti; [Gr. 200] |
| --- | --- |

e)

dalībvalstu spēju uzlabošana vākt, analizēt un izplatīt

  kopīgi izmantot
  informāciju par izcelsmes valsti; [Gr. 200]

| f) | darbības, kas saistītas ar procedūru veikšanu nolūkā īstenot Savienības

  valsts
  pārmitināšanas [un humanitārās uzņemšanas] sistēmu vai valsts mēroga pārmitināšanas shēmas, kuras atbilst Savienības pārmitināšanas sistēmai

  kā noteikts šajā regulā
  ; [Gr. 201] |
| --- | --- |

f)

darbības, kas saistītas ar procedūru veikšanu nolūkā īstenot Savienības

  valsts
  pārmitināšanas [un humanitārās uzņemšanas] sistēmu vai valsts mēroga pārmitināšanas shēmas, kuras atbilst Savienības pārmitināšanas sistēmai

  kā noteikts šajā regulā
  ; [Gr. 201]

| g) | starptautiskās aizsardzības
  pieteikumu iesniedzēju un
  saņēmēju pārsūtīšana; [Gr. 202] |
| --- | --- |

g)

starptautiskās aizsardzības
  pieteikumu iesniedzēju un
  saņēmēju pārsūtīšana; [Gr. 202]

| h) | trešo valstu spēju vairošana ar nolūku uzlabot to personu aizsardzību, kurām tā ir vajadzīga
  , tostarp atbalstot spēcīgu bērnu aizsardzības mehānismu izstrādi trešās valstīs, ar kuriem nodrošina, ka bērni visās jomās ir aizsargāti pret vardarbību, ļaunprātīgu rīcību un nolaidību un ka viņiem ir pieeja izglītībai un veselības aprūpei
  ; [Gr. 203] |
| --- | --- |

h)

trešo valstu spēju vairošana ar nolūku uzlabot to personu aizsardzību, kurām tā ir vajadzīga
  , tostarp atbalstot spēcīgu bērnu aizsardzības mehānismu izstrādi trešās valstīs, ar kuriem nodrošina, ka bērni visās jomās ir aizsargāti pret vardarbību, ļaunprātīgu rīcību un nolaidību un ka viņiem ir pieeja izglītībai un veselības aprūpei
  ; [Gr. 203]

| i) | efektīvu alternatīvu aizturēšanai

  aizturēšanas un aprūpes iestāžu
  izveide, attīstīšana un uzlabošana, jo īpaši attiecībā uz nepavadītiem nepilngadīgajiem un
  bērniem ar
  ģimenēm
  saskaņā ar ANO Konvenciju par bērna tiesībām
  . [Gr. 204] |
| --- | --- |

i)

efektīvu alternatīvu aizturēšanai

  aizturēšanas un aprūpes iestāžu
  izveide, attīstīšana un uzlabošana, jo īpaši attiecībā uz nepavadītiem nepilngadīgajiem un
  bērniem ar
  ģimenēm
  saskaņā ar ANO Konvenciju par bērna tiesībām
  . [Gr. 204]

| 3. | Regulas 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētā konkrētā mērķa ietvaros fonds atbalsta jo īpaši šādus elementus: [Gr. 205]







  a) | informatīvi materiāli un kampaņas izpratnes veicināšanai par likumīgas migrācijas kanāliem uz Savienību, tostarp par Savienības acquis likumīgas migrācijas jomā; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

informatīvi materiāli un kampaņas izpratnes veicināšanai par likumīgas migrācijas kanāliem uz Savienību, tostarp par Savienības acquis likumīgas migrācijas jomā;

| b) | migrācijai uz Savienību paredzētu mobilitātes shēmu (piemēram,
  ietverot, bet ne tikai
  cirkulārās vai pagaidu migrācijas shēmu

  shēmas
  ) izstrāde, tostarp
  arodmācības un citi
  apmācības pasākumi nodarbināmības uzlabošanai; [Gr. 206] |
| --- | --- |

b)

migrācijai uz Savienību paredzētu mobilitātes shēmu (piemēram,
  ietverot, bet ne tikai
  cirkulārās vai pagaidu migrācijas shēmu

  shēmas
  ) izstrāde, tostarp
  arodmācības un citi
  apmācības pasākumi nodarbināmības uzlabošanai; [Gr. 206]

| c) | sadarbība starp trešām valstīm un dalībvalstu darbā iekārtošanas aģentūrām, nodarbinātības dienestiem un imigrācijas dienestiem; |
| --- | --- |

c)

sadarbība starp trešām valstīm un dalībvalstu darbā iekārtošanas aģentūrām, nodarbinātības dienestiem un imigrācijas dienestiem;

| d) | trešā valstī iegūto prasmju un kvalifikāciju
  , tostarp profesionālās pieredzes,
  novērtējums
  un atzīšana
  , kā arī to pārredzamība un savietojamība ar dalībvalsts prasmēm un kvalifikācijām
  un kopīgu novērtēšanas standartu izstrādāšana
  ; [Gr. 207] |
| --- | --- |

d)

trešā valstī iegūto prasmju un kvalifikāciju
  , tostarp profesionālās pieredzes,
  novērtējums
  un atzīšana
  , kā arī to pārredzamība un savietojamība ar dalībvalsts prasmēm un kvalifikācijām
  un kopīgu novērtēšanas standartu izstrādāšana
  ; [Gr. 207]

| e) | palīdzība saistībā ar pieteikumiem par ģimenes atkalapvienošanos
  , lai nodrošinātu saskaņotu
  Padomes Direktīvas 2003/86/EK (1)
  nozīmē

  īstenošanu
  ; [Gr. 208] |
| --- | --- |

e)

palīdzība saistībā ar pieteikumiem par ģimenes atkalapvienošanos
  , lai nodrošinātu saskaņotu
  Padomes Direktīvas 2003/86/EK (1)
  nozīmē

  īstenošanu
  ; [Gr. 208]

| f) | palīdzība
  , tostarp juridiskā palīdzība un pārstāvība,
  saistībā ar to trešo valstu valstspiederīgo statusa maiņu, kuri jau likumīgi uzturas kādā dalībvalstī, jo īpaši saistībā ar Savienības līmenī definēta likumīgas uzturēšanās statusa iegūšanu; [Gr. 209] |
| --- | --- |

f)

palīdzība
  , tostarp juridiskā palīdzība un pārstāvība,
  saistībā ar to trešo valstu valstspiederīgo statusa maiņu, kuri jau likumīgi uzturas kādā dalībvalstī, jo īpaši saistībā ar Savienības līmenī definēta likumīgas uzturēšanās statusa iegūšanu; [Gr. 209]

| fa) | palīdzība attiecībā uz to trešo valstu valstspiederīgo tiesību īstenošanu, kuri legāli uzturas Savienībā, jo īpaši saistībā ar mobilitāti Savienībā un piekļuvi nodarbinātībai; [Gr. 210] |
| --- | --- |

fa)

palīdzība attiecībā uz to trešo valstu valstspiederīgo tiesību īstenošanu, kuri legāli uzturas Savienībā, jo īpaši saistībā ar mobilitāti Savienībā un piekļuvi nodarbinātībai; [Gr. 210]

| g) | agrīnas integrācijas pasākumi, piemēram, īpašs atbalsts, kas pielāgots trešo valstu valstspiederīgo vajadzībām, un integrācijas programmas, kuru ietvaros galvenā uzmanība pievērsta izglītībai, valodai un citiem apmācības pasākumiem, piemēram, pilsoniskās ievirzes kursiem un profesionālajai orientācijai;
  [Gr. 211] |
| --- | --- |

g)

agrīnas integrācijas pasākumi, piemēram, īpašs atbalsts, kas pielāgots trešo valstu valstspiederīgo vajadzībām, un integrācijas programmas, kuru ietvaros galvenā uzmanība pievērsta izglītībai, valodai un citiem apmācības pasākumiem, piemēram, pilsoniskās ievirzes kursiem un profesionālajai orientācijai;
  [Gr. 211]

| h) | darbības, kas veicina trešo valstu valstspiederīgo līdztiesību attiecībā uz piekļuvi publiskiem un privātiem pakalpojumiem un šo pakalpojumu sniegšanu, tostarp pielāgot tos mērķgrupas vajadzībām;
  [Gr. 212] |
| --- | --- |

h)

darbības, kas veicina trešo valstu valstspiederīgo līdztiesību attiecībā uz piekļuvi publiskiem un privātiem pakalpojumiem un šo pakalpojumu sniegšanu, tostarp pielāgot tos mērķgrupas vajadzībām;
  [Gr. 212]

| i) | integrētā veidā īstenota sadarbība starp valstiskām un nevalstiskām struktūrām, tostarp izveidojot koordinētus integrācijas atbalsta centrus, piemēram, vienotus kontaktpunktus;
  [Gr. 213] |
| --- | --- |

i)

integrētā veidā īstenota sadarbība starp valstiskām un nevalstiskām struktūrām, tostarp izveidojot koordinētus integrācijas atbalsta centrus, piemēram, vienotus kontaktpunktus;
  [Gr. 213]

| j) | darbības, kas ļauj trešo valstu valstspiederīgajiem iepazīties ar uzņēmējas valsts sabiedrību un aktīvi piedalīties tajā, kā arī darbības, kuras sekmē iespējas tikt pieņemtiem uzņēmējas valsts sabiedrībā; [Gr. 214] |
| --- | --- |

j)

darbības, kas ļauj trešo valstu valstspiederīgajiem iepazīties ar uzņēmējas valsts sabiedrību un aktīvi piedalīties tajā, kā arī darbības, kuras sekmē iespējas tikt pieņemtiem uzņēmējas valsts sabiedrībā; [Gr. 214]

| k) | apmaiņas un dialoga veicināšana starp trešo valstu valstspiederīgajiem, uzņēmējas valsts sabiedrību un publiskām iestādēm, tostarp konsultējoties ar trešo valstu valstspiederīgajiem un risinot kultūru un reliģiju dialogu.
  [Gr. 215] |
| --- | --- |

k)

apmaiņas un dialoga veicināšana starp trešo valstu valstspiederīgajiem, uzņēmējas valsts sabiedrību un publiskām iestādēm, tostarp konsultējoties ar trešo valstu valstspiederīgajiem un risinot kultūru un reliģiju dialogu.
  [Gr. 215]

| 3.a | Regulas 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētā konkrētā mērķa ietvaros fonds atbalsta jo īpaši šādus elementus:










  a) | integrācijas pasākumi, piemēram, īpašs atbalsts, kas pielāgots trešo valstu valstspiederīgo vajadzībām, un integrācijas programmas, kuru ietvaros galvenā uzmanība pievērsta iekļaujošai izglītībai un aprūpei, valodai, konsultācijām, arodapmācībai un citiem apmācības pasākumiem, piemēram, pilsoniskās ievirzes kursiem un profesionālajai orientācijai; |
| --- | --- | --- |

3.a

a)

integrācijas pasākumi, piemēram, īpašs atbalsts, kas pielāgots trešo valstu valstspiederīgo vajadzībām, un integrācijas programmas, kuru ietvaros galvenā uzmanība pievērsta iekļaujošai izglītībai un aprūpei, valodai, konsultācijām, arodapmācībai un citiem apmācības pasākumiem, piemēram, pilsoniskās ievirzes kursiem un profesionālajai orientācijai;

| b) | vietējo iestāžu sniegtu integrācijas pakalpojumu kapacitātes uzlabošana; |
| --- | --- |

b)

vietējo iestāžu sniegtu integrācijas pakalpojumu kapacitātes uzlabošana;

| c) | darbības, kas veicina trešo valstu valstspiederīgo līdztiesību attiecībā uz piekļuvi publiskiem un privātiem pakalpojumiem un šo pakalpojumu sniegšanu, tostarp piekļuvi izglītībai, aprūpes pakalpojumiem un psihosociālajam atbalstam, pielāgojot tos mērķgrupas vajadzībām; |
| --- | --- |

c)

darbības, kas veicina trešo valstu valstspiederīgo līdztiesību attiecībā uz piekļuvi publiskiem un privātiem pakalpojumiem un šo pakalpojumu sniegšanu, tostarp piekļuvi izglītībai, aprūpes pakalpojumiem un psihosociālajam atbalstam, pielāgojot tos mērķgrupas vajadzībām;

| d) | integrētā veidā īstenota sadarbība starp valstiskām un nevalstiskām struktūrām, tostarp izveidojot koordinētus integrācijas atbalsta centrus, piemēram, vienotus kontaktpunktus; |
| --- | --- |

d)

integrētā veidā īstenota sadarbība starp valstiskām un nevalstiskām struktūrām, tostarp izveidojot koordinētus integrācijas atbalsta centrus, piemēram, vienotus kontaktpunktus;

| e) | darbības, kas ļauj trešo valstu valstspiederīgajiem iepazīties ar uzņēmējas valsts sabiedrību un aktīvi piedalīties tajā, kā arī darbības, kuras sekmē iespējas tikt pieņemtiem uzņēmējas valsts sabiedrībā; |
| --- | --- |

e)

darbības, kas ļauj trešo valstu valstspiederīgajiem iepazīties ar uzņēmējas valsts sabiedrību un aktīvi piedalīties tajā, kā arī darbības, kuras sekmē iespējas tikt pieņemtiem uzņēmējas valsts sabiedrībā;

| f) | apmaiņas un dialoga veicināšana starp trešo valstu valstspiederīgajiem, uzņēmējas valsts sabiedrību un publiskām iestādēm, tostarp konsultējoties ar trešo valstu valstspiederīgajiem un risinot kultūru un reliģiju dialogu. [Gr. 216] |
| --- | --- |

f)

apmaiņas un dialoga veicināšana starp trešo valstu valstspiederīgajiem, uzņēmējas valsts sabiedrību un publiskām iestādēm, tostarp konsultējoties ar trešo valstu valstspiederīgajiem un risinot kultūru un reliģiju dialogu. [Gr. 216]

| 4. | Regulas 3. panta 2. punkta c

  ca
  ) apakšpunktā minētā konkrētā mērķa ietvaros fonds atbalsta jo īpaši šādus elementus: [Gr. 217]







  a) | uzņemšanas vai

  atvērtas uzņemšanas infrastruktūras un esošās
  aizturēšanas infrastruktūra

  infrastruktūras uzlabošana
  , tostarp, iespējams, panākot to, ka šādus objektus izmanto vairāk nekā viena dalībvalsts; [Gr. 218] |
| --- | --- | --- |

4.

a)

uzņemšanas vai

  atvērtas uzņemšanas infrastruktūras un esošās
  aizturēšanas infrastruktūra

  infrastruktūras uzlabošana
  , tostarp, iespējams, panākot to, ka šādus objektus izmanto vairāk nekā viena dalībvalsts; [Gr. 218]

| b) | efektīvu alternatīvu aizturēšanas pasākumu ieviešana, attīstīšana
  , īstenošana
  un uzlabošana
  , balstoties uz lietu pārvaldību kopienā
  , jo īpaši attiecībā uz nepavadītiem nepilngadīgajiem un ģimenēm; [Gr. 219] |
| --- | --- |

b)

efektīvu alternatīvu aizturēšanas pasākumu ieviešana, attīstīšana
  , īstenošana
  un uzlabošana
  , balstoties uz lietu pārvaldību kopienā
  , jo īpaši attiecībā uz nepavadītiem nepilngadīgajiem un ģimenēm; [Gr. 219]

| ba) | cilvēku tirdzniecībā cietušo personu identificēšana un uzņemšana saskaņā ar Direktīvu 2011/36/ES un Padomes Direktīvu 2004/81/EK
   (2)
  ; [Gr. 220] |
| --- | --- |

ba)

cilvēku tirdzniecībā cietušo personu identificēšana un uzņemšana saskaņā ar Direktīvu 2011/36/ES un Padomes Direktīvu 2004/81/EK
   (2)
  ; [Gr. 220]

| c) | neatkarīgu un efektīvu piespiedu atgriešanas uzraudzības sistēmu ieviešana un pastiprināšana, kā noteikts Direktīvas 2008/115/EK (3) 8. panta 6. punktā; |
| --- | --- |

c)

neatkarīgu un efektīvu piespiedu atgriešanas uzraudzības sistēmu ieviešana un pastiprināšana, kā noteikts Direktīvas 2008/115/EK (3) 8. panta 6. punktā;

| d) | neatbilstīgas migrācijas stimulu, tostarp neatbilstīgo migrantu nodarbinātības, novēršana

  mazināšana
  , veicot efektīvas un pienācīgas pārbaudes, kuru pamatā ir riska novērtējums, nodrošinot darbinieku apmācību, izveidojot un īstenojot mehānismus, ar kuru palīdzību neatbilstīgi migranti var pieprasīt atmaksāt maksājumus un iesniegt sūdzības pret saviem darba devējiem, vai arī informācijas un izpratnes veidošanas kampaņas, kuru mērķis ir informēt darba devējus un neatbilstīgus migrantus par viņu tiesībām un pienākumiem saskaņā ar Direktīvu 2009/52/EK (4); [Gr. 221] |
| --- | --- |

d)

neatbilstīgas migrācijas stimulu, tostarp neatbilstīgo migrantu nodarbinātības, novēršana

  mazināšana
  , veicot efektīvas un pienācīgas pārbaudes, kuru pamatā ir riska novērtējums, nodrošinot darbinieku apmācību, izveidojot un īstenojot mehānismus, ar kuru palīdzību neatbilstīgi migranti var pieprasīt atmaksāt maksājumus un iesniegt sūdzības pret saviem darba devējiem, vai arī informācijas un izpratnes veidošanas kampaņas, kuru mērķis ir informēt darba devējus un neatbilstīgus migrantus par viņu tiesībām un pienākumiem saskaņā ar Direktīvu 2009/52/EK (4); [Gr. 221]

| e) | atgriešanas sagatavošana, tostarp pasākumi, kuru rezultātā tiek pieņemti atgriešanas lēmumi, identificēti trešo valstu valstspiederīgie, izsniegti ceļošanas dokumenti un meklēti ģimenes locekļi; |
| --- | --- |

e)

atgriešanas sagatavošana, tostarp pasākumi, kuru rezultātā tiek pieņemti atgriešanas lēmumi, identificēti trešo valstu valstspiederīgie, izsniegti ceļošanas dokumenti un meklēti ģimenes locekļi;

| f) | sadarbība ar trešo valstu konsulārajām iestādēm un imigrācijas dienestiem vai citām attiecīgajām iestādēm nolūkā iegūt ceļošanas dokumentus, atvieglot atgriešanu un nodrošināt atpakaļuzņemšanu, tostarp izvietojot trešās valstīs sadarbības koordinatorus; |
| --- | --- |

f)

sadarbība ar trešo valstu konsulārajām iestādēm un imigrācijas dienestiem vai citām attiecīgajām iestādēm nolūkā iegūt ceļošanas dokumentus, atvieglot atgriešanu un nodrošināt atpakaļuzņemšanu, tostarp izvietojot trešās valstīs sadarbības koordinatorus;

| g) | atgriešanas palīdzība, jo īpaši brīvprātīgas atgriešanās atbalstīšanai, kā arī informācija par atbalstītas brīvprātīgas atgriešanās programmām
  , tostarp sniedzot konkrētus norādījumus bērniem saistībā ar atgriešanas procedūrām un nodrošinot uz bērnu tiesībām balstītas atgriešanas procedūras
  ; [Gr. 222] |
| --- | --- |

g)

atgriešanas palīdzība, jo īpaši brīvprātīgas atgriešanās atbalstīšanai, kā arī informācija par atbalstītas brīvprātīgas atgriešanās programmām
  , tostarp sniedzot konkrētus norādījumus bērniem saistībā ar atgriešanas procedūrām un nodrošinot uz bērnu tiesībām balstītas atgriešanas procedūras
  ; [Gr. 222]

| h) | izraidīšanas darbības, tostarp saistīti pasākumi saskaņā ar Savienības tiesību aktos noteiktajiem standartiem, izņemot piespiedu līdzekļu izmantošanu; |
| --- | --- |

h)

izraidīšanas darbības, tostarp saistīti pasākumi saskaņā ar Savienības tiesību aktos noteiktajiem standartiem, izņemot piespiedu līdzekļu izmantošanu;

| i) | pasākumi, ar kuriem atbalsta atgriežamo personu ilgstošu atgriešanos un reintegrāciju; |
| --- | --- |

i)

pasākumi, ar kuriem atbalsta atgriežamo personu ilgstošu atgriešanos un reintegrāciju;

| j) | telpas un
  atbalsta
  pakalpojumi trešās valstīs, ar ko pēc personu, tostarp nepavadītu nepilngadīgo un citu neaizsargātu grupu, ierašanās nodrošina pienācīgu pagaidu izmitināšanu un uzņemšanu saskaņā ar starptautiskajiem standartiem

  un ātru pāreju uz izmitināšanu, izmantojot kopienas iespējas
  ; [Gr. 223] |
| --- | --- |

j)

telpas un
  atbalsta
  pakalpojumi trešās valstīs, ar ko pēc personu, tostarp nepavadītu nepilngadīgo un citu neaizsargātu grupu, ierašanās nodrošina pienācīgu pagaidu izmitināšanu un uzņemšanu saskaņā ar starptautiskajiem standartiem

  un ātru pāreju uz izmitināšanu, izmantojot kopienas iespējas
  ; [Gr. 223]

| k) | sadarbība ar trešām valstīm neatbilstīgas migrācijas apkarošanai un efektīvas atgriešanas un atpakaļuzņemšanas nodrošināšanai, tostarp īstenojot atpakaļuzņemšanas nolīgumus un citus režīmus; [Gr. 224] |
| --- | --- |

k)

sadarbība ar trešām valstīm neatbilstīgas migrācijas apkarošanai un efektīvas atgriešanas un atpakaļuzņemšanas nodrošināšanai, tostarp īstenojot atpakaļuzņemšanas nolīgumus un citus režīmus; [Gr. 224]

| l) | pasākumi, kuru mērķis ir veicināt izpratni par piemērotām un likumīgām imigrācijas

  migrācijas
  iespējām un par nelikumīgas imigrācijas

  neatbilstīgas migrācijas
  riskiem; [Gr. 225] |
| --- | --- |

l)

pasākumi, kuru mērķis ir veicināt izpratni par piemērotām un likumīgām imigrācijas

  migrācijas
  iespējām un par nelikumīgas imigrācijas

  neatbilstīgas migrācijas
  riskiem; [Gr. 225]

| m) | atbalsts darbībām trešās valstīs un darbības tajās, tostarp saistībā ar infrastruktūru un aprīkojumu, kā arī pasākumi, ja tie palīdz uzlabot efektīvu sadarbību starp trešām valstīm un Savienību un tās dalībvalstīm atgriešanas un atpakaļuzņemšanas jomā. [Gr. 226] |
| --- | --- |

m)

atbalsts darbībām trešās valstīs un darbības tajās, tostarp saistībā ar infrastruktūru un aprīkojumu, kā arī pasākumi, ja tie palīdz uzlabot efektīvu sadarbību starp trešām valstīm un Savienību un tās dalībvalstīm atgriešanas un atpakaļuzņemšanas jomā. [Gr. 226]

| 4a. | Regulas 3. panta 2. punkta cb) apakšpunktā minētā konkrētā mērķa ietvaros fonds atbalsta šādus elementus:










  a) | starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju vai starptautiskās aizsardzības saņēmēju pārsūtīšanas no vienas dalībvalsts uz citu īstenošana, tostarp pasākumi, kas minēti šīs regulas 17.b pantā; |
| --- | --- | --- |

4a.

a)

starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju vai starptautiskās aizsardzības saņēmēju pārsūtīšanas no vienas dalībvalsts uz citu īstenošana, tostarp pasākumi, kas minēti šīs regulas 17.b pantā;

| b) | operatīvais atbalsts norīkotā personāla vai finansiālās palīdzības veidā, ko viena dalībvalsts sniedz citai dalībvalstij, kuru skārušas lielas migrācijas problēmas; |
| --- | --- |

b)

operatīvais atbalsts norīkotā personāla vai finansiālās palīdzības veidā, ko viena dalībvalsts sniedz citai dalībvalstij, kuru skārušas lielas migrācijas problēmas;

| c) | darbības, kas saistītas ar procedūru veikšanu nolūkā īstenot valsts pārmitināšanas vai humanitārās uzņemšanas shēmas. [Gr. 227] |
| --- | --- |

c)

darbības, kas saistītas ar procedūru veikšanu nolūkā īstenot valsts pārmitināšanas vai humanitārās uzņemšanas shēmas. [Gr. 227]

---

(1)  Padomes Direktīva 2003/86/EK (2003. gada 22. septembris) par tiesībām uz ģimenes atkalapvienošanos (OV L 251, 3.10.2003., 12. lpp.).

(2)  
  Padomes Direktīva 2004/81/EK (2004. gada 29. aprīlis) par uzturēšanās atļaujām, kas izdotas tādiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri ir cilvēku tirdzniecības upuri vai bijuši iesaistīti darbībās, kas veicina nelegālo imigrāciju, kuri sadarbojas ar kompetentajām iestādēm (OV L 261, 6.8.2004., 19. lpp.).

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/115/EK (2008. gada 16. decembris) par kopīgiem standartiem un procedūrām dalībvalstīs attiecībā uz to trešo valstu valstspiederīgo atgriešanu, kas dalībvalstī uzturas nelikumīgi (OV L 348, 24.12.2008., 98. lpp.).

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/52/EK (2009. gada 18. jūnijs), ar ko nosaka minimālos standartus sankcijām un pasākumiem pret darba devējiem, kas nodarbina trešo valstu valstspiederīgos, kuri dalībvalstīs uzturas nelikumīgi (OV L 168, 30.6.2009., 24. lpp.).

IV PIELIKUMS

Darbības, kas tiesīgas saņemt lielāku līdzfinansējumu saskaņā ar 12. panta 2. punktu un 13. panta 7. punktu

| — | Integrācijas pasākumi, kurus īsteno vietējās un reģionālās pašvaldības un pilsoniskās sabiedrības organizācijas
  , tostarp bēgļu un migrantu organizācijas
  ; [Gr. 228] |
| --- | --- |

—

Integrācijas pasākumi, kurus īsteno vietējās un reģionālās pašvaldības un pilsoniskās sabiedrības organizācijas
  , tostarp bēgļu un migrantu organizācijas
  ; [Gr. 228]

| — | darbības, kuru mērķis ir izstrādāt un īstenot efektīvas alternatīvas aizturēšanai
  un ievietošanai aprūpes iestādē
  ; [Gr. 229] |
| --- | --- |

—

darbības, kuru mērķis ir izstrādāt un īstenot efektīvas alternatīvas aizturēšanai
  un ievietošanai aprūpes iestādē
  ; [Gr. 229]

| — | atbalstītas brīvprātīgas atgriešanās un reintegrācijas programmas un saistītās darbības; |
| --- | --- |

—

atbalstītas brīvprātīgas atgriešanās un reintegrācijas programmas un saistītās darbības;

| — | pasākumi, kas vērsti uz neaizsargātām personām un starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējiem ar īpašām uzņemšanas un/vai procesuālām vajadzībām, tostarp pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt bērnu, jo īpaši nepavadīto bērnu

  nepilngadīgo
  migrantu aizsardzību. [Gr. 230] |
| --- | --- |

—

pasākumi, kas vērsti uz neaizsargātām personām un starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējiem ar īpašām uzņemšanas un/vai procesuālām vajadzībām, tostarp pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt bērnu, jo īpaši nepavadīto bērnu

  nepilngadīgo
  migrantu aizsardzību. [Gr. 230]

V PIELIKUMS

Regulas 28. panta 1. punktā minētie galvenie snieguma rādītāji

Konkrētais mērķis Nr. 1 – stiprināt un attīstīt visus kopējās Eiropas patvēruma sistēmas aspektus, tostarp tās ārējo dimensiju:

| -1. | Visus turpmāk uzskaitītos galvenos darbības rādītājus dala pēc dzimuma un vecuma. [Gr. 231] |
| --- | --- |

-1.

Visus turpmāk uzskaitītos galvenos darbības rādītājus dala pēc dzimuma un vecuma. [Gr. 231]

| 1. | ar fonda atbalstu pārmitināto personu skaits; |
| --- | --- |

1.

ar fonda atbalstu pārmitināto personu skaits;

| 1.a | to personu skaits, kuras uzņemtas ar humanitārās uzņemšanas shēmu palīdzību; Gr. 232] |
| --- | --- |

1.a

to personu skaits, kuras uzņemtas ar humanitārās uzņemšanas shēmu palīdzību; Gr. 232]

| 2. | personu skaits uzņemšanas sistēmā salīdzinājumā ar patvēruma meklētāju skaitu; |
| --- | --- |

2.

personu skaits uzņemšanas sistēmā salīdzinājumā ar patvēruma meklētāju skaitu;

| 3. | no vienas un tās pašas valsts ieceļojošo patvēruma meklētāju aizsardzības atzīšanas rādītāju konverģence; |
| --- | --- |

3.

no vienas un tās pašas valsts ieceļojošo patvēruma meklētāju aizsardzības atzīšanas rādītāju konverģence;

| 3.a | to starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju skaits, kuri ar fonda atbalstu pārsūtīti no vienas dalībvalsts uz citu; [Gr. 233] |
| --- | --- |

3.a

to starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju skaits, kuri ar fonda atbalstu pārsūtīti no vienas dalībvalsts uz citu; [Gr. 233]

| 3.b | to starptautiskās aizsardzības saņēmēju skaits, kuri ar fonda atbalstu pārsūtīti no vienas dalībvalsts uz citu; [Gr. 234] |
| --- | --- |

3.b

to starptautiskās aizsardzības saņēmēju skaits, kuri ar fonda atbalstu pārsūtīti no vienas dalībvalsts uz citu; [Gr. 234]

Konkrētais mērķis Nr. 1.a — sniegt atbalstu likumīgai migrācijai uz dalībvalstīm:

| 1. | ar fonda atbalstu izsniegto zilo karšu skaits; |
| --- | --- |

1.

ar fonda atbalstu izsniegto zilo karšu skaits;

| 2. | uzņēmuma ietvaros pārcelto darbinieku skaits, kuriem šis statuss piešķirts ar fonda atbalstu; |
| --- | --- |

2.

uzņēmuma ietvaros pārcelto darbinieku skaits, kuriem šis statuss piešķirts ar fonda atbalstu;

| 3. | ģimenes atkalapvienošanās pieteikumu iesniedzēju skaits, kuri faktiski atkalapvienojušies ar savu ģimeni ar fonda atbalstu; |
| --- | --- |

3.

ģimenes atkalapvienošanās pieteikumu iesniedzēju skaits, kuri faktiski atkalapvienojušies ar savu ģimeni ar fonda atbalstu;

| 4. | trešo valstu valstspiederīgo skaits, kuriem ilgtermiņa uzturēšanās atļaujas piešķirtas ar fonda atbalstu. [Gr. 235] |
| --- | --- |

4.

trešo valstu valstspiederīgo skaits, kuriem ilgtermiņa uzturēšanās atļaujas piešķirtas ar fonda atbalstu. [Gr. 235]

Konkrētais mērķis Nr. 2 –
  atbalstīt likumīgu migrāciju uz dalībvalstīm, tostarp ieguldījums

  dot ieguldījumu
  trešo valstu valstspiederīgo integrācijā: [Gr. 236]

| 1. | to personu skaits, kuras piedalījās fonda atbalstītajos pirmsizceļošanas pasākumos; |
| --- | --- |

1.

to personu skaits, kuras piedalījās fonda atbalstītajos pirmsizceļošanas pasākumos;

| 2. | to personu skaits, kuras piedalījās fonda atbalstītajos integrācijas pasākumos un norādīja, ka šie pasākumi sekmēja viņu agrīno integrāciju, – salīdzinājumā ar fonda atbalstītajos integrācijas pasākumos piedalījušos personu kopējo skaitu. [Gr. 237] |
| --- | --- |

2.

to personu skaits, kuras piedalījās fonda atbalstītajos integrācijas pasākumos un norādīja, ka šie pasākumi sekmēja viņu agrīno integrāciju, – salīdzinājumā ar fonda atbalstītajos integrācijas pasākumos piedalījušos personu kopējo skaitu. [Gr. 237]

| 2.a | to personu skaits, kuras piedalījās fonda atbalstītajos integrācijas pasākumos un kuras pēc tam ir ieguvušas darbu. [Gr. 238] |
| --- | --- |

2.a

to personu skaits, kuras piedalījās fonda atbalstītajos integrācijas pasākumos un kuras pēc tam ir ieguvušas darbu. [Gr. 238]

| 2.b | to personu skaits, kuras ir piedalījušās fonda atbalstītajos integrācijas pasākumos un kuru kvalifikācijas ir atzītas vai kuras ir ieguvušas diplomu kādā no dalībvalstīm. [Gr. 239] |
| --- | --- |

2.b

to personu skaits, kuras ir piedalījušās fonda atbalstītajos integrācijas pasākumos un kuru kvalifikācijas ir atzītas vai kuras ir ieguvušas diplomu kādā no dalībvalstīm. [Gr. 239]

Konkrētais mērķis Nr. 3 – sekmēt neatbilstīgas migrācijas apkarošanu un atgriešanas un atpakaļuzņemšanas efektivitātes nodrošināšanu trešās valstīs:

| 1. | uz izbraukšanas rīkojuma pamata veikto
  fonda atbalstīto
  atgriešanu skaits salīdzinājumā ar to trešo valstu valstspiederīgo skaitu, kuriem izdots izbraukšanas rīkojums; [Gr. 240] |
| --- | --- |

1.

uz izbraukšanas rīkojuma pamata veikto
  fonda atbalstīto
  atgriešanu skaits salīdzinājumā ar to trešo valstu valstspiederīgo skaitu, kuriem izdots izbraukšanas rīkojums; [Gr. 240]

| 2. | to atgriezto personu skaits, kuras pirms vai pēc atgriešanas ir saņēmušas fonda līdzfinansētu reintegrācijas palīdzību, – salīdzinājumā ar fonda atbalstīto atgriešanu kopējo skaitu. |
| --- | --- |

2.

to atgriezto personu skaits, kuras pirms vai pēc atgriešanas ir saņēmušas fonda līdzfinansētu reintegrācijas palīdzību, – salīdzinājumā ar fonda atbalstīto atgriešanu kopējo skaitu.

Konkrētais mērķis Nr. 3.a — nodrošināt solidaritāti un taisnīgu atbildības sadalījumu:

| 1. | to starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju pārsūtīšanu skaits, kuras ir veiktas saskaņā ar šīs regulas 17.b pantu; |
| --- | --- |

1.

to starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju pārsūtīšanu skaits, kuras ir veiktas saskaņā ar šīs regulas 17.b pantu;

| 1.a | to starptautiskās aizsardzības saņēmēju pārsūtīšanu skaits, kuras ir veiktas saskaņā ar šīs regulas 17.b pantu; |
| --- | --- |

1.a

to starptautiskās aizsardzības saņēmēju pārsūtīšanu skaits, kuras ir veiktas saskaņā ar šīs regulas 17.b pantu;

| 2. | norīkotā personāla skaits vai finansiālā atbalsta daudzums, kas sniegts dalībvalstīm saistībā ar migrācijas problēmām; |
| --- | --- |

2.

norīkotā personāla skaits vai finansiālā atbalsta daudzums, kas sniegts dalībvalstīm saistībā ar migrācijas problēmām;

| 3. | ar fonda atbalstu pārmitināto vai saskaņā ar humanitārajām shēmām uzņemto personu skaits. [Gr. 241] |
| --- | --- |

3.

ar fonda atbalstu pārmitināto vai saskaņā ar humanitārajām shēmām uzņemto personu skaits. [Gr. 241]

VI PIELIKUMS

Darbību veidi

1. TABULA. KODI, KAS ATTIECAS UZ DARBĪBU JOMAS DIMENSIJU

| I. | KEPS |
| --- | --- |

I.

001

Uzņemšanas apstākļi

002

Patvēruma procedūras

003

Savienības acquis īstenošana

004

Bērni migranti

005

Personas ar īpašām uzņemšanas un procesuālām vajadzībām

006

Pārmitināšana

007

Centieni nodrošināt solidaritāti dalībvalstu starpā

008

Darbības atbalsts

| II. | Likumīga migrācija un integrācija |
| --- | --- |

II.

001

Integrācijas stratēģiju izstrāde

002

Cilvēku tirdzniecības upuri

003

Integrācijas pasākumi – informēšana un orientācija, vienoti kontaktpunkti

004

Integrācijas pasākumi – valodas apmācība

005

Integrācijas pasākumi – pilsoniskās ievirzes kursi un cita apmācība

006

Integrācijas pasākumi – integrācija uzņēmējas valsts sabiedrībā (ievads, līdzdalība, apmaiņa)

007

Integrācijas pasākumi – pamatvajadzības

008

Pirmsizceļošanas pasākumi

009

Mobilitātes shēmas

010

Likumīgas uzturēšanās statusa iegūšana

| III. | Atgriešana |
| --- | --- |

III.

001

Alternatīvas aizturēšanai

002

Uzņemšanas/aizturēšanas apstākļi

003

Atgriešanas procedūras

004

Atbalstīta brīvprātīga atgriešanās

005

Reintegrācijas palīdzība

006

Izraidīšanas/atgriešanas darbības

007

Piespiedu atgriešanas uzraudzības sistēma

008

Neaizsargātas personas/nepavadīti nepilngadīgie

009

Pasākumi neatbilstīgas migrācijas stimulu samazināšanai

010

Darbības atbalsts

| IV. | Tehniskā palīdzība |
| --- | --- |

IV.

001

Informācija un komunikācija

002

Sagatavošana, īstenošana, uzraudzība un kontrole

003

Izvērtēšana un pētījumi, datu vākšana

004

Spēju veidošana

2. TABULA. KODI, KAS ATTIECAS UZ DARBĪBU VEIDU DIMENSIJU

| 001 | Valstu stratēģiju izstrāde |
| --- | --- |
| 002 | Spēju veidošana |
| 003 | Trešo valstu valstspiederīgo izglītība un apmācība |
| 004 | Statistikas instrumentu, metožu un rādītāju izstrāde |
| 005 | Informācijas un paraugprakses apmaiņa |
| 006 | Kopīgas darbības/operācijas (dalībvalstu starpā) |
| 007 | Kampaņas un informēšana |
| 008 | Ekspertu apmaiņa un norīkošana |
| 009 | Pētījumi, izmēģinājuma projekti, riska novērtējumi |
| 010 | Sagatavošanas, uzraudzības, administratīvās un tehniskās darbības |
| 011 | Palīdzības un atbalsta pakalpojumu sniegšana trešo valstu valstspiederīgajiem |
| 012 | Infrastruktūra |
| 013 | Aprīkojums |

001

Valstu stratēģiju izstrāde

002

Spēju veidošana

003

Trešo valstu valstspiederīgo izglītība un apmācība

004

Statistikas instrumentu, metožu un rādītāju izstrāde

005

Informācijas un paraugprakses apmaiņa

006

Kopīgas darbības/operācijas (dalībvalstu starpā)

007

Kampaņas un informēšana

008

Ekspertu apmaiņa un norīkošana

009

Pētījumi, izmēģinājuma projekti, riska novērtējumi

010

Sagatavošanas, uzraudzības, administratīvās un tehniskās darbības

011

Palīdzības un atbalsta pakalpojumu sniegšana trešo valstu valstspiederīgajiem

012

Infrastruktūra

013

Aprīkojums

3. TABULA. KODI, KAS ATTIECAS UZ ĪSTENOŠANAS KĀRTĪBU DIMENSIJU

| 001 | Konkrēta darbība |
| --- | --- |
| 002 | Ārkārtas palīdzība |
| 003 | Sadarbība ar trešām valstīm |
| 004 | Darbības trešās valstīs |
| 005 | IV pielikumā uzskaitītās darbības |

001

Konkrēta darbība

002

Ārkārtas palīdzība

003

Sadarbība ar trešām valstīm

004

Darbības trešās valstīs

005

IV pielikumā uzskaitītās darbības

VII PIELIKUMS

Darbības, kas tiesīgas saņemt darbības atbalstu

Saistībā ar konkrēto mērķi “Stiprināt un attīstīt visus kopējās Eiropas patvēruma sistēmas aspektus, tostarp tās ārējo dimensiju” un konkrēto mērķi “Sekmēt neatbilstīgas migrācijas apkarošanu un atgriešanas un atpakaļuzņemšanas efektivitātes nodrošināšanu trešās valstīs” ar darbības atbalstu sedz:

| — | personāla izmaksas; |
| --- | --- |

—

personāla izmaksas;

| — | izmaksas par pakalpojumiem, piemēram, aprīkojuma uzturēšanu vai nomaiņu; |
| --- | --- |

—

izmaksas par pakalpojumiem, piemēram, aprīkojuma uzturēšanu vai nomaiņu;

| — | izmaksas par pakalpojumiem, piemēram, infrastruktūras uzturēšanu un remontu. |
| --- | --- |

—

izmaksas par pakalpojumiem, piemēram, infrastruktūras uzturēšanu un remontu.

VIII PIELIKUMS

Regulas 28. panta 3. punktā minētie iznākumu un rezultātu rādītāji

| -1. | Visus turpmāk uzskaitītos galvenos darbības rādītājus dala pēc dzimuma un vecuma. [Gr. 242] |
| --- | --- |

-1.

Visus turpmāk uzskaitītos galvenos darbības rādītājus dala pēc dzimuma un vecuma. [Gr. 242]

Konkrētais mērķis Nr. 1 – stiprināt un attīstīt visus kopējās Eiropas patvēruma sistēmas aspektus, tostarp tās ārējo dimensiju:

| 1. | to mērķgrupas personu skaits, kurām ar fonda atbalstu sniegta palīdzība:






  a) | to mērķgrupas personu skaits, kuras ir informētas un saņēmušas palīdzību visā patvēruma procedūru laikā; |
| --- | --- | --- |

1.

to mērķgrupas personu skaits, kurām ar fonda atbalstu sniegta palīdzība:

a)

to mērķgrupas personu skaits, kuras ir informētas un saņēmušas palīdzību visā patvēruma procedūru laikā;

| b) | to mērķgrupas personu skaits, kurām nodrošināta juridiskā palīdzība un pārstāvība; |
| --- | --- |

b)

to mērķgrupas personu skaits, kurām nodrošināta juridiskā palīdzība un pārstāvība;

| c) | to neaizsargātu personu, cilvēku tirdzniecības upuru un nepavadītu nepilngadīgo skaits, kuri saņēmuši īpašu palīdzību. |
| --- | --- |

c)

to neaizsargātu personu, cilvēku tirdzniecības upuru un nepavadītu nepilngadīgo skaits, kuri saņēmuši īpašu palīdzību.

| 2. | tādas jaunas uzņemšanas un izmitināšanas infrastruktūras spējas (vietu skaits), kura izveidota saskaņā ar Savienības acquis paredzētajām uzņemšanas apstākļu kopējām prasībām, un tādas esošas uzņemšanas un izmitināšanas infrastruktūras spējas, kura saskaņā ar tām pašām prasībām ir uzlabota fonda atbalstīto projektu rezultātā, un procentuālais īpatsvars uzņemšanas un izmitināšanas kopējās spējās; |
| --- | --- |

2.

tādas jaunas uzņemšanas un izmitināšanas infrastruktūras spējas (vietu skaits), kura izveidota saskaņā ar Savienības acquis paredzētajām uzņemšanas apstākļu kopējām prasībām, un tādas esošas uzņemšanas un izmitināšanas infrastruktūras spējas, kura saskaņā ar tām pašām prasībām ir uzlabota fonda atbalstīto projektu rezultātā, un procentuālais īpatsvars uzņemšanas un izmitināšanas kopējās spējās;

| 3. | to vietu skaits, kuras ar fonda atbalstu pielāgotas nepavadītu nepilngadīgo vajadzībām, – salīdzinājumā ar nepavadītu nepilngadīgo vajadzībām pielāgoto vietu kopējo skaitu; |
| --- | --- |

3.

to vietu skaits, kuras ar fonda atbalstu pielāgotas nepavadītu nepilngadīgo vajadzībām, – salīdzinājumā ar nepavadītu nepilngadīgo vajadzībām pielāgoto vietu kopējo skaitu;

| 4. | to personu skaits, kuras ar fonda palīdzību apmācītas ar patvērumu saistītos jautājumos, un šo personu procentuālais īpatsvars kopējā minētajos jautājumos apmācīto darbinieku skaitā; |
| --- | --- |

4.

to personu skaits, kuras ar fonda palīdzību apmācītas ar patvērumu saistītos jautājumos, un šo personu procentuālais īpatsvars kopējā minētajos jautājumos apmācīto darbinieku skaitā;

| 5. | to starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju skaits, kurus ar fonda atbalstu pārsūtītas no vienas dalībvalsts uz citu; |
| --- | --- |

5.

to starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju skaits, kurus ar fonda atbalstu pārsūtītas no vienas dalībvalsts uz citu;

| 6. | ar fonda atbalstu pārmitināto personu skaits. |
| --- | --- |

6.

ar fonda atbalstu pārmitināto personu skaits.

Konkrētais mērķis Nr. 1.a — sniegt atbalstu likumīgai migrācijai uz dalībvalstīm:

| 1. | ar fonda atbalstu izsniegto zilo karšu skaits; |
| --- | --- |

1.

ar fonda atbalstu izsniegto zilo karšu skaits;

| 2. | uzņēmuma ietvaros pārcelto darbinieku skaits, kuriem šis statuss piešķirts ar fonda atbalstu; |
| --- | --- |

2.

uzņēmuma ietvaros pārcelto darbinieku skaits, kuriem šis statuss piešķirts ar fonda atbalstu;

| 3. | ģimenes atkalapvienošanās pieteikuma iesniedzēju skaits, kuri faktiski atkalapvienojušies ar savu ģimeni ar fonda atbalstu; |
| --- | --- |

3.

ģimenes atkalapvienošanās pieteikuma iesniedzēju skaits, kuri faktiski atkalapvienojušies ar savu ģimeni ar fonda atbalstu;

| 4. | to trešo valstu valstspiederīgo skaits, kuriem ilgtermiņa uzturēšanās atļaujas piešķirtas ar fonda atbalstu. [Gr. 243] |
| --- | --- |

4.

to trešo valstu valstspiederīgo skaits, kuriem ilgtermiņa uzturēšanās atļaujas piešķirtas ar fonda atbalstu. [Gr. 243]

Konkrētais mērķis Nr. 2 –
  atbalstīt likumīgu migrāciju uz dalībvalstīm, tostarp ieguldījums

  dot ieguldījumu
  trešo valstu valstspiederīgo integrācijā: [Gr. 244]

| 1. | To personu skaits, kuras piedalījās fonda atbalstītajos pirmsizceļošanas pasākumos. |
| --- | --- |

1.

To personu skaits, kuras piedalījās fonda atbalstītajos pirmsizceļošanas pasākumos.

| 2. | To vietējo un reģionālo pašvaldību skaits, kuras ar fonda atbalstu īstenojušas integrācijas pasākumus. |
| --- | --- |

2.

To vietējo un reģionālo pašvaldību skaits, kuras ar fonda atbalstu īstenojušas integrācijas pasākumus.

| 2.a | to personu skaits, kuras piedalījās fonda atbalstītajos integrācijas pasākumos un kuras pēc tam ir ieguvušas darbu. [Gr. 245] |
| --- | --- |

2.a

to personu skaits, kuras piedalījās fonda atbalstītajos integrācijas pasākumos un kuras pēc tam ir ieguvušas darbu. [Gr. 245]

| 2.b | to personu skaits, kuras ir piedalījušās fonda atbalstītajos integrācijas pasākumos un kuras pēc tam ir ieguvušas diplomu kādā no dalībvalstīm. [Gr. 246] |
| --- | --- |

2.b

to personu skaits, kuras ir piedalījušās fonda atbalstītajos integrācijas pasākumos un kuras pēc tam ir ieguvušas diplomu kādā no dalībvalstīm. [Gr. 246]

| 3. | To personu skaits, kuras piedalījās fonda atbalstītajos pasākumos, kas vērsti uz:






  a) | izglītību un apmācību; |
| --- | --- | --- |

3.

To personu skaits, kuras piedalījās fonda atbalstītajos pasākumos, kas vērsti uz:

a)

izglītību un apmācību;

| b) | integrāciju darba tirgū; |
| --- | --- |

b)

integrāciju darba tirgū;

| c) | pamatpakalpojumu pieejamību un |
| --- | --- |

c)

pamatpakalpojumu pieejamību un

| d) | aktīvu līdzdalību un sociālo iekļaušanu. |
| --- | --- |

d)

aktīvu līdzdalību un sociālo iekļaušanu.

| 4. | to personu skaits, kuras piedalījās fonda atbalstītajos integrācijas pasākumos un norādīja, ka šie pasākumi sekmēja viņu agrīno integrāciju, – salīdzinājumā ar fonda atbalstītajos integrācijas pasākumos piedalījušos personu kopējo skaitu. |
| --- | --- |

4.

to personu skaits, kuras piedalījās fonda atbalstītajos integrācijas pasākumos un norādīja, ka šie pasākumi sekmēja viņu agrīno integrāciju, – salīdzinājumā ar fonda atbalstītajos integrācijas pasākumos piedalījušos personu kopējo skaitu.

| 4a. | To trešo valstu valstspiederīgo skaits, kas ar fonda atbalstu sekmīgi pabeiguši pamatskolu, vidusskolu vai ieguvuši augstāko izglītību. [Gr. 247] |
| --- | --- |

4a.

To trešo valstu valstspiederīgo skaits, kas ar fonda atbalstu sekmīgi pabeiguši pamatskolu, vidusskolu vai ieguvuši augstāko izglītību. [Gr. 247]

Konkrētais mērķis Nr. 3 – sekmēt neatbilstīgas migrācijas apkarošanu un atgriešanas un atpakaļuzņemšanas efektivitātes nodrošināšanu trešās valstīs:

| 1. | vietu skaits ar fonda atbalstu izveidotajos/atjaunotajos aizturēšanas centros salīdzinājumā ar kopējo vietu skaitu izveidotajos/atjaunotajos aizturēšanas centros. |
| --- | --- |

1.

vietu skaits ar fonda atbalstu izveidotajos/atjaunotajos aizturēšanas centros salīdzinājumā ar kopējo vietu skaitu izveidotajos/atjaunotajos aizturēšanas centros.

| 2. | To personu skaits, kuras ar fonda palīdzību apmācītas ar atgriešanu saistītos jautājumos. |
| --- | --- |

2.

To personu skaits, kuras ar fonda palīdzību apmācītas ar atgriešanu saistītos jautājumos.

| 3. | to atgriezto personu skaits, kuru atgriešanu fonds bija līdzfinansējis, – salīdzinājumā ar to atgriešanu kopējo skaitu, kas veiktas uz izbraukšanas rīkojuma pamata:






  a) | personas, kuras atgriezās brīvprātīgi; |
| --- | --- | --- |

3.

to atgriezto personu skaits, kuru atgriešanu fonds bija līdzfinansējis, – salīdzinājumā ar to atgriešanu kopējo skaitu, kas veiktas uz izbraukšanas rīkojuma pamata:

a)

personas, kuras atgriezās brīvprātīgi;

| b) | personas, kuras tika izraidītas. |
| --- | --- |

b)

personas, kuras tika izraidītas.

| 4. | To atgriezto personu skaits, kuras pirms vai pēc atgriešanas ir saņēmušas fonda līdzfinansētu reintegrācijas palīdzību, – salīdzinājumā ar fonda atbalstīto atgriešanu kopējo skaitu.








  a) | personas, kuras ir atgriezušās brīvprātīgi; |
| --- | --- | --- |

4.

To atgriezto personu skaits, kuras pirms vai pēc atgriešanas ir saņēmušas fonda līdzfinansētu reintegrācijas palīdzību, – salīdzinājumā ar fonda atbalstīto atgriešanu kopējo skaitu.

a)

personas, kuras ir atgriezušās brīvprātīgi;

| b) | personas, kuras tika izraidītas. [Gr. 248] |
| --- | --- |

b)

personas, kuras tika izraidītas. [Gr. 248]

Konkrētais mērķis Nr. 3.a – nodrošināt solidaritāti un taisnīgu atbildības sadalījumu:

| 1. | to starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju pārsūtīšanu skaits, kuras ir veiktas saskaņā ar šīs regulas 17.b pantu; |
| --- | --- |

1.

to starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju pārsūtīšanu skaits, kuras ir veiktas saskaņā ar šīs regulas 17.b pantu;

| 1.a | to starptautiskās aizsardzības saņēmēju pārsūtīšanu skaits, kuras ir veiktas saskaņā ar šīs regulas 17.b pantu; |
| --- | --- |

1.a

to starptautiskās aizsardzības saņēmēju pārsūtīšanu skaits, kuras ir veiktas saskaņā ar šīs regulas 17.b pantu;

| 2. | norīkotā personāla skaits vai finansiālā atbalsta daudzums, kas sniegts dalībvalstīm saistībā ar migrācijas problēmām; |
| --- | --- |

2.

norīkotā personāla skaits vai finansiālā atbalsta daudzums, kas sniegts dalībvalstīm saistībā ar migrācijas problēmām;

| 3. | ar fonda atbalstu pārmitināto personu skaits. [Gr. 249] |
| --- | --- |

3.

ar fonda atbalstu pārmitināto personu skaits. [Gr. 249]

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/406 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/406

---

P8_TA(2019)0176

Finansiāla atbalsta instrumenta izveide robežu pārvaldībai un vīzām Integrētas robežu pārvaldības fonda ietvaros ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko tiek izveidots finansiāla atbalsta instruments robežu pārvaldībai un vīzām, kurš ir daļa no Integrētas robežu pārvaldības fonda (COM(2018)0473 – C8-0272/2018 – 2018/0249(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2021/C 23/63)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0473), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0473),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 77. panta 2. punktu un 79. panta 2. punkta d) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0272/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 77. panta 2. punktu un 79. panta 2. punkta d) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0272/2018),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 19. oktobra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 19. oktobra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas un Budžeta komitejas atzinumus (A8-0089/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas un Budžeta komitejas atzinumus (A8-0089/2019),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

---

P8_TC1-COD(2018)0249

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../..., ar ko tiek izveidots finansiāla atbalsta instruments robežu pārvaldībai un vīzām, kurš ir daļa no Integrētas robežu pārvaldības fonda

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punktu un 79. panta 2. punkta d) apakšpunktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Saistībā ar aizvien pieaugošajām migrācijas problēmām Eiropas Savienībā, kā arī ar drošības problēmām ir ārkārtīgi svarīgi saglabāt rūpīgu līdzsvaru starp personu brīvu pārvietošanos, no vienas puses, un drošību, no otras puses. Savienības mērķi —nodrošināt augsta līmeņa drošību brīvības, drošības un tiesiskuma telpā saskaņā ar Līguma par
  Eiropas
  Savienības darbību (LESD) 67. panta 3. punktu — būtu jāsasniedz, cita starpā veicot kopīgus pasākumus, personām šķērsojot iekšējās robežas, un īstenojot robežkontroli pie ārējām robežām un kopējo vīzu politiku
  , vienlaikus saglabājot rūpīgo līdzsvaru starp personu brīvu pārvietošanos, no vienas puses, un drošību, no otras puses
  šķērsojot iekšējās robežas, un īstenojot robežkontroli pie ārējām robežām un kopējo vīzu politiku. [Gr. 1] |
| --- | --- |

(1)

Saistībā ar aizvien pieaugošajām migrācijas problēmām Eiropas Savienībā, kā arī ar drošības problēmām ir ārkārtīgi svarīgi saglabāt rūpīgu līdzsvaru starp personu brīvu pārvietošanos, no vienas puses, un drošību, no otras puses. Savienības mērķi —nodrošināt augsta līmeņa drošību brīvības, drošības un tiesiskuma telpā saskaņā ar Līguma par
  Eiropas
  Savienības darbību (LESD) 67. panta 3. punktu — būtu jāsasniedz, cita starpā veicot kopīgus pasākumus, personām šķērsojot iekšējās robežas, un īstenojot robežkontroli pie ārējām robežām un kopējo vīzu politiku
  , vienlaikus saglabājot rūpīgo līdzsvaru starp personu brīvu pārvietošanos, no vienas puses, un drošību, no otras puses
  šķērsojot iekšējās robežas, un īstenojot robežkontroli pie ārējām robežām un kopējo vīzu politiku. [Gr. 1]

| (2) | Saskaņā ar LESD 80. pantu uz šīm Savienības politikas jomām un to īstenošanu būtu jāattiecina solidaritātes princips un atbildības, tostarp tās finansiālās ietekmes, taisnīga sadale starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar LESD 80. pantu uz šīm Savienības politikas jomām un to īstenošanu būtu jāattiecina solidaritātes princips un atbildības, tostarp tās finansiālās ietekmes, taisnīga sadale starp dalībvalstīm.

| (3) | Romas deklarācijā, kas tika parakstīta 2017. gada 25. septembrī, 27 dalībvalstu vadītāji apliecināja savu apņēmību tiekties pēc drošas Eiropas

  nodrošināt drošu Eiropu
  un veidot tādu Savienību, kurā visi iedzīvotāji jūtas droši un var brīvi pārvietoties, kurā ir drošas ārējās robežas, kurā ir efektīva, atbildīga un ilgtspējīga migrācijas politika, kas ievēro starptautiskās normas, kā arī tādu Eiropu, kura ir apņēmības pilna apkarot terorismu un organizēto noziedzību. [Gr. 2] |
| --- | --- |

(3)

Romas deklarācijā, kas tika parakstīta 2017. gada 25. septembrī, 27 dalībvalstu vadītāji apliecināja savu apņēmību tiekties pēc drošas Eiropas

  nodrošināt drošu Eiropu
  un veidot tādu Savienību, kurā visi iedzīvotāji jūtas droši un var brīvi pārvietoties, kurā ir drošas ārējās robežas, kurā ir efektīva, atbildīga un ilgtspējīga migrācijas politika, kas ievēro starptautiskās normas, kā arī tādu Eiropu, kura ir apņēmības pilna apkarot terorismu un organizēto noziedzību. [Gr. 2]

| (3a) | Darbības, ko finansē saskaņā ar šo instrumentu, būtu jāīsteno, pilnībā ievērojot Eiropas Savienības Pamattiesību hartas, Savienības datu aizsardzības tiesību aktu, Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas (ECTK) noteikumus, taisnīgas attieksmes principu pret trešo valstu valstspiederīgajiem, tiesības uz patvērumu un starptautisko aizsardzību, neizraidīšanas principu un Savienības un dalībvalstu starptautiskās saistības, kas izriet no starptautiskajiem instrumentiem, kurus tās ir parakstījušas, piemēram, 1951. gada 28. jūlija Ženēvas Konvenciju par bēgļa statusu, kas papildināta ar 1967. gada 31. janvāra Ņujorkas protokolu. Īpaša uzmanība jāpievērš arī neaizsargāto personu, jo īpaši bērnu un nepavadītu nepilngadīgo identifikācijai, tūlītējas palīdzības sniegšanai šīm personām un viņu nosūtīšanai uz aizsardzības dienestiem. [Gr. 3] |
| --- | --- |

(3a)

Darbības, ko finansē saskaņā ar šo instrumentu, būtu jāīsteno, pilnībā ievērojot Eiropas Savienības Pamattiesību hartas, Savienības datu aizsardzības tiesību aktu, Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas (ECTK) noteikumus, taisnīgas attieksmes principu pret trešo valstu valstspiederīgajiem, tiesības uz patvērumu un starptautisko aizsardzību, neizraidīšanas principu un Savienības un dalībvalstu starptautiskās saistības, kas izriet no starptautiskajiem instrumentiem, kurus tās ir parakstījušas, piemēram, 1951. gada 28. jūlija Ženēvas Konvenciju par bēgļa statusu, kas papildināta ar 1967. gada 31. janvāra Ņujorkas protokolu. Īpaša uzmanība jāpievērš arī neaizsargāto personu, jo īpaši bērnu un nepavadītu nepilngadīgo identifikācijai, tūlītējas palīdzības sniegšanai šīm personām un viņu nosūtīšanai uz aizsardzības dienestiem. [Gr. 3]

| (4) | Savienības politikas mērķis ārējo robežu pārvaldības jomā ir valstu un Savienības līmenī attīstīt un īstenot Eiropas integrētas robežu pārvaldības
  koncepciju
  , lai
  veicinātu likumīgu robežu šķērsošanu, novērstu un konstatētu neatbilstīgu imigrāciju un pārrobežu noziedzību un atbalstītu kopējo vīzu politiku, kam būtu jāveicina
  personu brīva pārvietošanās Savienībā, un
  kas
  ir būtiska brīvības, drošības un tiesiskuma telpas sastāvdaļa. [Gr. 4] |
| --- | --- |

(4)

Savienības politikas mērķis ārējo robežu pārvaldības jomā ir valstu un Savienības līmenī attīstīt un īstenot Eiropas integrētas robežu pārvaldības
  koncepciju
  , lai
  veicinātu likumīgu robežu šķērsošanu, novērstu un konstatētu neatbilstīgu imigrāciju un pārrobežu noziedzību un atbalstītu kopējo vīzu politiku, kam būtu jāveicina
  personu brīva pārvietošanās Savienībā, un
  kas
  ir būtiska brīvības, drošības un tiesiskuma telpas sastāvdaļa. [Gr. 4]

| (5) | Lai uzlabotu migrācijas pārvaldību un drošību, ir nepieciešama Eiropas integrēta

  Eiropas integrētai
  robežu pārvaldība

  pārvaldībai
  , ko īsteno Eiropas Robežu un krasta apsardze, kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1624 (4) un kurā ietilpst Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra un par robežu pārvaldību atbildīgās valstu iestādes, tostarp krasta apsardze, ciktāl tā veic robežkontroles uzdevumus
  , vajadzētu sekmēt robežkontroles saskaņošanu, tādējādi uzlabojot migrācijas pārvaldību — tostarp sekmēt piekļuvi starptautiskajai aizsardzībai personām, kurām tā vajadzīga — un nodrošināt lielāku drošību, palīdzot apkarot pārrobežu noziedzību un terorismu
  . [Gr. 5] |
| --- | --- |

(5)

Lai uzlabotu migrācijas pārvaldību un drošību, ir nepieciešama Eiropas integrēta

  Eiropas integrētai
  robežu pārvaldība

  pārvaldībai
  , ko īsteno Eiropas Robežu un krasta apsardze, kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1624 (4) un kurā ietilpst Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra un par robežu pārvaldību atbildīgās valstu iestādes, tostarp krasta apsardze, ciktāl tā veic robežkontroles uzdevumus
  , vajadzētu sekmēt robežkontroles saskaņošanu, tādējādi uzlabojot migrācijas pārvaldību — tostarp sekmēt piekļuvi starptautiskajai aizsardzībai personām, kurām tā vajadzīga — un nodrošināt lielāku drošību, palīdzot apkarot pārrobežu noziedzību un terorismu
  . [Gr. 5]

| (6) | Likumīgas ceļošanas atvieglošana, vienlaikus novēršot neatbilstīgu migrāciju un drošības riskus, Komisijas paziņojumā “Eiropas programma migrācijas jomā” (5) tika identificēts kā viens no galvenajiem mērķiem Savienības reakcijā uz problēmām šajās jomās. [Gr. 6] |
| --- | --- |

(6)

Likumīgas ceļošanas atvieglošana, vienlaikus novēršot neatbilstīgu migrāciju un drošības riskus, Komisijas paziņojumā “Eiropas programma migrācijas jomā” (5) tika identificēts kā viens no galvenajiem mērķiem Savienības reakcijā uz problēmām šajās jomās. [Gr. 6]

| (7) | Eiropadome 2016. gada 15. decembrī (6)
  aicināja turpināt strādāt pie ES informācijas sistēmu un datubāzu sadarbspējas. Eiropadome 2017. gada 23. jūnijā (7)
  uzsvēra vajadzību uzlabot datubāzu sadarbspēju, un Komisija 2017. gada 12. decembrī pieņēma priekšlikumu regulai, ar ko izveido satvaru ES informācijas sistēmu sadarbspējai (8). [Gr. 7] |
| --- | --- |

(7)

Eiropadome 2016. gada 15. decembrī (6)
  aicināja turpināt strādāt pie ES informācijas sistēmu un datubāzu sadarbspējas. Eiropadome 2017. gada 23. jūnijā (7)
  uzsvēra vajadzību uzlabot datubāzu sadarbspēju, un Komisija 2017. gada 12. decembrī pieņēma priekšlikumu regulai, ar ko izveido satvaru ES informācijas sistēmu sadarbspējai (8). [Gr. 7]

| (8) | Centienos saglabāt Šengenas zonas integritāti un
  stiprināt Savienības ārējo robežu drošību
  , dalībvalstīm kopš 2017. gada 6. aprīļa ir pienākums veikt sistemātiskas pārbaudes attiecīgajās datubāzēs par ES pilsoņiem, kuri šķērso ES ārējās robežas,
  papildus jau īstenotajām sistemātiskajām pārbaudēm attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri ieceļo Šengenas zonā
  .
  Tomēr ir apstiprinājies, ka sistemātisku pārbaužu vietā daudzās ārējās robežas šķērsošanas vietās jāpiemēro mērķtiecīgas pārbaudes, ņemot vērā sistemātisko pārbaužu nesamērīgo ietekmi uz robežšķērsošanas plūsmu
   (9). [Gr. 8] |
| --- | --- |

(8)

Centienos saglabāt Šengenas zonas integritāti un
  stiprināt Savienības ārējo robežu drošību
  , dalībvalstīm kopš 2017. gada 6. aprīļa ir pienākums veikt sistemātiskas pārbaudes attiecīgajās datubāzēs par ES pilsoņiem, kuri šķērso ES ārējās robežas,
  papildus jau īstenotajām sistemātiskajām pārbaudēm attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri ieceļo Šengenas zonā
  .
  Tomēr ir apstiprinājies, ka sistemātisku pārbaužu vietā daudzās ārējās robežas šķērsošanas vietās jāpiemēro mērķtiecīgas pārbaudes, ņemot vērā sistemātisko pārbaužu nesamērīgo ietekmi uz robežšķērsošanas plūsmu
   (9). [Gr. 8]

| (8a) | Komisija ir arī nākusi klajā ar Ieteikumu (ES) 2017/1804
   (10)

  par to, kā dalībvalstīm labāk izmantot policijas pārbaudes un pārrobežu sadarbību, lai ierobežotu ietekmi uz brīvu pārvietošanos un novērstu apdraudējumu sabiedriskajai kārtībai vai iekšējai drošībai. Lai gan ir ieviesti dažādi pasākumi, daudzas dalībvalstis turpina īstenot nelikumīgu iekšējo robežkontroli, tādējādi vājinot Šengenas zonas pamatprincipu. [Gr. 9] |
| --- | --- |

(8a)

Komisija ir arī nākusi klajā ar Ieteikumu (ES) 2017/1804
   (10)

  par to, kā dalībvalstīm labāk izmantot policijas pārbaudes un pārrobežu sadarbību, lai ierobežotu ietekmi uz brīvu pārvietošanos un novērstu apdraudējumu sabiedriskajai kārtībai vai iekšējai drošībai. Lai gan ir ieviesti dažādi pasākumi, daudzas dalībvalstis turpina īstenot nelikumīgu iekšējo robežkontroli, tādējādi vājinot Šengenas zonas pamatprincipu. [Gr. 9]

| (9) | Finansiāls atbalsts no Savienības budžeta ir obligāti nepieciešams, lai īstenotu Eiropas integrētu robežu pārvaldību ar mērķi atbalstīt dalībvalstis, tām efektīvi pārvaldot ārējo robežu šķērsošanu un risinot migrācijas

  nākotnes
  problēmas un nākotnē iespējamus apdraudējumus pie šīm robežām, tādējādi veicinot cīņu pret smagiem noziegumiem ar pārrobežu dimensiju, vienlaikus pilnībā nodrošinot pamattiesību ievērošanu. [Gr. 10] |
| --- | --- |

(9)

Finansiāls atbalsts no Savienības budžeta ir obligāti nepieciešams, lai īstenotu Eiropas integrētu robežu pārvaldību ar mērķi atbalstīt dalībvalstis, tām efektīvi pārvaldot ārējo robežu šķērsošanu un risinot migrācijas

  nākotnes
  problēmas un nākotnē iespējamus apdraudējumus pie šīm robežām, tādējādi veicinot cīņu pret smagiem noziegumiem ar pārrobežu dimensiju, vienlaikus pilnībā nodrošinot pamattiesību ievērošanu. [Gr. 10]

| (10) | Lai veicinātu to, ka tiek īstenota Eiropas integrēta robežu pārvaldība, kurai saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1624 4. pantu ir šādi komponenti – robežkontrole, meklēšana un glābšana, veicot robežu uzraudzību, riska analīze, sadarbība starp dalībvalstīm (ko atbalsta un koordinē Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra), sadarbība starp aģentūrām (ietverot regulāru informācijas apmaiņu), sadarbība ar trešām valstīm, tehniski un operatīvi pasākumi Šengenas zonā, kas ir saistīti ar robežkontroli un ir paredzēti, lai vērstos pret nelikumīgu

  neatbilstīgu
  imigrāciju un labāk apkarotu pārrobežu noziedzību, modernu tehnoloģiju izmantošana, kvalitātes kontrole un solidaritātes mehānismi –, un lai nodrošinātu, ka tā kļūst par ikdienas darba realitāti, dalībvalstīm būtu jātiek nodrošinātam atbilstīgam Savienības finansiālajam atbalstam. [Gr. 11] |
| --- | --- |

(10)

Lai veicinātu to, ka tiek īstenota Eiropas integrēta robežu pārvaldība, kurai saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1624 4. pantu ir šādi komponenti – robežkontrole, meklēšana un glābšana, veicot robežu uzraudzību, riska analīze, sadarbība starp dalībvalstīm (ko atbalsta un koordinē Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra), sadarbība starp aģentūrām (ietverot regulāru informācijas apmaiņu), sadarbība ar trešām valstīm, tehniski un operatīvi pasākumi Šengenas zonā, kas ir saistīti ar robežkontroli un ir paredzēti, lai vērstos pret nelikumīgu

  neatbilstīgu
  imigrāciju un labāk apkarotu pārrobežu noziedzību, modernu tehnoloģiju izmantošana, kvalitātes kontrole un solidaritātes mehānismi –, un lai nodrošinātu, ka tā kļūst par ikdienas darba realitāti, dalībvalstīm būtu jātiek nodrošinātam atbilstīgam Savienības finansiālajam atbalstam. [Gr. 11]

| (11) | Tā kā dalībvalstu muitas dienestiem ir aizvien lielāks skaits pienākumu, kas bieži vien attiecas arī uz drošības jomu un notiek pie ārējām robežām, vienotības nodrošināšana

  ir svarīgi veicināt sadarbību starp aģentūrām, tajā skaitā informācijas apmaiņu, izmantojot esošos informācijas apmaiņas rīkus, kā daļu no Eiropas integrētās robežu pārvaldības pieejas, kā minēts Regulas (ES) 2016/1624 4. panta e) punktā. Papildināmīb
  robežkontroles un muitas kontroles veikšanā pie ārējām robežām ir jautājums, kas jārisina, sniedzot atbilstošu Savienības finansiālo atbalstu dalībvalstīm. Tas ne tikai pastiprinās muitas kontroli,
  lai varētu cīnīties pret jebkura veida kontrabandu, jo īpaši preču kontrabandu pie robežām, un pret terorismu,
  bet arī atvieglos likumīgu tirdzniecību
  un ceļojumus, veicinot drošu un efektīvu muitas savienību. [Gr. 12] |
| --- | --- |

(11)

Tā kā dalībvalstu muitas dienestiem ir aizvien lielāks skaits pienākumu, kas bieži vien attiecas arī uz drošības jomu un notiek pie ārējām robežām, vienotības nodrošināšana

  ir svarīgi veicināt sadarbību starp aģentūrām, tajā skaitā informācijas apmaiņu, izmantojot esošos informācijas apmaiņas rīkus, kā daļu no Eiropas integrētās robežu pārvaldības pieejas, kā minēts Regulas (ES) 2016/1624 4. panta e) punktā. Papildināmīb
  robežkontroles un muitas kontroles veikšanā pie ārējām robežām ir jautājums, kas jārisina, sniedzot atbilstošu Savienības finansiālo atbalstu dalībvalstīm. Tas ne tikai pastiprinās muitas kontroli,
  lai varētu cīnīties pret jebkura veida kontrabandu, jo īpaši preču kontrabandu pie robežām, un pret terorismu,
  bet arī atvieglos likumīgu tirdzniecību
  un ceļojumus, veicinot drošu un efektīvu muitas savienību. [Gr. 12]

| (12) | Tāpēc, izveidojot Integrētas robežu pārvaldības fondu (“fonds”),
  daļēji
  ir nepieciešams izveidot pēcteci 2014.–2020. gada Iekšējās drošības fondam, kas tika izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 515/2014 (11). [Gr. 13] |
| --- | --- |

(12)

Tāpēc, izveidojot Integrētas robežu pārvaldības fondu (“fonds”),
  daļēji
  ir nepieciešams izveidot pēcteci 2014.–2020. gada Iekšējās drošības fondam, kas tika izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 515/2014 (11). [Gr. 13]

| (13) | Ņemot vērā LESD V sadaļas juridiskās īpatnības un dažādos piemērojamos juridiskos pamatus attiecībā uz politikas jomām saistībā ar ārējām robežām un muitas kontroli, juridiski nav iespējams fondu izveidot kā vienotu instrumentu. |
| --- | --- |

(13)

Ņemot vērā LESD V sadaļas juridiskās īpatnības un dažādos piemērojamos juridiskos pamatus attiecībā uz politikas jomām saistībā ar ārējām robežām un muitas kontroli, juridiski nav iespējams fondu izveidot kā vienotu instrumentu.

| (14) | Tādēļ Fonds būtu jāveido kā visaptverošs Savienības finansiālā atbalsta satvars robežu pārvaldības un vīzu jomā, ietverot finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzām (“instruments”), kuru izveido ar šo regulu, kā arī finansiāla atbalsta instrumentu muitas kontroles iekārtām, ko izveido ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../... (12). Šis satvars būtu jāpapildina ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../... (13)
  [jaunā KNR] (“Kopīgo noteikumu regula”), uz ko šajā regulā būtu jāatsaucas attiecībā uz noteikumiem

  instrumentu
  ,
  ar
  ko
  paredz noteikumus
  par dalītu pārvaldību. [Gr. 14] |
| --- | --- |

(14)

Tādēļ Fonds būtu jāveido kā visaptverošs Savienības finansiālā atbalsta satvars robežu pārvaldības un vīzu jomā, ietverot finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzām (“instruments”), kuru izveido ar šo regulu, kā arī finansiāla atbalsta instrumentu muitas kontroles iekārtām, ko izveido ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../... (12). Šis satvars būtu jāpapildina ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../... (13)
  [jaunā KNR] (“Kopīgo noteikumu regula”), uz ko šajā regulā būtu jāatsaucas attiecībā uz noteikumiem

  instrumentu
  ,
  ar
  ko
  paredz noteikumus
  par dalītu pārvaldību. [Gr. 14]

| (15) | Instruments būtu jāīsteno, pilnībā ievērojot tiesības un principus, kas paredzēti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, un Savienības starptautiskās saistības attiecībā uz pamattiesībām,
  tostarp attiecībā uz Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju (ECTK), un jo īpaši nodrošinot neizraidīšanas principa, nediskriminācijas principa, taisnīgas attieksmes pret trešo valstu valstspiederīgajiem un tiesību lūgt starptautisku aizsardzību ievērošanu
  .
  Īpaša uzmanība jāpievērš arī neaizsargāto personu, jo īpaši bērnu un nepavadītu nepilngadīgo identifikācijai, tūlītējas palīdzības sniegšanai šīm personām un viņu nosūtīšanai uz aizsardzības dienestiem
  . [Gr. 15] |
| --- | --- |

(15)

Instruments būtu jāīsteno, pilnībā ievērojot tiesības un principus, kas paredzēti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, un Savienības starptautiskās saistības attiecībā uz pamattiesībām,
  tostarp attiecībā uz Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju (ECTK), un jo īpaši nodrošinot neizraidīšanas principa, nediskriminācijas principa, taisnīgas attieksmes pret trešo valstu valstspiederīgajiem un tiesību lūgt starptautisku aizsardzību ievērošanu
  .
  Īpaša uzmanība jāpievērš arī neaizsargāto personu, jo īpaši bērnu un nepavadītu nepilngadīgo identifikācijai, tūlītējas palīdzības sniegšanai šīm personām un viņu nosūtīšanai uz aizsardzības dienestiem
  . [Gr. 15]

| (15a) | Minētie pienākumi attiecas arī uz trešām valstīm, ar kurām, īstenojot šo instrumentu, sadarbojas dalībvalstis un Eiropas Savienība. [Gr. 16] |
| --- | --- |

(15a)

Minētie pienākumi attiecas arī uz trešām valstīm, ar kurām, īstenojot šo instrumentu, sadarbojas dalībvalstis un Eiropas Savienība. [Gr. 16]

| (16) | Instrumentam būtu jābalstās uz šādu ar tā priekšgājēju atbalstu sasniegtajiem rezultātiem un veiktajiem ieguldījumiem: Ārējo robežu fonds 2007.–2013. gadā, kurš izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 574/2007/EK (14), un instruments ārējām robežām un vīzām, kas ir daļa no Iekšējās drošības fonda 2014.–2020. gadā un kas izveidots ar Regulu (ES) Nr. 515/2014, minētais atbalsts būtu jāpaplašina, lai ņemtu vērā notikumu attīstību. [Gr. 17] |
| --- | --- |

(16)

Instrumentam būtu jābalstās uz šādu ar tā priekšgājēju atbalstu sasniegtajiem rezultātiem un veiktajiem ieguldījumiem: Ārējo robežu fonds 2007.–2013. gadā, kurš izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 574/2007/EK (14), un instruments ārējām robežām un vīzām, kas ir daļa no Iekšējās drošības fonda 2014.–2020. gadā un kas izveidots ar Regulu (ES) Nr. 515/2014, minētais atbalsts būtu jāpaplašina, lai ņemtu vērā notikumu attīstību. [Gr. 17]

| (17) | Lai nodrošinātu vienotu un kvalitatīvu ārējo robežu kontroli un atvieglotu likumīgu ceļošanu pār ārējām robežām, instrumentam būtu jāsekmē tādas Eiropas integrētas robežu pārvaldības attīstība, kas ietver visus pasākumus saistībā ar politiku, tiesību aktiem, sistemātisku sadarbību, sloga sadali, situācijas un mainīgo apstākļu saistībā ar neatbilstīgo migrantu robežšķērsošanas punktiem novērtēšanu, personālu, iekārtām un tehnoloģijām un ko dažādos līmeņos veic dalībvalstu kompetentās iestādes un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra sadarbībā ar citiem dalībniekiem, piemēram, trešām valstīm vai citām ES struktūrām, jo īpaši ar Eiropas Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA), Eiropolu un
  attiecīgā gadījumā ar trešām valstīm un
  starptautiskām organizācijām. [Gr. 18] |
| --- | --- |

(17)

Lai nodrošinātu vienotu un kvalitatīvu ārējo robežu kontroli un atvieglotu likumīgu ceļošanu pār ārējām robežām, instrumentam būtu jāsekmē tādas Eiropas integrētas robežu pārvaldības attīstība, kas ietver visus pasākumus saistībā ar politiku, tiesību aktiem, sistemātisku sadarbību, sloga sadali, situācijas un mainīgo apstākļu saistībā ar neatbilstīgo migrantu robežšķērsošanas punktiem novērtēšanu, personālu, iekārtām un tehnoloģijām un ko dažādos līmeņos veic dalībvalstu kompetentās iestādes un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra sadarbībā ar citiem dalībniekiem, piemēram, trešām valstīm vai citām ES struktūrām, jo īpaši ar Eiropas Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA), Eiropolu un
  attiecīgā gadījumā ar trešām valstīm un
  starptautiskām organizācijām. [Gr. 18]

| (18) | Ar instrumentu būtu jāpalīdz uzlabot vīzu apstrādes efektivitāti,
  atvieglojot vīzu procedūras bona fide ceļotājiem un
  konstatējot un novērtējot drošības un neatbilstīgas migrācijas riskus, kā arī atvieglojot vīzu procedūras

  bona fide

  ceļotājiem. Ar instrumentu jo īpaši būtu jāsniedz finansiāla palīdzība, lai atbalstītu vīzu apstrādes digitalizāciju ar mērķi nodrošināt gan vīzu pieteikumu iesniedzējiem, gan konsulātiem ātras, drošas un klientiem draudzīgas vīzu procedūras. Ar instrumentu būtu arī jāpalīdz nodrošināt plašu konsulāro pārklājumu visā pasaulē. Tāpat instrumentam būtu jāaptver kopējās vīzu politikas vienota īstenošana un tās modernizēšana
  , kā arī atbalsts dalībvalstīm vīzu, tostarp humanitāru vīzu ar ierobežotu teritoriālo derīgumu, izsniegšanā, ja tās izsniedz vai nu humānu apsvērumu, valsts interešu vai starptautisku saistību dēļ, vai arī ja tās izsniedz Savienības pārmitināšanas vai pārvietošanas programmas dalībniekiem, vai nolūkā pilnībā ievērot Savienības acquis par vīzām
  . [Gr. 19] |
| --- | --- |

(18)

Ar instrumentu būtu jāpalīdz uzlabot vīzu apstrādes efektivitāti,
  atvieglojot vīzu procedūras bona fide ceļotājiem un
  konstatējot un novērtējot drošības un neatbilstīgas migrācijas riskus, kā arī atvieglojot vīzu procedūras

  bona fide

  ceļotājiem. Ar instrumentu jo īpaši būtu jāsniedz finansiāla palīdzība, lai atbalstītu vīzu apstrādes digitalizāciju ar mērķi nodrošināt gan vīzu pieteikumu iesniedzējiem, gan konsulātiem ātras, drošas un klientiem draudzīgas vīzu procedūras. Ar instrumentu būtu arī jāpalīdz nodrošināt plašu konsulāro pārklājumu visā pasaulē. Tāpat instrumentam būtu jāaptver kopējās vīzu politikas vienota īstenošana un tās modernizēšana
  , kā arī atbalsts dalībvalstīm vīzu, tostarp humanitāru vīzu ar ierobežotu teritoriālo derīgumu, izsniegšanā, ja tās izsniedz vai nu humānu apsvērumu, valsts interešu vai starptautisku saistību dēļ, vai arī ja tās izsniedz Savienības pārmitināšanas vai pārvietošanas programmas dalībniekiem, vai nolūkā pilnībā ievērot Savienības acquis par vīzām
  . [Gr. 19]

| (19) | Ar instrumentu būtu jāatbalsta Šengenas valstu teritorijā veiktie pasākumi, kuri ir
  nepārprotami
  saistīti ar robežkontroli

  ārējo robežu kontroli un kurus veic
  , lai palīdzētu izstrādāt kopīgu integrētas robežu pārvaldības sistēmu, kas stiprina Šengenas zonas darbību kopumā. [Gr. 20] |
| --- | --- |

(19)

Ar instrumentu būtu jāatbalsta Šengenas valstu teritorijā veiktie pasākumi, kuri ir
  nepārprotami
  saistīti ar robežkontroli

  ārējo robežu kontroli un kurus veic
  , lai palīdzētu izstrādāt kopīgu integrētas robežu pārvaldības sistēmu, kas stiprina Šengenas zonas darbību kopumā. [Gr. 20]

| (20) | Lai uzlabotu ārējo robežu pārvaldību, novērstu un apkarotu neatbilstīgu migrāciju

  sekmētu likumīgu ceļošanu, palīdzētu novērst
  un palīdzētu uzturēt augstu drošības līmeni Savienības brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, ar instrumentu būtu jāatbalsta lielapjoma IT sistēmu ieviešana, pamatojoties uz pašreizējām vai jaunām IT sistēmām. Tāpat

  par kādām vienojušies Eiropas Parlaments un Padome
  .
  Šajā ziņā
  ar to būtu jāatbalsta sadarbspējas ieviešana starp ES informācijas sistēmām (ieceļošanas/izceļošanas sistēma (IIS) (15), Vīzu informācijas sistēmu (VIS) (16), ES ceļošanas informācijas un atļauju sistēmu (ETIAS) (17), Eurodac (18), Šengenas informācijas sistēmu (SIS) (19) un Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmu attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem (ECRIS-TCN)) (20) dalībvalstīs, lai šīs ES informācijas sistēmas un to dati cits citu papildinātu. Ar instrumentu būtu arī jāveicina nepieciešamā attīstība valstu līmenī, pēc sadarbspējas komponentu īstenošanas centrālā līmenī (Eiropas meklēšanas portāls (ESP), kopējs biometrisko datu salīdzināšanas pakalpojums (kopējs BMS), kopējs identitātes repozitorijs (CIR) un vairāku identitāšu detektors (MID)) (21). [Gr. 21] |
| --- | --- |

(20)

Lai uzlabotu ārējo robežu pārvaldību, novērstu un apkarotu neatbilstīgu migrāciju

  sekmētu likumīgu ceļošanu, palīdzētu novērst
  un palīdzētu uzturēt augstu drošības līmeni Savienības brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, ar instrumentu būtu jāatbalsta lielapjoma IT sistēmu ieviešana, pamatojoties uz pašreizējām vai jaunām IT sistēmām. Tāpat

  par kādām vienojušies Eiropas Parlaments un Padome
  .
  Šajā ziņā
  ar to būtu jāatbalsta sadarbspējas ieviešana starp ES informācijas sistēmām (ieceļošanas/izceļošanas sistēma (IIS) (15), Vīzu informācijas sistēmu (VIS) (16), ES ceļošanas informācijas un atļauju sistēmu (ETIAS) (17), Eurodac (18), Šengenas informācijas sistēmu (SIS) (19) un Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmu attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem (ECRIS-TCN)) (20) dalībvalstīs, lai šīs ES informācijas sistēmas un to dati cits citu papildinātu. Ar instrumentu būtu arī jāveicina nepieciešamā attīstība valstu līmenī, pēc sadarbspējas komponentu īstenošanas centrālā līmenī (Eiropas meklēšanas portāls (ESP), kopējs biometrisko datu salīdzināšanas pakalpojums (kopējs BMS), kopējs identitātes repozitorijs (CIR) un vairāku identitāšu detektors (MID)) (21). [Gr. 21]

| (21) | Ar instrumentu būtu jāpapildina un jāpastiprina pasākumi, lai īstenotu

  ar kuriem īsteno
  Eiropas integrētu robežu pārvaldību saskaņā ar kopīgu atbildību un solidaritāti starp dalībvalstīm un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru, kas pārstāv Eiropas Robežu un krasta apsardzes abus pīlārus. Konkrētāk tas nozīmē, ka dalībvalstīm, sastādot savas programmas, būtu jāņem vērā Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras izstrādātie analītiskie instrumenti un darbības un tehniskās pamatnostādnes, kā arī tās izveidotās mācību programmas, piemēram, kopējā mācību pamatprogramma robežsargu apmācībai, ietverot tās daļas par pamattiesībām un piekļuvi starptautiskajai aizsardzībai. Lai pilnveidotu Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras pamatuzdevuma

  uzdevumu
  papildināmību ar dalībvalstu ārējo robežu kontroles pienākumiem, kā arī nodrošinātu konsekvenci un novērstu izmaksu neefektivitāti, Komisijai būtu jāapspriežas ar minēto aģentūru par dalībvalstu iesniegtajiem valsts programmu projektiem, ciktāl tas ir aģentūras kompetencē, un jo īpaši par pasākumiem, kurus finansē no līdzekļiem, kas paredzēti darbības atbalstam.
  Komisijai jānodrošina, ka eu-LISA, Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra un citas attiecīgās Savienības aģentūras vai struktūras jau agrīnā posmā ir iesaistītas dalībvalstu programmu izstrādes procesā, ciktāl tas ir šo aģentūru kompetencē. [Gr. 22] |
| --- | --- |

(21)

Ar instrumentu būtu jāpapildina un jāpastiprina pasākumi, lai īstenotu

  ar kuriem īsteno
  Eiropas integrētu robežu pārvaldību saskaņā ar kopīgu atbildību un solidaritāti starp dalībvalstīm un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru, kas pārstāv Eiropas Robežu un krasta apsardzes abus pīlārus. Konkrētāk tas nozīmē, ka dalībvalstīm, sastādot savas programmas, būtu jāņem vērā Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras izstrādātie analītiskie instrumenti un darbības un tehniskās pamatnostādnes, kā arī tās izveidotās mācību programmas, piemēram, kopējā mācību pamatprogramma robežsargu apmācībai, ietverot tās daļas par pamattiesībām un piekļuvi starptautiskajai aizsardzībai. Lai pilnveidotu Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras pamatuzdevuma

  uzdevumu
  papildināmību ar dalībvalstu ārējo robežu kontroles pienākumiem, kā arī nodrošinātu konsekvenci un novērstu izmaksu neefektivitāti, Komisijai būtu jāapspriežas ar minēto aģentūru par dalībvalstu iesniegtajiem valsts programmu projektiem, ciktāl tas ir aģentūras kompetencē, un jo īpaši par pasākumiem, kurus finansē no līdzekļiem, kas paredzēti darbības atbalstam.
  Komisijai jānodrošina, ka eu-LISA, Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra un citas attiecīgās Savienības aģentūras vai struktūras jau agrīnā posmā ir iesaistītas dalībvalstu programmu izstrādes procesā, ciktāl tas ir šo aģentūru kompetencē. [Gr. 22]

| (22) | Ar

  Ciktāl to pieprasa skartās dalībvalstis, ar
  instrumentu būtu jāatbalsta karsto punktu pieejas īstenošana, kas izklāstīta Komisijas paziņojumā “Eiropas programma migrācijas jomā” un ko Eiropadome apstiprināja 2015. gada 25. un 26. jūnijā (22). Karsto punktu pieeja sniedz operatīvo atbalstu dalībvalstīm, kuras skar nesamērīgs migrācijas spiediens uz ES ārējām robežām. Tā

  saskaras ar ārkārtas situāciju. Tā solidaritātes un kopīgas atbildības gaisotnē
  nodrošina integrētu, visaptverošu un mērķtiecīgu palīdzību, ievērojot solidaritāti un kopīgu atbildību, ar mērķi aizsargāt Šengenas zonas integritāti
  un ļaujot humāni un efektīvi tikt galā ar lielu skaitu cilvēku, kuri ierodas pie Eiropas Savienības ārējām robežām
  . [Gr. 23] |
| --- | --- |

(22)

Ar

  Ciktāl to pieprasa skartās dalībvalstis, ar
  instrumentu būtu jāatbalsta karsto punktu pieejas īstenošana, kas izklāstīta Komisijas paziņojumā “Eiropas programma migrācijas jomā” un ko Eiropadome apstiprināja 2015. gada 25. un 26. jūnijā (22). Karsto punktu pieeja sniedz operatīvo atbalstu dalībvalstīm, kuras skar nesamērīgs migrācijas spiediens uz ES ārējām robežām. Tā

  saskaras ar ārkārtas situāciju. Tā solidaritātes un kopīgas atbildības gaisotnē
  nodrošina integrētu, visaptverošu un mērķtiecīgu palīdzību, ievērojot solidaritāti un kopīgu atbildību, ar mērķi aizsargāt Šengenas zonas integritāti
  un ļaujot humāni un efektīvi tikt galā ar lielu skaitu cilvēku, kuri ierodas pie Eiropas Savienības ārējām robežām
  . [Gr. 23]

| (23) | Solidaritātes interesēs visā Šengenas zonā un
  visā Savienībā, kā arī
  kopējas atbildības par ES ārējo robežu gaisotnē, ja tiek atklātas nepilnības vai riski, jo īpaši pēc Šengenas izvērtējuma saskaņā ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1053/2013 (23), attiecīgajai dalībvalstij, izmantojot savas programmas resursus, būtu pienācīgi jāpievēršas šim jautājumam, lai īstenotu ieteikumus, kuri pieņemti saskaņā ar minēto regulu un atbilstīgi neaizsargātības novērtējumam, ko veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1624 13. pantu. [Gr. 24] |
| --- | --- |

(23)

Solidaritātes interesēs visā Šengenas zonā un
  visā Savienībā, kā arī
  kopējas atbildības par ES ārējo robežu gaisotnē, ja tiek atklātas nepilnības vai riski, jo īpaši pēc Šengenas izvērtējuma saskaņā ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1053/2013 (23), attiecīgajai dalībvalstij, izmantojot savas programmas resursus, būtu pienācīgi jāpievēršas šim jautājumam, lai īstenotu ieteikumus, kuri pieņemti saskaņā ar minēto regulu un atbilstīgi neaizsargātības novērtējumam, ko veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1624 13. pantu. [Gr. 24]

| (24) | Instrumentam būtu jāapliecina solidaritāte un kopīga atbildība, sniedzot finansiālu palīdzību

  jāsniedz finansiāla palīdzība
  tām dalībvalstīm, kuras pilnībā piemēro Šengenas noteikumus par ārējām robežām, kā arī robežām
  un vīzām, un
  tām, kuras gatavojas pilnvērtīgai dalībai Šengenas zonā, un dalībvalstīm tas būtu jāizmanto Savienības kopīgās ārējo robežu pārvaldības politikas interesēs. [Gr. 25] |
| --- | --- |

(24)

Instrumentam būtu jāapliecina solidaritāte un kopīga atbildība, sniedzot finansiālu palīdzību

  jāsniedz finansiāla palīdzība
  tām dalībvalstīm, kuras pilnībā piemēro Šengenas noteikumus par ārējām robežām, kā arī robežām
  un vīzām, un
  tām, kuras gatavojas pilnvērtīgai dalībai Šengenas zonā, un dalībvalstīm tas būtu jāizmanto Savienības kopīgās ārējo robežu pārvaldības politikas interesēs. [Gr. 25]

| (25) | Saskaņā ar 2003. gada Pievienošanās akta (24) Protokolu Nr. 5 par personu sauszemes tranzītu starp Kaļiņingradas apgabalu un citām Krievijas Federācijas daļām ar instrumentu būtu jāsedz visas papildu izmaksas, ko rada Savienības acquis īpašo noteikumu, kuri attiecas uz šādu tranzītu, proti, Padomes Regulas (EK) Nr. 693/2003 (25) un Padomes Regulas (EK) Nr. 694/2003 (26), īstenošana. Tomēr vajadzībai pēc pastāvīga finansiāla atbalsta attiecībā uz neiekasētajām nodevām vajadzētu būt atkarīgai no spēkā esošā vīzu režīma starp Savienību un Krievijas Federāciju. |
| --- | --- |

(25)

Saskaņā ar 2003. gada Pievienošanās akta (24) Protokolu Nr. 5 par personu sauszemes tranzītu starp Kaļiņingradas apgabalu un citām Krievijas Federācijas daļām ar instrumentu būtu jāsedz visas papildu izmaksas, ko rada Savienības acquis īpašo noteikumu, kuri attiecas uz šādu tranzītu, proti, Padomes Regulas (EK) Nr. 693/2003 (25) un Padomes Regulas (EK) Nr. 694/2003 (26), īstenošana. Tomēr vajadzībai pēc pastāvīga finansiāla atbalsta attiecībā uz neiekasētajām nodevām vajadzētu būt atkarīgai no spēkā esošā vīzu režīma starp Savienību un Krievijas Federāciju.

| (26) | Lai palīdzētu sasniegt instrumenta politikas mērķi, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka to programmas paredz instrumenta konkrēto mērķu īstenošanu, ka izvēlētās prioritātes ir saskaņā ar noteiktajām ES prioritātēm un II pielikumā izklāstītajiem īstenošanas pasākumiem un ka
  pienācīgu
  resursu sadalījums starp mērķiem un darbībām ir samērīgs ar problēmām un vajadzībām, ar kurām tās saskaras.
  Šajā sakarā ir svarīgi panākt taisnīgu un pārredzamu resursu sadali instrumenta konkrētajiem mērķiem. Tādēļ ir lietderīgi nodrošināt noteiktu minimālo izdevumu līmeni konkrētam mērķim, respektīvi, atbalstīt kopējo vīzu politiku, neatkarīgi no tā, vai mērķi sasniedz ar pasākumiem, ko īsteno tiešā vai netiešā pārvaldībā, vai pasākumiem, ko īsteno dalītā pārvaldībā
  . [Gr. 26] |
| --- | --- |

(26)

Lai palīdzētu sasniegt instrumenta politikas mērķi, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka to programmas paredz instrumenta konkrēto mērķu īstenošanu, ka izvēlētās prioritātes ir saskaņā ar noteiktajām ES prioritātēm un II pielikumā izklāstītajiem īstenošanas pasākumiem un ka
  pienācīgu
  resursu sadalījums starp mērķiem un darbībām ir samērīgs ar problēmām un vajadzībām, ar kurām tās saskaras.
  Šajā sakarā ir svarīgi panākt taisnīgu un pārredzamu resursu sadali instrumenta konkrētajiem mērķiem. Tādēļ ir lietderīgi nodrošināt noteiktu minimālo izdevumu līmeni konkrētam mērķim, respektīvi, atbalstīt kopējo vīzu politiku, neatkarīgi no tā, vai mērķi sasniedz ar pasākumiem, ko īsteno tiešā vai netiešā pārvaldībā, vai pasākumiem, ko īsteno dalītā pārvaldībā
  . [Gr. 26]

| (27) | Būtu jātiecas panākt efektivitāte un sinerģija un konsekvence ar citiem ES fondiem un jāizvairās no pārklāšanās starp darbībām. |
| --- | --- |

(27)

Būtu jātiecas panākt efektivitāte un sinerģija un konsekvence ar citiem ES fondiem un jāizvairās no pārklāšanās starp darbībām.

| (28) | Tādu trešo valstu valstspiederīgo atgriešana, uz kuriem attiecas kādas dalībvalsts izdots lēmums par atgriešanu, ir viens no Eiropas integrētas robežu pārvaldības komponentiem, kā izklāstīts Regulā (ES) 2016/1624. Tomēr, ņemot vērā instrumenta raksturu un mērķi, pasākumi saistībā ar atgriešanu neietilpst tā sniegtā atbalsta jomā un uz tiem attiecas Regula (ES) .../... [jaunais PMF] (27). |
| --- | --- |

(28)

Tādu trešo valstu valstspiederīgo atgriešana, uz kuriem attiecas kādas dalībvalsts izdots lēmums par atgriešanu, ir viens no Eiropas integrētas robežu pārvaldības komponentiem, kā izklāstīts Regulā (ES) 2016/1624. Tomēr, ņemot vērā instrumenta raksturu un mērķi, pasākumi saistībā ar atgriešanu neietilpst tā sniegtā atbalsta jomā un uz tiem attiecas Regula (ES) .../... [jaunais PMF] (27).

| (29) | Lai atzītu būtisko lomu, kāda ir dalībvalstu muitas dienestiem pie ārējām robežām, un nodrošinātu, ka to rīcībā ir pietiekami līdzekļi, lai īstenotu savus plaša apjoma uzdevumus pie šīm robežām, finansiāla atbalsta instrumentam muitas kontroles iekārtām, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../... [jaunais muitas kontroles iekārtu fonds], vajadzētu nodrošināt šiem valstu dienestiem nepieciešamo finansējumu, ko ieguldīt iekārtās muitas kontroles veikšanai, kā arī iekārtās, ar kurām papildus muitas kontrolei var veikt arī citas funkcijas, piemēram, robežkontroli. |
| --- | --- |

(29)

Lai atzītu būtisko lomu, kāda ir dalībvalstu muitas dienestiem pie ārējām robežām, un nodrošinātu, ka to rīcībā ir pietiekami līdzekļi, lai īstenotu savus plaša apjoma uzdevumus pie šīm robežām, finansiāla atbalsta instrumentam muitas kontroles iekārtām, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../... [jaunais muitas kontroles iekārtu fonds], vajadzētu nodrošināt šiem valstu dienestiem nepieciešamo finansējumu, ko ieguldīt iekārtās muitas kontroles veikšanai, kā arī iekārtās, ar kurām papildus muitas kontrolei var veikt arī citas funkcijas, piemēram, robežkontroli.

| (30) | Lielākā daļa muitas kontroles iekārtu var vienlīdz labi vai nejauši derēt kontrolei attiecībā uz atbilstību citiem tiesību aktiem, piemēram, noteikumiem par robežu pārvaldību, vīzām vai policijas sadarbību. Tādēļ Integrētas robežu pārvaldības fonds ir iecerēts kā divi savstarpēji papildinoši instrumenti ar atšķirīgu, bet saskaņotu darbības jomu iekārtu iegādei. No vienas puses, instruments robežu pārvaldībai un vīzām, kas izveidots ar šo regulu, neaptver iekārtas, kuras var izmantot gan robežu pārvaldībai, gan muitas kontrolei. No otras puses, instruments muitas kontroles iekārtām ne tikai finansiāli atbalstīs tādu iekārtu iegādi, kuru galvenais mērķis ir muitas kontrole, bet arī ļaus tās izmantot arī papildu mērķiem, piemēram, robežkontrolei un drošībai. Šāds uzdevumu sadalījums veicinās starpaģentūru sadarbību kā daļu no Eiropas robežu integrētas pārvaldības pieejas, kā minēts Regulas (ES) 2016/1624 4. panta e) punktā, tādējādi dodot iespēju muitas un robežkontroles iestādēm sadarboties un palielināt Savienības budžeta ietekmi, kopīgi izmantojot kontroles iekārtas un šīm iekārtām savstarpēji sadarbojoties. |
| --- | --- |

(30)

Lielākā daļa muitas kontroles iekārtu var vienlīdz labi vai nejauši derēt kontrolei attiecībā uz atbilstību citiem tiesību aktiem, piemēram, noteikumiem par robežu pārvaldību, vīzām vai policijas sadarbību. Tādēļ Integrētas robežu pārvaldības fonds ir iecerēts kā divi savstarpēji papildinoši instrumenti ar atšķirīgu, bet saskaņotu darbības jomu iekārtu iegādei. No vienas puses, instruments robežu pārvaldībai un vīzām, kas izveidots ar šo regulu, neaptver iekārtas, kuras var izmantot gan robežu pārvaldībai, gan muitas kontrolei. No otras puses, instruments muitas kontroles iekārtām ne tikai finansiāli atbalstīs tādu iekārtu iegādi, kuru galvenais mērķis ir muitas kontrole, bet arī ļaus tās izmantot arī papildu mērķiem, piemēram, robežkontrolei un drošībai. Šāds uzdevumu sadalījums veicinās starpaģentūru sadarbību kā daļu no Eiropas robežu integrētas pārvaldības pieejas, kā minēts Regulas (ES) 2016/1624 4. panta e) punktā, tādējādi dodot iespēju muitas un robežkontroles iestādēm sadarboties un palielināt Savienības budžeta ietekmi, kopīgi izmantojot kontroles iekārtas un šīm iekārtām savstarpēji sadarbojoties.

| (31) | Jūras robežu uzraudzība tiek uzskatīta par vienu no krasta apsardzes funkcijām Savienības jūrniecības jomā. Valstu iestādes, kas veic krasta apsardzes funkcijas, arī atbild par plašu uzdevumu klāstu, kas var ietvert, bet neaprobežojas ar jūras drošību, drošību, meklēšanu un glābšanu, robežkontroli, zivsaimniecības kontroli, muitas kontroli, vispārīgu tiesībaizsardzību un vides aizsardzību. Krasta apsardzes funkciju plašais klāsts ļauj to ietvert dažādās ES politikas jomās, kurās ir jāmeklē sinerģija, lai sasniegtu efektīvākus un lietderīgākus rezultātus. [Gr. 27] |
| --- | --- |

(31)

Jūras robežu uzraudzība tiek uzskatīta par vienu no krasta apsardzes funkcijām Savienības jūrniecības jomā. Valstu iestādes, kas veic krasta apsardzes funkcijas, arī atbild par plašu uzdevumu klāstu, kas var ietvert, bet neaprobežojas ar jūras drošību, drošību, meklēšanu un glābšanu, robežkontroli, zivsaimniecības kontroli, muitas kontroli, vispārīgu tiesībaizsardzību un vides aizsardzību. Krasta apsardzes funkciju plašais klāsts ļauj to ietvert dažādās ES politikas jomās, kurās ir jāmeklē sinerģija, lai sasniegtu efektīvākus un lietderīgākus rezultātus. [Gr. 27]

| (31a) | Īstenojot ar instrumentu finansētās darbības, kas saistītas ar jūras robežu uzraudzību, dalībvalstīm īpaša uzmanība būtu jāpievērš starptautisko jūras tiesību aktu pienākumam sniegt palīdzību cilvēkiem, kuri nonākuši briesmās. Šajā sakarā iekārtas un sistēmas, ko atbalsta saskaņā ar šo instrumentu, izmanto, lai risinātu meklēšanas un glābšanas situācijas, kas var rasties jūras robežu uzraudzības operācijas laikā, tādējādi veicinot migrantu aizsardzības nodrošināšanu un dzīvību glābšanu. [Gr. 28] |
| --- | --- |

(31a)

Īstenojot ar instrumentu finansētās darbības, kas saistītas ar jūras robežu uzraudzību, dalībvalstīm īpaša uzmanība būtu jāpievērš starptautisko jūras tiesību aktu pienākumam sniegt palīdzību cilvēkiem, kuri nonākuši briesmās. Šajā sakarā iekārtas un sistēmas, ko atbalsta saskaņā ar šo instrumentu, izmanto, lai risinātu meklēšanas un glābšanas situācijas, kas var rasties jūras robežu uzraudzības operācijas laikā, tādējādi veicinot migrantu aizsardzības nodrošināšanu un dzīvību glābšanu. [Gr. 28]

| (32) | Papildus Savienības sadarbībai krasta apsardzes funkciju jomā starp Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru, kas izveidota ar Regulu (ES) 2016/1624, Eiropas Jūras drošības aģentūru, kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1406/2002 (28), un Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūru, kas izveidota ar Padomes Regulu (EK) Nr. 768/2005 (29), labāka darbību saskaņotība jūrlietu jomā būtu jāpanāk arī valstu līmenī. Sinerģijai starp dažādiem ar jūras vidi saistītiem dalībniekiem būtu jāatbilst Eiropas integrētas robežu pārvaldības un jūras drošības stratēģijām. |
| --- | --- |

(32)

Papildus Savienības sadarbībai krasta apsardzes funkciju jomā starp Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru, kas izveidota ar Regulu (ES) 2016/1624, Eiropas Jūras drošības aģentūru, kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1406/2002 (28), un Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūru, kas izveidota ar Padomes Regulu (EK) Nr. 768/2005 (29), labāka darbību saskaņotība jūrlietu jomā būtu jāpanāk arī valstu līmenī. Sinerģijai starp dažādiem ar jūras vidi saistītiem dalībniekiem būtu jāatbilst Eiropas integrētas robežu pārvaldības un jūras drošības stratēģijām.

| (33) | Lai stiprinātu papildināmību un jūrniecības darbību saskaņotību, kā arī izvairītos no centienu dublēšanās un mazinātu budžeta ierobežojumus tādā darbības augstu izmaksu jomā, kāda ir jūrniecības joma, ar instrumentu būtu jāatbalsta daudzfunkcionālas jūrniecības darbības, kuru galvenais mērķis ir robežu uzraudzība, taču vienlaicīgi var sasniegt arī citus mērķus
  , kas ar to saistīti, piemēram, apkarot cilvēku tirdzniecību
  . [Gr. 29] |
| --- | --- |

(33)

Lai stiprinātu papildināmību un jūrniecības darbību saskaņotību, kā arī izvairītos no centienu dublēšanās un mazinātu budžeta ierobežojumus tādā darbības augstu izmaksu jomā, kāda ir jūrniecības joma, ar instrumentu būtu jāatbalsta daudzfunkcionālas jūrniecības darbības, kuru galvenais mērķis ir robežu uzraudzība, taču vienlaicīgi var sasniegt arī citus mērķus
  , kas ar to saistīti, piemēram, apkarot cilvēku tirdzniecību
  . [Gr. 29]

| (34) | Pasākumi

  Šā instrumenta galvenajam mērķim vajadzētu būt Savienības ārējo robežu integrētas pārvaldības un kopējās vīzu politikas atbalstīšanai. Tomēr, ievērojot noteiktās robežvērtības un atbilstošus drošības pasākumus, ar instrumenta palīdzību varētu atbalstīt arī dažus pasākumus
  trešās valstīs un saistībā ar tām, kurus atbalsta no instrumenta,.
  Šie pasākumi
  būtu jāīsteno pilnīgā sinerģijā, saskaņā un papildināmībā ar citām darbībām ārpus Savienības, kuras atbalsta no Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem. Īstenojot šādas darbības, jo īpaši būtu jācenšas panākt pilnīgu atbilstību Savienības ārējās darbības un ārlietu politikas principiem un vispārīgajiem mērķiem saistībā ar attiecīgo valsti vai reģionu. Attiecībā uz ārējo dimensiju instrumentam būtu jānodrošina mērķtiecīgs atbalsts, lai uzlabotu sadarbību ar trešām valstīm un pastiprinātu šo valstu robežu uzraudzības un pārvaldības spēju svarīgākos aspektus jomās, kas ir nozīmīgas Savienības migrācijas politikai un Savienības drošības mērķiem. [Gr. 30] |
| --- | --- |

(34)

Pasākumi

  Šā instrumenta galvenajam mērķim vajadzētu būt Savienības ārējo robežu integrētas pārvaldības un kopējās vīzu politikas atbalstīšanai. Tomēr, ievērojot noteiktās robežvērtības un atbilstošus drošības pasākumus, ar instrumenta palīdzību varētu atbalstīt arī dažus pasākumus
  trešās valstīs un saistībā ar tām, kurus atbalsta no instrumenta,.
  Šie pasākumi
  būtu jāīsteno pilnīgā sinerģijā, saskaņā un papildināmībā ar citām darbībām ārpus Savienības, kuras atbalsta no Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem. Īstenojot šādas darbības, jo īpaši būtu jācenšas panākt pilnīgu atbilstību Savienības ārējās darbības un ārlietu politikas principiem un vispārīgajiem mērķiem saistībā ar attiecīgo valsti vai reģionu. Attiecībā uz ārējo dimensiju instrumentam būtu jānodrošina mērķtiecīgs atbalsts, lai uzlabotu sadarbību ar trešām valstīm un pastiprinātu šo valstu robežu uzraudzības un pārvaldības spēju svarīgākos aspektus jomās, kas ir nozīmīgas Savienības migrācijas politikai un Savienības drošības mērķiem. [Gr. 30]

| (34a) | Komisijai būtu jāpievērš īpaša uzmanība ar trešām valstīm saistītu darbību un programmu novērtēšanai. [Gr. 31] |
| --- | --- |

(34a)

Komisijai būtu jāpievērš īpaša uzmanība ar trešām valstīm saistītu darbību un programmu novērtēšanai. [Gr. 31]

| (35) | Savienības budžeta finansējums būtu jākoncentrē uz pasākumiem, kur Savienības rīcība var nodrošināt pievienotu vērtību, salīdzinot ar dalībvalstu atsevišķo rīcību. Tā kā Savienība labāk nekā dalībvalstis spēj nodrošināt sistēmu, kura

  kas
  izsaka Savienības solidaritāti robežkontroles, vīzu politikas un migrācijas plūsmu pārvaldības jomās, kā arī

  robežu pārvaldības
  un
  kopējās vīzu politikas jomā
  ,
  un
  platformu, lai izstrādātu kopīgas IT sistēmas minēto politiku atbalstam, finansiālais atbalsts, kas paredzēts šajā regulā, jo īpaši stiprinās valstu un Savienības spējas minētajās jomās. [Gr. 32] |
| --- | --- |

(35)

Savienības budžeta finansējums būtu jākoncentrē uz pasākumiem, kur Savienības rīcība var nodrošināt pievienotu vērtību, salīdzinot ar dalībvalstu atsevišķo rīcību. Tā kā Savienība labāk nekā dalībvalstis spēj nodrošināt sistēmu, kura

  kas
  izsaka Savienības solidaritāti robežkontroles, vīzu politikas un migrācijas plūsmu pārvaldības jomās, kā arī

  robežu pārvaldības
  un
  kopējās vīzu politikas jomā
  ,
  un
  platformu, lai izstrādātu kopīgas IT sistēmas minēto politiku atbalstam, finansiālais atbalsts, kas paredzēts šajā regulā, jo īpaši stiprinās valstu un Savienības spējas minētajās jomās. [Gr. 32]

| (36) | Var uzskatīt, ka dalībvalsts neatbilst attiecīgajam Savienības acquis, tostarp attiecībā uz saskaņā ar šo instrumentu piešķirtā darbības atbalsta izmantošanu, ja tā nav izpildījusi savus pienākumus saskaņā ar Līgumiem robežu pārvaldības un vīzu jomā, ja ir nepārprotams risks, ka šī dalībvalsts varētu nopietni neievērot Savienības vērtības, īstenojot acquis robežu pārvaldības un vīzu jomā, vai ja izvērtējuma ziņojumā saskaņā ar Šengenas izvērtēšanas un uzraudzības mehānismu ir konstatētas nepilnības attiecīgajā jomā
  , vai arī — ja sadarbībā ar trešo valsti dalībvalsts ir finansējusi un veikusi kopīgas darbības ar šo trešo valsti, kuru rezultātā ir pārkāptas pamattiesības, un tas ir konstatēts ar izvērtēšanas un uzraudzības mehānisma palīdzību
  . [Gr. 33] |
| --- | --- |

(36)

Var uzskatīt, ka dalībvalsts neatbilst attiecīgajam Savienības acquis, tostarp attiecībā uz saskaņā ar šo instrumentu piešķirtā darbības atbalsta izmantošanu, ja tā nav izpildījusi savus pienākumus saskaņā ar Līgumiem robežu pārvaldības un vīzu jomā, ja ir nepārprotams risks, ka šī dalībvalsts varētu nopietni neievērot Savienības vērtības, īstenojot acquis robežu pārvaldības un vīzu jomā, vai ja izvērtējuma ziņojumā saskaņā ar Šengenas izvērtēšanas un uzraudzības mehānismu ir konstatētas nepilnības attiecīgajā jomā
  , vai arī — ja sadarbībā ar trešo valsti dalībvalsts ir finansējusi un veikusi kopīgas darbības ar šo trešo valsti, kuru rezultātā ir pārkāptas pamattiesības, un tas ir konstatēts ar izvērtēšanas un uzraudzības mehānisma palīdzību
  . [Gr. 33]

| (37) | Instrumenta darbībā būtu jāatspoguļo nepieciešamība nodrošināt lielāku elastību un vienkāršošanu, vienlaikus ievērojot prasības paredzamības ziņā un nodrošinot taisnīgu un pārredzamu resursu sadali, lai sasniegtu šajā regulā izklāstītos mērķus

  jānodrošina taisnīga un pārredzama resursu sadale, lai sasniegtu šajā regulā izklāstītos mērķus. Tam vajadzētu panākt līdzsvaru starp vajadzību pēc paredzamības finansējuma sadalē un vajadzību pēc lielāka elastīguma un vienkāršošanas. Lai izpildītu fonda pārredzamības prasības, Eiropas Komisijai, sadarbojoties ar dalībvalstīm, būtu jāpublicē informācija par tematiskā mehānisma gada un daudzgadu programmu norisi. Instrumenta īstenošanā būtu jāievēro izdevumu lietderības, efektivitātes un kvalitātes principi. Turklāt instrumenta īstenošanai vajadzētu būt pēc iespējas draudzīgākai lietotājam
  . [Gr. 34] |
| --- | --- |

(37)

Instrumenta darbībā būtu jāatspoguļo nepieciešamība nodrošināt lielāku elastību un vienkāršošanu, vienlaikus ievērojot prasības paredzamības ziņā un nodrošinot taisnīgu un pārredzamu resursu sadali, lai sasniegtu šajā regulā izklāstītos mērķus

  jānodrošina taisnīga un pārredzama resursu sadale, lai sasniegtu šajā regulā izklāstītos mērķus. Tam vajadzētu panākt līdzsvaru starp vajadzību pēc paredzamības finansējuma sadalē un vajadzību pēc lielāka elastīguma un vienkāršošanas. Lai izpildītu fonda pārredzamības prasības, Eiropas Komisijai, sadarbojoties ar dalībvalstīm, būtu jāpublicē informācija par tematiskā mehānisma gada un daudzgadu programmu norisi. Instrumenta īstenošanā būtu jāievēro izdevumu lietderības, efektivitātes un kvalitātes principi. Turklāt instrumenta īstenošanai vajadzētu būt pēc iespējas draudzīgākai lietotājam
  . [Gr. 34]

| (38) | Ar šo regulu būtu jāparedz dalībvalstu programmām noteiktās sākotnējās summas, ko aprēķina, pamatojoties uz kritērijiem, kuri noteikti I pielikumā un atspoguļo sauszemes un jūras robežu garumu un
  ietekmes
  līmeņus pie tām
  (uz jaunāko un vēsturisko datu pamata)
  , lidostu un konsulātu darba slodzi, kā arī konsulātu skait. [Gr. 35] |
| --- | --- |

(38)

Ar šo regulu būtu jāparedz dalībvalstu programmām noteiktās sākotnējās summas, ko aprēķina, pamatojoties uz kritērijiem, kuri noteikti I pielikumā un atspoguļo sauszemes un jūras robežu garumu un
  ietekmes
  līmeņus pie tām
  (uz jaunāko un vēsturisko datu pamata)
  , lidostu un konsulātu darba slodzi, kā arī konsulātu skait. [Gr. 35]

| (39) | Šīs sākotnējās summas veidos pamatu dalībvalstu ilgtermiņa ieguldījumiem. Lai ņemtu vērā izmaiņas sākotnējā situācijā, piemēram, spiedienu uz Savienības ārējām robežām un darba slodzi pie ārējām robežām un konsulātos, starpposmā dalībvalstīm piešķirs papildu summu, pamatojoties uz jaunākajiem pieejamajiem statistikas datiem, kas norādīti pie sadales koeficienta, ņemot vērā programmas īstenošanas statusu. |
| --- | --- |

(39)

Šīs sākotnējās summas veidos pamatu dalībvalstu ilgtermiņa ieguldījumiem. Lai ņemtu vērā izmaiņas sākotnējā situācijā, piemēram, spiedienu uz Savienības ārējām robežām un darba slodzi pie ārējām robežām un konsulātos, starpposmā dalībvalstīm piešķirs papildu summu, pamatojoties uz jaunākajiem pieejamajiem statistikas datiem, kas norādīti pie sadales koeficienta, ņemot vērā programmas īstenošanas statusu.

| (39a) | Izmantojot vidusposma novērtēšanu, būtu jāizskata, cik iedarbīgas ir programmas un kāda ir to Savienības pievienotā vērtība, jāatrisina problēmas, kas radušās pirmajā posmā, un jāsniedz pārredzams īstenošanas pārskats. [Gr. 36] |
| --- | --- |

(39a)

Izmantojot vidusposma novērtēšanu, būtu jāizskata, cik iedarbīgas ir programmas un kāda ir to Savienības pievienotā vērtība, jāatrisina problēmas, kas radušās pirmajā posmā, un jāsniedz pārredzams īstenošanas pārskats. [Gr. 36]

| (40) | Tā kā problēmas robežu pārvaldības un vīzu jomā pastāvīgi mainās, ir nepieciešams piešķiramo finansējumu pielāgot migrācijas plūsmu izmaiņām, spiedienam uz robežas un drošības apdraudējumam

  vīzu politikas un robežu pārvaldības prioritāšu
  izmaiņām,
  ko izraisa arī palielinātais spiediens uz robežas
  , un virzīt finansējumu uz prioritātēm, kuras Savienībai sniedz vislielāko pievienoto vērtību. Lai reaģētu uz steidzamām vajadzībām, izmaiņām politikā un Savienības prioritātēm un virzītu finansējumu uz darbībām, kuras Savienībai sniedz augstu pievienoto vērtību, daļa finansējuma ar tematiskā mehānisma starpniecību tiks periodiski piešķirta īpašām darbībām, Savienības darbībām un ārkārtas palīdzībai. [Gr. 37] |
| --- | --- |

(40)

Tā kā problēmas robežu pārvaldības un vīzu jomā pastāvīgi mainās, ir nepieciešams piešķiramo finansējumu pielāgot migrācijas plūsmu izmaiņām, spiedienam uz robežas un drošības apdraudējumam

  vīzu politikas un robežu pārvaldības prioritāšu
  izmaiņām,
  ko izraisa arī palielinātais spiediens uz robežas
  , un virzīt finansējumu uz prioritātēm, kuras Savienībai sniedz vislielāko pievienoto vērtību. Lai reaģētu uz steidzamām vajadzībām, izmaiņām politikā un Savienības prioritātēm un virzītu finansējumu uz darbībām, kuras Savienībai sniedz augstu pievienoto vērtību, daļa finansējuma ar tematiskā mehānisma starpniecību tiks periodiski piešķirta īpašām darbībām, Savienības darbībām un ārkārtas palīdzībai. [Gr. 37]

| (41) | Dalībvalstis būtu jāmudina izmantot daļu no programmām piešķirtajiem līdzekļiem, lai finansētu IV pielikumā minētās darbības, saņemot lielāku Savienības ieguldījumu. |
| --- | --- |

(41)

Dalībvalstis būtu jāmudina izmantot daļu no programmām piešķirtajiem līdzekļiem, lai finansētu IV pielikumā minētās darbības, saņemot lielāku Savienības ieguldījumu.

| (42) | Instrumentam

  Ņemot vērā konkrētus ierobežojumus, instrumentam
  būtu jāpalīdz segt darbības izmaksas, kuras saistītas ar robežu pārvaldību, kopējo vīzu politiku un lielapjoma IT sistēmām, un tādējādi būtu jānodrošina dalībvalstīm iespēja uzturēt spējas, kas ir būtiskas Savienībai kopumā. Minētais atbalsts izpaužas kā pilnīga ar instrumenta mērķiem saistītu konkrēto izmaksu atlīdzināšana, un tam vajadzētu būt neatņemamai dalībvalstu programmu sastāvdaļai. [Gr. 38] |
| --- | --- |

(42)

Instrumentam

  Ņemot vērā konkrētus ierobežojumus, instrumentam
  būtu jāpalīdz segt darbības izmaksas, kuras saistītas ar robežu pārvaldību, kopējo vīzu politiku un lielapjoma IT sistēmām, un tādējādi būtu jānodrošina dalībvalstīm iespēja uzturēt spējas, kas ir būtiskas Savienībai kopumā. Minētais atbalsts izpaužas kā pilnīga ar instrumenta mērķiem saistītu konkrēto izmaksu atlīdzināšana, un tam vajadzētu būt neatņemamai dalībvalstu programmu sastāvdaļai. [Gr. 38]

| (43) | Daļu no resursiem, kas pieejami saskaņā ar instrumentu, varētu arī piešķirt dalībvalstu programmām, ar kurām īsteno īpašas darbības, papildus tām iedalītajam sākotnējam finansējumam. Šīs īpašās darbības būtu jānosaka Savienības līmenī, un tām būtu jābūt darbībām
  ar Savienības pievienoto vērtību
  , kurās vajadzīga sadarbība
  starp dalībvalstīm
  , vai darbībām, lai reaģētu uz notikumu attīstību Savienībā, kam nepieciešams papildu finansējums vienai vai vairākām dalībvalstīm, piemēram, dalībvalstu programmu ietvaros, tehnisko iekārtu pirkšana, kuras nepieciešamas Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūrai darbības veikšanai, vīzu pieteikumu apstrādes modernizēšana, jaunu lielapjoma IT sistēmu
  izstrāde
  un sadarbspējas veidošana starp šīm sistēmām. Šīs īpašās darbības Komisija definēs savās darba programmās
  , kas jāpieņem ar deleģētajiem aktiem
  . [Gr. 39] |
| --- | --- |

(43)

Daļu no resursiem, kas pieejami saskaņā ar instrumentu, varētu arī piešķirt dalībvalstu programmām, ar kurām īsteno īpašas darbības, papildus tām iedalītajam sākotnējam finansējumam. Šīs īpašās darbības būtu jānosaka Savienības līmenī, un tām būtu jābūt darbībām
  ar Savienības pievienoto vērtību
  , kurās vajadzīga sadarbība
  starp dalībvalstīm
  , vai darbībām, lai reaģētu uz notikumu attīstību Savienībā, kam nepieciešams papildu finansējums vienai vai vairākām dalībvalstīm, piemēram, dalībvalstu programmu ietvaros, tehnisko iekārtu pirkšana, kuras nepieciešamas Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūrai darbības veikšanai, vīzu pieteikumu apstrādes modernizēšana, jaunu lielapjoma IT sistēmu
  izstrāde
  un sadarbspējas veidošana starp šīm sistēmām. Šīs īpašās darbības Komisija definēs savās darba programmās
  , kas jāpieņem ar deleģētajiem aktiem
  . [Gr. 39]

| (44) | Lai papildinātu šā instrumenta politikas mērķa sasniegšanu valstu līmenī, izmantojot dalībvalstu programmas, instrumentam būtu arī jāatbalsta pasākumi Savienības līmenī. Ar šādām darbībām būtu jāsasniedz stratēģiski mērķi instrumenta darbības jomā saistībā ar politikas analīzi un inovāciju, savstarpēju mācīšanos un partnerībām starpvalstu līmenī, kā arī jaunu iniciatīvu un darbību izmēģināšanu visā Savienībā. |
| --- | --- |

(44)

Lai papildinātu šā instrumenta politikas mērķa sasniegšanu valstu līmenī, izmantojot dalībvalstu programmas, instrumentam būtu arī jāatbalsta pasākumi Savienības līmenī. Ar šādām darbībām būtu jāsasniedz stratēģiski mērķi instrumenta darbības jomā saistībā ar politikas analīzi un inovāciju, savstarpēju mācīšanos un partnerībām starpvalstu līmenī, kā arī jaunu iniciatīvu un darbību izmēģināšanu visā Savienībā.

| (45) | Lai stiprinātu Savienības spējas nekavējoties reaģēt uz neparedzētu vai nesamērīgu migrācijas spiedienu

  apmierināt neparedzētas, steidzamas un īpašas vajadzības ārkārtas situācijas gadījumā
  , jo īpaši pie tiem robežu posmiem, kuros ietekmes līmenis saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1052/2013 (30) ir identificēts kā tāds, kas apdraud Šengenas zonas darbību kopumā, kā arī uz spiedienu uz dalībvalstu konsulātu vīzu daļu vai uz risku robežu drošībai, būtu jārada iespēja

  šim instrumentam vajadzētu izņēmuma gadījumā
  sniegt ārkārtas

  finansiālu
  palīdzību
  kā galējo risinājumu
  saskaņā ar šajā regulā izklāstīto satvaru. [Gr. 40] |
| --- | --- |

(45)

Lai stiprinātu Savienības spējas nekavējoties reaģēt uz neparedzētu vai nesamērīgu migrācijas spiedienu

  apmierināt neparedzētas, steidzamas un īpašas vajadzības ārkārtas situācijas gadījumā
  , jo īpaši pie tiem robežu posmiem, kuros ietekmes līmenis saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1052/2013 (30) ir identificēts kā tāds, kas apdraud Šengenas zonas darbību kopumā, kā arī uz spiedienu uz dalībvalstu konsulātu vīzu daļu vai uz risku robežu drošībai, būtu jārada iespēja

  šim instrumentam vajadzētu izņēmuma gadījumā
  sniegt ārkārtas

  finansiālu
  palīdzību
  kā galējo risinājumu
  saskaņā ar šajā regulā izklāstīto satvaru. [Gr. 40]

| (45a) | Trešo valstu valstspiederīgo migrācija un ārējo robežu šķērsošana lielā skaitā pēc būtības nav uzskatāma par draudiem sabiedriskajai kārtībai vai iekšējai drošībai, un tās dēļ nebūtu jāizmanto ārkārtas palīdzība no šā instrumenta. [Gr. 41] |
| --- | --- |

(45a)

Trešo valstu valstspiederīgo migrācija un ārējo robežu šķērsošana lielā skaitā pēc būtības nav uzskatāma par draudiem sabiedriskajai kārtībai vai iekšējai drošībai, un tās dēļ nebūtu jāizmanto ārkārtas palīdzība no šā instrumenta. [Gr. 41]

| (46) | Šā instrumenta politikas mērķis tiks ņemts vērā arī finanšu instrumentos un budžeta garantijā saskaņā ar

  InvestEU

  fonda tematiskajām sadaļām [...]. Finansiāls atbalsts samērīgā veidā būtu jāizmanto tam, lai novērstu tirgus nepilnības vai nepietiekami optimālas investīciju situācijas, un ar darbībām nevajadzētu divkāršot vai izspiest privātu finansējumu vai izkropļot konkurenci iekšējā tirgū. Darbībām vajadzētu būt ar nepārprotamu Eiropas pievienoto vērtību.
  [Gr. 42] |
| --- | --- |

(46)

Šā instrumenta politikas mērķis tiks ņemts vērā arī finanšu instrumentos un budžeta garantijā saskaņā ar

  InvestEU

  fonda tematiskajām sadaļām [...]. Finansiāls atbalsts samērīgā veidā būtu jāizmanto tam, lai novērstu tirgus nepilnības vai nepietiekami optimālas investīciju situācijas, un ar darbībām nevajadzētu divkāršot vai izspiest privātu finansējumu vai izkropļot konkurenci iekšējā tirgū. Darbībām vajadzētu būt ar nepārprotamu Eiropas pievienoto vērtību.
  [Gr. 42]

| (47) | Ar šo regulu paredz finansējumu visam instrumenta darbības laikam, un tas Eiropas Parlamentam un Padomei ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauces summa atbilstīgi [17. punktam Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību] (31). |
| --- | --- |

(47)

Ar šo regulu paredz finansējumu visam instrumenta darbības laikam, un tas Eiropas Parlamentam un Padomei ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauces summa atbilstīgi [17. punktam Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību] (31).

| (48) | Uz šo instrumentu attiecas Regula (ES, Euratom) .../... [jaunā finanšu regula] (Finanšu regula) (32). Ar to paredz noteikumus par Savienības budžeta īstenošanu, tostarp noteikumus par dotācijām, godalgām, iepirkumu, netiešo īstenošanu, finansiālu palīdzību, finanšu instrumentiem un budžeta garantijām. Lai nodrošinātu saskaņotību, īstenojot Savienības finansēšanas programmas, Finanšu regula jāpiemēro darbībām, kuras īstenojamas tiešā vai netiešā pārvaldībā saskaņā ar šo instrumentu. |
| --- | --- |

(48)

Uz šo instrumentu attiecas Regula (ES, Euratom) .../... [jaunā finanšu regula] (Finanšu regula) (32). Ar to paredz noteikumus par Savienības budžeta īstenošanu, tostarp noteikumus par dotācijām, godalgām, iepirkumu, netiešo īstenošanu, finansiālu palīdzību, finanšu instrumentiem un budžeta garantijām. Lai nodrošinātu saskaņotību, īstenojot Savienības finansēšanas programmas, Finanšu regula jāpiemēro darbībām, kuras īstenojamas tiešā vai netiešā pārvaldībā saskaņā ar šo instrumentu.

| (49) | Lai īstenotu darbības dalītās pārvaldības ietvaros, instrumentam būtu jāietilpst saskaņotā satvarā, kuru veido šī regula, Finanšu regula un Regula (ES) .../... [KNR]

  instruments, ar ko paredz kopīgus noteikumus dalītai pārvaldībai
  .
  Normu kolīzijas gadījumā šai regulai ir lielāks juridiskais spēks nekā kopīgajiem noteikumiem
  . [Gr. 43] |
| --- | --- |

(49)

Lai īstenotu darbības dalītās pārvaldības ietvaros, instrumentam būtu jāietilpst saskaņotā satvarā, kuru veido šī regula, Finanšu regula un Regula (ES) .../... [KNR]

  instruments, ar ko paredz kopīgus noteikumus dalītai pārvaldībai
  .
  Normu kolīzijas gadījumā šai regulai ir lielāks juridiskais spēks nekā kopīgajiem noteikumiem
  . [Gr. 43]

| (50) | Regula (ES) .../... [KNR] izveido jaunu rīcības satvaru rīcībai ar Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF), Eiropas Sociālo fondu plus (ESF+), Kohēzijas fondu, Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu (EJZF), Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu (AMIF), Iekšējās drošības fondu (IDF) un instrumentu robežu pārvaldībai un vīzām (BMVI), kas ir daļa no Integrētas robežu pārvaldības fonda (IBMF), un ar to nosaka, jo īpaši, noteikumus attiecībā uz ES fondu, kurus īsteno saskaņā ar dalīto pārvaldību, plānošanu, uzraudzību un vērtēšanu, pārvaldi un kontroli. Vēl šajā regulā ir nepieciešams precizēt mērķus, kas noteikti instrumentam robežu pārvaldībai un vīzām, kā arī izstrādāt īpašus noteikumus attiecībā uz darbībām, kuras var finansēt ar šo instrumentu. |
| --- | --- |

(50)

Regula (ES) .../... [KNR] izveido jaunu rīcības satvaru rīcībai ar Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF), Eiropas Sociālo fondu plus (ESF+), Kohēzijas fondu, Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu (EJZF), Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu (AMIF), Iekšējās drošības fondu (IDF) un instrumentu robežu pārvaldībai un vīzām (BMVI), kas ir daļa no Integrētas robežu pārvaldības fonda (IBMF), un ar to nosaka, jo īpaši, noteikumus attiecībā uz ES fondu, kurus īsteno saskaņā ar dalīto pārvaldību, plānošanu, uzraudzību un vērtēšanu, pārvaldi un kontroli. Vēl šajā regulā ir nepieciešams precizēt mērķus, kas noteikti instrumentam robežu pārvaldībai un vīzām, kā arī izstrādāt īpašus noteikumus attiecībā uz darbībām, kuras var finansēt ar šo instrumentu.

| (51) | Šajā regulā minētos finansēšanas veidus un īstenošanas metodes būtu jāizvēlas, pamatojoties uz iespējām ar tiem sasniegt darbību konkrētos mērķus un gūt rezultātus, jo īpaši ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slogu un iespējamo neatbilstības risku. Tas ietver iespēju apsvērt izmantojot fiksētas summas maksājumus, vienotas likmes un vienības izmaksas, kā arī finansējumu, kas nav saistīts ar izmaksām, kā minēts Finanšu regulas 125. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(51)

Šajā regulā minētos finansēšanas veidus un īstenošanas metodes būtu jāizvēlas, pamatojoties uz iespējām ar tiem sasniegt darbību konkrētos mērķus un gūt rezultātus, jo īpaši ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slogu un iespējamo neatbilstības risku. Tas ietver iespēju apsvērt izmantojot fiksētas summas maksājumus, vienotas likmes un vienības izmaksas, kā arī finansējumu, kas nav saistīts ar izmaksām, kā minēts Finanšu regulas 125. panta 1. punktā.

| (52) | Saskaņā ar Regulu (ES) .../... [jaunā Finanšu regula] (33), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (34), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2988/95 (35), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (36) un Padomes Regulu (ES) 2017/1939 (37) Savienības finanšu intereses ir jāaizsargā ar samērīgiem pasākumiem, tostarp pārkāpumu un krāpšanas novēršanu, atklāšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudētu, nepareizi izmaksātu vai nepareizi izmantotu līdzekļu atgūšanu un, attiecīgā gadījumā, administratīvu sodu noteikšanu. Konkrētāk, saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 un Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt administratīvas izmeklēšanas, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, lai noskaidrotu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 Eiropas Prokuratūra (EPPO) var veikt izmeklēšanu un kriminālvajāšanu par krāpšanu un citiem noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371 (38). Saskaņā ar Finanšu regulu jebkurai personai vai subjektam, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā jāsadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, jāpiešķir nepieciešamās tiesības un piekļuve Komisijas, OLAF, Eiropas Prokuratūras un Eiropas Revīzijas palātas (ERP) darbiniekiem, kā arī jānodrošina, lai līdzvērtīgas tiesības piešķirtu trešās personas, kuras iesaistītas Savienības līdzekļu īstenošanā.
  Izmeklēšanas rezultāti par pārkāpumiem vai krāpšanu saistībā ar šo instrumentu būtu jādara pieejami Eiropas Parlamentam. [Gr. 44] |
| --- | --- |

(52)

Saskaņā ar Regulu (ES) .../... [jaunā Finanšu regula] (33), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (34), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2988/95 (35), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (36) un Padomes Regulu (ES) 2017/1939 (37) Savienības finanšu intereses ir jāaizsargā ar samērīgiem pasākumiem, tostarp pārkāpumu un krāpšanas novēršanu, atklāšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudētu, nepareizi izmaksātu vai nepareizi izmantotu līdzekļu atgūšanu un, attiecīgā gadījumā, administratīvu sodu noteikšanu. Konkrētāk, saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 un Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt administratīvas izmeklēšanas, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, lai noskaidrotu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 Eiropas Prokuratūra (EPPO) var veikt izmeklēšanu un kriminālvajāšanu par krāpšanu un citiem noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371 (38). Saskaņā ar Finanšu regulu jebkurai personai vai subjektam, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā jāsadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, jāpiešķir nepieciešamās tiesības un piekļuve Komisijas, OLAF, Eiropas Prokuratūras un Eiropas Revīzijas palātas (ERP) darbiniekiem, kā arī jānodrošina, lai līdzvērtīgas tiesības piešķirtu trešās personas, kuras iesaistītas Savienības līdzekļu īstenošanā.
  Izmeklēšanas rezultāti par pārkāpumiem vai krāpšanu saistībā ar šo instrumentu būtu jādara pieejami Eiropas Parlamentam. [Gr. 44]

| (53) | Šai regulai piemēro horizontālos finanšu noteikumus, ko pieņēmis Eiropas Parlaments un Padome, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 322. pantu. Šie noteikumi ir izklāstīti Finanšu regulā un nosaka jo īpaši procedūru budžeta izveidei un īstenošanai, izmantojot dotācijas, iepirkumu, godalgas un netiešo īstenošanu, kā arī paredz finanšu dalībnieku atbildības kontroli. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, attiecas arī uz Savienības budžeta aizsardzību vispārēju trūkumu gadījumā saistībā ar tiesiskumu dalībvalstīs, jo tiesiskuma ievērošana ir būtisks pareizas finanšu pārvaldības un efektīva ES finansējuma priekšnoteikums. |
| --- | --- |

(53)

Šai regulai piemēro horizontālos finanšu noteikumus, ko pieņēmis Eiropas Parlaments un Padome, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 322. pantu. Šie noteikumi ir izklāstīti Finanšu regulā un nosaka jo īpaši procedūru budžeta izveidei un īstenošanai, izmantojot dotācijas, iepirkumu, godalgas un netiešo īstenošanu, kā arī paredz finanšu dalībnieku atbildības kontroli. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, attiecas arī uz Savienības budžeta aizsardzību vispārēju trūkumu gadījumā saistībā ar tiesiskumu dalībvalstīs, jo tiesiskuma ievērošana ir būtisks pareizas finanšu pārvaldības un efektīva ES finansējuma priekšnoteikums.

| (54) | Saskaņā ar 94. pantu Padomes Lēmumā 2013/755/ES (39) personām un subjektiem, kas veic uzņēmējdarbību aizjūras zemēs un teritorijās (AZT), ir tiesības saņemt finansējumu saskaņā ar instrumenta noteikumiem un mērķiem un iespējamajiem režīmiem, kas piemērojami dalībvalstij, ar kuru attiecīgā aizjūras zeme vai teritorija ir saistīta. |
| --- | --- |

(54)

Saskaņā ar 94. pantu Padomes Lēmumā 2013/755/ES (39) personām un subjektiem, kas veic uzņēmējdarbību aizjūras zemēs un teritorijās (AZT), ir tiesības saņemt finansējumu saskaņā ar instrumenta noteikumiem un mērķiem un iespējamajiem režīmiem, kas piemērojami dalībvalstij, ar kuru attiecīgā aizjūras zeme vai teritorija ir saistīta.

| (55) | Saskaņā ar LESD 349. pantu un saskaņā ar Komisijas paziņojumu “Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerībā ar ES tālākajiem reģioniem”, ko Padome apstiprināja 2018. gada 12. aprīļa secinājumos, attiecīgajām dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka to valsts programmas pievēršas jauniem apdraudējumiem, ar kuriem saskaras tālākie reģioni
  , piemēram, robežu uzraudzība, nesamērīgs cilvēku pieplūdums vai ES informācijas sistēmu ieviešana
  . Instruments atbalsta šīs dalībvalstis ar pietiekamiem resursiem, lai pēc vajadzības palīdzētu tālākajiem reģioniem
  , ņemot vērā šādas īpatnības. [Gr. 45] |
| --- | --- |

(55)

Saskaņā ar LESD 349. pantu un saskaņā ar Komisijas paziņojumu “Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerībā ar ES tālākajiem reģioniem”, ko Padome apstiprināja 2018. gada 12. aprīļa secinājumos, attiecīgajām dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka to valsts programmas pievēršas jauniem apdraudējumiem, ar kuriem saskaras tālākie reģioni
  , piemēram, robežu uzraudzība, nesamērīgs cilvēku pieplūdums vai ES informācijas sistēmu ieviešana
  . Instruments atbalsta šīs dalībvalstis ar pietiekamiem resursiem, lai pēc vajadzības palīdzētu tālākajiem reģioniem
  , ņemot vērā šādas īpatnības. [Gr. 45]

| (56) | Saskaņā ar 22. un 23. punktu 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (40) ir nepieciešams izvērtēt šo instrumentu, pamatojoties uz informāciju, kas apkopota, izmantojot īpašas uzraudzības prasības, vienlaikus izvairoties no pārmērīga regulējuma un administratīvā sloga, sevišķi dalībvalstīm. Vajadzības gadījumā minētās prasības var ietvert izmērāmus
  rādītājus, tostarp kvalitatīvus un kvantitatīvus
  rādītājus, kas kalpotu par pamatu, lai novērtētu instrumenta ietekmi vietējā līmenī. Lai novērtētu instrumenta sasniegumus, saistībā ar katru instrumenta konkrēto mērķi būtu jānosaka rādītāji un attiecīgie mērķi. [Gr. 46] |
| --- | --- |

(56)

Saskaņā ar 22. un 23. punktu 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (40) ir nepieciešams izvērtēt šo instrumentu, pamatojoties uz informāciju, kas apkopota, izmantojot īpašas uzraudzības prasības, vienlaikus izvairoties no pārmērīga regulējuma un administratīvā sloga, sevišķi dalībvalstīm. Vajadzības gadījumā minētās prasības var ietvert izmērāmus
  rādītājus, tostarp kvalitatīvus un kvantitatīvus
  rādītājus, kas kalpotu par pamatu, lai novērtētu instrumenta ietekmi vietējā līmenī. Lai novērtētu instrumenta sasniegumus, saistībā ar katru instrumenta konkrēto mērķi būtu jānosaka rādītāji un attiecīgie mērķi. [Gr. 46]

| (57) | Atspoguļojot to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām, ievērojot Savienības apņemšanos īstenot Parīzes nolīgumu un Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, šis instruments palīdzēs integrēt klimata pasākumus un sasniegt kopējo mērķi – ar 25 % no ES budžeta izdevumiem atbalstīt klimata mērķu sasniegšanu. Attiecīgās darbības tiks apzinātas instrumenta sagatavošanas un īstenošanas laikā, un tās tiks pārskatītas attiecīgajos novērtēšanas un pārskatīšanas procesos. |
| --- | --- |

(57)

Atspoguļojot to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām, ievērojot Savienības apņemšanos īstenot Parīzes nolīgumu un Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, šis instruments palīdzēs integrēt klimata pasākumus un sasniegt kopējo mērķi – ar 25 % no ES budžeta izdevumiem atbalstīt klimata mērķu sasniegšanu. Attiecīgās darbības tiks apzinātas instrumenta sagatavošanas un īstenošanas laikā, un tās tiks pārskatītas attiecīgajos novērtēšanas un pārskatīšanas procesos.

| (58) | Saskaņā ar attiecīgajiem Regulas (ES) .../... [KNR] un šīs regulas noteikumiem

  Komisijai katru gadu būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei kopsavilkums par pieņemtajiem gada darbības rezultātu ziņojumiem.
  Komisijai un dalībvalstīm

  pēc pieprasījuma
  būtu jāuzrauga instrumenta īstenošana, izmantojot rādītājus un finanšu pārskatus

  jāiesniedz gada darbības rezultātu ziņojumu pilns teksts Eiropas Parlamentam un Padomei
  . [Gr. 47] |
| --- | --- |

(58)

Saskaņā ar attiecīgajiem Regulas (ES) .../... [KNR] un šīs regulas noteikumiem

  Komisijai katru gadu būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei kopsavilkums par pieņemtajiem gada darbības rezultātu ziņojumiem.
  Komisijai un dalībvalstīm

  pēc pieprasījuma
  būtu jāuzrauga instrumenta īstenošana, izmantojot rādītājus un finanšu pārskatus

  jāiesniedz gada darbības rezultātu ziņojumu pilns teksts Eiropas Parlamentam un Padomei
  . [Gr. 47]

| (58a) | Ir svarīgi pārejas laikā un visā instrumenta īstenošanas laikā nodrošināt pareizu finanšu pārvaldību un juridisko noteiktību. Pārejas laikā nevajadzētu pārtraukt 2014.–2020. gada periodā veiktās darbības. [Gr. 48] |
| --- | --- |

(58a)

Ir svarīgi pārejas laikā un visā instrumenta īstenošanas laikā nodrošināt pareizu finanšu pārvaldību un juridisko noteiktību. Pārejas laikā nevajadzētu pārtraukt 2014.–2020. gada periodā veiktās darbības. [Gr. 48]

| (59) | Lai papildinātu un grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai attiecībā uz sarakstu ar IV pielikumā uzskaitītajām darbībām, saistībā ar kurām var saņemt lielāku līdzfinansējumu, darbības atbalstu un kopējā uzraudzības un novērtēšanas satvara turpmāku izstrādi. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (41). |
| --- | --- |

(59)

Lai papildinātu un grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai attiecībā uz sarakstu ar IV pielikumā uzskaitītajām darbībām, saistībā ar kurām var saņemt lielāku līdzfinansējumu, darbības atbalstu un kopējā uzraudzības un novērtēšanas satvara turpmāku izstrādi. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (41).

| (60) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (42). Pieņemot īstenošanas aktus, ar kuriem dalībvalstīm nosaka kopīgus pienākumus, jo īpaši attiecībā uz informācijas sniegšanu Komisijai, būtu jāpiemēro pārbaudes procedūra, bet, pieņemot īstenošanas aktus, kas attiecas uz kārtību informācijas sniegšanai Komisijai plānošanas un ziņošanas ietvaros, būtu jāpiemēro konsultēšanās procedūra, jo minētajiem aktiem ir tikai tehniska nozīme. [Gr. 49] |
| --- | --- |

(60)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (42). Pieņemot īstenošanas aktus, ar kuriem dalībvalstīm nosaka kopīgus pienākumus, jo īpaši attiecībā uz informācijas sniegšanu Komisijai, būtu jāpiemēro pārbaudes procedūra, bet, pieņemot īstenošanas aktus, kas attiecas uz kārtību informācijas sniegšanai Komisijai plānošanas un ziņošanas ietvaros, būtu jāpiemēro konsultēšanās procedūra, jo minētajiem aktiem ir tikai tehniska nozīme. [Gr. 49]

| (61) | Dalībvalsts dalībai instrumentā nevajadzētu būt vienlaicīgai ar tās piedalīšanos Savienības pagaidu finanšu instrumentā, kas sniedz atbalstu saņēmējām dalībvalstīm, lai tās varētu cita starpā finansēt pasākumus pie jaunām ārējām Savienības robežām, īstenojot Šengenas acquis robežu un vīzu jomā, kā arī ārējo robežu kontroli. |
| --- | --- |

(61)

Dalībvalsts dalībai instrumentā nevajadzētu būt vienlaicīgai ar tās piedalīšanos Savienības pagaidu finanšu instrumentā, kas sniedz atbalstu saņēmējām dalībvalstīm, lai tās varētu cita starpā finansēt pasākumus pie jaunām ārējām Savienības robežām, īstenojot Šengenas acquis robežu un vīzu jomā, kā arī ārējo robežu kontroli.

| (62) | Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju – saskaņā ar Nolīgumu, kas noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (43), šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Padomes Lēmuma 1999/437/EK (44) 1. panta A un B punktā. |
| --- | --- |

(62)

Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju – saskaņā ar Nolīgumu, kas noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (43), šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Padomes Lēmuma 1999/437/EK (44) 1. panta A un B punktā.

| (63) | Attiecībā uz Šveici – saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (45) šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A un B punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/146/EK (46) 3. pantu. |
| --- | --- |

(63)

Attiecībā uz Šveici – saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (45) šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A un B punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/146/EK (46) 3. pantu.

| (64) | Attiecībā uz Lihtenšteinu – saskaņā ar Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (47) šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A un B punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2011/350/ES (48) 3. pantu. |
| --- | --- |

(64)

Attiecībā uz Lihtenšteinu – saskaņā ar Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (47) šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A un B punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2011/350/ES (48) 3. pantu.

| (65) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā (Nr. 22) par Dānijas nostāju, kas pievienots LES un LESD, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un Dānijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. Ņemot vērā to, ka šī regula balstās uz Šengenas acquis, Dānijai saskaņā ar 4. pantu minētajā protokolā sešos mēnešos pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi lēmumu par šo regulu, būtu jāizlemj, vai tā šo regulu ieviesīs savos tiesību aktos. |
| --- | --- |

(65)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā (Nr. 22) par Dānijas nostāju, kas pievienots LES un LESD, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un Dānijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. Ņemot vērā to, ka šī regula balstās uz Šengenas acquis, Dānijai saskaņā ar 4. pantu minētajā protokolā sešos mēnešos pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi lēmumu par šo regulu, būtu jāizlemj, vai tā šo regulu ieviesīs savos tiesību aktos.

| (66) | Šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (49). Tādēļ Īrija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un tai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(66)

Šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (49). Tādēļ Īrija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un tai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro.

| (67) | Ir lietderīgi šīs regulas piemērošanas laikposmu saskaņot ar Padomes Regulas (ES, Euratom) .../... (50) [Daudzgadu finanšu shēmas regula] piemērošanas laikposmu, |
| --- | --- |

(67)

Ir lietderīgi šīs regulas piemērošanas laikposmu saskaņot ar Padomes Regulas (ES, Euratom) .../... (50) [Daudzgadu finanšu shēmas regula] piemērošanas laikposmu,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

1.   Ar šo regulu izveido finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzām (“instruments”), kas ir daļa no Integrētas robežu pārvaldības fonda (“fonds”)
  , laikposmam no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim
  . [Gr. 50]

2.   Kopā ar Regulu (ES) .../... [Muitas kontroles iekārtu fonds], ar ko izveido finansiāla atbalsta instrumentu muitas kontroles iekārtām, kurš ir daļa no [Integrētas robežu pārvaldības fonda] (51)
  , ar šo regulu izveido fondu. [Gr. 51]

3.   Tajā

  Šajā regulā
  ir noteikti instrumenta mērķi,
  konkrētie mērķi un pasākumi šo konkrēto mērķu īstenošanai,
  budžets laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam, Savienības finansējuma veidi un noteikumi šā finansējuma sniegšanai. [Gr. 52]

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| (1) | “finansējuma apvienošanas darbība” ir ES budžeta atbalstītas darbības, tostarp Finanšu regulas 2. panta 6. punktā minētā finansējuma apvienošanas mehānisma ietvaros, kuras apvieno no ES budžeta finansēta neatmaksājamā atbalsta formas un/vai finanšu instrumentus ar atmaksājama atbalsta formām no attīstības vai citām publisko finanšu iestādēm, kā arī komerciālām finanšu iestādēm un ieguldītājiem;
  [Gr. 53] |
| --- | --- |

(1)

“finansējuma apvienošanas darbība” ir ES budžeta atbalstītas darbības, tostarp Finanšu regulas 2. panta 6. punktā minētā finansējuma apvienošanas mehānisma ietvaros, kuras apvieno no ES budžeta finansēta neatmaksājamā atbalsta formas un/vai finanšu instrumentus ar atmaksājama atbalsta formām no attīstības vai citām publisko finanšu iestādēm, kā arī komerciālām finanšu iestādēm un ieguldītājiem;
  [Gr. 53]

| (2) | “robežšķērsošanas vieta” ir jebkura šķērsošanas vieta, ko kompetentās iestādes noteikušas ārējās robežas šķērsošanai un par ko paziņots saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/399 (52) 2. panta 8. punktu; |
| --- | --- |

(2)

“robežšķērsošanas vieta” ir jebkura šķērsošanas vieta, ko kompetentās iestādes noteikušas ārējās robežas šķērsošanai un par ko paziņots saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/399 (52) 2. panta 8. punktu;

| (3) | “Eiropas integrēta robežu pārvaldība” ir elementi, kas minēti Regulas (ES) 2016/1624 4. pantā; |
| --- | --- |

(3)

“Eiropas integrēta robežu pārvaldība” ir elementi, kas minēti Regulas (ES) 2016/1624 4. pantā;

| (4) | “ārējās robežas” ir
  Regulas (ES) 2016/399 2. panta 2. punktā noteiktās
  dalībvalstu
  ārējās
  robežas: sauszemes robežas, tostarp upju un ezeru robežas, jūras robežas, kā arī lidostas, upju ostas, jūras ostas un ezeru ostas, uz ko attiecas Savienības tiesību akti par ārējo robežu šķērsošanu, tostarp tās iekšējās robežas, uz kurām kontrole vēl nav atcelta; [Gr. 54] |
| --- | --- |

(4)

“ārējās robežas” ir
  Regulas (ES) 2016/399 2. panta 2. punktā noteiktās
  dalībvalstu
  ārējās
  robežas: sauszemes robežas, tostarp upju un ezeru robežas, jūras robežas, kā arī lidostas, upju ostas, jūras ostas un ezeru ostas, uz ko attiecas Savienības tiesību akti par ārējo robežu šķērsošanu, tostarp tās iekšējās robežas, uz kurām kontrole vēl nav atcelta; [Gr. 54]

| (5) | “ārējās robežas posms” ir visa dalībvalsts sauszemes vai jūras ārējā robeža vai tās daļa, kā noteikts Regulā (ES) Nr. 1052/2013; |
| --- | --- |

(5)

“ārējās robežas posms” ir visa dalībvalsts sauszemes vai jūras ārējā robeža vai tās daļa, kā noteikts Regulā (ES) Nr. 1052/2013;

| (6) | “karsto punktu zona” ir karsto punktu zona, kā noteikts Regulas (ES) 2016/1624 2. panta 10) punktā; |
| --- | --- |

(6)

“karsto punktu zona” ir karsto punktu zona, kā noteikts Regulas (ES) 2016/1624 2. panta 10) punktā;

| (7) | “iekšējās robežas, uz kurām kontrole vēl nav atcelta” ir:






  a) | kopējā robeža starp dalībvalsti, kura pilnībā īsteno Šengenas acquis, un dalībvalsti, kurai Šengenas acquis ir pilnībā saistošs saskaņā ar tās Pievienošanās aktu, bet attiecībā uz kuru vēl nav stājies spēkā attiecīgais Padomes lēmums, ar ko to pilnvaro pilnībā piemērot minēto acquis; |
| --- | --- | --- |

(7)

“iekšējās robežas, uz kurām kontrole vēl nav atcelta” ir:

a)

kopējā robeža starp dalībvalsti, kura pilnībā īsteno Šengenas acquis, un dalībvalsti, kurai Šengenas acquis ir pilnībā saistošs saskaņā ar tās Pievienošanās aktu, bet attiecībā uz kuru vēl nav stājies spēkā attiecīgais Padomes lēmums, ar ko to pilnvaro pilnībā piemērot minēto acquis;

| b) | kopējā robeža starp divām dalībvalstīm, kurām Šengenas acquis ir pilnībā saistošs saskaņā ar to attiecīgajiem Pievienošanās aktiem, bet attiecībā uz kurām vēl nav stājies spēkā attiecīgais Padomes lēmums, ar ko tās pilnvaro pilnībā piemērot minēto acquis. |
| --- | --- |

b)

kopējā robeža starp divām dalībvalstīm, kurām Šengenas acquis ir pilnībā saistošs saskaņā ar to attiecīgajiem Pievienošanās aktiem, bet attiecībā uz kurām vēl nav stājies spēkā attiecīgais Padomes lēmums, ar ko tās pilnvaro pilnībā piemērot minēto acquis.

3. pants

Instrumenta mērķi

1.   Instrumenta, kas ir daļa no Integrētas robežu pārvaldības fonda, politikas mērķis ir nodrošināt spēcīgu un efektīvu Eiropas integrētu robežu pārvaldību pie ārējām robežām, vienlaikus nodrošinot personu brīvu pārvietošanos tajā, pilnībā ievērojot Savienības saistības attiecībā uz pamattiesībām, tādējādi palīdzot nodrošināt augstu drošības līmeni Savienībā

  acquis un Savienības un tās dalībvalstu un starptautiskās saistības
  ,
  kas izriet no starptautiskajiem instrumentiem, kuru dalībnieces tās ir. [Gr. 55]

2.   Ievērojot 1. punktā noteikto politikas mērķi, ar instrumentu dod ieguldījumu šādu konkrēto mērķu sasniegšanā:

| a) | atbalstīt efektīvu Eiropas integrētu robežu pārvaldību pie ārējām robežām, ko īsteno Eiropas Robežu un krasta apsardze kopīgā atbildībā starp Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru un par robežu pārvaldību atbildīgajām valstu iestādēm, lai atvieglotu

  nolūkā atvieglot
  likumīgu robežu šķērsošanu, atklātu

  atklāt
  un novērstu

  novērst
  neatbilstīgu imigrāciju un pārrobežu noziedzību un efektīvi pārvaldītu

  pārvaldīt
  migrācijas plūsmas; [Gr. 56] |
| --- | --- |

a)

atbalstīt efektīvu Eiropas integrētu robežu pārvaldību pie ārējām robežām, ko īsteno Eiropas Robežu un krasta apsardze kopīgā atbildībā starp Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru un par robežu pārvaldību atbildīgajām valstu iestādēm, lai atvieglotu

  nolūkā atvieglot
  likumīgu robežu šķērsošanu, atklātu

  atklāt
  un novērstu

  novērst
  neatbilstīgu imigrāciju un pārrobežu noziedzību un efektīvi pārvaldītu

  pārvaldīt
  migrācijas plūsmas; [Gr. 56]

| b) | atbalstīt kopējo vīzu politiku, lai
  starp dalībvalstīm nodrošinātu saskaņotāku pieeju attiecībā uz vīzu izsniegšanu,
  atvieglotu likumīgu ceļošanu un novērstu migrācijas un

  mazinātu
  drošības riskus. [Gr. 57] |
| --- | --- |

b)

atbalstīt kopējo vīzu politiku, lai
  starp dalībvalstīm nodrošinātu saskaņotāku pieeju attiecībā uz vīzu izsniegšanu,
  atvieglotu likumīgu ceļošanu un novērstu migrācijas un

  mazinātu
  drošības riskus. [Gr. 57]

3.   Saskaņā ar 2. punktā izklāstītajiem konkrētajiem mērķiem instrumentu īsteno ar II pielikumā uzskaitītajiem īstenošanas pasākumiem.

3.a pants

Nediskriminēšana un pamattiesību ievērošana

Instrumentu īsteno, pilnībā ievērojot tiesības un principus, kas ietverti Savienības acquis, Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijā, kā arī Savienības starptautiskajās saistībās attiecībā uz pamattiesībām, jo īpaši nodrošinot nediskriminēšanas un neizraidīšanas principa ievērošanu. [Gr. 58]

4. pants

Atbalsta tvērums

1.   Šīs regulas 3. pantā minēto mērķu ietvaros un saskaņā

  Saskaņā
  ar īstenošanas pasākumiem, kas uzskaitīti II pielikumā, instruments
  atbalsta darbības, kuras sekmē 3. pantā minēto mērķu īstenošanu,
  jo īpaši atbalsta III pielikumā minētās darbības. [Gr. 59]

2.   Lai sasniegtu šīs regulas
  3. pantā minētos
  mērķus, ar instrumentu var atbalstīt Savienības prioritātēm atbilstošas,
  (izņēmuma gadījumos, noteiktu robežu ietvaros un atkarībā no nosacījuma ievērošanas par pienācīgām garantijām) atbalstīt
  III pielikumā minētās darbības saistībā ar trešām valstīm un tajās – attiecīgā gadījumā saskaņā ar 5. pantu. [Gr. 60]

2.a
     
  Kopējais finansējuma apjoms atbalsta darbībām trešās valstīs vai saistībā ar trešām valstīm tematiskā mehānisma ietvaros saskaņā ar 8. pantu nepārsniedz 4 % no kopējās summas, kas piešķirta tematiskajam mehānismam saskaņā ar 7. panta 2. punkta b) apakšpunktu. [Gr. 61]

2.b
     
  Kopējais finansējuma apjoms atbalsta darbībām trešās valstīs vai saistībā ar trešām valstīm dalībvalstu programmu ietvaros saskaņā ar 12. pantu katrai dalībvalstij nepārsniedz 4 % no kopējās summas, kas piešķirta attiecīgajai dalībvalstij saskaņā ar 7. panta 2. punkta a) apakšpunktu, 10. panta 1. punktu un I pielikumu. [Gr. 62]

3.   Atbalsttiesīgas nav šādas darbības:

| a) | III pielikuma 1. punkta a) apakšpunktā minētās darbības pie tām iekšējām robežām, uz kurām kontrole vēl nav atcelta; |
| --- | --- |

a)

III pielikuma 1. punkta a) apakšpunktā minētās darbības pie tām iekšējām robežām, uz kurām kontrole vēl nav atcelta;

| b) | darbības, kas saistītas ar robežkontroles pagaidu ārkārtas atjaunošanu pie iekšējām robežām, kā minēts Regulā (ES) 2016/399; |
| --- | --- |

b)

darbības, kas saistītas ar robežkontroles pagaidu ārkārtas atjaunošanu pie iekšējām robežām, kā minēts Regulā (ES) 2016/399;

| c) | attiecībā uz preču kontroli:






  1) | darbības, kuru vienīgais mērķis vai rezultāts ir preču kontrole, |
| --- | --- | --- |

c)

attiecībā uz preču kontroli:

1)

darbības, kuru vienīgais mērķis vai rezultāts ir preču kontrole,

| 2) | aprīkojuma (izņemot transportlīdzekļus) iegāde, uzturēšana vai atjaunināšana gadījumos, kad viens no mērķiem vai rezultātiem ir preču kontrole, |
| --- | --- |

2)

aprīkojuma (izņemot transportlīdzekļus) iegāde, uzturēšana vai atjaunināšana gadījumos, kad viens no mērķiem vai rezultātiem ir preču kontrole,

| 3) | citas darbības saskaņā ar šo regulu, kuru galvenais mērķis vai rezultāts ir preču kontrole. |
| --- | --- |

3)

citas darbības saskaņā ar šo regulu, kuru galvenais mērķis vai rezultāts ir preču kontrole.

Ja rodas
  23. pantā minēta
  ārkārtas situācija, šajā punktā minētās darbības, kas nav atbalsttiesīgas, var uzskatīt par atbalsttiesīgām. [Gr. 63]

5. pants

Atbalsttiesīgas vienības

1.   Atbalsttiesīgas var būt šādas vienības:

| a) | tiesību subjekti, kas veic uzņēmējdarbību kādā no šādām valstīm:






  i) | dalībvalstī vai ar to saistītā aizjūras zemē vai teritorijā, |
| --- | --- | --- |

a)

tiesību subjekti, kas veic uzņēmējdarbību kādā no šādām valstīm:

i)

dalībvalstī vai ar to saistītā aizjūras zemē vai teritorijā,

| ii) | trešā valstī, kas minēta darba programmā saskaņā ar tur noteiktajiem nosacījumiem
  , un ar nosacījumu, ka visās darbībās, kuras tiek veiktas šajā trešā valstī vai attiecībā uz šo trešo valsti, tiek pilnībā ievērotas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā noteiktās tiesības un principi un Savienības un dalībvalstu starptautiskās saistības
  ; [Gr. 64] |
| --- | --- |

ii)

trešā valstī, kas minēta darba programmā saskaņā ar tur noteiktajiem nosacījumiem
  , un ar nosacījumu, ka visās darbībās, kuras tiek veiktas šajā trešā valstī vai attiecībā uz šo trešo valsti, tiek pilnībā ievērotas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā noteiktās tiesības un principi un Savienības un dalībvalstu starptautiskās saistības
  ; [Gr. 64]

| b) | tiesību subjekti, kas izveidoti saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, vai jebkura starptautiska organizācija. |
| --- | --- |

b)

tiesību subjekti, kas izveidoti saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, vai jebkura starptautiska organizācija.

2.   Fiziskas personas nav atbalsttiesīgas.

3.   Tiesību subjekti, kas veic uzņēmējdarbību trešā valstī, izņēmuma kārtā ir tiesīgi piedalīties, ja tas ir vajadzīgs konkrētās darbības mērķu sasniegšanai
  un ja tas pilnībā atbilst Savienības acquis un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas noteikumiem
  . [Gr. 65]

4.   Tiesību subjekti, kas piedalās konsorcijos no vismaz divām neatkarīgām vienībām, kuras veic uzņēmējdarbību dažādās dalībvalstīs vai ar tām saistītās aizjūras zemēs vai teritorijās, ir atbalsttiesīgi.
  Ja starptautiskās organizācijas, kas piedalās konsorcijā, ir reģistrētas trešā valstī, piemēro 6. panta 3. punktu
  . [Gr. 66]

II NODAĻA

FINANŠU UN ĪSTENOŠANAS SISTĒMA

1. iedaļa

Kopīgie noteikumi

6. pants

Vispārējie principi

1.   Atbalsts, ko sniedz saskaņā ar šo regulu, papildina valsts, reģionālajā un vietējā līmenī veiktus pasākumus un koncentrējas uz
  Savienības
  pievienotās vērtības radīšanu šīs regulas mērķiem. [Gr. 67]

2.   Komisija un dalībvalstis nodrošina, ka atbalsts, ko sniedz saskaņā ar šo regulu un ko sniedz dalībvalstis, atbilst attiecīgajām Savienības darbībām, politikas virzieniem un prioritātēm un papildina citus Savienības instrumentus.

3.   Instrumentu īsteno dalītā, tiešā vai netiešā pārvaldībā saskaņā ar Finanšu regulas 62. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktu.

3.b
     
  Komisija un dalībvalstis sadarbojas instrumenta īstenošanā. Komisija izveido palīdzības dienestu un kontaktpunktu, kas sniedz atbalstu dalībvalstīm un palīdz efektīvi piešķirt finansējumu. [Gr. 68]

7. pants

Budžets

1.   Instrumenta īstenošanai paredzētais finansējums 2021.–2027. gada laikposmam ir EUR 
  7 087 760 000 2018. gada cenās (EUR
   8 018 000 000 faktiskajās cenās). [Gr. 69]

2.   Finansējumu izmanto šādi:

| a) | EUR 4
  252 833 000 2018. gada cenās (EUR 4
   811 000 000
  faktiskajās cenās)
  piešķir dalītā pārvaldībā īstenotajām programmām, no kuriem EUR 
  138 962 000 2018. gada cenās (EUR
   157 200 000
  faktiskajās cenās)
  piešķir 16. pantā minētajai īpašajai tranzīta shēmai, ko īsteno dalītā pārvaldībā; [Gr. 70] |
| --- | --- |

a)

EUR 4
  252 833 000 2018. gada cenās (EUR 4
   811 000 000
  faktiskajās cenās)
  piešķir dalītā pārvaldībā īstenotajām programmām, no kuriem EUR 
  138 962 000 2018. gada cenās (EUR
   157 200 000
  faktiskajās cenās)
  piešķir 16. pantā minētajai īpašajai tranzīta shēmai, ko īsteno dalītā pārvaldībā; [Gr. 70]

| b) | EUR 
  2 834 927 000 2018. gada cenās (EUR
   3 207 000 000
  faktiskajās cenās)
  piešķir tematiskajam mehānismam. [Gr. 71] |
| --- | --- |

b)

EUR 
  2 834 927 000 2018. gada cenās (EUR
   3 207 000 000
  faktiskajās cenās)
  piešķir tematiskajam mehānismam. [Gr. 71]

3.   Līdz 0,52 % no finansējuma pēc Komisijas iniciatīvas piešķir tehniskajai palīdzībai, kas paredzēta instrumenta īstenošanai.

4.   Saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem to valstu asociācijas nolīgumos, kuras ir asociētas Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, tiek noslēgtas vienošanās, lai precizētu šo valstu līdzdalības veidu un kārtību. Minēto valstu finansiālās iemaksas pievieno kopējiem resursiem, kas pieejami no 1. punktā minētā Savienības budžeta.

8. pants

Vispārējie noteikumi par tematiskā mehānisma īstenošanu

1.   Šīs regulas 7. panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto finansējumu elastīgi piešķir ar tematiskā mehānisma starpniecību, izmantojot dalīto, tiešo un netiešo pārvaldību, kā izklāstīts darba programmās. Finansējumu no tematiskā mehānisma izmanto šādiem tā elementiem:

| a) | konkrētām darbībām; |
| --- | --- |

a)

konkrētām darbībām;

| b) | Savienības darbībām un |
| --- | --- |

b)

Savienības darbībām un

| c) | ārkārtas palīdzībai. |
| --- | --- |

c)

ārkārtas palīdzībai.

No tematiskajam mehānismam paredzētā finansējuma atbalsta arī tehnisko palīdzību pēc Komisijas iniciatīvas.

2.   Ar finansējumu no tematiskā mehānisma pievēršas prioritātēm, kurām ir augsta pievienotā vērtība Savienībai, vai tas jāizmanto, lai reaģētu uz neatliekamām vajadzībām atbilstīgi saskaņotajām Savienības prioritātēm, kas izklāstītas II pielikumā.

  pielikumā, vai atbalsta pasākumiem saskaņā 20. pantu. Darba programmu sagatavošanas nolūkā Komisija apspriežas ar organizācijām, kas pārstāv partnerus Savienības līmenī, tostarp pilsonisko sabiedrību. [Gr. 72]

2.a
     
  Vismaz 20 % no tematiskajam mehānismam paredzētā finansējuma piešķir 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētajam konkrētajam mērķim. [Gr. 73]

3.   Ja finansējums no tematiskā mehānisma dalībvalstīm ir piešķirts, izmantojot tiešo vai netiešo pārvaldību, nodrošina,

  projektiem nesniedz finansējumu, ja pastāv pierādījumi
  , ka atlasītos projektus neskar

  šo projektu likumību vai šāda finansējuma likumību un pareizību, vai šo projektu rezultātus liktu apšaubīt
  Komisijas argumentēts atzinums par tādu pārkāpumu saskaņā ar LESD 258. pantu., kurš apdraud izdevumu likumību un pareizību vai projektu rezultātus. [Gr. 74]

4.   Ja finansējums no tematiskā mehānisma tiek īstenots dalītajā pārvaldībā, Komisija Regulas (ES) Nr. .../... [KNR] 18. panta un 19. panta 2. punkta vajadzībām novērtē to,

  novērtē paredzētās darbības, lai nodrošinātu, ka projektiem nesniedz finansējumu, ja pastāv pierādījumi, ka šo projektu likumību vai šāda finansējuma likumību un pareizību
  vai paredzētās darbības neskar

  šo projektu rezultātus liktu apšaubīt
  Komisijas argumentēts atzinums par tādu pārkāpumu saskaņā ar LESD 258. pantu, kurš apdraud izdevumu likumību un pareizību vai projektu rezultātus. [Gr. 75]

4.a
     
  Ja finansējums no tematiskā mehānisma tiek piešķirts tiešā vai netiešā pārvaldībā, Komisija novērtē, vai paredzētās darbības neietekmē vispārējs trūkums saistībā ar tiesiskumu dalībvalstī, kas ietekmē vai var ietekmēt pareizas finanšu pārvaldības principus vai Savienības finanšu interešu aizsardzību tā, ka tiek apdraudēta izdevumu vai projektu izpildes likumība un pareizība. [Gr. 76]

5.   Komisija nosaka kopējo summu, kas saskaņā ar ikgadējām Savienības budžeta apropriācijām ir pieejama tematiskajam mehānismam.

6.   Komisija pieņem

  ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 29. pantu, lai noteiktu
  Finanšu regulas 110. pantā minētos finansēšanas lēmumus

  minētās darba programmas
  attiecībā uz tematisko mehānismu, norādot atbalstāmos mērķus un darbības un precizējot summas, kas atvēlētas katram šā mehānisma elementiem, kuri minēti 1. punktā. Finansēšanas lēmumos attiecīgā gadījumā norāda kopējo summu, kas paredzēta finansējuma apvienošanas darbībām. [Gr. 77]

7.   Pēc 3.

  6
  . punktā minētā finansēšanas lēmuma

  minētās darba programmas
  pieņemšanas Komisija var veikt izmaiņas programmās, kas attiecīgi īstenotas saskaņā ar dalīto pārvaldību. [Gr. 78]

8.   Finansēšanas lēmumi

  Darba programmas
  var būt gada vai daudzgadu un var attiekties uz vienu vai vairākiem tematiskā mehānisma elementiem. [Gr. 79]

2. iedaļa

Atbalsts un īstenošana dalītajā pārvaldībā

9. pants

Darbības joma

1.   Šo iedaļu piemēro tai finansējuma daļai, kas minēta 7. panta 2. punkta a) apakšpunktā, un papildu resursiem, kuri īstenojami dalītā pārvaldībā saskaņā ar 8. pantā minēto

  minētajām
  Komisijas lēmumu

  darba programmām
  par tematisko mehānismu. [Gr. 80]

2.   Atbalstu saskaņā ar šo iedaļu īsteno dalītā pārvaldībā atbilstīgi Finanšu regulas 63. pantam un Regulai (ES) Nr. .../... [KNR].

10. pants

Budžeta resursi

1.   Šīs regulas 7. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētos resursus šādā veidā indikatīvi piešķir valstu programmām, ko dalībvalstis īsteno dalītā pārvaldībā (“programmas”):

| a) | EUR 
  3 543 880 000 2018. gada cenās (
  EUR 4 009 000 000
  faktiskajās cenās)
  dalībvalstīm saskaņā ar I pielikumā noteiktajiem kritērijiem; [Gr. 81] |
| --- | --- |

a)

EUR 
  3 543 880 000 2018. gada cenās (
  EUR 4 009 000 000
  faktiskajās cenās)
  dalībvalstīm saskaņā ar I pielikumā noteiktajiem kritērijiem; [Gr. 81]

| b) | EUR 
  708 953 000 2018. gada cenās (
  EUR 802 000 000
  faktiskajās cenās)
  dalībvalstīm, lai veiktu programmu piešķīrumu korekcijas, kā minēts 13. panta 1. punktā. [Gr. 82] |
| --- | --- |

b)

EUR 
  708 953 000 2018. gada cenās (
  EUR 802 000 000
  faktiskajās cenās)
  dalībvalstīm, lai veiktu programmu piešķīrumu korekcijas, kā minēts 13. panta 1. punktā. [Gr. 82]

2.   Ja 1. punkta b) apakšpunktā minētā summa nav piešķirta, atlikušo summu var pieskaitīt 7. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētajai summai.

11. pants

Līdzfinansējuma likmes

1.   Ieguldījums no Savienības budžeta nepārsniedz 75 %

  85 %
  no projekta kopējiem attiecināmiem izdevumiem
  , ko veic dalībvalstis, kurās nacionālais kopienākums (NKI) uz vienu iedzīvotāju ir mazāks par 90 % no Savienības vidējā rādītāja un 75 % no pārējo dalībvalstu kopējiem attiecināmajiem izdevumiem
  . [Gr. 83]

2.   Ieguldījumu no Savienības budžeta var palielināt līdz 90 % no konkrētu darbību ietvaros īstenoto projektu kopējiem attiecināmiem izdevumiem.

3.   Ieguldījumu no Savienības budžeta var palielināt līdz 90 % no IV pielikumā uzskaitīto darbību kopējiem attiecināmiem izdevumiem.

4.   Ieguldījumu no Savienības budžeta var palielināt līdz 100 % no darbības atbalsta, tostarp īpašās tranzīta shēmas, kopējiem attiecināmiem izdevumiem.

5.   Ieguldījumu no Savienības budžeta var palielināt līdz 100 % no ārkārtas palīdzības kopējiem attiecināmiem izdevumiem.

6.   Komisijas lēmumā, ar ko apstiprina programmu, nosaka līdzfinansējuma likmi un maksimālo atbalsta summu, kura no šā instrumenta piešķirama 1.–5. punktā minētajiem darbību veidiem.

7.   Attiecībā uz katru konkrēto mērķi Komisijas lēmumā nosaka, vai līdzfinansējuma likme šā konkrētā mērķa gadījumā ir piemērojama:

| a) | kopējam ieguldījumam, tostarp publiskajam un privātajam ieguldījumam, vai |
| --- | --- |

a)

kopējam ieguldījumam, tostarp publiskajam un privātajam ieguldījumam, vai

| b) | tikai publiskajam ieguldījumam. |
| --- | --- |

b)

tikai publiskajam ieguldījumam.

12. pants

Programmas

1.   Katra dalībvalsts
  un Komisija
  nodrošina, ka tās
  valsts
  programmā ietvertās prioritātes atbilst Savienības prioritātēm un uzdevumiem robežu pārvaldības un vīzu jomā un tos risina un ka minētās prioritātes pilnībā atbilst attiecīgajiem Savienības acquis un saskaņotajām Savienības prioritātēm
  , kā arī Savienības un dalībvalstu starptautiskajām saistībām, kas izriet no starptautiskajiem instrumentiem, kuriem tās ir pievienojušās
  . Nosakot savu programmu prioritātes, dalībvalstis nodrošina, ka ir pienācīgi ņemti vērā II pielikumā izklāstītie īstenošanas pasākumi. [Gr. 84]

1.a
     
  Šajā saistībā dalībvalstis atvēl vismaz 20 % no tām piešķirtā finansējuma 3. panta 2. punkta b)
  apakšpunktā
  minētajam konkrētajam mērķim. [Gr. 85]

2.   Komisija
  attiecīgā gadījumā
  nodrošina, ka Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra, un – attiecīgā gadījumā – eu-LISA

  , Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra
  jau agrīnā posmā ir iesaistītas dalībvalstu programmu izstrādes procesā, ciktāl tas ir aģentūru kompetencē. [Gr. 86]

3.   Tā

  Komisija
  apspriežas ar Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru par programmu projektiem, veltot īpašu uzmanību pasākumiem, kas iekļauti darbības atbalsta saņemšanai saskaņā ar 3. panta 2. punkta a) apakšpunktu, lai tādējādi nodrošinātu aģentūras un dalībvalstu darbību saskaņotību un papildināmību attiecībā uz robežu pārvaldību, kā arī nepieļautu dubultu finansēšanu un panāktu izmaksu efektivitāti. [Gr. 87]

3.a
     
  Komisija apspriežas ar eu-LISA par programmu projektiem, veltot īpašu uzmanību darbībām, kas iekļautas saskaņā ar tehnisko atbalstu atbilstīgi 3. panta 2. punkta b) apakšpunktam, lai nodrošinātu eu-LISA un dalībvalstu darbību saskaņotību. [Gr. 88]

4.   Komisija
  attiecīgā gadījumā
  var iesaistīt Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru un – attiecīgā gadījumā – eu-LISA

  , Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru un citas attiecīgās Savienības aģentūras
  5. iedaļā minētajos uzraudzības un novērtēšanas uzdevumos, jo īpaši nolūkā nodrošināt, ka ar instrumenta atbalstu īstenotās darbības atbilst attiecīgajiem Savienības acquis un saskaņotajām Savienības prioritātēm. [Gr. 89]

5.   Pēc tam, kad ir pieņemti ieteikumi, uz kuriem saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1053/2013 attiecas šīs regulas darbības joma, un ieteikumi, kas sniegti, veicot neaizsargātības novērtējumus saskaņā ar Regulu (ES) 2016/1624, attiecīgā dalībvalsts kopā ar Komisiju izvērtē vispiemērotāko pieeju, lai ar šā instrumenta atbalstu pildītu minētos ieteikumus.

6.   Vajadzības gadījumā Komisija iesaista Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru
  , eu-LISA, Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru un jebkuru citu attiecīgo Savienības aģentūru vai struktūru
  vispiemērotākās pieejas izvērtēšanas procesā, lai ar šā instrumenta atbalstu pildītu ieteikumus. [Gr. 90]

7.   Īstenojot 5. punktu, attiecīgā dalībvalsts kā savas programmas prioritāti veic pasākumus visu konstatēto trūkumu novēršanai, jo īpaši pasākumus būtisku trūkumu novēršanai un neatbilstības novērtējumus.

8.   Vajadzības gadījumā attiecīgo programmu groza, lai ņemtu vērā 5. punktā minētos ieteikumus
  un 27. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētajos gada darbības rezultātu ziņojumos novērtēto gūto progresu starpposma mērķu un galamērķu sasniegšanā
  . Atkarībā no korekcijas ietekmes pārskatīto programmu var apstiprināt

  apstiprina
  Komisija. [Gr. 91]

9.   Sadarbojoties un apspriežoties ar Komisiju un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru atbilstīgi aģentūras pilnvarām, attiecīgā dalībvalsts var pārdalīt savas programmas resursus, tostarp tos, kas paredzēti darbības atbalstam, lai tādējādi pildītu 5. punktā minētos ieteikumus, kuri rada finansiālas sekas.

10.   Ja

  Pirms
  dalībvalsts nolemj īstenot ar instrumenta atbalstu projektus kopā ar trešo valsti, trešā valstī
  vai attiecībā uz trešo valsti, tā nodrošina, ka visas šīs trešās valsts, trešā valstī vai attiecībā uz trešo valsti ierosinātās darbības atbilst Savienības un šīs dalībvalsts starptautiskajām saistībām un ka tajās tiek pilnībā ievērotas tiesības un principi
  ,
  kas ietverti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā.
  Attiecīgā dalībvalsts pirms projekta uzsākšanas apspriežas ar Komisiju
  , tostarp par iepriekšminēto nosacījumu izpildes nodrošināšanu
  . [Gr. 92]

11.   Ja dalībvalsts
  izņēmuma kārtā
  nolemj īstenot ar instrumenta atbalstu tādas darbības kopā ar trešo valsti, trešā valstī
  vai attiecībā uz trešo valsti
  , kuras ir saistītas ar neatļautas robežu šķērsošanas uzraudzību, atklāšanu, identificēšanu, izsekošanu, novēršanu un pārtveršanu nolūkā atklāt, novērst un apkarot nelikumīgu

  neatbilstīgu
  imigrāciju un pārrobežu noziedzību vai sekmēt migrantu labāku aizsardzību un viņu dzīvības glābšanu, minētā dalībvalsts nodrošina, ka tā paziņo Komisijai par visiem divpusējiem vai daudzpusējiem sadarbības nolīgumiem, kas noslēgti ar minēto trešo valsti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1052/2013 20. pantu.
  Dalībvalstis nodrošina neizraidīšanas principa pilnīgu ievērošanu, tostarp darbībās, kas notiek atklātā jūrā. [Gr. 93]

11.a
     
  Ja dalībvalsts nolemj uzsākt projektus kopā ar trešo valsti, trešā valstī vai attiecībā uz trešo valsti saskaņā ar šo instrumentu, dalībvalsts desmit dienu laikā informē organizācijas, kas pārstāv partnerus valsts līmenī, kā arī vadības komitejas locekļus. [Gr. 94]

12.   Attiecībā uz darbības aprīkojumu, tostarp transportlīdzekļiem un efektīvai un drošai robežkontrolei
  un meklēšanas un glābšanas operācijām
  nepieciešamajām sakaru sistēmām, kas iegādāts ar šā instrumenta atbalstu, piemēro šādus nosacījumus: [Gr. 95]

| a) | pirms uzsākt iepirkuma procedūras, lai ar instrumenta atbalstu iegādātos darbības aprīkojumu, tostarp transportlīdzekļus, un sakaru sistēmas, dalībvalstis nodrošina, ka šis aprīkojums atbilst Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras noteiktajiem standartiem, ja šādi standarti pastāv, un kopā ar Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru pārbauda šā aprīkojuma tehnisko specifikāciju, lai nodrošinātu sadarbspēju ar Eiropas Robežu un krasta apsardzes izmantotajiem aktīviem; |
| --- | --- |

a)

pirms uzsākt iepirkuma procedūras, lai ar instrumenta atbalstu iegādātos darbības aprīkojumu, tostarp transportlīdzekļus, un sakaru sistēmas, dalībvalstis nodrošina, ka šis aprīkojums atbilst Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras noteiktajiem standartiem, ja šādi standarti pastāv, un kopā ar Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru pārbauda šā aprīkojuma tehnisko specifikāciju, lai nodrošinātu sadarbspēju ar Eiropas Robežu un krasta apsardzes izmantotajiem aktīviem;

| b) | visu lielapjoma darbības aprīkojumu, kas paredzēts robežu pārvaldībai, piemēram, dalībvalstu iegādātos gaisa un jūras transportlīdzekļus un uzraudzības līdzekļus, reģistrē Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras tehniskā aprīkojuma rezervē, lai šos aktīvus darītu pieejamus saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1624 39. panta 8. punktu; |
| --- | --- |

b)

visu lielapjoma darbības aprīkojumu, kas paredzēts robežu pārvaldībai, piemēram, dalībvalstu iegādātos gaisa un jūras transportlīdzekļus un uzraudzības līdzekļus, reģistrē Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras tehniskā aprīkojuma rezervē, lai šos aktīvus darītu pieejamus saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1624 39. panta 8. punktu;

| c) | dalībvalstis var nolemt iegādāties ar instrumenta atbalstu priekšmetus, kas paredzēti daudzfunkcionālām jūras operācijām, ja tad, kad šie priekšmeti ir attiecīgo valsts iestāžu rīcībā, tos vismaz 60 % no to kopējā, valsts vajadzībām paredzētā izmantošanas laika gadā izmanto robežuzraudzības operācijās. Šos priekšmetus reģistrē Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras tehniskā aprīkojuma rezervē, lai šos aktīvus darītu pieejamus saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1624 39. panta 8. punktu; |
| --- | --- |

c)

dalībvalstis var nolemt iegādāties ar instrumenta atbalstu priekšmetus, kas paredzēti daudzfunkcionālām jūras operācijām, ja tad, kad šie priekšmeti ir attiecīgo valsts iestāžu rīcībā, tos vismaz 60 % no to kopējā, valsts vajadzībām paredzētā izmantošanas laika gadā izmanto robežuzraudzības operācijās. Šos priekšmetus reģistrē Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras tehniskā aprīkojuma rezervē, lai šos aktīvus darītu pieejamus saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1624 39. panta 8. punktu;

| d) | lai palīdzētu Eiropas Robežu un krasta apsardzei saskaņoti plānot spēju attīstīšanu un atbalstītu iespējamu kopīga iepirkuma izmantošanu, dalībvalstis, veicot ziņošanu saskaņā ar 27. pantu, paziņo Komisijai par pieejamo daudzgadu plānošanu attiecībā uz aprīkojumu, ko paredzēts iegādāties ar instrumenta atbalstu. Komisija nosūta šo informāciju Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūrai. |
| --- | --- |

d)

lai palīdzētu Eiropas Robežu un krasta apsardzei saskaņoti plānot spēju attīstīšanu un atbalstītu iespējamu kopīga iepirkuma izmantošanu, dalībvalstis, veicot ziņošanu saskaņā ar 27. pantu, paziņo Komisijai par pieejamo daudzgadu plānošanu attiecībā uz aprīkojumu, ko paredzēts iegādāties ar instrumenta atbalstu. Komisija nosūta šo informāciju Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūrai.

Ja dalībvalstis īsteno pasākumus saskaņā ar šo instrumentu saistībā ar jūras robežu uzraudzību, tās pievērš īpašu uzmanību savām starptautiskajām saistībām attiecībā uz meklēšanu un glābšanu jūrā un šim nolūkam tām ir tiesības izmantot šā punkta a) līdz d) apakšpunktā minēto aprīkojumu un sistēmas [Gr. 96]

13.   Apmācība robežu pārvaldības jomā, ko veic ar šā instrumenta atbalstu, pamatojas uz attiecīgajiem saskaņotajiem un kvalitatīvajiem Eiropas izglītības un kopīgas apmācības standartiem robežu un krasta apsardzes jomā
  , attiecīgajiem Savienības un starptautiskajiem tiesību aktiem, tostarp pamattiesībām, piekļuvi starptautiskajai aizsardzībai un attiecīgajiem jūrniecības tiesību aktiem
  . [Gr. 97]

14.   Dalībvalstis jo īpaši cenšas veikt IV pielikumā uzskaitītās darbības. Lai reaģētu uz neparedzētiem vai jauniem apstākļiem vai nodrošinātu efektīvu finansējuma īstenošanu, Komisija saskaņā ar 29. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus nolūkā grozīt IV pielikumu.

15.   Regulas (ES) Nr. .../... [KNR] 17. panta 5. punktā minētā programmu izstrāde balstās uz

  Katrā programmā katram konkrētam mērķim paredz darbību veidus saskaņā ar
  VI pielikuma 1. tabulā noteiktajiem

  tabulu un plānoto resursu indikatīvu sadalījumu pa
  darbību
  vai atbalsta jomas
  veidiem. [Gr. 98]

13. pants

Vidusposma pārskatīšana

-1.
     
  Programmām veic vidusposma novērtējumu un izvērtējumu saskaņā ar 26. pantu. [Gr. 99]

1.   
  Līdz 2024
  . 
  gada beigām un pēc Eiropas Parlamenta informēšana
  Komisija 2024. gadā saskaņā ar I pielikuma 1. punkta c) apakšpunktā un 2.–11. punktā minētajiem kritērijiem piešķir attiecīgo dalībvalstu programmām 10. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto papildu summu. Piešķīrums pamatojas uz jaunākajiem pieejamajiem statistikas datiem par I pielikuma 1. punkta c) apakšpunktā un 2.–11. punktā minētajiem kritērijiem. Finansējums ir spēkā laikposmam no 2025. kalendārā gada. [Gr. 100]

2.   Ja vismaz 10 %

  30 %
  no sākotnējā, 10. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētā programmas piešķīruma nesedz vidusposma maksājuma pieteikumi, kas iesniegti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. .../... [KNR] 85. pantu, attiecīgā dalībvalsts nav tiesīga saņemt 1. punktā minēto papildu piešķīrumu savai programmai. [Gr. 101]

2.a
     
  Šā panta 2. punktu piemēro tikai tad, ja attiecīgais tiesiskais regulējums un ar to saistītie tiesību akti ir spēkā 2022. gada 1. janvārī. [Gr. 102]

3.   No 2025. gada piešķirot līdzekļus no tematiskā mehānisma, attiecīgā gadījumā ņem vērā progresu, kas panākts Regulas (ES) Nr. .../... [KNR] 12. pantā minētā rezultātu satvara vidusposma mērķu sasniegšanā, kā arī konstatētos īstenošanas trūkumus. [Gr. 103]

14. pants

Konkrētas darbības

1.   Konkrētas darbības ir transnacionāli vai valsts mēroga projekti, kuri atbilst

  sniedz Savienības pievienoto vērtību atbilstoši
  šīs regulas mērķiem un attiecībā uz kuriem viena, vairākas vai visas dalībvalstis var saņemt papildu piešķīrumu savām programmām. [Gr. 104]

2.   Papildus piešķīrumam, kas aprēķināts saskaņā ar 10. panta 1. punktu, dalībvalstis var saņemt finansējumu konkrētām darbībām, ja tas kā tāds ir konsekventi paredzēts programmā un tiek izmantots tam, lai sekmētu šīs regulas mērķu īstenošanu.

3.   Šo finansējumu neizmanto citām programmas darbībām, izņemot pietiekami pamatotos apstākļos, un pēc tam, kad Komisija, grozot programmu, to ir apstiprinājusi.

15. pants

Darbības atbalsts

1.   Darbības atbalsts ir daļa no dalībvalsts piešķīruma, ko var izmantot kā atbalstu publiskajām iestādēm, kuras atbild par tādu uzdevumu veikšanu un pakalpojumu sniegšanu, kas vērtējami kā sabiedriski pakalpojumi Savienībai.

2.   Dalībvalsts var izmantot līdz 30 % no summas, kas ar instrumentu piešķirta tās programmai, lai finansētu darbības atbalstu publiskajām iestādēm, kuras atbild par tādu uzdevumu veikšanu un pakalpojumu sniegšanu, kas vērtējami kā sabiedriski pakalpojumi Savienībai.

3.   Dalībvalstis, kas izmanto darbības atbalstu, ievēro Savienības acquis
  robežu un vīzu jomā. [Gr. 105]

4.   Programmā un gada darbības rezultātu ziņojumā, kas minēts 27. pantā, dalībvalstis pamato darbības atbalsta izmantošanu šīs regulas mērķu sasniegšanai. Pirms programmas apstiprināšanas Komisija, apspriežoties ar Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru attiecībā uz aģentūras pilnvarām saskaņā ar 12. panta 3. punktu, novērtē sākotnējo situāciju dalībvalstīs, kuras paudušas savu nodomu izmantot darbības atbalstu, ņemot vērā minēto dalībvalstu sniegto informāciju un – attiecīgā gadījumā – informāciju, kas pieejama Šengenas izvērtējumu un neaizsargātības novērtējumu ietvaros, tostarp ieteikumus, kuri sniegti pēc Šengenas izvērtējumiem un neaizsargātības novērtējumiem.

5.   Neskarot 4. panta 3. punkta c) apakšpunktu, darbības atbalstu koncentrē konkrētiem uzdevumiem un pakalpojumiem

  attiecināmām darbībām
  , kā noteikts VII pielikumā. [Gr. 106]

6.   Lai reaģētu uz neparedzētiem vai jauniem apstākļiem vai nodrošinātu efektīvu finansējuma īstenošanu, Komisija saskaņā ar 29. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus nolūkā grozīt konkrēto uzdevumu un pakalpojumu

  attiecināmo darbību
  sarakstu, kas ietverts VII pielikumā. [Gr. 107]

16. pants

Darbības atbalsts īpašajai tranzīta shēmai

1.   Ar instrumentu sniedz atbalstu, lai kompensētu neiekasētās nodevas par vīzām, ko izsniedz tranzītam, un papildu izmaksas, kuras rodas, īstenojot vienkāršota tranzīta dokumenta (FTD) un vienkāršota dzelzceļa tranzīta dokumenta (FRTD) shēmu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 693/2003 un Regulu (EK) Nr. 694/2003.

2.   Resursus, kurus saskaņā ar 7. panta 2. punkta a) apakšpunktu piešķir Lietuvai attiecībā uz īpašo tranzīta shēmu, dara pieejamus kā papildu darbības atbalstu Lietuvai atbilstīgi VII pielikumā minētajām darbībām, kas programmas ietvaros ir tiesīgas saņemt darbības atbalstu.

3.   Atkāpjoties no 15. panta 2. punkta, Lietuva var izmantot summu, kas tai piešķirta saskaņā ar 7. panta 2. punkta a) apakšpunktu, lai finansētu darbības atbalstu papildus 15. panta 2. punktā noteiktajai summai.

4.   Komisija un Lietuva pārskata šā panta piemērošanu, ja notiek izmaiņas, kas ietekmē īpašās tranzīta shēmas pastāvēšanu vai darbību.

3. iedaļa

Atbalsts un īstenošana tiešajā un netiešajā pārvaldībā

17. pants

Darbības joma

Atbalstu saskaņā ar šo iedaļu īsteno tieši Komisija saskaņā ar Finanšu regulas 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu vai netieši saskaņā ar minētā punkta c) apakšpunktu.

18. pants

Savienības darbības

1.   Savienības darbības ir transnacionāli projekti vai projekti, kas ir īpaši nozīmīgi Savienībai saskaņā ar šīs regulas mērķiem.

2.   Pēc Komisijas iniciatīvas instrumentu var izmantot, lai finansētu Savienības darbības, kuras attiecas uz šīs regulas mērķiem, kas minēti 3. pantā, un saskaņā ar II un III pielikumu.

3.   Savienības darbības var nodrošināt finansējumu jebkurā Finanšu regulā noteiktajā formā, jo īpaši dotāciju, godalgu un iepirkuma veidā. Tās var arī nodrošināt finansējumu finanšu instrumentu formā finansējuma apvienošanas darbību ietvaros.

4.   Tiešā pārvaldībā īstenotās dotācijas piešķir un pārvalda saskaņā ar Finanšu regulas [VIII sadaļu].

5.   Izvērtēšanas komiteja, kas novērtē priekšlikumus, var būt veidota no ārējiem ekspertiem.

6.   Risku, kas saistīts ar līdzekļu atgūšanu no saņēmējiem, var segt ar iemaksām savstarpējās apdrošināšanas mehānismā, un tās uzskata par pietiekamu garantiju saskaņā ar Finanšu regulu. Piemēro Regulas (ES) Nr .../... [kas nomaina Regulu par garantiju fondu] [X. pantā] paredzētos noteikumus.

19. pants

Finansējuma apvienošanas darbības

Finansējuma apvienošanas darbības, par kurām pieņemts lēmums saskaņā ar šo instrumentu, īsteno atbilstoši [

  InvestEU

  regulai] un Finanšu regulas [X sadaļai].
  [Gr. 108]

20. pants

Tehniskā palīdzība Komisijas līmenī

Ar instrumentu var atbalstīt tehniskās palīdzības pasākumus, kurus īsteno pēc Komisijas iniciatīvas vai Komisijas vārdā. Minētos pasākumus
  , proti, sagatavošanas pasākumus, uzraudzības, kontroles, revīzijas, novērtēšanas un visas administratīvās un tehniskās palīdzības darbības, kas vajadzīgas šīs regulas īstenošanai un, vajadzības gadījumā, saistībā ar trešām valstīm,
  var finansēt 100 % apmērā. [Gr. 109]

21. pants

Revīzijas

Saskaņā ar Finanšu regulas 127. pantu vispārēja ticamības apliecinājuma pamatā ir personu vai subjektu, tostarp tādu, kas nav Savienības iestāžu vai struktūru pilnvarotās personas vai subjekti, veiktas revīzijas par Savienības finansējuma izmantošanu.

22. pants

Informācija, komunikācija un publicitāte

1.   Savienības finansējuma saņēmēji atzīst Savienības finansējuma izcelsmi un nodrošina tā redzamību, jo īpaši darbību

  popularizē darbības
  un to rezultātu popularizēšanā, sniedzot

  rezultātus, attiecīgajā valodā sniedzot attiecīgām
  dažādām auditorijām, tostarp plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrībai, informāciju, kas ir konsekventa, lietderīga un
  jēgpilna. Lai nodrošinātu Savienības finansējuma redzamību, Savienības finansējuma saņēmēji atsaucas uz tā izcelsmi, īstenojot saziņu par darbībām. Šajā nolūkā saņēmēji nodrošina
  ,
  ka visos plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrībai paredzētajos komunikācijas materiālos ir iekļauta Savienības emblēma un īpaši minēts Savienības finansiālais atbalsts
  . [Gr. 110]

2.   Saistībā ar instrumentu, tā darbībām un rezultātiem

  Lai sasniegtu iespējami plašāku auditoriju,
  Komisija rīko informācijas un komunikācijas pasākumus
  saistībā ar šā instrumenta īstenošanu, tā darbībām un rezultātiem. Jo īpaši Komisija publicē informāciju par tematiskā mehānisma gada un daudzgadu programmu īstenošanu. Komisija publiski pieejamā tīmekļa vietnē publicē arī to darbību sarakstu, kas izraudzīti atbalstam saskaņā ar tematisko mehānismu, un atjaunina šo sarakstu vismaz reizi trijos mēnešos
  . Šim instrumentam piešķirtie finanšu resursi veicina arī
  korporatīvo komunikāciju par
  Savienības politisko prioritāšu korporatīvo komunikāciju

  īstenošanu
  , ciktāl šīs prioritātes ir saistītas ar šīs regulas mērķiem.
  Komisija jo īpaši var popularizēt labāko praksi un veicināt apmaiņu ar informāciju saistībā ar šā instrumenta īstenošanu
  . [Gr. 111]

2.a
     
  Komisija publicē 2. punktā minēto informāciju atvērtā, mašīnlasāmā formātā, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/98/EK 5. panta 1. punktā
   (53)

  , tādējādi ļaujot informāciju šķirot, meklēt, izvilkt, salīdzināt un atkalizmantot. Nodrošina iespēju sagrupēt datus pēc prioritātes, konkrētā mērķa, darbības kopējām attiecināmajām izmaksām, projektu kopējām izmaksām, iepirkuma procedūru kopējām izmaksām, saņēmēja nosaukuma un darbuzņēmēja nosaukuma. [Gr. 112]

2.b
     
  Dalībvalstis iesniedz Komisijai informāciju par dalītās pārvaldības programmu norisi, lai to varētu publicēt Komisijas tīmekļa vietnē. [Gr. 113]

4. iedaļa

Atbalsts un īstenošana dalītajā, tiešajā un netiešajā pārvaldībā

23. pants

Ārkārtas palīdzība

1.   Ar instrumentu sniedz

  Komisija izņēmuma kārtā var nolemt sniegt
  finansiālu palīdzību, lai risinātu steidzamas un konkrētas vajadzības tādas

  pienācīgi pamatotas
  ārkārtas situācijas gadījumā, kuras iemesls ir

  izmantojot šo palīdzību kā galēju līdzekli. Šīs situācijas var būt
  steidzams un ārkārtas spiediens, kad liels vai nesamērīgs skaits trešo valstu valstspiederīgo ir šķērsojuši, šķērso vai, domājams, šķērsos vienas vai vairāku dalībvalstu ārējās robežas, jo īpaši robežu posmos, kuros konstatētais ietekmes līmenis ir tāds, ka tas apdraud visas Šengenas zonas darbību, vai jebkuras citas tādas steidzama un

  jebkura cita pienācīgi pamatota
  ārkārtas spiediena situācijas gadījumā

  situācija, kad jāveic steidzami pasākumi pie ārējām robežām
  šīs regulas tvēruma ietvaros, kuras novēršanai ir vajadzīga tūlītēja rīcība.
  Komisija par to nekavējoties informē Eiropas Parlamentu un Padomi. [Gr. 114]

2.   Ārkārtas palīdzību var sniegt dotāciju veidā, ko tieši piešķir decentralizētajām aģentūrām.

3.   Ārkārtas palīdzību var piešķirt dalībvalstu programmām papildus šo dalībvalstu piešķīrumam, kas aprēķināts saskaņā ar 10. panta 1. punktu, ja šī ārkārtas palīdzība kā tāda ir konsekventi paredzēta programmā. Šo finansējumu neizmanto citām programmas darbībām, izņemot pietiekami pamatotos apstākļos, un pēc tam, kad Komisija, grozot programmu, to ir apstiprinājusi.

4.   Tiešā pārvaldībā īstenotās dotācijas piešķir un pārvalda saskaņā ar Finanšu regulas [VIII sadaļu].

4.a
     
  Ja tas vajadzīgs darbības īstenošanai, ar ārkārtas palīdzību var segt izdevumus, kas radušies pirms dotācijas pieteikuma vai palīdzības pieprasījuma iesniegšanas dienas, bet ne pirms 2021. gada 1. janvāra. [Gr. 115]

4.b
     
  Ārkārtas palīdzību sniedz, stingri ievērojot Savienības acquis un Savienības un dalībvalstu starptautiskās saistības, kas izriet no starptautiskajiem instrumentiem, kuriem tās ir pievienojušās. [Gr. 116]

24. pants

Kumulatīvs, papildinošs un kombinēts finansējums

1.   Darbība, kas ir saņēmusi finansējumu instrumenta ietvaros, var saņemt finansējumu arī no jebkuras citas Savienības programmas, tostarp no dalītas pārvaldības fondiem ar noteikumu, ka finansējums neattiecas uz tām pašām izmaksām. Katras ieguldošās Savienības programmas noteikumus piemēro šīs programmas attiecīgajam ieguldījumam darbībā. Kumulatīvais finansējums nepārsniedz darbības kopējās attiecināmās izmaksas, un atbalstu no dažādām Savienības programmām var aprēķināt proporcionāli saskaņā ar dokumentiem, kuros izklāstīti atbalsta nosacījumi.
  Citu Savienības programmu ieguldījums darbībās saskaņā ar šo instrumentu attiecīgā gadījumā tiek atzīts Komisijas darba programmās vai valstu programmās un gada darbības rezultātu ziņojumos. [Gr. 117]

2.   Darbības

  Operācijas
  , kurām piešķirts Izcilības zīmoga sertifikāts vai kuras atbilst visiem šādiem salīdzinošiem nosacījumiem: [Gr. 118]

| a) | tās ir novērtētas uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus saskaņā ar instrumentu; |
| --- | --- |

a)

tās ir novērtētas uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus saskaņā ar instrumentu;

| b) | tās atbilst minētā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus kvalitātes prasību minimumam; |
| --- | --- |

b)

tās atbilst minētā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus kvalitātes prasību minimumam;

| c) | budžeta ierobežojumu dēļ tās nevar finansēt saskaņā ar minēto uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, |
| --- | --- |

c)

budžeta ierobežojumu dēļ tās nevar finansēt saskaņā ar minēto uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus,

var saņemt atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Kohēzijas fonda, Eiropas Sociālā fonda vai Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. .../... [KNR] 67. panta 5. punktu un Regulas (ES) Nr. .../... [Kopējās lauksaimniecības politikas finansēšana, pārvaldība un uzraudzība] 8. pantu

  Savienības struktūrfondiem
  , ja šādas darbības atbilst attiecīgās programmas mērķiem. Piemēro atbalstu sniedzošā fonda vai instrumenta noteikumus. [Gr. 119]

5. iedaļa

Uzraudzība, ziņošana un izvērtēšana

1. apakšiedaļa

Kopīgie noteikumi

25. pants

Uzraudzība un ziņošana

1.   Komisija, ievērojot savas ziņošanas prasības saskaņā ar Finanšu regulas 43. 
  41
  . panta 3. punkta h) apakšpunkta i) punkta

  un
  iii) apakšpunktu

  punktu
  ,
  vismaz vienu reizi gadā
  iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei informāciju par gūtajiem rezultātiem saskaņā ar V pielikumu. [Gr. 120]

2.   Komisija saskaņā ar 29. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai grozītu V pielikumu nolūkā veikt vajadzīgos pielāgojumus Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedzamajā informācijā par gūtajiem rezultātiem.

3.   VIII pielikumā ir izklāstīti rādītāji, uz kuru pamata jāziņo par instrumenta virzību uz šīs regulas mērķu sasniegšanu. Iznākuma rādītāju atskaites vērtība ir nulle. 2024. gadam noteiktie starpposma mērķi un 2029. gadam noteiktie mērķi ir kumulatīvi.
  Attiecībā uz resursiem dalītā pārvaldībā izmanto kopīgus rādītājus. Pēc pieprasījuma Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei dara pieejamus tās saņemtos datus par iznākumu un rezultātu rādītājiem
  . [Gr. 121]

4.   Sistēma ziņošanai par gūtajiem rezultātiem nodrošina, ka programmas īstenošanas un rezultātu uzraudzībai vajadzīgie dati tiek vākti efektīvi, lietderīgi un laicīgi. Šim nolūkam Savienības līdzekļu saņēmējiem un – attiecīgā gadījumā – dalībvalstīm uzliek samērīgas ziņošanas prasības.

5.   Lai nodrošinātu, ka tiek efektīvi novērtēta instrumenta virzība uz tā mērķu sasniegšanu, Komisija saskaņā ar 29. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai grozītu VIII pielikumu nolūkā pārskatīt un papildināt rādītājus, ja tas ir nepieciešams, un papildināt šo regulu ar noteikumiem par uzraudzības un izvērtēšanas sistēmas izveidi, tostarp par informāciju, kas jāsniedz dalībvalstīm.

5.a
     
  Attiecībā uz resursiem dalītā pārvaldībā uzraudzība un ziņošana tiek balstīta uz VI pielikumā noteiktajiem darbību veidiem. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 29. pantu, lai reaģētu uz neparedzētiem vai jauniem apstākļiem vai nodrošinātu finansējuma efektīvu īstenošanu [Gr. 122]

5.b
     
  Komisija pievērš īpašu uzmanību to darbību uzraudzībai, kuras veic trešās valstis vai kuras tiek veiktas trešās valstīs vai attiecībā uz trešām valstīm saskaņā ar 5. pantu un 12. panta 10. un 11. punktu. [Gr. 123]

26. pants

Izvērtēšana

1.   
  Līdz 2024. gada 31. decembrim
  Komisija veic

  iesniedz
  šīs regulas, tostarp šā instrumenta ietvaros īstenoto darbību,

  īstenošanas
  vidusposma novērtējumu un retrospektīvu izvērtējumu

  novērtējumu. Vidusposma novērtējumā pārbauda fonda efektivitāti
  ,
  lietderību, vienkāršošanu un elastību. Konkrētāk, tajā ietver novērtējumu par: [Gr. 124]

| a) | progresu šīs regulas mērķu sasniegšanā, ņemot vērā visu attiecīgo pieejamo informāciju, jo īpaši dalībvalstu saskaņā ar 30. pantu iesniegtos gada darbības rezultātu ziņojumus un VIII pielikumā noteiktos iznākumu un rezultātu rādītājus; [Gr. 125] |
| --- | --- |

a)

progresu šīs regulas mērķu sasniegšanā, ņemot vērā visu attiecīgo pieejamo informāciju, jo īpaši dalībvalstu saskaņā ar 30. pantu iesniegtos gada darbības rezultātu ziņojumus un VIII pielikumā noteiktos iznākumu un rezultātu rādītājus; [Gr. 125]

| b) | saskaņā ar šo instrumentu īstenoto darbību un operāciju Savienības pievienoto vērtību; [Gr. 126] |
| --- | --- |

b)

saskaņā ar šo instrumentu īstenoto darbību un operāciju Savienības pievienoto vērtību; [Gr. 126]

| c) | instrumenta ieguldījumu esošo un jauno problēmu risināšanā pie ārējām robežām, kopējās vīzu politikas izstrādē un instrumenta izmantošanā, lai novērstu Šengenas izvērtēšanas mehānisma un neaizsargātības novērtējuma konstatētos trūkumus [Gr. 127] |
| --- | --- |

c)

instrumenta ieguldījumu esošo un jauno problēmu risināšanā pie ārējām robežām, kopējās vīzu politikas izstrādē un instrumenta izmantošanā, lai novērstu Šengenas izvērtēšanas mehānisma un neaizsargātības novērtējuma konstatētos trūkumus [Gr. 127]

| d) | cik atbilstīgi un piemēroti vēl arvien ir II pielikumā noteiktie īstenošanas pasākumi un III pielikumā paredzētās darbības; [Gr. 128] |
| --- | --- |

d)

cik atbilstīgi un piemēroti vēl arvien ir II pielikumā noteiktie īstenošanas pasākumi un III pielikumā paredzētās darbības; [Gr. 128]

| e) | kāda ir papildināmība un saskaņotība starp šī instrumenta atbalstītajām darbībām un atbalstu, ko snieguši citi Savienības fondi; [Gr. 129] |
| --- | --- |

e)

kāda ir papildināmība un saskaņotība starp šī instrumenta atbalstītajām darbībām un atbalstu, ko snieguši citi Savienības fondi; [Gr. 129]

Vidusposma novērtējumā ņem vērā retrospektīva izvērtējuma rezultātus par ilgtermiņa ietekmi, ko rada iepriekšējais finansiāla atbalsta instruments ārējām robežām un vīzām, kas ir daļa no Iekšējās drošības fonda 2014.–2020. gadam. [Gr. 130]

1.a
     
  Komisija līdz 2030. gada 31. janvārim veic retrospektīvu izvērtējumu. Līdz šai pašai dienai Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei izvērtēšanas ziņojumu. Retrospektīvā izvērtējumā iekļauj 1. punktā izklāstīto elementu novērtējumu. Šādā sakarībā instrumenta ilgāka termiņa ietekmi novērtē, lai to ņemtu vērā, pieņemot lēmumu par turpmākā fonda iespējamo atjaunināšanu vai pārveidošanu. [Gr. 131]

2.   Vidusposma novērtējumu un retrospektīvo izvērtējumu veic laikus, lai to rezultātus varētu ņemt vērā lēmumu pieņemšanas procesā saskaņā ar grafiku, kas norādīts

  šīs
  Regulas (ES) Nr. .../... [KNR] 40. pantā

  14
  . 
  pantu
  . [Gr. 132]

2.a
     
  Vidusposma novērtējumā un retrospektīvā izvērtējumā Komisija pievērš īpašu uzmanību to darbību novērtēšanai, kuras veic trešās valstis vai kuras tiek veiktas trešās valstīs vai attiecībā uz trešām valstīm saskaņā ar 5. pantu un 12. panta 10. un 11. punktu [Gr. 133]

2. apakšiedaļa

Noteikumi par dalīto pārvaldību

27. pants

Gada darbības rezultātu ziņojumi

1.   Līdz 2023. gada 15. februārim un līdz katra nākamā gada tam pašam datumam līdz pat 2031. gadam, to ieskaitot, dalībvalstis iesniedz Komisijai gada darbības rezultātu ziņojumu, kas minēts Regulas (ES) Nr. .../... [KNR] 36. panta 6. punktā. 2023. gadā iesniegtais ziņojums aptver programmas īstenošanu, kas veikta līdz 2022. gada 30. jūnijam.
  Šos ziņojumus dalībvalstis publicē tam īpaši paredzētā tīmekļa vietnē un nosūta tos Eiropas Parlamentam un Padomei. [Gr. 134]

2.   Gada darbības rezultātu ziņojumā jo īpaši izklāsta informāciju par:

| a) | programmas īstenošanā un starpposma mērķu un galamērķu sasniegšanā gūto progresu, ņemot vērā jaunākos datus, kā noteikts Regulas (ES) Nr. .../... [KNR] 37. pantā

  Komisijai nosūtītos apkopotos datus
  ; [Gr. 135] |
| --- | --- |

a)

programmas īstenošanā un starpposma mērķu un galamērķu sasniegšanā gūto progresu, ņemot vērā jaunākos datus, kā noteikts Regulas (ES) Nr. .../... [KNR] 37. pantā

  Komisijai nosūtītos apkopotos datus
  ; [Gr. 135]

| aa) | valsts programmas gada pārskatu sadalījumu pa atgūtajiem līdzekļiem, priekšfinansējumu gala saņēmējiem un faktiski radušos izdevumu atlīdzināšanu; [Gr. 136] |
| --- | --- |

aa)

valsts programmas gada pārskatu sadalījumu pa atgūtajiem līdzekļiem, priekšfinansējumu gala saņēmējiem un faktiski radušos izdevumu atlīdzināšanu; [Gr. 136]

| b) | jebkuriem jautājumiem, kas ietekmē programmas rezultātus, un par pasākumiem, kuri veikti to risināšanai;
  tostarp pamatotiem atzinumiem, ko Komisija sniegusi par pienākumu neizpildes procedūru saskaņā ar LESD 258. pantu
  ; [Gr. 137] |
| --- | --- |

b)

jebkuriem jautājumiem, kas ietekmē programmas rezultātus, un par pasākumiem, kuri veikti to risināšanai;
  tostarp pamatotiem atzinumiem, ko Komisija sniegusi par pienākumu neizpildes procedūru saskaņā ar LESD 258. pantu
  ; [Gr. 137]

| c) | papildināmību
  , koordināciju un saskaņotību
  starp instrumenta atbalstītajām darbībām un atbalstu, ko snieguši citi Savienības fondi, jo īpaši
  Savienības ārējie finansēšanas instrumenti un citi instrumenti, kas nodrošina finansējumu
  attiecībā uz; [Gr. 138] |
| --- | --- |

c)

papildināmību
  , koordināciju un saskaņotību
  starp instrumenta atbalstītajām darbībām un atbalstu, ko snieguši citi Savienības fondi, jo īpaši
  Savienības ārējie finansēšanas instrumenti un citi instrumenti, kas nodrošina finansējumu
  attiecībā uz; [Gr. 138]

| d) | programmas ieguldījumu attiecīgo Savienības acquis un rīcības plānu īstenošanā; |
| --- | --- |

d)

programmas ieguldījumu attiecīgo Savienības acquis un rīcības plānu īstenošanā;

| da) | atbilstību pamattiesību prasībām; [Gr. 139] |
| --- | --- |

da)

atbilstību pamattiesību prasībām; [Gr. 139]

| e) | komunikācijas un atpazīstamības veicināšanas pasākumu īstenošanu; |
| --- | --- |

e)

komunikācijas un atpazīstamības veicināšanas pasākumu īstenošanu;

| f) | veicinošu nosacījumu izpildi un šo nosacījumu piemērošanu visā plānošanas periodā; |
| --- | --- |

f)

veicinošu nosacījumu izpildi un šo nosacījumu piemērošanu visā plānošanas periodā;

| fa) | projektu īstenošanu trešā valstī vai saistībā ar to; [Gr. 140] |
| --- | --- |

fa)

projektu īstenošanu trešā valstī vai saistībā ar to; [Gr. 140]

3.   Komisija divu mēnešu laikā pēc gada darbības rezultātu ziņojuma saņemšanas dienas var izteikt apsvērumus par to. Ja Komisija minētajā termiņā nesniedz nekādus apsvērumus, ziņojumus uzskata par pieņemtiem.
  Pēc pieņemšanas Komisija iesniedz gada darbības rezultātu ziņojumu kopsavilkumus, kas pieejami Eiropas Parlamentam un Padomei, un publicē minētos gada darbības rezultātu ziņojumu kopsavilkumus īpašā tīmekļa vietnē
  . [Gr. 141]

4.   Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šā panta īstenošanai, Komisija pieņem īstenošanas aktu, ar ko izveido gada darbības rezultātu ziņojuma paraugu. Šo īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar 30. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru.

28. pants

Uzraudzība un ziņošana

1.   Uzraudzība un ziņošana saskaņā ar Regulas (ES) Nr. .../... [KNR] IV sadaļu balstās uz VI pielikuma 1., 2. un 3. tabulā noteiktajiem darbību veidiem. Lai reaģētu uz neparedzētiem vai jauniem apstākļiem vai nodrošinātu efektīvu finansējuma īstenošanu, Komisija saskaņā ar 29. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus nolūkā grozīt VI pielikumu.

2.   Kopējos rādītājus izmanto saskaņā ar Regulas (ES) Nr. .../... [KNR] 12. panta 1. punktu, 17. pantu un 37. pantu.
  [Gr. 142]

III NODAĻA

PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

29. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt
  8.,
  12., 15., 25. un 28. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir līdz 2028. gada 31. decembrim. [Gr. 143]

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt
  8.,
  12., 15., 25. un 28. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. [Gr. 144]

4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to vienlaikus paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Saskaņā ar
  8.,
  12., 15., 25. un 28. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no minētā akta paziņošanas dienas

  dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei,
  ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām abas iestādes

  gan Eiropas Parlaments, gan Padome
  ir informējušas

  informējuši
  Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem. [Gr. 145]

30. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz Patvēruma un migrācijas fonda, Iekšējās drošības fonda un robežu pārvaldības un vīzu instrumenta koordinācijas komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.

3.   Ja komiteja nesniedz atzinumu, Komisija nepieņem īstenošanas akta projektu. Tas neattiecas uz 27. panta 4. punktā minēto īstenošanas aktu.
  [Gr. 146]

31. pants

Pārejas noteikumi

1.   Šī regula neskar attiecīgo darbību turpināšanu vai grozīšanu saskaņā ar instrumentu ārējām robežām un vīzām, kurš kā daļa no Iekšējās drošības fonda 2014.–2020. gadam ir izveidots ar Regulu (ES) Nr. 515/2014, ko minētajām darbībām turpina piemērot līdz to slēgšanai.

2.   No instrumenta finansējuma var segt arī izdevumus par tehnisko un administratīvo palīdzību, kas ir vajadzīga, lai nodrošinātu pāreju starp instrumentu un pasākumiem, kuri pieņemti saskaņā ar iepriekšējo instrumentu – instrumentu ārējām robežām un vīzām, kas kā daļa no Iekšējās drošības fonda 2014.–2020. gadam ir izveidots ar Regulu (ES) Nr. 515/2014.

32. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2021. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā

priekšsēdētājs

Padomes vārdā

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C [...], [...], [...]. lpp.

1

(2)  OV C [...], [...], [...]. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta nostāja.

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1624 (2016. gada 14. septembris) par Eiropas Robežu un krasta apsardzi un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/399 un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 863/2007, Padomes Regulu (EK) Nr. 2007/2004 un Padomes Lēmumu 2005/267/EK (OV L 251, 16.9.2016., 1. lpp.).

4

(5)  COM(2015)0240, 13.5.2015.

5

(6)  http://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2016/12/15/euco-conclusions-final/

6

http://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2016/12/15/euco-conclusions-final/

(7)  Eiropadomes secinājumi
  , 2017. gada 22. un 23. jūnijs.

7

Eiropadomes secinājumi

, 2017. gada 22. un 23. jūnijs.

(8)  COM(2017)0794.

8

COM(2017)0794.

(9)  
  Komisijas 2017. gada 29. aprīļa paziņojums par personu plūsmu pārvaldību pie Slovēnijas un Horvātijas robežām.

9

Komisijas 2017. gada 29. aprīļa paziņojums par personu plūsmu pārvaldību pie Slovēnijas un Horvātijas robežām.

(10)  
  Komisijas Ieteikums (ES) 2017/1804 (2017. gada 3. oktobris) par to, kā īstenojami Šengenas Robežu kodeksa noteikumi par robežkontroles pagaidu atjaunošanu pie iekšējām robežām Šengenas zonā (OV L 259, 7.10.2017., 25. lpp.).

10

Komisijas Ieteikums (ES) 2017/1804 (2017. gada 3. oktobris) par to, kā īstenojami Šengenas Robežu kodeksa noteikumi par robežkontroles pagaidu atjaunošanu pie iekšējām robežām Šengenas zonā (OV L 259, 7.10.2017., 25. lpp.).

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 515/2014 (2014. gada 16. aprīlis), ar ko kā daļu no Iekšējās drošības fonda izveido finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām un atceļ Lēmumu Nr. 574/2007/EK (OV L 150, 20.5.2014., 143. lpp.).

11

(12)  OV L [...], [...], [...]. lpp.

12

OV L [...], [...], [...]. lpp.

(13)  OV L [...], [...], [...]. lpp.

13

OV L [...], [...], [...]. lpp.

(14)  OV L 144, 6.6.2007., 22. lpp.

14

(15)  Regula (ES) 2017/2226 (2017. gada 30. novembris), ar ko izveido ieceļošanas/izceļošanas sistēmu (IIS), lai reģistrētu to trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un izceļošanas datus un ieceļošanas atteikumu datus, kuri šķērso dalībvalstu ārējās robežas, un ar ko paredz nosacījumus piekļuvei IIS tiesībaizsardzības nolūkos, un ar ko groza Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu, un Regulas (EK) Nr. 767/2008 un (ES) Nr. 1077/2011 (OV L 327, 9.12.2017., 20. lpp.).

15

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 767/2008 (2008. gada 9. jūlijs) par Vīzu informācijas sistēmu (VIS) un datu apmaiņu starp dalībvalstīm saistībā ar īstermiņa vīzām (VIS regula) (OV L 218, 13.8.2008., 60. lpp.).

16

(17)  COM(2016)0731, 16.11.2016.

17

(18)  COM(2016)0272, 4.5.2016.

18

(19)  COM(2016)0 881,0882 un 0883, 21.12.2016.

19

(20)  COM(2017)0344, 29.6.2017.

20

(21)  COM(2017)0794, 12.12.2017.

21

(22)  
  EUCO 22/15 CO EUR 8 CONCL 3
  .

22

EUCO 22/15 CO EUR 8 CONCL 3

(23)  Padomes Regula (ES) Nr. 1053/2013 (2013. gada 7. oktobris), ar ko izveido izvērtēšanas un uzraudzības mehānismu, lai pārbaudītu Šengenas acquis piemērošanu (OV L 295, 6.11.2013., 27. lpp.).

23

acquis

(24)  OV L 236, 23.9.2003., 946. lpp.

24

(25)  Padomes Regula (EK) Nr. 693/2003 (2003. gada 14. aprīlis), ar ko paredz īpašu vienkāršota tranzīta dokumentu (FTD), vienkāršota dzelzceļa tranzīta dokumentu (FRTD) un ar ko groza Kopīgo konsulāro instrukciju un Kopīgo rokasgrāmatu (OV L 99, 17.4.2003., 8. lpp.).

25

FTD

FRTD

(26)  Padomes Regula (EK) Nr. 694/2003 (2003. gada 14. aprīlis) par vienotu formu vienkāršota tranzīta dokumentam (FTD) un vienkāršota dzelzceļa tranzīta dokumentam (FRTD), kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 693/2003 (OV L 99, 17.4.2003., 15. lpp.).

26

FTD

FRTD

(27)  OV L [...], [...], [...]. lpp.

27

(28)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1406/2002 (2002. gada 27. jūnijs) par Eiropas Jūras drošības aģentūras izveidošanu (OV L 208, 5.8.2002., 1. lpp.).

28

(29)  Padomes Regula (EK) Nr. 768/2005 (2005. gada 26. aprīlis), ar ko izveido Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūru un groza Regulu (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai (OV L 128, 21.5.2005., 1. lpp.).

29

(30)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1052/2013 (2013. gada 22. oktobris), ar ko izveido Eiropas Robežu uzraudzības sistēmu (EUROSUR) (OV L 295, 6.11.2013., 11. lpp.).

30

EUROSUR

(31)  OV C [...], [...], [...]. lpp.

31

(32)  OV C [...], [...], [...]. lpp.

32

(33)  OV C [...], [...], [...]. lpp.

33

OV C [...], [...], [...]. lpp.

(34)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).

34

Euratom

OLAF

Euratom

(35)  Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.).

35

Euratom

(36)  Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).

36

Euratom

(37)  Padomes Regula (ES) 2017/1939 (2017. gada 12. oktobris), ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (OV L 283, 31.10.2017., 1. lpp.).

37

EPPO

(38)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/1371 (2017. gada 5. jūlijs) par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības (OV L 198, 28.7.2017., 29. lpp.).

38

(39)  Padomes Lēmums 2013/755/ES (2013. gada 25. novembris) par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Savienību (“Lēmums par aizjūras asociāciju”) (OV L 344, 19.12.2013., 1. lpp.).

39

(40)  2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgums starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par labāku likumdošanas procesu; OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

40

(41)  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

41

(42)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

42

(43)  OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.

43

(44)  Padomes Lēmums 1999/437/EK (1999. gada 17. maijs) par dažiem pasākumiem, lai piemērotu Eiropas Savienības Padomes, Islandes Republikas un Norvēģijas Karalistes Nolīgumu par abu minēto valstu iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un izstrādē (OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.).

44

acquis

(45)  OV L 53, 27.2.2008., 52. lpp.

45

(46)  Padomes Lēmums 2008/146/EK (2008. gada 28. janvāris) par to, lai Eiropas Kopienas vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (OV L 53, 27.2.2008., 1. lpp.).

46

acquis

(47)  OV L 160, 18.6.2011., 21. lpp.

47

(48)  Padomes Lēmums 2011/350/ES (2011. gada 7. marts) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā saistībā ar kontroles atcelšanu pie iekšējām robežām un personu pārvietošanos (OV L 160, 18.6.2011., 19. lpp.).

48

acquis

(49)  Padomes Lēmums 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.).

49

acquis

(50)  OV L [...], [...], [...]. lpp.

50

(51)  OV L [...], [...], [...]. lpp.

51

(52)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/399 (2016. gada 9. marts) par Savienības Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss) (OV L 77, 23.3.2016., 1. lpp.).

52

(53)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/98/EK (2003. gada 17. novembris) par valsts sektora informācijas atkalizmantošanu (OV L 345, 31.12.2003., 90. lpp.).

53

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/98/EK (2003. gada 17. novembris) par valsts sektora informācijas atkalizmantošanu (OV L 345, 31.12.2003., 90. lpp.).

I PIELIKUMS

Kritēriji finansējuma piešķiršanai programmām, kuras pārvalda dalītā pārvaldībā

| 1. | Pieejamie resursi, kas minēti 10. pantā, starp dalībvalstīm tiek sadalīti šādi:






  a) | katra dalībvalsts no instrumenta saņem fiksētu summu 5 000 000 EUR apmērā vienīgi plānošanas perioda sākumā; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

katra dalībvalsts no instrumenta saņem fiksētu summu 5 000 000 EUR apmērā vienīgi plānošanas perioda sākumā;

| b) | summa 157 200 000 EUR apmērā Īpašajai tranzīta shēmai tiek piešķirta Lietuvai vienīgi plānošanas perioda sākumā; |
| --- | --- |

b)

summa 157 200 000 EUR apmērā Īpašajai tranzīta shēmai tiek piešķirta Lietuvai vienīgi plānošanas perioda sākumā;

| c) | atlikušos resursus, kas minēti 10. pantā, sadala, pamatojoties uz šādiem kritērijiem:
  30 % par ārējām sauszemes robežām;
  35 % par ārējām jūras robežām;
  20 % par lidostām;
  15 % par konsulātiem. |
| --- | --- |

c)

atlikušos resursus, kas minēti 10. pantā, sadala, pamatojoties uz šādiem kritērijiem:

30 % par ārējām sauszemes robežām;

35 % par ārējām jūras robežām;

20 % par lidostām;

15 % par konsulātiem.

| 2. | Resursus, kas pieejami saskaņā ar 1. punkta c) apakšpunktu par ārējām sauszemes robežām un ārējām jūras robežām, starp dalībvalstīm sadala šādi:






  a) | 70 % par dalībvalstu ārējo sauszemes robežu un ārējo jūras robežu garumu; to aprēķina, pamatojoties uz katra konkrētā posma svēruma koeficientu, kā definēts Regulā (ES) Nr. 1052/2013, ko nosaka saskaņā ar 11. punktu, un |
| --- | --- | --- |

2.

a)

70 % par dalībvalstu ārējo sauszemes robežu un ārējo jūras robežu garumu; to aprēķina, pamatojoties uz katra konkrētā posma svēruma koeficientu, kā definēts Regulā (ES) Nr. 1052/2013, ko nosaka saskaņā ar 11. punktu, un

| b) | 30 % par darba slodzi pie ārējām sauszemes un jūras robežām, ko nosaka saskaņā ar 7. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

b)

30 % par darba slodzi pie ārējām sauszemes un jūras robežām, ko nosaka saskaņā ar 7. punkta a) apakšpunktu.

| 3. | Svērumu, kas minēts 2. punkta a) apakšpunktā, nosaka Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra saskaņā ar 11. punktu. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Saskaņā ar 1. punkta c) apakšpunktu pieejamos resursus par lidostām starp dalībvalstīm sadala atbilstīgi darba slodzei to lidostās, kuru nosaka saskaņā ar 7. punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Resursus, kas pieejami saskaņā ar 1. punkta c) apakšpunktu par konsulātiem, starp dalībvalstīm sadala šādi:






  a) | 50 % par dalībvalstu konsulātu skaitu (izņemot goda konsulātus) valstīs, kuras uzskaitītas Padomes Regulas (EK) Nr. 539/2001 (1) I pielikumā, un |
| --- | --- | --- |

5.

a)

50 % par dalībvalstu konsulātu skaitu (izņemot goda konsulātus) valstīs, kuras uzskaitītas Padomes Regulas (EK) Nr. 539/2001 (1) I pielikumā, un

| b) | 50 % par darba slodzi saistībā ar vīzu politikas pārvaldību dalībvalstu konsulātos valstīs, kuras uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 539/2001 I pielikumā, kā noteikts saskaņā ar šā pielikuma 7. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

b)

50 % par darba slodzi saistībā ar vīzu politikas pārvaldību dalībvalstu konsulātos valstīs, kuras uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 539/2001 I pielikumā, kā noteikts saskaņā ar šā pielikuma 7. punkta c) apakšpunktu.

| 6. | Sadalot resursus saskaņā ar 1. punkta c) apakšpunktu, “ārējās jūras robežas” ir dalībvalstu teritoriālo jūras ūdeņu ārējās robežas, kā definēts saskaņā ar ANO Jūras tiesību konvencijas 4. līdz 16. pantu. Tomēr gadījumos, kad ir nepieciešamas regulāras tālās distances operācijas, lai novērstu neatbilstīgu migrāciju/nelikumīgu

  vai
  ieceļošanu, tās ir liela apdraudējuma zonu ārējās robežas. “Ārējo jūras robežu” definīciju šajā sakarā nosaka, ņemot vērā attiecīgo dalībvalstu sniegtos operatīvos datus par iepriekšējiem diviem gadiem. Šo definīciju izmanto vienīgi šīs regulas nolūkos.[Gr. 147] |
| --- | --- |

6.

| 7. | Sākotnējā finansējuma piešķiršanas nolūkos darba slodzes novērtējums balstās uz jaunākajiem vidējiem rādītājiem par iepriekšējiem 36 mēnešiem, kas pieejami šīs regulas piemērošanas dienā. Vidusposma pārskatīšanas nolūkos darba slodzes novērtējums balstās uz jaunākajiem vidējiem rādītājiem par iepriekšējiem 36 mēnešiem, kas pieejami vidusposma pārskatīšanas laikā 2024. gadā. Darba slodzes novērtējums balstās uz šādiem faktoriem:






  a) | pie ārējām sauszemes robežām un ārējām jūras robežām:






  1) | 70

  60
  % par robežšķērsošanas gadījumu skaitu uz ārējās robežas oficiālās robežšķērsošanas vietās; [Gr. 148] |
| --- | --- | --- | --- |

7.

a)

pie ārējām sauszemes robežām un ārējām jūras robežām:

1)

70

  60
  % par robežšķērsošanas gadījumu skaitu uz ārējās robežas oficiālās robežšķērsošanas vietās; [Gr. 148]

| 2) | 30

  20
  % par to trešo valstu valstspiederīgo skaitu, kuriem atteikta ieceļošana uz ārējās robežas; [Gr. 149] |
| --- | --- |

2)

30

  20
  % par to trešo valstu valstspiederīgo skaitu, kuriem atteikta ieceļošana uz ārējās robežas; [Gr. 149]

| 2a) | 20 % par to personu skaitu, kuras ir iesniegušas pieteikumu starptautiskās aizsardzības saņemšanai vai ir iekļautas šādā pieteikumā kā ģimenes locekļi un kuru pieteikumi ir apstrādāti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/32/ES
   (2)

  43. pantā minētajām robežprocedūrām; [Gr. 150] |
| --- | --- |

2a)

20 % par to personu skaitu, kuras ir iesniegušas pieteikumu starptautiskās aizsardzības saņemšanai vai ir iekļautas šādā pieteikumā kā ģimenes locekļi un kuru pieteikumi ir apstrādāti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/32/ES
   (2)

  43. pantā minētajām robežprocedūrām; [Gr. 150]

| b) | lidostās:






  1) | 70 % par robežšķērsošanas gadījumu skaitu uz ārējās robežas oficiālās robežšķērsošanas vietās; |
| --- | --- | --- |

b)

lidostās:

1)

70 % par robežšķērsošanas gadījumu skaitu uz ārējās robežas oficiālās robežšķērsošanas vietās;

| 2) | 30 % par to trešo valstu valstspiederīgo skaitu, kuriem atteikta ieceļošana uz ārējās robežas; |
| --- | --- |

2)

30 % par to trešo valstu valstspiederīgo skaitu, kuriem atteikta ieceļošana uz ārējās robežas;

| c) | konsulātos: |
| --- | --- |

c)

konsulātos:

īstermiņa uzturēšanās vīzu pieteikumu vai lidostas tranzīta gadījumu skaits.

| 8. | Atsauces skaitļus attiecībā uz konsulātu skaitu, kā minēts 5. punkta a) apakšpunktā, aprēķina, pamatojoties uz informāciju, kas iekļauta 28. pielikumā Komisijas 2010. gada 19. marta Lēmumam C(2010)1620, ar ko izstrādā rokasgrāmatu par vīzu pieteikumu apstrādi un grozījumiem izsniegtajās vīzās.
  Ja dalībvalstis nav iesniegušas attiecīgos statistikas datus, izmanto jaunākos par šīm dalībvalstīm pieejamos datus. Ja par kādu dalībvalsti dati nav pieejami
  vai ja dalībvalstis nesniedz šādu informāciju divus gadus pēc kārtas
  , atsauces skaitlis ir nulle. [Gr. 151] |
| --- | --- |

8.

Ja dalībvalstis nav iesniegušas attiecīgos statistikas datus, izmanto jaunākos par šīm dalībvalstīm pieejamos datus. Ja par kādu dalībvalsti dati nav pieejami
  vai ja dalībvalstis nesniedz šādu informāciju divus gadus pēc kārtas
  , atsauces skaitlis ir nulle. [Gr. 151]

| 9. | Atsauces skaitļi attiecībā uz darba slodzi, kas minēta:






  a) | 7. punkta a) apakšpunkta 1) punktā un 7. punkta b) apakšpunkta 1) punktā, ir jaunākie statistikas dati, kurus dalībvalstis iesniegušas saskaņā ar Savienības tiesību aktiem; |
| --- | --- | --- |

9.

a)

7. punkta a) apakšpunkta 1) punktā un 7. punkta b) apakšpunkta 1) punktā, ir jaunākie statistikas dati, kurus dalībvalstis iesniegušas saskaņā ar Savienības tiesību aktiem;

| b) | 7. punkta a) apakšpunkta 2) punktā un 7. punkta b) apakšpunkta 2) punktā, ir jaunākie statistikas dati, ko sagatavojusi Komisija (Eurostat), pamatojoties uz datiem, kurus dalībvalstis iesniegušas saskaņā ar Savienības tiesību aktiem; |
| --- | --- |

b)

7. punkta a) apakšpunkta 2) punktā un 7. punkta b) apakšpunkta 2) punktā, ir jaunākie statistikas dati, ko sagatavojusi Komisija (Eurostat), pamatojoties uz datiem, kurus dalībvalstis iesniegušas saskaņā ar Savienības tiesību aktiem;

| c) | 7. punkta c) apakšpunktā, ir jaunākā statistika vīzu jomā, ko Komisija publicējusi saskaņā ar Vīzu kodeksa (3) 46. pantu. |
| --- | --- |

c)

7. punkta c) apakšpunktā, ir jaunākā statistika vīzu jomā, ko Komisija publicējusi saskaņā ar Vīzu kodeksa (3) 46. pantu.

| d) | Ja dalībvalstis nav iesniegušas attiecīgos statistikas datus, izmanto jaunākos par šīm dalībvalstīm pieejamos datus. Ja par kādu dalībvalsti dati nav pieejami
  vai ja dalībvalsts nesniedz šādu informāciju divus gadus pēc kārtas
  , atsauces skaitlis ir nulle. [Gr. 152] |
| --- | --- |

d)

Ja dalībvalstis nav iesniegušas attiecīgos statistikas datus, izmanto jaunākos par šīm dalībvalstīm pieejamos datus. Ja par kādu dalībvalsti dati nav pieejami
  vai ja dalībvalsts nesniedz šādu informāciju divus gadus pēc kārtas
  , atsauces skaitlis ir nulle. [Gr. 152]

| 10. | Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra sniedz Komisijai ziņojumu par resursu sadalījumu attiecībā uz ārējām sauszemes robežām un ārējām jūras robežām un lidostām, kā minēts 1. punkta c) apakšpunktā.
  Komisija šo ziņojumu publisko
  . [Gr. 153] |
| --- | --- |

10.

| 11. | Sākotnējā finansējuma piešķiršanas nolūkos 10. punktā minētajā ziņojumā tiek norādīts vidējais apdraudējuma
  ietekmes
  līmenis katrā

  katram
  robežas posmā

  posmam
  , pamatojoties uz jaunākajiem vidējiem rādītājiem par iepriekšējiem 36 mēnešiem pirms šīs regulas piemērošanas dienas. Vidusposma pārskatīšanas nolūkos 10. punktā minētajā ziņojumā tiek norādīts vidējais apdraudējuma

  ietekmes
  līmenis katrā

  katram
  robežas posmā

  posmam
  , pamatojoties uz jaunākajiem vidējiem rādītājiem par iepriekšējiem 36 mēnešiem, kas pieejami vidusposma pārskatīšanas laikā 2024. gadā. Tajā nosaka šādus konkrētus svēruma koeficientus katram posmam, piemērojot apdraudējuma

  ietekmes
  līmeņus, kā noteikts Regulā (ES) Nr. 1052/2013: [Gr. 154]







  a) | koeficients 0,5 nelielam apdraudējumam

  ietekmes līmenim
  ; [Gr. 155] |
| --- | --- | --- |

11.

a)

koeficients 0,5 nelielam apdraudējumam

  ietekmes līmenim
  ; [Gr. 155]

| b) | koeficients 3 vidējam apdraudējumam

  ietekmes līmenim
  ; [Gr. 156] |
| --- | --- |

b)

koeficients 3 vidējam apdraudējumam

  ietekmes līmenim
  ; [Gr. 156]

| c) | koeficients 5 lielam apdraudējumam

  ietekmes līmenim
  . [Gr. 157] |
| --- | --- |

c)

koeficients 5 lielam apdraudējumam

  ietekmes līmenim
  . [Gr. 157]

| d) | koeficients 8 kritiskam apdraudējumam. [Gr. 158] |
| --- | --- |

d)

koeficients 8 kritiskam apdraudējumam. [Gr. 158]

---

(1)  Padomes Regula (EK) Nr. 539/2001 (2001. gada 15. marts), ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas (OV L 81, 21.3.2001., 1. lpp.).

(2)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/32/ES (2013. gada 26. jūnijs) par kopējām procedūrām starptautiskās aizsardzības statusa piešķiršanai un atņemšanai (OV L 180, 29.6.2013., 60. lpp.).

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 810/2009 (2009. gada 13. jūlijs), ar kuru izveido Kopienas Vīzu kodeksu (Vīzu kodekss) (OV L 243, 15.9.2009., 1. lpp.).

II PIELIKUMS

Īstenošanas pasākumi

| 1. | Ar instrumentu palīdz sasniegt konkrēto mērķi, kas noteikts 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā, koncentrējoties uz šādiem īstenošanas pasākumiem:






  a) | robežkontroles uzlabošana saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1624 4. panta a) punktu:






  i. | stiprinot spējas, lai veiktu pārbaudes un uzraudzību pie ārējām robežām, tostarp pasākumus, lai atklātu

  veicinātu likumīgu robežšķērsošanu,
  un novērstu

  attiecīgā gadījumā pasākumus, kas saistīti ar
  pārrobežu noziedzību

  noziedzības
  , piemēram, migrantu kontrabandu

  kontrabandas
  , cilvēku tirdzniecību un terorismu

  tirdzniecības un terorisma, novēršanu,
  un
  pasākumus tādu personu nosūtīšanai, kurām vajadzīga starptautiskā aizsardzība vai kuras vēlas pieteikties starptautiskajai aizsardzībai
  ; [Gr. 159] |
| --- | --- | --- | --- |

1.

a)

robežkontroles uzlabošana saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1624 4. panta a) punktu:

i.

stiprinot spējas, lai veiktu pārbaudes un uzraudzību pie ārējām robežām, tostarp pasākumus, lai atklātu

  veicinātu likumīgu robežšķērsošanu,
  un novērstu

  attiecīgā gadījumā pasākumus, kas saistīti ar
  pārrobežu noziedzību

  noziedzības
  , piemēram, migrantu kontrabandu

  kontrabandas
  , cilvēku tirdzniecību un terorismu

  tirdzniecības un terorisma, novēršanu,
  un
  pasākumus tādu personu nosūtīšanai, kurām vajadzīga starptautiskā aizsardzība vai kuras vēlas pieteikties starptautiskajai aizsardzībai
  ; [Gr. 159]

| ii. | atbalstot meklēšanu un glābšanu saistībā ar robežu uzraudzību jūrā; [Gr. 160] |
| --- | --- |

ii.

atbalstot meklēšanu un glābšanu saistībā ar robežu uzraudzību jūrā; [Gr. 160]

| iii. | Šengenas zonā īstenojot tehniskus un operatīvus pasākumus, kuri ir saistīti ar robežkontroli
  , ar nosacījumu, ka šādi pasākumi neapdraud brīvu pārvietošanos
  ; [Gr. 161] |
| --- | --- |

iii.

Šengenas zonā īstenojot tehniskus un operatīvus pasākumus, kuri ir saistīti ar robežkontroli
  , ar nosacījumu, ka šādi pasākumi neapdraud brīvu pārvietošanos
  ; [Gr. 161]

| iv. | veicot iekšējās drošības risku analīzi un to apdraudējumu analīzi, kas var iespaidot ārējo robežu darbību vai drošību; |
| --- | --- |

iv.

veicot iekšējās drošības risku analīzi un to apdraudējumu analīzi, kas var iespaidot ārējo robežu darbību vai drošību;

| v. | šīs regulas darbības jomā atbalstot dalībvalstis, kuras saskaras ar esošu vai iespējamu nesamērīgi lielu migrācijas spiedienu uz ES ārējām robežām

  23. pantā minēto ārkārtas situāciju
  , tostarp sniedzot pastiprinātu tehnisko un operatīvo palīdzību, kā arī karsto punktu zonās izvietojot migrācijas pārvaldības atbalsta vienības. [Gr. 162] |
| --- | --- |

v.

šīs regulas darbības jomā atbalstot dalībvalstis, kuras saskaras ar esošu vai iespējamu nesamērīgi lielu migrācijas spiedienu uz ES ārējām robežām

  23. pantā minēto ārkārtas situāciju
  , tostarp sniedzot pastiprinātu tehnisko un operatīvo palīdzību, kā arī karsto punktu zonās izvietojot migrācijas pārvaldības atbalsta vienības. [Gr. 162]

| b) | Eiropas Robežu un krasta apsardzes turpmāka attīstība, izmantojot kopīgu jaudas veidošanu, kopīgu iepirkumu

  kopīgu spēju veidošana
  ,
  kopīgi iepirkumi
  , kopīgu standartu noteikšanu

  noteikšana
  un citus pasākumus

  citi pasākumi
  , kas ļauj racionalizēt sadarbību un koordināciju starp dalībvalstīm
  , lai turpinātu attīstīt

  un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru

  apsardzi
  ; [Gr. 163] |
| --- | --- |

b)

Eiropas Robežu un krasta apsardzes turpmāka attīstība, izmantojot kopīgu jaudas veidošanu, kopīgu iepirkumu

  kopīgu spēju veidošana
  ,
  kopīgi iepirkumi
  , kopīgu standartu noteikšanu

  noteikšana
  un citus pasākumus

  citi pasākumi
  , kas ļauj racionalizēt sadarbību un koordināciju starp dalībvalstīm
  , lai turpinātu attīstīt

  un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru

  apsardzi
  ; [Gr. 163]

| c) | aģentūru sadarbības stiprināšana valstu līmenī starp valsts iestādēm, kas ir atbildīgas par robežkontroli vai par uzdevumiem, kurus veic pie robežas, un ES līmenī starp dalībvalstīm, vai starp dalībvalstīm, no vienas puses, un attiecīgajām Savienības struktūrām, birojiem un

  vai
  aģentūrām vai trešām valstīm

  , tostarp aģentūrām, kas atbildīgas par ārējām darbībām
  , no otras puses; [Gr. 164] |
| --- | --- |

c)

aģentūru sadarbības stiprināšana valstu līmenī starp valsts iestādēm, kas ir atbildīgas par robežkontroli vai par uzdevumiem, kurus veic pie robežas, un ES līmenī starp dalībvalstīm, vai starp dalībvalstīm, no vienas puses, un attiecīgajām Savienības struktūrām, birojiem un

  vai
  aģentūrām vai trešām valstīm

  , tostarp aģentūrām, kas atbildīgas par ārējām darbībām
  , no otras puses; [Gr. 164]

| d) | Savienības acquis par ārējām robežām vienotas piemērošanas nodrošināšana, tostarp īstenojot ieteikumus, kas sagatavoti ar kvalitātes kontroles mehānismiem, piemēram, Šengenas izvērtēšanas mehānismu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1053/2013, neaizsargātības novērtējumiem saskaņā ar Regulu (ES) 2016/1624 un valstu kvalitātes kontroles mehānismiem; |
| --- | --- |

d)

Savienības acquis par ārējām robežām vienotas piemērošanas nodrošināšana, tostarp īstenojot ieteikumus, kas sagatavoti ar kvalitātes kontroles mehānismiem, piemēram, Šengenas izvērtēšanas mehānismu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1053/2013, neaizsargātības novērtējumiem saskaņā ar Regulu (ES) 2016/1624 un valstu kvalitātes kontroles mehānismiem;

| e) | tādu
  lielapjoma IT sistēmu izveidošana, darbināšana un uzturēšana robežu pārvaldības jomā,
  kurām jau piemēro Savienības tiesību aktus,
  ieskaitot šo IT sistēmu sadarbspēju un to sakaru infrastruktūru

  infrastruktūras sadarbspēju, un darbības datu kvalitātes uzlabošanai un informācijas sniegšanai
  ; [Gr. 165] |
| --- | --- |

e)

tādu
  lielapjoma IT sistēmu izveidošana, darbināšana un uzturēšana robežu pārvaldības jomā,
  kurām jau piemēro Savienības tiesību aktus,
  ieskaitot šo IT sistēmu sadarbspēju un to sakaru infrastruktūru

  infrastruktūras sadarbspēju, un darbības datu kvalitātes uzlabošanai un informācijas sniegšanai
  ; [Gr. 165]

| ea) | spēju palielināšana sniegt palīdzību personām, kas nokļuvuši briesmās jūrā, jo īpaši atbalstot meklēšanas un glābšanas operācijas; [Gr. 166] |
| --- | --- |

ea)

spēju palielināšana sniegt palīdzību personām, kas nokļuvuši briesmās jūrā, jo īpaši atbalstot meklēšanas un glābšanas operācijas; [Gr. 166]

| eb) | atbalstot meklēšanu un glābšanu saistībā ar robežu uzraudzību jūrā; [Gr. 167] |
| --- | --- |

eb)

atbalstot meklēšanu un glābšanu saistībā ar robežu uzraudzību jūrā; [Gr. 167]

| 2. | Ar instrumentu palīdz sasniegt konkrēto mērķi, kas noteikts 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā, koncentrējoties uz šādiem īstenošanas pasākumiem:






  a) | efektīvu un klientiem draudzīgāku pakalpojumu nodrošināšana vīzu pieteikumu iesniedzējiem, vienlaikus saglabājot vīzu procedūras drošību un integritāti
  , īpašu uzmanību pievēršot mazāk aizsargātām personām un bērniem
  ; [Gr. 168] |
| --- | --- | --- |

2.

a)

efektīvu un klientiem draudzīgāku pakalpojumu nodrošināšana vīzu pieteikumu iesniedzējiem, vienlaikus saglabājot vīzu procedūras drošību un integritāti
  , īpašu uzmanību pievēršot mazāk aizsargātām personām un bērniem
  ; [Gr. 168]

| aa) | atbalstu dalībvalstīm vīzu, tostarp humanitāru vīzu ar ierobežotu teritoriālo derīgumu, izsniegšanā, ja tās izsniedz vai nu humānu apsvērumu, valsts interešu vai starptautisku saistību dēļ, vai arī ja tās izsniedz Savienības pārmitināšanas vai pārvietošanas programmas dalībniekiem, turklāt pilnībā ievērojot Savienības acquis par vīzām; [Gr. 169] |
| --- | --- |

aa)

atbalstu dalībvalstīm vīzu, tostarp humanitāru vīzu ar ierobežotu teritoriālo derīgumu, izsniegšanā, ja tās izsniedz vai nu humānu apsvērumu, valsts interešu vai starptautisku saistību dēļ, vai arī ja tās izsniedz Savienības pārmitināšanas vai pārvietošanas programmas dalībniekiem, turklāt pilnībā ievērojot Savienības acquis par vīzām; [Gr. 169]

| b) | Savienības acquis par vīzām vienotas piemērošanas nodrošināšana, ieskaitot kopējās vīzu politikas turpmāku attīstīšanu un modernizēšanu; |
| --- | --- |

b)

Savienības acquis par vīzām vienotas piemērošanas nodrošināšana, ieskaitot kopējās vīzu politikas turpmāku attīstīšanu un modernizēšanu;

| c) | dažāda veida sadarbības attīstīšana starp dalībvalstīm vīzu pieteikumu apstrādes jomā; |
| --- | --- |

c)

dažāda veida sadarbības attīstīšana starp dalībvalstīm vīzu pieteikumu apstrādes jomā;

| d) | lielapjoma IT sistēmu izveidošana

  atjaunināšana
  , darbināšana un uzturēšana kopējās vīzu politikas jomā, ieskaitot šo IT sistēmu sadarbspēju un to sakaru infrastruktūru. [Gr. 170] |
| --- | --- |

d)

lielapjoma IT sistēmu izveidošana

  atjaunināšana
  , darbināšana un uzturēšana kopējās vīzu politikas jomā, ieskaitot šo IT sistēmu sadarbspēju un to sakaru infrastruktūru. [Gr. 170]

III PIELIKUMS

Atbalsta tvērums

| 1. | Regulas 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētā konkrētā mērķa ietvaros ar instrumentu jo īpaši atbalsta:






  a) | infrastruktūras, ēkas, sistēmas un pakalpojumus, kas vajadzīgi robežšķērsošanas vietās, karsto punktu zonās un robežu uzraudzībai starp robežšķērsošanas vietām, lai novērstu un apkarotu neatļautu robežšķērsošanu, neatbilstīgu imigrāciju un pārrobežu noziedzību pie ārējām robežām, kā arī lai nodrošinātu likumīgu ceļotāju netraucētu plūsmu
  un migrācijas plūsmu efektīvu pārvaldību, tostarp pasākumus, kas saistīti ar to personu nosūtīšanu, kurām nepieciešama starptautiskā aizsardzība vai kuras vēlas tai pieteikties, vienlaikus nodrošinot cieņpilnu attieksmi pret attiecīgajām personām
  ; [Gr. 171] |
| --- | --- | --- |

1.

a)

infrastruktūras, ēkas, sistēmas un pakalpojumus, kas vajadzīgi robežšķērsošanas vietās, karsto punktu zonās un robežu uzraudzībai starp robežšķērsošanas vietām, lai novērstu un apkarotu neatļautu robežšķērsošanu, neatbilstīgu imigrāciju un pārrobežu noziedzību pie ārējām robežām, kā arī lai nodrošinātu likumīgu ceļotāju netraucētu plūsmu
  un migrācijas plūsmu efektīvu pārvaldību, tostarp pasākumus, kas saistīti ar to personu nosūtīšanu, kurām nepieciešama starptautiskā aizsardzība vai kuras vēlas tai pieteikties, vienlaikus nodrošinot cieņpilnu attieksmi pret attiecīgajām personām
  ; [Gr. 171]

| b) | darbības iekārtas, ieskaitot transportlīdzekļus, un sakaru sistēmas, kas nepieciešamas efektīvai un drošai robežkontrolei, saskaņā ar standartiem, kurus izstrādājusi Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra, ja šādi standarti pastāv; |
| --- | --- |

b)

darbības iekārtas, ieskaitot transportlīdzekļus, un sakaru sistēmas, kas nepieciešamas efektīvai un drošai robežkontrolei, saskaņā ar standartiem, kurus izstrādājusi Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra, ja šādi standarti pastāv;

| c) | mācības Eiropas integrētas robežu pārvaldības jomā vai atbalstu tās attīstībai, ņemot vērā darbības vajadzības un, riska analīzi un
  problēmas, kas norādītas konkrētai valstij adresētajos ieteikumos,
  pilnīgi ievērojot pamattiesības; [Gr. 172] |
| --- | --- |

c)

mācības Eiropas integrētas robežu pārvaldības jomā vai atbalstu tās attīstībai, ņemot vērā darbības vajadzības un, riska analīzi un
  problēmas, kas norādītas konkrētai valstij adresētajos ieteikumos,
  pilnīgi ievērojot pamattiesības; [Gr. 172]

| d) | kopīgo sadarbības koordinatoru norīkošanu uz trešām valstīm, kā noteikts Regulā (ES) .../... [jaunā Sadarbības koordinatoru tīkla regula] (1), un robežsargu un citu attiecīgo ekspertu norīkošanu uz dalībvalstīm vai starp kādu dalībvalsti un trešo valsti, ekspertu vai sadarbības koordinatoru tīklu sadarbības stiprināšanu, kā arī labākās prakses apmaiņu un Eiropas tīklu spējas sekmēšanu izvērtēt, veicināt, atbalstīt un attīstīt Savienības politikas; [Gr. 173] |
| --- | --- |

d)

kopīgo sadarbības koordinatoru norīkošanu uz trešām valstīm, kā noteikts Regulā (ES) .../... [jaunā Sadarbības koordinatoru tīkla regula] (1), un robežsargu un citu attiecīgo ekspertu norīkošanu uz dalībvalstīm vai starp kādu dalībvalsti un trešo valsti, ekspertu vai sadarbības koordinatoru tīklu sadarbības stiprināšanu, kā arī labākās prakses apmaiņu un Eiropas tīklu spējas sekmēšanu izvērtēt, veicināt, atbalstīt un attīstīt Savienības politikas; [Gr. 173]

| e) | pētījumus, izmēģinājuma projektus un citas attiecīgas darbības, lai ieviestu vai attīstītu Eiropas integrētu robežu pārvaldību, tostarp pasākumus, kuru mērķis ir izveidot Eiropas robežu un krasta apsardzi, piemēram, kopīgu
  spēju
  veidošanu, kopīgu iepirkumu, kopīgu standartu noteikšanu un citus pasākumus, kuru mērķis ir pilnveidot sadarbību un koordināciju starp Eiropas robežsardzes un krasta apsardzes aģentūru un dalībvalstīm
  , kā arī pasākumus, kas saistīti ar to personu nosūtīšanu, kurām nepieciešama starptautiskā aizsardzība vai kuras vēlas tai pieteikties
  ; [Gr. 174] |
| --- | --- |

e)

pētījumus, izmēģinājuma projektus un citas attiecīgas darbības, lai ieviestu vai attīstītu Eiropas integrētu robežu pārvaldību, tostarp pasākumus, kuru mērķis ir izveidot Eiropas robežu un krasta apsardzi, piemēram, kopīgu
  spēju
  veidošanu, kopīgu iepirkumu, kopīgu standartu noteikšanu un citus pasākumus, kuru mērķis ir pilnveidot sadarbību un koordināciju starp Eiropas robežsardzes un krasta apsardzes aģentūru un dalībvalstīm
  , kā arī pasākumus, kas saistīti ar to personu nosūtīšanu, kurām nepieciešama starptautiskā aizsardzība vai kuras vēlas tai pieteikties
  ; [Gr. 174]

| f) | pasākumus, ar ko izstrādā inovatīvas metodes vai ievieš jaunas tehnoloģijas, kuras var nodot citām dalībvalstīm, jo īpaši izmantojot drošības pētniecības projektu rezultātus, ja šādu ieviešanu ir noteikusi Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra, rīkojoties saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1624 37. pantu, lai palīdzētu attīstīt Eiropas Robežu un krasta apsardzes darbības spējas. Šīs inovatīvās metodes un jaunās tehnoloģijas ir pilnībā saskaņotas ar pamattiesībām un tiesībām uz personas datu aizsardzību
  ; [Gr. 175] |
| --- | --- |

f)

pasākumus, ar ko izstrādā inovatīvas metodes vai ievieš jaunas tehnoloģijas, kuras var nodot citām dalībvalstīm, jo īpaši izmantojot drošības pētniecības projektu rezultātus, ja šādu ieviešanu ir noteikusi Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra, rīkojoties saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1624 37. pantu, lai palīdzētu attīstīt Eiropas Robežu un krasta apsardzes darbības spējas. Šīs inovatīvās metodes un jaunās tehnoloģijas ir pilnībā saskaņotas ar pamattiesībām un tiesībām uz personas datu aizsardzību
  ; [Gr. 175]

| g) | sagatavošanas
  pasākumus
  , uzraudzības, administratīvās un tehniskās darbības, kas vajadzīgas, lai īstenotu ārējo robežu politiku, tostarp ar nolūku stiprināt Šengenas zonas pārvaldību, izstrādājot un īstenojot izvērtēšanas mehānismu, kas izveidots ar Regulu (ES) Nr. 1053/2013, pārbaudīt, kā tiek piemērots Šengenas acquis un Šengenas Robežu kodekss, tostarp komandējumu izdevumus Komisijas un dalībvalstu ekspertiem, kuri piedalās apmeklējumos uz vietas, kā arī pasākumus, lai īstenotu ieteikumus, kas izdoti pēc neaizsargātības novērtējumiem, kurus veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra saskaņā ar Regulu (ES) 2016/1624; [Gr. 176] |
| --- | --- |

g)

sagatavošanas
  pasākumus
  , uzraudzības, administratīvās un tehniskās darbības, kas vajadzīgas, lai īstenotu ārējo robežu politiku, tostarp ar nolūku stiprināt Šengenas zonas pārvaldību, izstrādājot un īstenojot izvērtēšanas mehānismu, kas izveidots ar Regulu (ES) Nr. 1053/2013, pārbaudīt, kā tiek piemērots Šengenas acquis un Šengenas Robežu kodekss, tostarp komandējumu izdevumus Komisijas un dalībvalstu ekspertiem, kuri piedalās apmeklējumos uz vietas, kā arī pasākumus, lai īstenotu ieteikumus, kas izdoti pēc neaizsargātības novērtējumiem, kurus veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra saskaņā ar Regulu (ES) 2016/1624; [Gr. 176]

| ga) | darbības vīzu un robežu jomā izmantotajās IT sistēmās glabāto datu kvalitātes uzlabošanai un datu subjekta tiesību izmantošanas iespēju uzlabošanai attiecībā uz informāciju par saviem personas datiem, piekļuvi tiem, to labošanu, dzēšanu un to apstrādes ierobežošanu saistībā ar darbībām, kas ir šā instrumenta darbības jomā; [Gr. 208] |
| --- | --- |

ga)

darbības vīzu un robežu jomā izmantotajās IT sistēmās glabāto datu kvalitātes uzlabošanai un datu subjekta tiesību izmantošanas iespēju uzlabošanai attiecībā uz informāciju par saviem personas datiem, piekļuvi tiem, to labošanu, dzēšanu un to apstrādes ierobežošanu saistībā ar darbībām, kas ir šā instrumenta darbības jomā; [Gr. 208]

| h) | identifikāciju, pirkstu nospiedumu ņemšanu, reģistrāciju, drošības pārbaudes, iztaujāšanu, informācijas sniegšanu, medicīnisko un neaizsargātības pārbaudi un, ja nepieciešams, medicīnisko aprūpi, kā arī
  vajadzības gadījumā
  attiecīgās
  patvēruma
  procedūras piemērošanu trešo valstu valstspiederīgajiem pie ārējām robežām, jo īpaši karstajos punktos; [Gr. 177] |
| --- | --- |

h)

identifikāciju, pirkstu nospiedumu ņemšanu, reģistrāciju, drošības pārbaudes, iztaujāšanu, informācijas sniegšanu, medicīnisko un neaizsargātības pārbaudi un, ja nepieciešams, medicīnisko aprūpi, kā arī
  vajadzības gadījumā
  attiecīgās
  patvēruma
  procedūras piemērošanu trešo valstu valstspiederīgajiem pie ārējām robežām, jo īpaši karstajos punktos; [Gr. 177]

| i) | pasākumus, kuru mērķis ir uzlabot ieinteresēto personu un plašas sabiedrības informētību par ārējo robežu politiku, ietverot dienestu iekšējo saziņu par Savienības politiskajām prioritātēm; |
| --- | --- |

i)

pasākumus, kuru mērķis ir uzlabot ieinteresēto personu un plašas sabiedrības informētību par ārējo robežu politiku, ietverot dienestu iekšējo saziņu par Savienības politiskajām prioritātēm;

| j) | statistikas instrumentu, metožu un rādītāju attīstību
  , pienācīgi ņemot vērā nediskriminācijas principu
  ; [Gr. 178] |
| --- | --- |

j)

statistikas instrumentu, metožu un rādītāju attīstību
  , pienācīgi ņemot vērā nediskriminācijas principu
  ; [Gr. 178]

| k) | darbības atbalstu Eiropas integrētas robežu pārvaldības īstenošanai; |
| --- | --- |

k)

darbības atbalstu Eiropas integrētas robežu pārvaldības īstenošanai;

| ka) | apmaiņu ar labāko praksi un speciālajām zināšanām, tostarp attiecībā uz pamattiesību aizsardzību saistībā ar dažādajiem robežkontroles elementiem, jo īpaši attiecībā uz neaizsargātu personu identificēšanu, tūlītējas palīdzības sniegšanu šīm personām un viņu nosūtīšanu aizsardzības dienestiem; [Gr. 179] |
| --- | --- |

ka)

apmaiņu ar labāko praksi un speciālajām zināšanām, tostarp attiecībā uz pamattiesību aizsardzību saistībā ar dažādajiem robežkontroles elementiem, jo īpaši attiecībā uz neaizsargātu personu identificēšanu, tūlītējas palīdzības sniegšanu šīm personām un viņu nosūtīšanu aizsardzības dienestiem; [Gr. 179]

| kb) | politikas un procedūru izstrādes, uzraudzības un novērtēšanas pasākumi, tostarp kopēju statistikas instrumentu, metožu un rādītāju izmantošana, lai novērtētu gūtos panākumus un politikas attīstību; [Gr. 180] |
| --- | --- |

kb)

politikas un procedūru izstrādes, uzraudzības un novērtēšanas pasākumi, tostarp kopēju statistikas instrumentu, metožu un rādītāju izmantošana, lai novērtētu gūtos panākumus un politikas attīstību; [Gr. 180]

| 2. | Regulas 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētā konkrētā mērķa ietvaros ar instrumentu jo īpaši atbalsta:






  a) | sadarbībai, ieskaitot drošības pasākumus, kā arī citas darbības, kuras paredzētas, lai uzlabotu vīzu pieteikumu iesniedzējiem sniegto pakalpojumu kvalitāti; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

sadarbībai, ieskaitot drošības pasākumus, kā arī citas darbības, kuras paredzētas, lai uzlabotu vīzu pieteikumu iesniedzējiem sniegto pakalpojumu kvalitāti;

| b) | iekārtas un sakaru sistēmas, kas nepieciešamas vīzu pieteikumu apstrādei un konsulārajai sadarbībai, |
| --- | --- |

b)

iekārtas un sakaru sistēmas, kas nepieciešamas vīzu pieteikumu apstrādei un konsulārajai sadarbībai,

| c) | konsulāro darbinieku un cita personāla, kas veicina kopējo vīzu politiku un konsulāro sadarbību, apmācību
  , tostarp attiecīgā gadījumā par pamattiesību ievērošanu
  ; [Gr. 181] |
| --- | --- |

c)

konsulāro darbinieku un cita personāla, kas veicina kopējo vīzu politiku un konsulāro sadarbību, apmācību
  , tostarp attiecīgā gadījumā par pamattiesību ievērošanu
  ; [Gr. 181]

| d) | labākās prakses un ekspertu apmaiņu, tostarp ekspertu norīkošanu, kā arī Eiropas sadarbības tīklu spējas sekmēšanu izvērtēt, veicināt, atbalstīt un turpmāk pilnveidot Savienības politiku un mērķus
  , tostarp pamattiesību aizsardzības nolūkā saistībā ar neaizsargātu personu identificēšanu, tūlītējas palīdzības sniegšanu šīm personām un viņu nosūtīšanu aizsardzības dienestiem
  ; [Gr. 182] |
| --- | --- |

d)

labākās prakses un ekspertu apmaiņu, tostarp ekspertu norīkošanu, kā arī Eiropas sadarbības tīklu spējas sekmēšanu izvērtēt, veicināt, atbalstīt un turpmāk pilnveidot Savienības politiku un mērķus
  , tostarp pamattiesību aizsardzības nolūkā saistībā ar neaizsargātu personu identificēšanu, tūlītējas palīdzības sniegšanu šīm personām un viņu nosūtīšanu aizsardzības dienestiem
  ; [Gr. 182]

| e) | pētījumus, izmēģinājuma projektus un citas attiecīgas darbības, piemēram, darbības, kuru mērķis ir uzlabot zināšanas ar analīzi, uzraudzību un novērtēšanu; |
| --- | --- |

e)

pētījumus, izmēģinājuma projektus un citas attiecīgas darbības, piemēram, darbības, kuru mērķis ir uzlabot zināšanas ar analīzi, uzraudzību un novērtēšanu;

| f) | pasākumus, ar kuriem izstrādā inovatīvas metodes vai ievieš jaunas tehnoloģijas, ko var nodot citām dalībvalstīm, īpaši projektus ar mērķi pārbaudīt un apstiprināt Savienības finansētu pētniecības projektu rezultātus; |
| --- | --- |

f)

pasākumus, ar kuriem izstrādā inovatīvas metodes vai ievieš jaunas tehnoloģijas, ko var nodot citām dalībvalstīm, īpaši projektus ar mērķi pārbaudīt un apstiprināt Savienības finansētu pētniecības projektu rezultātus;

| g) | sagatavošanas
  pasākumi
  , uzraudzības, administratīvās un tehniskās darbības, tostarp ar nolūku

  tās, kuru nolūks ir
  stiprināt Šengenas zonas pārvaldību, izstrādājot un īstenojot izvērtēšanas mehānismu, kas izveidots ar Regulu (ES) Nr. 1053/2013, pārbaudīt, kā tiek piemērots Šengenas acquis, tostarp komandējuma izdevumus Komisijas un dalībvalstu ekspertiem, kuri piedalās apmeklējumos uz vietas; [Gr. 183] |
| --- | --- |

g)

sagatavošanas
  pasākumi
  , uzraudzības, administratīvās un tehniskās darbības, tostarp ar nolūku

  tās, kuru nolūks ir
  stiprināt Šengenas zonas pārvaldību, izstrādājot un īstenojot izvērtēšanas mehānismu, kas izveidots ar Regulu (ES) Nr. 1053/2013, pārbaudīt, kā tiek piemērots Šengenas acquis, tostarp komandējuma izdevumus Komisijas un dalībvalstu ekspertiem, kuri piedalās apmeklējumos uz vietas; [Gr. 183]

| h) | pasākumus iesaistīto personu un sabiedrības informēšanai par vīzu politiku, tostarp dienestu iekšējo saziņu par Savienības politiskajām prioritātēm, |
| --- | --- |

h)

pasākumus iesaistīto personu un sabiedrības informēšanai par vīzu politiku, tostarp dienestu iekšējo saziņu par Savienības politiskajām prioritātēm,

| i) | statistikas instrumentu, metožu un rādītāju attīstību
  , ievērojot nediskriminācijas principu un tiesības uz personas datu aizsardzību
  ; [Gr. 184] |
| --- | --- |

i)

statistikas instrumentu, metožu un rādītāju attīstību
  , ievērojot nediskriminācijas principu un tiesības uz personas datu aizsardzību
  ; [Gr. 184]

| j) | darbības atbalstu kopējās vīzu politikas īstenošanai
  , pienācīgi ņemot vērā nediskriminācijas principu; [Gr. 185] |
| --- | --- |

j)

darbības atbalstu kopējās vīzu politikas īstenošanai
  , pienācīgi ņemot vērā nediskriminācijas principu; [Gr. 185]

| ja) | atbalstu dalībvalstīm vīzu, tostarp humanitāru vīzu ar ierobežotu teritoriālo derīgumu, izsniegšanā, ja tās izsniedz vai nu humānu apsvērumu, valsts interešu vai starptautisku saistību dēļ, vai arī ja tās izsniedz Savienības pārmitināšanas vai pārvietošanas programmas dalībniekiem, turklāt pilnībā ievērojot Savienības acquis par vīzām. [Gr. 186] |
| --- | --- |

ja)

atbalstu dalībvalstīm vīzu, tostarp humanitāru vīzu ar ierobežotu teritoriālo derīgumu, izsniegšanā, ja tās izsniedz vai nu humānu apsvērumu, valsts interešu vai starptautisku saistību dēļ, vai arī ja tās izsniedz Savienības pārmitināšanas vai pārvietošanas programmas dalībniekiem, turklāt pilnībā ievērojot Savienības acquis par vīzām. [Gr. 186]

| 3. | Regulas 3. panta 1. punktā minētā politikas mērķa ietvaros ar instrumentu jo īpaši atbalsta:






  a) | infrastruktūras un ēkas, kas vajadzīgas lielapjoma IT sistēmu un saistīto sakaru infrastruktūras komponentu uzņemšanai; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

infrastruktūras un ēkas, kas vajadzīgas lielapjoma IT sistēmu un saistīto sakaru infrastruktūras komponentu uzņemšanai;

| b) | aprīkojumu un sakaru sistēmas, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu lielapjoma IT sistēmu pienācīgu darbību; |
| --- | --- |

b)

aprīkojumu un sakaru sistēmas, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu lielapjoma IT sistēmu pienācīgu darbību;

| c) | mācības un komunikācijas pasākumus saistībā ar lielapjoma IT sistēmām; |
| --- | --- |

c)

mācības un komunikācijas pasākumus saistībā ar lielapjoma IT sistēmām;

| d) | lielapjoma IT sistēmu attīstīšanu un modernizēšanu; |
| --- | --- |

d)

lielapjoma IT sistēmu attīstīšanu un modernizēšanu;

| e) | pētījumus, koncepciju pamatojumus, izmēģinājuma projektus un citas attiecīgas darbības saistībā ar lielapjoma IT sistēmām, tostarp to sadarbspēju; |
| --- | --- |

e)

pētījumus, koncepciju pamatojumus, izmēģinājuma projektus un citas attiecīgas darbības saistībā ar lielapjoma IT sistēmām, tostarp to sadarbspēju;

| f) | pasākumus, ar kuriem izstrādā inovatīvas metodes vai ievieš jaunas tehnoloģijas, ko var nodot citām dalībvalstīm, īpaši projektus ar mērķi pārbaudīt un apstiprināt Savienības finansētu pētniecības projektu rezultātus; |
| --- | --- |

f)

pasākumus, ar kuriem izstrādā inovatīvas metodes vai ievieš jaunas tehnoloģijas, ko var nodot citām dalībvalstīm, īpaši projektus ar mērķi pārbaudīt un apstiprināt Savienības finansētu pētniecības projektu rezultātus;

| g) | statistikas instrumentu, metožu un rādītāju attīstību lielapjoma IT sistēmām vīzu un robežu jomā
  , ievērojot nediskriminācijas principu un tiesības uz personas datu aizsardzību
  ; [Gr. 187] |
| --- | --- |

g)

statistikas instrumentu, metožu un rādītāju attīstību lielapjoma IT sistēmām vīzu un robežu jomā
  , ievērojot nediskriminācijas principu un tiesības uz personas datu aizsardzību
  ; [Gr. 187]

| ga) | darbības datu kvalitātes uzlabošanai un datu subjekta tiesību izmantošanai attiecībā uz informāciju par saviem personas datiem, piekļuvi tiem, to labošanu, dzēšanu un to apstrādes ierobežošanu; [Gr. 188] |
| --- | --- |

ga)

darbības datu kvalitātes uzlabošanai un datu subjekta tiesību izmantošanai attiecībā uz informāciju par saviem personas datiem, piekļuvi tiem, to labošanu, dzēšanu un to apstrādes ierobežošanu; [Gr. 188]

| h) | darbības atbalstu lielapjoma IT sistēmu ieviešanai. |
| --- | --- |

h)

darbības atbalstu lielapjoma IT sistēmu ieviešanai.

---

(1)  OV C [...], [...], [...]. lpp.

IV PIELIKUMS

Darbības, uz kurām attiecina augstāku līdzfinansējumu saskaņā ar 11. panta 3. punktu un 12. panta 14. punktu

| 1) | Tādu iekārtu iegāde, izmantojot kopīgas iepirkuma shēmas ar Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru, kuras nodod Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras rīcībā tās operatīvajām darbībām saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1624 39. panta 14. punktu. |
| --- | --- |

1)

Tādu iekārtu iegāde, izmantojot kopīgas iepirkuma shēmas ar Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru, kuras nodod Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras rīcībā tās operatīvajām darbībām saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1624 39. panta 14. punktu.

| 2) | Pasākumi, kas atbalsta aģentūru sadarbību starp kādu dalībvalsti un blakus esošu trešo valsti, ar kuru ES ir kopīga sauszemes vai jūras robeža. |
| --- | --- |

2)

Pasākumi, kas atbalsta aģentūru sadarbību starp kādu dalībvalsti un blakus esošu trešo valsti, ar kuru ES ir kopīga sauszemes vai jūras robeža.

| 3) | Eiropas Robežu un krasta apsardzes turpmāka attīstība, izmantojot kopīgu jaudas veidošanu, kopīgu iepirkumu

  Kopīgu spēju veidošana
  ,
  kopīgi iepirkumi
  kopīgu standartu noteikšanu

  noteikšana

  un citus pasākumus

  citi pasākumi
  , kas ļauj racionalizēt sadarbību un koordināciju starp dalībvalstīm
  , lai turpinātu attīstīt
  un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru, kā norādīts II pielikuma 1. punkta b) apakšpunktā

  apsardzi
  . [Gr. 189] |
| --- | --- |

3)

Eiropas Robežu un krasta apsardzes turpmāka attīstība, izmantojot kopīgu jaudas veidošanu, kopīgu iepirkumu

  Kopīgu spēju veidošana
  ,
  kopīgi iepirkumi
  kopīgu standartu noteikšanu

  noteikšana

  un citus pasākumus

  citi pasākumi
  , kas ļauj racionalizēt sadarbību un koordināciju starp dalībvalstīm
  , lai turpinātu attīstīt
  un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru, kā norādīts II pielikuma 1. punkta b) apakšpunktā

  apsardzi
  . [Gr. 189]

| 4) | Kopīga imigrācijas sadarbības koordinatoru nosūtīšana, kā minēts III pielikumā. |
| --- | --- |

4)

Kopīga imigrācijas sadarbības koordinatoru nosūtīšana, kā minēts III pielikumā.

| 5) | Pasākumi, kas ļauj identificēt cilvēku tirdzniecības upurus un
  sniegt tiem palīdzību, un
  veicināt pārrobežu sadarbību
  kontrabandistu atklāšanā robežkontroles ietvaros
  ,
  tostarp izstrādājot un atbalstot efektīvus aizsardzības un nosūtīšanas mehānismus.

  lai ar robežkontroli atklātu kontrabandistus. [Gr. 190] |
| --- | --- |

5)

Pasākumi, kas ļauj identificēt cilvēku tirdzniecības upurus un
  sniegt tiem palīdzību, un
  veicināt pārrobežu sadarbību
  kontrabandistu atklāšanā robežkontroles ietvaros
  ,
  tostarp izstrādājot un atbalstot efektīvus aizsardzības un nosūtīšanas mehānismus.

  lai ar robežkontroli atklātu kontrabandistus. [Gr. 190]

| 5a) | Integrētu sistēmu bērnu aizsardzībai pie ārējām robežām un politikas attiecībā uz bērniem migrantiem izstrāde kopumā, tostarp nodrošinot pietiekamu personāla apmācību un apmaiņu ar labu praksi starp dalībvalstīm. [Gr. 191] |
| --- | --- |

5a)

Integrētu sistēmu bērnu aizsardzībai pie ārējām robežām un politikas attiecībā uz bērniem migrantiem izstrāde kopumā, tostarp nodrošinot pietiekamu personāla apmācību un apmaiņu ar labu praksi starp dalībvalstīm. [Gr. 191]

| 6) | Pasākumi, ar ko izvērš, nodod, pārbauda un apstiprina jaunu metodiku vai tehnoloģiju, tostarp izmēģinājuma projekti un turpmākie pasākumi Savienības finansētajiem pētniecības projektiem drošības jomā, kā minēts III pielikumā

  tehnoloģijas vīzu un robežu jomā izmantotajās IT sistēmās glabāto datu kvalitātes uzlabošanai
  un
  datu subjekta tiesību izmantošanas iespēju uzlabošanai attiecībā uz informāciju par saviem personas datiem
  ,
  piekļuvi tiem, to labošanu, dzēšanu un to apstrādes ierobežošanu saistībā ar darbībām, kas ir šā instrumenta darbības jomā. [Gr. 209] |
| --- | --- |

6)

Pasākumi, ar ko izvērš, nodod, pārbauda un apstiprina jaunu metodiku vai tehnoloģiju, tostarp izmēģinājuma projekti un turpmākie pasākumi Savienības finansētajiem pētniecības projektiem drošības jomā, kā minēts III pielikumā

  tehnoloģijas vīzu un robežu jomā izmantotajās IT sistēmās glabāto datu kvalitātes uzlabošanai
  un
  datu subjekta tiesību izmantošanas iespēju uzlabošanai attiecībā uz informāciju par saviem personas datiem
  ,
  piekļuvi tiem, to labošanu, dzēšanu un to apstrādes ierobežošanu saistībā ar darbībām, kas ir šā instrumenta darbības jomā. [Gr. 209]

| 6a) | Pasākumi, kuru mērķis ir neaizsargāto personu identificēšana, tūlītējas palīdzības sniegšana šīm personām un viņu nosūtīšana aizsardzības dienestiem. [Gr. 193] |
| --- | --- |

6a)

Pasākumi, kuru mērķis ir neaizsargāto personu identificēšana, tūlītējas palīdzības sniegšana šīm personām un viņu nosūtīšana aizsardzības dienestiem. [Gr. 193]

| 7) | Pasākumi, lai izveidotu un ekspluatētu karsto punktu zonas dalībvalstīs, kuras saskaras ar esošu vai iespējamu ārkārtēju un nesamērīgu migrācijas spiedienu. |
| --- | --- |

7)

Pasākumi, lai izveidotu un ekspluatētu karsto punktu zonas dalībvalstīs, kuras saskaras ar esošu vai iespējamu ārkārtēju un nesamērīgu migrācijas spiedienu.

| 8) | Dalībvalstu sadarbības turpmāka attīstība attiecībā uz vīzu apstrādi, kā minēts II pielikuma 2. punkta c) apakšpunktā. |
| --- | --- |

8)

Dalībvalstu sadarbības turpmāka attīstība attiecībā uz vīzu apstrādi, kā minēts II pielikuma 2. punkta c) apakšpunktā.

| 9) | Dalībvalstu konsulārās klātbūtnes vai pārstāvniecības palielināšana valstīs, kuru valstspiederīgajiem ieceļošanai ES vajadzīga vīza, jo īpaši valstīs, kurās neviena dalībvalsts pašlaik nav pārstāvēta. |
| --- | --- |

9)

Dalībvalstu konsulārās klātbūtnes vai pārstāvniecības palielināšana valstīs, kuru valstspiederīgajiem ieceļošanai ES vajadzīga vīza, jo īpaši valstīs, kurās neviena dalībvalsts pašlaik nav pārstāvēta.

V PIELIKUMS

Galvenie snieguma rādītāji, kā minēts 25. panta 1. punktā

| a) | Konkrētais mērķis Nr. 1. Atbalstīt efektīvu Eiropas integrētu robežu pārvaldību pie ārējām robežām, ko īsteno Eiropas Robežu un krasta apsardze kopīgā atbildībā starp Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru un par robežu pārvaldību atbildīgajām valstu iestādēm, lai atvieglotu

  nolūkā atvieglot
  likumīgu robežu šķērsošanu, atklātu

  atklāt
  un novērstu

  novērst
  neatbilstīgu imigrāciju un pārrobežu noziedzību un efektīvi pārvaldītu

  pārvaldīt
  migrācijas plūsmas: [Gr. 194]







  1) | neatbilstīgo robežšķērsošanas gadījumu skaits, kas pie ES ārējām robežām atklāti a) starp robežšķērsošanas vietām un b) robežšķērsošanas vietās;
  Datu avots: Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra |
| --- | --- | --- |

a)

Konkrētais mērķis Nr. 1. Atbalstīt efektīvu Eiropas integrētu robežu pārvaldību pie ārējām robežām, ko īsteno Eiropas Robežu un krasta apsardze kopīgā atbildībā starp Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru un par robežu pārvaldību atbildīgajām valstu iestādēm, lai atvieglotu

  nolūkā atvieglot
  likumīgu robežu šķērsošanu, atklātu

  atklāt
  un novērstu

  novērst
  neatbilstīgu imigrāciju un pārrobežu noziedzību un efektīvi pārvaldītu

  pārvaldīt
  migrācijas plūsmas: [Gr. 194]

1)

neatbilstīgo robežšķērsošanas gadījumu skaits, kas pie ES ārējām robežām atklāti a) starp robežšķērsošanas vietām un b) robežšķērsošanas vietās;

| 2) | viltotus ceļošanas dokumentus izmantojušo personu skaits, kas atklāts robežšķērsošanas vietās.
  Datu avots: Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra |
| --- | --- |

2)

viltotus ceļošanas dokumentus izmantojušo personu skaits, kas atklāts robežšķērsošanas vietās.

| 2a) | to personu skaits, kuras pieteikušās starptautiskajai aizsardzībai robežšķērsošanas vietās.



  Datu avots: Dalībvalsts [Gr. 195] |
| --- | --- |

2a)

to personu skaits, kuras pieteikušās starptautiskajai aizsardzībai robežšķērsošanas vietās.

| 2b) | to personu skaits, kurām atteikta ieceļošana;



  Datu

  avots

  : Dalībvalsts [Gr. 196] |
| --- | --- |

2b)

to personu skaits, kurām atteikta ieceļošana;

| b) | Konkrētais mērķis Nr. 2. Atbalstīt kopējo vīzu politiku, lai
  starp dalībvalstīm nodrošinātu saskaņotāku pieeju attiecībā uz vīzu izsniegšanu,
  atvieglotu likumīgu ceļošanu un novērstu migrācijas un

  mazinātu
  drošības riskus: [Gr. 197]







  1) | viltotus ceļošanas dokumentus izmantojušo personu skaits, kas atklāts fonda atbalstītajos konsulātos;
  Datu avots: Dalībvalsts |
| --- | --- | --- |

b)

Konkrētais mērķis Nr. 2. Atbalstīt kopējo vīzu politiku, lai
  starp dalībvalstīm nodrošinātu saskaņotāku pieeju attiecībā uz vīzu izsniegšanu,
  atvieglotu likumīgu ceļošanu un novērstu migrācijas un

  mazinātu
  drošības riskus: [Gr. 197]

1)

viltotus ceļošanas dokumentus izmantojušo personu skaits, kas atklāts fonda atbalstītajos konsulātos;

| 1a) | to personu skaits, kuras pieteikušās starptautiskajai aizsardzībai dalībvalstu konsulātos;



  Datu avots:

  Dalībvalsts
  [Gr. 198] |
| --- | --- |

1a)

to personu skaits, kuras pieteikušās starptautiskajai aizsardzībai dalībvalstu konsulātos;

| 2) | vidējais lēmuma pieņemšanas laiks (un tendences) vīzas procedūrā.
  Datu avots: Dalībvalsts |
| --- | --- |

2)

vidējais lēmuma pieņemšanas laiks (un tendences) vīzas procedūrā.

VI PIELIKUMS

Darbības veidi

1.
  TABULA. KODI, AR KO APZĪMĒ DARBĪBAS JOMAS DIMENSIJU

| I. | Eiropas integrēta robežu pārvaldība |
| --- | --- |

I.

001

Robežpārbaudes

002

Robežu uzraudzība – gaisa resursi

003

Robežu uzraudzība – sauszemes resursi

004

Robežu uzraudzība – jūras resursi

005

Robežu uzraudzība – automatizētas robežu uzraudzības sistēmas

006

Robežu uzraudzība – citi pasākumi

007

Tehniski un operatīvi pasākumi Šengenas zonā, kuri ir saistīti ar robežkontroli

008

Situācijas apzināšanās un informācijas apmaiņa

009

Riska analīze

010

Datu un informācijas apstrāde

011

Karsto punktu zonas

011.a

Pasākumi, kuri saistīti ar mazāk aizsargātu personu identificēšanu un nosūtīšanu [Gr. 199]

011.b

Pasākumi, kuri saistīti ar tādu personu identificēšanu un nosūtīšanu, kurām vajadzīga starptautiskā aizsardzība vai kuras vēlas pieteikties starptautiskajai aizsardzībai [Gr. 200]

012

Eiropas Robežu un krasta apsardzes attīstība

013

Aģentūru sadarbība – valsts līmenis

014

Aģentūru sadarbība – Eiropas Savienības līmenis

015

Aģentūru sadarbība – ar trešām valstīm

016

Kopīgu imigrācijas sadarbības koordinatoru nosūtīšana

017

Lielapjoma IT sistēmas – EURODAC robežu pārvaldības nolūkos

018

Lielapjoma IT sistēmas – ieceļošanas/izceļošanas sistēma (IIS)

019

Lielapjoma IT sistēmas – Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēma (ETIAS)

020

Lielapjoma IT sistēmas – Šengenas informācijas sistēma (SIS II)

021

Lielapjoma IT sistēmas – sadarbspēja

022

Darbības atbalsts – integrēta robežu pārvaldība

023

Darbības atbalsts – lielapjoma IT sistēmas robežu pārvaldības nolūkos

024

Darbības atbalsts – Īpašā tranzīta shēma

| II. | Kopējā vīzu politika |
| --- | --- |

II.

001

Vīzu pieteikumu apstrādes uzlabošana

002

Efektivitātes, klientiem draudzīgas vides un drošības uzlabošana konsulātos

003

Dokumentu drošība / padomdevēji attiecībā uz dokumentiem

004

Konsulārā sadarbība

005

Konsulārais tvērums

006

Lielapjoma IT sistēmas – Vīzu informācijas sistēma (VIS)

007

Citas IT sistēmas vīzu pieteikumu apstrādei

008

Darbības atbalsts – kopējā vīzu politika

009

Darbības atbalsts – lielapjoma IT sistēmas vīzu pieteikumu apstrādes nolūkos

010

Darbības atbalsts – Īpašā tranzīta shēma

010.a

Humanitāro vīzu izsniegšana [Gr. 201]

| III. | Tehniskā palīdzība |
| --- | --- |

III.

001

Informācija un saziņa

002

Sagatavošana, īstenošana, uzraudzība un kontrole

003

Novērtēšana un pētījumi, datu vākšana

003.a

Datu kvalitāte un datu subjektu tiesības uz informāciju par saviem personas datiem, piekļuvi tiem, to labošanu, dzēšanu un to apstrādes ierobežošanu [Gr. 202]

004

Spēju veidošana

2.
  TABULA. KODI, AR KO APZĪMĒ DARBĪBAS VEIDA DIMENSIJU

| 001 | infrastruktūras un ēkas |
| --- | --- |
| 002 | transportlīdzekļi |
| 003 | citas iekārtas |
| 004 | sakaru sistēmas |
| 005 | IT sistēmas |
| 006 | mācības |
| 007 | paraugprakses apmaiņa starp dalībvalstīm |
| 008 | paraugprakses apmaiņa ar trešām valstīm |
| 009 | ekspertu nosūtīšana |
| 010 | pētījumi, koncepciju pamatojumi, izmēģinājuma projekti un līdzīgas darbības |
| 011 | komunikācijas pasākumi |
| 012 | statistikas instrumentu, metožu un rādītāju attīstība |
| 013 | pētniecības projektu ieviešana vai citas turpmākas ar tiem saistītas darbības |

001

infrastruktūras un ēkas

002

transportlīdzekļi

003

citas iekārtas

004

sakaru sistēmas

005

IT sistēmas

006

mācības

007

paraugprakses apmaiņa starp dalībvalstīm

008

paraugprakses apmaiņa ar trešām valstīm

009

ekspertu nosūtīšana

010

pētījumi, koncepciju pamatojumi, izmēģinājuma projekti un līdzīgas darbības

011

komunikācijas pasākumi

012

statistikas instrumentu, metožu un rādītāju attīstība

013

pētniecības projektu ieviešana vai citas turpmākas ar tiem saistītas darbības

3.
  TABULA. KODI, AR KO APZĪMĒ ĪSTENOŠANAS REŽĪMA DIMENSIJU

| 001 | Konkrēta darbība |
| --- | --- |
| 002 | Ārkārtas palīdzība |
| 003 | Darbības, kas uzskaitītas IV pielikumā |
| 004 | Šengenas izvērtēšanas ieteikumu īstenošana |
| 005 | Neaizsargātības novērtējumu ieteikumu īstenošana |
| 006 | Sadarbība ar trešām valstīm |
| 007 | Darbības trešās valstīs |

001

Konkrēta darbība

002

Ārkārtas palīdzība

003

Darbības, kas uzskaitītas IV pielikumā

004

Šengenas izvērtēšanas ieteikumu īstenošana

005

Neaizsargātības novērtējumu ieteikumu īstenošana

006

Sadarbība ar trešām valstīm

007

Darbības trešās valstīs

VII PIELIKUMS

Darbības, par kurām var saņemt darbības atbalstu

| a) | 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā izklāstītā konkrētā mērķa ietvaros darbības atbalsts sedz turpmāk minētās izmaksas, ja vien tās nesedz Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra tās operatīvo darbību ietvaros:






  (1) | personāla izmaksas; |
| --- | --- | --- |

a)

3. panta 2. punkta a) apakšpunktā izklāstītā konkrētā mērķa ietvaros darbības atbalsts sedz turpmāk minētās izmaksas, ja vien tās nesedz Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra tās operatīvo darbību ietvaros:

(1)

personāla izmaksas;

| (2) | iekārtu un infrastruktūras apkope vai remonts; |
| --- | --- |

(2)

iekārtu un infrastruktūras apkope vai remonts;

| (3) | pakalpojumu izmaksas, tostarp “karsto punktu” zonās, kas ietilpst šīs regulas darbības jomā; [Gr. 203] |
| --- | --- |

(3)

pakalpojumu izmaksas, tostarp “karsto punktu” zonās, kas ietilpst šīs regulas darbības jomā; [Gr. 203]

| (4) | ekspluatācijas izmaksas par darbībām. |
| --- | --- |

(4)

ekspluatācijas izmaksas par darbībām.

Uzņēmēja dalībvalsts Regulas (ES) 2016/1624 2. panta 5) punkta nozīmē var izmantot darbības atbalstu, lai segtu savas izmaksas par dalību operatīvajās darbībās, kas minētas Regulas (ES) 2016/1624 2. panta 5) punktā un kas ietilpst šīs regulas darbības jomā, vai arī savas valsts robežkontroles darbību nolūkos.

| b) | 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā noteiktā konkrētā mērķa ietvaros darbības atbalsts attiecas uz turpmāko:






  (1) | personāla izmaksas, tostarp mācību izmaksas; |
| --- | --- | --- |

b)

3. panta 2. punkta b) apakšpunktā noteiktā konkrētā mērķa ietvaros darbības atbalsts attiecas uz turpmāko:

(1)

personāla izmaksas, tostarp mācību izmaksas;

| (2) | pakalpojumu izmaksas; |
| --- | --- |

(2)

pakalpojumu izmaksas;

| (3) | iekārtu un infrastruktūras apkope vai remonts; |
| --- | --- |

(3)

iekārtu un infrastruktūras apkope vai remonts;

| (4) | izdevumi, kas saistīti ar nekustamo īpašumu, tostarp iznomāšana un amortizācija. |
| --- | --- |

(4)

izdevumi, kas saistīti ar nekustamo īpašumu, tostarp iznomāšana un amortizācija.

| c) | 3. panta 1. punktā noteiktā politikas mērķa ietvaros darbības atbalsts attiecas uz turpmāko:






  (1) | personāla izmaksas, tostarp mācību izmaksas; |
| --- | --- | --- |

c)

3. panta 1. punktā noteiktā politikas mērķa ietvaros darbības atbalsts attiecas uz turpmāko:

(1)

personāla izmaksas, tostarp mācību izmaksas;

| (2) | lielapjoma IT sistēmu un to sakaru infrastruktūru darbības pārvaldība un uzturēšana, tostarp šo sistēmu sadarbspēja un drošu telpu īres izmaksas. |
| --- | --- |

(2)

lielapjoma IT sistēmu un to sakaru infrastruktūru darbības pārvaldība un uzturēšana, tostarp šo sistēmu sadarbspēja un drošu telpu īres izmaksas.

| d) | Papildus iepriekš minētajam ar darbības atbalstu programmā Lietuvai sniedz atbalstu saskaņā ar 16. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

d)

Papildus iepriekš minētajam ar darbības atbalstu programmā Lietuvai sniedz atbalstu saskaņā ar 16. panta 1. punktu.

VIII PIELIKUMS

Iznākumu un rezultātu rādītāji, kā minēts 25. panta 3. punktā

| a) | Konkrētais mērķis Nr. 1. Atbalstīt efektīvu Eiropas integrētu robežu pārvaldību pie ārējām robežām, ko īsteno Eiropas Robežu un krasta apsardze kopīgā atbildībā starp Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru un par robežu pārvaldību atbildīgajām valstu iestādēm, lai atvieglotu

  nolūkā atvieglot
  likumīgu robežu šķērsošanu, atklātu

  atklāt
  un novērstu

  novērst
  neatbilstīgu imigrāciju un pārrobežu noziedzību un efektīvi pārvaldītu

  pārvaldīt
  migrācijas plūsmas. [Gr. 204]







  1) | Robežkontroles infrastruktūra, transportlīdzekļi un citas iekārtas, ko finansē ar instrumenta atbalstu:






  — | jaunizbūvētas vai modernizētas robežšķērsošanas vietas no jaunizbūvētu vai modernizētu robežšķērsošanas vietu kopējā skaita attiecīgajā dalībvalstī; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Konkrētais mērķis Nr. 1. Atbalstīt efektīvu Eiropas integrētu robežu pārvaldību pie ārējām robežām, ko īsteno Eiropas Robežu un krasta apsardze kopīgā atbildībā starp Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru un par robežu pārvaldību atbildīgajām valstu iestādēm, lai atvieglotu

  nolūkā atvieglot
  likumīgu robežu šķērsošanu, atklātu

  atklāt
  un novērstu

  novērst
  neatbilstīgu imigrāciju un pārrobežu noziedzību un efektīvi pārvaldītu

  pārvaldīt
  migrācijas plūsmas. [Gr. 204]

1)

Robežkontroles infrastruktūra, transportlīdzekļi un citas iekārtas, ko finansē ar instrumenta atbalstu:

—

jaunizbūvētas vai modernizētas robežšķērsošanas vietas no jaunizbūvētu vai modernizētu robežšķērsošanas vietu kopējā skaita attiecīgajā dalībvalstī;

| — | automatizētas robežkontroles vārtu skaits; |
| --- | --- |

—

automatizētas robežkontroles vārtu skaits;

| — | gaisa transportlīdzekļu skaits; |
| --- | --- |

—

gaisa transportlīdzekļu skaits;

| — | jūras transportlīdzekļu skaits; |
| --- | --- |

—

jūras transportlīdzekļu skaits;

| — | sauszemes transportlīdzekļu skaits; |
| --- | --- |

—

sauszemes transportlīdzekļu skaits;

| — | iekārtu skaits, kas nodotas Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras rīcībā; |
| --- | --- |

—

iekārtu skaits, kas nodotas Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras rīcībā;

| — | citu iekārtu skaits, tostarp to iekārtu skaits, kas paredzētas, lai izveidotu, uzlabotu vai uzturētu karsto punktu zonas šīs regulas nolūkos; |
| --- | --- |

—

citu iekārtu skaits, tostarp to iekārtu skaits, kas paredzētas, lai izveidotu, uzlabotu vai uzturētu karsto punktu zonas šīs regulas nolūkos;

| — | daudzfunkcionālu iekārtu skaits, kuras atbalsta ar šo instrumentu. |
| --- | --- |

—

daudzfunkcionālu iekārtu skaits, kuras atbalsta ar šo instrumentu.

| 2) | Instrumenta atbalstīto īpašo amata vietu skaits trešās valstīs:






  — | kopīgi sadarbības koordinatori, kā minēts III pielikumā; |
| --- | --- | --- |

2)

Instrumenta atbalstīto īpašo amata vietu skaits trešās valstīs:

—

kopīgi sadarbības koordinatori, kā minēts III pielikumā;

| — | citas specializētas amata vietas saistībā ar robežu pārvaldību. |
| --- | --- |

—

citas specializētas amata vietas saistībā ar robežu pārvaldību.

| 3) | Tādu sadarbības projektu vai sadarbības plūsmu skaits, kas dalībvalstīs izveidoti ar instrumenta atbalstu, starp valstu iestādēm un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru, lai palīdzētu attīstīt Eiropas Robežu un krasta apsardzi. |
| --- | --- |

3)

Tādu sadarbības projektu vai sadarbības plūsmu skaits, kas dalībvalstīs izveidoti ar instrumenta atbalstu, starp valstu iestādēm un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru, lai palīdzētu attīstīt Eiropas Robežu un krasta apsardzi.

| 4) | Tādu iekārtu skaits, kuras izmantotas Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras operatīvajā darbībā un iegādātas ar instrumenta atbalstu, no kopējā iekārtu skaita, kas reģistrētas Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras tehniskā aprīkojuma rezervē. |
| --- | --- |

4)

Tādu iekārtu skaits, kuras izmantotas Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras operatīvajā darbībā un iegādātas ar instrumenta atbalstu, no kopējā iekārtu skaita, kas reģistrētas Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras tehniskā aprīkojuma rezervē.

| 5) | Tādu sadarbības projektu vai sadarbības plūsmu skaits, kas izveidotas ar instrumenta atbalstu, starp valstu aģentūrām un EUROSUR valsts koordinācijas centru (NCC). |
| --- | --- |

5)

Tādu sadarbības projektu vai sadarbības plūsmu skaits, kas izveidotas ar instrumenta atbalstu, starp valstu aģentūrām un EUROSUR valsts koordinācijas centru (NCC).

| 6) | Tādu darbinieku skaits, kas ar instrumenta atbalstu apmācīti par aspektiem, kuri saistīti ar integrētu robežu pārvaldību. |
| --- | --- |

6)

Tādu darbinieku skaits, kas ar instrumenta atbalstu apmācīti par aspektiem, kuri saistīti ar integrētu robežu pārvaldību.

| 7) | IT funkcijas, kas izveidotas, īstenotas, uzturētas vai modernizētas ar instrumenta atbalstu, tostarp sadarbspējas mērķiem:






  — | SIS II; |
| --- | --- | --- |

7)

IT funkcijas, kas izveidotas, īstenotas, uzturētas vai modernizētas ar instrumenta atbalstu, tostarp sadarbspējas mērķiem:

—

SIS II;

| — | ETIAS; |
| --- | --- |

—

ETIAS;

| — | IIS; |
| --- | --- |

—

IIS;

| — | VIS robežu pārvaldības nolūkos; |
| --- | --- |

—

VIS robežu pārvaldības nolūkos;

| — | Eurodac robežu pārvaldības nolūkos; |
| --- | --- |

—

Eurodac robežu pārvaldības nolūkos;

| — | IT sistēmu savienojumu skaits ar Eiropas meklēšanas portālu, kas finansēts ar instrumenta atbalstu; |
| --- | --- |

—

IT sistēmu savienojumu skaits ar Eiropas meklēšanas portālu, kas finansēts ar instrumenta atbalstu;

| — | jebkura cita lielapjoma IT sistēma, ietilpst šīs regulas darbības jomā. |
| --- | --- |

—

jebkura cita lielapjoma IT sistēma, ietilpst šīs regulas darbības jomā.

| 8) | Šengenas izvērtēšanas ieteikumu skaits robežu jomā un neaizsargātības novērtējumu ieteikumi, kuriem pievēršas ar instrumenta atbalstu, no to ieteikumu kopējā skaita, kam ir finansiālas sekas. |
| --- | --- |

8)

Šengenas izvērtēšanas ieteikumu skaits robežu jomā un neaizsargātības novērtējumu ieteikumi, kuriem pievēršas ar instrumenta atbalstu, no to ieteikumu kopējā skaita, kam ir finansiālas sekas.

| b) | Konkrētais mērķis Nr. 2. Atbalstīt kopējo vīzu politiku, lai
  starp dalībvalstīm nodrošinātu saskaņotāku pieeju attiecībā uz vīzu izsniegšanu,
  atvieglotu likumīgu ceļošanu un novērstu migrācijas un

  mazinātu
  drošības riskus. [Gr. 205]







  1) | Dalībvalsts konsulātu skaits ārpus Šengenas zonas, kas izveidoti vai uzlaboti ar instrumenta atbalstu, no kopējā dalībvalsts konsulātu skaita, kuri izveidoti vai modernizēti ārpus Šengenas zonas. |
| --- | --- | --- |

b)

Konkrētais mērķis Nr. 2. Atbalstīt kopējo vīzu politiku, lai
  starp dalībvalstīm nodrošinātu saskaņotāku pieeju attiecībā uz vīzu izsniegšanu,
  atvieglotu likumīgu ceļošanu un novērstu migrācijas un

  mazinātu
  drošības riskus. [Gr. 205]

1)

Dalībvalsts konsulātu skaits ārpus Šengenas zonas, kas izveidoti vai uzlaboti ar instrumenta atbalstu, no kopējā dalībvalsts konsulātu skaita, kuri izveidoti vai modernizēti ārpus Šengenas zonas.

| 2) | Ar instrumenta atbalstu par kopējās vīzu politikas aspektiem apmācīto darbinieku skaits un mācību kursu skaits. |
| --- | --- |

2)

Ar instrumenta atbalstu par kopējās vīzu politikas aspektiem apmācīto darbinieku skaits un mācību kursu skaits.

| 3) | IT funkcijas, kas izveidotas, īstenotas, uzturētas vai modernizētas ar instrumenta atbalstu, tostarp sadarbspējas mērķiem:






  — | VIS; |
| --- | --- | --- |

3)

IT funkcijas, kas izveidotas, īstenotas, uzturētas vai modernizētas ar instrumenta atbalstu, tostarp sadarbspējas mērķiem:

—

VIS;

| — | IIS; |
| --- | --- |

—

IIS;

| — | jebkura cita lielapjoma IT sistēma, ietilpst šīs regulas darbības jomā. |
| --- | --- |

—

jebkura cita lielapjoma IT sistēma, ietilpst šīs regulas darbības jomā.

| 4) | Sadarbības veidu skaits starp dalībvalstīm vīzu pieteikumu apstrādes jomā, kas ieviesti un modernizēti ar instrumenta atbalstu:






  — | kopīgas atrašanās vietas; |
| --- | --- | --- |

4)

Sadarbības veidu skaits starp dalībvalstīm vīzu pieteikumu apstrādes jomā, kas ieviesti un modernizēti ar instrumenta atbalstu:

—

kopīgas atrašanās vietas;

| — | kopīgi pieteikumu pieņemšanas centri; |
| --- | --- |

—

kopīgi pieteikumu pieņemšanas centri;

| — | pārstāvniecības; |
| --- | --- |

—

pārstāvniecības;

| — | citi. |
| --- | --- |

—

citi.

| 5) | Šengenas izvērtēšanas ieteikumu skaits kopējās vīzu politikas jomā, kas īstenoti ar instrumenta atbalstu, proporcionāli no to ieteikumu kopējā skaita, kam ir finansiālas sekas. |
| --- | --- |

5)

Šengenas izvērtēšanas ieteikumu skaits kopējās vīzu politikas jomā, kas īstenoti ar instrumenta atbalstu, proporcionāli no to ieteikumu kopējā skaita, kam ir finansiālas sekas.

| 6) | To valstu skaits, kuru valstspiederīgajiem ieceļošanai ES vajadzīga vīza un kurās ar instrumenta atbalstu ir palielinājies tur esošo vai pārstāvēto dalībvalstu skaits. |
| --- | --- |

6)

To valstu skaits, kuru valstspiederīgajiem ieceļošanai ES vajadzīga vīza un kurās ar instrumenta atbalstu ir palielinājies tur esošo vai pārstāvēto dalībvalstu skaits.

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/451 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/451

---

P8_TA(2019)0177

Iekšējās drošības fonda izveide ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par iekšējās drošības fonda izveidi (COM(2018)0472 – C8-0267/2018 – 2018/0250(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2021/C 23/64)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0472), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0472),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 82. panta 1. punktu, 84. panta un 87. panta 2. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0267/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 82. panta 1. punktu, 84. panta un 87. panta 2. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0267/2018),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A8-0115/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A8-0115/2019),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2018)0250

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../... par Iekšējās drošības fonda izveidi

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 82. panta 1. punktu, 84. pantu un 87. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Iekšējās drošības nodrošināšana, kas

  Lai arī valsts drošība
  ir
  vienīgi
  dalībvalstu kompetencē,
  tās aizsardzībai
  ir kopīgs uzdevums, kura izpildē kopīgs ieguldījums

  nepieciešama sadarbība un koordinācija Savienības līmenī. Iekšējā drošība
  ir jādod

  kopīgs pasākums, kas kopīgi jāveicina
  ES iestādēm, attiecīgajām ES

  Savienības
  aģentūrām un dalībvalstīm
  ar privātā sektora un pilsoniskās sabiedrības palīdzību
  . Laikposmam no 2015. līdz 2020. gadam Komisija, Eiropas Savienības Padome un Eiropas Parlaments ir noteikuši kopējās prioritātes, kā izklāstīts 2015. gada aprīļa Eiropas Drošības programmā (2), un Padome tās atkārtoti apstiprināja atjaunotajā Iekšējās drošības stratēģijā 2015. gada jūnijā (3), bet Eiropas Parlaments – rezolūcijā 2015. gada jūlijā (4)
  Šīs kopējās stratēģijas mērķis bija nodrošināt stratēģisko satvaru Savienības līmeņa darbam iekšējās drošības jomā, un noteiktas galvenās rīcības prioritātes, lai Savienība varētu efektīvi reaģēt uz drošības apdraudējumiem laikposmā no 2015. līdz 2020. gadam, proti, apkarot terorismu

  proti
  ,
  tās ir terorisma novēršana un apkarošana un radikalizācijas, tostarp radikalizācijas tiešsaistē
  ,
  vardarbīga ekstrēmisma
  ,
  neiecietības
  un novērst radikalizāciju, novērst

  diskriminācijas nepieļaušana
  ,
  cīņa ar
  organizēto noziedzību un apkarot kibernoziedzību

  kibernoziedzības apkarošana
  . [Gr. 1] |
| --- | --- |

(1)

Iekšējās drošības nodrošināšana, kas

  Lai arī valsts drošība
  ir
  vienīgi
  dalībvalstu kompetencē,
  tās aizsardzībai
  ir kopīgs uzdevums, kura izpildē kopīgs ieguldījums

  nepieciešama sadarbība un koordinācija Savienības līmenī. Iekšējā drošība
  ir jādod

  kopīgs pasākums, kas kopīgi jāveicina
  ES iestādēm, attiecīgajām ES

  Savienības
  aģentūrām un dalībvalstīm
  ar privātā sektora un pilsoniskās sabiedrības palīdzību
  . Laikposmam no 2015. līdz 2020. gadam Komisija, Eiropas Savienības Padome un Eiropas Parlaments ir noteikuši kopējās prioritātes, kā izklāstīts 2015. gada aprīļa Eiropas Drošības programmā (2), un Padome tās atkārtoti apstiprināja atjaunotajā Iekšējās drošības stratēģijā 2015. gada jūnijā (3), bet Eiropas Parlaments – rezolūcijā 2015. gada jūlijā (4)
  Šīs kopējās stratēģijas mērķis bija nodrošināt stratēģisko satvaru Savienības līmeņa darbam iekšējās drošības jomā, un noteiktas galvenās rīcības prioritātes, lai Savienība varētu efektīvi reaģēt uz drošības apdraudējumiem laikposmā no 2015. līdz 2020. gadam, proti, apkarot terorismu

  proti
  ,
  tās ir terorisma novēršana un apkarošana un radikalizācijas, tostarp radikalizācijas tiešsaistē
  ,
  vardarbīga ekstrēmisma
  ,
  neiecietības
  un novērst radikalizāciju, novērst

  diskriminācijas nepieļaušana
  ,
  cīņa ar
  organizēto noziedzību un apkarot kibernoziedzību

  kibernoziedzības apkarošana
  . [Gr. 1]

| (2) | Romas deklarācijā, kas tika parakstīta 2017. gada 25. septembrī,

  martā
  , 27 dalībvalstu vadītāji
  , Eiropadome, Eiropas Parlaments un Eiropas Komisija
  apliecināja savu apņēmību tiekties pēc drošas Eiropas un veidot tādu Savienību, kurā visi iedzīvotāji jūtas droši un var brīvi pārvietoties, kurā ir drošas ārējās robežas, kurā ir efektīva, atbildīga un ilgtspējīga migrācijas politika, kas ievēro starptautiskās normas, kā arī tādu Eiropu, kura ir apņēmības pilna apkarot terorismu un organizēto noziedzību. [Gr. 2] |
| --- | --- |

(2)

Romas deklarācijā, kas tika parakstīta 2017. gada 25. septembrī,

  martā
  , 27 dalībvalstu vadītāji
  , Eiropadome, Eiropas Parlaments un Eiropas Komisija
  apliecināja savu apņēmību tiekties pēc drošas Eiropas un veidot tādu Savienību, kurā visi iedzīvotāji jūtas droši un var brīvi pārvietoties, kurā ir drošas ārējās robežas, kurā ir efektīva, atbildīga un ilgtspējīga migrācijas politika, kas ievēro starptautiskās normas, kā arī tādu Eiropu, kura ir apņēmības pilna apkarot terorismu un organizēto noziedzību. [Gr. 2]

| (3) | Eiropadome 2016. gada 15. decembrī aicināja turpināt strādāt pie ES informācijas sistēmu un datubāzu sadarbspējas. Eiropadome 2017. gada 23. jūnijā uzsvēra vajadzību uzlabot datubāzu sadarbspēju, un Komisija 2017. gada 12. decembrī pieņēma priekšlikumu regulai, ar ko izveido satvaru ES informācijas sistēmu sadarbspējai (policijas un tiesu iestāžu sadarbība, patvērums un migrācija) (5). |
| --- | --- |

(3)

Eiropadome 2016. gada 15. decembrī aicināja turpināt strādāt pie ES informācijas sistēmu un datubāzu sadarbspējas. Eiropadome 2017. gada 23. jūnijā uzsvēra vajadzību uzlabot datubāzu sadarbspēju, un Komisija 2017. gada 12. decembrī pieņēma priekšlikumu regulai, ar ko izveido satvaru ES informācijas sistēmu sadarbspējai (policijas un tiesu iestāžu sadarbība, patvērums un migrācija) (5).

| (4) | Savienības mērķi nodrošināt augsta līmeņa drošību brīvības, drošības un tiesiskuma telpā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 67. panta 3. punktu būtu jāsasniedz, cita starpā veicot pasākumus noziedzības novēršanai un apkarošanai, kā arī veicot pasākumus koordinācijai un sadarbībai starp dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādēm un citām valsts iestādēm, kā arī ar attiecīgajām Savienības aģentūrām un citām attiecīgajām Savienības struktūrām, un ar attiecīgām trešām valstīm un starptautiskajām organizācijām. |
| --- | --- |

(4)

Savienības mērķi nodrošināt augsta līmeņa drošību brīvības, drošības un tiesiskuma telpā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 67. panta 3. punktu būtu jāsasniedz, cita starpā veicot pasākumus noziedzības novēršanai un apkarošanai, kā arī veicot pasākumus koordinācijai un sadarbībai starp dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādēm un citām valsts iestādēm, kā arī ar attiecīgajām Savienības aģentūrām un citām attiecīgajām Savienības struktūrām, un ar attiecīgām trešām valstīm un starptautiskajām organizācijām.

| (5) | Lai sasniegtu šo mērķi, Savienības līmenī būtu jāveic darbības, lai aizsargātu cilvēkus
  , sabiedriskās vietas
  un preces

  kritisko infrastruktūru
  no pieaugošajiem starptautiskiem apdraudējumiem un atbalstītu darbu, ko veic dalībvalstu kompetentās iestādes. Savienības iekšējo drošību
  un iekšējo tirgu
  turpina apdraudēt cita starpā terorisms, smagā un organizētā noziedzība, ceļojoši noziedzīgie grupējumi,
  ieroču un
  narkotiku tirdzniecība, korupcija,
  nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācija,
  kibernoziegumi,
  seksuāla izmantošana, tostarp bērnu seksuāla izmantošana, hibrīddraudi, kā arī ķīmiski, bioloģiski, radioloģiski
  un
  kodoldraudi,
  cilvēku un ieroču tirdzniecība. [Gr. 3] |
| --- | --- |

(5)

Lai sasniegtu šo mērķi, Savienības līmenī būtu jāveic darbības, lai aizsargātu cilvēkus
  , sabiedriskās vietas
  un preces

  kritisko infrastruktūru
  no pieaugošajiem starptautiskiem apdraudējumiem un atbalstītu darbu, ko veic dalībvalstu kompetentās iestādes. Savienības iekšējo drošību
  un iekšējo tirgu
  turpina apdraudēt cita starpā terorisms, smagā un organizētā noziedzība, ceļojoši noziedzīgie grupējumi,
  ieroču un
  narkotiku tirdzniecība, korupcija,
  nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācija,
  kibernoziegumi,
  seksuāla izmantošana, tostarp bērnu seksuāla izmantošana, hibrīddraudi, kā arī ķīmiski, bioloģiski, radioloģiski
  un
  kodoldraudi,
  cilvēku un ieroču tirdzniecība. [Gr. 3]

| (5a) | Fondam būtu jāsniedz finansiāls atbalsts, lai risinātu jaunās problēmas, ko rada dažu noziedzības veidu, piemēram, ar maksājumiem saistīta krāpšanas, bērnu seksuāla izmantošanas un ieroču tirdzniecības, apjoma būtiska palielināšanās, kuri kopš iepriekšējiem gadiem tiek veikti ar interneta starpniecību (“noziegumi, kurus padara iespējamus kibervide”). [Gr. 4] |
| --- | --- |

(5a)

Fondam būtu jāsniedz finansiāls atbalsts, lai risinātu jaunās problēmas, ko rada dažu noziedzības veidu, piemēram, ar maksājumiem saistīta krāpšanas, bērnu seksuāla izmantošanas un ieroču tirdzniecības, apjoma būtiska palielināšanās, kuri kopš iepriekšējiem gadiem tiek veikti ar interneta starpniecību (“noziegumi, kurus padara iespējamus kibervide”). [Gr. 4]

| (6) | Savienības budžeta finansējums būtu jākoncentrē uz pasākumiem, kur Savienības rīcība var nodrošināt pievienotu vērtību, salīdzinot ar dalībvalstu atsevišķo rīcību. Saskaņā ar LESD 84. pantu un 87. panta 2. punktu ar finansējumu būtu jāatbalsta pasākumi, kas veicina un atbalsta dalībvalstu rīcību noziedzības novēršanas
  , kopēju apmācību
  un policijas
  un tiesu iestāžu
  sadarbības jomā, iesaistot visas dalībvalstu kompetentās iestādes
  un Savienības aģentūras
  , jo īpaši attiecībā uz informācijas apmaiņu, palielinātu operatīvo sadarbību un atbalstu centieniem stiprināt noziedzības apkarošanas un novēršanas spējas. Ar fondu nebūtu jāatbalsta darbības izmaksas un darbības, kas saistītas ar dalībvalstu būtiskajām funkcijām attiecībā uz likumības un kārtības uzturēšanu un iekšējās drošības un valsts drošības nodrošināšanu, kā minēts LESD 72. pantā. [Gr. 5] |
| --- | --- |

(6)

Savienības budžeta finansējums būtu jākoncentrē uz pasākumiem, kur Savienības rīcība var nodrošināt pievienotu vērtību, salīdzinot ar dalībvalstu atsevišķo rīcību. Saskaņā ar LESD 84. pantu un 87. panta 2. punktu ar finansējumu būtu jāatbalsta pasākumi, kas veicina un atbalsta dalībvalstu rīcību noziedzības novēršanas
  , kopēju apmācību
  un policijas
  un tiesu iestāžu
  sadarbības jomā, iesaistot visas dalībvalstu kompetentās iestādes
  un Savienības aģentūras
  , jo īpaši attiecībā uz informācijas apmaiņu, palielinātu operatīvo sadarbību un atbalstu centieniem stiprināt noziedzības apkarošanas un novēršanas spējas. Ar fondu nebūtu jāatbalsta darbības izmaksas un darbības, kas saistītas ar dalībvalstu būtiskajām funkcijām attiecībā uz likumības un kārtības uzturēšanu un iekšējās drošības un valsts drošības nodrošināšanu, kā minēts LESD 72. pantā. [Gr. 5]

| (7) | Lai saglabātu Šengenas acquis
  integritāti

  un visu Savienības iekšējā tirgus telpu
  un stiprinātu tā darbību, dalībvalstīm kopš 2017. gada 6. aprīļa ir pienākums veikt sistemātiskas pārbaudes attiecīgajās datubāzēs par ES pilsoņiem, kuri šķērso ES ārējās robežas. Turklāt Komisija nāca klajā ar ieteikumu dalībvalstīm labāk izmantot policijas pārbaudes un pārrobežu sadarbību. Galvenajiem principiem, kas vada Savienības un dalībvalstu rīcību, veidojot efektīvu un patiesu drošības savienību, vajadzētu būt dalībvalstu solidaritātei, skaidrībai par uzdevumu sadali, pamattiesību un brīvību un tiesiskuma ievērošanai, stingrai globālās perspektīvas ievērošanai un nepieciešamajai saskanībai ar drošības ārējo dimensiju. [Gr. 6] |
| --- | --- |

(7)

Lai saglabātu Šengenas acquis
  integritāti

  un visu Savienības iekšējā tirgus telpu
  un stiprinātu tā darbību, dalībvalstīm kopš 2017. gada 6. aprīļa ir pienākums veikt sistemātiskas pārbaudes attiecīgajās datubāzēs par ES pilsoņiem, kuri šķērso ES ārējās robežas. Turklāt Komisija nāca klajā ar ieteikumu dalībvalstīm labāk izmantot policijas pārbaudes un pārrobežu sadarbību. Galvenajiem principiem, kas vada Savienības un dalībvalstu rīcību, veidojot efektīvu un patiesu drošības savienību, vajadzētu būt dalībvalstu solidaritātei, skaidrībai par uzdevumu sadali, pamattiesību un brīvību un tiesiskuma ievērošanai, stingrai globālās perspektīvas ievērošanai un nepieciešamajai saskanībai ar drošības ārējo dimensiju. [Gr. 6]

| (8) | Lai sekmētu efektīvas un patiesas drošības savienības, kuras mērķis ir nodrošināt augstu iekšējās drošības līmeni visā Eiropas Savienībā, izveidi un īstenošanu, būtu jānodrošina dalībvalstīm atbilstīgs Savienības finansiālais atbalsts, izveidojot un pārvaldot Iekšējās drošības fondu (“fonds”). |
| --- | --- |

(8)

Lai sekmētu efektīvas un patiesas drošības savienības, kuras mērķis ir nodrošināt augstu iekšējās drošības līmeni visā Eiropas Savienībā, izveidi un īstenošanu, būtu jānodrošina dalībvalstīm atbilstīgs Savienības finansiālais atbalsts, izveidojot un pārvaldot Iekšējās drošības fondu (“fonds”).

| (9) | Fonds būtu jāīsteno, pilnībā ievērojot
  vērtības, kas ir nostiprinātas Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantā,
  tiesības un principus, kas paredzēti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, un Savienības starptautiskās saistības attiecībā uz pamattiesībām.

  cilvēktiesībām. Jo īpaši šī regula tiecas nodrošināt, ka pilnībā tiek ievērotas pamattiesības, piemēram, tiesības uz cilvēka cieņu, tiesības uz dzīvību, spīdzināšanas un necilvēcīgas vai pazemojošas attieksmes vai sodīšanas aizliegums, tiesības uz personas datu aizsardzību, bērna tiesības un tiesības uz efektīviem tiesībaizsardzības līdzekļiem. Tās nolūks ir veicināt arī nediskriminācijas principa piemērošanu. [Gr. 7] |
| --- | --- |

(9)

Fonds būtu jāīsteno, pilnībā ievērojot
  vērtības, kas ir nostiprinātas Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantā,
  tiesības un principus, kas paredzēti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, un Savienības starptautiskās saistības attiecībā uz pamattiesībām.

  cilvēktiesībām. Jo īpaši šī regula tiecas nodrošināt, ka pilnībā tiek ievērotas pamattiesības, piemēram, tiesības uz cilvēka cieņu, tiesības uz dzīvību, spīdzināšanas un necilvēcīgas vai pazemojošas attieksmes vai sodīšanas aizliegums, tiesības uz personas datu aizsardzību, bērna tiesības un tiesības uz efektīviem tiesībaizsardzības līdzekļiem. Tās nolūks ir veicināt arī nediskriminācijas principa piemērošanu. [Gr. 7]

| (10) | Saskaņā ar LES 3. pantu ar fondu būtu jāatbalsta darbības, kas nodrošina bērnu aizsardzību pret vardarbību, ļaunprātīgu izmantošanu un nolaidīgu izturēšanos. Ar fondu būtu arī jānodrošina aizsardzības pasākumi un palīdzība bērniem lieciniekiem un cietušajiem, sevišķi nepavadītiem bērniem vai bērniem, kam citādi vajadzīga aizbildnība. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar LES 3. pantu ar fondu būtu jāatbalsta darbības, kas nodrošina bērnu aizsardzību pret vardarbību, ļaunprātīgu izmantošanu un nolaidīgu izturēšanos. Ar fondu būtu arī jānodrošina aizsardzības pasākumi un palīdzība bērniem lieciniekiem un cietušajiem, sevišķi nepavadītiem bērniem vai bērniem, kam citādi vajadzīga aizbildnība.

| (10a) | Izšķirīgi svarīgs iekšējās drošības panākumu faktors ir tiesībaizsardzības darbinieku informētības palielināšana jautājumos, kas ir saistīti ar visa veida rasismu, tostarp antisemītismu un pret romiem vērstu noskaņojumu. Tādēļ — lai palielinātu uzticības veidošanas spēju vietējā līmenī — fonda darbības jomā būtu jāiekļauj apmācības informētības palielināšanas nolūkā un izglītības pasākumi tiesībaizsardzības dalībniekiem. [Gr. 8] |
| --- | --- |

(10a)

Izšķirīgi svarīgs iekšējās drošības panākumu faktors ir tiesībaizsardzības darbinieku informētības palielināšana jautājumos, kas ir saistīti ar visa veida rasismu, tostarp antisemītismu un pret romiem vērstu noskaņojumu. Tādēļ — lai palielinātu uzticības veidošanas spēju vietējā līmenī — fonda darbības jomā būtu jāiekļauj apmācības informētības palielināšanas nolūkā un izglītības pasākumi tiesībaizsardzības dalībniekiem. [Gr. 8]

| (11) | Saskaņā ar ES līmenī noteiktām kopīgajām prioritātēm ar mērķi nodrošināt augsta līmeņa drošību Savienībā ar fondu tiks atbalstīti pasākumi, kuru nolūks ir pievērsties galvenajiem drošības apdraudējumiem, jo īpaši terorisma un
  vardarbīga ekstrēmisma, tostarp
  radikalizācijas,
  neiecietības un diskriminācijas,
  smagās un organizētās noziedzības un kibernoziedzības
  novēršana un
  apkarošana,
  kā arī
  atbalsts noziegumu upuriem

  rezultātā cietušajiem
  un viņu
  aizsardzība un kritiskās infrastruktūras
  aizsardzība. Fonds nodrošinās, ka Savienība un tās dalībvalstis ir arī labi aprīkotas, lai vērstos pret jauniem un potenciāliem apdraudējumiem, īstenojot

  piemēram, nelikumīgu tirdzniecību, tostarp izmantojot tiešsaistes kanālus, kā arī hibrīddraudiem un ķīmiskiem, bioloģiskiem, radioloģiskiem un kodoldraudiem, ar mērķi īstenot
  patiesu drošības savienību. Tas būtu veicams ar finansiālu palīdzību, lai atbalstītu labāku informācijas apmaiņu, palielinātu operatīvo sadarbību un uzlabotu valstu un kolektīvās spējas. [Gr. 9] |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar ES līmenī noteiktām kopīgajām prioritātēm ar mērķi nodrošināt augsta līmeņa drošību Savienībā ar fondu tiks atbalstīti pasākumi, kuru nolūks ir pievērsties galvenajiem drošības apdraudējumiem, jo īpaši terorisma un
  vardarbīga ekstrēmisma, tostarp
  radikalizācijas,
  neiecietības un diskriminācijas,
  smagās un organizētās noziedzības un kibernoziedzības
  novēršana un
  apkarošana,
  kā arī
  atbalsts noziegumu upuriem

  rezultātā cietušajiem
  un viņu
  aizsardzība un kritiskās infrastruktūras
  aizsardzība. Fonds nodrošinās, ka Savienība un tās dalībvalstis ir arī labi aprīkotas, lai vērstos pret jauniem un potenciāliem apdraudējumiem, īstenojot

  piemēram, nelikumīgu tirdzniecību, tostarp izmantojot tiešsaistes kanālus, kā arī hibrīddraudiem un ķīmiskiem, bioloģiskiem, radioloģiskiem un kodoldraudiem, ar mērķi īstenot
  patiesu drošības savienību. Tas būtu veicams ar finansiālu palīdzību, lai atbalstītu labāku informācijas apmaiņu, palielinātu operatīvo sadarbību un uzlabotu valstu un kolektīvās spējas. [Gr. 9]

| (12) | Fonda visaptverošajā satvarā ar fondu sniegtajai finansiālajai palīdzībai jo īpaši būtu jāatbalsta
  informācijas apmaiņa un piekļuve tai, kā arī
  policijas un tiesu iestāžu sadarbība un prevencija šādās jomās: smagā un organizētā noziedzība, nelikumīga ieroču tirdzniecība, korupcija, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana, narkotiku tirdzniecība, noziegumi pret vidi, piekļuve informācijai

  terorisms, cilvēku tirdzniecība, bēgļu
  un informācijas apmaiņa, terorisma, cilvēku tirdzniecība, nelikumīgās imigrācijas ļaunprātīga izmantošana,

  nelikumīgu migrantu izmantošana
  ,
  darbaspēka ekspluatācija
  ,
  seksuālā izmantošana un vardarbība
  ,
  tostarp
  bērnu seksuālā

  un sieviešu seksuāla
  izmantošana
  un vardarbība pret viņiem
  , bērnu seksuālas izmantošanas attēlu izplatīšana un bērnu pornogrāfija, kibernoziedzība. Tāpat ar fondu būtu jāatbalsta cilvēku aizsardzība, sabiedrisko vietu un kritiskās infrastruktūras aizsardzība pret negadījumiem, kas apdraud drošību, un ar drošību saistītu risku un krīžu efektīva pārvaldība, tostarp
  nodrošinot kopēju apmācību,
  veidojot kopējas politikas (stratēģijas, politikas ciklus, programmas un rīcības plānus), tiesību aktus un praktisko sadarbību. [Gr. 10] |
| --- | --- |

(12)

Fonda visaptverošajā satvarā ar fondu sniegtajai finansiālajai palīdzībai jo īpaši būtu jāatbalsta
  informācijas apmaiņa un piekļuve tai, kā arī
  policijas un tiesu iestāžu sadarbība un prevencija šādās jomās: smagā un organizētā noziedzība, nelikumīga ieroču tirdzniecība, korupcija, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana, narkotiku tirdzniecība, noziegumi pret vidi, piekļuve informācijai

  terorisms, cilvēku tirdzniecība, bēgļu
  un informācijas apmaiņa, terorisma, cilvēku tirdzniecība, nelikumīgās imigrācijas ļaunprātīga izmantošana,

  nelikumīgu migrantu izmantošana
  ,
  darbaspēka ekspluatācija
  ,
  seksuālā izmantošana un vardarbība
  ,
  tostarp
  bērnu seksuālā

  un sieviešu seksuāla
  izmantošana
  un vardarbība pret viņiem
  , bērnu seksuālas izmantošanas attēlu izplatīšana un bērnu pornogrāfija, kibernoziedzība. Tāpat ar fondu būtu jāatbalsta cilvēku aizsardzība, sabiedrisko vietu un kritiskās infrastruktūras aizsardzība pret negadījumiem, kas apdraud drošību, un ar drošību saistītu risku un krīžu efektīva pārvaldība, tostarp
  nodrošinot kopēju apmācību,
  veidojot kopējas politikas (stratēģijas, politikas ciklus, programmas un rīcības plānus), tiesību aktus un praktisko sadarbību. [Gr. 10]

| (12a) | Fondam būtu jāsniedz palīdzība tiesībaizsardzības iestādēm saskaņā ar valsts tiesību aktiem neatkarīgi no šo iestāžu organizatoriskās struktūras. Šā iemesla dēļ attiecībā uz darbībām, kurās iesaistīti bruņotie spēki, kas veic iekšējās drošības uzdevumus, arī vajadzētu būt tiesībām saņemt atbalstu no fonda, ciktāl šādas darbības palīdz sasniegt fonda konkrētos mērķus. Ārkārtas situācijās, kā arī lai risinātu un novērstu nopietnus draudus sabiedrības drošībai, tostarp pēc teroristu uzbrukumiem, saistībā ar militāro spēku darbībām dalībvalsts teritorijā vajadzētu būt tiesībām saņemt fonda atbalstu. Saistībā ar miera uzturēšanu vai aizsardzības pasākumiem ārpus dalībvalstu teritorijas nekādā gadījumā nevar pretendēt uz fonda atbalstu. [Gr. 11] |
| --- | --- |

(12a)

Fondam būtu jāsniedz palīdzība tiesībaizsardzības iestādēm saskaņā ar valsts tiesību aktiem neatkarīgi no šo iestāžu organizatoriskās struktūras. Šā iemesla dēļ attiecībā uz darbībām, kurās iesaistīti bruņotie spēki, kas veic iekšējās drošības uzdevumus, arī vajadzētu būt tiesībām saņemt atbalstu no fonda, ciktāl šādas darbības palīdz sasniegt fonda konkrētos mērķus. Ārkārtas situācijās, kā arī lai risinātu un novērstu nopietnus draudus sabiedrības drošībai, tostarp pēc teroristu uzbrukumiem, saistībā ar militāro spēku darbībām dalībvalsts teritorijā vajadzētu būt tiesībām saņemt fonda atbalstu. Saistībā ar miera uzturēšanu vai aizsardzības pasākumiem ārpus dalībvalstu teritorijas nekādā gadījumā nevar pretendēt uz fonda atbalstu. [Gr. 11]

| (13) | Fondam būtu jābalstās uz šādu tā priekšgājēju sasniegtajiem rezultātiem un veiktajiem ieguldījumiem: programma “Noziedzības profilakse un apkarošana” (ISEC) un programma “Terora aktu un citu ar drošību saistītu risku profilakse, gatavība tiem un to seku pārvarēšana” (CIPS) 2007.–2013. gadā, kā arī instruments policijas sadarbībai, noziedzības novēršanai un apkarošanai un krīžu pārvarēšanai, kas ir daļa no Iekšējās drošības fonda, 2014.–2020. gadā un kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 513/2014 (6); minētais atbalsts būtu jāpaplašina, lai ņemtu vērā notikumu attīstību. |
| --- | --- |

(13)

Fondam būtu jābalstās uz šādu tā priekšgājēju sasniegtajiem rezultātiem un veiktajiem ieguldījumiem: programma “Noziedzības profilakse un apkarošana” (ISEC) un programma “Terora aktu un citu ar drošību saistītu risku profilakse, gatavība tiem un to seku pārvarēšana” (CIPS) 2007.–2013. gadā, kā arī instruments policijas sadarbībai, noziedzības novēršanai un apkarošanai un krīžu pārvarēšanai, kas ir daļa no Iekšējās drošības fonda, 2014.–2020. gadā un kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 513/2014 (6); minētais atbalsts būtu jāpaplašina, lai ņemtu vērā notikumu attīstību.

| (14) | Savienības finansējuma ietekme ir maksimāli jāpalielina, mobilizējot, apvienojot un piesaistot publiskos un privātos finanšu resursus. Ar fondu būtu jāatbalsta un jāveicina pilsoniskās sabiedrības, ieskaitot nevalstiskās organizācijas, un
  Eiropas
  rūpniecības nozares aktīva un jēgpilna līdzdalība un iesaiste drošības politikas
  , jo īpaši kiberdrošības,
  izstrādē un īstenošanā, tostarp vajadzības gadījumā iesaistot citas ieinteresētās personas, Savienības aģentūras un citas Savienības struktūras, trešās valstis un starptautiskās organizācijas, kam ir saistība ar fonda mērķi.
  Tomēr būtu jānodrošina, ka atbalstu no fonda neizmanto, lai privātā sektora dalībniekiem uzticētu likumā paredzētus vai sabiedrības nozīmes uzdevumus. [Gr. 12] |
| --- | --- |

(14)

Savienības finansējuma ietekme ir maksimāli jāpalielina, mobilizējot, apvienojot un piesaistot publiskos un privātos finanšu resursus. Ar fondu būtu jāatbalsta un jāveicina pilsoniskās sabiedrības, ieskaitot nevalstiskās organizācijas, un
  Eiropas
  rūpniecības nozares aktīva un jēgpilna līdzdalība un iesaiste drošības politikas
  , jo īpaši kiberdrošības,
  izstrādē un īstenošanā, tostarp vajadzības gadījumā iesaistot citas ieinteresētās personas, Savienības aģentūras un citas Savienības struktūras, trešās valstis un starptautiskās organizācijas, kam ir saistība ar fonda mērķi.
  Tomēr būtu jānodrošina, ka atbalstu no fonda neizmanto, lai privātā sektora dalībniekiem uzticētu likumā paredzētus vai sabiedrības nozīmes uzdevumus. [Gr. 12]

| (15) | Saistībā ar visaptverošo Savienības narkotiku apkarošanas stratēģiju, ar ko tiek atbalstīta līdzsvarota pieeja, kuras pamatā ir vienlaicīga piedāvājuma un pieprasījuma ierobežošana, ar šo fondu sniegtajai finansiālajai palīdzībai būtu jāatbalsta visas darbības, kā mērķis ir nepieļaut un apkarot narkotiku kontrabandu (piedāvājuma un pieprasījuma ierobežošana), un jo īpaši pasākumi, kuru mērķis ir nelikumīgu narkotisko vielu ražošanas, izgatavošanas, iegūšanas, tirdzniecības, transportēšanas, importa un eksporta apkarošana, tostarp cīņa pret narkotiku glabāšanu un iegādi, kā nolūks ir iesaistīties narkotiku tirdzniecībā. Fondam būtu īpaši jāaptver novēršanas aspekti narkomānijas apkarošanas politikā. Lai panāktu turpmāku sinerģiju un skaidrību narkomānijas apkarošanas jomā, fondā būtu jāiekļauj šie ar narkomānijas apkarošanu saistīto mērķu elementi, uz kuriem 2014.–2020. gadā attiecās programma “Tiesiskums”. |
| --- | --- |

(15)

Saistībā ar visaptverošo Savienības narkotiku apkarošanas stratēģiju, ar ko tiek atbalstīta līdzsvarota pieeja, kuras pamatā ir vienlaicīga piedāvājuma un pieprasījuma ierobežošana, ar šo fondu sniegtajai finansiālajai palīdzībai būtu jāatbalsta visas darbības, kā mērķis ir nepieļaut un apkarot narkotiku kontrabandu (piedāvājuma un pieprasījuma ierobežošana), un jo īpaši pasākumi, kuru mērķis ir nelikumīgu narkotisko vielu ražošanas, izgatavošanas, iegūšanas, tirdzniecības, transportēšanas, importa un eksporta apkarošana, tostarp cīņa pret narkotiku glabāšanu un iegādi, kā nolūks ir iesaistīties narkotiku tirdzniecībā. Fondam būtu īpaši jāaptver novēršanas aspekti narkomānijas apkarošanas politikā. Lai panāktu turpmāku sinerģiju un skaidrību narkomānijas apkarošanas jomā, fondā būtu jāiekļauj šie ar narkomānijas apkarošanu saistīto mērķu elementi, uz kuriem 2014.–2020. gadā attiecās programma “Tiesiskums”.

| (16) | Lai nodrošinātu, ka fonds dod efektīvu ieguldījumu lielākā iekšējā drošībā visā Eiropas Savienībā un patiesas drošības savienības izveidē, fonds būtu jāizmanto tā, lai dalībvalstu rīcībai būtu vislielākā
  Eiropas
  vērtība. [Gr. 13] |
| --- | --- |

(16)

Lai nodrošinātu, ka fonds dod efektīvu ieguldījumu lielākā iekšējā drošībā visā Eiropas Savienībā un patiesas drošības savienības izveidē, fonds būtu jāizmanto tā, lai dalībvalstu rīcībai būtu vislielākā
  Eiropas
  vērtība. [Gr. 13]

| (17) | Solidarizējoties ar Savienību un uzņemoties kopīgu atbildību par drošību tajā, ja tiek atklāti trūkumi vai riski, jo īpaši pēc Šengenas izvērtējuma, attiecīgajai dalībvalstij būtu pienācīgi jārisina šis jautājums, izmantojot savas programmas resursus, lai īstenotu ieteikumus, kas pieņemti saskaņā ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1053/2013 (7). |
| --- | --- |

(17)

Solidarizējoties ar Savienību un uzņemoties kopīgu atbildību par drošību tajā, ja tiek atklāti trūkumi vai riski, jo īpaši pēc Šengenas izvērtējuma, attiecīgajai dalībvalstij būtu pienācīgi jārisina šis jautājums, izmantojot savas programmas resursus, lai īstenotu ieteikumus, kas pieņemti saskaņā ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1053/2013 (7).

| (18) | Lai palīdzētu sasniegt fonda mērķi, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka to programmu prioritātes paredz

  veicina
  fonda konkrēto mērķu īstenošanu, ka izvēlētās prioritātes ir saskaņā ar
  3.a pantā
  izklāstītajiem īstenošanas pasākumiem un ka resursu sadalījums starp mērķiem
  ir proporcionāls uzdevumiem un vajadzībām un
  nodrošina kopējā politikas mērķa sasniegšanu. [Gr. 14] |
| --- | --- |

(18)

Lai palīdzētu sasniegt fonda mērķi, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka to programmu prioritātes paredz

  veicina
  fonda konkrēto mērķu īstenošanu, ka izvēlētās prioritātes ir saskaņā ar
  3.a pantā
  izklāstītajiem īstenošanas pasākumiem un ka resursu sadalījums starp mērķiem
  ir proporcionāls uzdevumiem un vajadzībām un
  nodrošina kopējā politikas mērķa sasniegšanu. [Gr. 14]

| (19) | Būtu jātiecas panākt efektivitāte un sinerģija un konsekvence ar citiem ES līdzekļiem un jāizvairās no pārklāšanās starp darbībām. |
| --- | --- |

(19)

Būtu jātiecas panākt efektivitāte un sinerģija un konsekvence ar citiem ES līdzekļiem un jāizvairās no pārklāšanās starp darbībām.

| (20) | Fondam būtu jāatbilst citām Savienības finanšu programmām drošības jomā un jāpapildina tās. Tiks nodrošināta sinerģija jo īpaši ar Patvēruma un migrācijas fondu, Integrētas robežu pārvaldības fondu, kas sastāv no instrumenta robežu pārvaldībai un vīzām, kurš izveidots ar Regulu (ES) X, un instrumenta muitas kontroles iekārtām, kas izveidots ar Regulu (ES) X, kā arī ar citiem kohēzijas politikas fondiem, uz kuriem attiecas Regula (ES) X [KNR], programmas “Apvārsnis Eiropa” drošības pētniecības daļu, kas izveidota ar Regulu (ES) X, programmu “Tiesības un vērtības”, kas izveidota ar Regulu (ES) X, programmu “Tiesiskums”, kas izveidota ar Regulu (ES) X, Digitālās Eiropas programmu, kas izveidota ar Regulu (ES) X, un InvestEU programmu, kas izveidota ar Regulu (ES) X. Sinerģija būtu jāmeklē sevišķi infrastruktūras un publiskās telpas drošības un kiberdrošības
  un cietušo aizsardzības
  jomā, kā arī
  vardarbīga ekstrēmisma, tostarp
  radikalizācijas novēršanas jomā. Lai maksimāli palielinātu politikas mērķu sasniegšanas efektivitāti, izmantotu apjomradītus ietaupījumus un izvairītos no pasākumu pārklāšanās, ir svarīgi efektīvi koordinācijas mehānismi. [Gr. 15] |
| --- | --- |

(20)

Fondam būtu jāatbilst citām Savienības finanšu programmām drošības jomā un jāpapildina tās. Tiks nodrošināta sinerģija jo īpaši ar Patvēruma un migrācijas fondu, Integrētas robežu pārvaldības fondu, kas sastāv no instrumenta robežu pārvaldībai un vīzām, kurš izveidots ar Regulu (ES) X, un instrumenta muitas kontroles iekārtām, kas izveidots ar Regulu (ES) X, kā arī ar citiem kohēzijas politikas fondiem, uz kuriem attiecas Regula (ES) X [KNR], programmas “Apvārsnis Eiropa” drošības pētniecības daļu, kas izveidota ar Regulu (ES) X, programmu “Tiesības un vērtības”, kas izveidota ar Regulu (ES) X, programmu “Tiesiskums”, kas izveidota ar Regulu (ES) X, Digitālās Eiropas programmu, kas izveidota ar Regulu (ES) X, un InvestEU programmu, kas izveidota ar Regulu (ES) X. Sinerģija būtu jāmeklē sevišķi infrastruktūras un publiskās telpas drošības un kiberdrošības
  un cietušo aizsardzības
  jomā, kā arī
  vardarbīga ekstrēmisma, tostarp
  radikalizācijas novēršanas jomā. Lai maksimāli palielinātu politikas mērķu sasniegšanas efektivitāti, izmantotu apjomradītus ietaupījumus un izvairītos no pasākumu pārklāšanās, ir svarīgi efektīvi koordinācijas mehānismi. [Gr. 15]

| (21) | Pasākumi trešās valstīs un saistībā ar tām, kurus atbalsta no fonda, būtu jāīsteno pilnīgā sinerģijā, saskaņā un papildināmībā ar citām darbībām ārpus Savienības, kuras atbalsta no Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem. Īstenojot šādas darbības, jo īpaši būtu jācenšas panākt pilnīgu atbilstību Savienības ārējās darbības
  , ārlietu politikas
  un ārlietu

  attīstības palīdzības
  politikas principiem un vispārīgajiem mērķiem saistībā ar attiecīgo valsti vai reģionu. Attiecībā uz ārējo dimensiju fondam būtu jāsekmē sadarbība ar trešām valstīm tādās jomās, kas ir nozīmīgas Savienības iekšējai drošībai, piemēram, cīņa pret terorismu un radikalizāciju, sadarbība ar trešo valstu tiesībaizsardzības iestādēm cīņā pret terorismu (ietverot speciālā norīkojuma vienības un kopīgas izmeklēšanas komandas)
  , nelikumīgu tirdzniecību, jo īpaši ieroču, narkotiku, apdraudētu sugu un kultūras priekšmetu tirdzniecību
  , smagu noziegumu, organizētās noziedzības un korupcijas apkarošana, kā arī cilvēku tirdzniecības un migrantu kontrabandas apkarošana. [Gr. 16] |
| --- | --- |

(21)

Pasākumi trešās valstīs un saistībā ar tām, kurus atbalsta no fonda, būtu jāīsteno pilnīgā sinerģijā, saskaņā un papildināmībā ar citām darbībām ārpus Savienības, kuras atbalsta no Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem. Īstenojot šādas darbības, jo īpaši būtu jācenšas panākt pilnīgu atbilstību Savienības ārējās darbības
  , ārlietu politikas
  un ārlietu

  attīstības palīdzības
  politikas principiem un vispārīgajiem mērķiem saistībā ar attiecīgo valsti vai reģionu. Attiecībā uz ārējo dimensiju fondam būtu jāsekmē sadarbība ar trešām valstīm tādās jomās, kas ir nozīmīgas Savienības iekšējai drošībai, piemēram, cīņa pret terorismu un radikalizāciju, sadarbība ar trešo valstu tiesībaizsardzības iestādēm cīņā pret terorismu (ietverot speciālā norīkojuma vienības un kopīgas izmeklēšanas komandas)
  , nelikumīgu tirdzniecību, jo īpaši ieroču, narkotiku, apdraudētu sugu un kultūras priekšmetu tirdzniecību
  , smagu noziegumu, organizētās noziedzības un korupcijas apkarošana, kā arī cilvēku tirdzniecības un migrantu kontrabandas apkarošana. [Gr. 16]

| (22) | Savienības budžeta finansējums būtu jākoncentrē uz pasākumiem, kur Savienības rīcība var nodrošināt pievienotu vērtību, salīdzinot ar dalībvalstu atsevišķo rīcību. Drošībai pēc būtības ir pārrobežu raksturs, un tādēļ ir nepieciešama spēcīga un koordinēta Savienības reakcija. Saskaņā ar šo regulu sniegtais finansiālais atbalsts jo īpaši veicinās valstu un Savienības spēju nostiprināšanu drošības jomā. |
| --- | --- |

(22)

Savienības budžeta finansējums būtu jākoncentrē uz pasākumiem, kur Savienības rīcība var nodrošināt pievienotu vērtību, salīdzinot ar dalībvalstu atsevišķo rīcību. Drošībai pēc būtības ir pārrobežu raksturs, un tādēļ ir nepieciešama spēcīga un koordinēta Savienības reakcija. Saskaņā ar šo regulu sniegtais finansiālais atbalsts jo īpaši veicinās valstu un Savienības spēju nostiprināšanu drošības jomā.

| (23) | Var uzskatīt, ka dalībvalsts neatbilst attiecīgajam Savienības acquis attiecībā uz saskaņā ar šo fondu piešķirtā darbības atbalsta izmantošanu, ja tā nav izpildījusi savus pienākumus saskaņā ar Līgumiem drošības jomā, ja ir nepārprotams risks, ka šī dalībvalsts varētu nopietni neievērot Savienības vērtības, īstenojot acquis drošības jomā, vai ja izvērtējuma ziņojumā saskaņā ar Šengenas izvērtēšanas un uzraudzības mehānismu ir konstatētas nepilnības attiecīgajā jomā. |
| --- | --- |

(23)

Var uzskatīt, ka dalībvalsts neatbilst attiecīgajam Savienības acquis attiecībā uz saskaņā ar šo fondu piešķirtā darbības atbalsta izmantošanu, ja tā nav izpildījusi savus pienākumus saskaņā ar Līgumiem drošības jomā, ja ir nepārprotams risks, ka šī dalībvalsts varētu nopietni neievērot Savienības vērtības, īstenojot acquis drošības jomā, vai ja izvērtējuma ziņojumā saskaņā ar Šengenas izvērtēšanas un uzraudzības mehānismu ir konstatētas nepilnības attiecīgajā jomā.

| (23a) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. X
   (8)

  Savienībai būtu jāveic pasākumi sava budžeta aizsardzībai, tiklīdz tiek konstatēti vispārēji trūkumi saistībā ar tiesiskumu kādā dalībvalstī. Regula (ES) Nr. X būtu jāpiemēro šim fondam. [Gr. 17] |
| --- | --- |

(23a)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. X
   (8)

  Savienībai būtu jāveic pasākumi sava budžeta aizsardzībai, tiklīdz tiek konstatēti vispārēji trūkumi saistībā ar tiesiskumu kādā dalībvalstī. Regula (ES) Nr. X būtu jāpiemēro šim fondam. [Gr. 17]

| (24) | Fonda darbībā būtu jāatspoguļo nepieciešamība nodrošināt lielāku elastību un vienkāršošanu, vienlaikus ievērojot prasības paredzamības ziņā un nodrošinot taisnīgu un pārredzamu resursu sadali, lai sasniegtu šajā regulā izklāstītos mērķus.
  Pārvaldot fondu, būtu jāņem vērā efektivitātes, lietderības un tēriņu kvalitātes princips. Turklāt fonda īstenošanai vajadzētu notikt, cik vien iespējams, lietotājiem viegli pieejamā veidā. [Gr. 18] |
| --- | --- |

(24)

Fonda darbībā būtu jāatspoguļo nepieciešamība nodrošināt lielāku elastību un vienkāršošanu, vienlaikus ievērojot prasības paredzamības ziņā un nodrošinot taisnīgu un pārredzamu resursu sadali, lai sasniegtu šajā regulā izklāstītos mērķus.
  Pārvaldot fondu, būtu jāņem vērā efektivitātes, lietderības un tēriņu kvalitātes princips. Turklāt fonda īstenošanai vajadzētu notikt, cik vien iespējams, lietotājiem viegli pieejamā veidā. [Gr. 18]

| (25) | Ar šo regulu būtu jānosaka dalībvalstīm piešķiramās sākotnējās summas, kuras aprēķina, balstoties uz I pielikumā izklāstītajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(25)

Ar šo regulu būtu jānosaka dalībvalstīm piešķiramās sākotnējās summas, kuras aprēķina, balstoties uz I pielikumā izklāstītajiem kritērijiem.

| (26) | Šīm sākotnējām summām būtu jāveido pamats dalībvalstu ilgtermiņa ieguldījumiem drošībā. Lai ņemtu vērā
  iekšējās un ārējās
  drošības apdraudējuma izmaiņas vai izmaiņas sākotnējā situācijā, starpposmā dalībvalstīm būtu jāpiešķir papildu summa, pamatojoties uz jaunākajiem pieejamajiem statistikas datiem, kas norādīti pie sadales koeficienta, ņemot vērā programmas īstenošanas statusu. [Gr. 19] |
| --- | --- |

(26)

Šīm sākotnējām summām būtu jāveido pamats dalībvalstu ilgtermiņa ieguldījumiem drošībā. Lai ņemtu vērā
  iekšējās un ārējās
  drošības apdraudējuma izmaiņas vai izmaiņas sākotnējā situācijā, starpposmā dalībvalstīm būtu jāpiešķir papildu summa, pamatojoties uz jaunākajiem pieejamajiem statistikas datiem, kas norādīti pie sadales koeficienta, ņemot vērā programmas īstenošanas statusu. [Gr. 19]

| (26a) | Sadalot fondā pieejamos resursus, būtu jāņem vērā kritiskā infrastruktūra, kas dalībvalstīm ir jāaizsargā. [Gr. 20] |
| --- | --- |

(26a)

Sadalot fondā pieejamos resursus, būtu jāņem vērā kritiskā infrastruktūra, kas dalībvalstīm ir jāaizsargā. [Gr. 20]

| (27) | Tā kā problēmas drošības jomā pastāvīgi mainās, ir nepieciešams piešķiramo finansējumu pielāgot
  iekšējās un ārējās
  drošības apdraudējuma izmaiņām un virzīt finansējumu uz prioritātēm, kuras Savienībai sniedz vislielāko pievienoto vērtību. Lai reaģētu uz steidzamām vajadzībām, izmaiņām politikā un Savienības prioritātēm un virzītu finansējumu uz darbībām ar augstu Savienības pievienoto vērtību, daļa finansējuma ar tematiskā mehānisma starpniecību tiks periodiski piešķirta īpašām darbībām, Savienības darbībām un ārkārtas palīdzībai. [Gr. 21] |
| --- | --- |

(27)

Tā kā problēmas drošības jomā pastāvīgi mainās, ir nepieciešams piešķiramo finansējumu pielāgot
  iekšējās un ārējās
  drošības apdraudējuma izmaiņām un virzīt finansējumu uz prioritātēm, kuras Savienībai sniedz vislielāko pievienoto vērtību. Lai reaģētu uz steidzamām vajadzībām, izmaiņām politikā un Savienības prioritātēm un virzītu finansējumu uz darbībām ar augstu Savienības pievienoto vērtību, daļa finansējuma ar tematiskā mehānisma starpniecību tiks periodiski piešķirta īpašām darbībām, Savienības darbībām un ārkārtas palīdzībai. [Gr. 21]

| (28) | Dalībvalstis būtu jāmudina izmantot daļu no programmām piešķirtajiem līdzekļiem, lai finansētu IV pielikumā minētās darbības, saņemot lielāku Savienības ieguldījumu
  , galvenokārt to spēcīgās Eiropas pievienotās vērtības vai prioritārā rakstura dēļ attiecībā pret Savienību
  . [Gr. 22] |
| --- | --- |

(28)

Dalībvalstis būtu jāmudina izmantot daļu no programmām piešķirtajiem līdzekļiem, lai finansētu IV pielikumā minētās darbības, saņemot lielāku Savienības ieguldījumu
  , galvenokārt to spēcīgās Eiropas pievienotās vērtības vai prioritārā rakstura dēļ attiecībā pret Savienību
  . [Gr. 22]

| (29) | Daļa no resursiem, kuri no fonda pieejami, arī var tikt sadalīti, lai īstenotu īpašas darbības, kam nepieciešama sadarbība starp dalībvalstīm vai kur jaunas norises Savienībā prasa papildu finansējumu vienai vai vairākām dalībvalstīm. Šīs īpašās darbības Komisijai būtu jādefinē savās darba programmās. |
| --- | --- |

(29)

Daļa no resursiem, kuri no fonda pieejami, arī var tikt sadalīti, lai īstenotu īpašas darbības, kam nepieciešama sadarbība starp dalībvalstīm vai kur jaunas norises Savienībā prasa papildu finansējumu vienai vai vairākām dalībvalstīm. Šīs īpašās darbības Komisijai būtu jādefinē savās darba programmās.

| (30) | Fondam būtu jāpalīdz segt darbības izmaksas, kas saistītas ar iekšējo drošību, un jānodrošina dalībvalstīm iespēja uzturēt spējas, kuras ir būtiskas Savienībai kopumā. Minētais atbalsts izpaužas kā pilnīga ar fonda mērķiem saistītu izvēlēto konkrēto izmaksu atlīdzināšana, un tam vajadzētu būt neatņemamai dalībvalstu programmu sastāvdaļai. |
| --- | --- |

(30)

Fondam būtu jāpalīdz segt darbības izmaksas, kas saistītas ar iekšējo drošību, un jānodrošina dalībvalstīm iespēja uzturēt spējas, kuras ir būtiskas Savienībai kopumā. Minētais atbalsts izpaužas kā pilnīga ar fonda mērķiem saistītu izvēlēto konkrēto izmaksu atlīdzināšana, un tam vajadzētu būt neatņemamai dalībvalstu programmu sastāvdaļai.

| (31) | Lai papildinātu fonda politikas mērķa sasniegšanu valstu līmenī, izmantojot dalībvalstu programmas, ar fondu būtu arī jāatbalsta pasākumi Savienības līmenī. Ar šādām darbībām būtu jāsasniedz stratēģiski mērķi fonda darbības jomā saistībā ar politikas analīzi un inovāciju, savstarpēju mācīšanos un partnerībām starpvalstu līmenī, kā arī jaunu iniciatīvu un darbību izmēģināšanu visā Savienībā
  vai atsevišķās dalībvalstīs. Šajā sakarībā būtu jāveicina dalībvalstu izlūkdienestu sadarbība, lai nodrošinātu nepieciešamo informācijas apmaiņu nolūkā uzlabot terorisma, kā arī smagās un organizētās noziedzības apkarošanas efektivitāti un veicinātu labāku izpratni par to pārrobežu raksturu. Fondam būtu jāatbalsta dalībvalstu centieni nolūkā veikt labu prakšu apmaiņu un jāsekmē kopējas apmācības, lai palīdzētu veidot sadarbības un savstarpējas uzticēšanās kultūru starp izlūkdienestiem, kā arī starp izlūkdienestiem un Eiropolu. [Gr. 23] |
| --- | --- |

(31)

Lai papildinātu fonda politikas mērķa sasniegšanu valstu līmenī, izmantojot dalībvalstu programmas, ar fondu būtu arī jāatbalsta pasākumi Savienības līmenī. Ar šādām darbībām būtu jāsasniedz stratēģiski mērķi fonda darbības jomā saistībā ar politikas analīzi un inovāciju, savstarpēju mācīšanos un partnerībām starpvalstu līmenī, kā arī jaunu iniciatīvu un darbību izmēģināšanu visā Savienībā
  vai atsevišķās dalībvalstīs. Šajā sakarībā būtu jāveicina dalībvalstu izlūkdienestu sadarbība, lai nodrošinātu nepieciešamo informācijas apmaiņu nolūkā uzlabot terorisma, kā arī smagās un organizētās noziedzības apkarošanas efektivitāti un veicinātu labāku izpratni par to pārrobežu raksturu. Fondam būtu jāatbalsta dalībvalstu centieni nolūkā veikt labu prakšu apmaiņu un jāsekmē kopējas apmācības, lai palīdzētu veidot sadarbības un savstarpējas uzticēšanās kultūru starp izlūkdienestiem, kā arī starp izlūkdienestiem un Eiropolu. [Gr. 23]

| (32) | Lai stiprinātu Savienības spējas tūlītēji reaģēt uz starpgadījumiem, kas saistīti ar drošību, vai jauniem apdraudējumiem Savienībai, vajadzētu būt iespējamam sniegt ārkārtas palīdzību saskaņā ar šajā regulā izstrādāto satvaru. Ārkārtas palīdzība tādēļ nebūtu sniedzama izteiktiem neparedzētiem un ilgtermiņa pasākumiem vai tādu situāciju risināšanai, kad steidzama rīcība nepieciešama sakarā ar nepietiekamu administratīvo organizāciju un nepietiekamas operatīvās plānošanas no kompetento iestāžu puses. |
| --- | --- |

(32)

Lai stiprinātu Savienības spējas tūlītēji reaģēt uz starpgadījumiem, kas saistīti ar drošību, vai jauniem apdraudējumiem Savienībai, vajadzētu būt iespējamam sniegt ārkārtas palīdzību saskaņā ar šajā regulā izstrādāto satvaru. Ārkārtas palīdzība tādēļ nebūtu sniedzama izteiktiem neparedzētiem un ilgtermiņa pasākumiem vai tādu situāciju risināšanai, kad steidzama rīcība nepieciešama sakarā ar nepietiekamu administratīvo organizāciju un nepietiekamas operatīvās plānošanas no kompetento iestāžu puses.

| (33) | Lai nodrošinātu vajadzīgo elastību un reaģētu uz jaunām vajadzībām, decentralizētajām aģentūrām vajadzētu tikt nodrošinātiem attiecīgiem papildu finanšu līdzekļiem, lai tās veiktu konkrētus ārkārtas uzdevumus. Ja veicamais uzdevums ir tik steidzams, ka decentralizēto aģentūru budžeta grozījumus nevar laikus veikt, tām būtu jāspēj kļūt par ārkārtas palīdzības saņēmējiem, tostarp dotāciju veidā, atbilstīgi Savienības prioritātēm un iniciatīvām, kuras Savienības līmenī noteikušas ES iestādes. |
| --- | --- |

(33)

Lai nodrošinātu vajadzīgo elastību un reaģētu uz jaunām vajadzībām, decentralizētajām aģentūrām vajadzētu tikt nodrošinātiem attiecīgiem papildu finanšu līdzekļiem, lai tās veiktu konkrētus ārkārtas uzdevumus. Ja veicamais uzdevums ir tik steidzams, ka decentralizēto aģentūru budžeta grozījumus nevar laikus veikt, tām būtu jāspēj kļūt par ārkārtas palīdzības saņēmējiem, tostarp dotāciju veidā, atbilstīgi Savienības prioritātēm un iniciatīvām, kuras Savienības līmenī noteikušas ES iestādes.

| (33a) | Ņemot vērā Savienības darbību starptautisko raksturu un lai veicinātu koordinētu rīcību tāda mērķa īstenošanai, kas paredz augstākā Savienības drošības līmeņa garantēšanu, arī decentralizētajām aģentūrām vajadzētu būt tiesīgām saņemt atbalstu no Savienības darbības, tostarp dotāciju veidā. Šādam atbalstam būtu jāatbilst prioritātēm un iniciatīvām, ko Savienības līmenī noteikušas Savienības iestādes, lai nodrošinātu Eiropas pievienoto vērtību. [Gr. 24] |
| --- | --- |

(33a)

Ņemot vērā Savienības darbību starptautisko raksturu un lai veicinātu koordinētu rīcību tāda mērķa īstenošanai, kas paredz augstākā Savienības drošības līmeņa garantēšanu, arī decentralizētajām aģentūrām vajadzētu būt tiesīgām saņemt atbalstu no Savienības darbības, tostarp dotāciju veidā. Šādam atbalstam būtu jāatbilst prioritātēm un iniciatīvām, ko Savienības līmenī noteikušas Savienības iestādes, lai nodrošinātu Eiropas pievienoto vērtību. [Gr. 24]

| (34) | Šā fonda politikas mērķis tiks ņemts vērā arī finanšu instrumentos un budžeta garantijā saskaņā ar InvestEU tematiskajām sadaļām. Finansiāls atbalsts samērīgā veidā būtu jāizmanto tam, lai novērstu tirgus nepilnības vai nepietiekami optimālas investīciju situācijas, un ar darbībām nevajadzētu divkāršot vai izspiest privātu finansējumu vai izkropļot konkurenci iekšējā tirgū. Darbībām vajadzētu būt ar nepārprotamu Eiropas pievienoto vērtību. |
| --- | --- |

(34)

Šā fonda politikas mērķis tiks ņemts vērā arī finanšu instrumentos un budžeta garantijā saskaņā ar InvestEU tematiskajām sadaļām. Finansiāls atbalsts samērīgā veidā būtu jāizmanto tam, lai novērstu tirgus nepilnības vai nepietiekami optimālas investīciju situācijas, un ar darbībām nevajadzētu divkāršot vai izspiest privātu finansējumu vai izkropļot konkurenci iekšējā tirgū. Darbībām vajadzētu būt ar nepārprotamu Eiropas pievienoto vērtību.

| (35) | Ar šo regulu paredz finansējumu visam Iekšējās drošības fonda (IDF) darbības laikam, un tas Eiropas Parlamentam un Padomei ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauces summa atbilstīgi X punktam Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas X Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (9). |
| --- | --- |

(35)

Ar šo regulu paredz finansējumu visam Iekšējās drošības fonda (IDF) darbības laikam, un tas Eiropas Parlamentam un Padomei ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauces summa atbilstīgi X punktam Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas X Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (9).

| (36) | Uz šo fondu attiecas Regula (ES, Euratom) .../... (10) [jaunā finanšu regula] (“Finanšu regula”). Ar to paredz noteikumus par Savienības budžeta īstenošanu, tostarp noteikumus par dotācijām, godalgām, iepirkumu, netiešo īstenošanu, finansiālu palīdzību, finanšu instrumentiem un budžeta garantijām. Lai nodrošinātu saskaņotību, īstenojot Savienības finansēšanas programmas, Finanšu regula jāpiemēro darbībām, kuras īstenojamas tiešā vai netiešā pārvaldībā saskaņā ar IDF. |
| --- | --- |

(36)

Uz šo fondu attiecas Regula (ES, Euratom) .../... (10) [jaunā finanšu regula] (“Finanšu regula”). Ar to paredz noteikumus par Savienības budžeta īstenošanu, tostarp noteikumus par dotācijām, godalgām, iepirkumu, netiešo īstenošanu, finansiālu palīdzību, finanšu instrumentiem un budžeta garantijām. Lai nodrošinātu saskaņotību, īstenojot Savienības finansēšanas programmas, Finanšu regula jāpiemēro darbībām, kuras īstenojamas tiešā vai netiešā pārvaldībā saskaņā ar IDF.

| (37) | Lai īstenotu darbības dalītās pārvaldības ietvaros, fondam būtu jāietilpst saskaņotā satvarā, kuru veido šī regula, Finanšu regula un KNR (ES)
  Nr. X
   (11)

  Normu kolīzijas gadījumā šai regulai ir augstāks juridisks spēks nekā Regulai (ES) Nr. X [KNR]. [Gr. 159] |
| --- | --- |

(37)

Lai īstenotu darbības dalītās pārvaldības ietvaros, fondam būtu jāietilpst saskaņotā satvarā, kuru veido šī regula, Finanšu regula un KNR (ES)
  Nr. X
   (11)

  Normu kolīzijas gadījumā šai regulai ir augstāks juridisks spēks nekā Regulai (ES) Nr. X [KNR]. [Gr. 159]

| (38) | Regula (ES)
  Nr
  . 
  X
  [KNR] izveido jaunu rīcības satvaru rīcībai ar Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF), Eiropas Sociālo fondu plus (ESF+), Kohēzijas fondu, Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu (EJZF), Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu (AMIF), Iekšējās drošības fondu (IDF) un instrumentu robežu pārvaldībai un vīzām (BMVI), kas ir daļa no Integrētas robežu pārvaldības fonda (IBMF), un ar to nosaka, jo īpaši, noteikumus attiecībā uz ES fondu, kurus īsteno saskaņā ar dalīto pārvaldību, plānošanu, uzraudzību un vērtēšanu, pārvaldi un kontroli. Vēl šajā regulā ir nepieciešams precizēt Iekšējās drošības fonda mērķus, kā arī izstrādāt īpašus noteikumus attiecībā uz darbībām, kuras var finansēt ar šā fonda atbalstu. [Gr. 26] |
| --- | --- |

(38)

Regula (ES)
  Nr
  . 
  X
  [KNR] izveido jaunu rīcības satvaru rīcībai ar Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF), Eiropas Sociālo fondu plus (ESF+), Kohēzijas fondu, Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu (EJZF), Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu (AMIF), Iekšējās drošības fondu (IDF) un instrumentu robežu pārvaldībai un vīzām (BMVI), kas ir daļa no Integrētas robežu pārvaldības fonda (IBMF), un ar to nosaka, jo īpaši, noteikumus attiecībā uz ES fondu, kurus īsteno saskaņā ar dalīto pārvaldību, plānošanu, uzraudzību un vērtēšanu, pārvaldi un kontroli. Vēl šajā regulā ir nepieciešams precizēt Iekšējās drošības fonda mērķus, kā arī izstrādāt īpašus noteikumus attiecībā uz darbībām, kuras var finansēt ar šā fonda atbalstu. [Gr. 26]

| (38a) | Lai nodrošinātu, ka Fonds atbalsta darbības, kas vērstas uz visiem fonda konkrētajiem mērķiem, un ka resursu sadalījums starp mērķiem ir samērīgs ar uzdevumiem un vajadzībām mērķu sasniegšanai, katram Fonda konkrētajam uzdevumam būtu jānosaka minimālā procentuālā daļa no fonda līdzekļiem, gan valsts programmām, gan tematiskajiem mehānismiem. [Gr. 27] |
| --- | --- |

(38a)

Lai nodrošinātu, ka Fonds atbalsta darbības, kas vērstas uz visiem fonda konkrētajiem mērķiem, un ka resursu sadalījums starp mērķiem ir samērīgs ar uzdevumiem un vajadzībām mērķu sasniegšanai, katram Fonda konkrētajam uzdevumam būtu jānosaka minimālā procentuālā daļa no fonda līdzekļiem, gan valsts programmām, gan tematiskajiem mehānismiem. [Gr. 27]

| (39) | Šajā regulā minētos finansēšanas veidus un īstenošanas metodes būtu jāizvēlas, pamatojoties uz iespējām ar tiem sasniegt darbību mērķus un gūt rezultātus, jo īpaši ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slogu un iespējamo neatbilstības risku. Tas ietver iespēju apsvērt izmantot fiksētas summas maksājumus, vienotas likmes un vienības izmaksas, kā arī finansējumu, kas nav saistīts ar izmaksām, kā minēts Finanšu regulas 125. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(39)

Šajā regulā minētos finansēšanas veidus un īstenošanas metodes būtu jāizvēlas, pamatojoties uz iespējām ar tiem sasniegt darbību mērķus un gūt rezultātus, jo īpaši ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slogu un iespējamo neatbilstības risku. Tas ietver iespēju apsvērt izmantot fiksētas summas maksājumus, vienotas likmes un vienības izmaksas, kā arī finansējumu, kas nav saistīts ar izmaksām, kā minēts Finanšu regulas 125. panta 1. punktā.

| (40) | Saskaņā ar Finanšu regulu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (12), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2988/95 (13), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (14) un Padomes Regulu (ES) 2017/1939 (15) Savienības finanšu intereses ir jāaizsargā ar samērīgiem pasākumiem, tostarp pārkāpumu un krāpšanas novēršanu, atklāšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudētu, nepareizi izmaksātu vai nepareizi izmantotu līdzekļu atgūšanu un, attiecīgā gadījumā, administratīvu sodu noteikšanu. Konkrētāk, saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 un Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt administratīvas izmeklēšanas, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, lai noskaidrotu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkādi citi krimināli pārkāpumi, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2017/1939 Eiropas Prokuratūra var veikt izmeklēšanu un kriminālvajāšanu par krāpšanu un citiem noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371 (16). Saskaņā ar Finanšu regulu jebkurai personai vai subjektam, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā jāsadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, jāpiešķir nepieciešamās tiesības un piekļuve Komisijas, OLAF, Eiropas Prokuratūras un Eiropas Revīzijas palātas (ERP) darbiniekiem, kā arī jānodrošina, lai līdzvērtīgas tiesības piešķirtu trešās personas, kuras iesaistītas Savienības līdzekļu īstenošanā.
  Dalībvalstīm pilnībā jāsadarbojas un jāsniedz visa vajadzīgā palīdzība Savienības iestādēm, aģentūrām un struktūrām Savienības finanšu interešu aizsardzībai. Tādas izmeklēšanas rezultāti, kas tiek veikta par nelikumībām un krāpšanu attiecībā uz fonda līdzekļiem, būtu jāpadara pieejami Eiropas Parlamentam. [Gr. 28] |
| --- | --- |

(40)

Saskaņā ar Finanšu regulu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (12), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2988/95 (13), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (14) un Padomes Regulu (ES) 2017/1939 (15) Savienības finanšu intereses ir jāaizsargā ar samērīgiem pasākumiem, tostarp pārkāpumu un krāpšanas novēršanu, atklāšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudētu, nepareizi izmaksātu vai nepareizi izmantotu līdzekļu atgūšanu un, attiecīgā gadījumā, administratīvu sodu noteikšanu. Konkrētāk, saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 un Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt administratīvas izmeklēšanas, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, lai noskaidrotu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkādi citi krimināli pārkāpumi, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2017/1939 Eiropas Prokuratūra var veikt izmeklēšanu un kriminālvajāšanu par krāpšanu un citiem noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371 (16). Saskaņā ar Finanšu regulu jebkurai personai vai subjektam, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā jāsadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, jāpiešķir nepieciešamās tiesības un piekļuve Komisijas, OLAF, Eiropas Prokuratūras un Eiropas Revīzijas palātas (ERP) darbiniekiem, kā arī jānodrošina, lai līdzvērtīgas tiesības piešķirtu trešās personas, kuras iesaistītas Savienības līdzekļu īstenošanā.
  Dalībvalstīm pilnībā jāsadarbojas un jāsniedz visa vajadzīgā palīdzība Savienības iestādēm, aģentūrām un struktūrām Savienības finanšu interešu aizsardzībai. Tādas izmeklēšanas rezultāti, kas tiek veikta par nelikumībām un krāpšanu attiecībā uz fonda līdzekļiem, būtu jāpadara pieejami Eiropas Parlamentam. [Gr. 28]

| (41) | Šai regulai piemēro horizontālos finanšu noteikumus, ko pieņēmis Eiropas Parlaments un Padome, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 322. pantu. Šie noteikumi ir izklāstīti Finanšu regulā un nosaka jo īpaši procedūru budžeta izveidei un īstenošanai, izmantojot dotācijas, iepirkumu, godalgas un netiešo īstenošanu, kā arī paredz finanšu dalībnieku atbildības kontroli. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, attiecas arī uz Savienības budžeta aizsardzību vispārēju trūkumu gadījumā saistībā ar tiesiskumu dalībvalstīs, jo tiesiskuma ievērošana ir būtisks pareizas finanšu pārvaldības un efektīva ES finansējuma priekšnoteikums. |
| --- | --- |

(41)

Šai regulai piemēro horizontālos finanšu noteikumus, ko pieņēmis Eiropas Parlaments un Padome, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 322. pantu. Šie noteikumi ir izklāstīti Finanšu regulā un nosaka jo īpaši procedūru budžeta izveidei un īstenošanai, izmantojot dotācijas, iepirkumu, godalgas un netiešo īstenošanu, kā arī paredz finanšu dalībnieku atbildības kontroli. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, attiecas arī uz Savienības budžeta aizsardzību vispārēju trūkumu gadījumā saistībā ar tiesiskumu dalībvalstīs, jo tiesiskuma ievērošana ir būtisks pareizas finanšu pārvaldības un efektīva ES finansējuma priekšnoteikums.

| (42) | Saskaņā ar 94. pantu Padomes Lēmumā 2013/755/ES (17) personām un subjektiem, kas veic uzņēmējdarbību aizjūras zemēs un teritorijās (AZT), ir tiesības saņemt finansējumu saskaņā ar fonda noteikumiem un mērķiem un iespējamajiem režīmiem, kas piemērojami dalībvalstij, ar kuru attiecīgā aizjūras zeme vai teritorija ir saistīta. |
| --- | --- |

(42)

Saskaņā ar 94. pantu Padomes Lēmumā 2013/755/ES (17) personām un subjektiem, kas veic uzņēmējdarbību aizjūras zemēs un teritorijās (AZT), ir tiesības saņemt finansējumu saskaņā ar fonda noteikumiem un mērķiem un iespējamajiem režīmiem, kas piemērojami dalībvalstij, ar kuru attiecīgā aizjūras zeme vai teritorija ir saistīta.

| (43) | Saskaņā ar LESD 349. pantu un saskaņā ar Komisijas paziņojumu “Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerībā ar ES tālākajiem reģioniem” (18)
  , ko Padome apstiprināja 2018. gada 12. aprīļa secinājumos, attiecīgajām dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka to programmas pievēršas konkrētajām problēmām, ar kurām tālākie reģioni saskaras. Fonds atbalsta šīs dalībvalstis ar pietiekamiem resursiem, lai pēc vajadzības palīdzētu šiem reģioniem.
  [Gr. 29] |
| --- | --- |

(43)

Saskaņā ar LESD 349. pantu un saskaņā ar Komisijas paziņojumu “Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerībā ar ES tālākajiem reģioniem” (18)
  , ko Padome apstiprināja 2018. gada 12. aprīļa secinājumos, attiecīgajām dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka to programmas pievēršas konkrētajām problēmām, ar kurām tālākie reģioni saskaras. Fonds atbalsta šīs dalībvalstis ar pietiekamiem resursiem, lai pēc vajadzības palīdzētu šiem reģioniem.
  [Gr. 29]

| (44) | Saskaņā ar 22. un 23. punktu 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (19) ir nepieciešams izvērtēt šo fondu, pamatojoties uz informāciju, kas apkopota, izmantojot īpašas uzraudzības prasības, vienlaikus izvairoties no pārmērīga regulējuma un administratīvā sloga, sevišķi dalībvalstīm. Vajadzības gadījumā minētās prasības var ietvert izmērāmus rādītājus, kas kalpotu par pamatu, lai novērtētu fonda ietekmi vietējā līmenī. Lai novērtētu fonda sasniegumus, saistībā ar katru fonda konkrēto mērķi būtu jānosaka rādītāji un attiecīgie mērķi.
  Šajos rādītājos būtu jāiekļauj kvalitatīvas un kvantitatīvas komponentes. [Gr. 30] |
| --- | --- |

(44)

Saskaņā ar 22. un 23. punktu 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (19) ir nepieciešams izvērtēt šo fondu, pamatojoties uz informāciju, kas apkopota, izmantojot īpašas uzraudzības prasības, vienlaikus izvairoties no pārmērīga regulējuma un administratīvā sloga, sevišķi dalībvalstīm. Vajadzības gadījumā minētās prasības var ietvert izmērāmus rādītājus, kas kalpotu par pamatu, lai novērtētu fonda ietekmi vietējā līmenī. Lai novērtētu fonda sasniegumus, saistībā ar katru fonda konkrēto mērķi būtu jānosaka rādītāji un attiecīgie mērķi.
  Šajos rādītājos būtu jāiekļauj kvalitatīvas un kvantitatīvas komponentes. [Gr. 30]

| (45) | Atspoguļojot

  Ņemot vērā
  to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām, ievērojot

  atbilstīgi
  Savienības apņemšanos

  saistībām
  īstenot Parīzes nolīgumu un Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, šis fonds palīdzēs integrēt klimata pasākumus un sasniegt kopējo mērķi – ar 25 % no ES budžeta izdevumiem atbalstīt klimata mērķu sasniegšanu. Attiecīgās darbības tiks apzinātas fonda sagatavošanas un īstenošanas laikā, un tās tiks pārskatītas attiecīgajos novērtēšanas un pārskatīšanas procesos.

  2021.–2027. gada DFS periodā un pēc iespējas ātrāk, bet ne vēlāk kā 2027. gadā, sasniegt 30 % ikgadējo mērķi
  . [Gr. 31] |
| --- | --- |

(45)

Atspoguļojot

  Ņemot vērā
  to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām, ievērojot

  atbilstīgi
  Savienības apņemšanos

  saistībām
  īstenot Parīzes nolīgumu un Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, šis fonds palīdzēs integrēt klimata pasākumus un sasniegt kopējo mērķi – ar 25 % no ES budžeta izdevumiem atbalstīt klimata mērķu sasniegšanu. Attiecīgās darbības tiks apzinātas fonda sagatavošanas un īstenošanas laikā, un tās tiks pārskatītas attiecīgajos novērtēšanas un pārskatīšanas procesos.

  2021.–2027. gada DFS periodā un pēc iespējas ātrāk, bet ne vēlāk kā 2027. gadā, sasniegt 30 % ikgadējo mērķi
  . [Gr. 31]

| (46) | Saskaņā ar attiecīgajiem Regulas (ES) Nr. X [KNR] un šīs regulas noteikumiem Komisijai un dalībvalstīm būtu jāuzrauga fonda īstenošana, izmantojot šos rādītājus un finanšu pārskatus.
  Uzraudzības pienākuma atbilstīgas izpildes nolūkā Komisijai būtu jāspēj noteikt, kāda summa konkrētajā gadā ir iztērēta no fonda. Tādēļ, iesniedzot Komisijai gada pārskatus par dalībvalstu programmām, tām būtu jānošķir atgūšana, priekšfinansējuma maksājumi galīgajiem saņēmējiem un faktiski radušos izdevumu atlīdzināšana. Lai atvieglotu revīziju un fonda īstenošanas uzraudzību, Komisijai minētās summas būtu jāietver fonda gada īstenošanas ziņojumā. Komisijai Eiropas Parlamentam un Padomei reizi gadā būtu jāiesniedz kopsavilkums par apstiprinātajiem gada darbības rezultātu ziņojumiem. Pēc pieprasījuma Komisijai būtu Eiropas Parlamentam un Padomei jāiesniedz pilns gada darbības rezultātu ziņojumu teksts. [Gr. 32] |
| --- | --- |

(46)

Saskaņā ar attiecīgajiem Regulas (ES) Nr. X [KNR] un šīs regulas noteikumiem Komisijai un dalībvalstīm būtu jāuzrauga fonda īstenošana, izmantojot šos rādītājus un finanšu pārskatus.
  Uzraudzības pienākuma atbilstīgas izpildes nolūkā Komisijai būtu jāspēj noteikt, kāda summa konkrētajā gadā ir iztērēta no fonda. Tādēļ, iesniedzot Komisijai gada pārskatus par dalībvalstu programmām, tām būtu jānošķir atgūšana, priekšfinansējuma maksājumi galīgajiem saņēmējiem un faktiski radušos izdevumu atlīdzināšana. Lai atvieglotu revīziju un fonda īstenošanas uzraudzību, Komisijai minētās summas būtu jāietver fonda gada īstenošanas ziņojumā. Komisijai Eiropas Parlamentam un Padomei reizi gadā būtu jāiesniedz kopsavilkums par apstiprinātajiem gada darbības rezultātu ziņojumiem. Pēc pieprasījuma Komisijai būtu Eiropas Parlamentam un Padomei jāiesniedz pilns gada darbības rezultātu ziņojumu teksts. [Gr. 32]

| (47) | Lai papildinātu un grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai attiecībā uz
  tematiskajam mehānismam paredzētajām darba programmām,
  sarakstu ar IV pielikumā uzskaitītajām darbībām, saistībā ar kurām var saņemt lielāku līdzfinansējumu, darbības

  operatīvo
  atbalstu un uzraudzības un novērtēšanas satvara turpmāku izstrādi. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. [Gr. 33] |
| --- | --- |

(47)

Lai papildinātu un grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai attiecībā uz
  tematiskajam mehānismam paredzētajām darba programmām,
  sarakstu ar IV pielikumā uzskaitītajām darbībām, saistībā ar kurām var saņemt lielāku līdzfinansējumu, darbības

  operatīvo
  atbalstu un uzraudzības un novērtēšanas satvara turpmāku izstrādi. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. [Gr. 33]

| (48) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Šīs pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (20). Pieņemot īstenošanas aktus, ar kuriem dalībvalstīm nosaka kopīgus pienākumus, jo īpaši attiecībā uz informācijas sniegšanu Komisijai, būtu jāpiemēro pārbaudes procedūra, bet, pieņemot īstenošanas aktus, kas attiecas uz kārtību informācijas sniegšanai Komisijai plānošanas un ziņošanas ietvaros, būtu jāpiemēro konsultēšanās procedūra, jo minētajiem aktiem ir tikai tehniska nozīme. [Gr. 34] |
| --- | --- |

(48)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Šīs pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (20). Pieņemot īstenošanas aktus, ar kuriem dalībvalstīm nosaka kopīgus pienākumus, jo īpaši attiecībā uz informācijas sniegšanu Komisijai, būtu jāpiemēro pārbaudes procedūra, bet, pieņemot īstenošanas aktus, kas attiecas uz kārtību informācijas sniegšanai Komisijai plānošanas un ziņošanas ietvaros, būtu jāpiemēro konsultēšanās procedūra, jo minētajiem aktiem ir tikai tehniska nozīme. [Gr. 34]

| (49) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots LES un LESD, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā un Dānijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(49)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots LES un LESD, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā un Dānijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro.

| (50) | Saskaņā ar 3. pantu Protokolā Nr. 21 par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots LES un LESD, un neskarot minētā protokola 4. pantu, Īrija [nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un šī regula tai nav saistoša un nav jāpiemēro / ir paziņojusi, ka vēlas piedalīties šīs regulas pieņemšanā un piemērošanā]. |
| --- | --- |

(50)

Saskaņā ar 3. pantu Protokolā Nr. 21 par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots LES un LESD, un neskarot minētā protokola 4. pantu, Īrija [nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un šī regula tai nav saistoša un nav jāpiemēro / ir paziņojusi, ka vēlas piedalīties šīs regulas pieņemšanā un piemērošanā].

| (51) | Ir lietderīgi šīs regulas piemērošanas laikposmu saskaņot ar Padomes Regulas (ES, Euratom) .../... (21) [Daudzgadu finanšu shēmas regula] piemērošanas laikposmu, |
| --- | --- |

(51)

Ir lietderīgi šīs regulas piemērošanas laikposmu saskaņot ar Padomes Regulas (ES, Euratom) .../... (21) [Daudzgadu finanšu shēmas regula] piemērošanas laikposmu,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

1.   Ar šo regulu izveido Iekšējās drošības fondu (“fonds”)
  laikposmam no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim
  . [Gr. 35]

2.   Tajā ir noteikti fonda mērķi, budžets laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam, Savienības finansējuma veidi un noteikumi šā finansējuma sniegšanai.

  Šajā regulā nosaka:

| a) | fonda mērķus; |
| --- | --- |

a)

fonda mērķus;

| b) | fonda konkrētos mērķus un pasākumus, ar kuriem minētos konkrētos mērķus sasniedz; |
| --- | --- |

b)

fonda konkrētos mērķus un pasākumus, ar kuriem minētos konkrētos mērķus sasniedz;

| c) | the budget for the period 2021-2027; |
| --- | --- |

c)

the budget for the period 2021-2027;

| d) | Savienības finansējuma veidus un šā finansējuma sniegšanas noteikumus. [Gr. 36] |
| --- | --- |

d)

Savienības finansējuma veidus un šā finansējuma sniegšanas noteikumus. [Gr. 36]

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| (a) | “finansējuma apvienošanas darbība” ir ES budžeta atbalstītas darbības, tostarp Finanšu regulas 2. panta 6. punktā minētā finansējuma apvienošanas mehānisma ietvaros, kuras apvieno no ES budžeta finansēta neatmaksājamā atbalsta formas un/vai finanšu instrumentus ar atmaksājama atbalsta formām no attīstības vai citām publisko finanšu iestādēm, kā arī komerciālām finanšu iestādēm un ieguldītājiem; |
| --- | --- |

(a)

“finansējuma apvienošanas darbība” ir ES budžeta atbalstītas darbības, tostarp Finanšu regulas 2. panta 6. punktā minētā finansējuma apvienošanas mehānisma ietvaros, kuras apvieno no ES budžeta finansēta neatmaksājamā atbalsta formas un/vai finanšu instrumentus ar atmaksājama atbalsta formām no attīstības vai citām publisko finanšu iestādēm, kā arī komerciālām finanšu iestādēm un ieguldītājiem;

| (b) | “noziedzības novēršana” ir visi pasākumi, kuru mērķis ir samazināt vai citādi sekmēt to, ka mazinās noziedzība un iedzīvotāju nedrošības sajūta, kā minēts Padomes Lēmuma 2009/902/TI (22) 2. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

(b)

“noziedzības novēršana” ir visi pasākumi, kuru mērķis ir samazināt vai citādi sekmēt to, ka mazinās noziedzība un iedzīvotāju nedrošības sajūta, kā minēts Padomes Lēmuma 2009/902/TI (22) 2. panta 2. punktā;

| (c) | “kritiskā infrastruktūra” ir objekti, tīkls, sistēma vai tās daļas, kuras ir būtiskas, lai nodrošinātu svarīgu sabiedrisko funkciju darbību, cilvēku veselības aizsardzību, drošumu, drošību, cilvēku ekonomisko vai sociālo labklājību, un kuru darbības traucējumi, pārkāpumi vai iznīcināšana būtiski ietekmētu kādu dalībvalsti vai Savienību, jo tās nespētu turpmāk nodrošināt minēto funkciju īstenošanu; |
| --- | --- |

(c)

“kritiskā infrastruktūra” ir objekti, tīkls, sistēma vai tās daļas, kuras ir būtiskas, lai nodrošinātu svarīgu sabiedrisko funkciju darbību, cilvēku veselības aizsardzību, drošumu, drošību, cilvēku ekonomisko vai sociālo labklājību, un kuru darbības traucējumi, pārkāpumi vai iznīcināšana būtiski ietekmētu kādu dalībvalsti vai Savienību, jo tās nespētu turpmāk nodrošināt minēto funkciju īstenošanu;

| (d) | “kibernoziedzība” ir noziegumi, kuru pastrādāšana ir saistīta ar kibervidi, proti, noziegumi, kurus var pastrādāt, vienīgi izmantojot informācijas un sakaru tehnoloģiju (IST) iekārtas un sistēmas, un šīs ierīces un sistēmas ir vai nu nozieguma pastrādāšanas rīki, vai nozieguma primārie mērķi, kā arī noziegumi, kurus ļauj pastrādāt kibervide, proti, parastie noziegumi, piemēram, bērnu seksuāla izmantošana, kā mērogu vai tvērumu var palielināt, izmantojot datorus, datoru tīklus vai cita veida IST; [Gr. 37] |
| --- | --- |

(d)

“kibernoziedzība” ir noziegumi, kuru pastrādāšana ir saistīta ar kibervidi, proti, noziegumi, kurus var pastrādāt, vienīgi izmantojot informācijas un sakaru tehnoloģiju (IST) iekārtas un sistēmas, un šīs ierīces un sistēmas ir vai nu nozieguma pastrādāšanas rīki, vai nozieguma primārie mērķi, kā arī noziegumi, kurus ļauj pastrādāt kibervide, proti, parastie noziegumi, piemēram, bērnu seksuāla izmantošana, kā mērogu vai tvērumu var palielināt, izmantojot datorus, datoru tīklus vai cita veida IST; [Gr. 37]

| (e) | “EMPACT darbības” ir darbības, ko veic Eiropas daudznozaru platformas pret noziedzības draudiem (EMPACT) ietvaros (23). EMPACT ir strukturēta daudznozaru sadarbības platforma attiecīgajām dalībvalstīm, Savienības iestādēm un aģentūrām, kā arī trešām valstīm, starptautiskajām organizācijām un citiem publiskiem un privātiem partneriem, lai novērstu par prioritāti izvirzītus organizētās noziedzības un smagu starptautisku noziegumu draudus ES politikas ciklā; |
| --- | --- |

(e)

“EMPACT darbības” ir darbības, ko veic Eiropas daudznozaru platformas pret noziedzības draudiem (EMPACT) ietvaros (23). EMPACT ir strukturēta daudznozaru sadarbības platforma attiecīgajām dalībvalstīm, Savienības iestādēm un aģentūrām, kā arī trešām valstīm, starptautiskajām organizācijām un citiem publiskiem un privātiem partneriem, lai novērstu par prioritāti izvirzītus organizētās noziedzības un smagu starptautisku noziegumu draudus ES politikas ciklā;

| (f) | “ES politikas cikls” ir uz izlūkdatiem balstīta daudznozaru iniciatīva ar mērķi apkarot svarīgākos smagās un organizētās noziedzības draudus Savienībai, veicinot sadarbību starp dalībvalstīm, Savienības iestādēm,
  Savienības tieslietu un iekšlietu jomas
  aģentūrām un, attiecīgā gadījumā, trešām valstīm un
  konkrētām starptautiskām
  organizācijām; [Gr. 38] |
| --- | --- |

(f)

“ES politikas cikls” ir uz izlūkdatiem balstīta daudznozaru iniciatīva ar mērķi apkarot svarīgākos smagās un organizētās noziedzības draudus Savienībai, veicinot sadarbību starp dalībvalstīm, Savienības iestādēm,
  Savienības tieslietu un iekšlietu jomas
  aģentūrām un, attiecīgā gadījumā, trešām valstīm un
  konkrētām starptautiskām
  organizācijām; [Gr. 38]

| (g) | “piekļuve informācijai un informācijas apmaiņa” ir tādas informācijas droša vākšana, glabāšana, apstrāde, analīze un apmaiņa, kas ir svarīga tiesībaizsardzības iestādēm, kā minēts LESD 87. pantā, un Eiropolam
  , Eurojust un Eiropas Prokuratūrai
  noziedzīgu nodarījumu, jo īpaši
  terorisma un kibernoziegumu, kā arī smagu
  pārrobežu noziegumu un
  pārrobežu
  organizētās noziedzības novēršanai, atklāšanai, izmeklēšanai un saukšanai pie atbildības par tiem
  , veicot to atbilstoši piemērojamiem datu aizsardzības noteikumiem Savienībā
  ; [Gr. 39] |
| --- | --- |

(g)

“piekļuve informācijai un informācijas apmaiņa” ir tādas informācijas droša vākšana, glabāšana, apstrāde, analīze un apmaiņa, kas ir svarīga tiesībaizsardzības iestādēm, kā minēts LESD 87. pantā, un Eiropolam
  , Eurojust un Eiropas Prokuratūrai
  noziedzīgu nodarījumu, jo īpaši
  terorisma un kibernoziegumu, kā arī smagu
  pārrobežu noziegumu un
  pārrobežu
  organizētās noziedzības novēršanai, atklāšanai, izmeklēšanai un saukšanai pie atbildības par tiem
  , veicot to atbilstoši piemērojamiem datu aizsardzības noteikumiem Savienībā
  ; [Gr. 39]

| (h) | “tiesu iestāžu sadarbība” ir tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās;
  [Gr. 40] |
| --- | --- |

(h)

“tiesu iestāžu sadarbība” ir tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās;
  [Gr. 40]

| (i) | “LETS” ir Eiropas Tiesībaizsardzības apmācības shēma, kuras mērķis ir nodrošināt tiesībaizsardzības iestāžu darbiniekiem zināšanas un prasmes, kas viņiem ir nepieciešamas
  organizēto un smago
  pārrobežu noziedzības

  noziedzīgu nodarījumu un terorisma efektīvai
  novēršanai un apkarošanai, efektīvi

  rezultatīvi
  sadarbojoties, kā izklāstīts Komisijas 2013. gada 27. marta paziņojumā par Eiropas LETS izveidi (24) un turpmāk minēts CEPOL regulā (25); [Gr. 41] |
| --- | --- |

(i)

“LETS” ir Eiropas Tiesībaizsardzības apmācības shēma, kuras mērķis ir nodrošināt tiesībaizsardzības iestāžu darbiniekiem zināšanas un prasmes, kas viņiem ir nepieciešamas
  organizēto un smago
  pārrobežu noziedzības

  noziedzīgu nodarījumu un terorisma efektīvai
  novēršanai un apkarošanai, efektīvi

  rezultatīvi
  sadarbojoties, kā izklāstīts Komisijas 2013. gada 27. marta paziņojumā par Eiropas LETS izveidi (24) un turpmāk minēts CEPOL regulā (25); [Gr. 41]

| (j) | “organizētā noziedzība” ir sodāma darbība, kas saistīta ar līdzdalību kriminālā organizācijā, kā noteikts Padomes Pamatlēmumā 2008/841/TI (26); |
| --- | --- |

(j)

“organizētā noziedzība” ir sodāma darbība, kas saistīta ar līdzdalību kriminālā organizācijā, kā noteikts Padomes Pamatlēmumā 2008/841/TI (26);

| (k) | “gatavība” ir jebkurš pasākums

  konkrēti pasākumi
  ar mērķi novērst vai samazināt riskus saistībā ar iespējamiem teroristu uzbrukumiem vai citiem ar drošību saistītiem negadījumiem; [Gr. 42] |
| --- | --- |

(k)

“gatavība” ir jebkurš pasākums

  konkrēti pasākumi
  ar mērķi novērst vai samazināt riskus saistībā ar iespējamiem teroristu uzbrukumiem vai citiem ar drošību saistītiem negadījumiem; [Gr. 42]

| (l) | “Šengenas izvērtēšanas un uzraudzības mehānisms” ir Šengenas acquis pareizas piemērošanas pārbaude, kā paredzēts Regulā (ES) Nr. 1053/2013, ieskaitot policijas sadarbības jomā; |
| --- | --- |

(l)

“Šengenas izvērtēšanas un uzraudzības mehānisms” ir Šengenas acquis pareizas piemērošanas pārbaude, kā paredzēts Regulā (ES) Nr. 1053/2013, ieskaitot policijas sadarbības jomā;

| (m) | “cīņa pret korupciju” attiecas uz visām jomām, kas izklāstītas Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā pret korupciju, ieskaitot novēršanu, kriminālatbildības noteikšanu un tiesībaizsardzības pasākumus, starptautisko sadarbību, līdzekļu atgūšanu, tehnisko palīdzību un informācijas apmaiņu; |
| --- | --- |

(m)

“cīņa pret korupciju” attiecas uz visām jomām, kas izklāstītas Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā pret korupciju, ieskaitot novēršanu, kriminālatbildības noteikšanu un tiesībaizsardzības pasākumus, starptautisko sadarbību, līdzekļu atgūšanu, tehnisko palīdzību un informācijas apmaiņu;

| (n) | “terorisms” ir jebkādas tīšas darbības un noziedzīgi nodarījumi, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/541 par terorisma apkarošanu (27). |
| --- | --- |

(n)

“terorisms” ir jebkādas tīšas darbības un noziedzīgi nodarījumi, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/541 par terorisma apkarošanu (27).

3. pants

Fonda mērķi

1.   Fonda politikas mērķis ir veicināt augsta līmeņa drošību Savienībā,
  pastiprinot sadarbību,
  jo īpaši
  novēršot un
  apkarojot terorismu un
  vardarbīgu ekstrēmismu, tostarp
  radikalizāciju, smago un organizēto noziedzību, un kibernoziedzību un

  kibernoziedzību, kā arī
  atbalstot un aizsargājot noziegumu upurus.

  rezultātā cietušos. Fonds atbalsta arī ar drošības saistītu incidentu pārvaldību un gatavību tiem. [Gr. 43]

2.   Ievērojot 1. punktā noteikto politikas mērķi, ar fondu dod ieguldījumu šādu konkrēto mērķu sasniegšanā:

| (a) | palielināt

  uzlabot un sekmēt svarīgas un precīzas
  informācijas apmaiņu starp un ar Savienības

  dalībvalstu
  tiesībaizsardzības un
  tiesu iestādēm,
  citām kompetentajām
  dalībvalstu
  iestādēm un citām attiecīgajām Savienības struktūrām, kā arī

  jo īpaši Eiropolu un Eurojust, un vajadzības gadījumā
  ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, [Gr. 44] |
| --- | --- |

(a)

palielināt

  uzlabot un sekmēt svarīgas un precīzas
  informācijas apmaiņu starp un ar Savienības

  dalībvalstu
  tiesībaizsardzības un
  tiesu iestādēm,
  citām kompetentajām
  dalībvalstu
  iestādēm un citām attiecīgajām Savienības struktūrām, kā arī

  jo īpaši Eiropolu un Eurojust, un vajadzības gadījumā
  ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, [Gr. 44]

| (b) | pastiprināt

  uzlabot un pastiprināt
  pārrobežu
  koordināciju un sadarbību, tostarp attiecīgās
  kopīgās operācijas, ko
  dalībvalstīs
  veic Savienības

  dalībvalstu
  tiesībaizsardzības iestādes un citas kompetentās iestādes, saistībā ar
  terorismu,
  smagiem noziegumiem un organizēto noziedzību ar pārrobežu dimensiju; un
  [Gr. 45] |
| --- | --- |

(b)

pastiprināt

  uzlabot un pastiprināt
  pārrobežu
  koordināciju un sadarbību, tostarp attiecīgās
  kopīgās operācijas, ko
  dalībvalstīs
  veic Savienības

  dalībvalstu
  tiesībaizsardzības iestādes un citas kompetentās iestādes, saistībā ar
  terorismu,
  smagiem noziegumiem un organizēto noziedzību ar pārrobežu dimensiju; un
  [Gr. 45]

| (c) | atbalstīt centienus stiprināt spējas

  nepieciešamo dalībvalstu spēju stiprināšanu
  saistībā ar noziedzības
  , tostarp

  un terorisma
  , kibernoziedzības un vardarbīga ekstrēmisma, tostarp radikalizācijas,
  apkarošanu un novēršanu, jo īpaši, pastiprinot sadarbību starp publiskajām iestādēm,
  attiecīgajām Savienības aģentūrām,
  pilsonisko sabiedrību un privātajiem partneriem

  iesaistītajām personām no privātā sektora,
  visās dalībvalstīs
  un starp tām, kā arī krīžu civilu pārvaldīšanu pēc drošības negadījumiem
  , [Gr. 46] |
| --- | --- |

(c)

atbalstīt centienus stiprināt spējas

  nepieciešamo dalībvalstu spēju stiprināšanu
  saistībā ar noziedzības
  , tostarp

  un terorisma
  , kibernoziedzības un vardarbīga ekstrēmisma, tostarp radikalizācijas,
  apkarošanu un novēršanu, jo īpaši, pastiprinot sadarbību starp publiskajām iestādēm,
  attiecīgajām Savienības aģentūrām,
  pilsonisko sabiedrību un privātajiem partneriem

  iesaistītajām personām no privātā sektora,
  visās dalībvalstīs
  un starp tām, kā arī krīžu civilu pārvaldīšanu pēc drošības negadījumiem
  , [Gr. 46]

| (ca) | izveidot kopēju izlūkošanas kultūru, atbalstot kontaktus un savstarpēju uzticēšanos, izpratni un mācīšanos, kā arī zinātības un paraugprakses izplatīšanu starp dalībvalstu izlūkdienestiem un ar Eiropolu, jo īpaši izmantojot kopīgu apmācību un ekspertu apmaiņu. [Gr. 47] |
| --- | --- |

(ca)

izveidot kopēju izlūkošanas kultūru, atbalstot kontaktus un savstarpēju uzticēšanos, izpratni un mācīšanos, kā arī zinātības un paraugprakses izplatīšanu starp dalībvalstu izlūkdienestiem un ar Eiropolu, jo īpaši izmantojot kopīgu apmācību un ekspertu apmaiņu. [Gr. 47]

3.   Saskaņā ar 2. punktā izklāstītajiem konkrētajiem mērķiem fondu
  cita starpā
  īsteno ar II pielikumā

  3.a pantā
  uzskaitītajiem īstenošanas pasākumiem. [Gr. 48]

4.   Saskaņā ar fondu finansētās darbības īsteno,

  Tiek finansētas tikai tādas operācijas, kurās
  pilnībā ievērojot

  ievēro
  pamattiesības un cilvēka cieņas neaizskaramību.

  cieņu, kā arī LES 2. pantā noteiktās vērtības, un finansējumu pārtrauc un atgūst, ja ir skaidri un pamatoti pierādījumi, ka darbības veicina šādu tiesību pārkāpšanu
  . Jo īpaši darbības atbilst Eiropas Savienības Pamattiesību hartas noteikumiem, Savienības datu aizsardzības tiesību aktiem un Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijai (ECHR). Dalībvalstis, Īstenojot darbības, jo īpaši iespēju robežās pievērš pastiprinātu uzmanību neaizsargātu personu,

  operācijas saistībā ar neaizsargātām personām
  , sevišķi bērnu

  bērniem
  un nepavadītu nepilngadīgo, atbalstam un aizsardzībai.

  nepavadītiem nepilngadīgajiem
  ,
  velta pastiprinātu uzmanību
  . [Gr. 49]

3.a pants

Īstenošanas pasākumi

1.
     
  Fonds sekmē 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā paredzētā konkrētā mērķa sasniegšanu, īpaši pievēršoties šādiem īstenošanas pasākumiem:

| a) | nodrošināt Savienības acquis vienādu piemērošanu attiecībā uz atbilstīgas informācijas apmaiņu drošības jomā, tostarp īstenojot ieteikumus, kas ietverti kvalitātes kontroles un izvērtēšanas mehānismos, piemēram, Šengenas izvērtēšanas mehānismā un citos kvalitātes kontroles un izvērtēšanas mehānismos; |
| --- | --- |

a)

nodrošināt Savienības acquis vienādu piemērošanu attiecībā uz atbilstīgas informācijas apmaiņu drošības jomā, tostarp īstenojot ieteikumus, kas ietverti kvalitātes kontroles un izvērtēšanas mehānismos, piemēram, Šengenas izvērtēšanas mehānismā un citos kvalitātes kontroles un izvērtēšanas mehānismos;

| b) | izveidot, pielāgot un uzturēt Savienības IT sistēmas un komunikācijas tīklus drošības jomā, tostarp nodrošināt to sadarbspēju un izstrādāt atbilstošus instrumentus, ar kuriem novērš konstatētos trūkumus; |
| --- | --- |

b)

izveidot, pielāgot un uzturēt Savienības IT sistēmas un komunikācijas tīklus drošības jomā, tostarp nodrošināt to sadarbspēju un izstrādāt atbilstošus instrumentus, ar kuriem novērš konstatētos trūkumus;

| c) | palielināt Savienības informācijas drošības jomā apmaiņas instrumentu, sistēmu un datubāzu aktīvu izmantošanu, uzlabot valstu datubāzu drošības jomā savstarpējo savienojamību un to saslēgumu ar Savienības datubāzēm, un, ja tas ir paredzēts attiecīgajos juridiskajos pamatos, nodrošināt, ka minētajās datubāzēs tiek ievadīti augsti kvalitatīvi dati; |
| --- | --- |

c)

palielināt Savienības informācijas drošības jomā apmaiņas instrumentu, sistēmu un datubāzu aktīvu izmantošanu, uzlabot valstu datubāzu drošības jomā savstarpējo savienojamību un to saslēgumu ar Savienības datubāzēm, un, ja tas ir paredzēts attiecīgajos juridiskajos pamatos, nodrošināt, ka minētajās datubāzēs tiek ievadīti augsti kvalitatīvi dati;

| d) | atbalstīt attiecīgos valsts līmeņa pasākumus 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā paredzēto konkrēto mērķu īstenošanai. |
| --- | --- |

d)

atbalstīt attiecīgos valsts līmeņa pasākumus 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā paredzēto konkrēto mērķu īstenošanai.

2.
     
  Fonds sekmē 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā paredzētā konkrētā mērķa sasniegšanu, pievēršoties šādam īstenošanas pasākumam:

| a) | panākt, ka dalībvalstis pastiprināti sadarbojas tiesībaizsardzības operāciju īstenošanā, tostarp vajadzības gadījumā sadarbojas ar citiem attiecīgiem dalībniekiem, jo īpaši nolūkā sekmēt un uzlabot kopīgu izmeklēšanas vienību, kopīgu patruļu, tūlītējas pakaļdzīšanās, slepenas novērošanas un citu operatīvās sadarbības mehānismu izmantošanu ES politikas cikla (EMPACT) kontekstā, īpašu uzmanību veltot pārrobežu operācijām; |
| --- | --- |

a)

panākt, ka dalībvalstis pastiprināti sadarbojas tiesībaizsardzības operāciju īstenošanā, tostarp vajadzības gadījumā sadarbojas ar citiem attiecīgiem dalībniekiem, jo īpaši nolūkā sekmēt un uzlabot kopīgu izmeklēšanas vienību, kopīgu patruļu, tūlītējas pakaļdzīšanās, slepenas novērošanas un citu operatīvās sadarbības mehānismu izmantošanu ES politikas cikla (EMPACT) kontekstā, īpašu uzmanību veltot pārrobežu operācijām;

| b) | pastiprināt tiesībaizsardzības iestāžu un citu kompetento iestāžu koordināciju un sadarbību dalībvalstīs un starp tām, kā arī ar citiem attiecīgiem dalībniekiem, piemēram, izmantojot specializētu valsts līmeņa vienību tīklus, Savienības tīklus un sadarbības struktūras, kā arī Savienības centrus; |
| --- | --- |

b)

pastiprināt tiesībaizsardzības iestāžu un citu kompetento iestāžu koordināciju un sadarbību dalībvalstīs un starp tām, kā arī ar citiem attiecīgiem dalībniekiem, piemēram, izmantojot specializētu valsts līmeņa vienību tīklus, Savienības tīklus un sadarbības struktūras, kā arī Savienības centrus;

| c) | uzlabot aģentūru savstarpējo sadarbību un Savienības līmenī, starp dalībvalstīm pašām vai starp dalībvalstīm, no vienas puses, un attiecīgajām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām, no otras puses, kā arī valstu līmenī uzlabot valsts iestāžu sadarbību katrā dalībvalstī. |
| --- | --- |

c)

uzlabot aģentūru savstarpējo sadarbību un Savienības līmenī, starp dalībvalstīm pašām vai starp dalībvalstīm, no vienas puses, un attiecīgajām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām, no otras puses, kā arī valstu līmenī uzlabot valsts iestāžu sadarbību katrā dalībvalstī.

3.
     
  Fonds sekmē 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā paredzētā konkrētā mērķa sasniegšanu, īpaši pievēršoties šādiem īstenošanas pasākumiem:

| a) | pastiprināt tiesībaizsardzības apmācību, mācības un savstarpēju mācīšanos, jo īpaši iekļaujot elementus, kuru mērķis ir palielināt informētību par jautājumiem, kas ir saistīti ar radikalizāciju, vardarbīgu ekstrēmismu un rasismu, specializētas apmaiņas programmas starp dalībvalstīm, tostarp zemāka līmeņa tiesībaizsardzības darbiniekiem paredzētas, un paraugprakses apmaiņu, tostarp ar trešām valstīm un citiem attiecīgiem dalībniekiem; |
| --- | --- |

a)

pastiprināt tiesībaizsardzības apmācību, mācības un savstarpēju mācīšanos, jo īpaši iekļaujot elementus, kuru mērķis ir palielināt informētību par jautājumiem, kas ir saistīti ar radikalizāciju, vardarbīgu ekstrēmismu un rasismu, specializētas apmaiņas programmas starp dalībvalstīm, tostarp zemāka līmeņa tiesībaizsardzības darbiniekiem paredzētas, un paraugprakses apmaiņu, tostarp ar trešām valstīm un citiem attiecīgiem dalībniekiem;

| b) | izmantot sinerģiju, apvienojot dalībvalstu un citu attiecīgo dalībnieku, tostarp pilsoniskās sabiedrības, resursus un zināšanas, piemēram, dibinot kopīgus izcilības centrus, izstrādājot kopīgus riska novērtējumus, izveidojot kopīgus operatīvā atbalsta centrus kopīgo operāciju veikšanai vai apmainoties ar paraugpraksi par noziegumu novēršanu vietējā līmenī; |
| --- | --- |

b)

izmantot sinerģiju, apvienojot dalībvalstu un citu attiecīgo dalībnieku, tostarp pilsoniskās sabiedrības, resursus un zināšanas, piemēram, dibinot kopīgus izcilības centrus, izstrādājot kopīgus riska novērtējumus, izveidojot kopīgus operatīvā atbalsta centrus kopīgo operāciju veikšanai vai apmainoties ar paraugpraksi par noziegumu novēršanu vietējā līmenī;

| c) | sekmēt un izstrādāt pasākumus, aizsardzības līdzekļus, mehānismus un paraugpraksi, lai jau agrīnā posmā apzinātu, aizsargātu un atbalstītu lieciniekus, trauksmes cēlējus un noziegumu rezultātā cietušās personas, un šajā nolūkā veidot partnerības starp publiskām iestādēm un citiem attiecīgiem dalībniekiem; |
| --- | --- |

c)

sekmēt un izstrādāt pasākumus, aizsardzības līdzekļus, mehānismus un paraugpraksi, lai jau agrīnā posmā apzinātu, aizsargātu un atbalstītu lieciniekus, trauksmes cēlējus un noziegumu rezultātā cietušās personas, un šajā nolūkā veidot partnerības starp publiskām iestādēm un citiem attiecīgiem dalībniekiem;

| d) | iegādāties attiecīgo aprīkojumu un izveidot vai modernizēt specializētus apmācības centrus un citu būtisku, drošības jomā izmantojamu infrastruktūru, lai palielinātu sagatavotību, izturētspēju un sabiedrības izpratni un pienācīgi reaģētu uz drošības apdraudējumiem; |
| --- | --- |

d)

iegādāties attiecīgo aprīkojumu un izveidot vai modernizēt specializētus apmācības centrus un citu būtisku, drošības jomā izmantojamu infrastruktūru, lai palielinātu sagatavotību, izturētspēju un sabiedrības izpratni un pienācīgi reaģētu uz drošības apdraudējumiem;

| e) | noteikt, novērtēt un likvidēt ievainojamību kritiskā infrastruktūrā un IT iekārtās ar augstu izplatību tirgū, lai novērstu uzbrukumus informācijas sistēmām un kritiskai infrastruktūrai, piemēram, auditējot bezmaksas atklātā pirmkoda programmatūras kodu, izstrādājot un atbalstot programmas, kas paredz prēmijas kļūdu atklāšanas gadījumā sistēmās, vai paredzot testa uzbrukumus sistēmām. |
| --- | --- |

e)

noteikt, novērtēt un likvidēt ievainojamību kritiskā infrastruktūrā un IT iekārtās ar augstu izplatību tirgū, lai novērstu uzbrukumus informācijas sistēmām un kritiskai infrastruktūrai, piemēram, auditējot bezmaksas atklātā pirmkoda programmatūras kodu, izstrādājot un atbalstot programmas, kas paredz prēmijas kļūdu atklāšanas gadījumā sistēmās, vai paredzot testa uzbrukumus sistēmām.

4.
     
  Fonds sekmē 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā paredzētā konkrētā mērķa sasniegšanu, īpaši pievēršoties šādiem īstenošanas pasākumiem:

| a) | uzlabot sadarbību un koordināciju starp dalībvalstu izlūkdienestiem, kā arī starp šiem dienestiem un tiesībaizsardzības iestādēm, izmantojot kontaktus, savstarpēju kontaktu veidošanu, savstarpēju uzticēšanos, izpratni un mācīšanos, pieredzes un paraugprakses apmaiņu un izplatīšanu, jo īpaši attiecībā uz atbalstu policijas izmeklēšanai un draudu novērtēšanai; |
| --- | --- |

a)

uzlabot sadarbību un koordināciju starp dalībvalstu izlūkdienestiem, kā arī starp šiem dienestiem un tiesībaizsardzības iestādēm, izmantojot kontaktus, savstarpēju kontaktu veidošanu, savstarpēju uzticēšanos, izpratni un mācīšanos, pieredzes un paraugprakses apmaiņu un izplatīšanu, jo īpaši attiecībā uz atbalstu policijas izmeklēšanai un draudu novērtēšanai;

| b) | apmainīties ar izlūkošanas amatpersonām un apmācīt tās. [Gr. 50] |
| --- | --- |

b)

apmainīties ar izlūkošanas amatpersonām un apmācīt tās. [Gr. 50]

4. pants

Atbalsta tvērums

1.   Šīs regulas

  Saskaņā ar īstenošanas pasākumiem, kas ir uzskaitīti
  3.
  a
   pantā, minēto mērķu ietvaros un saskaņā ar īstenošanas pasākumiem, kas uzskaitīti II pielikumā, fonds jo īpaši atbalsta

  fonds jo īpaši atbalsta darbības, kuras īstenojot, tiek sekmēta 3. pantā minēto mērķu īstenošana. Pie tām var piederēt
  III pielikumā minētās

  uzskaitītās
  darbības. [Gr. 51]

2.   Lai sasniegtu šīs regulas
  3. pantā minētos
  mērķus, ar fondu var atbalstīt Savienības prioritātēm atbilstošās,

  (izņēmuma gadījumos, noteiktu robežu ietvaros un atkarībā no nosacījuma ievērošanas par pienācīgām garantijām) atbalstīt
  III pielikumā minētās darbības saistībā ar trešām valstīm un tajās – attiecīgā gadījumā saskaņā ar 5. pantu. [Gr. 52]

2.a
     
  Kopējais finansējuma apjoms atbalsta darbībām trešās valstīs vai saistībā ar trešām valstīm tematiskā mehānisma ietvaros saskaņā ar 8. pantu nepārsniedz 2 % no kopējās summas, kas piešķirta tematiskajam mehānismam saskaņā ar 7. panta 2. punkta b) apakšpunktu. [Gr. 53]

2.b
     
  Kopējais finansējuma apjoms atbalsta darbībām trešās valstīs vai saistībā ar trešām valstīm dalībvalstu programmu ietvaros saskaņā ar 12. pantu katrai dalībvalstij nepārsniedz 2 % no kopējās summas, kas piešķirta attiecīgajai dalībvalstij saskaņā ar 7. panta 2. punkta a) apakšpunktu, 10. panta 1. punktu un I pielikumu. [Gr. 54]

3.   Atbalsttiesīgas nav šādas darbības:

| (a) | darbības, kas paredzētas vienīgi sabiedriskās kārtības uzturēšanai valsts līmenī
  vai ko galvenokārt veido šāda uzturēšana
  ; [Gr. 55] |
| --- | --- |

(a)

darbības, kas paredzētas vienīgi sabiedriskās kārtības uzturēšanai valsts līmenī
  vai ko galvenokārt veido šāda uzturēšana
  ; [Gr. 55]

| (b) | darbības, kas paredzētas tam, lai iegādātos vai uzturētu tiesībaizsardzības iestāžu un citu LESD 87. pantā minēto kompetento iestāžu standarta aprīkojumu, standarta transportlīdzekļus vai standarta iekārtas; |
| --- | --- |

(b)

darbības, kas paredzētas tam, lai iegādātos vai uzturētu tiesībaizsardzības iestāžu un citu LESD 87. pantā minēto kompetento iestāžu standarta aprīkojumu, standarta transportlīdzekļus vai standarta iekārtas;

| (c) | darbības militāros vai aizsardzības nolūkos; |
| --- | --- |

(c)

darbības militāros vai aizsardzības nolūkos;

| (d) | aprīkojums, kura vismaz viens no nolūkiem

  galvenais nolūks
  ir muitas kontrole; [Gr. 56] |
| --- | --- |

(d)

aprīkojums, kura vismaz viens no nolūkiem

  galvenais nolūks
  ir muitas kontrole; [Gr. 56]

| (e) | piespiedu līdzekļi, tostarp ieroči, munīcija, sprāgstvielas un steki, izņemot tad, ja tie paredzēti apmācībai; |
| --- | --- |

(e)

piespiedu līdzekļi, tostarp ieroči, munīcija, sprāgstvielas un steki, izņemot tad, ja tie paredzēti apmācībai;

| (f) | informatoru atalgojumi un parādīšanas nauda (28) ārpus EMPACT darbības tvēruma. |
| --- | --- |

(f)

informatoru atalgojumi un parādīšanas nauda (28) ārpus EMPACT darbības tvēruma.

Ja rodas ārkārtas situācija, šajā punktā

  šā punkta pirmās daļas a) un b) apakšpunktā
  minētās darbības, kas nav atbalsttiesīgas, var uzskatīt par atbalsttiesīgām. [Gr. 57]

5. pants

Atbalsttiesīgas vienības

1.   Atbalsttiesīgas var būt šādas vienības:

| (a) | tiesību subjekti, kas veic uzņēmējdarbību kādā no šādām valstīm:






  (i) | dalībvalstī vai ar to saistītā aizjūras zemē vai teritorijā, |
| --- | --- | --- |

(a)

tiesību subjekti, kas veic uzņēmējdarbību kādā no šādām valstīm:

(i)

dalībvalstī vai ar to saistītā aizjūras zemē vai teritorijā,

| (ii) | trešā valstī, kas minēta darba programmā saskaņā ar tur noteiktajiem nosacījumiem
  , un ar nosacījumu, ka visās darbībās, ko veic šī trešā valsts, vai kuras tiek veiktas šajā trešā valstī vai attiecībā uz šo trešo valsti, tiek pilnībā ievērotas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā noteiktās tiesības un principi un Savienības un dalībvalstu starptautiskās saistības
  ; [Gr. 58] |
| --- | --- |

(ii)

trešā valstī, kas minēta darba programmā saskaņā ar tur noteiktajiem nosacījumiem
  , un ar nosacījumu, ka visās darbībās, ko veic šī trešā valsts, vai kuras tiek veiktas šajā trešā valstī vai attiecībā uz šo trešo valsti, tiek pilnībā ievērotas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā noteiktās tiesības un principi un Savienības un dalībvalstu starptautiskās saistības
  ; [Gr. 58]

| (b) | tiesību subjekti, kas izveidoti saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, vai jebkura
  attiecīgā
  starptautiska organizācija. [Gr. 59] |
| --- | --- |

(b)

tiesību subjekti, kas izveidoti saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, vai jebkura
  attiecīgā
  starptautiska organizācija. [Gr. 59]

2.   Fiziskas personas nav atbalsttiesīgas.

3.   Tiesību subjekti, kas veic uzņēmējdarbību

  ir reģistrēti
  trešā valstī, izņēmuma kārtā
  pēc Komisijas apstiprinājuma
  ir tiesīgi piedalīties, ja tas ir vajadzīgs konkrētās darbības mērķu sasniegšanai. [Gr. 60]

4.   Tiesību subjekti, kas piedalās konsorcijos no vismaz divām neatkarīgām vienībām, kuras veic uzņēmējdarbību

  ir reģistrētas
  dažādās dalībvalstīs vai ar tām saistītās aizjūras zemēs vai teritorijās, ir atbalsttiesīgi. [Gr. 61]

II NODAĻA

FINANŠU UN ĪSTENOŠANAS SISTĒMA

1. IEDAĻA

KOPĪGIE NOTEIKUMI

6. pants

Vispārējie principi

1.   Atbalsts, ko sniedz saskaņā ar šo regulu, papildina valsts, reģionālajā un vietējā līmenī veiktus pasākumus un koncentrējas uz
  Eiropas
  pievienotās vērtības radīšanu šīs regulas mērķiem. [Gr. 62]

2.   Komisija un dalībvalstis nodrošina, ka atbalsts, ko sniedz saskaņā ar šo regulu un ko sniedz dalībvalstis, atbilst attiecīgajām Savienības darbībām, politikas virzieniem un prioritātēm un papildina citus
  valsts instrumentus, kā arī ir koordinēti ar citiem
  Savienības instrumentus.

  instrumentiem, jo īpaši darbībām, kas veiktas saskaņā ar citiem ES fondiem
  . [Gr. 63]

3.   Fondu īsteno dalītā, tiešā vai netiešā pārvaldībā saskaņā ar Finanšu regulas 62. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktu.

7. pants

Budžets

1.   Fonda īstenošanai paredzētais finansējums

  Finansējums Programmas īstenošanai
  2021.–2027. gada laikposmam

  periodā
  ir EUR 
  2 209 725 000 2018. gada cenās (EUR
   2 500 000 000 faktiskajās cenās). [Gr. 64]

2.   Finansējumu izmanto šādi:

| (a) | EUR 
  1 325 835 000 2018. gada cenās (EUR
   1 500 000 000
  faktiskajās cenās)
  piešķir dalītā pārvaldībā īstenotām programmām; [Gr. 65] |
| --- | --- |

(a)

EUR 
  1 325 835 000 2018. gada cenās (EUR
   1 500 000 000
  faktiskajās cenās)
  piešķir dalītā pārvaldībā īstenotām programmām; [Gr. 65]

| (b) | EUR 883 890 2018. gada cenās (
  EUR 1 000 000 000
  faktiskajās cenās)
  piešķir tematiskajam mehānismam. [Gr. 66] |
| --- | --- |

(b)

EUR 883 890 2018. gada cenās (
  EUR 1 000 000 000
  faktiskajās cenās)
  piešķir tematiskajam mehānismam. [Gr. 66]

3.   Līdz 0,84 % no finansējuma pēc Komisijas iniciatīvas piešķir tehniskajai palīdzībai, kas paredzēta fonda īstenošanai.

8. pants

Vispārējie noteikumi par tematiskā mehānisma īstenošanu

1.   Šīs regulas 7. panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto finansējumu elastīgi piešķir ar tematiskā mehānisma starpniecību, izmantojot dalīto, tiešo un netiešo pārvaldību, kā izklāstīts darba programmās. Finansējumu no tematiskā mehānisma izmanto šādiem tā elementiem:

| (a) | konkrētas darbības; |
| --- | --- |

(a)

konkrētas darbības;

| (b) | Savienības darbības un |
| --- | --- |

(b)

Savienības darbības un

| (c) | ārkārtas palīdzība. |
| --- | --- |

(c)

ārkārtas palīdzība.

No tematiskajam mehānismam paredzētā finansējuma atbalsta arī tehnisko palīdzību pēc Komisijas iniciatīvas.

2.   Ar finansējumu no tematiskā mehānisma pievēršas prioritātēm, kurām ir augsta pievienotā vērtība Savienībai, vai

  un
  tas
  ir
  jāizmanto, lai reaģētu uz neatliekamām vajadzībām atbilstīgi saskaņotajām Savienības prioritātēm, kas
  ir
  izklāstītas
  3.a pantā, attiecībā uz pasākumiem, piemēram, tiem, kas ir uzskaitīti

  II 
  III
   pielikumā
  , vai atbalstītu pasākumus saskaņā ar 19
  . 
  pantu. Tematiskā mehānisma resursu sadalījums starp dažādām prioritātēm, ciktāl iespējams, ir proporcionāls uzdevumiem un vajadzībām tādā veidā, lai nodrošinātu, ka fonda mērķus var sasniegt. [Gr. 67]

2.a
     
  Finansējumu no tematiskā mehānisma izmanto šādi:

| a) | vismaz 10 % piešķir 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētajam konkrētajam mērķim; |
| --- | --- |

a)

vismaz 10 % piešķir 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētajam konkrētajam mērķim;

| b) | vismaz 10 % piešķir 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētajam konkrētajam mērķim; |
| --- | --- |

b)

vismaz 10 % piešķir 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētajam konkrētajam mērķim;

| c) | vismaz 30 % piešķir 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētajam konkrētajam mērķim; |
| --- | --- |

c)

vismaz 30 % piešķir 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētajam konkrētajam mērķim;

| d) | vismaz 5 % piešķir 3. panta 2. punkta c a) apakšpunktā minētajam konkrētajam mērķim. [Gr. 68] |
| --- | --- |

d)

vismaz 5 % piešķir 3. panta 2. punkta c a) apakšpunktā minētajam konkrētajam mērķim. [Gr. 68]

3.   Ja finansējums no tematiskā mehānisma dalībvalstīm ir piešķirts, izmantojot tiešo vai netiešo pārvaldību, nodrošina,

  projektiem nesniedz finansējumu, ja pastāv skaidri pierādījumi
  , ka atlasītos projektus neskar

  šo projektu likumību vai šāda finansējuma likumību un pareizību, vai šo projektu rezultātus liktu apšaubīt
  Komisijas
  sniegts
  argumentēts atzinums par tādu pārkāpumu

  pārkāpuma procedūru
  saskaņā ar LESD 258. pantu., kurš apdraud izdevumu likumību un pareizību vai projektu rezultātus.
  [Gr. 69]

4.   Ja finansējums no tematiskā mehānisma tiek īstenots dalītajā pārvaldībā, Komisija Regulas (ES) Nr. 
  X
  [KNR] 18. panta un 19. panta 2. punkta vajadzībām novērtē to, vai paredzētās darbības neskar

  veic novērtējumu un nodrošina
  ,
  ka finansējums nav pieejams projektiem, ja
  Komisijas argumentēts atzinums

  sniegta argumentēta atzinuma
  par tādu pārkāpumu

  pārkāpuma procedūru
  saskaņā ar LESD 258. pantu, kurš apdraud izdevumu likumību

  dēļ tiek apšaubīts šādu projektu likumīgums vai šāda finansējuma likumīgums
  un pareizību

  pareizība,
  vai
  šādu
  projektu rezultātus.

  rezultāti
  . [Gr. 70]

5.   Komisija nosaka kopējo summu, kas saskaņā ar ikgadējām Savienības budžeta apropriācijām ir pieejama tematiskajam mehānismam. Komisija pieņem

  Komisiju pilnvaro pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 28. pantu, lai papildinātu šo regulu, paredzot darba programmas, kā ir noteikts
  Finanšu regulas 110. pantā minētos finansēšanas lēmumus

  minētās darba programmas
  attiecībā uz tematisko mehānismu, norādot atbalstāmos mērķus un darbības un precizējot summas, kas atvēlētas katram šā mehānisma elementiem, kuri minēti 1. punktā. Finansēšanas lēmumos

  Pirms darba programmas pieņemšanas Komisija apspriežas ar atbilstīgajām ieinteresētajām personām, tostarp pilsoniskās sabiedrības organizācijām. Darba programmās
  attiecīgā gadījumā norāda kopējo summu, kas paredzēta

  ir atvēlēta
  finansējuma apvienošanas darbībām.
  Lai nodrošinātu resursu savlaicīgu pieejamību, Komisija atsevišķi var pieņemt darba programmu ārkārtas palīdzībai. [Gr. 71]

6.   Pēc 3. 
  5
  . punktā minētā finansēšanas lēmuma

  minētās darba programmas
  pieņemšanas Komisija var veikt izmaiņas programmās, kas attiecīgi īstenotas saskaņā ar dalīto pārvaldību. [Gr. 72]

7.   Šie finansēšanas lēmumi

  Šīs darba programmas
  var būt gada vai daudzgadu un var attiekties uz vienu vai vairākiem tematiskā mehānisma elementiem. [Gr. 73]

2. IEDAĻA

ATBALSTS UN ĪSTENOŠANA DALĪTĀ PĀRVALDĪBĀ

9. pants

Darbības joma

1.   Šo iedaļu piemēro tai finansējuma daļai, kas minēta 7. panta 2. punkta a) apakšpunktā, un papildu resursiem, kuri īstenojami dalītā pārvaldībā saskaņā ar 8. pantā minēto Komisijas lēmumu par tematisko mehānismu.

2.   Atbalstu saskaņā ar šo iedaļu īsteno dalītā pārvaldībā atbilstīgi Finanšu regulas 63. pantam un Regulai (ES) Nr. [KNR].

10. pants

Budžeta resursi

1.   Šīs regulas 7. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētos resursus šādā veidā indikatīvi piešķir valstu programmām, ko dalībvalstis īsteno dalītā pārvaldībā (“programmas”):

| (a) | EUR 1 250 000 000 dalībvalstīm saskaņā ar I pielikumā noteiktajiem kritērijiem; |
| --- | --- |

(a)

EUR 1 250 000 000 dalībvalstīm saskaņā ar I pielikumā noteiktajiem kritērijiem;

| (b) | EUR 250 000 000 dalībvalstīm, lai veiktu programmu piešķīrumu korekcijas, kā minēts 13. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(b)

EUR 250 000 000 dalībvalstīm, lai veiktu programmu piešķīrumu korekcijas, kā minēts 13. panta 1. punktā.

2.   Ja 1. punkta b) apakšpunktā minētā summa nav piešķirta, atlikušo summu var pieskaitīt 7. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētajai summai.

11. pants

Līdzfinansējuma likmes

1.   Ieguldījums no Savienības budžeta nepārsniedz 75 % no projekta kopējiem attiecināmiem izdevumiem.

2.   Ieguldījumu no Savienības budžeta var palielināt līdz 90 % no konkrētu darbību ietvaros īstenoto projektu kopējiem attiecināmiem izdevumiem.

3.   Ieguldījumu no Savienības budžeta var palielināt līdz 90 % no IV pielikumā uzskaitīto darbību kopējiem attiecināmiem izdevumiem.

4.   Ieguldījumu no Savienības budžeta var palielināt līdz 100 % no darbības atbalsta kopējiem attiecināmiem izdevumiem.

5.   Ieguldījumu no Savienības budžeta var palielināt līdz 100 % no ārkārtas palīdzības kopējiem attiecināmiem izdevumiem.

5.a
     
  Pēc dalībvalstu iniciatīvas ieguldījumu no Savienības budžeta var palielināt līdz 100 % no tehniskās palīdzības kopējiem attiecināmiem izdevumiem. [Gr. 74]

6.   Komisijas lēmumā, ar ko apstiprina programmu, nosaka līdzfinansējuma likmi un maksimālo atbalsta summu, kura no šā fonda piešķirama 1.–5. punktā minētajiem darbību veidiem.

7.   Attiecībā uz katru konkrēto mērķi Komisijas lēmumā nosaka, vai līdzfinansējuma likme šā konkrētā mērķa gadījumā ir piemērojama:

| (a) | kopējam ieguldījumam, tostarp publiskajam un privātajam ieguldījumam, vai |
| --- | --- |

(a)

kopējam ieguldījumam, tostarp publiskajam un privātajam ieguldījumam, vai

| (b) | tikai publiskajam ieguldījumam. |
| --- | --- |

(b)

tikai publiskajam ieguldījumam.

12. pants

Programmas

1.   Katra dalībvalsts
  un Komisija
  nodrošina, ka tās programmās ietvertās prioritātes atbilst Savienības prioritātēm un uzdevumiem drošības jomā un tos risina un ka minētās prioritātes pilnībā atbilst attiecīgajiem Savienības acquis un saskaņotajām Savienības prioritātēm. Nosakot šīs prioritātes savās programmās, dalībvalstis nodrošina, ka programmā ir pienācīgi ņemti vērā II pielikumā

  3.a pantā
  izklāstītie īstenošanas pasākumi. [Gr. 75]

1.a
     
  Novērtējot dalībvalstu programmas, Komisija nodrošina, ka uz paredzētajām darbībām neattiecas Komisijas sniegts tāds pamatots atzinums saskaņā ar LESD 258. pantu par pārkāpumu, kas ir saistīts ar izdevumu likumību un pareizību vai projektu izpildi. [Gr. 76]

1.b
     
  Dalībvalstis piešķir līdzekļus savām valsts programmām šādi:

| a) | vismaz 10 % piešķir 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētajam konkrētajam mērķim; |
| --- | --- |

a)

vismaz 10 % piešķir 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētajam konkrētajam mērķim;

| b) | vismaz 10 % piešķir 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētajam konkrētajam mērķim; |
| --- | --- |

b)

vismaz 10 % piešķir 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētajam konkrētajam mērķim;

| c) | vismaz 30 % piešķir 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētajam konkrētajam mērķim; |
| --- | --- |

c)

vismaz 30 % piešķir 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētajam konkrētajam mērķim;

| d) | vismaz 5 % piešķir 3. panta 2. punkta c a) apakšpunktā minētajam konkrētajam mērķim. [Gr. 77] |
| --- | --- |

d)

vismaz 5 % piešķir 3. panta 2. punkta c a) apakšpunktā minētajam konkrētajam mērķim. [Gr. 77]

1.c
     
  Dalībvalstis, kuras vēlas atkāpties no šā panta 1.a punkta noteikumiem, attiecīgi informē Komisiju un kopā ar to novērtē, vai īpašu apstākļu dēļ, kas ietekmē iekšējo drošību, būtu jāpielāgo minimālās procentu likmes. Jebkuru šādu grozījumu Komisija apstiprina. [Gr. 78]

2.   Komisija nodrošina, ka Eiropas Savienības Aģentūra tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropols), Eiropas Savienības Tiesībaizsardzības apmācības aģentūra (CEPOL)
  , Eiropas Savienības Aģentūra tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās (Eurojust), Eiropas Prokuratūra (EPPO), Eiropas Savienības Tīklu un informācijas drošības aģentūra (ENISA), Eiropas Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai (eu-LISA), Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras (EBCGA), Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra (FRA)
  un Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs (EMCDDA) jau agrīnā posmā ir iesaistīti programmu izstrādē savās kompetences jomās. Konkrēti, dalībvalstis apspriežas ar Eiropolu par savu darbību saturu – jo īpaši tad, ja tās savās programmās iekļauj ES politikas cikla vai EMPACT darbības vai darbības, ko koordinē Kopīgā kibernoziedzības rīcības uzdevumgrupa (J-CAT). Pirms dalībvalstis savās programmās iekļauj apmācības pasākumus, tās apspriežas ar CEPOL, lai novērstu pārklāšanos.
  Attiecībā uz savu darbību plānošanu dalībvalstis apspriežas arī ar citām ieinteresētajām personām, tostarp pilsoniskās sabiedrības organizācijām. [Gr. 79]

3.   Komisija vajadzības gadījumā var iesaistīt Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu),

  2. punktā minētās aģentūras
  , Eiropas Savienības Tiesībaizsardzības apmācības aģentūru (

  CEPOL
  )
  Datu aizsardzības kolēģiju
  un Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centru (

  EMCDDA
  )
  Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju
  (
  EDAU
  ) 5. iedaļā noteiktajos uzraudzības un novērtēšanas uzdevumos, jo īpaši nolūkā nodrošināt, ka ar fonda
  , kas ietilpst to pilnvarās,
  atbalstu īstenotās darbības atbilst attiecīgajiem Savienības acquis un saskaņotajām Savienības prioritātēm. [Gr. 80]

4.   Ne vairāk kā 15 % no dalībvalsts programmai paredzētā piešķīruma var izmantot aprīkojuma un transportlīdzekļu iegādei vai ar drošību saistītu iekārtu būvniecībai. Šo robežvērtību var pārsniegt tikai pienācīgi pamatotos gadījumos
  un pēc Komisijas apstiprinājuma
  . [Gr. 81]

5.   Savās programmās dalībvalstis prioritāti piešķir:

| (a) | Savienības prioritātēm un acquis drošības jomā, jo īpaši informācijas

  koordinācijai un sadarbībai starp tiesībaizsardzības iestādēm un efektīvai
  apmaiņai
  ar svarīgu
  un
  precīzu informāciju, kā arī
  IT sistēmu sadarbspējai;

  sadarbspējas satvara komponenšu īstenošanai
  ; [Gr. 82] |
| --- | --- |

(a)

Savienības prioritātēm un acquis drošības jomā, jo īpaši informācijas

  koordinācijai un sadarbībai starp tiesībaizsardzības iestādēm un efektīvai
  apmaiņai
  ar svarīgu
  un
  precīzu informāciju, kā arī
  IT sistēmu sadarbspējai;

  sadarbspējas satvara komponenšu īstenošanai
  ; [Gr. 82]

| (b) | tiem ieteikumiem ar finansiālu ietekmi, kuri pieņemti saistībā ar Regulu (ES) Nr. 1053/2013 par Šengenas izvērtēšanas un uzraudzības mehānismu policijas sadarbības jomā; |
| --- | --- |

(b)

tiem ieteikumiem ar finansiālu ietekmi, kuri pieņemti saistībā ar Regulu (ES) Nr. 1053/2013 par Šengenas izvērtēšanas un uzraudzības mehānismu policijas sadarbības jomā;

| (c) | tiem attiecīgās valsts konkrētajiem trūkumiem ar finansiālu ietekmi, kuri apzināti vajadzību izvērtējumos, piemēram, Eiropas pusgada ietvaros sniegtajos ieteikumos korupcijas apkarošanas jomā. |
| --- | --- |

(c)

tiem attiecīgās valsts konkrētajiem trūkumiem ar finansiālu ietekmi, kuri apzināti vajadzību izvērtējumos, piemēram, Eiropas pusgada ietvaros sniegtajos ieteikumos korupcijas apkarošanas jomā.

6.   Vajadzības gadījumā programmu groza, lai ņemtu vērā 5. punktā minētos ieteikumus
  un 26
  . 
  panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto starpposma mērķu un galamērķu sasniegšanā gūto progresu, kā ir novērtēts gada darbības rezultātu ziņojumos
  . Atkarībā no korekcijas ietekmes pārskatīto programmu var apstiprināt

  apstiprina
  Komisija
  saskaņā ar Regulā (ES) Nr. X [KNR] 19. pantā noteikto procedūru
  . [Gr. 83]

7.   Dalībvalstis jo īpaši cenšas veikt IV pielikumā uzskaitītās darbības. Neparedzētu vai jaunu apstākļu gadījumā vai efektīvas finansējuma īstenošanas nodrošināšanai Komisija saskaņā ar 28. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai grozītu IV pielikumu.

8.   Ja dalībvalsts nolemj īstenot ar fonda atbalstu projektus saistībā ar trešo valsti vai trešā valstī, kā minēts 5. pantā, attiecīgā dalībvalsts pirms projekta uzsākšanas apspriežas ar Komisiju.
  Komisija novērtē to projektu papildināmību un saskaņotību, kuri saistībā ar attiecīgo trešo valsti ir paredzēti citām Savienības un dalībvalstu darbībām. Turklāt Komisija pārbauda ierosināto projektu atbilstību 3. panta 4. punktā minētajām prasībām pamattiesību jomā. [Gr. 84]

9.   Regulas 
  Saskaņā ar Regulas
   (ES) Nr. 
  X
  [KNR] 17. panta 5. punktā minētā programmu izstrāde balstās

  pantu katrā programmā attiecībā uz katru konkrēto mērķi nosaka nepieciešamās darbības veidu, pamatojoties
  uz VI pielikuma 1. tabulā noteiktajiem darbību veidiem.

  tabulu, un sniedz orientējošu to plānoto resursu analīzi, kurā būtu atspoguļots katrs atbalsta darbības vai jomas veids
  . [Gr. 85]

13. pants

Vidusposma pārskatīšana

1.   Komisija
  pēc Eiropas Parlamenta informēšanas
  2024. gadā saskaņā ar I pielikuma 2. punktā minētajiem kritērijiem piešķir attiecīgo dalībvalstu programmām 10. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto papildu summu. Finansējums ir spēkā laikposmam no 2025. kalendārā gada. [Gr. 86]

2.   Ja vismaz 10 
  30
  % no sākotnējā, 10. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētā programmas piešķīruma nesedz vidusposma maksājuma pieteikumi, kas iesniegti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. [KNR] 85. pantu, attiecīgā dalībvalsts nav tiesīga saņemt 1. punktā minēto papildu piešķīrumu savai programmai. [Gr. 87]

2.a
     
  Šā panta 2. punktu piemēro tikai tad, ja attiecīgais tiesiskais regulējums un ar to saistītie tiesību akti ir spēkā 2022. gada 1. janvārī. [Gr. 160]

3.   No 2025. gada piešķirot līdzekļus no tematiskā mehānisma, attiecīgā gadījumā ņem vērā progresu, kas panākts Regulas (ES) Nr. 
  X
   [KNR] 12. pantā minētā rezultātu satvara vidusposma mērķu sasniegšanā, kā arī konstatētos īstenošanas trūkumus. [Gr. 88]

14. pants

Konkrētas darbības

1.   Konkrētas darbības ir transnacionāli vai valsts mēroga projekti, kuri atbilst šīs regulas mērķiem un attiecībā uz kuriem viena, vairākas vai visas dalībvalstis var saņemt papildu piešķīrumu savām programmām.

2.   Papildus piešķīrumam, kas aprēķināts saskaņā ar 10. panta 1. punktu, dalībvalstis var saņemt finansējumu konkrētām darbībām, ja tas kā tāds ir paredzēts programmā un tiek izmantots tam, lai sekmētu šīs regulas mērķu īstenošanu, tostarp reaģētu uz jauniem apdraudējumiem.

3.   Finansējumu neizmanto citām programmas darbībām, izņemot pietiekami pamatotos apstākļos, un pēc tam, kad Komisija, grozot programmu, to ir apstiprinājusi.

15. pants

Darbības atbalsts

1.   Darbības atbalsts ir daļa no dalībvalsts piešķīruma, ko var izmantot kā atbalstu publiskajām iestādēm, kuras atbild par tādu uzdevumu veikšanu un pakalpojumu sniegšanu, kas vērtējami kā sabiedriski pakalpojumi Savienībai
  , ciktāl tie sekmē augsta drošības līmeņa garantēšanu visā Savienībā
  . [Gr. 89]

2.   Dalībvalsts var izmantot līdz 10 
  20
  % no summas, kas fonda ietvaros piešķirta tās programmai, lai finansētu darbības atbalstu publiskajām iestādēm, kuras atbild par tādu uzdevumu veikšanu un pakalpojumu sniegšanu, kas vērtējami kā sabiedriski pakalpojumi Savienībai. [Gr. 90]

3.   Dalībvalsts, kas izmanto darbības atbalstu, ievēro Savienības acquis drošības jomā.

4.   Programmā un gada darbības rezultātu ziņojumā, kas minēts 26. pantā, dalībvalstis pamato darbības atbalsta izmantošanu šīs regulas mērķu sasniegšanai. Pirms programmas apstiprināšanas Komisija novērtē sākotnējo situāciju dalībvalstīs, kuras paudušas nodomu pieprasīt darbības atbalstu, ņemot vērā minēto dalībvalstu sniegto informāciju, kā arī ieteikumus, kas sniegti kvalitātes kontroles un izvērtēšanas mehānismu, piemēram: Šengenas izvērtēšanas mehānisma
  , Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras (EBCGA) neaizsargātības un riska novērtējums
  un citu kvalitātes kontroles un izvērtēšanas mehānismu, ietvaros. [Gr. 91]

5.   Darbības atbalstu koncentrē konkrētiem uzdevumiem un pakalpojumiem,

  konkrētām darbībām
  , kā noteikts VII pielikumā. [Gr. 92]

6.   Lai reaģētu uz neparedzētiem vai jauniem apstākļiem vai nodrošinātu efektīvu finansējuma īstenošanu, Komisija saskaņā ar 28. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus nolūkā grozīt konkrēto uzdevumu un pakalpojumu sarakstu, kas ietverts VII pielikumā.

15.a pants

Atpazīstamība, pārredzamība un komunikācija

ES finansējuma saņēmēji pilnībā atbilst prasībām atpazīstamības, pārredzamības un komunikācijas jomā saskaņā ar Regulu (ES) Nr. X [KNR]. [Gr. 93]

3. IEDAĻA

ATBALSTS UN ĪSTENOŠANA TIEŠAJĀ UN NETIEŠAJĀ PĀRVALDĪBĀ

16. pants

Darbības joma

Atbalstu saskaņā ar šo iedaļu īsteno tieši Komisija saskaņā ar Finanšu regulas 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu vai netieši saskaņā ar minētā punkta c) apakšpunktu.

17. pants

Savienības darbības

1.   Savienības darbības ir transnacionāli projekti vai projekti, kas ir īpaši nozīmīgi Savienībai saskaņā ar šīs regulas mērķiem.

2.   Pēc Komisijas iniciatīvas fondu var izmantot, lai saskaņā ar III pielikumu finansētu Savienības darbības, kuras attiecas uz šīs regulas mērķiem, kas minēti 3. pantā.

3.   Savienības darbības var nodrošināt finansējumu jebkurā Finanšu regulā noteiktajā formā, jo īpaši dotāciju, godalgu un iepirkuma veidā. Tās var arī nodrošināt finansējumu finanšu instrumentu formā finansējuma apvienošanas darbību ietvaros.

3.a
     
  Decentralizētās aģentūras var arī būt tiesīgas saņemt pieejamo finansējumu ES darbību ietvaros, lai atbalstītu pārrobežu darbības un darbības, kas sniedz Eiropas pievienoto vērtību. [Gr. 94]

4.   Tiešā pārvaldībā īstenotās dotācijas piešķir un pārvalda saskaņā ar Finanšu regulas VIII sadaļu.

5.   Izvērtēšanas komiteja, kas novērtē priekšlikumus, var būt veidota no ārējiem ekspertiem.

6.   Risku, kas saistīts ar līdzekļu atgūšanu no saņēmējiem, var segt ar iemaksām savstarpējās apdrošināšanas mehānismā, un tās uzskata par pietiekamu garantiju saskaņā ar Finanšu regulu. Piemēro Regulas X [kas nomaina Regulu par garantiju fondu] [X. pantā] paredzētos noteikumus.

18. pants

Finansējuma apvienošanas darbības

Finansējuma apvienošanas darbību, par kuru pieņemts lēmums saskaņā ar šo fondu, īsteno atbilstoši InvestEU regulai (29) un Finanšu regulas X sadaļai.

19. pants

Tehniskā palīdzība Komisijas līmenī

Fonds var atbalstīt tehniskās palīdzības pasākumus, kurus īsteno pēc Komisijas iniciatīvas vai Komisijas vārdā. Minētos pasākumus
  , proti, sagatavošanu, uzraudzību, kontroli, revīziju, izvērtēšanu, komunikāciju, tostarp korporatīvo komunikāciju par Savienības politiskajām prioritātēm drošības jomā, atpazīstamības nodrošināšanu un visus administratīvās un tehniskās palīdzības pasākumus, kas ir vajadzīgi, lai īstenotu šo regulu, un vajadzības gadījumā pasākumus ar trešām valstīm
  var finansēt 100 % apmērā. [Gr. 95]

20. pants

Revīzijas

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. [regula par finanšu noteikumiem, kurus piemēro Savienības vispārējam budžetam] 127. pantu vispārēja ticamības apliecinājuma pamatā ir personu vai subjektu, tostarp tādu, kas nav Savienības iestāžu vai struktūru pilnvarotās personas vai subjekti, veiktas revīzijas par Savienības finansējuma izmantošanu.

21. pants

Informācija, komunikācija un publicitāte

1.   Savienības finansējuma saņēmējs atzīst Savienības finansējuma izcelsmi un nodrošina tā redzamību, jo īpaši darbību un to rezultātu popularizēšanā, sniedzot dažādām auditorijām, tostarp plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrībai, mērķorientētu informāciju, kas ir konsekventa, lietderīga un jēgpilna.
  Lai nodrošinātu Savienības finansējuma atpazīstamību, Savienības finansējuma saņēmēji, īstenojot saziņu par attiecīgo darbību, norāda tā avotus. Šajā nolūkā saņēmēji nodrošina, ka visos plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrībai paredzētajos komunikācijas materiālos ir īpaši minēts ES finansiālais atbalsts un norādīta ES emblēma. [Gr. 96]

2.   Saistībā

  Lai sasniegtu iespējami plašāku auditoriju, Komisija rīko informācijas un komunikācijas pasākumus saistībā
  ar fondu,

  šā fonda īstenošanu
  , tā darbībām un rezultātiem
  . Jo īpaši Komisija publicē informāciju par tematiskā mehānisma gada un daudzgadu programmu īstenošanu.
  Komisija rīko informācijas komunikācijas pasākumus.

  publiski pieejamā tīmekļa vietnē publicē arī to darbību sarakstu, kas izraudzīti atbalstam saskaņā ar tematisko mehānismu,
  un
  atjaunina šo sarakstu vismaz reizi trijos mēnešos.
  Fondam piešķirtie finanšu resursi veicina arī Savienības politisko prioritāšu
  komunikāciju, jo īpaši
  korporatīvo komunikāciju, ciktāl šīs prioritātes ir saistītas ar šīs regulas mērķiem. [Gr. 97]

2.a
     
  Komisija publicē šā panta 2. punktā minēto informāciju atvērtos un mašīnlasāmos formātos, kas ļauj uzglabāt, pārmeklēt, ekstrahēt, salīdzināt un atkalizmantot datus, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/98/EK
   (30)

  5. panta 1. punktā. Tiek nodrošināta iespēja sagrupēt datus pēc prioritātes, konkrētā mērķa, darbības kopējām attiecināmajām izmaksām, projektu kopējām izmaksām, iepirkuma procedūru kopējām izmaksām, saņēmēja nosaukuma un darbuzņēmēja nosaukuma. [Gr. 98]

4. IEDAĻA

ATBALSTS UN ĪSTENOŠANA DALĪTAJĀ, TIEŠAJĀ UN NETIEŠAJĀ PĀRVALDĪBĀ

22. pants

Ārkārtas palīdzība

1.   Ar fondu sniedz

  Komisija izņēmuma kārtā var nolemt sniegt
  finansiālu palīdzību,
  no fonda
  , lai risinātu steidzamas un konkrētas vajadzības
  pienācīgi pamatotas
  ārkārtas situācijā, kuras iemesls ir tāds

  situācijas gadījumā. Šādas situācijas var izveidoties
  ar drošību saistīts negadījums

  saistīta negadījuma, jauns apdraudējuma
  vai jauns apdraudējums

  nesen konstatēta ievainojamības
  šīs regulas tvēruma

  darbības jomas
  ietvaros
  rezultātā
  , kam ir vai var būt būtiska nelabvēlīga ietekme uz cilvēku
  , sabiedrisko vietu vai kritiskās infrastruktūras
  drošību vienā vai vairākās dalībvalstīs.
  Šādos gadījumos tā savlaicīgi informē Eiropas Parlamentu un Padomi. [Gr. 99]

2.   Ārkārtas palīdzību var sniegt dotāciju veidā, ko tieši piešķir decentralizētajām aģentūrām.

3.   Ārkārtas palīdzību var piešķirt dalībvalstu programmām papildus šo dalībvalstu piešķīrumam, kas aprēķināts saskaņā ar 10. panta 1. punktu, ja šī ārkārtas palīdzība kā tāda ir paredzēta programmā. Šo finansējumu neizmanto citām programmas darbībām, izņemot pietiekami pamatotos apstākļos, un pēc tam, kad Komisija, grozot programmu, to ir apstiprinājusi.

4.   Tiešā pārvaldībā īstenotās dotācijas piešķir un pārvalda saskaņā ar Finanšu regulas VIII sadaļu.

4.a
     
  Ja tas vajadzīgs darbības īstenošanai, ar ārkārtas palīdzību var segt izdevumus, kas radušies pirms dotācijas pieteikuma vai palīdzības pieprasījuma iesniegšanas dienas, bet ne pirms 2021. gada 1. janvāra. [Gr. 100]

23. pants

Kumulatīvs, papildinošs un kombinēts finansējums

1.   Darbība,

  Operācija
  , kas ir saņēmusi finansējumu fonda ietvaros, var saņemt finansējumu arī no jebkuras citas Savienības programmas, tostarp no dalītas pārvaldības fondiem ar noteikumu, ka finansējums neattiecas uz tām pašām izmaksām. Katras ieguldošās Savienības programmas noteikumus piemēro šīs programmas attiecīgajam ieguldījumam darbībā. Kumulatīvais finansējums nepārsniedz darbības

  operācijas
  kopējās attiecināmās izmaksas, un atbalstu no dažādām Savienības programmām var aprēķināt proporcionāli saskaņā ar dokumentiem, kuros izklāstīti atbalsta nosacījumi. [Gr. 101]

2.   Darbības,

  Operācijas
  , kurām piešķirts Izcilības zīmoga sertifikāts vai kuras atbilst visiem šādiem salīdzinošiem nosacījumiem: [Gr. 102]

| (a) | tās ir novērtētas uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus saskaņā ar fondu; |
| --- | --- |

(a)

tās ir novērtētas uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus saskaņā ar fondu;

| (b) | tās atbilst minētā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus kvalitātes prasību minimumam; |
| --- | --- |

(b)

tās atbilst minētā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus kvalitātes prasību minimumam;

| (c) | budžeta ierobežojumu dēļ tās nevar finansēt saskaņā ar minēto uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, |
| --- | --- |

(c)

budžeta ierobežojumu dēļ tās nevar finansēt saskaņā ar minēto uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus,

var saņemt atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Kohēzijas fonda, Eiropas Sociālā fonda+ vai Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai saskaņā ar Regulas (ES) X [KNR] 67. panta 5. punktu un Regulas (ES) X [Kopējās lauksaimniecības politikas finansēšana, pārvaldība un uzraudzība] 8. pantu, ja šādas darbības

  operācijas
  atbilst attiecīgās programmas mērķiem. Piemēro atbalstu sniedzošā fonda noteikumus. [Gr. 103]

5. IEDAĻA

UZRAUDZĪBA, ZIŅOŠANA UN IZVĒRTĒŠANA

1. apakšiedaļa

Kopīgie noteikumi

24. pants

Uzraudzība un ziņošana

1.   Komisija, ievērojot savas ziņošanas prasības saskaņā ar Finanšu regulas 43. panta 3. punkta h) apakšpunkta i) un iii) punktu, iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei informāciju par gūtajiem rezultātiem saskaņā ar V pielikumu.

2.   Komisija saskaņā ar 28. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai grozītu V pielikumu nolūkā veikt vajadzīgos pielāgojumus Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedzamajā informācijā par gūtajiem rezultātiem.

3.   VIII pielikumā ir izklāstīti rādītāji, uz kuru pamata jāziņo par fonda virzību uz 3. pantā izklāstīto konkrēto mērķu sasniegšanu. Iznākuma rādītāju atskaites vērtība ir nulle. 2024. gadam noteiktie starpposma mērķi un 2029. gadam noteiktie mērķi ir kumulatīvi.
  Pēc pieprasījuma Komisijai padara pieejamus Eiropas Parlamentam un Padomei Komisijas saņemtos datus par rezultātiem un to rādītājiem. [Gr. 104]

4.   Sistēma ziņošanai par gūtajiem rezultātiem nodrošina, ka programmas īstenošanas un rezultātu uzraudzībai vajadzīgie dati tiek vākti efektīvi, lietderīgi un laicīgi. Šim nolūkam Savienības līdzekļu saņēmējiem un – attiecīgā gadījumā – dalībvalstīm uzliek samērīgas ziņošanas prasības.

5.   Lai nodrošinātu, ka tiek efektīvi novērtēta fonda virzība uz tā mērķu sasniegšanu, Komisija saskaņā ar 28. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai grozītu VIII pielikumu nolūkā pārskatīt un papildināt rādītājus, ja tas ir nepieciešams, un papildināt šo regulu ar noteikumiem par uzraudzības un izvērtēšanas sistēmas izveidi, tostarp par projekta informāciju, kas jāsniedz dalībvalstīm.
  To starpā iekļauj kvalitatīvos rādītājus, ar kuriem veic novērtējumu. [Gr. 105]

25. pants

Izvērtēšana

1.   Līdz 2024. gada 31. decembrim Komisija iesniedz šīs regulas vidusposma novērtējumu.
  Vidusposma novērtējumā izpēta fonda lietderīgumu, efektivitāti, atbilstību un saskaņotību. Konkrētāk, tajā ietver novērtējumu par:

| a) | panākumiem, kas gūti šīs regulas mērķu sasniegšanā, ņemot vērā visu atbilstīgo jau pieejamo informāciju, jo īpaši 26. pantā minētos gada darbības rezultātu ziņojumus un VIII pielikumā noteiktos iznākumu un rezultātu rādītājus; |
| --- | --- |

a)

panākumiem, kas gūti šīs regulas mērķu sasniegšanā, ņemot vērā visu atbilstīgo jau pieejamo informāciju, jo īpaši 26. pantā minētos gada darbības rezultātu ziņojumus un VIII pielikumā noteiktos iznākumu un rezultātu rādītājus;

| b) | saskaņā ar šo fondu īstenoto darbību un operāciju Eiropas pievienoto vērtību; |
| --- | --- |

b)

saskaņā ar šo fondu īstenoto darbību un operāciju Eiropas pievienoto vērtību;

| c) | šā panta 3.a pantā noteikto īstenošanas pasākumu atbilstību, lai risinātu pašreizējos un jaunos drošības apdraudējumus; |
| --- | --- |

c)

šā panta 3.a pantā noteikto īstenošanas pasākumu atbilstību, lai risinātu pašreizējos un jaunos drošības apdraudējumus;

| d) | fonda ilgtermiņa un ilgtspējas ietekmi; |
| --- | --- |

d)

fonda ilgtermiņa un ilgtspējas ietekmi;

| e) | kāda ir papildināmība un saskaņotība starp šā fonda atbalstītajām darbībām un atbalstu, ko snieguši citi Savienības fondi; |
| --- | --- |

e)

kāda ir papildināmība un saskaņotība starp šā fonda atbalstītajām darbībām un atbalstu, ko snieguši citi Savienības fondi;

Šādā obligātā vidusposma novērtējumā ņem vērā retrospektīva novērtējuma rezultātus par ilgtermiņa ietekmi, ko rada iepriekšējais iekšējai drošībai paredzētais finansiāla atbalsta instruments, kas paredzēts 2014.–2020. gadam, Iekšējās drošības fonds — policija. Novērtējumam vajadzības gadījumā pievieno likumdošanas priekšlikumu par šīs regulas pārskatīšanu. [Gr. 106]

1.a
     
  Līdz 2030. gada 31. janvārim Komisija veic šīs regulas retrospektīvu novērtējumu. Līdz minētajam datumam Komisija arī iesniedz novērtējuma ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei, ietverot 1. punktā uzskaitītos elementus. Šādā sakarībā fonda ilgāka termiņa ietekmi novērtē, lai to ņemtu vērā, pieņemot lēmumu par nākamā fonda iespējamo atjaunināšanu vai pārveidošanu. [Gr. 107]

2.   Vidusposma

  Lai nodrošinātu pilnīgu pārredzamību, vidusposma
  novērtējumu un retrospektīvo izvērtējumu veic laikus, lai to rezultātus varētu ņemt vērā lēmumu pieņemšanas procesā saskaņā ar grafiku, kas norādīts Regulas (ES) Nr. [KNR] 40. pantā.

  novērtējumu nekavējoties padara publiski pieejamu un nosūta Parlamentam. Komisija nodrošina, ka novērtējumos nav ietverta informācija, kuras izplatīšana var apdraudēt personu drošību vai privātumu vai apdraudēt drošības operācijas. [Gr. 108]

2. apakšiedaļa

Noteikumi par dalīto pārvaldību

26. pants

Gada darbības rezultātu ziņojumi

1.   Līdz 2023. gada 15. februārim un līdz katra nākamā gada tam pašam datumam līdz pat 2031. gadam, to ieskaitot, dalībvalstis iesniedz Komisijai gada darbības rezultātu ziņojumu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 
  X
  [KNR] 36. panta 6. punktā. 2023. gadā iesniegtais ziņojums aptver programmas īstenošanu līdz 2022. gada 30. jūnijam.
  Šādus ziņojumus dalībvalstis publicē tam īpaši paredzētā tīmekļa vietnē un nosūta tos Eiropas Parlamentam un Padomei. [Gr. 109]

2.   Gada darbības rezultātu ziņojumā jo īpaši iekļauj informāciju par:

| (a) | programmas īstenošanā un starpposma mērķu un galamērķu sasniegšanā gūto progresu, ņemot vērā jaunākos datus, kā noteikts Regulas (ES) Nr. [KNR] 37. pantā; |
| --- | --- |

(a)

programmas īstenošanā un starpposma mērķu un galamērķu sasniegšanā gūto progresu, ņemot vērā jaunākos datus, kā noteikts Regulas (ES) Nr. [KNR] 37. pantā;

| (aa) | valsts programmas gada pārskatu sadalījumu atgūtajos līdzekļos, priekšfinansējumu gala saņēmējiem un faktiski radušos izdevumu atlīdzināšanu; [Gr. 110] |
| --- | --- |

(aa)

valsts programmas gada pārskatu sadalījumu atgūtajos līdzekļos, priekšfinansējumu gala saņēmējiem un faktiski radušos izdevumu atlīdzināšanu; [Gr. 110]

| (b) | jebkuriem jautājumiem, kas ietekmē programmas rezultātus, un par pasākumiem, kuri veikti to risināšanai;
  tostarp pamatotiem atzinumiem, ko Komisija sniegusi attiecībā uz pārkāpuma procedūru saskaņā ar 258. pantu; [Gr. 111] |
| --- | --- |

(b)

jebkuriem jautājumiem, kas ietekmē programmas rezultātus, un par pasākumiem, kuri veikti to risināšanai;
  tostarp pamatotiem atzinumiem, ko Komisija sniegusi attiecībā uz pārkāpuma procedūru saskaņā ar 258. pantu; [Gr. 111]

| (c) | papildināmību
  , koordināciju un saskaņotību
  starp fonda atbalstītajām darbībām un atbalstu, ko snieguši citi Savienības fondi, jo īpaši attiecībā uz darbībām trešās valstīs vai saistībā ar tām; [Gr. 112] |
| --- | --- |

(c)

papildināmību
  , koordināciju un saskaņotību
  starp fonda atbalstītajām darbībām un atbalstu, ko snieguši citi Savienības fondi, jo īpaši attiecībā uz darbībām trešās valstīs vai saistībā ar tām; [Gr. 112]

| (d) | programmas ieguldījumu attiecīgo Savienības acquis un rīcības plānu īstenošanā; |
| --- | --- |

(d)

programmas ieguldījumu attiecīgo Savienības acquis un rīcības plānu īstenošanā;

| (da) | atbilstību pamattiesību prasībām; [Gr. 113] |
| --- | --- |

(da)

atbilstību pamattiesību prasībām; [Gr. 113]

| (e) | komunikācijas un atpazīstamības veicināšanas pasākumu īstenošanu; |
| --- | --- |

(e)

komunikācijas un atpazīstamības veicināšanas pasākumu īstenošanu;

| (f) | veicinošu nosacījumu izpildi un šo nosacījumu piemērošanu visā plānošanas periodā. |
| --- | --- |

(f)

veicinošu nosacījumu izpildi un šo nosacījumu piemērošanu visā plānošanas periodā.

3.   Komisija divu mēnešu laikā pēc gada darbības rezultātu ziņojuma saņemšanas dienas var izteikt apsvērumus par to. Ja Komisija minētajā termiņā nesniedz nekādus apsvērumus, ziņojumu uzskata par pieņemtu.

3.a
     
  Pēc pieņemšanas Komisija iesniedz gada darbības rezultātu ziņojumu kopsavilkumus, kas pieejami Eiropas Parlamentam un Padomei, un publicē šos kopsavilkumus īpašā tīmekļa vietnē. Ja dalībvalstis nav veikušas pārsūtīšanu saskaņā ar šā panta 1. punktu, gada darbības rezultātu ziņojumu pilnu tekstu Eiropas Parlamentam un Padomei dara pieejamu pēc pieprasījuma. [Gr. 114]

4.   Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šā panta īstenošanai, Komisija pieņem īstenošanas aktu, ar ko izveido gada darbības rezultātu ziņojuma paraugu. Šo īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar 29. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru.

27. pants

Uzraudzība un ziņošana

1.   Uzraudzība un ziņošana saskaņā ar Regulas (ES) Nr. [KNR] IV sadaļu balstās uz VI pielikuma 1., 2. un 3. tabulā noteiktajiem darbību veidiem. Lai reaģētu uz neparedzētiem vai jauniem apstākļiem vai nodrošinātu efektīvu finansējuma īstenošanu, Komisija saskaņā ar 28. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus nolūkā grozīt VI pielikumu.

2.   Rādītājus izmanto saskaņā ar Regulas (ES) Nr. [KNR] 12. panta 1. punktu, 17. pantu un 37. pantu.

III NODAĻA

PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

28. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt
  8.,
  12., 15., 24. un 27. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir līdz 2028. gada 31. decembrim. [Gr. 115]

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt
  8.,
  12., 15., 24. un 27. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. [Gr. 116]

4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to vienlaikus paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Saskaņā ar
  8.,
  12., 15., 24. un 27. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no minētā akta paziņošanas dienas ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām abas iestādes ir informējušas Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem. [Gr. 117]

29. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz Patvēruma un migrācijas fonda, Iekšējās drošības fonda un robežu pārvaldības un vīzu instrumenta koordinācijas komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.

3.   Ja komiteja nesniedz atzinumu, Komisija nepieņem īstenošanas akta projektu. Tas neattiecas uz 26. panta 4. punktā minēto īstenošanas aktu.

30. pants

Pārejas noteikumi

1.   Regulu (ES) Nr. 513/2014 atceļ no 2021. gada 1. janvāra.

2.   Neskarot 1. punktu, šī regula neskar to attiecīgo darbību turpināšanu vai grozīšanu, kuras tiek īstenotas saskaņā ar Iekšējās drošības fonda policijas instrumentu, ko minētajām darbībām turpina piemērot līdz to slēgšanai.

3.   No fonda finansējuma var segt arī izdevumus par tehnisko un administratīvo palīdzību, kas ir vajadzīgi, lai nodrošinātu pāreju starp fondu un pasākumiem, kuri pieņemti saskaņā ar iepriekšējo instrumentu – Iekšējās drošības fonda policijas instrumentu, kas izveidots ar Regulu (ES) Nr. 513/2014.

31. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2021. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta nostāja.

1

(2)  COM(2015)0185, 28.4.2015.

2

(3)  Padomes 2015. gada 16. jūnija secinājumi par atjaunoto Eiropas Savienības Iekšējās drošības stratēģiju (2015-2020).

3

(4)  Eiropas Parlamenta 2015. gada 9. jūlija rezolūcija par Eiropas drošības programmu (2015/2697(RSP)).

4

RSP

(5)  COM(2017)0794.

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 513/2014 (2014. gada 16. aprīlis), ar ko kā daļu no Iekšējās drošības fonda izveido finansiālā atbalsta instrumentu policijas sadarbībai, noziedzības novēršanai un apkarošanai un krīžu pārvarēšanai un atceļ Padomes Lēmumu 2007/125/TI (OV L 150, 20.5.2014., 93. lpp.).

6

(7)  Padomes Regula (ES) Nr. 1053/2013 (2013. gada 7. oktobris), ar ko izveido izvērtēšanas un uzraudzības mehānismu, lai pārbaudītu Šengenas acquis piemērošanu, un ar ko atceļ Izpildu komitejas lēmumu (1998. gada 16. septembris), ar ko izveido Šengenas izvērtēšanas un īstenošanas pastāvīgo komiteju (OV L 295, 6.11.2013., 27. lpp.).

7

acquis

(8)  
  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Savienības budžeta aizsardzību vispārēju trūkumu gadījumā saistībā ar tiesiskumu dalībvalstīs (COM(2018)0324).

8

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Savienības budžeta aizsardzību vispārēju trūkumu gadījumā saistībā ar tiesiskumu dalībvalstīs (COM(2018)0324).

(9)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

9

http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=uriserv:OJ.C_.2013.373.01.0001.01.ENG&toc=OJ:C:2013:373:TOC

(10)  Pilna atsauce

10

(11)  

  Pilna atsauce Eiropas Parlamenta un Padomes Regula, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma un migrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Robežu pārvaldības un vīzu instrumentu (COM(2018)0375)

11

Pilna atsauce

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).

12

Euratom

OLAF

Euratom

(13)  Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.).

13

Euratom

(14)  Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).

14

Euratom

(15)  Padomes Regula (ES) 2017/1939 (2017. gada 12. oktobris), ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (OV L 283, 31.10.2017., 1. lpp.).

15

EPPO

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/1371 (2017. gada 5. jūlijs) par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības (OV L 198, 28.7.2017., 29. lpp.).

16

(17)  Padomes Lēmums 2013/755/ES (2013. gada 25. novembris) par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Savienību (“Lēmums par aizjūras asociāciju”) (OV L 344, 19.12.2013., 1. lpp.).

17

(18)  COM(2017)0623.

18

COM(2017)0623.

(19)  2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgums starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par labāku likumdošanas procesu (OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp).

19

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

20

(21)  Padomes Regula (ES, Euratom) .../...

21

Euratom

(22)  Padomes Lēmums 2009/902/TI (2009. gada 30. novembris), ar ko izveido Eiropas Noziedzības novēršanas tīklu (EUCPN) un atceļ Lēmumu 2001/427/TI (OV L 321, 8.12.2009., 44. lpp.).

22

EUCPN

(23)  Tieslietu un iekšlietu ministru padomes secinājumi, 2010. gada 8. un 9. novembris.

23

(24)  COM(2013)0172 Eiropas Tiesībaizsardzības apmācības shēmas izveide.

24

(25)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/2219 (2015. gada 25. novembris) par Eiropas Savienības Tiesībaizsardzības apmācības aģentūru (CEPOL) un ar ko aizstāj un atceļ Padomes Lēmumu 2005/681/TI (OV L 319, 4.12.2015., 1. lpp.).

25

CEPOL

(26)  Padomes Pamatlēmums 2008/841/TI (2008. gada 24. oktobris) par cīņu pret organizēto noziedzību (OV L 300, 11.11.2008., 42. lpp.).

26

(27)  Direktīva (ES) 2017/541 (2017. gada 15. marts) par terorisma apkarošanu un ar ko aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2002/475/TI un groza Padomes Lēmumu 2005/671/TI (OV L 88, 31.3.2017., 6. lpp.).

27

(28)  “Parādīšanas nauda” ir īsta nauda, kas kriminālizmeklēšanas laikā kā likviditātes un maksātspējas pierādījums tiek parādīta aizdomās turētajiem vai citām personām, kurām ir informācija par konkrētu preču pieejamību vai piegādāšanu vai kuras darbojas kā starpnieki; šāda nauda kalpo tam, lai imitētu pirkumu nolūkā arestēt aizdomās turētos, atklāt nelikumīgas ražotnes vai citādā veidā sagraut kādu organizētās noziedzības grupējumu.

28

(29)  Pilna atsauce.

29

(30)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/98/EK (2003. gada 17. novembris) par valsts sektora informācijas atkalizmantošanu (OV L 345, 31.12.2003., 90. lpp.).

30

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/98/EK (2003. gada 17. novembris) par valsts sektora informācijas atkalizmantošanu (OV L 345, 31.12.2003., 90. lpp.).

I PIELIKUMS

Kritēriji finansējuma piešķiršanai dalītās pārvaldības programmām

Regulas 10. pantā minēto finansējumu piešķir dalībvalstu programmām šādi:

| (1) | plānošanas perioda sākumā katrai dalībvalstij tiks piešķirta vienreizēja fiksēta summa EUR 5 000 000 apmērā, lai nodrošinātu katrai programmai kritisko masu un segtu vajadzības, uz kurām nav tieši attiecināmi turpmāk minētie kritēriji; |
| --- | --- |

(1)

plānošanas perioda sākumā katrai dalībvalstij tiks piešķirta vienreizēja fiksēta summa EUR 5 000 000 apmērā, lai nodrošinātu katrai programmai kritisko masu un segtu vajadzības, uz kurām nav tieši attiecināmi turpmāk minētie kritēriji;

| (2) | atlikušie resursi tiks sadalīti pēc šādiem kritērijiem:






  (a) | 45 % apgriezti proporcionāli dalībvalstu iekšzemes kopproduktam (pirktspējas standartam uz vienu iedzīvotāju), |
| --- | --- | --- |

(2)

atlikušie resursi tiks sadalīti pēc šādiem kritērijiem:

(a)

45 % apgriezti proporcionāli dalībvalstu iekšzemes kopproduktam (pirktspējas standartam uz vienu iedzīvotāju),

| (b) | 40 % proporcionāli dalībvalstu iedzīvotāju skaitam, |
| --- | --- |

(b)

40 % proporcionāli dalībvalstu iedzīvotāju skaitam,

| (c) | 15 % proporcionāli to teritorijas lielumam. |
| --- | --- |

(c)

15 % proporcionāli to teritorijas lielumam.

Sākotnējā piešķīruma pamatā ir jaunākie ikgadējie statistikas dati, kurus ieguvusi Komisija (Eurostat) un kuri aptver iepriekšējo kalendāro gadu. Attiecībā uz vidusposma pārskatīšanu atsauces dati ir jaunākie ikgadējie statistikas dati par iepriekšējo kalendāro gadu, kurus ieguvusi Komisija (Eurostat) un kuri ir pieejami vidusposma pārskatīšanas brīdī 2024. gadā.

II PIELIKUMS

Īstenošanas pasākumi

Fonds sekmē 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā paredzētā konkrētā mērķa sasniegšanu, pievēršoties šādiem īstenošanas pasākumiem:

| (a) | nodrošināt Savienības

  acquis

  vienādu piemērošanu attiecībā uz informācijas apmaiņu drošības jomā (piemēram, ar Prīmes lēmumu, ES PDR un

  SIS II

  palīdzību), tostarp īstenojot ieteikumus, kas ietverti kvalitātes kontroles un izvērtēšanas mehānismos, piemēram, Šengenas izvērtēšanas mehānismā un citos kvalitātes kontroles un izvērtēšanas mehānismos; |
| --- | --- |

(a)

nodrošināt Savienības

  acquis

  vienādu piemērošanu attiecībā uz informācijas apmaiņu drošības jomā (piemēram, ar Prīmes lēmumu, ES PDR un

  SIS II

  palīdzību), tostarp īstenojot ieteikumus, kas ietverti kvalitātes kontroles un izvērtēšanas mehānismos, piemēram, Šengenas izvērtēšanas mehānismā un citos kvalitātes kontroles un izvērtēšanas mehānismos;

| (b) | izveidot, pielāgot un uzturēt Savienības IT sistēmas un komunikācijas tīklus drošības jomā (tostarp to sadarbspēju) un izstrādāt atbilstošus instrumentus, lai novērstu konstatētos trūkumus; |
| --- | --- |

(b)

izveidot, pielāgot un uzturēt Savienības IT sistēmas un komunikācijas tīklus drošības jomā (tostarp to sadarbspēju) un izstrādāt atbilstošus instrumentus, lai novērstu konstatētos trūkumus;

| (c) | aktīvāk izmantot ar drošību saistītus Savienības informācijas apmaiņas instrumentus, sistēmas un datubāzes, nodrošinot to, ka tajos tiek ievadīti augstas kvalitātes dati; |
| --- | --- |

(c)

aktīvāk izmantot ar drošību saistītus Savienības informācijas apmaiņas instrumentus, sistēmas un datubāzes, nodrošinot to, ka tajos tiek ievadīti augstas kvalitātes dati;

| (d) | atbalstīt attiecīgos valsts mēroga pasākumus, ja tie ir būtiski 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā paredzēto konkrēto mērķu īstenošanai. |
| --- | --- |

(d)

atbalstīt attiecīgos valsts mēroga pasākumus, ja tie ir būtiski 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā paredzēto konkrēto mērķu īstenošanai.

Fonds sekmē 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā paredzētā konkrētā mērķa sasniegšanu, pievēršoties šādiem īstenošanas pasākumiem:

| (a) | panākt, ka dalībvalstis ciešāk sadarbojas (tostarp vajadzības gadījumā ar citiem attiecīgiem dalībniekiem) tiesībaizsardzības operāciju veikšanā, jo īpaši ar nolūku sekmēt un uzlabot kopīgu izmeklēšanas vienību, kopīgu patruļu, tūlītējas pakaļdzīšanās, slepenas novērošanas un citu operatīvās sadarbības mehānismu izmantošanu ES politikas cikla (

  EMPACT

  ) kontekstā, īpašu uzmanību veltot pārrobežu operācijām; |
| --- | --- |

(a)

panākt, ka dalībvalstis ciešāk sadarbojas (tostarp vajadzības gadījumā ar citiem attiecīgiem dalībniekiem) tiesībaizsardzības operāciju veikšanā, jo īpaši ar nolūku sekmēt un uzlabot kopīgu izmeklēšanas vienību, kopīgu patruļu, tūlītējas pakaļdzīšanās, slepenas novērošanas un citu operatīvās sadarbības mehānismu izmantošanu ES politikas cikla (

  EMPACT

  ) kontekstā, īpašu uzmanību veltot pārrobežu operācijām;

| (b) | pastiprināt tiesībaizsardzības iestāžu un citu kompetento iestāžu koordināciju un sadarbību dalībvalstīs un starp tām, kā arī ar citiem attiecīgiem dalībniekiem, izmantojot, piemēram, specializētu valsts līmeņa vienību tīklus, Savienības tīklus un sadarbības struktūras, kā arī Savienības centrus; |
| --- | --- |

(b)

pastiprināt tiesībaizsardzības iestāžu un citu kompetento iestāžu koordināciju un sadarbību dalībvalstīs un starp tām, kā arī ar citiem attiecīgiem dalībniekiem, izmantojot, piemēram, specializētu valsts līmeņa vienību tīklus, Savienības tīklus un sadarbības struktūras, kā arī Savienības centrus;

| (c) | Savienības līmenī uzlabot aģentūru sadarbību starp dalībvalstīm vai uzlabot sadarbību starp dalībvalstīm, no vienas puses, un attiecīgām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām, no otras puses, kā arī valstu līmenī uzlabot valsts iestāžu sadarbību katrā dalībvalstī. |
| --- | --- |

(c)

Savienības līmenī uzlabot aģentūru sadarbību starp dalībvalstīm vai uzlabot sadarbību starp dalībvalstīm, no vienas puses, un attiecīgām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām, no otras puses, kā arī valstu līmenī uzlabot valsts iestāžu sadarbību katrā dalībvalstī.

Fonds sekmē 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā paredzētā konkrētā mērķa sasniegšanu, pievēršoties šādiem īstenošanas pasākumiem:

| (a) | tiesībaizsardzības jomā pastiprināt apmācību, atbilstošus vingrinājumus, savstarpēju mācīšanos, specializētas apmaiņas programmas un paraugprakses apmaiņu, tostarp trešās valstīs un ar tām, kā arī ar citiem attiecīgiem dalībniekiem; |
| --- | --- |

(a)

tiesībaizsardzības jomā pastiprināt apmācību, atbilstošus vingrinājumus, savstarpēju mācīšanos, specializētas apmaiņas programmas un paraugprakses apmaiņu, tostarp trešās valstīs un ar tām, kā arī ar citiem attiecīgiem dalībniekiem;

| (b) | izmantot sinerģiju, apvienojot dalībvalstu un citu attiecīgo dalībnieku (tostarp pilsoniskās sabiedrības) resursus un zināšanas, piemēram, dibinot kopīgus izcilības centrus, izstrādājot kopīgus riska novērtējumus vai izveidojot kopīgus operatīvā atbalsta centrus kopīgo operāciju veikšanai; |
| --- | --- |

(b)

izmantot sinerģiju, apvienojot dalībvalstu un citu attiecīgo dalībnieku (tostarp pilsoniskās sabiedrības) resursus un zināšanas, piemēram, dibinot kopīgus izcilības centrus, izstrādājot kopīgus riska novērtējumus vai izveidojot kopīgus operatīvā atbalsta centrus kopīgo operāciju veikšanai;

| (c) | sekmēt un izstrādāt pasākumus, aizsardzības līdzekļus, mehānismus un paraugpraksi, lai jau agrīnā posmā apzinātu, aizsargātu un atbalstītu lieciniekus, trauksmes cēlējus un noziegumu upurus, un šajā nolūkā veidot partnerības starp publiskām iestādēm un citiem attiecīgiem dalībniekiem; |
| --- | --- |

(c)

sekmēt un izstrādāt pasākumus, aizsardzības līdzekļus, mehānismus un paraugpraksi, lai jau agrīnā posmā apzinātu, aizsargātu un atbalstītu lieciniekus, trauksmes cēlējus un noziegumu upurus, un šajā nolūkā veidot partnerības starp publiskām iestādēm un citiem attiecīgiem dalībniekiem;

| (d) | iegādāties attiecīgo aprīkojumu un izveidot vai modernizēt specializētas apmācības iestādes un citu būtisku, ar drošības jomu saistītu infrastruktūru, lai palielinātu sagatavotību, izturētspēju un sabiedrības izpratni un pienācīgi reaģētu uz drošības apdraudējumiem.
  [Gr. 119] |
| --- | --- |

(d)

iegādāties attiecīgo aprīkojumu un izveidot vai modernizēt specializētas apmācības iestādes un citu būtisku, ar drošības jomu saistītu infrastruktūru, lai palielinātu sagatavotību, izturētspēju un sabiedrības izpratni un pienācīgi reaģētu uz drošības apdraudējumiem.
  [Gr. 119]

III PIELIKUMS

Tādu
  fonda atbalstāmās darbības

  atbalstāmo darbību piemēri, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu
  saskaņā ar 4. pantu. [Gr. 120]

Iekšējās drošības fonda atbalstu cita starpā var paredzēt šāda veida darbībām: [Gr. 121]

| — | tādu
  IT sistēmas

  sistēmu
  un tīkli,

  tīklu noteikšana
  , kas sekmē šīs regulas mērķu sasniegšanu, apmācība šādu sistēmu izmantošanai un šādu sistēmu sadarbspējas
  komponentu
  un datu kvalitātes testēšana un uzlabošana; [Gr. 122] |
| --- | --- |

—

tādu
  IT sistēmas

  sistēmu
  un tīkli,

  tīklu noteikšana
  , kas sekmē šīs regulas mērķu sasniegšanu, apmācība šādu sistēmu izmantošanai un šādu sistēmu sadarbspējas
  komponentu
  un datu kvalitātes testēšana un uzlabošana; [Gr. 122]

| — | Savienības tiesību aktu un Savienības politikas mērķu īstenošanas uzraudzība dalībvalstīs drošības informācijas sistēmu jomā
  , jo īpaši datu aizsardzībā, privātumā un datu drošībā
  ; [Gr. 123] |
| --- | --- |

—

Savienības tiesību aktu un Savienības politikas mērķu īstenošanas uzraudzība dalībvalstīs drošības informācijas sistēmu jomā
  , jo īpaši datu aizsardzībā, privātumā un datu drošībā
  ; [Gr. 123]

| — | EMPACT darbības, ar kurām īsteno ES politikas ciklu vai atvieglo tā īstenošanu; |
| --- | --- |

—

EMPACT darbības, ar kurām īsteno ES politikas ciklu vai atvieglo tā īstenošanu;

| — | atbalsts decentralizētām aģentūrām, lai atvieglotu sadarbību pārrobežu operācijās; [Gr. 124] |
| --- | --- |

—

atbalsts decentralizētām aģentūrām, lai atvieglotu sadarbību pārrobežu operācijās; [Gr. 124]

| — | darbības, ar kurām atbalsta efektīvu un koordinētu reakciju uz krīzi, sasaistot esošās, nozarei raksturīgās spējas, zināšanu centrus un situācijas apzināšanās centrus, tostarp veselības, civilās aizsardzības, terorisma un
  kibernoziegumu
  jomā; [Gr. 125] |
| --- | --- |

—

darbības, ar kurām atbalsta efektīvu un koordinētu reakciju uz krīzi, sasaistot esošās, nozarei raksturīgās spējas, zināšanu centrus un situācijas apzināšanās centrus, tostarp veselības, civilās aizsardzības, terorisma un
  kibernoziegumu
  jomā; [Gr. 125]

| — | darbības, ar kurām izstrādā inovatīvas metodes vai ievieš jaunas tehnoloģijas, ko, iespējams, var nodot citām dalībvalstīm, jo īpaši projekti, kuru mērķis ir testēt un validēt Savienības finansētu pētniecības projektu rezultātus drošības jomā; |
| --- | --- |

—

darbības, ar kurām izstrādā inovatīvas metodes vai ievieš jaunas tehnoloģijas, ko, iespējams, var nodot citām dalībvalstīm, jo īpaši projekti, kuru mērķis ir testēt un validēt Savienības finansētu pētniecības projektu rezultātus drošības jomā;

| — | darbības, kas veicina pētniecību un pieredzes apmaiņu, uzlabojot noturību pret jauniem apdraudējumiem, tostarp nelegālu tirdzniecību tiešsaistē, hibrīddraudiem un ķīmiskajiem, bioloģiskajiem, radioloģiskajiem un kodoldraudiem. [Gr. 126] |
| --- | --- |

—

darbības, kas veicina pētniecību un pieredzes apmaiņu, uzlabojot noturību pret jauniem apdraudējumiem, tostarp nelegālu tirdzniecību tiešsaistē, hibrīddraudiem un ķīmiskajiem, bioloģiskajiem, radioloģiskajiem un kodoldraudiem. [Gr. 126]

| — | valsts kontaktpunktu darbības un tīkli, kas atvieglo tādu uzraudzības sistēmu kā kameras un citi sensori iegūto datu [pārrobežu] apmaiņu, apvienojot to ar mākslīgā intelekta algoritmiem, kam piemēro stingrus aizsardzības pasākumus, tostarp datu minimizāciju, tiesu iestādes iepriekšēju veiktu validāciju, kā arī tiesiskās aizsardzības līdzekļus; [Gr. 127] |
| --- | --- |

—

valsts kontaktpunktu darbības un tīkli, kas atvieglo tādu uzraudzības sistēmu kā kameras un citi sensori iegūto datu [pārrobežu] apmaiņu, apvienojot to ar mākslīgā intelekta algoritmiem, kam piemēro stingrus aizsardzības pasākumus, tostarp datu minimizāciju, tiesu iestādes iepriekšēju veiktu validāciju, kā arī tiesiskās aizsardzības līdzekļus; [Gr. 127]

| — | atbalsts specializētu valsts līmeņa vienību tematiskiem vai transversāliem tīkliem ar nolūku vairot savstarpējo uzticēšanos un uzlabot zināšanu, informācijas, pieredzes un paraugprakses apmaiņu un izplatīšanu, kopīgos izcilības centros apvienojot resursus un zinātību; |
| --- | --- |

—

atbalsts specializētu valsts līmeņa vienību tematiskiem vai transversāliem tīkliem ar nolūku vairot savstarpējo uzticēšanos un uzlabot zināšanu, informācijas, pieredzes un paraugprakses apmaiņu un izplatīšanu, kopīgos izcilības centros apvienojot resursus un zinātību;

| — | atbalsts iniciatīvām par dalībvalstu izlūkdienestu iekļaušanu tīklos, lai sekmētu kopīgu izlūkošanas kultūru, savstarpēju uzticēšanos, zinātības, informācijas, pieredzes un labu prakšu apmaiņu un izplatīšanu; [Gr. 128] |
| --- | --- |

—

atbalsts iniciatīvām par dalībvalstu izlūkdienestu iekļaušanu tīklos, lai sekmētu kopīgu izlūkošanas kultūru, savstarpēju uzticēšanos, zinātības, informācijas, pieredzes un labu prakšu apmaiņu un izplatīšanu; [Gr. 128]

| — | attiecīgo tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu un administratīvo aģentūru darbinieku un ekspertu izglītība un apmācība, ņemot vērā operatīvās vajadzības un riska analīzi, kuru pamatā ir Eiropas Tiesībaizsardzības apmācības shēma (LETS), un sadarbojoties ar Eiropas Savienības Tiesībaizsardzības apmācības aģentūru (CEPOL) un – vajadzības gadījumā – Eiropas Tiesiskās apmācības tīklu; |
| --- | --- |

—

attiecīgo tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu un administratīvo aģentūru darbinieku un ekspertu izglītība un apmācība, ņemot vērā operatīvās vajadzības un riska analīzi, kuru pamatā ir Eiropas Tiesībaizsardzības apmācības shēma (LETS), un sadarbojoties ar Eiropas Savienības Tiesībaizsardzības apmācības aģentūru (CEPOL) un – vajadzības gadījumā – Eiropas Tiesiskās apmācības tīklu;

| — | attiecīgo tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu un administratīvo aģentūru darbinieku un ekspertu izglītība un apmācība novēršanas politikā, īpašu uzmanību pievēršot apmācībai pamattiesību jomā, tostarp pasākumiem, kuru mērķis ir atklāt rasisma gadījumus un izvairīties no tiem, kā arī apmaiņa ar paraugpraksi; [Gr. 129] |
| --- | --- |

—

attiecīgo tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu un administratīvo aģentūru darbinieku un ekspertu izglītība un apmācība novēršanas politikā, īpašu uzmanību pievēršot apmācībai pamattiesību jomā, tostarp pasākumiem, kuru mērķis ir atklāt rasisma gadījumus un izvairīties no tiem, kā arī apmaiņa ar paraugpraksi; [Gr. 129]

| — | sadarbība ar privāto sektoru,
  jo īpaši kiberdrošības jomā,
  lai vairotu uzticēšanos un uzlabotu koordināciju, situatīvo plānošanu un informācijas un paraugprakses apmaiņu un izplatīšanu sabiedrībā un privātajā sektorā, tostarp attiecībā uz sabiedrisko vietu un kritiskās infrastruktūras aizsardzību; [Gr. 130] |
| --- | --- |

—

sadarbība ar privāto sektoru,
  jo īpaši kiberdrošības jomā,
  lai vairotu uzticēšanos un uzlabotu koordināciju, situatīvo plānošanu un informācijas un paraugprakses apmaiņu un izplatīšanu sabiedrībā un privātajā sektorā, tostarp attiecībā uz sabiedrisko vietu un kritiskās infrastruktūras aizsardzību; [Gr. 130]

| — | darbības, kas dod kopienām iespējas izstrādāt vietēja mēroga pieeju un novēršanas politiku, kā arī pasākumi ieinteresēto personu un plašas sabiedrības izpratnes veicināšanai un informēšanai par Savienības politiku drošības jomā; |
| --- | --- |

—

darbības, kas dod kopienām iespējas izstrādāt vietēja mēroga pieeju un novēršanas politiku, kā arī pasākumi ieinteresēto personu un plašas sabiedrības izpratnes veicināšanai un informēšanai par Savienības politiku drošības jomā;

| — | aprīkojums, transportlīdzekļi, sakaru sistēmas un svarīgi, ar drošību saistīti objekti; |
| --- | --- |

—

aprīkojums, transportlīdzekļi, sakaru sistēmas un svarīgi, ar drošību saistīti objekti;

| — | tā personāla izmaksas, kas iesaistīts fonda atbalstītajās darbībās vai darbībās, kuru veikšanai tehnisku vai ar drošību saistītu iemeslu dēļ ir vajadzīgs personāls. |
| --- | --- |

—

tā personāla izmaksas, kas iesaistīts fonda atbalstītajās darbībās vai darbībās, kuru veikšanai tehnisku vai ar drošību saistītu iemeslu dēļ ir vajadzīgs personāls.

IV PIELIKUMS

Darbības, kas tiesīgas saņemt lielāku līdzfinansējumu saskaņā ar 11. panta 2. 
  3
  . punktu un 12. panta 6. 
  7
  . punktu [Gr. 131]

| — | Projekti, kuru mērķis ir novērst
  vardarbīgu ekstrēmismu, tostarp
  radikalizāciju
  , neiecietību
  un cīnīties pret to.

  diskrimināciju, jo īpaši pasākumi, lai risinātu šo parādību pamatcēloņus un novērstu radikalizāciju cietumos, un projekti, kas tiesībaizsardzības iestādēm sniedz konkrētu apmācību
  . [Gr. 132] |
| --- | --- |

—

Projekti, kuru mērķis ir novērst
  vardarbīgu ekstrēmismu, tostarp
  radikalizāciju
  , neiecietību
  un cīnīties pret to.

  diskrimināciju, jo īpaši pasākumi, lai risinātu šo parādību pamatcēloņus un novērstu radikalizāciju cietumos, un projekti, kas tiesībaizsardzības iestādēm sniedz konkrētu apmācību
  . [Gr. 132]

| — | Projekti, kuru mērķis ir uzlabot IT sistēmu un komunikāciju tīklu sadarbspēju,
  ciktāl tas ir paredzēts Savienības vai dalībvalsts tiesību aktos
   (1). [Gr. 133] |
| --- | --- |

—

Projekti, kuru mērķis ir uzlabot IT sistēmu un komunikāciju tīklu sadarbspēju,
  ciktāl tas ir paredzēts Savienības vai dalībvalsts tiesību aktos
   (1). [Gr. 133]

| — | Projekti, kuru mērķis ir apkarot organizētās noziedzības struktūras, kuras pēc EMPACT datiem ir īpaši bīstamas. [Gr. 134] |
| --- | --- |

—

Projekti, kuru mērķis ir apkarot organizētās noziedzības struktūras, kuras pēc EMPACT datiem ir īpaši bīstamas. [Gr. 134]

| — | Projekti, kuru mērķis ir novērst un apkarot kibernoziegumus, jo īpaši bērnu seksuālu izmantošanu tiešsaistē, tostarp pasākumi, lai novērstu uzbrukumus informācijas sistēmām un kritiskai infrastruktūrai, nosakot un likvidējot ievainojamību. [Gr. 135] |
| --- | --- |

—

Projekti, kuru mērķis ir novērst un apkarot kibernoziegumus, jo īpaši bērnu seksuālu izmantošanu tiešsaistē, tostarp pasākumi, lai novērstu uzbrukumus informācijas sistēmām un kritiskai infrastruktūrai, nosakot un likvidējot ievainojamību. [Gr. 135]

| — | Projekti, kuru mērķis ir cīņa pret cilvēku tirdzniecību, izmantojot tiešsaistes kanālus. [Gr. 136] |
| --- | --- |

—

Projekti, kuru mērķis ir cīņa pret cilvēku tirdzniecību, izmantojot tiešsaistes kanālus. [Gr. 136]

---

(1)  Saskaņā ar Komisijas paziņojumu “Spēcīgākas un viedākas robežu un drošības informācijas sistēmas” (COM(2016)0205).

V PIELIKUMS

Regulas 24. panta 1. punktā minētie galvenie snieguma rādītāji

Konkrētais mērķis Nr. 1 – labāka informācijas apmaiņa

| (1) | ES informācijas apmaiņas mehānismu izmantošana.

  datu avots: Eiropols, EU-LISA, Padome, dalībvalstis |
| --- | --- |

(1)

ES informācijas apmaiņas mehānismu izmantošana.

datu avots: Eiropols, EU-LISA, Padome, dalībvalstis

Konkrētais mērķis Nr. 2 – uzlabota operatīvā sadarbība

| (1) | Fonda atbalstīto kopīgo operatīvo darbību skaits.

  datu avots: Eiropols, Eurojust, dalībvalstis |
| --- | --- |

(1)

Fonda atbalstīto kopīgo operatīvo darbību skaits.

datu avots: Eiropols, Eurojust, dalībvalstis

| (2) | To aktīvu lēstā vērtība, kuri ar fonda palīdzību tika iesaldēti vai konfiscēti.
  datu avots: dalībvalstis |
| --- | --- |

(2)

To aktīvu lēstā vērtība, kuri ar fonda palīdzību tika iesaldēti vai konfiscēti.

| (3) | To
  konfiscēto
  nelikumīgo narkotisko vielu, vērtība, kuras tika konfiscētas,

  ieroču
  ,
  savvaļas dzīvnieku un kultūras priekšmetu nelikumīga tirdzniecības produktu vērtība
  , pateicoties tiesībaizsardzības iestāžu pārrobežu sadarbībai
  , kuru īstenoja ar fonda atbalstu
  . [Gr. 137]

  datu avots: dalībvalstis, ar konkrētām darbībām saistīto Savienības dotāciju saņēmēji |
| --- | --- |

(3)

To
  konfiscēto
  nelikumīgo narkotisko vielu, vērtība, kuras tika konfiscētas,

  ieroču
  ,
  savvaļas dzīvnieku un kultūras priekšmetu nelikumīga tirdzniecības produktu vērtība
  , pateicoties tiesībaizsardzības iestāžu pārrobežu sadarbībai
  , kuru īstenoja ar fonda atbalstu
  . [Gr. 137]

| (4) | To Šengenas izvērtēšanas ietvaros izteikto ieteikumu skaits, kuriem bija finansiāla ietekme drošības jomā un kuri tika īstenoti ar fonda atbalstu, – salīdzinājumā ar ieteikumu, kuriem bija finansiāla ietekme drošības jomā, kopējo skaitu.
  datu avots: dalībvalstis |
| --- | --- |

(4)

To Šengenas izvērtēšanas ietvaros izteikto ieteikumu skaits, kuriem bija finansiāla ietekme drošības jomā un kuri tika īstenoti ar fonda atbalstu, – salīdzinājumā ar ieteikumu, kuriem bija finansiāla ietekme drošības jomā, kopējo skaitu.

Konkrētais mērķis Nr. 3 – uzlabotas noziedzības apkarošanas un novēršanas spējas

| (5) | To tiesībaizsardzības amatpersonu skaits, kuras pabeidza ar fonda atbalstu nodrošinātu apmācību, vingrinājumus, savstarpēju mācīšanos vai specializētas apmaiņas programmas par tematiem, kas saistīti ar pārrobežu aspektiem.
  datu avots: dalībvalstis |
| --- | --- |

(5)

To tiesībaizsardzības amatpersonu skaits, kuras pabeidza ar fonda atbalstu nodrošinātu apmācību, vingrinājumus, savstarpēju mācīšanos vai specializētas apmaiņas programmas par tematiem, kas saistīti ar pārrobežu aspektiem.

| (6) | Tās kritiskās infrastruktūras

  To sabiedrisko vietu skaits
  un sabiedrisko vietu skaits,

  kritiskās infrastruktūras mērogs
  , kuru aizsardzība pret drošības negadījumiem ir uzlabota ar fonda palīdzību. [Gr. 138]

  datu avots: dalībvalstis |
| --- | --- |

(6)

Tās kritiskās infrastruktūras

  To sabiedrisko vietu skaits
  un sabiedrisko vietu skaits,

  kritiskās infrastruktūras mērogs
  , kuru aizsardzība pret drošības negadījumiem ir uzlabota ar fonda palīdzību. [Gr. 138]

| (7) | To iniciatīvu skaits, kuru mērķis ir nepieļaut radikalizāciju, kas izraisa vardarbīgu ekstrēmismu.

  datu avots: Radikalizācijas izpratnes tīkls (RAN) |
| --- | --- |

(7)

To iniciatīvu skaits, kuru mērķis ir nepieļaut radikalizāciju, kas izraisa vardarbīgu ekstrēmismu.

datu avots: Radikalizācijas izpratnes tīkls (RAN)

VI PIELIKUMS

Darbību veidi

1. TABULA. KODI, KAS ATTIECAS UZ DARBĪBU JOMAS DIMENSIJU

| 1 | TER – Teroristu finansēšanas apkarošana |
| --- | --- |
| 2 | TER – Radikalizācijas novēršana un apkarošana |
| 3 | TER – Sabiedrisko vietu un citu viegli pieejamu mērķu aizsardzība un izturētspēja |
| 4 | TER – Kritiskās infrastruktūras aizsardzība un izturētspēja |
| 5 | TER – Ķīmiskās, bioloģiskās, radioaktīvās un kodolenerģijas vielas |
| 6 | TER – Sprāgstvielas |
| 7 | TER – Krīžu pārvarēšana |
| 8 | TER – Citi |
| 9 | OC – Korupcija |
| 10 | OC – Ekonomikas un finanšu noziegumi |
| 10.a | OC – noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācija [Gr. 139] |
| 11 | OC – Narkotiskās vielas |
| 12 | OC – Nelikumīga šaujamieroču tirdzniecība |
| 12.a | Kultūras priekšmetu nelikumīga tirdzniecība [Gr. 140] |
| 12.b | Apdraudētu sugu nelikumīga tirdzniecība [Gr. 141] |
| 13 | OC – Cilvēku tirdzniecība |
| 14 | OC – Migrantu kontrabanda |
| 15 | OC – Noziegumi pret vidi |
| 16 | OC – Organizētā noziedzība īpašuma jomā |
| 17 | OC – Citi |
| 18 | CC – Kibernoziedzība – Citi |
| 19 | CC – Kibernoziedzība – Novēršana |
| 20 | CC – Kibernoziedzība – Izmeklēšanas atvieglošana |
| 21 | CC – Kibernoziedzība – Palīdzība cietušajiem |
| 22 | CC – Bērnu seksuāla izmantošana – Novēršana |
| 23 | CC – Bērnu seksuāla izmantošana – Izmeklēšanas atvieglošana |
| 24 | CC – Bērnu seksuāla izmantošana – Palīdzība cietušajiem |
| 24.a | CC – bērnu seksuālas izmantošanas attēlu un bērnu pornogrāfijas izplatīšana [Gr. 142] |
| 25 | CC – Bērnu seksuāla izmantošana – Citi |
| 26 | CC – Citi |
| 27 | GEN –Informācijas apmaiņa |
| 28 | GEN – Policijas vai citu iestāžu sadarbība (muita, robežsardze, izlūkošanas dienesti) |
| 29 | GEN –Tiesu ekspertīze |
| 30 | GEN – Cietušo atbalsts |
| 31 | GEN – Darbības atbalsts |
| 32 | TA – Tehniskā palīdzība – Informācija un komunikācija |
| 33 | TA – Tehniskā palīdzība – Sagatavošana, īstenošana, uzraudzība un kontrole |
| 34 | TA – Tehniskā palīdzība – Izvērtēšana un pētījumi, datu vākšana |
| 35 | TA – Tehniskā palīdzība – Spēju veidošana |

1

TER – Teroristu finansēšanas apkarošana

2

TER – Radikalizācijas novēršana un apkarošana

3

TER – Sabiedrisko vietu un citu viegli pieejamu mērķu aizsardzība un izturētspēja

4

TER – Kritiskās infrastruktūras aizsardzība un izturētspēja

5

TER – Ķīmiskās, bioloģiskās, radioaktīvās un kodolenerģijas vielas

6

TER – Sprāgstvielas

7

TER – Krīžu pārvarēšana

8

TER – Citi

9

OC – Korupcija

10

OC – Ekonomikas un finanšu noziegumi

10.a

OC – noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācija [Gr. 139]

11

OC – Narkotiskās vielas

12

OC – Nelikumīga šaujamieroču tirdzniecība

12.a

Kultūras priekšmetu nelikumīga tirdzniecība [Gr. 140]

12.b

Apdraudētu sugu nelikumīga tirdzniecība [Gr. 141]

13

OC – Cilvēku tirdzniecība

14

OC – Migrantu kontrabanda

15

OC – Noziegumi pret vidi

16

OC – Organizētā noziedzība īpašuma jomā

17

OC – Citi

18

CC – Kibernoziedzība – Citi

19

CC – Kibernoziedzība – Novēršana

20

CC – Kibernoziedzība – Izmeklēšanas atvieglošana

21

CC – Kibernoziedzība – Palīdzība cietušajiem

22

CC – Bērnu seksuāla izmantošana – Novēršana

23

CC – Bērnu seksuāla izmantošana – Izmeklēšanas atvieglošana

24

CC – Bērnu seksuāla izmantošana – Palīdzība cietušajiem

24.a

CC – bērnu seksuālas izmantošanas attēlu un bērnu pornogrāfijas izplatīšana [Gr. 142]

25

CC – Bērnu seksuāla izmantošana – Citi

26

CC – Citi

27

GEN –Informācijas apmaiņa

28

GEN – Policijas vai citu iestāžu sadarbība (muita, robežsardze, izlūkošanas dienesti)

29

GEN –Tiesu ekspertīze

30

GEN – Cietušo atbalsts

31

GEN – Darbības atbalsts

32

TA – Tehniskā palīdzība – Informācija un komunikācija

33

TA – Tehniskā palīdzība – Sagatavošana, īstenošana, uzraudzība un kontrole

34

TA – Tehniskā palīdzība – Izvērtēšana un pētījumi, datu vākšana

35

TA – Tehniskā palīdzība – Spēju veidošana

2. TABULA. KODI, KAS ATTIECAS UZ DARBĪBU VEIDU DIMENSIJU

| 1 | IT sistēmas, sadarbspēja, datu kvalitāte, sakaru sistēmas (izņemot aprīkojumu) |
| --- | --- |
| 2 | Tīkli, izcilības centri, sadarbības struktūras, kopīgas darbības un operācijas |
| 3 | Kopējas izmeklēšanas grupas (KIG) vai citas kopīgas operācijas |
| 4 | Ekspertu norīkošana vai nosūtīšana |
| 5 | Apmācība |
| 6 | Paraugprakses, semināru, konferenču, sarīkojumu, izpratnes veidošanas kampaņu, komunikācijas pasākumu apmaiņa |
| 7 | Pētījumi, izmēģinājuma projekti, riska novērtējumi |
| 8 | Aprīkojums (ietverts 15 % robežvērtības aprēķinā) |
| 9 | Transportlīdzekļi (ietverti 15 % robežvērtības aprēķinā) |
| 10 | Ēkas, objekti (ietverti 15 % robežvērtības aprēķinā) |
| 11 | Pētniecības projektu īstenošana vai citi turpmākie pasākumi |

1

IT sistēmas, sadarbspēja, datu kvalitāte, sakaru sistēmas (izņemot aprīkojumu)

2

Tīkli, izcilības centri, sadarbības struktūras, kopīgas darbības un operācijas

3

Kopējas izmeklēšanas grupas (KIG) vai citas kopīgas operācijas

4

Ekspertu norīkošana vai nosūtīšana

5

Apmācība

6

Paraugprakses, semināru, konferenču, sarīkojumu, izpratnes veidošanas kampaņu, komunikācijas pasākumu apmaiņa

7

Pētījumi, izmēģinājuma projekti, riska novērtējumi

8

Aprīkojums (ietverts 15 % robežvērtības aprēķinā)

9

Transportlīdzekļi (ietverti 15 % robežvērtības aprēķinā)

10

Ēkas, objekti (ietverti 15 % robežvērtības aprēķinā)

11

Pētniecības projektu īstenošana vai citi turpmākie pasākumi

3. TABULA. KODI, KAS ATTIECAS UZ ĪSTENOŠANAS KĀRTĪBAS DIMENSIJU

| 1 | Sadarbība ar trešām valstīm |
| --- | --- |
| 2 | Darbības trešās valstīs |
| 3 | Šengenas izvērtēšanas ieteikumu īstenošana policijas sadarbības jomā |
| 4 | Konkrētas darbības (nav zināmas plānošanas posmā) |
| 5 | Ārkārtas palīdzība (nav zināma plānošanas posmā) |
| 6 | IV pielikumā uzskaitītās darbības |

1

Sadarbība ar trešām valstīm

2

Darbības trešās valstīs

3

Šengenas izvērtēšanas ieteikumu īstenošana policijas sadarbības jomā

4

Konkrētas darbības (nav zināmas plānošanas posmā)

5

Ārkārtas palīdzība (nav zināma plānošanas posmā)

6

IV pielikumā uzskaitītās darbības

VII PIELIKUMS

Darbības, kas tiesīgas saņemt darbības atbalstu

Saistībā ar konkrēto mērķi “Labāka informācijas apmaiņa” ar darbības atbalstu programmu ietvaros sedz:

| — | to Savienības un – attiecīgā gadījumā – valsts IT sistēmu uzturēšanu un palīdzības dienesta atbalstu, kuras sekmē šīs regulas mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

—

to Savienības un – attiecīgā gadījumā – valsts IT sistēmu uzturēšanu un palīdzības dienesta atbalstu, kuras sekmē šīs regulas mērķu sasniegšanu;

| — | tā personāla izmaksas, kas sekmē šīs regulas mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

—

tā personāla izmaksas, kas sekmē šīs regulas mērķu sasniegšanu.

Saistībā ar konkrēto mērķi “Uzlabota operatīvā sadarbība” ar darbības atbalstu valsts programmu ietvaros sedz:

| — | tāda tehniskā aprīkojuma vai transportlīdzekļu uzturēšanu, ko izmanto darbībām, lai novērstu, atklātu un izmeklētu smagus noziegumus un organizēto noziedzību ar pārrobežu dimensiju; |
| --- | --- |

—

tāda tehniskā aprīkojuma vai transportlīdzekļu uzturēšanu, ko izmanto darbībām, lai novērstu, atklātu un izmeklētu smagus noziegumus un organizēto noziedzību ar pārrobežu dimensiju;

| — | tā personāla izmaksas, kas sekmē šīs regulas mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

—

tā personāla izmaksas, kas sekmē šīs regulas mērķu sasniegšanu.

Saistībā ar konkrēto mērķi “Uzlabotas noziedzības apkarošanas un novēršanas spējas” ar darbības atbalstu valsts programmu ietvaros sedz:

| — | tāda tehniskā aprīkojuma vai transportlīdzekļu uzturēšanu, ko izmanto darbībām, lai novērstu, atklātu un izmeklētu smagus noziegumus un organizēto noziedzību ar pārrobežu dimensiju; |
| --- | --- |

—

tāda tehniskā aprīkojuma vai transportlīdzekļu uzturēšanu, ko izmanto darbībām, lai novērstu, atklātu un izmeklētu smagus noziegumus un organizēto noziedzību ar pārrobežu dimensiju;

| — | tā personāla izmaksas, kas sekmē šīs regulas mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

—

tā personāla izmaksas, kas sekmē šīs regulas mērķu sasniegšanu.

Darbībām, kas nav atbalsttiesīgas saskaņā ar 4. panta 3. punktu, finansējumu nepiešķir.

VIII PIELIKUMS

Regulas 24. panta 3. punktā minētie iznākumu un rezultātu rādītāji

Konkrētais mērķis Nr. 1 – labāka informācijas apmaiņa

| (1) | ES informācijas apmaiņas mehānismu izmantošana, ko mēra uz šādu rādītāju pamata:






  (a) | Šengenas Informācijas sistēmā (SIS)
  ievadīto brīdinājumu un
  veikto vaicājumu skaits; [Gr. 143] |
| --- | --- | --- |

(1)

ES informācijas apmaiņas mehānismu izmantošana, ko mēra uz šādu rādītāju pamata:

(a)

Šengenas Informācijas sistēmā (SIS)
  ievadīto brīdinājumu un
  veikto vaicājumu skaits; [Gr. 143]

| (b) | to vaicājumu skaits, kuri veikti sistēmā tiesu ekspertīzes datu (DNS datu, pirkstu nospiedumu datu, transportlīdzekļu numuru zīmju) transnacionālai apmaiņai starp dalībvalstīm (Prīmes automatizētā datu apmaiņas sistēma); |
| --- | --- |

(b)

to vaicājumu skaits, kuri veikti sistēmā tiesu ekspertīzes datu (DNS datu, pirkstu nospiedumu datu, transportlīdzekļu numuru zīmju) transnacionālai apmaiņai starp dalībvalstīm (Prīmes automatizētā datu apmaiņas sistēma);

| (c) | to ziņojumu skaits, kuri nosūtīti, izmantojot Eiropola drošas informācijas apmaiņas tīkla lietojumprogrammu (SIENA); |
| --- | --- |

(c)

to ziņojumu skaits, kuri nosūtīti, izmantojot Eiropola drošas informācijas apmaiņas tīkla lietojumprogrammu (SIENA);

| (d) | Eiropola informācijas sistēmā (EIS) veikto vaicājumu skaits; |
| --- | --- |

(d)

Eiropola informācijas sistēmā (EIS) veikto vaicājumu skaits;

| (e) | kopējais to pasažieru skaits, par kuriem ir savākti un apmainīti ES Pasažieru datu reģistra (PDR) dati. |
| --- | --- |

(e)

kopējais to pasažieru skaits, par kuriem ir savākti un apmainīti ES Pasažieru datu reģistra (PDR) dati.

| (ea) | to vaicājumu skaits, kas ir veikti Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmā trešo valstu valstspiederīgajiem (ECRIS-TCN). [Gr. 144] |
| --- | --- |

(ea)

to vaicājumu skaits, kas ir veikti Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmā trešo valstu valstspiederīgajiem (ECRIS-TCN). [Gr. 144]

datu avots: Eiropols, EU-LISA, Padome, dalībvalstis

| (2) | Kompetento iestāžu
  to jauno pieslēgumu skaits, kuri ar fonda atbalstu ir izveidoti ar drošības jomu skarošajām datubāzēm: [Gr. 145]







  (a) | ar ES un – attiecīgā gadījumā – starptautiskajām datubāzēm; |
| --- | --- | --- |

(2)

Kompetento iestāžu
  to jauno pieslēgumu skaits, kuri ar fonda atbalstu ir izveidoti ar drošības jomu skarošajām datubāzēm: [Gr. 145]

(a)

ar ES un – attiecīgā gadījumā – starptautiskajām datubāzēm;

| (b) | dalībvalsts teritorijā; |
| --- | --- |

(b)

dalībvalsts teritorijā;

| (c) | ar vienu vai vairākām citām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

(c)

ar vienu vai vairākām citām dalībvalstīm;

| (d) | ar vienu vai vairākām trešām valstīm. |
| --- | --- |

(d)

ar vienu vai vairākām trešām valstīm.

| (3) | To ar fonda atbalstu pievienoto, aktīvo lietotāju skaits, kuri izmanto ES un – attiecīgā gadījumā – valsts mēroga informācijas apmaiņas instrumentus, sistēmas un datubāzes drošības jomā, – salīdzinājumā ar lietotāju kopējo skaitu.
  datu avots: dalībvalstis |
| --- | --- |

(3)

To ar fonda atbalstu pievienoto, aktīvo lietotāju skaits, kuri izmanto ES un – attiecīgā gadījumā – valsts mēroga informācijas apmaiņas instrumentus, sistēmas un datubāzes drošības jomā, – salīdzinājumā ar lietotāju kopējo skaitu.

Konkrētais mērķis Nr. 2 – uzlabota operatīvā sadarbība

| (4) | Fonda atbalstīto kopīgo operatīvo darbību skaits, tostarp norādot iesaistītās dalībvalstis un iestādes un dalījumā pa jomām (terorisma apkarošana, organizētā noziedzība (vispārīgi), organizētā noziedzība (šaujamieroči), kibernoziedzība, cita):






  (a) | kopēju izmeklēšanas grupu (KIG) skaits; |
| --- | --- | --- |

(4)

Fonda atbalstīto kopīgo operatīvo darbību skaits, tostarp norādot iesaistītās dalībvalstis un iestādes un dalījumā pa jomām (terorisma apkarošana, organizētā noziedzība (vispārīgi), organizētā noziedzība (šaujamieroči), kibernoziedzība, cita):

(a)

kopēju izmeklēšanas grupu (KIG) skaits;

| (b) | to operatīvo projektu skaits, kuri īstenoti Eiropas daudznozaru platformā pret noziedzības draudiem (EMPACT); |
| --- | --- |

(b)

to operatīvo projektu skaits, kuri īstenoti Eiropas daudznozaru platformā pret noziedzības draudiem (EMPACT);

| (c) | citas kopīgas operatīvās darbības. |
| --- | --- |

(c)

citas kopīgas operatīvās darbības.

datu avots: Eiropols, Eurojust, dalībvalstis

| (5) | Līdzdalība transnacionālajos tīklos, kas darbojas ar fonda atbalstu.

  datu avots: dalībvalstis, ar konkrētām darbībām saistīto Savienības dotāciju vai ārkārtas palīdzības (EMAS) saņēmēji |
| --- | --- |

(5)

Līdzdalība transnacionālajos tīklos, kas darbojas ar fonda atbalstu.

datu avots: dalībvalstis, ar konkrētām darbībām saistīto Savienības dotāciju vai ārkārtas palīdzības (EMAS) saņēmēji

| (6) | To aktīvu lēstā vērtība, kuri ar fonda palīdzību tika iesaldēti vai konfiscēti.
  datu avots: dalībvalstis |
| --- | --- |

(6)

To aktīvu lēstā vērtība, kuri ar fonda palīdzību tika iesaldēti vai konfiscēti.

| (7) | To
  konfiscēto
  nelikumīgo narkotisko vielu
  , ieroču
  ,
  savvaļas dzīvnieku un kultūras priekšmetu nelikumīga tirdzniecības produktu vērtība
  , pateicoties tiesībaizsardzības iestāžu pārrobežu sadarbībai. [Gr. 146]

  datu avots:
  Eiropols,
  dalībvalstis, ar konkrētām darbībām saistīto Savienības dotāciju saņēmēji [Gr. 147] |
| --- | --- |

(7)

To
  konfiscēto
  nelikumīgo narkotisko vielu
  , ieroču
  ,
  savvaļas dzīvnieku un kultūras priekšmetu nelikumīga tirdzniecības produktu vērtība
  , pateicoties tiesībaizsardzības iestāžu pārrobežu sadarbībai. [Gr. 146]

datu avots:
  Eiropols,
  dalībvalstis, ar konkrētām darbībām saistīto Savienības dotāciju saņēmēji [Gr. 147]

| (8) | To rezultātu skaits, kurus esošie transnacionālie tīkli panākuši ar fonda atbalstu, piemēram, paraugprakses rokasgrāmatas, semināri, kopīgi vingrinājumi.
  datu avots: ar konkrētām darbībām saistīto Savienības dotāciju saņēmēji |
| --- | --- |

(8)

To rezultātu skaits, kurus esošie transnacionālie tīkli panākuši ar fonda atbalstu, piemēram, paraugprakses rokasgrāmatas, semināri, kopīgi vingrinājumi.

| (9) | To Šengenas izvērtēšanas ietvaros izteikto ieteikumu skaits, kuriem bija finansiāla ietekme drošības jomā un kuri tika īstenoti ar fonda atbalstu, – salīdzinājumā ar ieteikumu, kuriem bija finansiāla ietekme drošības jomā, kopējo skaitu.
  datu avots: dalībvalstis |
| --- | --- |

(9)

To Šengenas izvērtēšanas ietvaros izteikto ieteikumu skaits, kuriem bija finansiāla ietekme drošības jomā un kuri tika īstenoti ar fonda atbalstu, – salīdzinājumā ar ieteikumu, kuriem bija finansiāla ietekme drošības jomā, kopējo skaitu.

Konkrētais mērķis Nr. 3 – uzlabotas noziedzības apkarošanas un novēršanas spējas

| (10) | To tiesībaizsardzības amatpersonu skaits, kuras pabeidza ar fonda atbalstu nodrošinātu apmācību, vingrinājumus, savstarpēju mācīšanos vai specializētas apmaiņas programmas par tematiem, kas saistīti ar pārrobežu aspektiem; dalījumā pa šādām jomām:






  (a) | terorisma apkarošana; |
| --- | --- | --- |

(10)

To tiesībaizsardzības amatpersonu skaits, kuras pabeidza ar fonda atbalstu nodrošinātu apmācību, vingrinājumus, savstarpēju mācīšanos vai specializētas apmaiņas programmas par tematiem, kas saistīti ar pārrobežu aspektiem; dalījumā pa šādām jomām:

(a)

terorisma apkarošana;

| (b) | organizētā noziedzība; |
| --- | --- |

(b)

organizētā noziedzība;

| (c) | kibernoziedzība; |
| --- | --- |

(c)

kibernoziedzība;

| (d) | operatīvās sadarbības citas jomas. |
| --- | --- |

(d)

operatīvās sadarbības citas jomas.

datu avots: dalībvalstis
  , Eiropols, ENISA [Gr. 148]

| (11) | To paraugprakses rokasgrāmatu, izmeklēšanas metožu, darbības standartprocedūru un citu instrumentu skaits, kuri izstrādāti ar fonda atbalstu, sadarbojoties dažādām organizācijām Eiropas Savienībā.

  datu avots: dalībvalstis, ar konkrētām darbībām saistīto Savienības dotāciju vai ārkārtas palīdzības (EMAS) saņēmēji |
| --- | --- |

(11)

To paraugprakses rokasgrāmatu, izmeklēšanas metožu, darbības standartprocedūru un citu instrumentu skaits, kuri izstrādāti ar fonda atbalstu, sadarbojoties dažādām organizācijām Eiropas Savienībā.

datu avots: dalībvalstis, ar konkrētām darbībām saistīto Savienības dotāciju vai ārkārtas palīdzības (EMAS) saņēmēji

| (12) | To noziegumos cietušo skaits, kuriem ar fonda atbalstu ir sniegta palīdzība, dalījumā pa noziegumu veidiem (cilvēku tirdzniecība, migrantu kontrabanda,

  un viņu orgānu tirdzniecība
  , terorisms, smagi noziegumi un organizētā noziedzība, kibernoziedzība,
  seksuāla izmantošana un
  bērnu seksuāla izmantošana
  , spīdzināšana vai necilvēcīga vai pazemojoša attieksme
  ). [Gr. 149]

  datu avots: dalībvalstis |
| --- | --- |

(12)

To noziegumos cietušo skaits, kuriem ar fonda atbalstu ir sniegta palīdzība, dalījumā pa noziegumu veidiem (cilvēku tirdzniecība, migrantu kontrabanda,

  un viņu orgānu tirdzniecība
  , terorisms, smagi noziegumi un organizētā noziedzība, kibernoziedzība,
  seksuāla izmantošana un
  bērnu seksuāla izmantošana
  , spīdzināšana vai necilvēcīga vai pazemojoša attieksme
  ). [Gr. 149]

| (13) | Tās kritiskās infrastruktūras

  To sabiedrisko vietu skaits
  un sabiedrisko vietu skaits,

  kritiskās infrastruktūras mērogs
  , kuru aizsardzība pret drošības negadījumiem ir uzlabota ar fonda palīdzību. [Gr. 150]

  datu avots: dalībvalstis |
| --- | --- |

(13)

Tās kritiskās infrastruktūras

  To sabiedrisko vietu skaits
  un sabiedrisko vietu skaits,

  kritiskās infrastruktūras mērogs
  , kuru aizsardzība pret drošības negadījumiem ir uzlabota ar fonda palīdzību. [Gr. 150]

| (14) | To iniciatīvu skaits, kuru mērķis ir nepieļaut radikalizāciju, kas izraisa vardarbīgu ekstrēmismu:







  (a) | Radikalizācijas izpratnes tīkla (

  RAN

  ) tīmekļa vietnes apmeklējumu skaits;
  [Gr. 151] |
| --- | --- | --- |

(14)

To iniciatīvu skaits, kuru mērķis ir nepieļaut radikalizāciju, kas izraisa vardarbīgu ekstrēmismu:

(a)

Radikalizācijas izpratnes tīkla (

  RAN

  ) tīmekļa vietnes apmeklējumu skaits;
  [Gr. 151]

| (b) | RAN dalībnieku skaits, dalījumā pa ekspertu kategorijām; |
| --- | --- |

(b)

RAN dalībnieku skaits, dalījumā pa ekspertu kategorijām;

| (c) | to izpētes vizīšu, apmācības kursu, darbsemināru un konsultāciju pasākumu skaits, kuri organizēti dalībvalstīs ciešā sadarbībā ar valstu iestādēm, dalījumā pa atbalsta saņēmējiem (tiesībaizsardzības iestādes, citi)
  un dalībnieku atgriezeniskā saite
  . [Gr. 152] |
| --- | --- |

(c)

to izpētes vizīšu, apmācības kursu, darbsemināru un konsultāciju pasākumu skaits, kuri organizēti dalībvalstīs ciešā sadarbībā ar valstu iestādēm, dalījumā pa atbalsta saņēmējiem (tiesībaizsardzības iestādes, citi)
  un dalībnieku atgriezeniskā saite
  . [Gr. 152]

datu avots: RAN
  , dalībvalstis [Gr. 153]

| (15) | To ar fonda atbalstu izveidoto partnerību skaits, kuras palīdz uzlabot lieciniekiem, trauksmes cēlējiem un noziegumos cietušajiem paredzēto atbalstu:






  (a) | ar privāto sektoru; |
| --- | --- | --- |

(15)

To ar fonda atbalstu izveidoto partnerību skaits, kuras palīdz uzlabot lieciniekiem, trauksmes cēlējiem un noziegumos cietušajiem paredzēto atbalstu:

(a)

ar privāto sektoru;

| (b) | ar pilsonisko sabiedrību. |
| --- | --- |

(b)

ar pilsonisko sabiedrību.

datu avots: dalībvalstis, ar konkrētām darbībām saistīto Savienības dotāciju vai ārkārtas palīdzības (EMAS) saņēmēji

Konkrētais mērķis Nr. 3.a: Kopējas izlūkošanas kultūras izveide:

| (15a) | Starp dalībvalstīm veikto apmaiņu skaits izlūkošanas jomā. |
| --- | --- |

(15a)

Starp dalībvalstīm veikto apmaiņu skaits izlūkošanas jomā.

| (15b) | To tiesībaizsardzības un izlūkošanas amatpersonu skaits, kuras piedalījās ar fonda atbalstu organizētā apmācībā, vingrinājumos, savstarpējas mācīšanās pasākumos vai specializētās apmaiņas programmās par tematiem, kas saistīti ar pārrobežu aspektiem.



  datu avots: dalībvalstis [Gr. 154] |
| --- | --- |

(15b)

To tiesībaizsardzības un izlūkošanas amatpersonu skaits, kuras piedalījās ar fonda atbalstu organizētā apmācībā, vingrinājumos, savstarpējas mācīšanās pasākumos vai specializētās apmaiņas programmās par tematiem, kas saistīti ar pārrobežu aspektiem.

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/492 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/492

---

P8_TA(2019)0178

Stipro alkoholisko dzērienu definīcija, noformēšana un marķēšana un to ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzība ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par stipro alkoholisko dzērienu definīciju, noformēšanu un marķēšanu, stipro alkoholisko dzērienu nosaukumu lietošanu citu pārtikas produktu noformējumā un marķējumā un par stipro alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību (COM(2016)0750 – C8-0496/2016 – 2016/0392(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2021/C 23/65)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0750), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0750),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 43. panta 2. punktu un 114. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0496/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 43. panta 2. punktu un 114. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0496/2016),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā pamatoto atzinumu, kuru saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Itālijas parlamenta Senāts un kurā norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatoto atzinumu, kuru saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Itālijas parlamenta Senāts un kurā norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 29. marta atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 29. marta atzinumu (1),

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 10. decembra un 2019. gada 27. februāra vēstulēs pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 10. decembra un 2019. gada 27. februāra vēstulēs pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu, kā arī Starptautiskās tirdzniecības komitejas un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumus (A8-0021/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu, kā arī Starptautiskās tirdzniecības komitejas un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumus (A8-0021/2018),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 209, 30.6.2017., 54. lpp.

(2)  Ar šo nostāju aizstāj 2018. gada 1. martā pieņemtos grozījumus (Pieņemtie teksti P8_TA(2018)0049).

---

P8_TC1-COD(2016)0392

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par stipro alkoholisko dzērienu definīciju, aprakstu, noformējumu un marķējumu, stipro alkoholisko dzērienu nosaukumu lietošanu citu pārtikas produktu noformējumā un marķējumā, stipro alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību, lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirta un destilātu izmantošanu alkoholiskajos dzērienos un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 110/2008

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2019/787.)

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/494 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/494

---

P8_TA(2019)0179

Ierosinātie grozījumi 3. protokolā par Eiropas Savienības Tiesas statūtiem ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par projektu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza 3. protokolu par Eiropas Savienības Tiesas statūtiem (02360/2018 – C8-0132/2018 – 2018/0900(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2021/C 23/66)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Parlamentam un Padomei iesniegto Tiesas lūgumu pārskatītajā redakcijā (02360/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamentam un Padomei iesniegto Tiesas lūgumu pārskatītajā redakcijā (02360/2018),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 256. panta 1. punktu un 281. pantu, kā arī Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem ir iesniegts priekšlikums (C8-0132/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 256. panta 1. punktu un 281. pantu, kā arī Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem ir iesniegts priekšlikums (C8-0132/2018),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. un 15. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. un 15. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas atzinumus (COM(2018)0534) un C(2018)7500), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas atzinumus (COM(2018)0534) un C(2018)7500),

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2019. gada 16. janvāra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2019. gada 16. janvāra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. un 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. un 59. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Konstitucionālo jautājumu komitejas atzinumu (A8-0439/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Konstitucionālo jautājumu komitejas atzinumu (A8-0439/2018),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, Tiesai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

---

P8_TC1-COD(2018)0900

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2019/..., ar ko groza 3. protokolu par Eiropas Savienības Tiesas statūtiem

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES, Euratom) 2019/629.)

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/495 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/495

---

P8_TA(2019)0180

Ārkārtas pasākumu noteikšana sociālā nodrošinājuma koordinācijas jomā pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās no ES ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ārkārtas pasākumu noteikšanu sociālā nodrošinājuma koordinācijas jomā pēc Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības (COM(2019)0053 – C8-0039/2019 – 2019/0019(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2021/C 23/67)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2019)0053), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2019)0053),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 48. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0039/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 48. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0039/2019),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2019. gada 25. februāra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2019. gada 25. februāra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu (A8-0161/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu (A8-0161/2019),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pieņem zināšanai Komisijas paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai, kura tiks publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

---

P8_TC1-COD(2019)0019

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par ārkārtas pasākumu noteikšanu sociālā nodrošinājuma koordinācijas jomā pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2019/500.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

Komisijas paziņojums

Regula par ārkārtas pasākumu noteikšanu sociālā nodrošinājuma koordinācijas jomā pēc Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības balstās uz Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 48. pantu, jo tā attiecas uz pasākumiem sociālā nodrošinājuma koordinācijas jomā. Šīs regulas darbības jomas paplašināšana, tajā iekļaujot trešo valstu valstspiederīgos, tajā pašā tiesību aktā nav iespējama juridisko pamatu nesaderības dēļ, jo šādai paplašināšanai būtu jābalstās uz LESD 79. panta 2. punkta b) apakšpunktu.

Komisija uzskata, ka trešo valstu valstpiederīgajiem, uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regula (ES) Nr. 1231/2010, arī turpmāk vajadzētu piemērot sociālā nodrošinājuma koordinācijas pamatprincipus, kurus paredzēts kodificēt regulā par ārkārtas pasākumu noteikšanu sociālā nodrošinājuma koordinācijas jomā, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 1231/2010, Regulas (EK) Nr. 883/2004 un Regulas (EK) Nr. 987/2009 noteikumiem, kas paliek spēkā.

Tomēr Komisija, ja tas vēlākā stadijā izrādīsies nepieciešams, apsvērs iespēju šajā regulā izklāstītos principus piemērot arī trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri legāli dzīvo kādā no dalībvalstīm un uz kuriem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulu (ES) Nr. 1231/2010 attiecas vai attiecās ES tiesību akti par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu, lai tādējādi apstiprinātu viņu maksājumtiesības saistībā ar periodu, kad Apvienotā Karaliste bija ES dalībvalsts.

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/497 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/497

---

P8_TA(2019)0181

Kopīgi noteikumi, kas nodrošina kravu autopārvadājumu pamatsavienojamību saistībā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kopīgiem noteikumiem, kas nodrošina kravu autopārvadājumu pamatsavienojamību attiecībā uz Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības (COM(2018)0895 – C8-0511/2018 – 2018/0436(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2021/C 23/68)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0895), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0895),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 91. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0511/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 91. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0511/2018),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2019. gada 20. februāra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2019. gada 20. februāra atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2019. gada 15. februāra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2019. gada 15. februāra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A8-0063/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A8-0063/2019),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

---

P8_TC1-COD(2018)0436

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par kopīgiem noteikumiem, kas nodrošina kravu autopārvadājumu un pasažieru autopārvadājumu pamatsavienojamību saistībā ar Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2019/501.)

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/498 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/498

---

P8_TA(2019)0182

Kopīgi noteikumi, kas nodrošina gaisa pārvadājumu pamatsavienojamību saistībā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kopīgiem noteikumiem, kas nodrošina gaisa pārvadājumu pamatsavienojamību attiecībā uz Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības (COM(2018)0893 – C8-0510/2018 – 2018/0433(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2021/C 23/69)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0893), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0893),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 100. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0510/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 100. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0510/2018),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2019. gada 20. februāra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2019. gada 20. februāra atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2019. gada 27. februāra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2019. gada 27. februāra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A8-0062/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A8-0062/2019),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

---

P8_TC1-COD(2018)0433

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par kopīgiem noteikumiem, kas nodrošina gaisa pārvadājumu pamatsavienojamību attiecībā uz Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2019/502.)

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/499 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/499

---

P8_TA(2019)0183

Noteikumi, kuri saistīti ar Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu, pēc Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 508/2014 groza attiecībā uz dažiem noteikumiem, kuri saistīti ar Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu, sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības (COM(2019)0048 – C8-0037/2019 – 2019/0009(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2021/C 23/70)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2019)0048), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2019)0048),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 42. pantu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0037/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 42. pantu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0037/2019),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | pēc apspriešanās ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju,

| — | ņemot vērā 2019. gada 20. februāra vēstulē Padomes pārstāvja pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 20. februāra vēstulē Padomes pārstāvja pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. un 154. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. un 154. pantu,

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2019)0009

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko Regulu (ES) Nr. 508/2014 groza attiecībā uz dažiem noteikumiem, kuri saistīti ar Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu, pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2019/497.)

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/500 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/500

---

P8_TA(2019)0184

Savienības zvejas kuģu zvejas atļaujas Apvienotās Karalistes ūdeņos un Apvienotās Karalistes zvejas kuģu zvejas darbībām Savienības ūdeņos ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) 2017/2403 attiecībā uz Savienības zvejas kuģu zvejas atļaujām Apvienotās Karalistes ūdeņos un Apvienotās Karalistes zvejas kuģu zvejas darbībām Savienības ūdeņos (COM(2019)0049 – C8-0036/2019 – 2019/0010(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2021/C 23/71)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2019)0049), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2019)0049),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 42. pantu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0036/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 42. pantu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0036/2019),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | pēc apspriešanās ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju,

| — | ņemot vērā 2019. gada 20. februāra vēstulē Padomes pārstāvja pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 20. februāra vēstulē Padomes pārstāvja pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. un 154. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. un 154. pantu,

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2019)0010

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko groza Regulu (ES) 2017/2403 attiecībā uz Savienības zvejas kuģu zvejas atļaujām Apvienotās Karalistes ūdeņos un Apvienotās Karalistes zvejas kuģu zvejas darbībām Savienības ūdeņos

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2019/498.)

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/501 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/501

---

P8_TA(2019)0185

Daži dzelzceļa drošības un savienojamības aspekti saistībā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par dažiem dzelzceļa drošības un savienojamības aspektiem saistībā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības (COM(2019)0088 – C8-0046/2019 – 2019/0040(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2021/C 23/72)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2019)0088), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2019)0088),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 91. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0046/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 91. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0046/2019),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | pēc apspriešanās ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju,

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. un 154. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. un 154. pantu,

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2019)0040

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par dažiem dzelzceļa drošības un savienojamības aspektiem saistībā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2019/503.)

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/502 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/502

---

P8_TA(2019)0189

Eiropas Industriālais, tehnoloģiskais un pētnieciskais kiberdrošības kompetenču centrs un Nacionālo koordinācijas centru tīkls ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. martā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas Industriālo, tehnoloģisko un pētniecisko kiberdrošības kompetenču centru un Nacionālo koordinācijas centru tīklu (COM(2018)0630 – C8-0404/2018 – 2018/0328(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2021/C 23/73)

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

1. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1) | Mūsu
  ikdienas dzīvi un ekonomiku arvien vairāk nosaka digitālās tehnoloģijas, un iedzīvotāji arvien vairāk ir pakļauti nopietniem kiberincidentiem. Gan
  civilā
  infrastruktūra, gan
  militārās
  spējas ir atkarīgas no drošām digitālajām sistēmām, tāpēc nākotnē drošības līmeni cita starpā noteiks tehnoloģiju un industrijas nodrošinātā spēja uzlabot Savienības aizsargātību pret kiberdraudiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1)

Mūsu
  ikdienas dzīvi un ekonomiku arvien vairāk nosaka digitālās tehnoloģijas, un iedzīvotāji arvien vairāk ir pakļauti nopietniem kiberincidentiem. Gan
  civilā
  infrastruktūra, gan
  militārās
  spējas ir atkarīgas no drošām digitālajām sistēmām, tāpēc nākotnē drošības līmeni cita starpā noteiks tehnoloģiju un industrijas nodrošinātā spēja uzlabot Savienības aizsargātību pret kiberdraudiem.

| 1) | Vairāk nekā 80 % Savienības iedzīvotāju ir pieslēgums internetam, mūsu
  ikdienas dzīvi un ekonomiku arvien vairāk nosaka digitālās tehnoloģijas, un iedzīvotāji arvien vairāk ir pakļauti nopietniem kiberincidentiem. Gan infrastruktūra, gan
  drošības
  spējas ir atkarīgas no drošām digitālajām sistēmām, tāpēc nākotnē drošības līmeni cita starpā noteiks
  kopējās noturības veicināšana un
  tehnoloģiju un industrijas nodrošinātā spēja uzlabot Savienības aizsargātību pret
  pastāvīgi mainīgiem
  kiberdraudiem.
  Šādu drošību var panākt, palielinot informētību par kiberdrošības draudiem, attīstot kompetences, spējas un iespējas visā Savienībā, pienācīgi ņemot vērā tehniskā nodrošinājuma un programmatūras infrastruktūras, tīklu, produktu un procesu mijiedarbību, kā arī ietekmi uz sabiedrību un ētiskajiem aspektiem un ar to saistītās bažas. |
| --- | --- |

1)

Vairāk nekā 80 % Savienības iedzīvotāju ir pieslēgums internetam, mūsu
  ikdienas dzīvi un ekonomiku arvien vairāk nosaka digitālās tehnoloģijas, un iedzīvotāji arvien vairāk ir pakļauti nopietniem kiberincidentiem. Gan infrastruktūra, gan
  drošības
  spējas ir atkarīgas no drošām digitālajām sistēmām, tāpēc nākotnē drošības līmeni cita starpā noteiks
  kopējās noturības veicināšana un
  tehnoloģiju un industrijas nodrošinātā spēja uzlabot Savienības aizsargātību pret
  pastāvīgi mainīgiem
  kiberdraudiem.
  Šādu drošību var panākt, palielinot informētību par kiberdrošības draudiem, attīstot kompetences, spējas un iespējas visā Savienībā, pienācīgi ņemot vērā tehniskā nodrošinājuma un programmatūras infrastruktūras, tīklu, produktu un procesu mijiedarbību, kā arī ietekmi uz sabiedrību un ētiskajiem aspektiem un ar to saistītās bažas.

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

1.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1a) | Kibernoziedzība ir strauji augošs drauds Savienībai, tās iedzīvotājiem un ekonomikai. Vismaz vienu kiberincidentu 2017. gadā pieredzēja 80 % Eiropas uzņēmumu. “Wannacry” uzbrukums 2017. gada maijā skāra vairāk nekā 150 valstis un 230 000 IT sistēmas un būtiski ietekmēja kritiskās infrastruktūras, piemēram, slimnīcas. Tas uzsver nepieciešamību ieviest augstākos kiberdrošības standartus un holistiskus kiberdrošības risinājumus, iesaistot cilvēkus, produktus, procesus un tehnoloģijas Savienībā, kā arī nodrošināt Savienībai vadošās pozīcijas šajā jomā un digitālo autonomiju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1a)

Kibernoziedzība ir strauji augošs drauds Savienībai, tās iedzīvotājiem un ekonomikai. Vismaz vienu kiberincidentu 2017. gadā pieredzēja 80 % Eiropas uzņēmumu. “Wannacry” uzbrukums 2017. gada maijā skāra vairāk nekā 150 valstis un 230 000 IT sistēmas un būtiski ietekmēja kritiskās infrastruktūras, piemēram, slimnīcas. Tas uzsver nepieciešamību ieviest augstākos kiberdrošības standartus un holistiskus kiberdrošības risinājumus, iesaistot cilvēkus, produktus, procesus un tehnoloģijas Savienībā, kā arī nodrošināt Savienībai vadošās pozīcijas šajā jomā un digitālo autonomiju.

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

4. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4) | Valstu un valdību vadītāji Tallinas digitālajā samitā 2017. gada septembrī aicināja Savienību “līdz 2025. gadam kļūt par pasaules līderi kiberdrošības jomā, lai nodrošinātu mūsu pilsoņu, patērētāju un uzņēmumu uzticēšanos, pārliecību un aizsardzību tiešsaistē, kā arī nodrošinātu likumā reglamentētu bezmaksas internetu”. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

4)

Valstu un valdību vadītāji Tallinas digitālajā samitā 2017. gada septembrī aicināja Savienību “līdz 2025. gadam kļūt par pasaules līderi kiberdrošības jomā, lai nodrošinātu mūsu pilsoņu, patērētāju un uzņēmumu uzticēšanos, pārliecību un aizsardzību tiešsaistē, kā arī nodrošinātu likumā reglamentētu bezmaksas internetu”.

| 4) | Valstu un valdību vadītāji Tallinas digitālajā samitā 2017. gada septembrī aicināja Savienību “līdz 2025. gadam kļūt par pasaules līderi kiberdrošības jomā, lai nodrošinātu mūsu pilsoņu, patērētāju un uzņēmumu uzticēšanos, pārliecību un aizsardzību tiešsaistē, kā arī nodrošinātu likumā reglamentētu
  , drošāku un
  bezmaksas internetu”
  , un apņēmās “vairāk izmantot atvērtā pirmkoda risinājumus un/vai atvērtus standartus, kad tiek izveidotas vai pārbūvētas IKT sistēmas un risinājumi (cita starpā, lai izvairītos no atkarības no viena pārdevēja), tostarp tos, kas izstrādāti un/vai veicināti ES sadarbspējas un standartizācijas programmās, piemēram, ISA2”
  . |
| --- | --- |

4)

Valstu un valdību vadītāji Tallinas digitālajā samitā 2017. gada septembrī aicināja Savienību “līdz 2025. gadam kļūt par pasaules līderi kiberdrošības jomā, lai nodrošinātu mūsu pilsoņu, patērētāju un uzņēmumu uzticēšanos, pārliecību un aizsardzību tiešsaistē, kā arī nodrošinātu likumā reglamentētu
  , drošāku un
  bezmaksas internetu”
  , un apņēmās “vairāk izmantot atvērtā pirmkoda risinājumus un/vai atvērtus standartus, kad tiek izveidotas vai pārbūvētas IKT sistēmas un risinājumi (cita starpā, lai izvairītos no atkarības no viena pārdevēja), tostarp tos, kas izstrādāti un/vai veicināti ES sadarbspējas un standartizācijas programmās, piemēram, ISA2”
  .

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

4.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4a) | Eiropas Industriālo, tehnoloģisko un pētniecisko kiberdrošības kompetenču centram (“Kompetenču centrs”) būtu jāpalīdz palielināt tīkla un informācijas sistēmu, tostarp interneta un citas kritiskās infrastruktūras, kas vajadzīga sabiedrības funkcionēšanai, piemēram, transporta, veselības un banku sistēmām, noturību un uzticamību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4a)

Eiropas Industriālo, tehnoloģisko un pētniecisko kiberdrošības kompetenču centram (“Kompetenču centrs”) būtu jāpalīdz palielināt tīkla un informācijas sistēmu, tostarp interneta un citas kritiskās infrastruktūras, kas vajadzīga sabiedrības funkcionēšanai, piemēram, transporta, veselības un banku sistēmām, noturību un uzticamību.

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

4.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4b) | Kompetenču centrā un tā darbībās būtu jāņem vērā Regulas (ES) 2019/XXX [Regulas (EK) Nr. 428/2009 pārstrādāta redakcija, kā ierosināts COM(2016)0616]

   (1a)

  īstenošana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4b)

Kompetenču centrā un tā darbībās būtu jāņem vērā Regulas (ES) 2019/XXX [Regulas (EK) Nr. 428/2009 pārstrādāta redakcija, kā ierosināts COM(2016)0616]

   (1a)

  īstenošana.

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

5. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5) | Būtiski tīklu un informācijas sistēmu traucējumi var ietekmēt atsevišķas dalībvalstis un Savienību kopumā. Tādējādi
  iekšējā tirgus vienmērīgai darbībai
  tīklu un informācijas sistēmu drošība ir ārkārtīgi svarīga. Patlaban Savienība ir atkarīga no kiberdrošības pakalpojumu sniedzējiem ārpus Eiropas. Tomēr savu stratēģisko interešu nolūkā Savienībai jānodrošina būtisku kiberdrošības tehnoloģisko spēju saglabāšana un attīstīšana, lai aizsargātu
  savu digitālo vienoto tirgu
  un
  jo īpaši lai aizsargātu
  kritiskos tīklus un informācijas sistēmas, kā arī sniegtu svarīgākos kiberdrošības pakalpojumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

5)

Būtiski tīklu un informācijas sistēmu traucējumi var ietekmēt atsevišķas dalībvalstis un Savienību kopumā. Tādējādi
  iekšējā tirgus vienmērīgai darbībai
  tīklu un informācijas sistēmu drošība ir ārkārtīgi svarīga. Patlaban Savienība ir atkarīga no kiberdrošības pakalpojumu sniedzējiem ārpus Eiropas. Tomēr savu stratēģisko interešu nolūkā Savienībai jānodrošina būtisku kiberdrošības tehnoloģisko spēju saglabāšana un attīstīšana, lai aizsargātu
  savu digitālo vienoto tirgu
  un
  jo īpaši lai aizsargātu
  kritiskos tīklus un informācijas sistēmas, kā arī sniegtu svarīgākos kiberdrošības pakalpojumus.

| 5) | Būtiski tīklu un informācijas sistēmu traucējumi var ietekmēt atsevišķas dalībvalstis un Savienību kopumā. Tādējādi
  sabiedrībai un ekonomikai visā Savienībā
  tīklu un informācijas sistēmu
  augstākā līmeņa
  drošība ir ārkārtīgi svarīga. Patlaban Savienība ir atkarīga no kiberdrošības pakalpojumu sniedzējiem ārpus Eiropas. Tomēr savu stratēģisko interešu nolūkā Savienībai
  ir
  jānodrošina būtisku kiberdrošības tehnoloģisko spēju
  un iespēju
  saglabāšana un attīstīšana, lai aizsargātu
  Eiropas iedzīvotāju
  un
  uzņēmumu datus,
  kritiskos tīklus un informācijas sistēmas
  , tostarp sabiedrības funkcionēšanai kritiski svarīgu infrastruktūru, piemēram, transporta sistēmas, veselības sistēmas un banku pakalpojumus, un digitālo vienoto tirgu
  , kā arī sniegtu svarīgākos kiberdrošības pakalpojumus. |
| --- | --- |

5)

Būtiski tīklu un informācijas sistēmu traucējumi var ietekmēt atsevišķas dalībvalstis un Savienību kopumā. Tādējādi
  sabiedrībai un ekonomikai visā Savienībā
  tīklu un informācijas sistēmu
  augstākā līmeņa
  drošība ir ārkārtīgi svarīga. Patlaban Savienība ir atkarīga no kiberdrošības pakalpojumu sniedzējiem ārpus Eiropas. Tomēr savu stratēģisko interešu nolūkā Savienībai
  ir
  jānodrošina būtisku kiberdrošības tehnoloģisko spēju
  un iespēju
  saglabāšana un attīstīšana, lai aizsargātu
  Eiropas iedzīvotāju
  un
  uzņēmumu datus,
  kritiskos tīklus un informācijas sistēmas
  , tostarp sabiedrības funkcionēšanai kritiski svarīgu infrastruktūru, piemēram, transporta sistēmas, veselības sistēmas un banku pakalpojumus, un digitālo vienoto tirgu
  , kā arī sniegtu svarīgākos kiberdrošības pakalpojumus.

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6) | Savienībā ir uzkrāta ievērojama lietpratība un pieredze kiberdrošības jomā saistībā ar pētniecību, tehnoloģijām un industriālo attīstību, taču industrijas un pētniecības kopienu centieni ir sadrumstaloti, turklāt tām trūkst saskaņotības un kopīga pamatuzdevuma, un tādējādi šajā nozarē tiek kavēta konkurētspēja. Šie centieni un lietpratība jāapkopo, jāapvieno tīklā un efektīvi jāizmanto, lai pastiprinātu un papildinātu jau esošus pētījumus,
  tehnoloģiskās
  un industriālās spējas Savienības un valstu līmenī. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

6)

Savienībā ir uzkrāta ievērojama lietpratība un pieredze kiberdrošības jomā saistībā ar pētniecību, tehnoloģijām un industriālo attīstību, taču industrijas un pētniecības kopienu centieni ir sadrumstaloti, turklāt tām trūkst saskaņotības un kopīga pamatuzdevuma, un tādējādi šajā nozarē tiek kavēta konkurētspēja. Šie centieni un lietpratība jāapkopo, jāapvieno tīklā un efektīvi jāizmanto, lai pastiprinātu un papildinātu jau esošus pētījumus,
  tehnoloģiskās
  un industriālās spējas Savienības un valstu līmenī.

| 6) | Savienībā ir uzkrāta ievērojama lietpratība un pieredze kiberdrošības jomā saistībā ar pētniecību, tehnoloģijām un industriālo attīstību, taču industrijas un pētniecības kopienu centieni ir sadrumstaloti, turklāt tām trūkst saskaņotības un kopīga pamatuzdevuma, un tādējādi šajā nozarē tiek kavēta konkurētspēja
  un kritisku datu, tīklu un sistēmu efektīva aizsardzība
  . Šie centieni un lietpratība jāapkopo, jāapvieno tīklā un efektīvi jāizmanto, lai pastiprinātu un papildinātu jau esošus pētījumus,
  tehnoloģijas, prasmes
  un industriālās spējas Savienības un valstu līmenī.
  Tā kā informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) nozare saskaras ar būtiskiem uzdevumiem, piemēram, apmierināt pieprasījumu pēc kvalificētiem darbiniekiem, tā var gūt labumu no sabiedrības dažādības pārstāvības kopumā un no dzimumu līdzsvarotas pārstāvības, etniskās daudzveidības un nediskriminācijas pret personām ar invaliditāti, kā arī atvieglojot piekļuvi zināšanām un apmācībai nākamajiem kiberdrošības ekspertiem, tostarp viņu izglītību neformālā kontekstā, piemēram, tādās jomās kā brīvā un atklātā pirmkoda programmatūras projekti, pilsonisko tehnoloģiju projekti, jaunuzņēmumi un mikrouzņēmumi. |
| --- | --- |

6)

Savienībā ir uzkrāta ievērojama lietpratība un pieredze kiberdrošības jomā saistībā ar pētniecību, tehnoloģijām un industriālo attīstību, taču industrijas un pētniecības kopienu centieni ir sadrumstaloti, turklāt tām trūkst saskaņotības un kopīga pamatuzdevuma, un tādējādi šajā nozarē tiek kavēta konkurētspēja
  un kritisku datu, tīklu un sistēmu efektīva aizsardzība
  . Šie centieni un lietpratība jāapkopo, jāapvieno tīklā un efektīvi jāizmanto, lai pastiprinātu un papildinātu jau esošus pētījumus,
  tehnoloģijas, prasmes
  un industriālās spējas Savienības un valstu līmenī.
  Tā kā informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) nozare saskaras ar būtiskiem uzdevumiem, piemēram, apmierināt pieprasījumu pēc kvalificētiem darbiniekiem, tā var gūt labumu no sabiedrības dažādības pārstāvības kopumā un no dzimumu līdzsvarotas pārstāvības, etniskās daudzveidības un nediskriminācijas pret personām ar invaliditāti, kā arī atvieglojot piekļuvi zināšanām un apmācībai nākamajiem kiberdrošības ekspertiem, tostarp viņu izglītību neformālā kontekstā, piemēram, tādās jomās kā brīvā un atklātā pirmkoda programmatūras projekti, pilsonisko tehnoloģiju projekti, jaunuzņēmumi un mikrouzņēmumi.

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

6.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 6a) | Mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) ir ļoti svarīgi Savienības kiberdrošības nozares dalībnieki, kas savas elastības dēļ var nodrošināt modernākos risinājumus. Tomēr MVU, kas nav specializējušies kiberdrošībā, ir vairāk pakļauti kiberincidentiem, jo ir nepieciešamas lielas investīcijas un zināšanas, lai izveidotu efektīvus kiberdrošības risinājumus. Tādēļ ir nepieciešams, lai Kompetenču centrs un Kiberdrošības kompetenču tīkls (Tīkls) sniegtu īpašu atbalstu MVU, atvieglojot tiem piekļuvi zināšanām un apmācībai ar mērķi sniegt tiem iespēju panākt pietiekamu drošību un ļaut tiem, kas aktīvi darbojas kiberdrošības jomā, dot ieguldījumu Savienības vadošās lomas nodrošināšanā šajā jomā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

6a)

Mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) ir ļoti svarīgi Savienības kiberdrošības nozares dalībnieki, kas savas elastības dēļ var nodrošināt modernākos risinājumus. Tomēr MVU, kas nav specializējušies kiberdrošībā, ir vairāk pakļauti kiberincidentiem, jo ir nepieciešamas lielas investīcijas un zināšanas, lai izveidotu efektīvus kiberdrošības risinājumus. Tādēļ ir nepieciešams, lai Kompetenču centrs un Kiberdrošības kompetenču tīkls (Tīkls) sniegtu īpašu atbalstu MVU, atvieglojot tiem piekļuvi zināšanām un apmācībai ar mērķi sniegt tiem iespēju panākt pietiekamu drošību un ļaut tiem, kas aktīvi darbojas kiberdrošības jomā, dot ieguldījumu Savienības vadošās lomas nodrošināšanā šajā jomā.

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

6.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 6b) | Speciālās zināšanas ir plašākas nekā industriālie un pētniecības konteksti. Nekomerciālos un pirmskomerciālos projektos, ko dēvē par “civilo tehnoloģiju projektiem”, izmanto atvērtus standartus, atvērtos datus un brīva un atvērta pirmkoda programmatūru sabiedrības interesēs un lai nodrošinātu sabiedrisko labumu. Tie veicina noturību, informētību un kompetenču attīstību kiberdrošības jautājumos, un tiem ir svarīga loma nozares spēju veidošanā un šīs jomas pētniecībā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

6b)

Speciālās zināšanas ir plašākas nekā industriālie un pētniecības konteksti. Nekomerciālos un pirmskomerciālos projektos, ko dēvē par “civilo tehnoloģiju projektiem”, izmanto atvērtus standartus, atvērtos datus un brīva un atvērta pirmkoda programmatūru sabiedrības interesēs un lai nodrošinātu sabiedrisko labumu. Tie veicina noturību, informētību un kompetenču attīstību kiberdrošības jautājumos, un tiem ir svarīga loma nozares spēju veidošanā un šīs jomas pētniecībā.

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

6.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 6c) | Termins “ieinteresētās personas” šīs regulas kontekstā attiecas cita starpā uz nozari, publiskajām iestādēm un citām struktūrām, kas nodarbojas ar operatīviem un tehniskiem jautājumiem kiberdrošības jomā, kā arī uz pilsonisko sabiedrību, cita starpā arodbiedrībām, patērētāju apvienībām, brīvā un atklātā pirmkoda programmatūras kopienu, akadēmisko un pētnieku kopienu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

6c)

Termins “ieinteresētās personas” šīs regulas kontekstā attiecas cita starpā uz nozari, publiskajām iestādēm un citām struktūrām, kas nodarbojas ar operatīviem un tehniskiem jautājumiem kiberdrošības jomā, kā arī uz pilsonisko sabiedrību, cita starpā arodbiedrībām, patērētāju apvienībām, brīvā un atklātā pirmkoda programmatūras kopienu, akadēmisko un pētnieku kopienu.

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

8. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 8) | Kompetenču centram vajadzētu būt Savienības galvenajam instrumentam, kas izmantojams, lai apvienotu investīcijas kiberdrošības pētniecībā, tehnoloģijās un industriālajā attīstībā un īstenotu attiecīgos projektus un iniciatīvas kopā ar Kiberdrošības kompetenču tīklu. Tam būtu jāsniedz ar kiberdrošību saistīts finansiāls atbalsts no Digitālās Eiropas programmas un pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa”, turklāt vajadzētu būt pieejamam Eiropas Reģionālās attīstības fondam un vajadzības gadījumā citām programmām. Šādai pieejai būtu jāpalīdz veidot sinerģijas un koordinēt finansiālo atbalstu, kas saistīts ar kiberdrošības
  pētniecību
  , inovācijām, tehnoloģijām un industriālo attīstību, tādējādi ļaujot izvairīties no nevajadzīgas centienu dublēšanās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

8)

Kompetenču centram vajadzētu būt Savienības galvenajam instrumentam, kas izmantojams, lai apvienotu investīcijas kiberdrošības pētniecībā, tehnoloģijās un industriālajā attīstībā un īstenotu attiecīgos projektus un iniciatīvas kopā ar Kiberdrošības kompetenču tīklu. Tam būtu jāsniedz ar kiberdrošību saistīts finansiāls atbalsts no Digitālās Eiropas programmas un pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa”, turklāt vajadzētu būt pieejamam Eiropas Reģionālās attīstības fondam un vajadzības gadījumā citām programmām. Šādai pieejai būtu jāpalīdz veidot sinerģijas un koordinēt finansiālo atbalstu, kas saistīts ar kiberdrošības
  pētniecību
  , inovācijām, tehnoloģijām un industriālo attīstību, tādējādi ļaujot izvairīties no nevajadzīgas centienu dublēšanās.

| 8) | Kompetenču centram vajadzētu būt Savienības galvenajam instrumentam, kas izmantojams, lai apvienotu investīcijas kiberdrošības pētniecībā, tehnoloģijās un industriālajā attīstībā un īstenotu attiecīgos projektus un iniciatīvas kopā ar Kiberdrošības kompetenču tīklu. Tam būtu jāsniedz ar kiberdrošību saistīts finansiāls atbalsts no Digitālās Eiropas programmas un pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa”,
  kā arī no Eiropas Aizsardzības fonda tādām darbību un administratīvajām izmaksām, kas saistītas ar aizsardzību,
  turklāt vajadzētu būt pieejamam Eiropas Reģionālās attīstības fondam un vajadzības gadījumā citām programmām. Šādai pieejai būtu jāpalīdz veidot sinerģijas un koordinēt finansiālo atbalstu, kas saistīts ar
  Savienības iniciatīvām
  kiberdrošības
  pētniecības un izstrādes jomā
  , inovācijām, tehnoloģijām un industriālo attīstību, tādējādi ļaujot izvairīties no nevajadzīgas centienu dublēšanās. |
| --- | --- |

8)

Kompetenču centram vajadzētu būt Savienības galvenajam instrumentam, kas izmantojams, lai apvienotu investīcijas kiberdrošības pētniecībā, tehnoloģijās un industriālajā attīstībā un īstenotu attiecīgos projektus un iniciatīvas kopā ar Kiberdrošības kompetenču tīklu. Tam būtu jāsniedz ar kiberdrošību saistīts finansiāls atbalsts no Digitālās Eiropas programmas un pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa”,
  kā arī no Eiropas Aizsardzības fonda tādām darbību un administratīvajām izmaksām, kas saistītas ar aizsardzību,
  turklāt vajadzētu būt pieejamam Eiropas Reģionālās attīstības fondam un vajadzības gadījumā citām programmām. Šādai pieejai būtu jāpalīdz veidot sinerģijas un koordinēt finansiālo atbalstu, kas saistīts ar
  Savienības iniciatīvām
  kiberdrošības
  pētniecības un izstrādes jomā
  , inovācijām, tehnoloģijām un industriālo attīstību, tādējādi ļaujot izvairīties no nevajadzīgas centienu dublēšanās.

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

8.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 8a) | “Integrētā drošība” ir princips, kas formulēts Komisijas 2017. gada 13. septembra kopīgajā paziņojumā “Noturība, novēršana un aizsardzība, veidojot Eiropas Savienībai stipru kiberdrošību” un kas ietver mūsdienīgas metodes drošības uzlabošanai visos produkta vai pakalpojuma dzīves cikla posmos, sākot ar drošām projektēšanas un izstrādes metodēm, samazinot uzbrukuma virsmu un iekļaujot pienācīgas drošības pārbaudes un drošības revīziju. Ekspluatācijas un uzturēšanas laikā ražotājiem vai pakalpojumu sniedzējiem ir pienākums nekavējoties darīt pieejamus atjauninājumus, lai novērstu jaunas ievainojamības iespējas vai apdraudējumu, paredzamajam produkta ekspluatācijas laikam un turpmākam laikam. To arī var panākt, sniedzot iespēju trešām personām izstrādāt un nodrošināt šādus atjauninājumus. Atjauninājumi īpaši jānodrošina bieži izmantotām infrastruktūrām, produktiem un procesiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

8a)

“Integrētā drošība” ir princips, kas formulēts Komisijas 2017. gada 13. septembra kopīgajā paziņojumā “Noturība, novēršana un aizsardzība, veidojot Eiropas Savienībai stipru kiberdrošību” un kas ietver mūsdienīgas metodes drošības uzlabošanai visos produkta vai pakalpojuma dzīves cikla posmos, sākot ar drošām projektēšanas un izstrādes metodēm, samazinot uzbrukuma virsmu un iekļaujot pienācīgas drošības pārbaudes un drošības revīziju. Ekspluatācijas un uzturēšanas laikā ražotājiem vai pakalpojumu sniedzējiem ir pienākums nekavējoties darīt pieejamus atjauninājumus, lai novērstu jaunas ievainojamības iespējas vai apdraudējumu, paredzamajam produkta ekspluatācijas laikam un turpmākam laikam. To arī var panākt, sniedzot iespēju trešām personām izstrādāt un nodrošināt šādus atjauninājumus. Atjauninājumi īpaši jānodrošina bieži izmantotām infrastruktūrām, produktiem un procesiem.

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

8.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 8b) | Ņemot vērā ar kiberdrošību saistīto problēmu apmēru un investīcijas kiberdrošības spējās un iespējās citviet pasaulē, Savienībai un tās dalībvalstīm būtu jāpalielina finansiālais atbalsts pētniecībai, izstrādei un ieviešanai šajā jomā. Lai īstenotu apjomradītus ietaupījumus un panāktu salīdzināmu aizsardzības līmeni visā Savienībā, dalībvalstīm būtu jācenšas ieguldīt Eiropas sistēmā, attiecīgā gadījumā izmantojot Kompetenču centra mehānismu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

8b)

Ņemot vērā ar kiberdrošību saistīto problēmu apmēru un investīcijas kiberdrošības spējās un iespējās citviet pasaulē, Savienībai un tās dalībvalstīm būtu jāpalielina finansiālais atbalsts pētniecībai, izstrādei un ieviešanai šajā jomā. Lai īstenotu apjomradītus ietaupījumus un panāktu salīdzināmu aizsardzības līmeni visā Savienībā, dalībvalstīm būtu jācenšas ieguldīt Eiropas sistēmā, attiecīgā gadījumā izmantojot Kompetenču centra mehānismu.

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

8.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 8c) | Kompetenču centram un kiberdrošības kompetenču kopienai, lai veicinātu Savienības konkurētspēju un augstākos kiberdrošības standartus starptautiskā mērogā, būtu jācenšas apmainīties ar informāciju par kiberdrošības produktiem un procesiem, standartiem un tehniskajiem standartiem ar starptautisko sabiedrību. Tehniskie standarti ietver tādu īstenošanas paraugu izveidi, kurus publicē saskaņā ar atvērto standartu licencēm. Īstenošanas parauga droša izstrāde ir būtiska plaši izmantotā tīkla un tādas informācijas sistēmu infrastruktūras kā internets un kritiskās infrastruktūras vispārējas uzticamības un noturības nodrošināšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

8c)

Kompetenču centram un kiberdrošības kompetenču kopienai, lai veicinātu Savienības konkurētspēju un augstākos kiberdrošības standartus starptautiskā mērogā, būtu jācenšas apmainīties ar informāciju par kiberdrošības produktiem un procesiem, standartiem un tehniskajiem standartiem ar starptautisko sabiedrību. Tehniskie standarti ietver tādu īstenošanas paraugu izveidi, kurus publicē saskaņā ar atvērto standartu licencēm. Īstenošanas parauga droša izstrāde ir būtiska plaši izmantotā tīkla un tādas informācijas sistēmu infrastruktūras kā internets un kritiskās infrastruktūras vispārējas uzticamības un noturības nodrošināšanai.

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

9. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 9) | Ņemot vērā, ka šīs iniciatīvas mērķi vislabāk ir sasniedzami, tajā
  piedaloties
  visām dalībvalstīm vai pēc iespējas lielākai dalībvalstu daļai, un tā kā dalībvalstu dalības stimulēšanas nolūkā balsstiesības būtu jāparedz tikai tām dalībvalstīm, kuras sniedz finansiālu ieguldījumu Kompetenču centra administratīvo un darbības izmaksu segšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

9)

Ņemot vērā, ka šīs iniciatīvas mērķi vislabāk ir sasniedzami, tajā
  piedaloties
  visām dalībvalstīm vai pēc iespējas lielākai dalībvalstu daļai, un tā kā dalībvalstu dalības stimulēšanas nolūkā balsstiesības būtu jāparedz tikai tām dalībvalstīm, kuras sniedz finansiālu ieguldījumu Kompetenču centra administratīvo un darbības izmaksu segšanai.

| 9) | Ņemot vērā, ka šīs iniciatīvas mērķi vislabāk ir sasniedzami, tajā
  sniedzot ieguldījumu
  visām dalībvalstīm vai pēc iespējas lielākai dalībvalstu daļai, un tā kā dalībvalstu dalības stimulēšanas nolūkā balsstiesības būtu jāparedz tikai tām dalībvalstīm, kuras sniedz finansiālu ieguldījumu Kompetenču centra administratīvo un darbības izmaksu segšanai. |
| --- | --- |

9)

Ņemot vērā, ka šīs iniciatīvas mērķi vislabāk ir sasniedzami, tajā
  sniedzot ieguldījumu
  visām dalībvalstīm vai pēc iespējas lielākai dalībvalstu daļai, un tā kā dalībvalstu dalības stimulēšanas nolūkā balsstiesības būtu jāparedz tikai tām dalībvalstīm, kuras sniedz finansiālu ieguldījumu Kompetenču centra administratīvo un darbības izmaksu segšanai.

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

12. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 12) | Nacionālie koordinācijas centri būtu jāizvēlas dalībvalstīm. Papildus nepieciešamajām administratīvajām spējām šajos centros vajadzētu būt attīstītai vai arī tieši pieejamai tehnoloģiskai lietpratībai kiberdrošības jomā, jo īpaši tādās sfērās kā kriptogrāfija, IKT drošības pakalpojumi, ielaušanās atklāšana, sistēmu drošība, tīklu drošība, programmatūras un lietojumprogrammu drošība, vai drošības un privātuma cilvēciskie
  un
  sabiedriskie aspekti. Centriem būtu jāspēj arī efektīvi iesaistīties un nodrošināt koordināciju ar industriju, publisko sektoru, tostarp saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/1148 (23) izraudzītām iestādēm, un pētniecības kopienu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

12)

Nacionālie koordinācijas centri būtu jāizvēlas dalībvalstīm. Papildus nepieciešamajām administratīvajām spējām šajos centros vajadzētu būt attīstītai vai arī tieši pieejamai tehnoloģiskai lietpratībai kiberdrošības jomā, jo īpaši tādās sfērās kā kriptogrāfija, IKT drošības pakalpojumi, ielaušanās atklāšana, sistēmu drošība, tīklu drošība, programmatūras un lietojumprogrammu drošība, vai drošības un privātuma cilvēciskie
  un
  sabiedriskie aspekti. Centriem būtu jāspēj arī efektīvi iesaistīties un nodrošināt koordināciju ar industriju, publisko sektoru, tostarp saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/1148 (23) izraudzītām iestādēm, un pētniecības kopienu.

| 12) | Nacionālie koordinācijas centri būtu jāizvēlas dalībvalstīm. Papildus nepieciešamajām administratīvajām spējām šajos centros vajadzētu būt attīstītai vai arī tieši pieejamai tehnoloģiskai lietpratībai kiberdrošības jomā, jo īpaši tādās sfērās kā kriptogrāfija, IKT drošības pakalpojumi, ielaušanās atklāšana, sistēmu drošība, tīklu drošība, programmatūras un lietojumprogrammu drošība, vai drošības un privātuma cilvēciskie
  , ētiskie,
  sabiedriskie
  un vides
  aspekti. Centriem būtu jāspēj arī efektīvi iesaistīties un nodrošināt koordināciju ar industriju, publisko sektoru, tostarp saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/1148 (23) izraudzītām iestādēm, un pētniecības kopienu
  , lai izveidotu pastāvīgu publiskā un privātā sektora dialogu par kiberdrošību. Turklāt sabiedrība būtu jāinformē par kiberdrošību, izmantojot atbilstīgus saziņas līdzekļus. |
| --- | --- |

12)

Nacionālie koordinācijas centri būtu jāizvēlas dalībvalstīm. Papildus nepieciešamajām administratīvajām spējām šajos centros vajadzētu būt attīstītai vai arī tieši pieejamai tehnoloģiskai lietpratībai kiberdrošības jomā, jo īpaši tādās sfērās kā kriptogrāfija, IKT drošības pakalpojumi, ielaušanās atklāšana, sistēmu drošība, tīklu drošība, programmatūras un lietojumprogrammu drošība, vai drošības un privātuma cilvēciskie
  , ētiskie,
  sabiedriskie
  un vides
  aspekti. Centriem būtu jāspēj arī efektīvi iesaistīties un nodrošināt koordināciju ar industriju, publisko sektoru, tostarp saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/1148 (23) izraudzītām iestādēm, un pētniecības kopienu
  , lai izveidotu pastāvīgu publiskā un privātā sektora dialogu par kiberdrošību. Turklāt sabiedrība būtu jāinformē par kiberdrošību, izmantojot atbilstīgus saziņas līdzekļus.

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums

14. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 14) | Jaunās tehnoloģijas, piemēram, mākslīgais intelekts, lietu internets, augstas veiktspējas datošana (HPC) un kvantu skaitļošana,
  blokķēde un
  tāds jēdziens kā droša digitālā identitāte vienlaikus rada jaunas kiberdrošības problēmas un piedāvā
  to risinājumus
  . Lai novērtētu un apliecinātu pašreizējo vai nākotnes IKT sistēmu noturību, būs jāveic drošības
  risinājumu
  testēšana attiecībā uz HPC un kvantu
  mehānismu
  uzbrukumiem. Kompetenču centram, Tīklam un kiberdrošības kompetenču kopienai būtu jāpalīdz attīstīt un izplatīt jaunākos kiberdrošības
  risinājumus
  . Tajā pat laikā vajadzētu būt iespējai, ka Kompetenču centru un
  Tīklu
  var izmantot izstrādātāji un operatori, kuri darbojas kritiskajās nozarēs, piemēram, transporta, enerģētikas, veselības, finanšu, vispārējās valdības, telesakaru, ražošanas, aizsardzības un kosmosa sektorā, jo tas viņiem palīdzētu risināt kiberdrošības problēmas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

14)

Jaunās tehnoloģijas, piemēram, mākslīgais intelekts, lietu internets, augstas veiktspējas datošana (HPC) un kvantu skaitļošana,
  blokķēde un
  tāds jēdziens kā droša digitālā identitāte vienlaikus rada jaunas kiberdrošības problēmas un piedāvā
  to risinājumus
  . Lai novērtētu un apliecinātu pašreizējo vai nākotnes IKT sistēmu noturību, būs jāveic drošības
  risinājumu
  testēšana attiecībā uz HPC un kvantu
  mehānismu
  uzbrukumiem. Kompetenču centram, Tīklam un kiberdrošības kompetenču kopienai būtu jāpalīdz attīstīt un izplatīt jaunākos kiberdrošības
  risinājumus
  . Tajā pat laikā vajadzētu būt iespējai, ka Kompetenču centru un
  Tīklu
  var izmantot izstrādātāji un operatori, kuri darbojas kritiskajās nozarēs, piemēram, transporta, enerģētikas, veselības, finanšu, vispārējās valdības, telesakaru, ražošanas, aizsardzības un kosmosa sektorā, jo tas viņiem palīdzētu risināt kiberdrošības problēmas.

| 14) | Jaunās tehnoloģijas, piemēram, mākslīgais intelekts, lietu internets, augstas veiktspējas datošana (HPC) un kvantu skaitļošana,
  kā arī
  tāds jēdziens kā droša digitālā identitāte vienlaikus rada jaunas kiberdrošības problēmas un piedāvā
  produktus un procesus
  . Lai novērtētu un apliecinātu pašreizējo vai nākotnes IKT sistēmu noturību, būs jāveic drošības
  produktu un procesu
  testēšana attiecībā uz HPC un kvantu
  mašīnu
  uzbrukumiem. Kompetenču centram, Tīklam
  , Eiropas digitālās inovācijas centriem
  un kiberdrošības kompetenču kopienai būtu jāpalīdz attīstīt un izplatīt jaunākos kiberdrošības
  produktus un procesus, tostarp divējāda lietojuma, jo īpaši tos, kas palīdz organizācijām pastāvīgi attīstīt spējas, noturību un pienācīgu pārvaldību. Kompetenču centram un Tīklam būtu jāstimulē viss inovācijas cikls un jāpalīdz novērst kiberdrošības tehnoloģiju un pakalpojumu inovācijas “nāves ieleju”
  . Tajā pat laikā vajadzētu būt iespējai, ka Kompetenču centru
  , Tīklu
  un
  kopienu
  var izmantot izstrādātāji un operatori, kuri darbojas kritiskajās nozarēs, piemēram, transporta, enerģētikas, veselības, finanšu, vispārējās valdības, telesakaru, ražošanas, aizsardzības un kosmosa sektorā, jo tas viņiem palīdzētu risināt kiberdrošības problēmas
  , un būtu jāizpēta dažāda motivācija uzbrukumiem tīklu un informācijas sistēmu integritātei, piemēram, noziedzība, rūpnieciskā spiegošana, neslavas celšana un dezinformācija
  . |
| --- | --- |

14)

Jaunās tehnoloģijas, piemēram, mākslīgais intelekts, lietu internets, augstas veiktspējas datošana (HPC) un kvantu skaitļošana,
  kā arī
  tāds jēdziens kā droša digitālā identitāte vienlaikus rada jaunas kiberdrošības problēmas un piedāvā
  produktus un procesus
  . Lai novērtētu un apliecinātu pašreizējo vai nākotnes IKT sistēmu noturību, būs jāveic drošības
  produktu un procesu
  testēšana attiecībā uz HPC un kvantu
  mašīnu
  uzbrukumiem. Kompetenču centram, Tīklam
  , Eiropas digitālās inovācijas centriem
  un kiberdrošības kompetenču kopienai būtu jāpalīdz attīstīt un izplatīt jaunākos kiberdrošības
  produktus un procesus, tostarp divējāda lietojuma, jo īpaši tos, kas palīdz organizācijām pastāvīgi attīstīt spējas, noturību un pienācīgu pārvaldību. Kompetenču centram un Tīklam būtu jāstimulē viss inovācijas cikls un jāpalīdz novērst kiberdrošības tehnoloģiju un pakalpojumu inovācijas “nāves ieleju”
  . Tajā pat laikā vajadzētu būt iespējai, ka Kompetenču centru
  , Tīklu
  un
  kopienu
  var izmantot izstrādātāji un operatori, kuri darbojas kritiskajās nozarēs, piemēram, transporta, enerģētikas, veselības, finanšu, vispārējās valdības, telesakaru, ražošanas, aizsardzības un kosmosa sektorā, jo tas viņiem palīdzētu risināt kiberdrošības problēmas
  , un būtu jāizpēta dažāda motivācija uzbrukumiem tīklu un informācijas sistēmu integritātei, piemēram, noziedzība, rūpnieciskā spiegošana, neslavas celšana un dezinformācija
  .

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums

14.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 14a) | Ņemot vērā, ka kiberdraudu un kiberdrošības raksturs strauji mainās, Savienībai ir jāspēj ātri un nepārtraukti pielāgoties jaunām norisēm šajā jomā. Tādēļ Kompetenču centram, Kiberdrošības kompetenču tīklam un kiberdrošības kompetenču kopienai vajadzētu būt pietiekami elastīgiem, lai nodrošinātu vajadzīgo reaģētspēju. Tiem būtu jāveicina risinājumi, kas palīdz struktūrām pastāvīgi veidot spējas uzlabot savu un Savienības izturētspēju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

14a)

Ņemot vērā, ka kiberdraudu un kiberdrošības raksturs strauji mainās, Savienībai ir jāspēj ātri un nepārtraukti pielāgoties jaunām norisēm šajā jomā. Tādēļ Kompetenču centram, Kiberdrošības kompetenču tīklam un kiberdrošības kompetenču kopienai vajadzētu būt pietiekami elastīgiem, lai nodrošinātu vajadzīgo reaģētspēju. Tiem būtu jāveicina risinājumi, kas palīdz struktūrām pastāvīgi veidot spējas uzlabot savu un Savienības izturētspēju.

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums

14.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 14b) | Kompetenču centram vajadzētu būt mērķim nodrošināt Savienībai vadošās pozīcijas un lietpratību kiberdrošības jomā un tādējādi garantēt Savienībā visaugstākos drošības standartus, nodrošināt Savienībā datu, informācijas sistēmu, tīklu un kritisko infrastruktūru aizsardzību, radīt jaunas, kvalitatīvas darbvietas šajā jomā, novērst Eiropas kiberdrošības ekspertu intelektuālā darbaspēka emigrāciju uz trešām valstīm un sniegt Eiropas pievienoto vērtību jau esošajiem valstu kiberdrošības pasākumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

14b)

Kompetenču centram vajadzētu būt mērķim nodrošināt Savienībai vadošās pozīcijas un lietpratību kiberdrošības jomā un tādējādi garantēt Savienībā visaugstākos drošības standartus, nodrošināt Savienībā datu, informācijas sistēmu, tīklu un kritisko infrastruktūru aizsardzību, radīt jaunas, kvalitatīvas darbvietas šajā jomā, novērst Eiropas kiberdrošības ekspertu intelektuālā darbaspēka emigrāciju uz trešām valstīm un sniegt Eiropas pievienoto vērtību jau esošajiem valstu kiberdrošības pasākumiem.

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums

15. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 15) | Kompetenču centram būtu jāpilda vairākas galvenās funkcijas. Pirmkārt, Kompetenču centram būtu jāsekmē Eiropas Kiberdrošības kompetenču tīkla darbība un jāpalīdz tās koordinēšanā, kā arī jāsniedz atbalsts kiberdrošības kompetenču kopienai. Kompetenču centram būtu jāuzņemas kiberdrošības tehnoloģiskās programmas vadība un jāsekmē Tīklā un kiberdrošības kompetenču kopienā apkopotās lietpratības pieejamība. Otrkārt, tam būtu jāīsteno Digitālās Eiropas programmas un pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” attiecīgās daļas, piešķirot dotācijas, parasti pēc uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus konkursa kārtībā. Treškārt, Kompetenču centram būtu jāveicina Savienības, dalībvalstu un/vai industrijas kopīgas investīcijas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

15)

Kompetenču centram būtu jāpilda vairākas galvenās funkcijas. Pirmkārt, Kompetenču centram būtu jāsekmē Eiropas Kiberdrošības kompetenču tīkla darbība un jāpalīdz tās koordinēšanā, kā arī jāsniedz atbalsts kiberdrošības kompetenču kopienai. Kompetenču centram būtu jāuzņemas kiberdrošības tehnoloģiskās programmas vadība un jāsekmē Tīklā un kiberdrošības kompetenču kopienā apkopotās lietpratības pieejamība. Otrkārt, tam būtu jāīsteno Digitālās Eiropas programmas un pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” attiecīgās daļas, piešķirot dotācijas, parasti pēc uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus konkursa kārtībā. Treškārt, Kompetenču centram būtu jāveicina Savienības, dalībvalstu un/vai industrijas kopīgas investīcijas.

| 15) | Kompetenču centram būtu jāpilda vairākas galvenās funkcijas. Pirmkārt, Kompetenču centram būtu jāsekmē Eiropas Kiberdrošības kompetenču tīkla darbība un jāpalīdz tā koordinēšanā, kā arī jāsniedz atbalsts kiberdrošības kompetenču kopienai. Kompetenču centram būtu jāuzņemas kiberdrošības tehnoloģiskās programmas vadība un
  jāapkopo, jāizplata un
  jāsekmē Tīklā un kiberdrošības kompetenču kopienā apkopotās lietpratības pieejamība
  un piekļuve kiberdrošības infrastruktūrai
  . Otrkārt, tam būtu jāīsteno Digitālās Eiropas programmas un pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” attiecīgās daļas, piešķirot dotācijas, parasti pēc uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus konkursa kārtībā. Treškārt, Kompetenču centram būtu jāveicina Savienības, dalībvalstu un/vai industrijas kopīgas investīcijas
  , apmācības iespējas un izpratnes veicināšanas programmas saskaņā ar Digitālās Eiropas programmu iedzīvotājiem un uzņēmumiem, lai pārvarētu prasmju trūkumu. Tam būtu jāpievērš īpaša uzmanība MVU atbalstīšanai kiberdrošības jomā. |
| --- | --- |

15)

Kompetenču centram būtu jāpilda vairākas galvenās funkcijas. Pirmkārt, Kompetenču centram būtu jāsekmē Eiropas Kiberdrošības kompetenču tīkla darbība un jāpalīdz tā koordinēšanā, kā arī jāsniedz atbalsts kiberdrošības kompetenču kopienai. Kompetenču centram būtu jāuzņemas kiberdrošības tehnoloģiskās programmas vadība un
  jāapkopo, jāizplata un
  jāsekmē Tīklā un kiberdrošības kompetenču kopienā apkopotās lietpratības pieejamība
  un piekļuve kiberdrošības infrastruktūrai
  . Otrkārt, tam būtu jāīsteno Digitālās Eiropas programmas un pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” attiecīgās daļas, piešķirot dotācijas, parasti pēc uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus konkursa kārtībā. Treškārt, Kompetenču centram būtu jāveicina Savienības, dalībvalstu un/vai industrijas kopīgas investīcijas
  , apmācības iespējas un izpratnes veicināšanas programmas saskaņā ar Digitālās Eiropas programmu iedzīvotājiem un uzņēmumiem, lai pārvarētu prasmju trūkumu. Tam būtu jāpievērš īpaša uzmanība MVU atbalstīšanai kiberdrošības jomā.

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums

16. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 16) | Kompetenču centram būtu jāveicina un jāatbalsta kiberdrošības kompetenču kopienas sadarbība un pasākumu koordinācija, kas aptvertu kiberdrošības tehnoloģiju izstrādē iesaistīto apjomīgu, atvērtu un daudzveidīgu dalībnieku kopumu. Šajā kopienā jo īpaši būtu jāietver pētniecības subjekti, piedāvājuma
  un
  pieprasījuma puses industrijas, kā arī publiskā sektora pārstāvji. Kiberdrošības kompetenču kopienai būtu jāsniedz ieguldījums Kompetenču centra pasākumos un darba plānā, kā arī tai būtu jāgūst labums no Kompetenču centra un Tīkla kopienas veidošanas pasākumiem, taču tai nevajadzētu būt kā citādi privileģētai attiecībā uz uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus vai uzaicinājumiem iesniegt piedāvājumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

16)

Kompetenču centram būtu jāveicina un jāatbalsta kiberdrošības kompetenču kopienas sadarbība un pasākumu koordinācija, kas aptvertu kiberdrošības tehnoloģiju izstrādē iesaistīto apjomīgu, atvērtu un daudzveidīgu dalībnieku kopumu. Šajā kopienā jo īpaši būtu jāietver pētniecības subjekti, piedāvājuma
  un
  pieprasījuma puses industrijas, kā arī publiskā sektora pārstāvji. Kiberdrošības kompetenču kopienai būtu jāsniedz ieguldījums Kompetenču centra pasākumos un darba plānā, kā arī tai būtu jāgūst labums no Kompetenču centra un Tīkla kopienas veidošanas pasākumiem, taču tai nevajadzētu būt kā citādi privileģētai attiecībā uz uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus vai uzaicinājumiem iesniegt piedāvājumus.

| 16) | Kompetenču centram būtu jāveicina un jāatbalsta kiberdrošības kompetenču kopienas
  ilgtermiņa stratēģiskā
  sadarbība un pasākumu koordinācija, kas aptvertu kiberdrošības tehnoloģiju izstrādē iesaistīto apjomīgu, atvērtu
  , starpdisciplināru
  un daudzveidīgu
  Eiropas
  dalībnieku kopumu. Šajā kopienā jo īpaši būtu jāietver pētniecības subjekti,
  tostarp tie, kas nodarbojas ar kiberdrošības ētiku,
  piedāvājuma
  puses industrijas,
  pieprasījuma puses industrijas
  , tostarp MVU
  , kā arī publiskā sektora pārstāvji. Kiberdrošības kompetenču kopienai būtu jāsniedz ieguldījums Kompetenču centra pasākumos un darba plānā, kā arī tai būtu jāgūst labums no Kompetenču centra un Tīkla kopienas veidošanas pasākumiem, taču tai nevajadzētu būt kā citādi privileģētai attiecībā uz uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus vai uzaicinājumiem iesniegt piedāvājumus. |
| --- | --- |

16)

Kompetenču centram būtu jāveicina un jāatbalsta kiberdrošības kompetenču kopienas
  ilgtermiņa stratēģiskā
  sadarbība un pasākumu koordinācija, kas aptvertu kiberdrošības tehnoloģiju izstrādē iesaistīto apjomīgu, atvērtu
  , starpdisciplināru
  un daudzveidīgu
  Eiropas
  dalībnieku kopumu. Šajā kopienā jo īpaši būtu jāietver pētniecības subjekti,
  tostarp tie, kas nodarbojas ar kiberdrošības ētiku,
  piedāvājuma
  puses industrijas,
  pieprasījuma puses industrijas
  , tostarp MVU
  , kā arī publiskā sektora pārstāvji. Kiberdrošības kompetenču kopienai būtu jāsniedz ieguldījums Kompetenču centra pasākumos un darba plānā, kā arī tai būtu jāgūst labums no Kompetenču centra un Tīkla kopienas veidošanas pasākumiem, taču tai nevajadzētu būt kā citādi privileģētai attiecībā uz uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus vai uzaicinājumiem iesniegt piedāvājumus.

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums

16.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 16a) | Kompetenču centram būtu jāsniedz atbilstīgs atbalsts ENISA darbam attiecībā uz uzdevumiem, kas noteikti Direktīvā (ES) 2016/1148 (“TID direktīva”) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2019/XXX

   (1a)

  (“Kiberdrošības akts”). Tādēļ ENISA būtu jāsniedz attiecīgs devums Kompetenču centra uzdevumā noteikt finansēšanas prioritātes. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

16a)

Kompetenču centram būtu jāsniedz atbilstīgs atbalsts ENISA darbam attiecībā uz uzdevumiem, kas noteikti Direktīvā (ES) 2016/1148 (“TID direktīva”) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2019/XXX

   (1a)

  (“Kiberdrošības akts”). Tādēļ ENISA būtu jāsniedz attiecīgs devums Kompetenču centra uzdevumā noteikt finansēšanas prioritātes.

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums

17. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 17) | Lai apmierinātu gan pieprasījuma, gan piedāvājuma puses industriju vajadzības, Kompetenču centra uzdevumam sniegt industrijām zināšanas un tehnisko palīdzību kiberdrošības jomā būtu jāattiecas gan uz IKT produktiem un pakalpojumiem, gan uz visiem citiem industriālajiem un tehnoloģiskajiem produktiem un
  risinājumiem
  , kuros jābūt integrētam kiberdrošības aspektam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

17)

Lai apmierinātu gan pieprasījuma, gan piedāvājuma puses industriju vajadzības, Kompetenču centra uzdevumam sniegt industrijām zināšanas un tehnisko palīdzību kiberdrošības jomā būtu jāattiecas gan uz IKT produktiem un pakalpojumiem, gan uz visiem citiem industriālajiem un tehnoloģiskajiem produktiem un
  risinājumiem
  , kuros jābūt integrētam kiberdrošības aspektam.

| 17) | Lai apmierinātu
  publiskā sektora un
  gan pieprasījuma, gan piedāvājuma puses industriju vajadzības, Kompetenču centra uzdevumam sniegt
  publiskajam sektoram un
  industrijām zināšanas un tehnisko palīdzību kiberdrošības jomā būtu jāattiecas gan uz IKT produktiem
  , procesiem
  un pakalpojumiem, gan uz visiem citiem industriālajiem un tehnoloģiskajiem produktiem un
  procesiem
  , kuros jābūt integrētam kiberdrošības aspektam.
  Jo īpaši Kompetenču centram būtu jāveicina, ka tiek izvērsti dinamiski uzņēmuma līmeņa risinājumi, kas vērsti uz veselu organizāciju spēju veidošanu, tostarp attiecībā uz cilvēkiem, procesiem un tehnoloģiju, lai efektīvi aizsargātu organizācijas pret pastāvīgi mainīgajiem kiberdraudiem. |
| --- | --- |

17)

Lai apmierinātu
  publiskā sektora un
  gan pieprasījuma, gan piedāvājuma puses industriju vajadzības, Kompetenču centra uzdevumam sniegt
  publiskajam sektoram un
  industrijām zināšanas un tehnisko palīdzību kiberdrošības jomā būtu jāattiecas gan uz IKT produktiem
  , procesiem
  un pakalpojumiem, gan uz visiem citiem industriālajiem un tehnoloģiskajiem produktiem un
  procesiem
  , kuros jābūt integrētam kiberdrošības aspektam.
  Jo īpaši Kompetenču centram būtu jāveicina, ka tiek izvērsti dinamiski uzņēmuma līmeņa risinājumi, kas vērsti uz veselu organizāciju spēju veidošanu, tostarp attiecībā uz cilvēkiem, procesiem un tehnoloģiju, lai efektīvi aizsargātu organizācijas pret pastāvīgi mainīgajiem kiberdraudiem.

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums

17.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 17a) | Kompetenču centram būtu jāveicina modernu kiberdrošības produktu un risinājumu plaša izmantošana, jo īpaši tādu, kas ir starptautiski atzīti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

17a)

Kompetenču centram būtu jāveicina modernu kiberdrošības produktu un risinājumu plaša izmantošana, jo īpaši tādu, kas ir starptautiski atzīti.

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums

18. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 18) | Tā kā Kompetenču centram un Tīklam būtu jācenšas panākt sinerģijas starp kiberdrošības civilo un aizsardzības jomu, pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” finansētie projekti tiks īstenoti saskaņā ar Regulu XXX [turpmāk “Apvārsnis Eiropa” regula], kurā noteikts, ka pētniecības un inovācijas pasākumi “Apvārsnis Eiropa” ietvaros ir vērsti uz civilajām vajadzībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

18)

Tā kā Kompetenču centram un Tīklam būtu jācenšas panākt sinerģijas starp kiberdrošības civilo un aizsardzības jomu, pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” finansētie projekti tiks īstenoti saskaņā ar Regulu XXX [turpmāk “Apvārsnis Eiropa” regula], kurā noteikts, ka pētniecības un inovācijas pasākumi “Apvārsnis Eiropa” ietvaros ir vērsti uz civilajām vajadzībām.

| 18) | Tā kā Kompetenču centram un Tīklam būtu jācenšas panākt sinerģijas
  un koordināciju
  starp kiberdrošības civilo un aizsardzības jomu, pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” finansētie projekti tiks īstenoti saskaņā ar Regulu XXX [turpmāk “Apvārsnis Eiropa” regula], kurā noteikts, ka pētniecības un inovācijas pasākumi “Apvārsnis Eiropa” ietvaros ir vērsti uz civilajām vajadzībām. |
| --- | --- |

18)

Tā kā Kompetenču centram un Tīklam būtu jācenšas panākt sinerģijas
  un koordināciju
  starp kiberdrošības civilo un aizsardzības jomu, pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” finansētie projekti tiks īstenoti saskaņā ar Regulu XXX [turpmāk “Apvārsnis Eiropa” regula], kurā noteikts, ka pētniecības un inovācijas pasākumi “Apvārsnis Eiropa” ietvaros ir vērsti uz civilajām vajadzībām.

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums

19. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 19) | Lai nodrošinātu strukturētu un ilgtspējīgu sadarbību, Kompetenču centra un nacionālo koordinācijas centru attiecības būtu jānosaka saskaņā ar līgumisku vienošanos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

19)

Lai nodrošinātu strukturētu un ilgtspējīgu sadarbību, Kompetenču centra un nacionālo koordinācijas centru attiecības būtu jānosaka saskaņā ar līgumisku vienošanos.

| 19) | Lai nodrošinātu strukturētu un ilgtspējīgu sadarbību, Kompetenču centra un nacionālo koordinācijas centru attiecības būtu jānosaka saskaņā ar līgumisku vienošanos
  , kas būtu jāsaskaņo Savienības līmenī
  . |
| --- | --- |

19)

Lai nodrošinātu strukturētu un ilgtspējīgu sadarbību, Kompetenču centra un nacionālo koordinācijas centru attiecības būtu jānosaka saskaņā ar līgumisku vienošanos
  , kas būtu jāsaskaņo Savienības līmenī
  .

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums

20. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 20) | Būtu jāizstrādā attiecīgi noteikumi, kas garantētu Kompetenču centra atbildību un pārredzamību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

20)

Būtu jāizstrādā attiecīgi noteikumi, kas garantētu Kompetenču centra atbildību un pārredzamību.

| 20) | Būtu jāizstrādā attiecīgi noteikumi, kas garantētu Kompetenču centra
  un finansējumu saņemošo uzņēmumu
  atbildību un pārredzamību. |
| --- | --- |

20)

Būtu jāizstrādā attiecīgi noteikumi, kas garantētu Kompetenču centra
  un finansējumu saņemošo uzņēmumu
  atbildību un pārredzamību.

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums

20.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 20a) | Tādu izvēršanas projektu īstenošanu, jo īpaši saistībā ar infrastruktūru un spējām, ko īsteno Eiropas līmenī vai kopīgā iepirkumā, var sadalīt dažādos īstenošanas posmos, piemēram, atsevišķos konkursos par aparatūras un programmatūras arhitektūru, ražošanu, ekspluatāciju un uzturēšanu, savukārt katrs uzņēmums drīkst piedalīties tikai vienā no posmiem, un var pieprasīt, lai saņēmēji vienā vai vairākos no šiem posmiem atbilst konkrētiem nosacījumiem attiecībā uz Eiropas īpašumtiesībām vai kontroli. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

20a)

Tādu izvēršanas projektu īstenošanu, jo īpaši saistībā ar infrastruktūru un spējām, ko īsteno Eiropas līmenī vai kopīgā iepirkumā, var sadalīt dažādos īstenošanas posmos, piemēram, atsevišķos konkursos par aparatūras un programmatūras arhitektūru, ražošanu, ekspluatāciju un uzturēšanu, savukārt katrs uzņēmums drīkst piedalīties tikai vienā no posmiem, un var pieprasīt, lai saņēmēji vienā vai vairākos no šiem posmiem atbilst konkrētiem nosacījumiem attiecībā uz Eiropas īpašumtiesībām vai kontroli.

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums

20.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 20b) | Tā kā ENISA ir specializēta Savienības kiberdrošības aģentūra, Kompetenču centram būtu jācenšas panākt pēc iespējas lielākas sinerģijas ar to, un Valdei būtu jāapspriežas ar ENISA, ņemot vērā tās pieredzi šajā jomā visos jautājumos, kas saistīti ar kiberdrošību, jo īpaši attiecībā uz projektiem, kas saistīti ar pētniecību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

20b)

Tā kā ENISA ir specializēta Savienības kiberdrošības aģentūra, Kompetenču centram būtu jācenšas panākt pēc iespējas lielākas sinerģijas ar to, un Valdei būtu jāapspriežas ar ENISA, ņemot vērā tās pieredzi šajā jomā visos jautājumos, kas saistīti ar kiberdrošību, jo īpaši attiecībā uz projektiem, kas saistīti ar pētniecību.

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums

20.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 20c) | Izvirzot pārstāvi iecelšanai Valdē, Eiropas Parlamentam šajā procesā būtu jāiekļauj informācija par pilnvarām, tostarp par pienākumu regulāri ziņot Eiropas Parlamentam vai atbildīgajām komitejām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

20c)

Izvirzot pārstāvi iecelšanai Valdē, Eiropas Parlamentam šajā procesā būtu jāiekļauj informācija par pilnvarām, tostarp par pienākumu regulāri ziņot Eiropas Parlamentam vai atbildīgajām komitejām.

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums

21. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 21) | Komisijas Kopīgajam pētniecības centram un Eiropas Savienības Tīklu un informācijas drošības aģentūrai (ENISA), ņemot vērā viņu attiecīgo lietpratību kiberdrošības jomā, būtu aktīvi jāiesaistās kiberdrošības kompetenču kopienas, kā arī Industriālās un zinātniskās konsultatīvās padomes darbībā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

21)

Komisijas Kopīgajam pētniecības centram un Eiropas Savienības Tīklu un informācijas drošības aģentūrai (ENISA), ņemot vērā viņu attiecīgo lietpratību kiberdrošības jomā, būtu aktīvi jāiesaistās kiberdrošības kompetenču kopienas, kā arī Industriālās un zinātniskās konsultatīvās padomes darbībā.

| 21) | Komisijas Kopīgajam pētniecības centram un Eiropas Savienības Tīklu un informācijas drošības aģentūrai (ENISA), ņemot vērā viņu attiecīgo lietpratību kiberdrošības jomā
  un lai nodrošinātu pēc iespējas lielākas sinerģijas
  , būtu aktīvi jāiesaistās kiberdrošības kompetenču kopienas, kā arī Industriālās un zinātniskās konsultatīvās padomes darbībā.
  ENISA būtu jāturpina īstenot savus stratēģiskos mērķus, jo īpaši kiberdrošības sertifikācijas jomā, kā noteikts Regulā (ES) 2019/XXX [Kiberdrošības akts]

   (1a)

  , savukārt Kompetenču centram būtu jādarbojas kā operatīvai struktūrai kiberdrošības jomā. |
| --- | --- |

21)

Komisijas Kopīgajam pētniecības centram un Eiropas Savienības Tīklu un informācijas drošības aģentūrai (ENISA), ņemot vērā viņu attiecīgo lietpratību kiberdrošības jomā
  un lai nodrošinātu pēc iespējas lielākas sinerģijas
  , būtu aktīvi jāiesaistās kiberdrošības kompetenču kopienas, kā arī Industriālās un zinātniskās konsultatīvās padomes darbībā.
  ENISA būtu jāturpina īstenot savus stratēģiskos mērķus, jo īpaši kiberdrošības sertifikācijas jomā, kā noteikts Regulā (ES) 2019/XXX [Kiberdrošības akts]

   (1a)

  , savukārt Kompetenču centram būtu jādarbojas kā operatīvai struktūrai kiberdrošības jomā.

Grozījums Nr. 32

Regulas priekšlikums

24. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 24) | Kompetenču centra Valdei, kas sastāv no dalībvalstīm un Komisijas, būtu jānosaka Kompetenču centra darbības vispārējais virziens un jānodrošina, ka Kompetenču centrs pilda savus uzdevumus saskaņā ar šo regulu. Valde būtu jāpilnvaro izstrādāt budžetu, pārbaudīt tā izpildi, pieņemt atbilstošus finansiālos noteikumus, noteikt pārredzamas darba procedūras Kompetenču centra lēmumu pieņemšanai, pieņemt Kompetenču centra darba plānu un daudzgadu stratēģisko plānu, kurā izklāstītas prioritātes Kompetenču centra mērķu un uzdevumu sasniegšanā, pieņemt savu reglamentu, iecelt izpilddirektoru un lemt par izpilddirektora pilnvaru termiņa pagarināšanu un izbeigšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

24)

Kompetenču centra Valdei, kas sastāv no dalībvalstīm un Komisijas, būtu jānosaka Kompetenču centra darbības vispārējais virziens un jānodrošina, ka Kompetenču centrs pilda savus uzdevumus saskaņā ar šo regulu. Valde būtu jāpilnvaro izstrādāt budžetu, pārbaudīt tā izpildi, pieņemt atbilstošus finansiālos noteikumus, noteikt pārredzamas darba procedūras Kompetenču centra lēmumu pieņemšanai, pieņemt Kompetenču centra darba plānu un daudzgadu stratēģisko plānu, kurā izklāstītas prioritātes Kompetenču centra mērķu un uzdevumu sasniegšanā, pieņemt savu reglamentu, iecelt izpilddirektoru un lemt par izpilddirektora pilnvaru termiņa pagarināšanu un izbeigšanu.

| 24) | Kompetenču centra Valdei, kas sastāv no dalībvalstīm un Komisijas, būtu jānosaka Kompetenču centra darbības vispārējais virziens un jānodrošina, ka Kompetenču centrs pilda savus uzdevumus saskaņā ar šo regulu. Valde būtu jāpilnvaro izstrādāt budžetu, pārbaudīt tā izpildi, pieņemt atbilstošus finansiālos noteikumus, noteikt pārredzamas darba procedūras Kompetenču centra lēmumu pieņemšanai, pieņemt Kompetenču centra darba plānu un daudzgadu stratēģisko plānu, kurā izklāstītas prioritātes Kompetenču centra mērķu un uzdevumu sasniegšanā, pieņemt savu reglamentu, iecelt izpilddirektoru un lemt par izpilddirektora pilnvaru termiņa pagarināšanu un izbeigšanu.
  Lai gūtu labumu no sinerģijām, ENISA vajadzētu būt pastāvīgam novērotājam Valdē un būtu jāpiedalās Kompetenču centra darbā, tostarp apspriežoties par daudzgadu stratēģisko plānu, darba plānu un finansēšanai atlasīto darbību sarakstu. |
| --- | --- |

24)

Kompetenču centra Valdei, kas sastāv no dalībvalstīm un Komisijas, būtu jānosaka Kompetenču centra darbības vispārējais virziens un jānodrošina, ka Kompetenču centrs pilda savus uzdevumus saskaņā ar šo regulu. Valde būtu jāpilnvaro izstrādāt budžetu, pārbaudīt tā izpildi, pieņemt atbilstošus finansiālos noteikumus, noteikt pārredzamas darba procedūras Kompetenču centra lēmumu pieņemšanai, pieņemt Kompetenču centra darba plānu un daudzgadu stratēģisko plānu, kurā izklāstītas prioritātes Kompetenču centra mērķu un uzdevumu sasniegšanā, pieņemt savu reglamentu, iecelt izpilddirektoru un lemt par izpilddirektora pilnvaru termiņa pagarināšanu un izbeigšanu.
  Lai gūtu labumu no sinerģijām, ENISA vajadzētu būt pastāvīgam novērotājam Valdē un būtu jāpiedalās Kompetenču centra darbā, tostarp apspriežoties par daudzgadu stratēģisko plānu, darba plānu un finansēšanai atlasīto darbību sarakstu.

Grozījums Nr. 33

Regulas priekšlikums

24.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 24a) | Valdei būtu jācenšas veicināt Kompetenču centra atpazīstamību visā pasaulē, lai palielinātu tā pievilcību un padarītu to par struktūru, kurai kiberdrošības jomā izdevies sasniegt pasaules līmeņa izcilību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

24a)

Valdei būtu jācenšas veicināt Kompetenču centra atpazīstamību visā pasaulē, lai palielinātu tā pievilcību un padarītu to par struktūru, kurai kiberdrošības jomā izdevies sasniegt pasaules līmeņa izcilību.

Grozījums Nr. 34

Regulas priekšlikums

25. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 25) | Lai Kompetenču centrs darbotos pienācīgi un rezultatīvi, Komisijai un dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka Valdē ieceļamajām personām ir atbilstoša profesionālā lietpratība un pieredze funkcionālajās jomās.
  Lai nodrošinātu Valdes darba nepārtrauktību,
  Komisijai un dalībvalstīm būtu arī jācenšas ierobežot savu attiecīgo pārstāvju mainību Valdē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

25)

Lai Kompetenču centrs darbotos pienācīgi un rezultatīvi, Komisijai un dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka Valdē ieceļamajām personām ir atbilstoša profesionālā lietpratība un pieredze funkcionālajās jomās.
  Lai nodrošinātu Valdes darba nepārtrauktību,
  Komisijai un dalībvalstīm būtu arī jācenšas ierobežot savu attiecīgo pārstāvju mainību Valdē.

| 25) | Lai Kompetenču centrs darbotos pienācīgi un rezultatīvi, Komisijai un dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka Valdē ieceļamajām personām ir atbilstoša profesionālā lietpratība un pieredze funkcionālajās jomās. Komisijai un dalībvalstīm būtu arī jācenšas ierobežot savu attiecīgo pārstāvju mainību Valdē
  , lai nodrošinātu Valdes darba nepārtrauktību, un jācenšas panākt dzimumu līdzsvaru
  . |
| --- | --- |

25)

Lai Kompetenču centrs darbotos pienācīgi un rezultatīvi, Komisijai un dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka Valdē ieceļamajām personām ir atbilstoša profesionālā lietpratība un pieredze funkcionālajās jomās. Komisijai un dalībvalstīm būtu arī jācenšas ierobežot savu attiecīgo pārstāvju mainību Valdē
  , lai nodrošinātu Valdes darba nepārtrauktību, un jācenšas panākt dzimumu līdzsvaru
  .

Grozījums Nr. 35

Regulas priekšlikums

25.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 25a) | Komisijas balsojuma svaram Valdes lēmumos vajadzētu būt atbilstošam Savienības budžeta ieguldījumam Kompetenču centrā, ievērojot Komisijas pienākumu nodrošināt Savienības budžeta pienācīgu pārvaldību Savienības interesēs, kā noteikts Līgumos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

25a)

Komisijas balsojuma svaram Valdes lēmumos vajadzētu būt atbilstošam Savienības budžeta ieguldījumam Kompetenču centrā, ievērojot Komisijas pienākumu nodrošināt Savienības budžeta pienācīgu pārvaldību Savienības interesēs, kā noteikts Līgumos.

Grozījums Nr. 36

Regulas priekšlikums

26. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 26) | Lai Kompetenču centra darbība būtu sekmīga, tās izpilddirektors jāieceļ, ņemot vērā nopelnus un ar dokumentiem apliecinātas administratīvās un vadības prasmes, kā arī kompetenci un pieredzi kiberdrošības jomā, turklāt izpilddirektora pienākumi jāpilda pilnīgi neatkarīgi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

26)

Lai Kompetenču centra darbība būtu sekmīga, tās izpilddirektors jāieceļ, ņemot vērā nopelnus un ar dokumentiem apliecinātas administratīvās un vadības prasmes, kā arī kompetenci un pieredzi kiberdrošības jomā, turklāt izpilddirektora pienākumi jāpilda pilnīgi neatkarīgi.

| 26) | Lai Kompetenču centra darbība būtu sekmīga, tās izpilddirektors jāieceļ
  pārredzamā veidā un
  ņemot vērā nopelnus un ar dokumentiem apliecinātas administratīvās un vadības prasmes, kā arī kompetenci un pieredzi kiberdrošības jomā, turklāt izpilddirektora pienākumi jāpilda pilnīgi neatkarīgi. |
| --- | --- |

26)

Lai Kompetenču centra darbība būtu sekmīga, tās izpilddirektors jāieceļ
  pārredzamā veidā un
  ņemot vērā nopelnus un ar dokumentiem apliecinātas administratīvās un vadības prasmes, kā arī kompetenci un pieredzi kiberdrošības jomā, turklāt izpilddirektora pienākumi jāpilda pilnīgi neatkarīgi.

Grozījums Nr. 37

Regulas priekšlikums

27. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 27) | Lai uzturētu regulāru dialogu ar privāto sektoru, patērētāju organizācijām un citām ieinteresētajām personām, Kompetenču centrā vajadzētu būt izveidotai padomdevēja struktūrai — Industriālajai un zinātniskajai konsultatīvajai padomei. Industriālajai un zinātniskajai konsultatīvajai padomei būtu jākoncentrējas uz jautājumiem, kas ir svarīgi ieinteresētajām personām, un par tiem jāinformē Kompetenču centra Valde. Industriālās un zinātniskās konsultatīvās padomes sastāvam un tai uzticētajiem uzdevumiem, piemēram, konsultācijām saistībā ar darba plānu, būtu jānodrošina pietiekama ieinteresēto personu pārstāvība Kompetenču centra darbā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

27)

Lai uzturētu regulāru dialogu ar privāto sektoru, patērētāju organizācijām un citām ieinteresētajām personām, Kompetenču centrā vajadzētu būt izveidotai padomdevēja struktūrai — Industriālajai un zinātniskajai konsultatīvajai padomei. Industriālajai un zinātniskajai konsultatīvajai padomei būtu jākoncentrējas uz jautājumiem, kas ir svarīgi ieinteresētajām personām, un par tiem jāinformē Kompetenču centra Valde. Industriālās un zinātniskās konsultatīvās padomes sastāvam un tai uzticētajiem uzdevumiem, piemēram, konsultācijām saistībā ar darba plānu, būtu jānodrošina pietiekama ieinteresēto personu pārstāvība Kompetenču centra darbā.

| 27) | Lai uzturētu regulāru
  un pienācīgi pārredzamu
  dialogu ar privāto sektoru, patērētāju organizācijām un citām ieinteresētajām personām, Kompetenču centrā vajadzētu būt izveidotai padomdevēja struktūrai — Industriālajai un zinātniskajai konsultatīvajai padomei.
  Tam būtu arī jāsniedz izpilddirektoram un Valdei neatkarīgi ieteikumi par ieviešanu un iepirkumu.
  Industriālajai un zinātniskajai konsultatīvajai padomei būtu jākoncentrējas uz jautājumiem, kas ir svarīgi ieinteresētajām personām, un par tiem jāinformē Kompetenču centra Valde. Industriālās un zinātniskās konsultatīvās padomes sastāvam un tai uzticētajiem uzdevumiem, piemēram, konsultācijām saistībā ar darba plānu, būtu jānodrošina pietiekama ieinteresēto personu pārstāvība Kompetenču centra darbā.
  Katrai nozares ieinteresēto personu kategorijai būtu jāpiešķir minimālais vietu skaits, īpašu uzmanību pievēršot MVU pārstāvībai. |
| --- | --- |

27)

Lai uzturētu regulāru
  un pienācīgi pārredzamu
  dialogu ar privāto sektoru, patērētāju organizācijām un citām ieinteresētajām personām, Kompetenču centrā vajadzētu būt izveidotai padomdevēja struktūrai — Industriālajai un zinātniskajai konsultatīvajai padomei.
  Tam būtu arī jāsniedz izpilddirektoram un Valdei neatkarīgi ieteikumi par ieviešanu un iepirkumu.
  Industriālajai un zinātniskajai konsultatīvajai padomei būtu jākoncentrējas uz jautājumiem, kas ir svarīgi ieinteresētajām personām, un par tiem jāinformē Kompetenču centra Valde. Industriālās un zinātniskās konsultatīvās padomes sastāvam un tai uzticētajiem uzdevumiem, piemēram, konsultācijām saistībā ar darba plānu, būtu jānodrošina pietiekama ieinteresēto personu pārstāvība Kompetenču centra darbā.
  Katrai nozares ieinteresēto personu kategorijai būtu jāpiešķir minimālais vietu skaits, īpašu uzmanību pievēršot MVU pārstāvībai.

Grozījums Nr. 38

Regulas priekšlikums

28. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 28) | Kompetenču centram ar Industriālās un zinātniskās konsultatīvās padomes starpniecību būtu jāgūst labums no īpašās lietpratības, kā arī plašās un nozīmīgās ieinteresēto personu pārstāvības, kuras pamatā ir līgumiskā publiskā un privātā sektora partnerība kiberdrošības jomā programmas “Apvārsnis 2020” ietvaros. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

28)

Kompetenču centram ar Industriālās un zinātniskās konsultatīvās padomes starpniecību būtu jāgūst labums no īpašās lietpratības, kā arī plašās un nozīmīgās ieinteresēto personu pārstāvības, kuras pamatā ir līgumiskā publiskā un privātā sektora partnerība kiberdrošības jomā programmas “Apvārsnis 2020” ietvaros.

| 28) | Kompetenču centram
  un tā darbībām
  ar Industriālās un zinātniskās konsultatīvās padomes starpniecību būtu jāgūst labums no īpašās lietpratības, kā arī plašās un nozīmīgās ieinteresēto personu pārstāvības, kuras pamatā ir līgumiskā publiskā un privātā sektora partnerība kiberdrošības jomā programmas “Apvārsnis 2020” ietvaros
  un izmēģinājuma projekti saskaņā ar programmu “Apvārsnis 2020” attiecībā uz Kiberdrošības kompetenču tīklu. Kompetenču centram un Industriālajai un zinātniskajai konsultatīvajai padomei attiecīgā gadījumā būtu jāapsver iespēja atveidot esošās struktūras, piemēram, kā darba grupas. |
| --- | --- |

28)

Kompetenču centram
  un tā darbībām
  ar Industriālās un zinātniskās konsultatīvās padomes starpniecību būtu jāgūst labums no īpašās lietpratības, kā arī plašās un nozīmīgās ieinteresēto personu pārstāvības, kuras pamatā ir līgumiskā publiskā un privātā sektora partnerība kiberdrošības jomā programmas “Apvārsnis 2020” ietvaros
  un izmēģinājuma projekti saskaņā ar programmu “Apvārsnis 2020” attiecībā uz Kiberdrošības kompetenču tīklu. Kompetenču centram un Industriālajai un zinātniskajai konsultatīvajai padomei attiecīgā gadījumā būtu jāapsver iespēja atveidot esošās struktūras, piemēram, kā darba grupas.

Grozījums Nr. 39

Regulas priekšlikums

28.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 28a) | Kompetenču centram un tā struktūrām būtu jāizmanto pieredze un ieguldījums no iepriekšējām un pašreizējām iniciatīvām, piemēram, līgumiskas publiskās un privātās partnerības (cPPP) kiberdrošības jomā, Eiropas Kiberdrošības organizācijas (ECSO) un izmēģinājuma projekta un sagatavošanas darbības par brīvā un atklātā pirmkoda programmatūras revīzijām (EU FOSSA). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

28a)

Kompetenču centram un tā struktūrām būtu jāizmanto pieredze un ieguldījums no iepriekšējām un pašreizējām iniciatīvām, piemēram, līgumiskas publiskās un privātās partnerības (cPPP) kiberdrošības jomā, Eiropas Kiberdrošības organizācijas (ECSO) un izmēģinājuma projekta un sagatavošanas darbības par brīvā un atklātā pirmkoda programmatūras revīzijām (EU FOSSA).

Grozījums Nr. 40

Regulas priekšlikums

29. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 29) | Kompetenču centrā vajadzētu būt ieviestiem noteikumiem par interešu konfliktu novēršanu un
  risināšanu
  . Kompetenču centram būtu arī jāievēro atbilstīgi Savienības noteikumi par publisku piekļuvi dokumentiem, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001 (24). Uz Kompetenču centra veikto personas datu apstrādi attieksies Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. XXX/2018. Kompetenču centram būtu jāievēro Savienības iestādēm piemērojamie noteikumi un valstu tiesību akti, kas attiecas uz rīkošanos ar datiem, jo īpaši sensitīvu, bet neklasificētu informāciju un ES klasificētu informāciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

29)

Kompetenču centrā vajadzētu būt ieviestiem noteikumiem par interešu konfliktu novēršanu un
  risināšanu
  . Kompetenču centram būtu arī jāievēro atbilstīgi Savienības noteikumi par publisku piekļuvi dokumentiem, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001 (24). Uz Kompetenču centra veikto personas datu apstrādi attieksies Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. XXX/2018. Kompetenču centram būtu jāievēro Savienības iestādēm piemērojamie noteikumi un valstu tiesību akti, kas attiecas uz rīkošanos ar datiem, jo īpaši sensitīvu, bet neklasificētu informāciju un ES klasificētu informāciju.

| 29) | Kompetenču centrā vajadzētu būt ieviestiem noteikumiem par interešu konfliktu novēršanu
  , apzināšanu
  un
  atrisināšanu attiecībā uz tā locekļiem, struktūrām, darbiniekiem un Valdi, kā arī Zinātnisko un industriālo konsultatīvo padomi un kopienu. Dalībvalstīm attiecībā uz nacionālajiem koordinācijas centriem būtu jānodrošina interešu konflikta novēršana, konstatēšana un atrisināšana
  . Kompetenču centram būtu arī jāievēro atbilstīgi Savienības noteikumi par publisku piekļuvi dokumentiem, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001 (24). Uz Kompetenču centra veikto personas datu apstrādi attieksies Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. XXX/2018. Kompetenču centram būtu jāievēro Savienības iestādēm piemērojamie noteikumi un valstu tiesību akti, kas attiecas uz rīkošanos ar datiem, jo īpaši sensitīvu, bet neklasificētu informāciju un ES klasificētu informāciju. |
| --- | --- |

29)

Kompetenču centrā vajadzētu būt ieviestiem noteikumiem par interešu konfliktu novēršanu
  , apzināšanu
  un
  atrisināšanu attiecībā uz tā locekļiem, struktūrām, darbiniekiem un Valdi, kā arī Zinātnisko un industriālo konsultatīvo padomi un kopienu. Dalībvalstīm attiecībā uz nacionālajiem koordinācijas centriem būtu jānodrošina interešu konflikta novēršana, konstatēšana un atrisināšana
  . Kompetenču centram būtu arī jāievēro atbilstīgi Savienības noteikumi par publisku piekļuvi dokumentiem, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001 (24). Uz Kompetenču centra veikto personas datu apstrādi attieksies Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. XXX/2018. Kompetenču centram būtu jāievēro Savienības iestādēm piemērojamie noteikumi un valstu tiesību akti, kas attiecas uz rīkošanos ar datiem, jo īpaši sensitīvu, bet neklasificētu informāciju un ES klasificētu informāciju.

Grozījums Nr. 41

Regulas priekšlikums

31. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 31) | Kompetenču centram būtu jādarbojas atklāti un pārredzami, savlaicīgi
  sniedzot visu atbilstīgo
  informāciju, kā arī popularizējot savus pasākumus, tostarp informēšanas un izplatīšanas pasākumus, plašākai sabiedrībai. Kompetenču centra struktūru reglaments būtu jādara publiski pieejams. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

31)

Kompetenču centram būtu jādarbojas atklāti un pārredzami, savlaicīgi
  sniedzot visu atbilstīgo
  informāciju, kā arī popularizējot savus pasākumus, tostarp informēšanas un izplatīšanas pasākumus, plašākai sabiedrībai. Kompetenču centra struktūru reglaments būtu jādara publiski pieejams.

| 31) | Kompetenču centram būtu jādarbojas atklāti un pārredzami, savlaicīgi
  un vispusīgi sniedzot
  informāciju, kā arī popularizējot savus pasākumus, tostarp informēšanas un izplatīšanas pasākumus, plašākai sabiedrībai
  . Tam būtu jānodrošina sabiedrībai un visām ieinteresētajām personām saraksts, kurā norādīti kiberdrošības kompetenču kopienas locekļi, un jāpublicē interešu deklarācijas, ko tie iesnieguši saskaņā ar 42. pantu.
  Kompetenču centra struktūru reglaments būtu jādara publiski pieejams. |
| --- | --- |

31)

Kompetenču centram būtu jādarbojas atklāti un pārredzami, savlaicīgi
  un vispusīgi sniedzot
  informāciju, kā arī popularizējot savus pasākumus, tostarp informēšanas un izplatīšanas pasākumus, plašākai sabiedrībai
  . Tam būtu jānodrošina sabiedrībai un visām ieinteresētajām personām saraksts, kurā norādīti kiberdrošības kompetenču kopienas locekļi, un jāpublicē interešu deklarācijas, ko tie iesnieguši saskaņā ar 42. pantu.
  Kompetenču centra struktūru reglaments būtu jādara publiski pieejams.

Grozījums Nr. 42

Regulas priekšlikums

31.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 31a) | Gan Kompetenču centram, gan nacionālajiem koordinācijas centriem ieteicams pēc iespējas sekot līdzi starptautiskajiem standartiem un ievērot tos, lai veicinātu attīstību virzienā uz globālu paraugpraksi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

31a)

Gan Kompetenču centram, gan nacionālajiem koordinācijas centriem ieteicams pēc iespējas sekot līdzi starptautiskajiem standartiem un ievērot tos, lai veicinātu attīstību virzienā uz globālu paraugpraksi.

Grozījums Nr. 43

Regulas priekšlikums

33.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 33a) | Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus attiecībā uz elementu definēšanu līgumos starp Kompetenču centru un nacionālajiem koordinācijas centriem un attiecībā uz kritēriju noteikšanu subjektu novērtēšanai un akreditēšanai kiberdrošības kompetenču kopienas locekļu statusā. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu

   (1a)

  . Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

33a)

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus attiecībā uz elementu definēšanu līgumos starp Kompetenču centru un nacionālajiem koordinācijas centriem un attiecībā uz kritēriju noteikšanu subjektu novērtēšanai un akreditēšanai kiberdrošības kompetenču kopienas locekļu statusā. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu

   (1a)

  . Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

Grozījums Nr. 44

Regulas priekšlikums

34. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 34) | Ņemot vērā
  ,
  ka
  šīs regulas mērķus – saglabāt un attīstīt Savienības kiberdrošības tehnoloģiskās un industriālās spējas, palielināt Savienības kiberdrošības industrijas konkurētspēju un padarīt kiberdrošību par citu Savienības industriju konkurētspējīgu priekšrocību – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs ierobežoto resursu izkliedētības, kā arī nepieciešamā investīciju apjoma dēļ, taču, izvairoties no nevajadzīgas šo centienu dublēšanās, var labāk sasniegt Savienības līmenī, palīdzot sasniegt investīciju apjoma kritisko masu un nodrošinot publiskā finansējuma optimālu izmantošanu, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai, |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

34)

Ņemot vērā
  ,
  ka
  šīs regulas mērķus – saglabāt un attīstīt Savienības kiberdrošības tehnoloģiskās un industriālās spējas, palielināt Savienības kiberdrošības industrijas konkurētspēju un padarīt kiberdrošību par citu Savienības industriju konkurētspējīgu priekšrocību – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs ierobežoto resursu izkliedētības, kā arī nepieciešamā investīciju apjoma dēļ, taču, izvairoties no nevajadzīgas šo centienu dublēšanās, var labāk sasniegt Savienības līmenī, palīdzot sasniegt investīciju apjoma kritisko masu un nodrošinot publiskā finansējuma optimālu izmantošanu, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai,

| 34) | Šīs regulas mērķus –
  stiprināt Savienības konkurētspēju un spējas kiberdrošības jomā un samazināt savu digitālo atkarību
  ,
  palielinot Savienībā izstrādāto kiberdrošības produktu, procesu un pakalpojumu ieviešanu,
  saglabāt un attīstīt Savienības kiberdrošības tehnoloģiskās un industriālās spējas, palielināt Savienības kiberdrošības industrijas konkurētspēju un padarīt kiberdrošību par citu Savienības industriju konkurētspējīgu priekšrocību – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs ierobežoto resursu izkliedētības, kā arī nepieciešamā investīciju apjoma dēļ, taču, izvairoties no nevajadzīgas šo centienu dublēšanās, var labāk sasniegt Savienības līmenī, palīdzot sasniegt investīciju apjoma kritisko masu un nodrošinot publiskā finansējuma optimālu izmantošanu
  . Turklāt tikai Savienības līmeņa darbības var nodrošināt augstāko kiberdrošības līmeni visās dalībvalstīs un līdz ar to novērst drošības nepilnības, kas pastāv dažās dalībvalstīs un kas rada drošības nepilnības visai Savienībai. Tādējādi
  Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai, |
| --- | --- |

34)

Šīs regulas mērķus –
  stiprināt Savienības konkurētspēju un spējas kiberdrošības jomā un samazināt savu digitālo atkarību
  ,
  palielinot Savienībā izstrādāto kiberdrošības produktu, procesu un pakalpojumu ieviešanu,
  saglabāt un attīstīt Savienības kiberdrošības tehnoloģiskās un industriālās spējas, palielināt Savienības kiberdrošības industrijas konkurētspēju un padarīt kiberdrošību par citu Savienības industriju konkurētspējīgu priekšrocību – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs ierobežoto resursu izkliedētības, kā arī nepieciešamā investīciju apjoma dēļ, taču, izvairoties no nevajadzīgas šo centienu dublēšanās, var labāk sasniegt Savienības līmenī, palīdzot sasniegt investīciju apjoma kritisko masu un nodrošinot publiskā finansējuma optimālu izmantošanu
  . Turklāt tikai Savienības līmeņa darbības var nodrošināt augstāko kiberdrošības līmeni visās dalībvalstīs un līdz ar to novērst drošības nepilnības, kas pastāv dažās dalībvalstīs un kas rada drošības nepilnības visai Savienībai. Tādējādi
  Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai,

Grozījums Nr. 45

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Ar šo regulu izveido Eiropas Industriālo, tehnoloģisko un pētniecisko kiberdrošības kompetenču centru (turpmāk “Kompetenču centrs”) un Nacionālo koordinācijas centru tīklu, kā arī paredz noteikumus nacionālo koordinācijas centru izvirzīšanai un kiberdrošības kompetenču kopienas izveidei. | 1.   Ar šo regulu izveido Eiropas Industriālo, tehnoloģisko un pētniecisko kiberdrošības kompetenču centru (turpmāk “Kompetenču centrs”) un Nacionālo koordinācijas centru tīklu (“Tīkls”), kā arī paredz noteikumus nacionālo koordinācijas centru izvirzīšanai un kiberdrošības kompetenču kopienas (“Kopienas”) izveidei.
  Kompetenču centrs un Tīkls veicina vispārējo noturību un informētību Savienībā par kiberdrošības apdraudējumiem, rūpīgi ņemot vērā ietekmi uz sabiedrību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Ar šo regulu izveido Eiropas Industriālo, tehnoloģisko un pētniecisko kiberdrošības kompetenču centru (turpmāk “Kompetenču centrs”) un Nacionālo koordinācijas centru tīklu, kā arī paredz noteikumus nacionālo koordinācijas centru izvirzīšanai un kiberdrošības kompetenču kopienas izveidei.

1.   Ar šo regulu izveido Eiropas Industriālo, tehnoloģisko un pētniecisko kiberdrošības kompetenču centru (turpmāk “Kompetenču centrs”) un Nacionālo koordinācijas centru tīklu (“Tīkls”), kā arī paredz noteikumus nacionālo koordinācijas centru izvirzīšanai un kiberdrošības kompetenču kopienas (“Kopienas”) izveidei.
  Kompetenču centrs un Tīkls veicina vispārējo noturību un informētību Savienībā par kiberdrošības apdraudējumiem, rūpīgi ņemot vērā ietekmi uz sabiedrību.

Grozījums Nr. 46

Grozījums Nr. 46

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 3. punkts

1. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.
     
  Kompetenču centrs atrodas [Briselē, Beļģijā]. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.
     
  Kompetenču centrs atrodas [Briselē, Beļģijā].

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 47

Grozījums Nr. 47

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 4. punkts

1. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.
     
  Kompetenču centrs ir juridiska persona. Katrā dalībvalstī tam ir visplašākā tiesībspēja un rīcībspēja, kas šīs dalībvalsts tiesību aktos paredzēta juridiskajām personām. Tas var iegādāties vai atsavināt kustamu un nekustamu mantu un būt par pusi tiesas procesā. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.
     
  Kompetenču centrs ir juridiska persona. Katrā dalībvalstī tam ir visplašākā tiesībspēja un rīcībspēja, kas šīs dalībvalsts tiesību aktos paredzēta juridiskajām personām. Tas var iegādāties vai atsavināt kustamu un nekustamu mantu un būt par pusi tiesas procesā.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 48

Grozījums Nr. 48

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 1. punkts

2. pants – 1. daļa – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | “kiberdrošība” ir tīklu un informācijas sistēmu, to lietotāju un
  citu
  personu
  aizsardzība
  pret kiberdraudiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(1)

“kiberdrošība” ir tīklu un informācijas sistēmu, to lietotāju un
  citu
  personu
  aizsardzība
  pret kiberdraudiem;

citu

aizsardzība

| (1) | “kiberdrošība” ir
  visas darbības, kas nepieciešamas
  tīklu un informācijas sistēmu, to lietotāju un
  skarto
  personu
  aizsardzībai
  pret kiberdraudiem; |
| --- | --- |

(1)

“kiberdrošība” ir
  visas darbības, kas nepieciešamas
  tīklu un informācijas sistēmu, to lietotāju un
  skarto
  personu
  aizsardzībai
  pret kiberdraudiem;

visas darbības, kas nepieciešamas

skarto

aizsardzībai

Grozījums Nr. 183

Grozījums Nr. 183

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 1.a punkts (jauns)

2. pants – 1. daļa – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (1a)“ | kiberaizsardzība” un “kiberdrošības aizsardzības dimensijas” ir tikai un vienīgi aizsardzības un reaģējošas kiberaizsardzības tehnoloģija, kuras mērķis ir aizsargāt kritiskās infrastruktūras, militāros tīklus un informācijas sistēmas, to lietotājus un skartās personas pret kiberdraudiem, tostarp situācijas apzināšanās, draudu atklāšana un digitālā tiesu ekspertīze; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(1a)“

(1a)“

kiberaizsardzība” un “kiberdrošības aizsardzības dimensijas” ir tikai un vienīgi aizsardzības un reaģējošas kiberaizsardzības tehnoloģija, kuras mērķis ir aizsargāt kritiskās infrastruktūras, militāros tīklus un informācijas sistēmas, to lietotājus un skartās personas pret kiberdraudiem, tostarp situācijas apzināšanās, draudu atklāšana un digitālā tiesu ekspertīze;

Grozījums Nr. 49

Grozījums Nr. 49

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 2. punkts

2. pants – 1. daļa – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | “
  kiberdrošības
  produkti un
  risinājumi”
  ir IKT produkti, pakalpojumi vai procesi ar īpašu mērķi tīklus un informācijas sistēmas, to lietotājus un iesaistītās personas aizsargāt pret
  kiberdraudiem
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(2)

“
  kiberdrošības
  produkti un
  risinājumi”
  ir IKT produkti, pakalpojumi vai procesi ar īpašu mērķi tīklus un informācijas sistēmas, to lietotājus un iesaistītās personas aizsargāt pret
  kiberdraudiem
  ;

kiberdrošības

risinājumi”

kiberdraudiem

| (2) | “produkti un
  procesi”
  ir
  komerciāli un nekomerciāli
  IKT produkti, pakalpojumi vai procesi ar īpašu mērķi
  datus,
  tīklus un informācijas sistēmas, to lietotājus un
  citas
  iesaistītās personas aizsargāt pret
  kiberdrošības apdraudējumiem
  ; |
| --- | --- |

(2)

“produkti un
  procesi”
  ir
  komerciāli un nekomerciāli
  IKT produkti, pakalpojumi vai procesi ar īpašu mērķi
  datus,
  tīklus un informācijas sistēmas, to lietotājus un
  citas
  iesaistītās personas aizsargāt pret
  kiberdrošības apdraudējumiem
  ;

procesi”

komerciāli un nekomerciāli

datus,

citas

kiberdrošības apdraudējumiem

Grozījums Nr. 50

Grozījums Nr. 50

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 2.a punkts (jauns)

2. pants – 1. daļa – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (2a) | “kiberdraudi” ir jebkādi iespējami apstākļi, notikums vai darbība, kas var radīt bojājumus vai traucējumus vai citādi negatīvi ietekmēt tīklu un informācijas sistēmas, to lietotājus un iesaistītās personas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(2a)

(2a)

“kiberdraudi” ir jebkādi iespējami apstākļi, notikums vai darbība, kas var radīt bojājumus vai traucējumus vai citādi negatīvi ietekmēt tīklu un informācijas sistēmas, to lietotājus un iesaistītās personas;

Grozījums Nr. 51

Grozījums Nr. 51

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 3. punkts

2. pants – 1. daļa – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | “publiskā iestāde” ir jebkura valdība vai cita publiskās pārvaldes iestāde, tostarp publiska padomdevēja struktūra, valsts, reģionu vai vietējā līmenī vai jebkura fiziska vai juridiska persona, kas saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem pilda publiskās pārvaldes funkcijas, tostarp veicot konkrētus pienākumus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(3)

“publiskā iestāde” ir jebkura valdība vai cita publiskās pārvaldes iestāde, tostarp publiska padomdevēja struktūra, valsts, reģionu vai vietējā līmenī vai jebkura fiziska vai juridiska persona, kas saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem pilda publiskās pārvaldes funkcijas, tostarp veicot konkrētus pienākumus;

| (3) | “publiskā iestāde” ir jebkura valdība vai cita publiskās pārvaldes iestāde, tostarp publiska padomdevēja struktūra, valsts, reģionu vai vietējā līmenī vai jebkura fiziska vai juridiska persona, kas saskaņā ar
  Savienības un
  attiecīgās valsts tiesību aktiem pilda publiskās pārvaldes funkcijas, tostarp veicot konkrētus pienākumus; |
| --- | --- |

(3)

“publiskā iestāde” ir jebkura valdība vai cita publiskās pārvaldes iestāde, tostarp publiska padomdevēja struktūra, valsts, reģionu vai vietējā līmenī vai jebkura fiziska vai juridiska persona, kas saskaņā ar
  Savienības un
  attiecīgās valsts tiesību aktiem pilda publiskās pārvaldes funkcijas, tostarp veicot konkrētus pienākumus;

Savienības un

Grozījums Nr. 52

Grozījums Nr. 52

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 4. punkts

2. pants – 1. daļa – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | “iesaistītā
  dalībvalsts” ir dalībvalsts, kas brīvprātīgi sniedz finansiālu ieguldījumu Kompetenču centra administratīvo un darbības izmaksu segšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(4)

“iesaistītā
  dalībvalsts” ir dalībvalsts, kas brīvprātīgi sniedz finansiālu ieguldījumu Kompetenču centra administratīvo un darbības izmaksu segšanai.

“iesaistītā

| (4) | “finansētāja
  dalībvalsts” ir dalībvalsts, kas brīvprātīgi sniedz finansiālu ieguldījumu Kompetenču centra administratīvo un darbības izmaksu segšanai. |
| --- | --- |

(4)

“finansētāja
  dalībvalsts” ir dalībvalsts, kas brīvprātīgi sniedz finansiālu ieguldījumu Kompetenču centra administratīvo un darbības izmaksu segšanai.

“finansētāja

Grozījums Nr. 53

Grozījums Nr. 53

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 4.a punkts (jauns)

2. pants – 1. daļa – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4a) | “Eiropas digitālās inovācijas centri” ir tiesību subjekts, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2019/XXX

   (1a)

  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(4a)

(4a)

“Eiropas digitālās inovācijas centri” ir tiesību subjekts, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2019/XXX

   (1a)

  .

“Eiropas digitālās inovācijas centri” ir tiesību subjekts, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2019/XXX

1a

.

Grozījums Nr. 54

Grozījums Nr. 54

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

3. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | saglabāt un
  attīstīt kiberdrošības tehnoloģiskās un
  industriālās
  spējas, kas nepieciešamas digitālā vienotā tirgus drošībai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

saglabāt un
  attīstīt kiberdrošības tehnoloģiskās un
  industriālās
  spējas, kas nepieciešamas digitālā vienotā tirgus drošībai;

saglabāt un

industriālās

| (a) | attīstīt kiberdrošības tehnoloģiskās
  , industriālās, sabiedriskās, akadēmiskās
  un
  pētnieciskās
  spējas
  un iespējas
  , kas nepieciešamas digitālā vienotā tirgus drošībai
  un labākai Savienības pilsoņu, uzņēmumu un publisko iestāžu datu aizsardzībai
  ; |
| --- | --- |

(a)

attīstīt kiberdrošības tehnoloģiskās
  , industriālās, sabiedriskās, akadēmiskās
  un
  pētnieciskās
  spējas
  un iespējas
  , kas nepieciešamas digitālā vienotā tirgus drošībai
  un labākai Savienības pilsoņu, uzņēmumu un publisko iestāžu datu aizsardzībai
  ;

, industriālās, sabiedriskās, akadēmiskās

pētnieciskās

un iespējas

un labākai Savienības pilsoņu, uzņēmumu un publisko iestāžu datu aizsardzībai

Grozījums Nr. 55

Grozījums Nr. 55

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

3. pants – 1. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (aa) | palielināt tīkla un informācijas sistēmu, interneta un Savienībā plaši izmantotas aparatūras un programmatūras infrastruktūras, tostarp kritiskās infrastruktūras, noturību un uzticamību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(aa)

(aa)

palielināt tīkla un informācijas sistēmu, interneta un Savienībā plaši izmantotas aparatūras un programmatūras infrastruktūras, tostarp kritiskās infrastruktūras, noturību un uzticamību;

palielināt tīkla un informācijas sistēmu, interneta un Savienībā plaši izmantotas aparatūras un programmatūras infrastruktūras, tostarp kritiskās infrastruktūras, noturību un uzticamību;

Grozījums Nr. 56

Grozījums Nr. 56

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

3. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | palielināt Savienības kiberdrošības industrijas konkurētspēju un padarīt kiberdrošību par citu Savienības industriju
  konkurētspējīgu priekšrocību
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

palielināt Savienības kiberdrošības industrijas konkurētspēju un padarīt kiberdrošību par citu Savienības industriju
  konkurētspējīgu priekšrocību
  .

konkurētspējīgu priekšrocību

| (b) | palielināt Savienības kiberdrošības industrijas konkurētspēju un padarīt kiberdrošību par
  vienu no
  citu Savienības industriju
  konkurētspējas priekšrocībām
  . |
| --- | --- |

(b)

palielināt Savienības kiberdrošības industrijas konkurētspēju un padarīt kiberdrošību par
  vienu no
  citu Savienības industriju
  konkurētspējas priekšrocībām
  .

vienu no

konkurētspējas priekšrocībām

Grozījums Nr. 57

Grozījums Nr. 57

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

3. pants – 1. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ba) | vairot informētību par kiberdrošības apdraudējumiem un saistīto sociālo un ētisko ietekmi un problemātiku un samazināt kiberdrošības prasmju trūkumu kiberdrošības jomā Savienībā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ba)

(ba)

vairot informētību par kiberdrošības apdraudējumiem un saistīto sociālo un ētisko ietekmi un problemātiku un samazināt kiberdrošības prasmju trūkumu kiberdrošības jomā Savienībā;

vairot informētību par kiberdrošības apdraudējumiem un saistīto sociālo un ētisko ietekmi un problemātiku un samazināt kiberdrošības prasmju trūkumu kiberdrošības jomā Savienībā;

Grozījums Nr. 58

Grozījums Nr. 58

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts – bb apakšpunkts (jauns)

3. pants – 1. punkts – bb apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (bb) | attīstīt Eiropas vadošo lomu kiberdrošības jomā un nodrošināt augstākos kiberdrošības standartus visā Savienībā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(bb)

(bb)

attīstīt Eiropas vadošo lomu kiberdrošības jomā un nodrošināt augstākos kiberdrošības standartus visā Savienībā;

attīstīt Eiropas vadošo lomu kiberdrošības jomā un nodrošināt augstākos kiberdrošības standartus visā Savienībā;

Grozījums Nr. 59

Grozījums Nr. 59

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts – bc apakšpunkts (jauns)

3. pants – 1. punkts – bc apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (bc) | stiprināt Savienības konkurētspēju un citas spējas, vienlaikus samazinot tās digitālo atkarību, šim nolūkam palielinot Savienībā izstrādāto kiberdrošības produktu, procesu un pakalpojumu izmantošanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(bc)

(bc)

stiprināt Savienības konkurētspēju un citas spējas, vienlaikus samazinot tās digitālo atkarību, šim nolūkam palielinot Savienībā izstrādāto kiberdrošības produktu, procesu un pakalpojumu izmantošanu;

stiprināt Savienības konkurētspēju un citas spējas, vienlaikus samazinot tās digitālo atkarību, šim nolūkam palielinot Savienībā izstrādāto kiberdrošības produktu, procesu un pakalpojumu izmantošanu;

Grozījums Nr. 60

Grozījums Nr. 60

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts – bd apakšpunkts (jauns)

3. pants – 1. punkts – bd apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (bd) | stiprināt iedzīvotāju, patērētāju un uzņēmumu uzticēšanos digitālajai pasaulei, un līdz ar to veicināt digitālā vienotā tirgus stratēģijas mērķu sasniegšanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(bd)

(bd)

stiprināt iedzīvotāju, patērētāju un uzņēmumu uzticēšanos digitālajai pasaulei, un līdz ar to veicināt digitālā vienotā tirgus stratēģijas mērķu sasniegšanu;

stiprināt iedzīvotāju, patērētāju un uzņēmumu uzticēšanos digitālajai pasaulei, un līdz ar to veicināt digitālā vienotā tirgus stratēģijas mērķu sasniegšanu;

Grozījums Nr. 61

Grozījums Nr. 61

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa – 1. punkts

4. pants – 1. daļa – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1. | sekmēt
  6. pantā minētā Nacionālo koordinācijas centru tīkla (turpmāk “Tīkls”) un 8. pantā minētās kiberdrošības kompetenču kopienas
  darbu un palīdzēt to koordinēt
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.

sekmēt
  6. pantā minētā Nacionālo koordinācijas centru tīkla (turpmāk “Tīkls”) un 8. pantā minētās kiberdrošības kompetenču kopienas
  darbu un palīdzēt to koordinēt
  ;

sekmēt

darbu un palīdzēt to koordinēt

| 1. | izveidot, pārvaldīt un sekmēt
  6. pantā minētā Nacionālo koordinācijas centru tīkla (turpmāk “Tīkls”) un 8. pantā minētās kiberdrošības kompetenču kopienas
  (turpmāk “kopiena”) darbu
  ; |
| --- | --- |

1.

izveidot, pārvaldīt un sekmēt
  6. pantā minētā Nacionālo koordinācijas centru tīkla (turpmāk “Tīkls”) un 8. pantā minētās kiberdrošības kompetenču kopienas
  (turpmāk “kopiena”) darbu
  ;

izveidot, pārvaldīt un sekmēt

(turpmāk “kopiena”) darbu

Grozījums Nr. 62

Grozījums Nr. 62

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa – 2. punkts

4. pants – 1. daļa – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2. | palīdzēt īstenot
  kiberdrošības darbības, kas paredzētas ar Regulu Nr. XXX (26) izveidotajā Digitālās Eiropas programmā un jo īpaši minētās regulas 6. pantā, ar Regulu Nr. XXX (27) izveidotajā pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa” un jo īpaši I pielikuma 2. pīlāra 2.2.6. iedaļā Lēmumā Nr. XXX, ar ko izveido īpašo programmu, ar kuru īsteno pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” [īpašās programmas atsauces numurs], kā arī citās Savienības programmās, ja tas paredzēts Savienības tiesību aktos; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.

palīdzēt īstenot
  kiberdrošības darbības, kas paredzētas ar Regulu Nr. XXX (26) izveidotajā Digitālās Eiropas programmā un jo īpaši minētās regulas 6. pantā, ar Regulu Nr. XXX (27) izveidotajā pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa” un jo īpaši I pielikuma 2. pīlāra 2.2.6. iedaļā Lēmumā Nr. XXX, ar ko izveido īpašo programmu, ar kuru īsteno pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” [īpašās programmas atsauces numurs], kā arī citās Savienības programmās, ja tas paredzēts Savienības tiesību aktos;

palīdzēt īstenot

26

27

| 2. | koordinēt
  kiberdrošības darbības, kas paredzētas ar Regulu Nr. XXX (26) izveidotajā Digitālās Eiropas programmā un jo īpaši minētās regulas 6. pantā, ar Regulu Nr. XXX (27) izveidotajā pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa” un jo īpaši I pielikuma 2. pīlāra 2.2.6. iedaļā Lēmumā Nr. XXX, ar ko izveido īpašo programmu, ar kuru īsteno pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” [īpašās programmas atsauces numurs], kā arī citās Savienības programmās, ja tas paredzēts Savienības tiesību aktos
  , un palīdzēt īstenot darbības, kuras finansē no Eiropas Aizsardzības fonda, kas izveidots ar Regulu (ES) 2019/XXX
  ; |
| --- | --- |

2.

koordinēt
  kiberdrošības darbības, kas paredzētas ar Regulu Nr. XXX (26) izveidotajā Digitālās Eiropas programmā un jo īpaši minētās regulas 6. pantā, ar Regulu Nr. XXX (27) izveidotajā pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa” un jo īpaši I pielikuma 2. pīlāra 2.2.6. iedaļā Lēmumā Nr. XXX, ar ko izveido īpašo programmu, ar kuru īsteno pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” [īpašās programmas atsauces numurs], kā arī citās Savienības programmās, ja tas paredzēts Savienības tiesību aktos
  , un palīdzēt īstenot darbības, kuras finansē no Eiropas Aizsardzības fonda, kas izveidots ar Regulu (ES) 2019/XXX
  ;

koordinēt

26

27

, un palīdzēt īstenot darbības, kuras finansē no Eiropas Aizsardzības fonda, kas izveidots ar Regulu (ES) 2019/XXX

Grozījums Nr. 63

Grozījums Nr. 63

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa – 3. punkts – ievaddaļa

4. pants – 1. daļa – 3. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3. | uzlabot industriju, publiskā sektora un pētniecības kopienu rīcībā esošās kiberdrošības spējas, zināšanas un infrastruktūru, veicot šādus uzdevumus: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.

uzlabot industriju, publiskā sektora un pētniecības kopienu rīcībā esošās kiberdrošības spējas, zināšanas un infrastruktūru, veicot šādus uzdevumus:

| 3. | uzlabot
  sabiedrības,
  industriju, publiskā sektora un pētniecības kopienu
  noturību, iespējas, kā arī to
  rīcībā esošās kiberdrošības spējas, zināšanas un infrastruktūru, veicot šādus uzdevumus
  attiecībā uz industrijas un pētniecības modernajām infrastruktūrām kiberdrošības jomā un saistītajiem pakalpojumiem
  : |
| --- | --- |

3.

uzlabot
  sabiedrības,
  industriju, publiskā sektora un pētniecības kopienu
  noturību, iespējas, kā arī to
  rīcībā esošās kiberdrošības spējas, zināšanas un infrastruktūru, veicot šādus uzdevumus
  attiecībā uz industrijas un pētniecības modernajām infrastruktūrām kiberdrošības jomā un saistītajiem pakalpojumiem
  :

sabiedrības,

noturību, iespējas, kā arī to

attiecībā uz industrijas un pētniecības modernajām infrastruktūrām kiberdrošības jomā un saistītajiem pakalpojumiem

Grozījums Nr. 64

Grozījums Nr. 64

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa – 3. punkts – a apakšpunkts

4. pants – 1. daļa – 3. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | attiecībā uz industrijas un pētniecības modernajām infrastruktūrām kiberdrošības jomā
  un
  saistītajiem pakalpojumiem –
  iegūt, uzlabot, ekspluatēt
  šādas infrastruktūras
  un pakalpojumus
  un
  padarīt pieejamus plašam industrijas lietotāju lokam visā Savienībā,
  tostarp
  MVU, publiskajam sektoram, kā arī pētniecības un zinātnes kopienām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

attiecībā uz industrijas un pētniecības modernajām infrastruktūrām kiberdrošības jomā
  un
  saistītajiem pakalpojumiem –
  iegūt, uzlabot, ekspluatēt
  šādas infrastruktūras
  un pakalpojumus
  un
  padarīt pieejamus plašam industrijas lietotāju lokam visā Savienībā,
  tostarp
  MVU, publiskajam sektoram, kā arī pētniecības un zinātnes kopienām;

attiecībā uz industrijas un pētniecības modernajām infrastruktūrām kiberdrošības jomā

saistītajiem pakalpojumiem –

šādas infrastruktūras

un

tostarp

| (a) | iegūt, uzlabot, ekspluatēt
  Kompetenču centra objektus un saistītos
  pakalpojumus un
  godīgā
  ,
  atklātā
  un
  pārredzamā veidā
  padarīt pieejamus plašam industrijas lietotāju lokam visā Savienībā,
  jo īpaši
  MVU, publiskajam sektoram, kā arī pētniecības un zinātnes kopienām; |
| --- | --- |

(a)

iegūt, uzlabot, ekspluatēt
  Kompetenču centra objektus un saistītos
  pakalpojumus un
  godīgā
  ,
  atklātā
  un
  pārredzamā veidā
  padarīt pieejamus plašam industrijas lietotāju lokam visā Savienībā,
  jo īpaši
  MVU, publiskajam sektoram, kā arī pētniecības un zinātnes kopienām;

Kompetenču centra objektus un saistītos

godīgā

atklātā

pārredzamā veidā

jo īpaši

Grozījums Nr. 65

Grozījums Nr. 65

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa – 3. punkts – b apakšpunkts

4. pants – 1. daļa – 3. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | attiecībā uz industrijas un pētniecības modernajām infrastruktūrām kiberdrošības jomā un saistītajiem pakalpojumiem –
  sniegt atbalstu, tostarp finansiālu, citiem subjektiem, lai tās varētu iegūt, uzlabot, ekspluatēt
  šādas infrastruktūras
  un pakalpojumus un padarīt pieejamus plašam industrijas lietotāju lokam visā Savienībā,
  tostarp
  MVU, publiskajam sektoram, kā arī pētniecības un zinātnes kopienām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

attiecībā uz industrijas un pētniecības modernajām infrastruktūrām kiberdrošības jomā un saistītajiem pakalpojumiem –
  sniegt atbalstu, tostarp finansiālu, citiem subjektiem, lai tās varētu iegūt, uzlabot, ekspluatēt
  šādas infrastruktūras
  un pakalpojumus un padarīt pieejamus plašam industrijas lietotāju lokam visā Savienībā,
  tostarp
  MVU, publiskajam sektoram, kā arī pētniecības un zinātnes kopienām;

attiecībā uz industrijas un pētniecības modernajām infrastruktūrām kiberdrošības jomā un saistītajiem pakalpojumiem –

šādas infrastruktūras

tostarp

| (b) | sniegt atbalstu, tostarp finansiālu, citiem subjektiem, lai tās varētu iegūt, uzlabot, ekspluatēt
  šādus objektus
  un
  saistītos
  pakalpojumus un padarīt pieejamus plašam industrijas lietotāju lokam visā Savienībā,
  jo īpaši
  MVU, publiskajam sektoram, kā arī pētniecības un zinātnes kopienām; |
| --- | --- |

(b)

sniegt atbalstu, tostarp finansiālu, citiem subjektiem, lai tās varētu iegūt, uzlabot, ekspluatēt
  šādus objektus
  un
  saistītos
  pakalpojumus un padarīt pieejamus plašam industrijas lietotāju lokam visā Savienībā,
  jo īpaši
  MVU, publiskajam sektoram, kā arī pētniecības un zinātnes kopienām;

šādus objektus

saistītos

jo īpaši

Grozījums Nr. 66

Grozījums Nr. 66

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa – 3. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

4. pants – 1. daļa – 3. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ba) | sniegt finansiālo atbalstu un tehnisko palīdzību kiberdrošības jaunuzņēmumiem, MVU, mikrouzņēmumiem, asociācijām, individuāliem ekspertiem un civilo tehnoloģiju projektiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ba)

(ba)

sniegt finansiālo atbalstu un tehnisko palīdzību kiberdrošības jaunuzņēmumiem, MVU, mikrouzņēmumiem, asociācijām, individuāliem ekspertiem un civilo tehnoloģiju projektiem;

sniegt finansiālo atbalstu un tehnisko palīdzību kiberdrošības jaunuzņēmumiem, MVU, mikrouzņēmumiem, asociācijām, individuāliem ekspertiem un civilo tehnoloģiju projektiem;

Grozījums Nr. 67

Grozījums Nr. 67

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa – 3. punkts – bb apakšpunkts (jauns)

4. pants – 1. daļa – 3. punkts – bb apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (bb) | finansēt programmatūras drošības koda revīzijas un saistītos uzlabojumus brīvā un atklātā pirmkoda programmatūras projektiem, ko plaši izmanto infrastruktūrai, produktiem un procesiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(bb)

(bb)

finansēt programmatūras drošības koda revīzijas un saistītos uzlabojumus brīvā un atklātā pirmkoda programmatūras projektiem, ko plaši izmanto infrastruktūrai, produktiem un procesiem;

finansēt programmatūras drošības koda revīzijas un saistītos uzlabojumus brīvā un atklātā pirmkoda programmatūras projektiem, ko plaši izmanto infrastruktūrai, produktiem un procesiem;

Grozījums Nr. 68

Grozījums Nr. 68

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa – 3. punkts – c apakšpunkts

4. pants – 1. daļa – 3. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | kiberdrošības jautājumos sniegt zināšanas
  un tehnisko palīdzību industrijai un publiskajām iestādēm, jo īpaši atbalstot darbības, kuru mērķis ir atvieglot piekļuvi Tīklā un kiberdrošības kompetenču kopienā pieejamajai lietpratībai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

kiberdrošības jautājumos sniegt zināšanas
  un tehnisko palīdzību industrijai un publiskajām iestādēm, jo īpaši atbalstot darbības, kuru mērķis ir atvieglot piekļuvi Tīklā un kiberdrošības kompetenču kopienā pieejamajai lietpratībai;

kiberdrošības jautājumos sniegt zināšanas

| (c) | sekmēt zināšanu apmaiņu kiberdrošības jomā
  un tehnisko palīdzību
  cita starpā pilsoniskajai sabiedrībai,
  industrijai un publiskajām iestādēm,
  akadēmisko un pētnieku kopienai,
  jo īpaši atbalstot darbības, kuru mērķis ir atvieglot piekļuvi Tīklā un kiberdrošības kompetenču kopienā pieejamajai lietpratībai
  ar mērķi uzlabot kibernoturību Savienībā
  ; |
| --- | --- |

(c)

sekmēt zināšanu apmaiņu kiberdrošības jomā
  un tehnisko palīdzību
  cita starpā pilsoniskajai sabiedrībai,
  industrijai un publiskajām iestādēm,
  akadēmisko un pētnieku kopienai,
  jo īpaši atbalstot darbības, kuru mērķis ir atvieglot piekļuvi Tīklā un kiberdrošības kompetenču kopienā pieejamajai lietpratībai
  ar mērķi uzlabot kibernoturību Savienībā
  ;

sekmēt zināšanu apmaiņu kiberdrošības jomā

cita starpā pilsoniskajai sabiedrībai,

akadēmisko un pētnieku kopienai,

ar mērķi uzlabot kibernoturību Savienībā

Grozījums Nr. 69

Grozījums Nr. 69

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa – 3. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

4. pants – 1. daļa – 3. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ca) | veicināt “integrēto drošību” kā principu infrastruktūru, produktu un pakalpojumu attīstības, uzturēšanas, ekspluatācijas un atjaunināšanas procesā, jo īpaši atbalstot mūsdienīgas un drošas izstrādes metodes, pienācīgas drošības pārbaudes un drošības revīzijas un ietverot ražotāja vai piegādātāja apņemšanos darīt pieejamus atjauninājumus, lai novērstu jaunas ievainojamības vai draudus, nekavējoties un pēc aplēstā produkta kalpošanas laika beigām, vai dodot iespēju trešai personai radīt un sniegt šādus atjauninājumus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ca)

(ca)

veicināt “integrēto drošību” kā principu infrastruktūru, produktu un pakalpojumu attīstības, uzturēšanas, ekspluatācijas un atjaunināšanas procesā, jo īpaši atbalstot mūsdienīgas un drošas izstrādes metodes, pienācīgas drošības pārbaudes un drošības revīzijas un ietverot ražotāja vai piegādātāja apņemšanos darīt pieejamus atjauninājumus, lai novērstu jaunas ievainojamības vai draudus, nekavējoties un pēc aplēstā produkta kalpošanas laika beigām, vai dodot iespēju trešai personai radīt un sniegt šādus atjauninājumus;

veicināt “integrēto drošību” kā principu infrastruktūru, produktu un pakalpojumu attīstības, uzturēšanas, ekspluatācijas un atjaunināšanas procesā, jo īpaši atbalstot mūsdienīgas un drošas izstrādes metodes, pienācīgas drošības pārbaudes un drošības revīzijas un ietverot ražotāja vai piegādātāja apņemšanos darīt pieejamus atjauninājumus, lai novērstu jaunas ievainojamības vai draudus, nekavējoties un pēc aplēstā produkta kalpošanas laika beigām, vai dodot iespēju trešai personai radīt un sniegt šādus atjauninājumus;

Grozījums Nr. 70

Grozījums Nr. 70

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa – 3. punkts – cb apakšpunkts (jauns)

4. pants – 1. daļa – 3. punkts – cb apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (cb) | atbalstīt pirmkoda ieguldījumu politiku un to attīstību, jo īpaši publiskajām iestādēm, kurās tiek izmantoti brīvā un atklātā pirmkoda programmatūras projekti; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(cb)

(cb)

atbalstīt pirmkoda ieguldījumu politiku un to attīstību, jo īpaši publiskajām iestādēm, kurās tiek izmantoti brīvā un atklātā pirmkoda programmatūras projekti;

atbalstīt pirmkoda ieguldījumu politiku un to attīstību, jo īpaši publiskajām iestādēm, kurās tiek izmantoti brīvā un atklātā pirmkoda programmatūras projekti;

Grozījums Nr. 71

Grozījums Nr. 71

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa – 3. punkts – cc apakšpunkts (jauns)

4. pants – 1. daļa – 3. punkts – cc apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (cc) | apvienot industrijas ieinteresētās personas, arodbiedrības, akadēmiskās aprindas, pētniecības organizācijas un publiskās iestādes, lai nodrošinātu ilgtermiņa sadarbību attiecībā uz kiberdrošības produktu un procesu izstrādi un īstenošanu, tostarp, ja vajadzīgs, apvienot un kopīgot resursus un informāciju attiecībā uz šādiem produktiem un procesiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(cc)

(cc)

apvienot industrijas ieinteresētās personas, arodbiedrības, akadēmiskās aprindas, pētniecības organizācijas un publiskās iestādes, lai nodrošinātu ilgtermiņa sadarbību attiecībā uz kiberdrošības produktu un procesu izstrādi un īstenošanu, tostarp, ja vajadzīgs, apvienot un kopīgot resursus un informāciju attiecībā uz šādiem produktiem un procesiem;

apvienot industrijas ieinteresētās personas, arodbiedrības, akadēmiskās aprindas, pētniecības organizācijas un publiskās iestādes, lai nodrošinātu ilgtermiņa sadarbību attiecībā uz kiberdrošības produktu un procesu izstrādi un īstenošanu, tostarp, ja vajadzīgs, apvienot un kopīgot resursus un informāciju attiecībā uz šādiem produktiem un procesiem;

Grozījums Nr. 72

Grozījums Nr. 72

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa – 4. punkts – ievaddaļa

4. pants – 1. daļa – 4. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4. | sekmēt modernāko kiberdrošības produktu un
  risinājumu
  plašu ieviešanu visā
  ekonomikā
  , veicot šādus uzdevumus: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.

sekmēt modernāko kiberdrošības produktu un
  risinājumu
  plašu ieviešanu visā
  ekonomikā
  , veicot šādus uzdevumus:

risinājumu

ekonomikā

| 4. | sekmēt modernāko
  un ilgtspējīgu
  kiberdrošības produktu un
  procesu
  plašu ieviešanu visā
  Savienībā
  , veicot šādus uzdevumus: |
| --- | --- |

4.

sekmēt modernāko
  un ilgtspējīgu
  kiberdrošības produktu un
  procesu
  plašu ieviešanu visā
  Savienībā
  , veicot šādus uzdevumus:

un ilgtspējīgu

procesu

Savienībā

Grozījums Nr. 73

Grozījums Nr. 73

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa – 4. punkts – a apakšpunkts

4. pants – 1. daļa – 4. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | stimulēt pētniecību un izstrādi kiberdrošības jomā un Savienības kiberdrošības produktu un
  risinājumu
  izmantošanu publiskajās iestādēs un
  lietotāju industrijās
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

stimulēt pētniecību un izstrādi kiberdrošības jomā un Savienības kiberdrošības produktu un
  risinājumu
  izmantošanu publiskajās iestādēs un
  lietotāju industrijās
  ;

risinājumu

lietotāju industrijās

| (a) | stimulēt pētniecību un izstrādi kiberdrošības jomā un Savienības kiberdrošības produktu un
  holistisku procesu
  izmantošanu
  visā inovācijas ciklā, cita starpā
  publiskajās iestādēs
  , industrijā
  un
  tirgū
  ; |
| --- | --- |

(a)

stimulēt pētniecību un izstrādi kiberdrošības jomā un Savienības kiberdrošības produktu un
  holistisku procesu
  izmantošanu
  visā inovācijas ciklā, cita starpā
  publiskajās iestādēs
  , industrijā
  un
  tirgū
  ;

holistisku procesu

visā inovācijas ciklā, cita starpā

, industrijā

tirgū

Grozījums Nr. 74

Grozījums Nr. 74

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa – 4. punkts – b apakšpunkts

4. pants – 1. daļa – 4. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | palīdzēt publiskajām iestādēm, pieprasījuma puses industrijām un citiem lietotājiem
  pieņemt
  un
  integrēt jaunākos
  kiberdrošības
  risinājumus
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

palīdzēt publiskajām iestādēm, pieprasījuma puses industrijām un citiem lietotājiem
  pieņemt
  un
  integrēt jaunākos
  kiberdrošības
  risinājumus
  ;

pieņemt

integrēt jaunākos

risinājumus

| (b) | palīdzēt publiskajām iestādēm, pieprasījuma puses industrijām un citiem lietotājiem
  palielināt savu noturību, pieņemot
  un
  integrējot modernus
  kiberdrošības
  produktus un procesus
  ; |
| --- | --- |

(b)

palīdzēt publiskajām iestādēm, pieprasījuma puses industrijām un citiem lietotājiem
  palielināt savu noturību, pieņemot
  un
  integrējot modernus
  kiberdrošības
  produktus un procesus
  ;

palielināt savu noturību, pieņemot

integrējot modernus

produktus un procesus

Grozījums Nr. 75

Grozījums Nr. 75

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa – 4. punkts – c apakšpunkts

4. pants – 1. daļa – 4. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | jo īpaši palīdzēt publiskajām iestādēm organizēt publisko iepirkumu vai publisko iestāžu uzdevumā rīkot modernāko kiberdrošības produktu un
  risinājumu
  iepirkumus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

jo īpaši palīdzēt publiskajām iestādēm organizēt publisko iepirkumu vai publisko iestāžu uzdevumā rīkot modernāko kiberdrošības produktu un
  risinājumu
  iepirkumus;

risinājumu

| (c) | jo īpaši palīdzēt publiskajām iestādēm organizēt publisko iepirkumu vai publisko iestāžu uzdevumā rīkot modernāko kiberdrošības produktu un
  procesu
  iepirkumus
  , tostarp sniedzot atbalstu iepirkumam, lai palielinātu publisko investīciju drošību un ieguvumus no tām
  ; |
| --- | --- |

(c)

jo īpaši palīdzēt publiskajām iestādēm organizēt publisko iepirkumu vai publisko iestāžu uzdevumā rīkot modernāko kiberdrošības produktu un
  procesu
  iepirkumus
  , tostarp sniedzot atbalstu iepirkumam, lai palielinātu publisko investīciju drošību un ieguvumus no tām
  ;

procesu

, tostarp sniedzot atbalstu iepirkumam, lai palielinātu publisko investīciju drošību un ieguvumus no tām

Grozījums Nr. 76

Grozījums Nr. 76

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa – 4. punkts – d apakšpunkts

4. pants – 1. daļa – 4. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | sniegt finansiālu atbalstu un tehnisku palīdzību kiberdrošības jomas jaunuzņēmumiem un MVU, lai veidotu saikni ar potenciālajiem tirgiem un piesaistītu investīcijas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

sniegt finansiālu atbalstu un tehnisku palīdzību kiberdrošības jomas jaunuzņēmumiem un MVU, lai veidotu saikni ar potenciālajiem tirgiem un piesaistītu investīcijas;

| (d) | sniegt finansiālu atbalstu un tehnisku palīdzību kiberdrošības jomas jaunuzņēmumiem un MVU,
  mikrouzņēmumiem, individuāliem ekspertiem, plaši izmantotiem brīvā un atklātā pirmkoda programmatūras projektiem un civilo tehnoloģiju projektiem,
  lai
  uzlabotu zināšanas par kiberdrošību,
  veidotu saikni ar potenciālajiem tirgiem
  un ieviešanas iespējām
  un piesaistītu investīcijas; |
| --- | --- |

(d)

sniegt finansiālu atbalstu un tehnisku palīdzību kiberdrošības jomas jaunuzņēmumiem un MVU,
  mikrouzņēmumiem, individuāliem ekspertiem, plaši izmantotiem brīvā un atklātā pirmkoda programmatūras projektiem un civilo tehnoloģiju projektiem,
  lai
  uzlabotu zināšanas par kiberdrošību,
  veidotu saikni ar potenciālajiem tirgiem
  un ieviešanas iespējām
  un piesaistītu investīcijas;

mikrouzņēmumiem, individuāliem ekspertiem, plaši izmantotiem brīvā un atklātā pirmkoda programmatūras projektiem un civilo tehnoloģiju projektiem,

uzlabotu zināšanas par kiberdrošību,

un ieviešanas iespējām

Grozījums Nr. 77

Grozījums Nr. 77

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa – 5. punkts – ievaddaļa

4. pants – 1. daļa – 5. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5. | uzlabot izpratni par kiberdrošību
  un
  palīdzēt mazināt prasmju trūkumu Savienībā saistībā ar kiberdrošību, veicot šādus uzdevumus: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.

uzlabot izpratni par kiberdrošību
  un
  palīdzēt mazināt prasmju trūkumu Savienībā saistībā ar kiberdrošību, veicot šādus uzdevumus:

un

| 5. | uzlabot izpratni par kiberdrošību, palīdzēt mazināt prasmju trūkumu
  un stiprināt prasmju līmeni
  Savienībā saistībā ar kiberdrošību, veicot šādus uzdevumus: |
| --- | --- |

5.

uzlabot izpratni par kiberdrošību, palīdzēt mazināt prasmju trūkumu
  un stiprināt prasmju līmeni
  Savienībā saistībā ar kiberdrošību, veicot šādus uzdevumus:

un stiprināt prasmju līmeni

Grozījums Nr. 78

Grozījums Nr. 78

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa – 5. punkts – -a apakšpunkts (jauns)

4. pants – 1. daļa – 5. punkts – -a apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (-a) | attiecīgā gadījumā atbalstīt Digitālās Eiropas programmas 4. īpašā mērķa — uzlabotu digitālo prasmju — sasniegšanu sadarbībā ar Eiropas digitālās inovācijas centriem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(-a)

(-a)

attiecīgā gadījumā atbalstīt Digitālās Eiropas programmas 4. īpašā mērķa — uzlabotu digitālo prasmju — sasniegšanu sadarbībā ar Eiropas digitālās inovācijas centriem;

Grozījums Nr. 79

Grozījums Nr. 79

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa – 5. punkts – a apakšpunkts

4. pants – 1. daļa – 5. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | atbalstīt kiberdrošības prasmju turpmāku attīstīšanu, vajadzības gadījumā
  sadarbībā
  ar attiecīgajām ES aģentūrām un struktūrām, tostarp ENISA; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

atbalstīt kiberdrošības prasmju turpmāku attīstīšanu, vajadzības gadījumā
  sadarbībā
  ar attiecīgajām ES aģentūrām un struktūrām, tostarp ENISA;

sadarbībā

| (a) | atbalstīt kiberdrošības prasmju
  un kompetenču
  turpmāku attīstīšanu,
  apvienošanu un apmaiņu visos attiecīgajos izglītības līmeņos, atbalstīt mērķi panākt dzimumu līdzsvaru, veicināt kopīgu un augstu kiberdrošības zināšanu līmeni un veicināt lietotāju un infrastruktūru noturību visā Savienībā, sadarbībā ar Tīklu un
  vajadzības gadījumā
  saskaņojot
  ar attiecīgajām ES aģentūrām un struktūrām, tostarp ENISA; |
| --- | --- |

(a)

atbalstīt kiberdrošības prasmju
  un kompetenču
  turpmāku attīstīšanu,
  apvienošanu un apmaiņu visos attiecīgajos izglītības līmeņos, atbalstīt mērķi panākt dzimumu līdzsvaru, veicināt kopīgu un augstu kiberdrošības zināšanu līmeni un veicināt lietotāju un infrastruktūru noturību visā Savienībā, sadarbībā ar Tīklu un
  vajadzības gadījumā
  saskaņojot
  ar attiecīgajām ES aģentūrām un struktūrām, tostarp ENISA;

un kompetenču

apvienošanu un apmaiņu visos attiecīgajos izglītības līmeņos, atbalstīt mērķi panākt dzimumu līdzsvaru, veicināt kopīgu un augstu kiberdrošības zināšanu līmeni un veicināt lietotāju un infrastruktūru noturību visā Savienībā, sadarbībā ar Tīklu un

saskaņojot

Grozījums Nr. 80

Grozījums Nr. 80

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa – 6. punkts – a apakšpunkts

4. pants – 1. daļa – 6. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | sniegt finansiālu atbalstu centieniem kiberdrošības pētniecības jomā, pamatojoties uz kopīgu, pastāvīgi izvērtētu un uzlabotu daudzgadu stratēģisko, industriālo, tehnoloģisko un pētniecisko
  programmu
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

sniegt finansiālu atbalstu centieniem kiberdrošības pētniecības jomā, pamatojoties uz kopīgu, pastāvīgi izvērtētu un uzlabotu daudzgadu stratēģisko, industriālo, tehnoloģisko un pētniecisko
  programmu
  ;

programmu

| (a) | sniegt finansiālu atbalstu centieniem kiberdrošības pētniecības jomā, pamatojoties uz kopīgu, pastāvīgi izvērtētu un uzlabotu daudzgadu stratēģisko, industriālo, tehnoloģisko un pētniecisko
  plānu, kas minēts 13. pantā
  ; |
| --- | --- |

(a)

sniegt finansiālu atbalstu centieniem kiberdrošības pētniecības jomā, pamatojoties uz kopīgu, pastāvīgi izvērtētu un uzlabotu daudzgadu stratēģisko, industriālo, tehnoloģisko un pētniecisko
  plānu, kas minēts 13. pantā
  ;

plānu, kas minēts 13. pantā

Grozījums Nr. 81

Grozījums Nr. 81

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa – 6. punkts – b apakšpunkts

4. pants – 1. daļa – 6. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | sadarbībā ar industriju un Tīklu atbalstīt plaša mēroga pētījumu un demonstrējumu projektus nākamās paaudzes kiberdrošības tehnoloģisko spēju jomā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

sadarbībā ar industriju un Tīklu atbalstīt plaša mēroga pētījumu un demonstrējumu projektus nākamās paaudzes kiberdrošības tehnoloģisko spēju jomā;

| (b) | sadarbībā ar industriju
  , akadēmisko
  un
  pētniecības kopienu, publisko sektoru un iestādēm, tostarp
  Tīklu
  un kopienu,
  atbalstīt plaša mēroga pētījumu un demonstrējumu projektus nākamās paaudzes kiberdrošības tehnoloģisko spēju jomā; |
| --- | --- |

(b)

sadarbībā ar industriju
  , akadēmisko
  un
  pētniecības kopienu, publisko sektoru un iestādēm, tostarp
  Tīklu
  un kopienu,
  atbalstīt plaša mēroga pētījumu un demonstrējumu projektus nākamās paaudzes kiberdrošības tehnoloģisko spēju jomā;

, akadēmisko

pētniecības kopienu, publisko sektoru un iestādēm, tostarp

un kopienu,

Grozījums Nr. 82

Grozījums Nr. 82

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa – 6. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

4. pants – 1. daļa – 6. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ba) | nodrošināt pamattiesību ievērošanu un ētisku rīcību Kompetenču centra atbalstītajos kiberdrošības pētījumu projektos; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ba)

(ba)

nodrošināt pamattiesību ievērošanu un ētisku rīcību Kompetenču centra atbalstītajos kiberdrošības pētījumu projektos;

nodrošināt pamattiesību ievērošanu un ētisku rīcību Kompetenču centra atbalstītajos kiberdrošības pētījumu projektos;

Grozījums Nr. 83

Grozījums Nr. 83

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa – 6. punkts – bb apakšpunkts (jauns)

4. pants – 1. daļa – 6. punkts – bb apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (bb) | uzraudzīt ziņojumus par ievainojamībām, ko atklājusi kopiena, un veicināt ievainojamību atklāšanu un ielāpu, labojumu un risinājumu izstrādi un izplatīšanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(bb)

(bb)

uzraudzīt ziņojumus par ievainojamībām, ko atklājusi kopiena, un veicināt ievainojamību atklāšanu un ielāpu, labojumu un risinājumu izstrādi un izplatīšanu;

uzraudzīt ziņojumus par ievainojamībām, ko atklājusi kopiena, un veicināt ievainojamību atklāšanu un ielāpu, labojumu un risinājumu izstrādi un izplatīšanu;

Grozījums Nr. 84

Grozījums Nr. 84

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa – 6. punkts – bc apakšpunkts (jauns)

4. pants – 1. daļa – 6. punkts – bc apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (bc) | sadarbībā ar ENISA uzraudzīt pētījumu rezultātus attiecībā uz pašmācības algoritmiem, ko izmanto ļaunprātīgām kiberdarbībām, un atbalstīt Direktīvas (ES) 2016/1148 īstenošanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(bc)

(bc)

sadarbībā ar ENISA uzraudzīt pētījumu rezultātus attiecībā uz pašmācības algoritmiem, ko izmanto ļaunprātīgām kiberdarbībām, un atbalstīt Direktīvas (ES) 2016/1148 īstenošanu;

sadarbībā ar ENISA uzraudzīt pētījumu rezultātus attiecībā uz pašmācības algoritmiem, ko izmanto ļaunprātīgām kiberdarbībām, un atbalstīt Direktīvas (ES) 2016/1148 īstenošanu;

Grozījums Nr. 85

Grozījums Nr. 85

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa – 6. punkts – bd apakšpunkts (jauns)

4. pants – 1. daļa – 6. punkts – bd apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (bd) | atbalstīt pētniecību kibernoziedzības jomā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(bd)

(bd)

atbalstīt pētniecību kibernoziedzības jomā;

atbalstīt pētniecību kibernoziedzības jomā;

Grozījums Nr. 86

Grozījums Nr. 86

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa – 6. punkts – be apakšpunkts (jauns)

4. pants – 1. daļa – 6. punkts – be apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (be) | atbalstīt tādu produktu un procesu pētniecību un izstrādi, kurus varētu brīvi pētīt, kopīgot un izmantot kā pamatu, jo īpaši verificētas un verificējamas aparatūras un programmatūras jomā, cieši sadarbojoties ar industriju, Tīklu un kopienu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(be)

(be)

atbalstīt tādu produktu un procesu pētniecību un izstrādi, kurus varētu brīvi pētīt, kopīgot un izmantot kā pamatu, jo īpaši verificētas un verificējamas aparatūras un programmatūras jomā, cieši sadarbojoties ar industriju, Tīklu un kopienu;

atbalstīt tādu produktu un procesu pētniecību un izstrādi, kurus varētu brīvi pētīt, kopīgot un izmantot kā pamatu, jo īpaši verificētas un verificējamas aparatūras un programmatūras jomā, cieši sadarbojoties ar industriju, Tīklu un kopienu;

Grozījums Nr. 87

Grozījums Nr. 87

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa – 6. punkts – c apakšpunkts

4. pants – 1. daļa – 6. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | atbalstīt pētniecību un inovāciju kiberdrošības tehnoloģiju standartizācijā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

atbalstīt pētniecību un inovāciju kiberdrošības tehnoloģiju standartizācijā;

| (c) | atbalstīt pētniecību un inovāciju
  formālā un neformālā
  kiberdrošības tehnoloģiju standartizācijā
  un sertifikācijā, saistot to ar pašreizējo darbu un attiecīgā gadījumā cieši sadarbojoties ar Eiropas standartizācijas organizācijām, sertifikācijas iestādēm un ENISA
  ; |
| --- | --- |

(c)

atbalstīt pētniecību un inovāciju
  formālā un neformālā
  kiberdrošības tehnoloģiju standartizācijā
  un sertifikācijā, saistot to ar pašreizējo darbu un attiecīgā gadījumā cieši sadarbojoties ar Eiropas standartizācijas organizācijām, sertifikācijas iestādēm un ENISA
  ;

formālā un neformālā

un sertifikācijā, saistot to ar pašreizējo darbu un attiecīgā gadījumā cieši sadarbojoties ar Eiropas standartizācijas organizācijām, sertifikācijas iestādēm un ENISA

Grozījums Nr. 88

Grozījums Nr. 88

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa – 6. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

4. pants – 1. daļa – 6. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ca) | sniegt īpašu atbalstu MVU, veicinot piekļuvi zināšanām un apmācībai un izmantojot pielāgotu piekļuvi pētniecības un izstrādes rezultātiem, ko pastiprina Kompetenču centrs un Tīkls, lai palielinātu konkurētspēju; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ca)

(ca)

sniegt īpašu atbalstu MVU, veicinot piekļuvi zināšanām un apmācībai un izmantojot pielāgotu piekļuvi pētniecības un izstrādes rezultātiem, ko pastiprina Kompetenču centrs un Tīkls, lai palielinātu konkurētspēju;

sniegt īpašu atbalstu MVU, veicinot piekļuvi zināšanām un apmācībai un izmantojot pielāgotu piekļuvi pētniecības un izstrādes rezultātiem, ko pastiprina Kompetenču centrs un Tīkls, lai palielinātu konkurētspēju;

Grozījums Nr. 184

Grozījums Nr. 184

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa – 7. punkts – ievaddaļa

4. pants – 1. daļa – 7. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 7. | uzlabot sadarbību starp civilo un aizsardzības jomu attiecībā uz divējāda lietojuma tehnoloģijām un to pielietošanu kiberdrošības jomā, veicot šādus uzdevumus: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

7.

uzlabot sadarbību starp civilo un aizsardzības jomu attiecībā uz divējāda lietojuma tehnoloģijām un to pielietošanu kiberdrošības jomā, veicot šādus uzdevumus:

| 7. | uzlabot sadarbību starp civilo un aizsardzības jomu attiecībā uz divējāda lietojuma tehnoloģijām un to pielietošanu kiberdrošības jomā, veicot šādus uzdevumus
  , kas attiecas uz reaģēšanai un aizsardzībai paredzētām kiberaizsardzības tehnoloģijām, lietojumiem un pakalpojumiem
  : |
| --- | --- |

7.

uzlabot sadarbību starp civilo un aizsardzības jomu attiecībā uz divējāda lietojuma tehnoloģijām un to pielietošanu kiberdrošības jomā, veicot šādus uzdevumus
  , kas attiecas uz reaģēšanai un aizsardzībai paredzētām kiberaizsardzības tehnoloģijām, lietojumiem un pakalpojumiem
  :

, kas attiecas uz reaģēšanai un aizsardzībai paredzētām kiberaizsardzības tehnoloģijām, lietojumiem un pakalpojumiem

Grozījums Nr. 185

Grozījums Nr. 185

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa – 8. punkts – ievaddaļa

4. pants – 1. daļa – 8. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 8. | veicināt sinerģijas starp kiberdrošības civilajām un aizsardzības jomām saistībā ar Eiropas Aizsardzības fondu, veicot šādus uzdevumus: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

8.

veicināt sinerģijas starp kiberdrošības civilajām un aizsardzības jomām saistībā ar Eiropas Aizsardzības fondu, veicot šādus uzdevumus:

| 8. | veicināt sinerģijas starp kiberdrošības civilajām un aizsardzības jomām saistībā ar Eiropas Aizsardzības fondu, veicot šādus uzdevumus
  , kas attiecas uz reaģēšanai un aizsardzībai paredzētām kiberaizsardzības tehnoloģijām, lietojumiem un pakalpojumiem
  : |
| --- | --- |

8.

veicināt sinerģijas starp kiberdrošības civilajām un aizsardzības jomām saistībā ar Eiropas Aizsardzības fondu, veicot šādus uzdevumus
  , kas attiecas uz reaģēšanai un aizsardzībai paredzētām kiberaizsardzības tehnoloģijām, lietojumiem un pakalpojumiem
  :

, kas attiecas uz reaģēšanai un aizsardzībai paredzētām kiberaizsardzības tehnoloģijām, lietojumiem un pakalpojumiem

Grozījums Nr. 89

Grozījums Nr. 89

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa – 8. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

4. pants – 1. daļa – 8. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ba) | palīdzēt un sniegt padomu Komisijai Regulas (ES) 2019/XXX [Regulas (EK) Nr. 428/2009 pārstrādātā redakcija, kā ierosināts COM(2016)0616] īstenošanā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ba)

(ba)

palīdzēt un sniegt padomu Komisijai Regulas (ES) 2019/XXX [Regulas (EK) Nr. 428/2009 pārstrādātā redakcija, kā ierosināts COM(2016)0616] īstenošanā;

palīdzēt un sniegt padomu Komisijai Regulas (ES) 2019/XXX [Regulas (EK) Nr. 428/2009 pārstrādātā redakcija, kā ierosināts COM(2016)0616] īstenošanā;

Grozījums Nr. 90

Grozījums Nr. 90

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa – 8.a punkts (jauns)

4. pants – 1. daļa – 8.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 8.a | atbalstīt Savienības centienus uzlabot starptautisku sadarbību saistībā ar kiberdrošību:









  (a) | veicināt Kompetenču centra dalību starptautiskās konferencēs un valsts organizācijās, kā arī ieguldījumu starptautiskajās standartizācijas organizācijās; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

8.a

8.a

atbalstīt Savienības centienus uzlabot starptautisku sadarbību saistībā ar kiberdrošību:

(a)

(a)

veicināt Kompetenču centra dalību starptautiskās konferencēs un valsts organizācijās, kā arī ieguldījumu starptautiskajās standartizācijas organizācijās;

veicināt Kompetenču centra dalību starptautiskās konferencēs un valsts organizācijās, kā arī ieguldījumu starptautiskajās standartizācijas organizācijās;

| (b) | sadarbojoties ar trešām valstīm un starptautiskajām organizācijām attiecīgajos starptautiskās sadarbības ietvaros. |
| --- | --- |

(b)

(b)

sadarbojoties ar trešām valstīm un starptautiskajām organizācijām attiecīgajos starptautiskās sadarbības ietvaros.

sadarbojoties ar trešām valstīm un starptautiskajām organizācijām attiecīgajos starptautiskās sadarbības ietvaros.

Grozījums Nr. 91

Grozījums Nr. 91

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – virsraksts

5. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Investēšana infrastruktūrās, spējās, produktos vai
  risinājumos
  un to izmantošana | Investēšana infrastruktūrās, spējās, produktos vai
  procesos
  un to izmantošana |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Investēšana infrastruktūrās, spējās, produktos vai
  risinājumos
  un to izmantošana

risinājumos

Investēšana infrastruktūrās, spējās, produktos vai
  procesos
  un to izmantošana

procesos

Grozījums Nr. 92

Grozījums Nr. 92

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. punkts – ievaddaļa

5. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Ja Kompetenču centrs nodrošina finansējumu infrastruktūrām, spējām, produktiem vai
  risinājumiem
  saskaņā ar 4. panta 3. un 4. punktu dotāciju vai godalgu veidā, Kompetenču centra darba plānā var konkrēti precizēt: | 1.   Ja Kompetenču centrs nodrošina finansējumu infrastruktūrām, spējām, produktiem vai
  procesiem
  saskaņā ar 4. panta 3. un 4. punktu
  iepirkuma,
  dotāciju vai godalgu veidā, Kompetenču centra darba plānā var konkrēti precizēt: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Ja Kompetenču centrs nodrošina finansējumu infrastruktūrām, spējām, produktiem vai
  risinājumiem
  saskaņā ar 4. panta 3. un 4. punktu dotāciju vai godalgu veidā, Kompetenču centra darba plānā var konkrēti precizēt:

1.   Ja Kompetenču centrs nodrošina finansējumu infrastruktūrām, spējām, produktiem vai
  procesiem
  saskaņā ar 4. panta 3. un 4. punktu
  iepirkuma,
  dotāciju vai godalgu veidā, Kompetenču centra darba plānā var konkrēti precizēt:

Grozījums Nr. 93

Grozījums Nr. 93

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

5. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | noteikumus, kas reglamentē darbību saistībā ar infrastruktūru vai spēju, tostarp attiecīgā gadījumā šādas darbības īstenošanu uzticot mitinātājam, pamatojoties uz Kompetenču centra noteiktajiem kritērijiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

noteikumus, kas reglamentē darbību saistībā ar infrastruktūru vai spēju, tostarp attiecīgā gadījumā šādas darbības īstenošanu uzticot mitinātājam, pamatojoties uz Kompetenču centra noteiktajiem kritērijiem;

| (a) | specifiskus
  noteikumus, kas reglamentē darbību saistībā ar infrastruktūru vai spēju, tostarp attiecīgā gadījumā šādas darbības īstenošanu uzticot mitinātājam, pamatojoties uz Kompetenču centra noteiktajiem kritērijiem; |
| --- | --- |

(a)

specifiskus
  noteikumus, kas reglamentē darbību saistībā ar infrastruktūru vai spēju, tostarp attiecīgā gadījumā šādas darbības īstenošanu uzticot mitinātājam, pamatojoties uz Kompetenču centra noteiktajiem kritērijiem;

specifiskus

Grozījums Nr. 94

Grozījums Nr. 94

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

5. pants – 1. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ba) | specifiskus noteikumus, kas reglamentē dažādus īstenošanas posmus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ba)

(ba)

specifiskus noteikumus, kas reglamentē dažādus īstenošanas posmus;

specifiskus noteikumus, kas reglamentē dažādus īstenošanas posmus;

Grozījums Nr. 95

Grozījums Nr. 95

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. punkts – bb apakšpunkts (jauns)

5. pants – 1. punkts – bb apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (bb) | ka Savienības ieguldījuma rezultātā piekļuve ir tik atvērta, cik iespējams, un tik slēgta, cik nepieciešams, un ka ir iespējama atkārtota izmantošana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(bb)

(bb)

ka Savienības ieguldījuma rezultātā piekļuve ir tik atvērta, cik iespējams, un tik slēgta, cik nepieciešams, un ka ir iespējama atkārtota izmantošana.

ka Savienības ieguldījuma rezultātā piekļuve ir tik atvērta, cik iespējams, un tik slēgta, cik nepieciešams, un ka ir iespējama atkārtota izmantošana.

Grozījums Nr. 96

Grozījums Nr. 96

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 2. punkts

5. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Tīkla locekļu
  , kiberdrošības kompetenču kopienas locekļu vai citu trešo personu, kas pārstāv kiberdrošības produktu un risinājumu lietotājus,
  uzdevumā Kompetenču centrs var būt atbildīgs par attiecīgu kopējā iepirkuma darbību vispārējo izpildi, ieskaitot pirmskomercializācijas iepirkumus. Šajā nolūkā Kompetenču centram var palīdzēt viens vai vairāki nacionālie koordinācijas centri vai kiberdrošības kompetenču kopienas locekļi. | 2.   Tīkla locekļu uzdevumā Kompetenču centrs var būt atbildīgs par attiecīgu kopējā iepirkuma darbību vispārējo izpildi, ieskaitot pirmskomercializācijas iepirkumus. Šajā nolūkā Kompetenču centram var palīdzēt viens vai vairāki nacionālie koordinācijas centri vai kiberdrošības kompetenču kopienas locekļi
  vai attiecīgie Eiropas digitālās inovācijas centri
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Tīkla locekļu
  , kiberdrošības kompetenču kopienas locekļu vai citu trešo personu, kas pārstāv kiberdrošības produktu un risinājumu lietotājus,
  uzdevumā Kompetenču centrs var būt atbildīgs par attiecīgu kopējā iepirkuma darbību vispārējo izpildi, ieskaitot pirmskomercializācijas iepirkumus. Šajā nolūkā Kompetenču centram var palīdzēt viens vai vairāki nacionālie koordinācijas centri vai kiberdrošības kompetenču kopienas locekļi.

2.   Tīkla locekļu uzdevumā Kompetenču centrs var būt atbildīgs par attiecīgu kopējā iepirkuma darbību vispārējo izpildi, ieskaitot pirmskomercializācijas iepirkumus. Šajā nolūkā Kompetenču centram var palīdzēt viens vai vairāki nacionālie koordinācijas centri vai kiberdrošības kompetenču kopienas locekļi
  vai attiecīgie Eiropas digitālās inovācijas centri
  .

Grozījums Nr. 97

Grozījums Nr. 97

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – - 1. punkts (jauns)

6. pants – - 1. punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Katrā dalībvalstī izveido nacionālo koordinācijas centru. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

-1.
     
  Katrā dalībvalstī izveido nacionālo koordinācijas centru.

Grozījums Nr. 98

Grozījums Nr. 98

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 4. punkts

6. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Izvirzītie nacionālie koordinācijas centri, pildot savu pamatuzdevumu saskaņā ar šīs regulas 3. pantu, ir spējīgi atbalstīt Kompetenču centru un Tīklu. Tiem ir attīstīta vai arī tieši pieejama tehnoloģiskā lietpratība kiberdrošības jomā, turklāt tie spēj efektīvi iesaistīties un nodrošināt koordināciju ar industriju, publisko sektoru
  un
  pētniecības kopienu. | 4.   Izvirzītie nacionālie koordinācijas centri, pildot savu pamatuzdevumu saskaņā ar šīs regulas 3. pantu, ir spējīgi atbalstīt Kompetenču centru un Tīklu. Tiem ir attīstīta vai arī tieši pieejama tehnoloģiskā lietpratība kiberdrošības jomā, turklāt tie spēj efektīvi iesaistīties un nodrošināt koordināciju ar industriju, publisko sektoru
  , akadēmisko un
  pētniecības kopienu
  un iedzīvotājiem. Komisija pieņem vadlīnijas, kurās sīkāk apraksta novērtēšanas procedūru un paskaidro kritēriju piemērošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Izvirzītie nacionālie koordinācijas centri, pildot savu pamatuzdevumu saskaņā ar šīs regulas 3. pantu, ir spējīgi atbalstīt Kompetenču centru un Tīklu. Tiem ir attīstīta vai arī tieši pieejama tehnoloģiskā lietpratība kiberdrošības jomā, turklāt tie spēj efektīvi iesaistīties un nodrošināt koordināciju ar industriju, publisko sektoru
  un
  pētniecības kopienu.

4.   Izvirzītie nacionālie koordinācijas centri, pildot savu pamatuzdevumu saskaņā ar šīs regulas 3. pantu, ir spējīgi atbalstīt Kompetenču centru un Tīklu. Tiem ir attīstīta vai arī tieši pieejama tehnoloģiskā lietpratība kiberdrošības jomā, turklāt tie spēj efektīvi iesaistīties un nodrošināt koordināciju ar industriju, publisko sektoru
  , akadēmisko un
  pētniecības kopienu
  un iedzīvotājiem. Komisija pieņem vadlīnijas, kurās sīkāk apraksta novērtēšanas procedūru un paskaidro kritēriju piemērošanu.

Grozījums Nr. 99

Grozījums Nr. 99

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 5. punkts

6. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Kompetenču centra un nacionālo koordinācijas centru attiecības nosaka saskaņā ar līgumisku vienošanos, ko slēdz starp Kompetenču centru un katru nacionālo koordinācijas centru. Vienošanās
  paredz
  noteikumus, kas reglamentē savstarpējās attiecības, kā arī uzdevumu sadalījumu starp Kompetenču centru un katru nacionālo koordinācijas centru. | 5.   Kompetenču centra un nacionālo koordinācijas centru attiecības nosaka saskaņā ar
  standarta
  līgumisku vienošanos, ko slēdz starp Kompetenču centru un katru nacionālo koordinācijas centru. Vienošanās
  ietver to pašu saskaņoto vispārīgo noteikumu kopumu, paredzot
  noteikumus, kas reglamentē savstarpējās attiecības, kā arī uzdevumu sadalījumu starp Kompetenču centru un katru nacionālo koordinācijas centru
  un īpašus nosacījumus, kuri pielāgoti konkrētam nacionālajam koordinācijas centram
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Kompetenču centra un nacionālo koordinācijas centru attiecības nosaka saskaņā ar līgumisku vienošanos, ko slēdz starp Kompetenču centru un katru nacionālo koordinācijas centru. Vienošanās
  paredz
  noteikumus, kas reglamentē savstarpējās attiecības, kā arī uzdevumu sadalījumu starp Kompetenču centru un katru nacionālo koordinācijas centru.

5.   Kompetenču centra un nacionālo koordinācijas centru attiecības nosaka saskaņā ar
  standarta
  līgumisku vienošanos, ko slēdz starp Kompetenču centru un katru nacionālo koordinācijas centru. Vienošanās
  ietver to pašu saskaņoto vispārīgo noteikumu kopumu, paredzot
  noteikumus, kas reglamentē savstarpējās attiecības, kā arī uzdevumu sadalījumu starp Kompetenču centru un katru nacionālo koordinācijas centru
  un īpašus nosacījumus, kuri pielāgoti konkrētam nacionālajam koordinācijas centram
  .

Grozījums Nr. 100

Grozījums Nr. 100

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 5.a punkts (jauns)

6. pants – 5.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.a
     
  Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 45.a pantu, lai papildinātu šo regulu, nosakot saskaņotus vispārējus nosacījumus attiecībā uz šā panta 5. punktā minēto līgumisko vienošanos, tostarp tās formātu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.a
     
  Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 45.a pantu, lai papildinātu šo regulu, nosakot saskaņotus vispārējus nosacījumus attiecībā uz šā panta 5. punktā minēto līgumisko vienošanos, tostarp tās formātu.

Grozījums Nr. 101

Grozījums Nr. 101

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

7. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | atbalstīt Kompetenču centru tā mērķu sasniegšanā un jo īpaši kiberdrošības kompetenču kopienas koordinēšanā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

atbalstīt Kompetenču centru tā mērķu sasniegšanā un jo īpaši kiberdrošības kompetenču kopienas koordinēšanā;

| (a) | atbalstīt Kompetenču centru tā mērķu sasniegšanā un jo īpaši kiberdrošības kompetenču kopienas
  izveidošanā un
  koordinēšanā; |
| --- | --- |

(a)

atbalstīt Kompetenču centru tā mērķu sasniegšanā un jo īpaši kiberdrošības kompetenču kopienas
  izveidošanā un
  koordinēšanā;

izveidošanā un

Grozījums Nr. 102

Grozījums Nr. 102

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

7. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | veicināt
  industrijas un citu dalībnieku līdzdalību dalībvalstu līmenī pārrobežu projektu ietvaros; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

veicināt
  industrijas un citu dalībnieku līdzdalību dalībvalstu līmenī pārrobežu projektu ietvaros;

veicināt

| (b) | sekmēt, mudināt un veicināt pilsoniskās sabiedrības,
  industrijas
  , it sevišķi jaunuzņēmumu
  un
  MVU, akadēmiskās un pētnieku kopienas, kā arī
  citu dalībnieku līdzdalību dalībvalstu līmenī pārrobežu projektu ietvaros; |
| --- | --- |

(b)

sekmēt, mudināt un veicināt pilsoniskās sabiedrības,
  industrijas
  , it sevišķi jaunuzņēmumu
  un
  MVU, akadēmiskās un pētnieku kopienas, kā arī
  citu dalībnieku līdzdalību dalībvalstu līmenī pārrobežu projektu ietvaros;

sekmēt, mudināt un veicināt pilsoniskās sabiedrības,

, it sevišķi jaunuzņēmumu

MVU, akadēmiskās un pētnieku kopienas, kā arī

Grozījums Nr. 103

Grozījums Nr. 103

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 1. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

7. pants – 1. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ba) | sadarbībā ar citām struktūrām, kurām ir līdzīgi uzdevumi, darboties kā vienotam kontaktpunktam attiecībā uz kiberdrošības produktiem un procesiem, ko finansē ar citām Savienības programmām, piemēram, InvestEU vai Vienotā tirgus programmu, jo īpaši attiecībā uz MVU; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ba)

(ba)

sadarbībā ar citām struktūrām, kurām ir līdzīgi uzdevumi, darboties kā vienotam kontaktpunktam attiecībā uz kiberdrošības produktiem un procesiem, ko finansē ar citām Savienības programmām, piemēram, InvestEU vai Vienotā tirgus programmu, jo īpaši attiecībā uz MVU;

sadarbībā ar citām struktūrām, kurām ir līdzīgi uzdevumi, darboties kā vienotam kontaktpunktam attiecībā uz kiberdrošības produktiem un procesiem, ko finansē ar citām Savienības programmām, piemēram, InvestEU vai Vienotā tirgus programmu, jo īpaši attiecībā uz MVU;

Grozījums Nr. 104

Grozījums Nr. 104

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

7. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | sadarbībā ar Kompetenču centru veicināt konkrētās nozarēs pastāvošo
  industriālo
  problēmu identificēšanu un risināšanu kiberdrošības jomā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

sadarbībā ar Kompetenču centru veicināt konkrētās nozarēs pastāvošo
  industriālo
  problēmu identificēšanu un risināšanu kiberdrošības jomā;

industriālo

| (c) | sadarbībā ar Kompetenču centru veicināt konkrētās nozarēs pastāvošo problēmu identificēšanu un risināšanu kiberdrošības jomā; |
| --- | --- |

(c)

sadarbībā ar Kompetenču centru veicināt konkrētās nozarēs pastāvošo problēmu identificēšanu un risināšanu kiberdrošības jomā;

Grozījums Nr. 105

Grozījums Nr. 105

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 1. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

7. pants – 1. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ca) | cieši sadarboties ar nacionālajām standartizācijas organizācijām, lai veicinātu esošo standartu ieviešanu un iesaistītu visas attiecīgās ieinteresētās personas, jo īpaši MVU, jaunu standartu noteikšanā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ca)

(ca)

cieši sadarboties ar nacionālajām standartizācijas organizācijām, lai veicinātu esošo standartu ieviešanu un iesaistītu visas attiecīgās ieinteresētās personas, jo īpaši MVU, jaunu standartu noteikšanā;

cieši sadarboties ar nacionālajām standartizācijas organizācijām, lai veicinātu esošo standartu ieviešanu un iesaistītu visas attiecīgās ieinteresētās personas, jo īpaši MVU, jaunu standartu noteikšanā;

Grozījums Nr. 106

Grozījums Nr. 106

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 1. punkts – e apakšpunkts

7. pants – 1. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | veicināt sinerģiju veidošanu ar attiecīgajiem pasākumiem valsts
  un
  reģionu līmenī; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(e)

veicināt sinerģiju veidošanu ar attiecīgajiem pasākumiem valsts
  un
  reģionu līmenī;

un

| (e) | veicināt sinerģiju veidošanu ar attiecīgajiem pasākumiem valsts, reģionu
  un vietējā
  līmenī; |
| --- | --- |

(e)

veicināt sinerģiju veidošanu ar attiecīgajiem pasākumiem valsts, reģionu
  un vietējā
  līmenī;

un vietējā

Grozījums Nr. 107

Grozījums Nr. 107

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 1. punkts – fa apakšpunkts (jauns)

7. pants – 1. punkts – fa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (fa) | veicināt un izplatīt kopīgu minimālo kiberdrošības izglītības programmu sadarbībā ar attiecīgajām struktūrām dalībvalstīs; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(fa)

(fa)

veicināt un izplatīt kopīgu minimālo kiberdrošības izglītības programmu sadarbībā ar attiecīgajām struktūrām dalībvalstīs;

veicināt un izplatīt kopīgu minimālo kiberdrošības izglītības programmu sadarbībā ar attiecīgajām struktūrām dalībvalstīs;

Grozījums Nr. 108

Grozījums Nr. 108

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 1. punkts – g apakšpunkts

7. pants – 1. punkts – g apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (g) | valsts vai reģionu līmenī popularizēt un izplatīt Tīkla, kiberdrošības kompetenču kopienas un Kompetenču centra attiecīgos paveiktā darba rezultātus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(g)

valsts vai reģionu līmenī popularizēt un izplatīt Tīkla, kiberdrošības kompetenču kopienas un Kompetenču centra attiecīgos paveiktā darba rezultātus;

| (g) | valsts, reģionu
  vai vietējā
  līmenī popularizēt un izplatīt Tīkla, kiberdrošības kompetenču kopienas un Kompetenču centra attiecīgos paveiktā darba rezultātus; |
| --- | --- |

(g)

valsts, reģionu
  vai vietējā
  līmenī popularizēt un izplatīt Tīkla, kiberdrošības kompetenču kopienas un Kompetenču centra attiecīgos paveiktā darba rezultātus;

vai vietējā

Grozījums Nr. 109

Grozījums Nr. 109

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 1. punkts – h apakšpunkts

7. pants – 1. punkts – h apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (h) | novērtēt to subjektu pieteikumus kļūt par kiberdrošības kompetenču kopienas daļu, kas iedibināti tajā pašā dalībvalstī, kur koordinācijas centrs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(h)

novērtēt to subjektu pieteikumus kļūt par kiberdrošības kompetenču kopienas daļu, kas iedibināti tajā pašā dalībvalstī, kur koordinācijas centrs.

| (h) | novērtēt to subjektu
  un privātpersonu
  pieteikumus kļūt par kiberdrošības kompetenču kopienas daļu, kas iedibināti tajā pašā dalībvalstī, kur koordinācijas centrs. |
| --- | --- |

(h)

novērtēt to subjektu
  un privātpersonu
  pieteikumus kļūt par kiberdrošības kompetenču kopienas daļu, kas iedibināti tajā pašā dalībvalstī, kur koordinācijas centrs.

un privātpersonu

Grozījums Nr. 110

Grozījums Nr. 110

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 4. punkts

7. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Vajadzības gadījumā nacionālie koordinācijas centri sadarbojas ar Tīkla starpniecību, lai veiktu
  1. punkta a), b), c)
  ,
  e) un g) apakšpunktos
  minētos uzdevumus. | 4.   Vajadzības gadījumā nacionālie koordinācijas centri sadarbojas ar Tīkla starpniecību
  un saskaņo darbību ar attiecīgajiem Eiropas digitālās inovācijas centriem
  , lai veiktu
  1. punktā
  minētos uzdevumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Vajadzības gadījumā nacionālie koordinācijas centri sadarbojas ar Tīkla starpniecību, lai veiktu
  1. punkta a), b), c)
  ,
  e) un g) apakšpunktos
  minētos uzdevumus.

4.   Vajadzības gadījumā nacionālie koordinācijas centri sadarbojas ar Tīkla starpniecību
  un saskaņo darbību ar attiecīgajiem Eiropas digitālās inovācijas centriem
  , lai veiktu
  1. punktā
  minētos uzdevumus.

Grozījums Nr. 111

Grozījums Nr. 111

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 1. punkts

8. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Kiberdrošības kompetenču kopiena sekmē 3. pantā minētā Kompetenču centra pamatuzdevuma izpildi, kā arī uzlabo un izplata lietpratību kiberdrošības jomā visā Savienībā. | 1.   Kiberdrošības kompetenču kopiena sekmē 3. pantā minētā Kompetenču centra pamatuzdevuma izpildi, kā arī uzlabo
  , apkopo, kopīgo
  un izplata lietpratību kiberdrošības jomā visā Savienībā
  un nodrošina tehnisko lietpratību
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Kiberdrošības kompetenču kopiena sekmē 3. pantā minētā Kompetenču centra pamatuzdevuma izpildi, kā arī uzlabo un izplata lietpratību kiberdrošības jomā visā Savienībā.

1.   Kiberdrošības kompetenču kopiena sekmē 3. pantā minētā Kompetenču centra pamatuzdevuma izpildi, kā arī uzlabo
  , apkopo, kopīgo
  un izplata lietpratību kiberdrošības jomā visā Savienībā
  un nodrošina tehnisko lietpratību
  .

Grozījums Nr. 112

Grozījums Nr. 112

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 2. punkts

8. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Kiberdrošības kompetenču kopienu veido industrija,
  akadēmiskās un bezpeļņas
  pētniecības organizācijas un asociācijas, kā arī publiskie subjekti un citi subjekti, kas nodarbojas ar tehniskiem un ar darbību saistītiem jautājumiem. Tā apvieno galvenās ieinteresētās personas attiecībā uz kiberdrošības tehnoloģiskajām un industriālajām spējām Savienībā
  . Kopienai savā darbībā jāiesaista nacionālie
  koordinācijas
  centri
  , kā arī Savienības iestādes un struktūras ar atbilstošu lietpratību. | 2.   Kiberdrošības kompetenču kopienu veido
  pilsoniskā sabiedrība,
  industrija
  no pieprasījuma un no piedāvājuma puses
  ,
  tostarp MVU, akadēmiskā un
  pētniecības
  kopiena, lietotāju asociācijas, individuālie eksperti, attiecīgās Eiropas standartizācijas
  organizācijas un
  citas
  asociācijas, kā arī publiskie subjekti un citi subjekti, kas nodarbojas ar tehniskiem un ar darbību saistītiem jautājumiem
  kiberdrošības jomā
  . Tā apvieno galvenās ieinteresētās personas attiecībā uz kiberdrošības tehnoloģiskajām, industriālajām
  , akadēmiskajām, pētniecības un sociālajām
  spējām
  un iespējām
  Savienībā
  un iesaista nacionālos
  koordinācijas
  centrus, Eiropas digitālās inovācijas centrus
  , kā arī Savienības iestādes un struktūras ar atbilstošu lietpratību
  , kā minēts šīs regulas 10. pantā
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Kiberdrošības kompetenču kopienu veido industrija,
  akadēmiskās un bezpeļņas
  pētniecības organizācijas un asociācijas, kā arī publiskie subjekti un citi subjekti, kas nodarbojas ar tehniskiem un ar darbību saistītiem jautājumiem. Tā apvieno galvenās ieinteresētās personas attiecībā uz kiberdrošības tehnoloģiskajām un industriālajām spējām Savienībā
  . Kopienai savā darbībā jāiesaista nacionālie
  koordinācijas
  centri
  , kā arī Savienības iestādes un struktūras ar atbilstošu lietpratību.

2.   Kiberdrošības kompetenču kopienu veido
  pilsoniskā sabiedrība,
  industrija
  no pieprasījuma un no piedāvājuma puses
  ,
  tostarp MVU, akadēmiskā un
  pētniecības
  kopiena, lietotāju asociācijas, individuālie eksperti, attiecīgās Eiropas standartizācijas
  organizācijas un
  citas
  asociācijas, kā arī publiskie subjekti un citi subjekti, kas nodarbojas ar tehniskiem un ar darbību saistītiem jautājumiem
  kiberdrošības jomā
  . Tā apvieno galvenās ieinteresētās personas attiecībā uz kiberdrošības tehnoloģiskajām, industriālajām
  , akadēmiskajām, pētniecības un sociālajām
  spējām
  un iespējām
  Savienībā
  un iesaista nacionālos
  koordinācijas
  centrus, Eiropas digitālās inovācijas centrus
  , kā arī Savienības iestādes un struktūras ar atbilstošu lietpratību
  , kā minēts šīs regulas 10. pantā
  .

Grozījums Nr. 113

Grozījums Nr. 113

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 3. punkts – ievaddaļa

8. pants – 3. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Tikai Savienībā iedibināti subjekti var tikt
  akreditēti
  kā kiberdrošības kompetenču kopienas locekļi.
  Tām jāapliecina sava lietpratība
  kiberdrošības jautājumos vismaz vienā no šīm jomām: | 3.   Tikai Savienībā
  , Eiropas Ekonomikas zonā (EEZ) un Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijā (EBTA)
  iedibināti subjekti
  un dzīvojošas privātpersonas
  var tikt
  akreditētas
  kā kiberdrošības kompetenču kopienas locekļi.
  Pieteikuma iesniedzēji apliecina, ka viņi var piedāvāt savu lietpratību
  kiberdrošības jautājumos vismaz vienā no šīm jomām: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Tikai Savienībā iedibināti subjekti var tikt
  akreditēti
  kā kiberdrošības kompetenču kopienas locekļi.
  Tām jāapliecina sava lietpratība
  kiberdrošības jautājumos vismaz vienā no šīm jomām:

3.   Tikai Savienībā
  , Eiropas Ekonomikas zonā (EEZ) un Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijā (EBTA)
  iedibināti subjekti
  un dzīvojošas privātpersonas
  var tikt
  akreditētas
  kā kiberdrošības kompetenču kopienas locekļi.
  Pieteikuma iesniedzēji apliecina, ka viņi var piedāvāt savu lietpratību
  kiberdrošības jautājumos vismaz vienā no šīm jomām:

Grozījums Nr. 114

Grozījums Nr. 114

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 3. punkts – a apakšpunkts

8. pants – 3. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | pētniecība; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

pētniecība;

| (a) | akadēmiskās darbības vai
  pētniecība; |
| --- | --- |

(a)

akadēmiskās darbības vai
  pētniecība;

akadēmiskās darbības vai

Grozījums Nr. 115

Grozījums Nr. 115

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 3. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

8. pants – 3. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ca) | ētika; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ca)

(ca)

ētika;

ētika;

Grozījums Nr. 116

Grozījums Nr. 116

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 3. punkts – cb apakšpunkts (jauns)

8. pants – 3. punkts – cb apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (cb) | oficiāla un tehniska standartizācija un specifikācijas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(cb)

(cb)

oficiāla un tehniska standartizācija un specifikācijas.

oficiāla un tehniska standartizācija un specifikācijas.

Grozījums Nr. 117

Grozījums Nr. 117

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 4. punkts

8. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Kompetenču centrs akreditē subjektus, kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir iedibināti kā kiberdrošības kompetenču kopienas locekļi, balstoties uz 3. punktā noteikto atbilstības kritēriju novērtējumu, ko veic tās dalībvalsts nacionālais koordinācijas centrs, kurā attiecīgais subjekts ir iedibināts. Akreditācija ir beztermiņa, taču Kompetenču centrs to jebkurā laikā var atsaukt, ja tas vai attiecīgais nacionālais koordinācijas centrs uzskata, ka subjekts neatbilst 3. punktā noteiktajiem kritērijiem, vai gadījumos, kad šāda rīcība atbilst attiecīgajiem noteikumiem, kas izklāstīti Regulas XXX [jaunā Finanšu regula] 136. pantā. | 4.   Kompetenču centrs akreditē subjektus
  vai privātpersonas
  , kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir iedibināti kā kiberdrošības kompetenču kopienas locekļi, balstoties uz 3. punktā noteikto atbilstības kritēriju
  saskaņotu
  novērtējumu, ko veic
  Kompetenču centrs,
  tās dalībvalsts nacionālais koordinācijas centrs, kurā attiecīgais subjekts ir iedibināts
  vai kurā privātpersona ir rezidents
  . Akreditācija ir beztermiņa, taču Kompetenču centrs to jebkurā laikā var atsaukt, ja tas vai attiecīgais nacionālais koordinācijas centrs uzskata, ka subjekts
  vai privātpersona
  neatbilst 3. punktā noteiktajiem kritērijiem, vai gadījumos, kad šāda rīcība atbilst attiecīgajiem noteikumiem, kas izklāstīti Regulas XXX [jaunā Finanšu regula] 136. pantā.
  Dalībvalstu nacionālie koordinācijas centri cenšas panākt ieinteresēto personu līdzsvarotu pārstāvību Kopienā, aktīvi stimulējot mazāk pārstāvēto kategoriju, jo īpaši MVU, un privātpersonu grupu līdzdalību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Kompetenču centrs akreditē subjektus, kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir iedibināti kā kiberdrošības kompetenču kopienas locekļi, balstoties uz 3. punktā noteikto atbilstības kritēriju novērtējumu, ko veic tās dalībvalsts nacionālais koordinācijas centrs, kurā attiecīgais subjekts ir iedibināts. Akreditācija ir beztermiņa, taču Kompetenču centrs to jebkurā laikā var atsaukt, ja tas vai attiecīgais nacionālais koordinācijas centrs uzskata, ka subjekts neatbilst 3. punktā noteiktajiem kritērijiem, vai gadījumos, kad šāda rīcība atbilst attiecīgajiem noteikumiem, kas izklāstīti Regulas XXX [jaunā Finanšu regula] 136. pantā.

4.   Kompetenču centrs akreditē subjektus
  vai privātpersonas
  , kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir iedibināti kā kiberdrošības kompetenču kopienas locekļi, balstoties uz 3. punktā noteikto atbilstības kritēriju
  saskaņotu
  novērtējumu, ko veic
  Kompetenču centrs,
  tās dalībvalsts nacionālais koordinācijas centrs, kurā attiecīgais subjekts ir iedibināts
  vai kurā privātpersona ir rezidents
  . Akreditācija ir beztermiņa, taču Kompetenču centrs to jebkurā laikā var atsaukt, ja tas vai attiecīgais nacionālais koordinācijas centrs uzskata, ka subjekts
  vai privātpersona
  neatbilst 3. punktā noteiktajiem kritērijiem, vai gadījumos, kad šāda rīcība atbilst attiecīgajiem noteikumiem, kas izklāstīti Regulas XXX [jaunā Finanšu regula] 136. pantā.
  Dalībvalstu nacionālie koordinācijas centri cenšas panākt ieinteresēto personu līdzsvarotu pārstāvību Kopienā, aktīvi stimulējot mazāk pārstāvēto kategoriju, jo īpaši MVU, un privātpersonu grupu līdzdalību.

Grozījums Nr. 118

Grozījums Nr. 118

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 4.a punkts (jauns)

8. pants – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 45.a pantu, lai papildinātu šo regulu, precizējot šā panta 3. punktā paredzētos kritērijus pieteikuma iesniedzēju atlasei un minētajiem kritērijiem atbilstošo struktūru novērtēšanas un akreditēšanas procedūras, kā minēts šā panta 4. punktā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.a
     
  Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 45.a pantu, lai papildinātu šo regulu, precizējot šā panta 3. punktā paredzētos kritērijus pieteikuma iesniedzēju atlasei un minētajiem kritērijiem atbilstošo struktūru novērtēšanas un akreditēšanas procedūras, kā minēts šā panta 4. punktā.

Grozījums Nr. 119

Grozījums Nr. 119

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 1. daļa – 5.a punkts (jauns)

9. pants – 1. daļa – 5.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5a) | sniedz atbalstu Kompetenču centram, ziņojot par ievainojamībām, palīdzot tās mazināt un sniedzot padomus par to, kā mazināt šādas ievainojamības, tostarp izmantojot sertifikāciju saskaņā ar shēmām, kas pieņemtas atbilstoši Regulai (ES) 2019/XXX [Kiberdrošības akts]. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(5a)

(5a)

sniedz atbalstu Kompetenču centram, ziņojot par ievainojamībām, palīdzot tās mazināt un sniedzot padomus par to, kā mazināt šādas ievainojamības, tostarp izmantojot sertifikāciju saskaņā ar shēmām, kas pieņemtas atbilstoši Regulai (ES) 2019/XXX [Kiberdrošības akts].

Grozījums Nr. 120

Grozījums Nr. 120

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 1. punkts

10. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Kompetenču centrs sadarbojas ar attiecīgajām Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām, tostarp Eiropas Savienības Tīklu un informācijas drošības aģentūru, ES iestāžu un aģentūru datorapdraudējumu reaģēšanas vienību (CERT-EU), Eiropas Ārējās darbības dienestu, Komisijas Kopīgo pētniecības centru, Pētniecības izpildaģentūru, Inovācijas un tīklu izpildaģentūru, Eiropola Eiropas Kibernoziedzības apkarošanas centru, kā arī Eiropas Aizsardzības aģentūru. | 1.   
  Lai nodrošinātu konsekvenci un papildināmību,
  Kompetenču centrs sadarbojas ar attiecīgajām Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām, tostarp Eiropas Savienības Tīklu un informācijas drošības aģentūru
  (ENISA)
  , ES iestāžu un aģentūru datorapdraudējumu reaģēšanas vienību (CERT-EU), Eiropas Ārējās darbības dienestu, Komisijas Kopīgo pētniecības centru, Pētniecības izpildaģentūru, Inovācijas un tīklu izpildaģentūru,
  attiecīgajiem Eiropas digitālās inovācijas centriem,
  Eiropola Eiropas Kibernoziedzības apkarošanas centru, kā arī Eiropas Aizsardzības aģentūru
  attiecībā uz divējāda lietojuma projektiem, pakalpojumiem un kompetencēm
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Kompetenču centrs sadarbojas ar attiecīgajām Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām, tostarp Eiropas Savienības Tīklu un informācijas drošības aģentūru, ES iestāžu un aģentūru datorapdraudējumu reaģēšanas vienību (CERT-EU), Eiropas Ārējās darbības dienestu, Komisijas Kopīgo pētniecības centru, Pētniecības izpildaģentūru, Inovācijas un tīklu izpildaģentūru, Eiropola Eiropas Kibernoziedzības apkarošanas centru, kā arī Eiropas Aizsardzības aģentūru.

1.   
  Lai nodrošinātu konsekvenci un papildināmību,
  Kompetenču centrs sadarbojas ar attiecīgajām Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām, tostarp Eiropas Savienības Tīklu un informācijas drošības aģentūru
  (ENISA)
  , ES iestāžu un aģentūru datorapdraudējumu reaģēšanas vienību (CERT-EU), Eiropas Ārējās darbības dienestu, Komisijas Kopīgo pētniecības centru, Pētniecības izpildaģentūru, Inovācijas un tīklu izpildaģentūru,
  attiecīgajiem Eiropas digitālās inovācijas centriem,
  Eiropola Eiropas Kibernoziedzības apkarošanas centru, kā arī Eiropas Aizsardzības aģentūru
  attiecībā uz divējāda lietojuma projektiem, pakalpojumiem un kompetencēm
  .

Grozījums Nr. 121

Grozījums Nr. 121

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 2. punkts

10. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Šāda sadarbība notiek saskaņā ar darba vienošanos. Minēto vienošanos
  iesniedz Komisijai iepriekšējai apstiprināšanai
  . | 2.   Šāda sadarbība notiek saskaņā ar darba vienošanos. Minēto vienošanos
  pieņem Valde pēc Komisijas iepriekšēja apstiprinājuma
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Šāda sadarbība notiek saskaņā ar darba vienošanos. Minēto vienošanos
  iesniedz Komisijai iepriekšējai apstiprināšanai
  .

2.   Šāda sadarbība notiek saskaņā ar darba vienošanos. Minēto vienošanos
  pieņem Valde pēc Komisijas iepriekšēja apstiprinājuma
  .

Grozījums Nr. 122

Grozījums Nr. 122

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 1. punkts

12. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Valdē ir viens pārstāvis no katras dalībvalsts un
  pieci
  Komisijas pārstāvji, kuri rīkojas Savienības vārdā. | 1.   Valdē ir viens pārstāvis no katras dalībvalsts
  , viens Eiropas Parlamenta pārstāvis kā novērotājs
  un
  četri
  Komisijas pārstāvji, kuri rīkojas Savienības vārdā
  , turklāt jācenšas nodrošināt dzimumu līdzsvaru starp Valdes locekļiem un viņu aizstājējiem
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Valdē ir viens pārstāvis no katras dalībvalsts un
  pieci
  Komisijas pārstāvji, kuri rīkojas Savienības vārdā.

1.   Valdē ir viens pārstāvis no katras dalībvalsts
  , viens Eiropas Parlamenta pārstāvis kā novērotājs
  un
  četri
  Komisijas pārstāvji, kuri rīkojas Savienības vārdā
  , turklāt jācenšas nodrošināt dzimumu līdzsvaru starp Valdes locekļiem un viņu aizstājējiem
  .

Grozījums Nr. 123

Grozījums Nr. 123

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 3. punkts

12. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Valdes locekļus un viņu aizstājējus ieceļ, pamatojoties uz viņu zināšanām
  tehnoloģiju
  jomā, kā arī viņu attiecīgajām vadības, administratīvajām un budžeta veidošanas prasmēm. Komisija un dalībvalstis cenšas ierobežot savu pārstāvju mainību Valdē, lai nodrošinātu Valdes darba nepārtrauktību. Komisija un dalībvalstis tiecas panākt vīriešu un sieviešu līdzsvarotu pārstāvību Valdē. | 3.   Valdes locekļus un viņu aizstājējus ieceļ, pamatojoties uz viņu zināšanām
  kiberdrošības
  jomā, kā arī viņu attiecīgajām vadības, administratīvajām un budžeta veidošanas prasmēm. Komisija un dalībvalstis cenšas ierobežot savu pārstāvju mainību Valdē, lai nodrošinātu Valdes darba nepārtrauktību. Komisija un dalībvalstis tiecas panākt vīriešu un sieviešu līdzsvarotu pārstāvību Valdē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Valdes locekļus un viņu aizstājējus ieceļ, pamatojoties uz viņu zināšanām
  tehnoloģiju
  jomā, kā arī viņu attiecīgajām vadības, administratīvajām un budžeta veidošanas prasmēm. Komisija un dalībvalstis cenšas ierobežot savu pārstāvju mainību Valdē, lai nodrošinātu Valdes darba nepārtrauktību. Komisija un dalībvalstis tiecas panākt vīriešu un sieviešu līdzsvarotu pārstāvību Valdē.

3.   Valdes locekļus un viņu aizstājējus ieceļ, pamatojoties uz viņu zināšanām
  kiberdrošības
  jomā, kā arī viņu attiecīgajām vadības, administratīvajām un budžeta veidošanas prasmēm. Komisija un dalībvalstis cenšas ierobežot savu pārstāvju mainību Valdē, lai nodrošinātu Valdes darba nepārtrauktību. Komisija un dalībvalstis tiecas panākt vīriešu un sieviešu līdzsvarotu pārstāvību Valdē.

Grozījums Nr. 124

Grozījums Nr. 124

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 6. punkts

12. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   
  Komisija
  var pieaicināt novērotājus, arī attiecīgo Savienības struktūru, biroju un aģentūru pārstāvjus, kuri attiecīgā gadījumā var piedalīties Valdes sēdēs. | 6.   
  Valde
  var pieaicināt novērotājus, arī attiecīgo Savienības struktūru, biroju un aģentūru pārstāvjus
  un kopienas locekļus
  , kuri attiecīgā gadījumā var piedalīties Valdes sēdēs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.   
  Komisija
  var pieaicināt novērotājus, arī attiecīgo Savienības struktūru, biroju un aģentūru pārstāvjus, kuri attiecīgā gadījumā var piedalīties Valdes sēdēs.

6.   
  Valde
  var pieaicināt novērotājus, arī attiecīgo Savienības struktūru, biroju un aģentūru pārstāvjus
  un kopienas locekļus
  , kuri attiecīgā gadījumā var piedalīties Valdes sēdēs.

Grozījums Nr. 125

Grozījums Nr. 125

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 7. punkts

12. pants – 7. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 7.   Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra (ENISA) ir
  pastāvīgs novērotājs Valdē
  . | 7.   Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra (ENISA)
  un Industriālā un zinātniskā konsultatīvā padome Valdē
  ir
  pastāvīgi novērotāji ar padomdevēja lomu un bez balsstiesībām. Valde īpaši ņem vērā pastāvīgo novērotāju paustos viedokļus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

7.   Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra (ENISA) ir
  pastāvīgs novērotājs Valdē
  .

7.   Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra (ENISA)
  un Industriālā un zinātniskā konsultatīvā padome Valdē
  ir
  pastāvīgi novērotāji ar padomdevēja lomu un bez balsstiesībām. Valde īpaši ņem vērā pastāvīgo novērotāju paustos viedokļus.

Grozījums Nr. 126

Grozījums Nr. 126

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 3. punkts – a apakšpunkts

13. pants – 3. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | pieņem daudzgadu stratēģisko plānu, kurā ietverts paziņojums par Kompetenču centra galvenajām prioritātēm un plānotajām iniciatīvām, ieskaitot aplēses par finansējuma vajadzībām un avotiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

pieņem daudzgadu stratēģisko plānu, kurā ietverts paziņojums par Kompetenču centra galvenajām prioritātēm un plānotajām iniciatīvām, ieskaitot aplēses par finansējuma vajadzībām un avotiem;

| (a) | pieņem daudzgadu stratēģisko plānu, kurā ietverts paziņojums par Kompetenču centra galvenajām prioritātēm un plānotajām iniciatīvām, ieskaitot aplēses par finansējuma vajadzībām un avotiem
  , ņemot vērā ENISA sniegtos ieteikumus
  ; |
| --- | --- |

(a)

pieņem daudzgadu stratēģisko plānu, kurā ietverts paziņojums par Kompetenču centra galvenajām prioritātēm un plānotajām iniciatīvām, ieskaitot aplēses par finansējuma vajadzībām un avotiem
  , ņemot vērā ENISA sniegtos ieteikumus
  ;

, ņemot vērā ENISA sniegtos ieteikumus

Grozījums Nr. 127

Grozījums Nr. 127

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 3. punkts – b apakšpunkts

13. pants – 3. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | pamatojoties uz izpilddirektora priekšlikumu, pieņem Kompetenču centra darba plānu, gada pārskatus un bilanci, kā arī gada darbības pārskatu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

pamatojoties uz izpilddirektora priekšlikumu, pieņem Kompetenču centra darba plānu, gada pārskatus un bilanci, kā arī gada darbības pārskatu;

| (b) | pamatojoties uz izpilddirektora priekšlikumu, pieņem Kompetenču centra darba plānu, gada pārskatus un bilanci, kā arī gada darbības pārskatu
  , ņemot vērā ENISA sniegtos ieteikumus
  ; |
| --- | --- |

(b)

pamatojoties uz izpilddirektora priekšlikumu, pieņem Kompetenču centra darba plānu, gada pārskatus un bilanci, kā arī gada darbības pārskatu
  , ņemot vērā ENISA sniegtos ieteikumus
  ;

, ņemot vērā ENISA sniegtos ieteikumus

Grozījums Nr. 128

Grozījums Nr. 128

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 3. punkts – e apakšpunkts

13. pants – 3. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | pieņem
  kritērijus un
  procedūras, lai novērtētu un akreditētu subjektus kā kiberdrošības kompetenču kopienas locekļus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(e)

pieņem
  kritērijus un
  procedūras, lai novērtētu un akreditētu subjektus kā kiberdrošības kompetenču kopienas locekļus;

kritērijus un

| (e) | pieņem procedūras, lai novērtētu un akreditētu subjektus kā kiberdrošības kompetenču kopienas locekļus; |
| --- | --- |

(e)

pieņem procedūras, lai novērtētu un akreditētu subjektus kā kiberdrošības kompetenču kopienas locekļus;

Grozījums Nr. 129

Grozījums Nr. 129

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 1. punkts – ea apakšpunkts (jauns)

13. pants – 1. punkts – ea apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ea) | pieņem 10. panta 2. punktā minētās darba vienošanās; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ea)

(ea)

pieņem 10. panta 2. punktā minētās darba vienošanās;

pieņem 10. panta 2. punktā minētās darba vienošanās;

Grozījums Nr. 130

Grozījums Nr. 130

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 3. punkts – ga apakšpunkts (jauns)

13. pants – 3. punkts – ga apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ga) | pieņem Kompetenču centra pārredzamības noteikumus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ga)

(ga)

pieņem Kompetenču centra pārredzamības noteikumus;

pieņem Kompetenču centra pārredzamības noteikumus;

Grozījums Nr. 131

Grozījums Nr. 131

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 3. punkts – i apakšpunkts

13. pants – 3. punkts – i apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (i) | kopā ar kiberdrošības kompetenču kopienas locekļiem izveido darba grupas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(i)

kopā ar kiberdrošības kompetenču kopienas locekļiem izveido darba grupas;

| (i) | kopā ar kiberdrošības kompetenču kopienas locekļiem izveido darba grupas
  , ņemot vērā pastāvīgo novērotāju sniegtos ieteikumus
  ; |
| --- | --- |

(i)

kopā ar kiberdrošības kompetenču kopienas locekļiem izveido darba grupas
  , ņemot vērā pastāvīgo novērotāju sniegtos ieteikumus
  ;

, ņemot vērā pastāvīgo novērotāju sniegtos ieteikumus

Grozījums Nr. 132

Grozījums Nr. 132

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 3. punkts – l apakšpunkts

13. pants – 3. punkts – l apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (l) | veicina Kompetenču centra
  atpazīstamību visā pasaulē, lai palielinātu tā pievilcību un padarītu to par struktūru, kurai kiberdrošības jomā izdevies sasniegt pasaules līmeņa izcilību
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(l)

veicina Kompetenču centra
  atpazīstamību visā pasaulē, lai palielinātu tā pievilcību un padarītu to par struktūru, kurai kiberdrošības jomā izdevies sasniegt pasaules līmeņa izcilību
  ;

atpazīstamību visā pasaulē, lai palielinātu tā pievilcību un padarītu to par struktūru, kurai kiberdrošības jomā izdevies sasniegt pasaules līmeņa izcilību

| (l) | veicina Kompetenču centra
  sadarbību ar globāliem aktoriem
  ; |
| --- | --- |

(l)

veicina Kompetenču centra
  sadarbību ar globāliem aktoriem
  ;

sadarbību ar globāliem aktoriem

Grozījums Nr. 133

Grozījums Nr. 133

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 3. punkts – r apakšpunkts

13. pants – 3. punkts – r apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (r) | pieņem krāpšanas apkarošanas stratēģiju, kas ir proporcionāla krāpšanas riskiem, ņemot vērā veicamo pasākumu izmaksu un ieguvumu analīzi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(r)

pieņem krāpšanas apkarošanas stratēģiju, kas ir proporcionāla krāpšanas riskiem, ņemot vērā veicamo pasākumu izmaksu un ieguvumu analīzi;

| (r) | pieņem krāpšanas
  un korupcijas
  apkarošanas stratēģiju, kas ir proporcionāla krāpšanas
  un korupcijas
  riskiem, ņemot vērā veicamo pasākumu izmaksu un ieguvumu analīzi
  , kā arī pieņem visaptverošus aizsardzības pasākumus personām, kas ziņo par Savienības tiesību aktu pārkāpumiem saskaņā ar piemērojamiem Savienības tiesību aktiem
  ; |
| --- | --- |

(r)

pieņem krāpšanas
  un korupcijas
  apkarošanas stratēģiju, kas ir proporcionāla krāpšanas
  un korupcijas
  riskiem, ņemot vērā veicamo pasākumu izmaksu un ieguvumu analīzi
  , kā arī pieņem visaptverošus aizsardzības pasākumus personām, kas ziņo par Savienības tiesību aktu pārkāpumiem saskaņā ar piemērojamiem Savienības tiesību aktiem
  ;

un korupcijas

un korupcijas

, kā arī pieņem visaptverošus aizsardzības pasākumus personām, kas ziņo par Savienības tiesību aktu pārkāpumiem saskaņā ar piemērojamiem Savienības tiesību aktiem

Grozījums Nr. 134

Grozījums Nr. 134

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 3. punkts – s apakšpunkts

13. pants – 3. punkts – s apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (s) | pieņem metodiku dalībvalstu
  finansiālā ieguldījuma
  aprēķināšanai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(s)

pieņem metodiku dalībvalstu
  finansiālā ieguldījuma
  aprēķināšanai;

finansiālā ieguldījuma

| (s) | pieņem
  dalībvalstu finanšu iemaksu visaptverošu definīciju un
  metodiku
  to
  dalībvalstu
  brīvprātīgo iemaksu apjoma
  aprēķināšanai
  , kuras var uzskatīt par finansiālu ieguldījumu saskaņā ar šo definīciju, šādu aprēķinu veicot katra finanšu gada beigās
  ; |
| --- | --- |

(s)

pieņem
  dalībvalstu finanšu iemaksu visaptverošu definīciju un
  metodiku
  to
  dalībvalstu
  brīvprātīgo iemaksu apjoma
  aprēķināšanai
  , kuras var uzskatīt par finansiālu ieguldījumu saskaņā ar šo definīciju, šādu aprēķinu veicot katra finanšu gada beigās
  ;

dalībvalstu finanšu iemaksu visaptverošu definīciju un

to

brīvprātīgo iemaksu apjoma

, kuras var uzskatīt par finansiālu ieguldījumu saskaņā ar šo definīciju, šādu aprēķinu veicot katra finanšu gada beigās

Grozījums Nr. 135

Grozījums Nr. 135

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 1. punkts

14. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Valde ievēl Valdes priekšsēdētāju un Valdes priekšsēdētāja vietnieku no balsstiesīgo locekļu vidus uz diviem gadiem. Valdes priekšsēdētāja un Valdes priekšsēdētāja vietnieka pilnvaru termiņu pēc Valdes lēmuma pieņemšanas var pagarināt vienu reizi. Savukārt, ja Valdes priekšsēdētāja vai Valdes priekšsēdētāja vietnieka dalība Valdē beidzas viņu amata pilnvaru termiņa laikā, tajā pašā dienā automātiski beidzas viņu amata pilnvaru termiņš. Valdes priekšsēdētāja vietnieks ex officio aizstāj Valdes priekšsēdētāju, ja Valdes priekšsēdētājs nespēj pildīt savus pienākumus. Valdes priekšsēdētājs piedalās balsošanā. | 1.   Valde ievēl Valdes priekšsēdētāju un Valdes priekšsēdētāja vietnieku no balsstiesīgo locekļu vidus uz diviem gadiem
  , cenšoties nodrošināt dzimumu līdzsvaru
  . Valdes priekšsēdētāja un Valdes priekšsēdētāja vietnieka pilnvaru termiņu pēc Valdes lēmuma pieņemšanas var pagarināt vienu reizi. Savukārt, ja Valdes priekšsēdētāja vai Valdes priekšsēdētāja vietnieka dalība Valdē beidzas viņu amata pilnvaru termiņa laikā, tajā pašā dienā automātiski beidzas viņu amata pilnvaru termiņš. Valdes priekšsēdētāja vietnieks ex officio aizstāj Valdes priekšsēdētāju, ja Valdes priekšsēdētājs nespēj pildīt savus pienākumus. Valdes priekšsēdētājs piedalās balsošanā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Valde ievēl Valdes priekšsēdētāju un Valdes priekšsēdētāja vietnieku no balsstiesīgo locekļu vidus uz diviem gadiem. Valdes priekšsēdētāja un Valdes priekšsēdētāja vietnieka pilnvaru termiņu pēc Valdes lēmuma pieņemšanas var pagarināt vienu reizi. Savukārt, ja Valdes priekšsēdētāja vai Valdes priekšsēdētāja vietnieka dalība Valdē beidzas viņu amata pilnvaru termiņa laikā, tajā pašā dienā automātiski beidzas viņu amata pilnvaru termiņš. Valdes priekšsēdētāja vietnieks ex officio aizstāj Valdes priekšsēdētāju, ja Valdes priekšsēdētājs nespēj pildīt savus pienākumus. Valdes priekšsēdētājs piedalās balsošanā.

1.   Valde ievēl Valdes priekšsēdētāju un Valdes priekšsēdētāja vietnieku no balsstiesīgo locekļu vidus uz diviem gadiem
  , cenšoties nodrošināt dzimumu līdzsvaru
  . Valdes priekšsēdētāja un Valdes priekšsēdētāja vietnieka pilnvaru termiņu pēc Valdes lēmuma pieņemšanas var pagarināt vienu reizi. Savukārt, ja Valdes priekšsēdētāja vai Valdes priekšsēdētāja vietnieka dalība Valdē beidzas viņu amata pilnvaru termiņa laikā, tajā pašā dienā automātiski beidzas viņu amata pilnvaru termiņš. Valdes priekšsēdētāja vietnieks ex officio aizstāj Valdes priekšsēdētāju, ja Valdes priekšsēdētājs nespēj pildīt savus pienākumus. Valdes priekšsēdētājs piedalās balsošanā.

Grozījums Nr. 136

Grozījums Nr. 136

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 3. punkts

14. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Izpilddirektors piedalās apspriedēs, ja vien Valde nav nolēmusi citādi, taču izpilddirektoram nav balsstiesību.
  Valde atsevišķos gadījumos var uzaicināt citas personas piedalīties tās sēdēs novērotāja statusā. | 3.   Izpilddirektors piedalās apspriedēs, ja vien Valde nav nolēmusi citādi, taču izpilddirektoram nav balsstiesību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Izpilddirektors piedalās apspriedēs, ja vien Valde nav nolēmusi citādi, taču izpilddirektoram nav balsstiesību.
  Valde atsevišķos gadījumos var uzaicināt citas personas piedalīties tās sēdēs novērotāja statusā.

3.   Izpilddirektors piedalās apspriedēs, ja vien Valde nav nolēmusi citādi, taču izpilddirektoram nav balsstiesību.

Grozījums Nr. 137

Grozījums Nr. 137

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 4. punkts

14. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.
     
  Industriālās un zinātniskās konsultatīvās padomes locekļi pēc Valdes priekšsēdētāja uzaicinājuma var piedalīties Valdes sēdēs, taču tiem nav balsstiesību. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.
     
  Industriālās un zinātniskās konsultatīvās padomes locekļi pēc Valdes priekšsēdētāja uzaicinājuma var piedalīties Valdes sēdēs, taču tiem nav balsstiesību.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 138

Grozījums Nr. 138

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants

15. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 15. pants | svītrots |
| Valdes balsošanas kārtība | |
| 1.
     
  Savienībai ir 50 % balsstiesību. Savienības balsstiesības nav dalāmas. | |
| 2.
     
  Katrai iesaistītajai dalībvalstij ir viena balss. | |
| 3.
     
  Valde pieņem lēmumus ar vismaz 75 % balsu vairākumu, ieskaitot klāt neesošo locekļu balsis; šis vairākums pārstāv vismaz 75 % no kopējām finansiālajām iemaksām Kompetenču centrā. Finansiālais ieguldījums tiek aprēķināts, pamatojoties uz 17. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētajiem aprēķinātajiem izdevumiem, kurus ierosinājušas dalībvalstis, un pamatojoties uz ziņojumu par iesaistīto dalībvalstu ieguldījuma vērtību, atbilstoši 22. panta 5. punktam. | |
| 4.
     
  Balsstiesības ir vienīgi Komisijas un iesaistīto dalībvalstu pārstāvjiem. | |
| 5.
     
  Valdes priekšsēdētājs piedalās balsošanā. | |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

15. pants

15. pants

svītrots

svītrots

Valdes balsošanas kārtība

Valdes balsošanas kārtība

1.
     
  Savienībai ir 50 % balsstiesību. Savienības balsstiesības nav dalāmas.

2.
     
  Katrai iesaistītajai dalībvalstij ir viena balss.

3.
     
  Valde pieņem lēmumus ar vismaz 75 % balsu vairākumu, ieskaitot klāt neesošo locekļu balsis; šis vairākums pārstāv vismaz 75 % no kopējām finansiālajām iemaksām Kompetenču centrā. Finansiālais ieguldījums tiek aprēķināts, pamatojoties uz 17. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētajiem aprēķinātajiem izdevumiem, kurus ierosinājušas dalībvalstis, un pamatojoties uz ziņojumu par iesaistīto dalībvalstu ieguldījuma vērtību, atbilstoši 22. panta 5. punktam.

4.
     
  Balsstiesības ir vienīgi Komisijas un iesaistīto dalībvalstu pārstāvjiem.

5.
     
  Valdes priekšsēdētājs piedalās balsošanā.

Grozījums Nr. 139

Grozījums Nr. 139

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15.a pants (jauns)

15.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 15.a pants |
| | Valdes balsošanas kārtība |
| | 1.
     
  Lēmumi, par kuriem jābalso, var attiekties uz: |
| | (a) | Kompetenču centra un Tīkla pārvaldību un organizāciju; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

15.a pants

15.a pants

Valdes balsošanas kārtība

Valdes balsošanas kārtība

1.
     
  Lēmumi, par kuriem jābalso, var attiekties uz:

(a)

(a)

Kompetenču centra un Tīkla pārvaldību un organizāciju;

Kompetenču centra un Tīkla pārvaldību un organizāciju;

| (b) | budžeta piešķiršanu Kompetenču centram un Tīklam; |
| --- | --- |

(b)

(b)

budžeta piešķiršanu Kompetenču centram un Tīklam;

budžeta piešķiršanu Kompetenču centram un Tīklam;

| (c) | vairāku dalībvalstu kopīgām darbībām, ko, iespējams, papildina no Savienības budžeta papildus lēmumam par piešķiršanu saskaņā ar b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(c)

(c)

vairāku dalībvalstu kopīgām darbībām, ko, iespējams, papildina no Savienības budžeta papildus lēmumam par piešķiršanu saskaņā ar b) apakšpunktu.

vairāku dalībvalstu kopīgām darbībām, ko, iespējams, papildina no Savienības budžeta papildus lēmumam par piešķiršanu saskaņā ar b) apakšpunktu.

2.
     
  Valde pieņem lēmumus ar vismaz 75 % visu tās locekļu balsu vairākumu, ieskaitot klāt neesošo locekļu balsis. Savienības balsstiesības pārstāv Komisija un tās nav dalāmas.

3.
     
  Attiecībā uz lēmumiem, kas minēti 1. punkta a) apakšpunktā, katra dalībvalsts ir pārstāvēta un ar vienādām balsstiesībām. Attiecībā uz atlikušajām balsīm, kas ir pieejamas līdz 100 %, Savienībai vajadzētu būt vismaz 50 % no balsstiesībām atbilstīgi tās finansiālajai iemaksai.

4.
     
  Attiecībā uz lēmumiem, kas minēti 1. punkta b) vai c) apakšpunktā, vai jebkuru citu lēmumu, uz kuru neattiecas neviena cita 1. punkta kategorija, Savienībai ir vismaz 50 % no balsstiesībām atbilstīgi tās finansiālajai iemaksai. Balsstiesības ir tikai finansētājām dalībvalstīm, un tās atbildīs valsts finansiālajai iemaksai.

5.
     
  Ja priekšsēdētājs ir ievēlēts no dalībvalstu pārstāvjiem, priekšsēdētājs piedalās balsošanā kā savas dalībvalsts pārstāvis.

Grozījums Nr. 140

Grozījums Nr. 140

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 3. punkts

16. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Izpilddirektoru ieceļ Valde no Komisijas ierosināto kandidātu saraksta pēc atklātas
  un
  pārredzamas atlases procedūras. | 3.   Izpilddirektoru ieceļ Valde no Komisijas ierosināto kandidātu saraksta pēc atklātas, pārredzamas
  un nediskriminējošas
  atlases procedūras
  , iekļaujot nominācijas ar mērķi panākt dalībvalstu pārstāvju dzimumu līdzsvaru
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Izpilddirektoru ieceļ Valde no Komisijas ierosināto kandidātu saraksta pēc atklātas
  un
  pārredzamas atlases procedūras.

3.   Izpilddirektoru ieceļ Valde no Komisijas ierosināto kandidātu saraksta pēc atklātas, pārredzamas
  un nediskriminējošas
  atlases procedūras
  , iekļaujot nominācijas ar mērķi panākt dalībvalstu pārstāvju dzimumu līdzsvaru
  .

Grozījums Nr. 141

Grozījums Nr. 141

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 5. punkts

16. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Izpilddirektora amata pilnvaru termiņš ir
  četri
  gadi. Līdz minētā laikposma beigām Komisija veic novērtējumu, kurā ņem vērā izpilddirektora snieguma izvērtējumu un Kompetenču centra turpmākos uzdevumus un problēmjautājumus. | 5.   Izpilddirektora amata pilnvaru termiņš ir
  pieci
  gadi. Līdz minētā laikposma beigām Komisija veic novērtējumu, kurā ņem vērā izpilddirektora snieguma izvērtējumu un Kompetenču centra turpmākos uzdevumus un problēmjautājumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Izpilddirektora amata pilnvaru termiņš ir
  četri
  gadi. Līdz minētā laikposma beigām Komisija veic novērtējumu, kurā ņem vērā izpilddirektora snieguma izvērtējumu un Kompetenču centra turpmākos uzdevumus un problēmjautājumus.

5.   Izpilddirektora amata pilnvaru termiņš ir
  pieci
  gadi. Līdz minētā laikposma beigām Komisija veic novērtējumu, kurā ņem vērā izpilddirektora snieguma izvērtējumu un Kompetenču centra turpmākos uzdevumus un problēmjautājumus.

Grozījums Nr. 142

Grozījums Nr. 142

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 6. punkts

16. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Valde, rīkojoties pēc Komisijas priekšlikuma, kurā ņemts vērā 5. punktā minētais novērtējums, izpilddirektora amata pilnvaru laiku var vienu reizi pagarināt uz laiku, kas nepārsniedz
  četrus
  gadus. | 6.   Valde, rīkojoties pēc Komisijas priekšlikuma, kurā ņemts vērā 5. punktā minētais novērtējums, izpilddirektora amata pilnvaru laiku var vienu reizi pagarināt uz laiku, kas nepārsniedz
  piecus
  gadus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.   Valde, rīkojoties pēc Komisijas priekšlikuma, kurā ņemts vērā 5. punktā minētais novērtējums, izpilddirektora amata pilnvaru laiku var vienu reizi pagarināt uz laiku, kas nepārsniedz
  četrus
  gadus.

6.   Valde, rīkojoties pēc Komisijas priekšlikuma, kurā ņemts vērā 5. punktā minētais novērtējums, izpilddirektora amata pilnvaru laiku var vienu reizi pagarināt uz laiku, kas nepārsniedz
  piecus
  gadus.

Grozījums Nr. 143

Grozījums Nr. 143

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 8. punkts

16. pants – 8. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 8.   Izpilddirektoru no amata atceļ tikai ar Valdes lēmumu, kas pieņemts pēc Komisijas priekšlikuma. | 8.   Izpilddirektoru no amata atceļ tikai ar Valdes lēmumu, kas pieņemts pēc
  tās locekļu priekšlikuma vai pēc
  Komisijas priekšlikuma. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

8.   Izpilddirektoru no amata atceļ tikai ar Valdes lēmumu, kas pieņemts pēc Komisijas priekšlikuma.

8.   Izpilddirektoru no amata atceļ tikai ar Valdes lēmumu, kas pieņemts pēc
  tās locekļu priekšlikuma vai pēc
  Komisijas priekšlikuma.

Grozījums Nr. 144

Grozījums Nr. 144

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

17. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | pēc apspriešanās ar Valdi un Komisiju, sagatavo un iesniedz pieņemšanai Valdē daudzgadu stratēģiskā plāna projektu un Kompetenču centra ikgadējā darba plāna projektu, ietverot darba plāna īstenošanai nepieciešamo uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, uzaicinājumu izteikt ieinteresētību un uzaicinājumu iesniegt piedāvājumus tvērumu, kā arī attiecīgo Komisijas un dalībvalstu ierosināto izdevumu aplēses; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

pēc apspriešanās ar Valdi un Komisiju, sagatavo un iesniedz pieņemšanai Valdē daudzgadu stratēģiskā plāna projektu un Kompetenču centra ikgadējā darba plāna projektu, ietverot darba plāna īstenošanai nepieciešamo uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, uzaicinājumu izteikt ieinteresētību un uzaicinājumu iesniegt piedāvājumus tvērumu, kā arī attiecīgo Komisijas un dalībvalstu ierosināto izdevumu aplēses;

| (c) | pēc apspriešanās ar Valdi
  , Industriālo un zinātnisko konsultatīvo padomi, ENISA
  un Komisiju, sagatavo un iesniedz pieņemšanai Valdē daudzgadu stratēģiskā plāna projektu un Kompetenču centra ikgadējā darba plāna projektu, ietverot darba plāna īstenošanai nepieciešamo uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, uzaicinājumu izteikt ieinteresētību un uzaicinājumu iesniegt piedāvājumus tvērumu, kā arī attiecīgo Komisijas un dalībvalstu ierosināto izdevumu aplēses; |
| --- | --- |

(c)

pēc apspriešanās ar Valdi
  , Industriālo un zinātnisko konsultatīvo padomi, ENISA
  un Komisiju, sagatavo un iesniedz pieņemšanai Valdē daudzgadu stratēģiskā plāna projektu un Kompetenču centra ikgadējā darba plāna projektu, ietverot darba plāna īstenošanai nepieciešamo uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, uzaicinājumu izteikt ieinteresētību un uzaicinājumu iesniegt piedāvājumus tvērumu, kā arī attiecīgo Komisijas un dalībvalstu ierosināto izdevumu aplēses;

, Industriālo un zinātnisko konsultatīvo padomi, ENISA

Grozījums Nr. 145

Grozījums Nr. 145

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 2. punkts – h apakšpunkts

17. pants – 2. punkts – h apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (h) | sagatavo turpmākas rīcības plānu atbilstīgi retrospektīvu novērtējumu secinājumiem un divreiz gadā par īstenošanas gaitu ziņo Komisijai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(h)

sagatavo turpmākas rīcības plānu atbilstīgi retrospektīvu novērtējumu secinājumiem un divreiz gadā par īstenošanas gaitu ziņo Komisijai;

| (h) | sagatavo turpmākas rīcības plānu atbilstīgi retrospektīvu novērtējumu secinājumiem un divreiz gadā par īstenošanas gaitu ziņo Komisijai
  un Eiropas Parlamentam
  ; |
| --- | --- |

(h)

sagatavo turpmākas rīcības plānu atbilstīgi retrospektīvu novērtējumu secinājumiem un divreiz gadā par īstenošanas gaitu ziņo Komisijai
  un Eiropas Parlamentam
  ;

un Eiropas Parlamentam

Grozījums Nr. 146

Grozījums Nr. 146

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 2. punkts – l apakšpunkts

17. pants – 2. punkts – l apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (l) | apstiprina finansējumam atlasīto darbību sarakstu, balstoties uz neatkarīgu ekspertu grupas izveidotu sarindojuma sarakstu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(l)

apstiprina finansējumam atlasīto darbību sarakstu, balstoties uz neatkarīgu ekspertu grupas izveidotu sarindojuma sarakstu;

| (l) | pēc apspriešanās ar Industriālo un zinātnisko konsultatīvo padomi un ENISA
  apstiprina finansējumam atlasīto darbību sarakstu, balstoties uz neatkarīgu ekspertu grupas izveidotu sarindojuma sarakstu; |
| --- | --- |

(l)

pēc apspriešanās ar Industriālo un zinātnisko konsultatīvo padomi un ENISA
  apstiprina finansējumam atlasīto darbību sarakstu, balstoties uz neatkarīgu ekspertu grupas izveidotu sarindojuma sarakstu;

pēc apspriešanās ar Industriālo un zinātnisko konsultatīvo padomi un ENISA

Grozījums Nr. 147

Grozījums Nr. 147

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 2. punkts – s apakšpunkts

17. pants – 2. punkts – s apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (s) | sagatavo turpmākas rīcības plānu atbilstīgi secinājumiem, kas izriet no iekšējās vai ārējās revīzijas ziņojumiem, kā arī no izmeklēšanas, kuru veicis Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un divreiz gadā par plāna īstenošanas gaitu ziņo Komisijai un regulāri — Valdei; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(s)

sagatavo turpmākas rīcības plānu atbilstīgi secinājumiem, kas izriet no iekšējās vai ārējās revīzijas ziņojumiem, kā arī no izmeklēšanas, kuru veicis Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un divreiz gadā par plāna īstenošanas gaitu ziņo Komisijai un regulāri — Valdei;

| (s) | sagatavo turpmākas rīcības plānu atbilstīgi secinājumiem, kas izriet no iekšējās vai ārējās revīzijas ziņojumiem, kā arī no izmeklēšanas, kuru veicis Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un divreiz gadā par plāna īstenošanas gaitu ziņo Komisijai un
  Eiropas Parlamentam un
  regulāri — Valdei; |
| --- | --- |

(s)

sagatavo turpmākas rīcības plānu atbilstīgi secinājumiem, kas izriet no iekšējās vai ārējās revīzijas ziņojumiem, kā arī no izmeklēšanas, kuru veicis Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un divreiz gadā par plāna īstenošanas gaitu ziņo Komisijai un
  Eiropas Parlamentam un
  regulāri — Valdei;

Eiropas Parlamentam un

Grozījums Nr. 148

Grozījums Nr. 148

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 2. punkts – v apakšpunkts

17. pants – 2. punkts – v apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (v) | nodrošina efektīvu saziņu ar Savienības iestādēm; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(v)

nodrošina efektīvu saziņu ar Savienības iestādēm;

| (v) | nodrošina efektīvu saziņu ar Savienības iestādēm
  un pēc pieprasījuma ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei
  ; |
| --- | --- |

(v)

nodrošina efektīvu saziņu ar Savienības iestādēm
  un pēc pieprasījuma ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei
  ;

un pēc pieprasījuma ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei

Grozījums Nr. 149

Grozījums Nr. 149

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 1. punkts

18. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Industriālā un zinātniskā konsultatīvā padome sastāv no ne vairāk kā
  16
   locekļiem. Locekļus no
  kiberdrošības kompetenču
  kopienas subjektu pārstāvju vidus ieceļ Valde. | 1.   Industriālā un zinātniskā konsultatīvā padome sastāv no ne vairāk kā
  25
   locekļiem. Locekļus no kopienas subjektu pārstāvju
  vai no tās individuālo locekļu
  vidus ieceļ Valde.
  Tiesības kandidēt ir tikai tādu subjektu pārstāvjiem, kurus nekontrolē trešā valsts vai trešās valsts subjekts, izņemot EEZ un EBTA valstis. Iecelšanu veic saskaņā ar atklātu, pārredzamu un nediskriminējošu procedūru. Valdes sastāvā cenšas panākt dzimumu līdzsvaru un iekļaut līdzsvarotu ieinteresēto personu grupu pārstāvību no industrijas, akadēmiskās kopienas un pilsoniskās sabiedrības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Industriālā un zinātniskā konsultatīvā padome sastāv no ne vairāk kā
  16
   locekļiem. Locekļus no
  kiberdrošības kompetenču
  kopienas subjektu pārstāvju vidus ieceļ Valde.

1.   Industriālā un zinātniskā konsultatīvā padome sastāv no ne vairāk kā
  25
   locekļiem. Locekļus no kopienas subjektu pārstāvju
  vai no tās individuālo locekļu
  vidus ieceļ Valde.
  Tiesības kandidēt ir tikai tādu subjektu pārstāvjiem, kurus nekontrolē trešā valsts vai trešās valsts subjekts, izņemot EEZ un EBTA valstis. Iecelšanu veic saskaņā ar atklātu, pārredzamu un nediskriminējošu procedūru. Valdes sastāvā cenšas panākt dzimumu līdzsvaru un iekļaut līdzsvarotu ieinteresēto personu grupu pārstāvību no industrijas, akadēmiskās kopienas un pilsoniskās sabiedrības.

Grozījums Nr. 150

Grozījums Nr. 150

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 2. punkts

18. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Industriālās un zinātniskās konsultatīvās padomes locekļiem ir lietpratība vai nu attiecībā uz kiberdrošības pētniecību, industriālo attīstību
  , profesionālajiem pakalpojumiem
  vai
  to plašāku
  ieviešanu. Prasības attiecībā uz šādu lietpratību sīkāk precizē Valde. | 2.   Industriālās un zinātniskās konsultatīvās padomes locekļiem ir lietpratība vai nu attiecībā uz kiberdrošības pētniecību, industriālo attīstību
  vai profesionālo pakalpojumu
  vai
  produktu piedāvāšanu, īstenošanu vai
  ieviešanu. Prasības attiecībā uz šādu lietpratību sīkāk precizē Valde. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Industriālās un zinātniskās konsultatīvās padomes locekļiem ir lietpratība vai nu attiecībā uz kiberdrošības pētniecību, industriālo attīstību
  , profesionālajiem pakalpojumiem
  vai
  to plašāku
  ieviešanu. Prasības attiecībā uz šādu lietpratību sīkāk precizē Valde.

2.   Industriālās un zinātniskās konsultatīvās padomes locekļiem ir lietpratība vai nu attiecībā uz kiberdrošības pētniecību, industriālo attīstību
  vai profesionālo pakalpojumu
  vai
  produktu piedāvāšanu, īstenošanu vai
  ieviešanu. Prasības attiecībā uz šādu lietpratību sīkāk precizē Valde.

Grozījums Nr. 151

Grozījums Nr. 151

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 5. punkts

18. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Komisijas un Eiropas Savienības Tīklu un
  informācijas drošības aģentūras pārstāvji var
  piedalīties Industriālās un zinātniskās konsultatīvās padomes darbībā un atbalstīt to. | 5.   Komisijas un Eiropas Savienības Tīklu un
  ENISA pārstāvjus uzaicina
  piedalīties Industriālās un zinātniskās konsultatīvās padomes darbībā un atbalstīt to.
  Valde pēc vajadzības var pieaicināt papildu pārstāvjus no kopienas novērotāja, padomdevēja vai eksperta statusā, izskatot katru gadījumu atsevišķi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Komisijas un Eiropas Savienības Tīklu un
  informācijas drošības aģentūras pārstāvji var
  piedalīties Industriālās un zinātniskās konsultatīvās padomes darbībā un atbalstīt to.

5.   Komisijas un Eiropas Savienības Tīklu un
  ENISA pārstāvjus uzaicina
  piedalīties Industriālās un zinātniskās konsultatīvās padomes darbībā un atbalstīt to.
  Valde pēc vajadzības var pieaicināt papildu pārstāvjus no kopienas novērotāja, padomdevēja vai eksperta statusā, izskatot katru gadījumu atsevišķi.

Grozījums Nr. 152

Grozījums Nr. 152

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants – 1. punkts

19. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Industriālā un zinātniskā konsultatīvā padome tiekas sanāksmēs vismaz
  divreiz
  gadā. | 1.   Industriālā un zinātniskā konsultatīvā padome tiekas sanāksmēs vismaz
  trīsreiz
  gadā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Industriālā un zinātniskā konsultatīvā padome tiekas sanāksmēs vismaz
  divreiz
  gadā.

1.   Industriālā un zinātniskā konsultatīvā padome tiekas sanāksmēs vismaz
  trīsreiz
  gadā.

Grozījums Nr. 153

Grozījums Nr. 153

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants – 2. punkts

19. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Industriālā un zinātniskā konsultatīvā padome
  var ieteikt
  Valdei izveidot darba grupas, kuru kompetencē būtu īpaši ar Kompetenču centra darbību saistīti jautājumi un, ja tas nepieciešams, kuru vispārējo koordināciju veic viens vai vairāki Industriālās un zinātniskās konsultatīvās padomes locekļi. | 2.   Industriālā un zinātniskā konsultatīvā padome
  sniedz ieteikumus
  Valdei izveidot darba grupas, kuru kompetencē būtu īpaši ar Kompetenču centra darbību saistīti jautājumi
  , ja šie jautājumi skar 20. pantā minētos uzdevumus un kompetences jomas,
  un, ja tas nepieciešams, kuru vispārējo koordināciju veic viens vai vairāki Industriālās un zinātniskās konsultatīvās padomes locekļi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Industriālā un zinātniskā konsultatīvā padome
  var ieteikt
  Valdei izveidot darba grupas, kuru kompetencē būtu īpaši ar Kompetenču centra darbību saistīti jautājumi un, ja tas nepieciešams, kuru vispārējo koordināciju veic viens vai vairāki Industriālās un zinātniskās konsultatīvās padomes locekļi.

2.   Industriālā un zinātniskā konsultatīvā padome
  sniedz ieteikumus
  Valdei izveidot darba grupas, kuru kompetencē būtu īpaši ar Kompetenču centra darbību saistīti jautājumi
  , ja šie jautājumi skar 20. pantā minētos uzdevumus un kompetences jomas,
  un, ja tas nepieciešams, kuru vispārējo koordināciju veic viens vai vairāki Industriālās un zinātniskās konsultatīvās padomes locekļi.

Grozījums Nr. 154

Grozījums Nr. 154

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

20. pants – 1. punkts – ievaddaļa

20. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Industriālā un zinātniskā konsultatīvā padome konsultē Kompetenču centru attiecībā uz tā pasākumu īstenošanu, kā arī: | Industriālā un zinātniskā konsultatīvā padome
  regulāri
  konsultē Kompetenču centru attiecībā uz tā pasākumu īstenošanu, kā arī: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Industriālā un zinātniskā konsultatīvā padome konsultē Kompetenču centru attiecībā uz tā pasākumu īstenošanu, kā arī:

Industriālā un zinātniskā konsultatīvā padome
  regulāri
  konsultē Kompetenču centru attiecībā uz tā pasākumu īstenošanu, kā arī:

regulāri

Grozījums Nr. 155

Grozījums Nr. 155

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

20. pants – 1. daļa – 1. punkts

20. pants – 1. daļa – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | sniedz stratēģiskas konsultācijas izpilddirektoram un Valdei, kā arī ieguldījumu darba plāna un daudzgadu stratēģiskā plāna izstrādē Valdes noteiktajos termiņos; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(1)

sniedz stratēģiskas konsultācijas izpilddirektoram un Valdei, kā arī ieguldījumu darba plāna un daudzgadu stratēģiskā plāna izstrādē Valdes noteiktajos termiņos;

| (1) | sniedz stratēģiskas konsultācijas izpilddirektoram un Valdei, kā arī ieguldījumu
  attiecībā uz Kompetenču centra izvēršanu, orientāciju un darbību, ciktāl tas attiecas uz industriju un pētniecību, kā arī ieguldījumu
  darba plāna un daudzgadu stratēģiskā plāna izstrādē Valdes noteiktajos termiņos; |
| --- | --- |

(1)

sniedz stratēģiskas konsultācijas izpilddirektoram un Valdei, kā arī ieguldījumu
  attiecībā uz Kompetenču centra izvēršanu, orientāciju un darbību, ciktāl tas attiecas uz industriju un pētniecību, kā arī ieguldījumu
  darba plāna un daudzgadu stratēģiskā plāna izstrādē Valdes noteiktajos termiņos;

attiecībā uz Kompetenču centra izvēršanu, orientāciju un darbību, ciktāl tas attiecas uz industriju un pētniecību, kā arī ieguldījumu

Grozījums Nr. 156

Grozījums Nr. 156

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

20. pants – 1. daļa – 1.a punkts (jauns)

20. pants – 1. daļa – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1a) | konsultē Valdi par darba grupu izveidi konkrētu jautājumu risināšanai saistībā ar Kompetenču centra darbu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1a)

1a)

konsultē Valdi par darba grupu izveidi konkrētu jautājumu risināšanai saistībā ar Kompetenču centra darbu;

Grozījums Nr. 157

Grozījums Nr. 157

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

20. pants – 1. daļa – 3. punkts

20. pants – 1. daļa – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | veicina un apkopo atsauksmes par Kompetenču centra darba plānu un daudzgadu stratēģisko plānu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(3)

veicina un apkopo atsauksmes par Kompetenču centra darba plānu un daudzgadu stratēģisko plānu.

| (3) | veicina un apkopo atsauksmes par Kompetenču centra darba plānu un daudzgadu stratēģisko plānu
  un konsultē Valdi par to, kā uzlabot kompetenču centra stratēģisko orientāciju un darbību
  . |
| --- | --- |

(3)

veicina un apkopo atsauksmes par Kompetenču centra darba plānu un daudzgadu stratēģisko plānu
  un konsultē Valdi par to, kā uzlabot kompetenču centra stratēģisko orientāciju un darbību
  .

un konsultē Valdi par to, kā uzlabot kompetenču centra stratēģisko orientāciju un darbību

Grozījums Nr. 158

Grozījums Nr. 158

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

21. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

21. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | 1 981 668 000
  EUR no Digitālās Eiropas programmas, ieskaitot līdz 23 746 000 EUR administratīvajām izmaksām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

1 981 668 000
  EUR no Digitālās Eiropas programmas, ieskaitot līdz 23 746 000 EUR administratīvajām izmaksām;

1 981 668 000

| (a) | 1 780 954 875 EUR 2018. gada cenās (1 998 696 000
  EUR
  pašreizējās cenās)
  no Digitālās Eiropas programmas, ieskaitot līdz
  21 385 465 EUR 2018. gada cenās (
  23 746 000 EUR
  faktiskajās cenās)
  administratīvajām izmaksām; |
| --- | --- |

(a)

1 780 954 875 EUR 2018. gada cenās (1 998 696 000
  EUR
  pašreizējās cenās)
  no Digitālās Eiropas programmas, ieskaitot līdz
  21 385 465 EUR 2018. gada cenās (
  23 746 000 EUR
  faktiskajās cenās)
  administratīvajām izmaksām;

1 780 954 875 EUR 2018. gada cenās (1 998 696 000

pašreizējās cenās)

21 385 465 EUR 2018. gada cenās (

faktiskajās cenās)

Grozījums Nr. 159

Grozījums Nr. 159

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

21. pants – 1. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

21. pants – 1. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ba) | var būt nepieciešams maksājums no Eiropas Aizsardzības fonda par Kompetences centra veiktām ar aizsardzību saistītām darbībām, tostarp par visām administratīvajām izmaksām, piemēram, izmaksām, kas Kompetences centram var rasties, darbojoties kā projekta vadītājam Eiropas Aizsardzības fonda ietvaros veiktām darbībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ba)

(ba)

var būt nepieciešams maksājums no Eiropas Aizsardzības fonda par Kompetences centra veiktām ar aizsardzību saistītām darbībām, tostarp par visām administratīvajām izmaksām, piemēram, izmaksām, kas Kompetences centram var rasties, darbojoties kā projekta vadītājam Eiropas Aizsardzības fonda ietvaros veiktām darbībām.

var būt nepieciešams maksājums no Eiropas Aizsardzības fonda par Kompetences centra veiktām ar aizsardzību saistītām darbībām, tostarp par visām administratīvajām izmaksām, piemēram, izmaksām, kas Kompetences centram var rasties, darbojoties kā projekta vadītājam Eiropas Aizsardzības fonda ietvaros veiktām darbībām.

Grozījums Nr. 160

Grozījums Nr. 160

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

21. pants – 2. punkts

21. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Savienības maksimālo ieguldījumu izmaksā no Savienības vispārējā budžeta apropriācijām, kas piešķirtas [Digitālās Eiropas programmai]
  un
  īpašajai programmai, kura izveidota ar Lēmumu XXX un ar kuru īsteno pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”. | 2.   Savienības maksimālo ieguldījumu izmaksā no Savienības vispārējā budžeta apropriācijām, kas piešķirtas [Digitālās Eiropas programmai], īpašajai programmai, kura izveidota ar Lēmumu XXX un ar kuru īsteno pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”
  , un Eiropas Aizsardzības fondam un citām programmām un projektiem, kas ir Kompetenču centra vai Tīkla darbības jomā
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Savienības maksimālo ieguldījumu izmaksā no Savienības vispārējā budžeta apropriācijām, kas piešķirtas [Digitālās Eiropas programmai]
  un
  īpašajai programmai, kura izveidota ar Lēmumu XXX un ar kuru īsteno pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”.

2.   Savienības maksimālo ieguldījumu izmaksā no Savienības vispārējā budžeta apropriācijām, kas piešķirtas [Digitālās Eiropas programmai], īpašajai programmai, kura izveidota ar Lēmumu XXX un ar kuru īsteno pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”
  , un Eiropas Aizsardzības fondam un citām programmām un projektiem, kas ir Kompetenču centra vai Tīkla darbības jomā
  .

Grozījums Nr. 161

Grozījums Nr. 161

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

21. pants – 4. punkts

21. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Savienības finansiālais ieguldījums nesedz ar 4. panta 8. punkta b) apakšpunktā minētajiem uzdevumiem saistītās izmaksas. | 4.   Savienības finansiālais ieguldījums
  no programmas “Digitālā Eiropa” un programmas “Apvārsnis Eiropa”
  nesedz ar 4. panta 8. punkta b) apakšpunktā minētajiem uzdevumiem saistītās izmaksas.
  Tās var segt no Eiropas Aizsardzības fonda finansiālā ieguldījuma. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Savienības finansiālais ieguldījums nesedz ar 4. panta 8. punkta b) apakšpunktā minētajiem uzdevumiem saistītās izmaksas.

4.   Savienības finansiālais ieguldījums
  no programmas “Digitālā Eiropa” un programmas “Apvārsnis Eiropa”
  nesedz ar 4. panta 8. punkta b) apakšpunktā minētajiem uzdevumiem saistītās izmaksas.
  Tās var segt no Eiropas Aizsardzības fonda finansiālā ieguldījuma.

Grozījums Nr. 162

Grozījums Nr. 162

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

22. pants – 4. punkts

22. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Komisija var izbeigt, proporcionāli samazināt vai apturēt Savienības finansiālo ieguldījumu Kompetenču centrā, ja attiecībā uz 1. punktā minētajiem ieguldījumiem iesaistītās dalībvalstis neveic iemaksas, veic tās tikai daļēji
  vai novēloti
  . | 4.   Komisija var izbeigt, proporcionāli samazināt vai apturēt Savienības finansiālo ieguldījumu Kompetenču centrā, ja attiecībā uz 1. punktā minētajiem ieguldījumiem iesaistītās dalībvalstis neveic iemaksas
  vai
  veic tās tikai daļēji.
  Komisijas veiktā Savienības finansiālā ieguldījuma izbeigšana, samazināšana vai apturēšana pēc summas un ilguma ir proporcionāla dalībvalstu ieguldījuma izbeigšanai, samazināšanai vai apturēšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Komisija var izbeigt, proporcionāli samazināt vai apturēt Savienības finansiālo ieguldījumu Kompetenču centrā, ja attiecībā uz 1. punktā minētajiem ieguldījumiem iesaistītās dalībvalstis neveic iemaksas, veic tās tikai daļēji
  vai novēloti
  .

4.   Komisija var izbeigt, proporcionāli samazināt vai apturēt Savienības finansiālo ieguldījumu Kompetenču centrā, ja attiecībā uz 1. punktā minētajiem ieguldījumiem iesaistītās dalībvalstis neveic iemaksas
  vai
  veic tās tikai daļēji.
  Komisijas veiktā Savienības finansiālā ieguldījuma izbeigšana, samazināšana vai apturēšana pēc summas un ilguma ir proporcionāla dalībvalstu ieguldījuma izbeigšanai, samazināšanai vai apturēšanai.

Grozījums Nr. 163

Grozījums Nr. 163

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants – 4. punkts – a apakšpunkts

23. pants – 4. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | iesaistīto dalībvalstu finansiālās iemaksas administratīvo izmaksu segšanai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

iesaistīto dalībvalstu finansiālās iemaksas administratīvo izmaksu segšanai;

| (a) | Savienības un
  iesaistīto dalībvalstu finansiālās iemaksas administratīvo izmaksu segšanai; |
| --- | --- |

(a)

Savienības un
  iesaistīto dalībvalstu finansiālās iemaksas administratīvo izmaksu segšanai;

Savienības un

Grozījums Nr. 164

Grozījums Nr. 164

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants – 4. punkts – b apakšpunkts

23. pants – 4. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | iesaistīto dalībvalstu finansiālās iemaksas darbības izmaksu segšanai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

iesaistīto dalībvalstu finansiālās iemaksas darbības izmaksu segšanai;

| (b) | Savienības un
  iesaistīto dalībvalstu finansiālās iemaksas darbības izmaksu segšanai; |
| --- | --- |

(b)

Savienības un
  iesaistīto dalībvalstu finansiālās iemaksas darbības izmaksu segšanai;

Savienības un

Grozījums Nr. 165

Grozījums Nr. 165

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants – 8.a punkts (jauns)

23. pants – 8.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 8.a
     
  Kompetenču centrs cieši sadarbojas ar citām Savienības iestādēm, aģentūrām un struktūrām, lai gūtu labumu no sinerģijām un attiecīgos gadījumos samazinātu administratīvās izmaksas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

8.a
     
  Kompetenču centrs cieši sadarbojas ar citām Savienības iestādēm, aģentūrām un struktūrām, lai gūtu labumu no sinerģijām un attiecīgos gadījumos samazinātu administratīvās izmaksas.

Grozījums Nr. 166

Grozījums Nr. 166

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

30. pants – 1. punkts

30. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Kompetenču centrs veic piemērotus pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar šo regulu finansētas darbības, Savienības finansiālās intereses tiek aizsargātas ar krāpšanas, korupcijas un jebkādu citu nelikumīgu darbību novēršanas pasākumiem, efektīvām pārbaudēm un, ja ir atklāti pārkāpumi, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgus, samērīgus un atturošus administratīvus sodus. | 1.   Kompetenču centrs veic piemērotus pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar šo regulu finansētas darbības, Savienības finansiālās intereses tiek aizsargātas ar krāpšanas, korupcijas un jebkādu citu nelikumīgu darbību novēršanas pasākumiem,
  regulārām un
  efektīvām pārbaudēm un, ja ir atklāti pārkāpumi, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgus, samērīgus un atturošus administratīvus sodus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Kompetenču centrs veic piemērotus pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar šo regulu finansētas darbības, Savienības finansiālās intereses tiek aizsargātas ar krāpšanas, korupcijas un jebkādu citu nelikumīgu darbību novēršanas pasākumiem, efektīvām pārbaudēm un, ja ir atklāti pārkāpumi, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgus, samērīgus un atturošus administratīvus sodus.

1.   Kompetenču centrs veic piemērotus pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar šo regulu finansētas darbības, Savienības finansiālās intereses tiek aizsargātas ar krāpšanas, korupcijas un jebkādu citu nelikumīgu darbību novēršanas pasākumiem,
  regulārām un
  efektīvām pārbaudēm un, ja ir atklāti pārkāpumi, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgus, samērīgus un atturošus administratīvus sodus.

Grozījums Nr. 167

Grozījums Nr. 167

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

31. pants – 7. punkts

31. pants – 7. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 7.   Kompetenču
  centra
  personālā
  ir uz noteiktu laiku pieņemti
  darbinieki un līgumdarbinieki. | 7.   Kompetenču
  centrs savā
  personālā
  cenšas panākt dzimumu līdzsvaru. Personālā ietilpst pagaidu
  darbinieki un līgumdarbinieki. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

7.   Kompetenču
  centra
  personālā
  ir uz noteiktu laiku pieņemti
  darbinieki un līgumdarbinieki.

7.   Kompetenču
  centrs savā
  personālā
  cenšas panākt dzimumu līdzsvaru. Personālā ietilpst pagaidu
  darbinieki un līgumdarbinieki.

Grozījums Nr. 168

Grozījums Nr. 168

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

34. pants – 2. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

34. pants – 2. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ca) | Regulas (ES) Nr. 2019/XXX [Eiropas Aizsardzības fonds] 22. pantu [rezultātu īpašumtiesības], 23. pantu [rezultātu īpašumtiesības] un 30. pantu [Noteikumu par klasificētu informāciju piemērošana] piemēro jebkādai Kompetenču centra dalībai ar aizsardzību saistītās darbībās, ja tas paredzēts darba plānā, un neekskluzīvu licenču piešķiršana var būt ierobežota ar trešām personām, kas veic uzņēmējdarbību vai tiek uzskatītas par tādām, kas veic uzņēmējdarbību dalībvalstīs, un ko kontrolē dalībvalstis un/vai dalībvalstu valstspiederīgie. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ca)

(ca)

Regulas (ES) Nr. 2019/XXX [Eiropas Aizsardzības fonds] 22. pantu [rezultātu īpašumtiesības], 23. pantu [rezultātu īpašumtiesības] un 30. pantu [Noteikumu par klasificētu informāciju piemērošana] piemēro jebkādai Kompetenču centra dalībai ar aizsardzību saistītās darbībās, ja tas paredzēts darba plānā, un neekskluzīvu licenču piešķiršana var būt ierobežota ar trešām personām, kas veic uzņēmējdarbību vai tiek uzskatītas par tādām, kas veic uzņēmējdarbību dalībvalstīs, un ko kontrolē dalībvalstis un/vai dalībvalstu valstspiederīgie.

Regulas (ES) Nr. 2019/XXX [Eiropas Aizsardzības fonds] 22. pantu [rezultātu īpašumtiesības], 23. pantu [rezultātu īpašumtiesības] un 30. pantu [Noteikumu par klasificētu informāciju piemērošana] piemēro jebkādai Kompetenču centra dalībai ar aizsardzību saistītās darbībās, ja tas paredzēts darba plānā, un neekskluzīvu licenču piešķiršana var būt ierobežota ar trešām personām, kas veic uzņēmējdarbību vai tiek uzskatītas par tādām, kas veic uzņēmējdarbību dalībvalstīs, un ko kontrolē dalībvalstis un/vai dalībvalstu valstspiederīgie.

Grozījums Nr. 169

Grozījums Nr. 169

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

35. pants – 1. punkts

35. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Kompetenču centrs savā darbībā nodrošina augsta līmeņa pārredzamību. | 1.   Kompetenču centrs savā darbībā nodrošina
  visaugstākā
  augsta līmeņa pārredzamību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Kompetenču centrs savā darbībā nodrošina augsta līmeņa pārredzamību.

1.   Kompetenču centrs savā darbībā nodrošina
  visaugstākā
  augsta līmeņa pārredzamību.

Grozījums Nr. 170

Grozījums Nr. 170

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

35. pants – 2. punkts

35. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Kompetenču centrs gādā, lai sabiedrība un visas ieinteresētās personas saņemtu atbilstošu, objektīvu, ticamu un viegli pieejamu informāciju, jo īpaši attiecībā uz
  tā
  darba rezultātiem. Tas arī publicē interešu deklarācijas, kas iesniegtas saskaņā ar
  41
  . pantu. | 2.   Kompetenču centrs gādā, lai sabiedrība un visas ieinteresētās personas
  laicīgi
  saņemtu
  vispusīgu,
  atbilstošu, objektīvu, ticamu un viegli pieejamu informāciju, jo īpaši attiecībā uz
  Kompetenču centra, Tīkla, Industriālās un zinātniskās konsultatīvās padomes un kopienas
  darba rezultātiem. Tas arī publicē interešu deklarācijas, kas iesniegtas saskaņā ar
  42
  . pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Kompetenču centrs gādā, lai sabiedrība un visas ieinteresētās personas saņemtu atbilstošu, objektīvu, ticamu un viegli pieejamu informāciju, jo īpaši attiecībā uz
  tā
  darba rezultātiem. Tas arī publicē interešu deklarācijas, kas iesniegtas saskaņā ar
  41
  . pantu.

2.   Kompetenču centrs gādā, lai sabiedrība un visas ieinteresētās personas
  laicīgi
  saņemtu
  vispusīgu,
  atbilstošu, objektīvu, ticamu un viegli pieejamu informāciju, jo īpaši attiecībā uz
  Kompetenču centra, Tīkla, Industriālās un zinātniskās konsultatīvās padomes un kopienas
  darba rezultātiem. Tas arī publicē interešu deklarācijas, kas iesniegtas saskaņā ar
  42
  . pantu.

Grozījums Nr. 171

Grozījums Nr. 171

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

38. pants – 3. punkts

38. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Izvērtējums, kas minēts 2. punktā, ietver Kompetenču centra sasniegto rezultātu novērtējumu, ņemot vērā tā mērķus, pilnvaras un uzdevumus. Ja Komisija uzskata, ka Kompetenču centra darba turpināšana ir pamatota, ņemot vērā tā mērķus, pilnvaras un uzdevumus, tā var ierosināt pagarināt 46. pantā noteikto Kompetenču centra pilnvaru termiņu. | 3.   Izvērtējums, kas minēts 2. punktā, ietver Kompetenču centra sasniegto rezultātu novērtējumu, ņemot vērā tā mērķus, pilnvaras un uzdevumus
  , efektivitāti un lietderību
  . Ja Komisija uzskata, ka Kompetenču centra darba turpināšana ir pamatota, ņemot vērā tā mērķus, pilnvaras un uzdevumus, tā var ierosināt pagarināt 46. pantā noteikto Kompetenču centra pilnvaru termiņu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Izvērtējums, kas minēts 2. punktā, ietver Kompetenču centra sasniegto rezultātu novērtējumu, ņemot vērā tā mērķus, pilnvaras un uzdevumus. Ja Komisija uzskata, ka Kompetenču centra darba turpināšana ir pamatota, ņemot vērā tā mērķus, pilnvaras un uzdevumus, tā var ierosināt pagarināt 46. pantā noteikto Kompetenču centra pilnvaru termiņu.

3.   Izvērtējums, kas minēts 2. punktā, ietver Kompetenču centra sasniegto rezultātu novērtējumu, ņemot vērā tā mērķus, pilnvaras un uzdevumus
  , efektivitāti un lietderību
  . Ja Komisija uzskata, ka Kompetenču centra darba turpināšana ir pamatota, ņemot vērā tā mērķus, pilnvaras un uzdevumus, tā var ierosināt pagarināt 46. pantā noteikto Kompetenču centra pilnvaru termiņu.

Grozījums Nr. 172

Grozījums Nr. 172

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

38.a pants (jauns)

38.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 38.a pants




  Kompetenču centrs kā juridiska persona





  1.
     
  Kompetenču centrs ir juridiska persona.






  2.
     
  Katrā dalībvalstī Kompetenču centram ir visplašākā tiesībspēja un rīcībspēja, kas šīs dalībvalsts tiesību aktos paredzēta juridiskajām personām. Tas var iegādāties vai atsavināt kustamu un nekustamu mantu un būt par pusi tiesas procesā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

38.a pants

Kompetenču centrs kā juridiska persona

1.
     
  Kompetenču centrs ir juridiska persona.

2.
     
  Katrā dalībvalstī Kompetenču centram ir visplašākā tiesībspēja un rīcībspēja, kas šīs dalībvalsts tiesību aktos paredzēta juridiskajām personām. Tas var iegādāties vai atsavināt kustamu un nekustamu mantu un būt par pusi tiesas procesā.

Grozījums Nr. 173

Grozījums Nr. 173

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

42. pants – 1. daļa

42. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Kompetenču centra Valde pieņem noteikumus interešu konflikta novēršanai un
  pārvaldībai
  attiecībā uz
  Kompetenču centra
  locekļiem, struktūrām un
  norīkoto
  personālu
  . Tajos saskaņā ar Regulu XXX [jaunā Finanšu regula] ietver noteikumus
  ,
  kas paredzēti
  ,
  lai izvairītos no interešu konfliktiem, kuros var būt iesaistīti Valdes locekļu pārstāvji
  , kā arī
  Zinātniskās
  un
  industriālās konsultatīvās padomes locekļu pārstāvji
  . | Kompetenču centra Valde pieņem noteikumus interešu konflikta novēršanai
  , konstatēšanai
  un
  atrisināšanai
  attiecībā uz
  tās
  locekļiem, struktūrām un personālu,
  tostarp izpilddirektoru
  ,
  Valdi
  , kā arī
  Zinātnisko
  un
  industriālo konsultatīvo padomi un kopienu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Kompetenču centra Valde pieņem noteikumus interešu konflikta novēršanai un
  pārvaldībai
  attiecībā uz
  Kompetenču centra
  locekļiem, struktūrām un
  norīkoto
  personālu
  . Tajos saskaņā ar Regulu XXX [jaunā Finanšu regula] ietver noteikumus
  ,
  kas paredzēti
  ,
  lai izvairītos no interešu konfliktiem, kuros var būt iesaistīti Valdes locekļu pārstāvji
  , kā arī
  Zinātniskās
  un
  industriālās konsultatīvās padomes locekļu pārstāvji
  .

pārvaldībai

Kompetenču centra

norīkoto

. Tajos saskaņā ar Regulu XXX [jaunā Finanšu regula] ietver noteikumus

kas paredzēti

lai izvairītos no interešu konfliktiem, kuros var būt iesaistīti Valdes locekļu pārstāvji

Zinātniskās

industriālās konsultatīvās padomes locekļu pārstāvji

Kompetenču centra Valde pieņem noteikumus interešu konflikta novēršanai
  , konstatēšanai
  un
  atrisināšanai
  attiecībā uz
  tās
  locekļiem, struktūrām un personālu,
  tostarp izpilddirektoru
  ,
  Valdi
  , kā arī
  Zinātnisko
  un
  industriālo konsultatīvo padomi un kopienu
  .

, konstatēšanai

atrisināšanai

tās

tostarp izpilddirektoru

Valdi

Zinātnisko

industriālo konsultatīvo padomi un kopienu

Grozījums Nr. 174

Grozījums Nr. 174

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

42. pants – 1.a daļa (jauna)

42. pants – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Dalībvalstis attiecībā uz nacionālajiem koordinācijas centriem nodrošina interešu konflikta novēršanu, konstatēšanu un atrisināšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Dalībvalstis attiecībā uz nacionālajiem koordinācijas centriem nodrošina interešu konflikta novēršanu, konstatēšanu un atrisināšanu.

Dalībvalstis attiecībā uz nacionālajiem koordinācijas centriem nodrošina interešu konflikta novēršanu, konstatēšanu un atrisināšanu.

Grozījums Nr. 175

Grozījums Nr. 175

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

42. pants – 1.b daļa (jauna)

42. pants – 1.b daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Šā panta 1. punktā minētie noteikumi atbilst Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 noteikumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Šā panta 1. punktā minētie noteikumi atbilst Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 noteikumiem.

Šā panta 1. punktā minētie noteikumi atbilst Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 noteikumiem.

Grozījums Nr. 176

Grozījums Nr. 176

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

44. pants – virsraksts

44. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Mītnes dalībvalsts atbalsts | Mītne un
  mītnes dalībvalsts atbalsts |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Mītnes dalībvalsts atbalsts

Mītne un
  mītnes dalībvalsts atbalsts

Mītne un

Grozījums Nr. 177

Grozījums Nr. 177

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

44. pants – - 1. punkts (jauns)

44. pants – - 1. punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Kompetenču centra mītni nosaka demokrātiski pārskatatbildīgā procedūrā, izmantojot pārredzamus kritērijus un saskaņā ar Savienības tiesību aktiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Kompetenču centra mītni nosaka demokrātiski pārskatatbildīgā procedūrā, izmantojot pārredzamus kritērijus un saskaņā ar Savienības tiesību aktiem.

Kompetenču centra mītni nosaka demokrātiski pārskatatbildīgā procedūrā, izmantojot pārredzamus kritērijus un saskaņā ar Savienības tiesību aktiem.

Grozījums Nr. 178

Grozījums Nr. 178

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

44. pants – 1.a daļa (jauna)

44. pants – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Mītnes dalībvalsts nodrošina iespējami labākos apstākļus, lai sekmētu pienācīgu Kompetenču centra darbību, tostarp vienotu atrašanās vietu un citus apstākļus, piemēram, atrašanās vietas pieejamību, adekvātas izglītības iestādes darbinieku bērniem un atbilstošu piekļuvi darba tirgum, sociālajai drošībai un medicīniskajai aprūpei gan bērniem, gan dzīvesbiedriem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Mītnes dalībvalsts nodrošina iespējami labākos apstākļus, lai sekmētu pienācīgu Kompetenču centra darbību, tostarp vienotu atrašanās vietu un citus apstākļus, piemēram, atrašanās vietas pieejamību, adekvātas izglītības iestādes darbinieku bērniem un atbilstošu piekļuvi darba tirgum, sociālajai drošībai un medicīniskajai aprūpei gan bērniem, gan dzīvesbiedriem.

Mītnes dalībvalsts nodrošina iespējami labākos apstākļus, lai sekmētu pienācīgu Kompetenču centra darbību, tostarp vienotu atrašanās vietu un citus apstākļus, piemēram, atrašanās vietas pieejamību, adekvātas izglītības iestādes darbinieku bērniem un atbilstošu piekļuvi darba tirgum, sociālajai drošībai un medicīniskajai aprūpei gan bērniem, gan dzīvesbiedriem.

Grozījums Nr. 179

Grozījums Nr. 179

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

44. pants – 1. daļa

44. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Kompetenču centrs un dalībvalsts
  [Beļģija]
  , kurā atrodas tā mītne,
  var noslēgt
  administratīvu vienošanos par privilēģijām un imunitāti, kā arī par citu atbalstu, ko šī dalībvalsts sniedz Kompetenču centram. | Kompetenču centrs un dalībvalsts, kurā atrodas tā mītne,
  noslēdz
  administratīvu vienošanos par privilēģijām un imunitāti, kā arī par citu atbalstu, ko šī dalībvalsts sniedz Kompetenču centram. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Kompetenču centrs un dalībvalsts
  [Beļģija]
  , kurā atrodas tā mītne,
  var noslēgt
  administratīvu vienošanos par privilēģijām un imunitāti, kā arī par citu atbalstu, ko šī dalībvalsts sniedz Kompetenču centram.

[Beļģija]

var noslēgt

Kompetenču centrs un dalībvalsts, kurā atrodas tā mītne,
  noslēdz
  administratīvu vienošanos par privilēģijām un imunitāti, kā arī par citu atbalstu, ko šī dalībvalsts sniedz Kompetenču centram.

noslēdz

Grozījums Nr. 180

Grozījums Nr. 180

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

45.a pants (jauns)

45.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 45.a pants |
| | Deleģēšanas īstenošana |
| | 1.
     
  Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus. |
| | 2.
     
  Pilnvaras pieņemt 6. panta 5.a punktā un 8. panta 4.b punktā deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no ... [šīs regulas spēkā stāšanās diena]. |
| | 3.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 6. panta 5.a punktā un 8. panta 4.b punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. |
| | 4.
     
  Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. |
| | 5.
     
  Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei. |
| | 6.
     
  Saskaņā ar 6. panta 5.a punktu un 8. panta 4.b punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

45.a pants

45.a pants

Deleģēšanas īstenošana

Deleģēšanas īstenošana

1.
     
  Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.
     
  Pilnvaras pieņemt 6. panta 5.a punktā un 8. panta 4.b punktā deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no ... [šīs regulas spēkā stāšanās diena].

3.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 6. panta 5.a punktā un 8. panta 4.b punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.
     
  Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5.
     
  Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.
     
  Saskaņā ar 6. panta 5.a punktu un 8. panta 4.b punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

---

(1)  Jautājums tika nodots atpakaļ atbildīgajai komitejai starpiestāžu sarunām saskaņā ar 59. panta 4. punkta ceturto daļu (A8-0084/2019).

1

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes ... Regula (ES) 2019/..., ar ko izveido Savienības režīmu divējāda lietojuma preču eksporta, pārvadājumu, starpniecības, tehniskās palīdzības un tranzīta kontrolei (OV L ..., ..., ... lpp.).

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes ... Regula (ES) 2019/..., ar ko izveido Savienības režīmu divējāda lietojuma preču eksporta, pārvadājumu, starpniecības, tehniskās palīdzības un tranzīta kontrolei (OV L ..., ..., ... lpp.).

(23)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 6. jūlija Direktīva (ES) 2016/1148 par pasākumiem nolūkā panākt vienādi augsta līmeņa tīklu un informācijas sistēmu drošību visā Savienībā (OV L 194, 19.7.2016., 1. lpp.).

23

(23)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 6. jūlija Direktīva (ES) 2016/1148 par pasākumiem nolūkā panākt vienādi augsta līmeņa tīklu un informācijas sistēmu drošību visā Savienībā (OV L 194, 19.7.2016., 1. lpp.).

23

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes ... Regula (ES) 2019/... par ENISA (Eiropas Savienības Kiberdrošības aģentūru) un informācijas un komunikācijas tehnoloģijas kiberdrošības sertifikāciju un Regulas (ES) Nr. 526/2013 atcelšanu (Kiberdrošības akts) (OV L ...) (2017/0225(COD)).

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes ... Regula (ES) 2019/... par ENISA (Eiropas Savienības Kiberdrošības aģentūru) un informācijas un komunikācijas tehnoloģijas kiberdrošības sertifikāciju un Regulas (ES) Nr. 526/2013 atcelšanu (Kiberdrošības akts) (OV L ...) (2017/0225(COD)).

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes ... Regula (ES) 2019/... par ENISA (Eiropas Savienības Kiberdrošības aģentūru) un informācijas un komunikācijas tehnoloģijas kiberdrošības sertifikāciju un Regulas (ES) Nr. 526/2013 atcelšanu (Kiberdrošības akts) (OV L ...) (2017/0225(COD)).

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes ... Regula (ES) 2019/... par ENISA (Eiropas Savienības Kiberdrošības aģentūru) un informācijas un komunikācijas tehnoloģijas kiberdrošības sertifikāciju un Regulas (ES) Nr. 526/2013 atcelšanu (Kiberdrošības akts) (OV L ...) (2017/0225(COD)).

(24)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regula (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.).

24

(24)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regula (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.).

24

(1a)  

  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

1a

OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes ... Regula (ES) 2019/XXX, ar ko laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam izveido Digitālās Eiropas programmu, (OV L ...) (2018/0227(COD)).

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes ... Regula (ES) 2019/XXX, ar ko laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam izveido Digitālās Eiropas programmu, (OV L ...) (2018/0227(COD)).

(26)  [pievienot pilnu virsrakstu un OV atsauci].

26

(27)  [pievienot pilnu virsrakstu un OV atsauci].

27

(26)  [pievienot pilnu virsrakstu un OV atsauci].

26

(27)  [pievienot pilnu virsrakstu un OV atsauci].

27

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/570 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/570

---

P8_TA(2019)0190

Grozījumu izdarīšana Regulā (EK) Nr. 391/2009 attiecībā uz Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (EK) Nr. 391/2009 groza attiecībā uz Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības (COM(2018)0567 – C8-0384/2018 – 2018/0298(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2021/C 23/74)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0567), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0567),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 100. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0384/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 100. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0384/2018),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 17. oktobra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 17. oktobra atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2019. gada 25. janvāra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2019. gada 25. janvāra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A8-0004/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A8-0004/2019),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 62, 15.2.2019., 298. lpp.

---

P8_TC1-COD(2018)0298

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko Regulu (EK) Nr. 391/2009 groza attiecībā uz Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2019/492.)

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/571 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/571

---

P8_TA(2019)0191

Grozījumu izdarīšana Regulā (ES) Nr. 1316/2013 sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par grozījumiem Regulā (ES) Nr. 1316/2013 sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības (COM(2018)0568 – C8-0385/2018 – 2018/0299(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2021/C 23/75)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0568), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0568),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 172. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0385/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 172. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0385/2018),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 17. oktobra (1) atzinumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 17. oktobra (1) atzinumu,

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2018. gada 10. oktobra atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2018. gada 10. oktobra atzinumu (2),

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2019. gada 20. februāra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2019. gada 20. februāra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu un Reģionālās attīstības komitejas atzinumu (A8-0009/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu un Reģionālās attīstības komitejas atzinumu (A8-0009/2019),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 62, 15.2.2019., 301. lpp.

(2)  OV C 461, 21.12.2018., 173. lpp.

---

P8_TC1-COD(2018)0299

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par grozījumiem Regulā (ES) Nr. 1316/2013 sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2019/495.)

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/572 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/572

---

P8_TA(2019)0192

Ostas atkritumu pieņemšanas iekārtas kuģu atkritumu nodošanai ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par ostas atkritumu pieņemšanas iekārtām kuģu atkritumu nodošanai un ar ko atceļ Direktīvu 2000/59/EK un groza Direktīvu 2009/16/EK un Direktīvu 2010/65/ES (COM(2018)0033 – C8-0014/2018 – 2018/0012(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2021/C 23/76)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0033), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0033),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 100. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0014/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 100. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0014/2018),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 23. maija atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 23. maija atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2018. gada 10. oktobra atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2018. gada 10. oktobra atzinumu (2),

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 19. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 19. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu, kā arī Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu un Zivsaimniecības komitejas atzinumu (A8-0326/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu, kā arī Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu un Zivsaimniecības komitejas atzinumu (A8-0326/2018),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 283, 10.8.2018., 61. lpp.

(2)  OV C 461, 21.12.2018., 220. lpp.

---

P8_TC1-COD(2018)0012

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par ostas atkritumu pieņemšanas iekārtām kuģu atkritumu nodošanai un ar ko groza Direktīvu 2010/65/ES un atceļ Direktīvu 2000/59/EK

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai (ES) 2019/883.)

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/573 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/573

---

P8_TA(2019)0193

Savienības Muitas kodeksā paredzēto līdzekļu, kas nav elektroniskās datu apstrādes metodes, pagaidu izmantošanas pagarināšana ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 952/2013, lai pagarinātu Savienības Muitas kodeksā paredzēto līdzekļu, kas nav elektroniskās datu apstrādes metodes, izmantošanu pagaidu kārtā (COM(2018)0085 – C8-0097/2018 – 2018/0040(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2021/C 23/77)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0085), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0085),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 33. un 207. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0097/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 33. un 207. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0097/2018),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2019. gada 14. februāra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2019. gada 14. februāra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu (A8-0342/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu (A8-0342/2018),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | apstiprina Parlamenta un Padomes kopīgo paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai un kas kopā ar galīgo leģislatīvo aktu tiks publicēts Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša L sērijas izdevumā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ņem vērā Komisijas paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai un kas kopā ar galīgo leģislatīvo aktu tiks publicēts Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša L sērijā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

---

P8_TC1-COD(2018)0040

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko groza Regulu (ES) Nr. 952/2013, lai pagarinātu Savienības Muitas kodeksā paredzēto līdzekļu, kas nav elektroniskās datu apstrādes metodes, izmantošanu pagaidu kārtā

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2019/632.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

Eiropas Parlamenta un Padomes kopīgs paziņojums

Eiropas Parlaments un Padome atzinīgi vērtē Eiropas Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu Nr. 26/2018 “Kāpēc vairākkārt kavējās muitas IT sistēmu ieviešana?” un citus nesenus attiecīgus ziņojumus muitas jomā, jo tie abiem likumdevējiem ir nodrošinājuši labāku pārskatu par kavējumu iemesliem to IT sistēmu ieviešanā, kas ir nepieciešamas, lai uzlabotu muitas operācijas Eiropas Savienībā.

Eiropas Parlaments un Padome uzskata, ka Eiropas Revīzijas palātas jebkādas turpmākas revīzijas, novērtējot ziņojumus, ko Komisija sagatavojusi, pamatojoties uz Savienības Muitas kodeksa 278.a pantu, varētu sniegt ieguldījumu turpmāku kavējumu novēršanā.

Eiropas Parlaments un Padome aicina Komisiju un dalībvalstis pilnībā ņemt vērā šādas revīzijas.

Komisijas paziņojums

Komisija atzinīgi vērtē Eiropas Parlamenta un Padomes vienošanos par priekšlikumu pagarināt laikposmu, kurā pagaidu kārtā var izmantot citus līdzekļus, kas nav elektroniskās datu apstrādes metodes, kuras paredzētas Savienības Muitas kodeksā.

Komisija ir iepazinusies par Eiropas Parlamenta un Padomes kopīgo paziņojumu, kurā norādīts, ka ikviens turpmākais Eiropas Revīzijas palātas darbs, izvērtējot ziņojumus, ko Komisija sagatavojusi, pamatojoties uz Savienības Muitas kodeksa 278.a pantu, varētu sniegt pozitīvu ieguldījumu, lai novērstu turpmākus kavējumus.

Ja Revīzijas palāta izlemtu izvērtēt Komisijas ziņojumus, Komisija, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. panta 3. punktā, pilnībā sadarbosies ar Eiropas Revīzijas palātu un pilnībā ņems vērā šos konstatējumus.

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/575 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/575

---

P8_TA(2019)0194

Krāpšanas un viltošanas apkarošana attiecībā uz bezskaidras naudas maksāšanas līdzekļiem ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par krāpšanas un viltošanas apkarošanu attiecībā uz bezskaidras naudas maksāšanas līdzekļiem un ar ko aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2001/413/TI (COM(2017)0489 – C8-0311/2017 – 2017/0226(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2021/C 23/78)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2017)0489), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2017)0489),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 83. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0311/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 83. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0311/2017),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā ieguldījumu, ko saistībā ar leģislatīvā akta projektu ir snieguši Čehijas Deputātu palāta, Čehijas Senāts un Spānijas parlaments, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ieguldījumu, ko saistībā ar leģislatīvā akta projektu ir snieguši Čehijas Deputātu palāta, Čehijas Senāts un Spānijas parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 18. janvāra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 18. janvāra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 19. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 19. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0276/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0276/2018),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 197, 8.6.2018., 24. lpp.

---

P8_TC1-COD(2017)0226

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/... par krāpšanas un viltošanas apkarošanu attiecībā uz bezskaidras naudas maksāšanas līdzekļiem un ar ko aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2001/413/TI

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai (ES) 2019/713.)

---

Ceturtdiena, 2019. gada 14. marta

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/576 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/576

---

P8_TA(2019)0206

Jurisdikcija, lēmumu atzīšana un izpilde laulības lietās un lietās par vecāku atbildību un bērnu starptautiskā nolaupīšana (pārstrādāta redakcija) *

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes regulai par jurisdikciju, lēmumu atzīšanu un izpildi laulības lietās un lietās par vecāku atbildību un bērnu starptautisko nolaupīšanu (pārstrādāta redakcija) (15401/2018 – C8-0023/2019 – 2016/0190(CNS))

(Īpašā likumdošanas procedūra – atkārtota apspriešanās)

(2021/C 23/79)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes projektu (15401/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes projektu (15401/2018),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2016)0411), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2016)0411),

| — | ņemot vērā 2018. gada 18. janvāra nostāju (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 18. janvāra nostāju (1),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 81. panta 3. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir atkārtoti apspriedusies (C8-0023/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 81. panta 3. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir atkārtoti apspriedusies (C8-0023/2019),

| — | ņemot vērā Reglamenta 78.c un 78.e pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 78.c un 78.e pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0056/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0056/2019),

| 1. | apstiprina grozīto Padomes projektu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Parlamenta apstiprināto tekstu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0017.

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/577 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/577

---

P8_TA(2019)0208

Zaudējumu seguma minimums nerezultatīviem riska darījumiem ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz zaudējumu seguma minimumu nerezultatīviem riska darījumiem groza Regulu (ES) Nr. 575/2013 (COM(2018)0134 – C8-0117/2018 – 2018/0060(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2021/C 23/80)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0134), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0134),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0117/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0117/2018),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2018. gada 12. jūlija atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2018. gada 12. jūlija atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 11. jūlija atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 11. jūlija atzinumu (2),

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2019. gada 7. janvāra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2019. gada 7. janvāra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A8-0440/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A8-0440/2018),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 79, 4.3.2019., 1.lpp.

(2)  OV C 367, 10.10.2018., 43. lpp.

---

P8_TC1-COD(2018)0060

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 14. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko attiecībā uz zaudējumu seguma minimumu ienākumus nenesošiem riska darījumiem groza Regulu (ES) Nr. 575/2013

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2019/630.)

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/578 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/578

---

P8_TA(2019)0209

Konkurences aizsardzība gaisa transportā ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par konkurences aizsardzību gaisa transportā un Regulas (EK) Nr. 868/2004 atcelšanu (COM(2017)0289 – C8-0183/2017 – 2017/0116(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2021/C 23/81)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2017)0289), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2017)0289),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 100. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0183/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 100. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0183/2017),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 17. janvāra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 17. janvāra atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 12. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 12. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas atzinumu (A8-0125/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas atzinumu (A8-0125/2018),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 197, 8.6.2018., 58. lpp.

---

P8_TC1-COD(2017)0116

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 14. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par konkurences aizsardzību gaisa transportā un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 868/2004

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2019/712.)

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/579 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/579

---

P8_TA(2019)0210

2020. gada budžeta pamatnostādnes — III iedaļa

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. marta rezolūcija par 2020. gada budžeta izstrādes vispārējām pamatnostādnēm, III iedaļa – Komisija (2019/2001(BUD))

(2021/C 23/82)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (1) (turpmāk “Finanšu regula”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (1) (turpmāk “Finanšu regula”),

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (2) (turpmāk “DFS regula”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (2) (turpmāk “DFS regula”),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (3),

| — | ņemot vērā Padomes 2014. gada 26. maija Lēmumu 2014/335/ES, Euratom par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2014. gada 26. maija Lēmumu 2014/335/ES, Euratom par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2019. finanšu gada vispārējo budžetu (5) un tam pievienotos Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgos paziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2019. finanšu gada vispārējo budžetu (5) un tam pievienotos Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgos paziņojumus,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2015. gada 25. septembra Rezolūciju 70/1 “Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development” (“Pārveidosim mūsu pasauli: Ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam”), kas stājās spēkā 2016. gada 1. janvārī, un nesen publicēto Komisijas pārdomu dokumentu “Ceļā uz ilgtspējīgu Eiropu 2030. gadā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2015. gada 25. septembra Rezolūciju 70/1 “Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development” (“Pārveidosim mūsu pasauli: Ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam”), kas stājās spēkā 2016. gada 1. janvārī, un nesen publicēto Komisijas pārdomu dokumentu “Ceļā uz ilgtspējīgu Eiropu 2030. gadā”,

| — | ņemot vērā Padomes 2019. gada 12. februāra secinājumus par budžeta pamatnostādnēm 2020. gadam (06323/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2019. gada 12. februāra secinājumus par budžeta pamatnostādnēm 2020. gadam (06323/2019),

| — | ņemot vērā Reglamenta 86.a pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 86.a pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A8-0172/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A8-0172/2019),

| A. | tā kā sarunas par Savienības 2020. gada budžetu notiks vienlaikus ar sarunām par nākamo daudzgadu finanšu shēmu (DFS) un ES pašu resursu sistēmas reformu; tā kā 2019. gads būs DFS 2014.–2020. gadam septītais darbības gads; |
| --- | --- |

A.

tā kā sarunas par Savienības 2020. gada budžetu notiks vienlaikus ar sarunām par nākamo daudzgadu finanšu shēmu (DFS) un ES pašu resursu sistēmas reformu; tā kā 2019. gads būs DFS 2014.–2020. gadam septītais darbības gads;

| B. | tā kā pēdējo dažu gadu laikā Padome ir vairākkārt nonākusi pretrunā pati ar sevi, izvirzot Eiropas Savienībai jaunas politiskās prioritātes, bet nevēloties nodrošināt jaunas apropriācijas to finansēšanai; tā kā jaunas politiskās prioritātes un nākamie ES risināmie problēmjautājumi būtu jāfinansē no jaunām apropriācijām, nevis samazinot finansējumu programmām, kuras jau tiek īstenotas; |
| --- | --- |

B.

tā kā pēdējo dažu gadu laikā Padome ir vairākkārt nonākusi pretrunā pati ar sevi, izvirzot Eiropas Savienībai jaunas politiskās prioritātes, bet nevēloties nodrošināt jaunas apropriācijas to finansēšanai; tā kā jaunas politiskās prioritātes un nākamie ES risināmie problēmjautājumi būtu jāfinansē no jaunām apropriācijām, nevis samazinot finansējumu programmām, kuras jau tiek īstenotas;

| C. | tā kā, tuvojoties pašreizējā finanšu plānošanas perioda beigām, daudzgadu programmu īstenošanai būs vajadzīgi pienācīgi finanšu resursi un tādēļ būs iepriekš jāaplēš 2020. gadā nepieciešamie maksājumi, lai pirmajos DFS 2021.–2027. gadam darbības gados nepieļautu vēl vienu maksājumu krīzi, |
| --- | --- |

C.

tā kā, tuvojoties pašreizējā finanšu plānošanas perioda beigām, daudzgadu programmu īstenošanai būs vajadzīgi pienācīgi finanšu resursi un tādēļ būs iepriekš jāaplēš 2020. gadā nepieciešamie maksājumi, lai pirmajos DFS 2021.–2027. gadam darbības gados nepieļautu vēl vienu maksājumu krīzi,

2020. gada budžets: tilts uz nākotnes Eiropu — investīcijas inovācijā, ilgtspējīgā attīstībā, iedzīvotāju aizsardzībā un drošībā

| 1. | uzsver, ka Savienības 2020. gada budžets ir tilts uz DFS 2021.–2027. gadam un tam būtu jāpalīdz veidot kopīgu ilgtermiņa redzējumu par Savienības turpmākajām politiskajām prioritātēm un jānodrošina Eiropas pievienotā vērtība; sagaida, ka uz 2020. gada budžeta pieņemšanas laiku Parlaments būs iesaistīts pilnvērtīgās sarunās ar Padomi par DFS, pamatojoties uz politisku vienošanos Eiropadomē; uzskata, ka spēcīgs, atbildīgs un uz nākotni vērsts 2020. gada budžets veicinās vienošanos un pāreju uz nākamo DFS; tādēļ plāno pilnībā izmantot pašreizējo elastību un citus noteikumus, kas iekļauti DFS regulā un Finanšu regulā, lai 2020. gada budžetā nostiprinātu galvenās ES programmas, pienācīgi ņemot vērā uz sniegumu balstītas budžeta izstrādes pieeju ES budžetā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa īstenot īpašas lauksaimniecības programmas, lai veicinātu, no vienas puses, īsas piegādes ķēdes, taisnīgas cenas ražotājiem, stabilu un pieņemamu peļņu lauksaimniekiem un, no otras puses, taisnīgu maksājumu pārdali starp valstīm, ražošanas veidiem un ražotājiem, novēršot pašreizējās atšķirības un sniedzot labumu dalībvalstīm, kurās ražošanas nepietiekamība ir vislielākā, un maziem un vidējiem ražotājiem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tādēļ uzskata, ka ES nākamā gada budžetā būtu jānosaka skaidras politiskās prioritātes un jādod iespēja Savienībai radīt ilgtspējīgu un iekļaujošu ekonomikas izaugsmi un darbvietas, arī turpmāk ieguldīt inovācijā un pētniecības spējās turpmākiem risinājumiem, palielināt konkurētspēju, nodrošināt drošu un mierpilnu Eiropu, uzlabot iedzīvotāju darba un dzīves apstākļus, veicināt ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, stiprināt Savienību cīņā pret vides problēmām un klimata pārmaiņām virzībā uz Parīzes nolīgumā noteikto pienākumu īstenošanu, dot ieguldījumu ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu pilnīgā īstenošanā un gūt rezultātus Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | norāda — tā kā 2020. gads ir pēdējais pašreizējās DFS darbības gads, ES programmu īstenošana, īpaši to programmu īstenošana, uz kurām attiecas dalītā pārvaldība saskaņā ar kohēzijas politiku, kopējo lauksaimniecības politiku un kopējo zivsaimniecības politiku, ir vēl vairāk jāpaātrina, lai kompensētu iepriekšējo kavēšanos un sasniegtu noslēguma posmu; sagaida, ka tas atspoguļosies maksājumu pieprasījumu ievērojamā pieaugumā, un tādēļ prognozē, ka maksājumu apropriāciju gada apjoms 2020. gadā sasniegs augstāko līmeni; uzsver Parlamenta apņemšanos nodrošināt 2020. gadā nepieciešamos maksājumus un pirmajos DFS 2021.–2027. gadam darbības gados nepieļaut vēl vienu tādu maksājumu krīzi, kāda tika piedzīvota pašreizējā periodā; uzsver nepieciešamību pastāvīgi uzlabot kontroles un korekcijas mehānismus, lai nodrošinātu pienācīgu un ātru ES programmu īstenošanu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | norāda uz decentralizēto aģentūru nozīmi ES likumdošanas prioritāšu īstenošanas nodrošināšanā un tādējādi ES politikas mērķu sasniegšanā tādās jomās kā konkurētspēja, ilgtspējīga izaugsme un nodarbinātība, kā arī pašreizējo migrācijas un bēgļu plūsmu pārvaldībā; sagaida, ka sarunās par 2020. gada budžetu tiks panākts atbilstošs darbības un administratīvais finansējums ES aģentūrām, lai tās varētu izpildīt savus aizvien plašākos uzdevumus un nodrošināt pēc iespējas labākus rezultātus; atkārtoti pauž nostāju, ka 2018. gads bija pēdējais gads, kad tika īstenots darbinieku skaita samazinājums par 5 % un tā dēvētais pārdales fonds; sagaida, ka Komisija un Padome 2020. gada budžetā neturpinās samazināt aģentūrām paredzētos resursus; |
| --- | --- |

5.

Inovācija un pētniecība nākotnes risinājumiem: atbalsts ilgtspējīgai un iekļaujošai ekonomikas izaugsmei, lai sagatavotos pārmaiņām un palielinātu konkurētspēju

| 6. | uzsver to Eiropas centienu nozīmību, kuri saistīti ar līderpozīcijām svarīgās tehnoloģijās tādās jomās kā kosmoss, veselības aprūpe, vide, lauksaimniecība, drošums un transports; uzsver, ka ir jānodrošina, lai pētniecības un inovācijas darbības arī turpmāk sniegtu risinājumus saistībā ar Eiropas vajadzībām, problēmām un konkurētspēju, un šajā sakarībā atgādina, ka būtiska nozīme ir fundamentāliem pētījumiem; uzsver, ka pārejai no pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” uz “Apvārsnis Eiropa” ir jānotiek gludi, lai nodrošinātu stabilitāti uzņēmumiem, pētniecības iestādēm un akadēmiskajām aprindām; pauž satraukumu par to, ka visā pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” darbības laikā tās finansējums ir bijis būtiski nepietiekams, kā rezultātā izcilu pieteikumu apstiprināšanas īpatsvars ir bijis zems; tādēļ plāno nākamā gada budžetā nodrošināt pēc iespējas lielāku ikgadējo piešķīrumu programmai “Apvārsnis 2020”, pilnībā izmantojot DFS regulā un Finanšu regulā iekļautos elastības noteikumus; uzsver arī to, ka ir svarīgi padziļināt sinerģiju ar Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver ekonomikas izaugsmes iespējas, kas izriet no tehnoloģiskajām pārmaiņām Eiropā, un prasa no ES budžeta pienācīgi atbalstīt Eiropas rūpniecības digitalizāciju un digitālo prasmju un digitālās uzņēmējdarbības veicināšanu; uzsver, ka ir svarīgi papildus ieguldīt digitālajās spējās, tostarp ES augstas veiktspējas datošanā, mākslīgajā intelektā un kiberdrošībā; uzsver, ka programmai “Digitālā Eiropa” DFS 2021.–2027. gadam ir gaidāms ievērojami lielāks piešķīrums, un tādēļ plāno nākamā gada budžetā palielināt finansējumu šajā jomā; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver, ka Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF), kura darbības laiks ir pagarināts, ir guvis panākumus papildu ieguldījumu piesaistīšanā ES, lai līdz 2020. gadam sasniegtu ieguldījumu mērķi, proti, vismaz 500 miljardus EUR; tomēr norāda uz Eiropas Revīzijas palātas ieteikumiem vēl vairāk uzlabot tā īstenošanu attiecībā uz atlasīto projektu papildināmību; atgādina, ka ESIF galvojuma fonds daļēji tika finansēts, pārdalot līdzekļus no pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” un Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta, un atkārtoti apstiprina savu izsenis pausto nostāju, ka jaunas iniciatīvas ir pilnībā jāfinansē no jauna finansējuma; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ir pilnībā pārliecināts, ka taisnīguma uzlabošana un vienlīdzīgu iespēju nodrošināšana Eiropas sociālajā tirgus ekonomikā ir priekšnoteikums ilgtspējīgai Savienības attīstībai; plāno nodrošināt pietiekamu finansējumu tādām programmām kā COSME un nākotnes un jaunās tehnoloģijas (NJT), jo tās sniedz ievērojamu ieguldījumu jaunuzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) veiksmīgā darbībā — uzņēmumu, kuri ir Eiropas ekonomikas pamats un galvenie ekonomikas izaugsmes, darbvietu radīšanas, inovācijas un sociālās integrācijas virzītājspēki; uzsver šo programmu augsto īstenošanas līmeni un norāda, ka tajās ir iespējams apgūt vēl vairāk līdzekļu; |
| --- | --- |

9.

Drošums, drošība un miers Eiropas iedzīvotājiem

| 10. | uzskata, ka ES ārējo robežu aizsardzība un iekšējā drošība ar pastiprinātas Eiropas Robežu un krasta apsardzes un Eiropola atbalstu, Eiropas Savienība bez iekšējām robežām, kā arī Šengenas zonas pienācīga darbība un pārvietošanās brīvība ES iekšienē ir nesaraujami saistīti un savstarpēji viens otru veicinoši faktori; vienlaikus uzsver stabilu ES ieguldījumu nozīmi iekšējās drošības jomā, lai cita starpā uzlabotu ES tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu reakciju uz pārrobežu noziedzības draudiem un veicinātu informācijas apmaiņu ar lielāku Eurojust un Eiropas Prokuratūras atbalstu; uzskata, ka ir pienākums nodrošināt atbilstošu finansējumu, personālu un personāla apmācību visām aģentūrām, kas darbojas drošības, tiesiskuma un robežkontroles jomā, jo to pašreizējais finansējums ir nepietiekams, ņemot vērā to pienākumu ievērojamo pieaugumu, savstarpējās sadarbības nozīmību, tehnoloģisko inovāciju un pielāgošanas pasākumu nepieciešamību un būtisko lomu dalībvalstu sadarbības un koordinācijas stiprināšanā; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vienlaikus uzsver ES humāno atbildību migrācijas jomā un atzīst Eiropas Patvēruma atbalsta biroja un Pamattiesību aģentūras būtisko nozīmi kopējas patvēruma prakses izstrādē un īstenošanā dalībvalstīs; uzskata, ka ir pienākums nodrošināt atbilstošu finansējumu, personālu un personāla apmācību visām aģentūrām, kas darbojas migrācijas, patvēruma un cilvēktiesību jomā, lai tām būtu atbilstoši finanšu resursi un cilvēkresursi pienācīgai savu uzdevumu izpildei; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atzinīgi vērtē dalībvalstu apņemšanos atjaunināt ES aizsardzības programmu un to gatavību turpināt Eiropas sadarbību aizsardzības jomā; uzsver, ka ir svarīgi sākt īstenot Eiropas aizsardzības rūpniecības attīstības programmu (EDIDP) kā pirmo posmu Eiropas Aizsardzības fonda darbībā; prasa vēl vairāk palielināt Savienības aizsardzības budžetu, šo palielinājumu finansējot tikai no jaunām apropriācijām, lai uzlabotu konkurētspēju un inovāciju Eiropas aizsardzības nozarē; |
| --- | --- |

12.

| 13. | stingri atbalsta to ES centienu pastiprināšanu, kuru mērķis ir novērst pieaugošos draudus drošībai, piemēram, radikalizāciju un vardarbīgu ekstrēmismu Eiropā un kaimiņvalstīs, kā arī stingri atbalsta labāku šādu programmu koordinēšanu ES līmenī; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver, ka kiberdrošība ir būtiski svarīga Savienības labklājībai un drošībai, kā arī tās iedzīvotāju privātumam, ka kiberuzbrukumi, kibernoziedzība un manipulācijas apdraud atvērtas sabiedrības un ka ekonomiskā spiegošana kavē digitālā vienotā tirgus darbību un apdraud Eiropas uzņēmumu konkurētspēju; prasa atbilstošus finanšu resursus, lai nodrošinātu visas attiecīgās aģentūras ar pietiekamiem līdzekļiem to operatīvo un administratīvo uzdevumu veikšanai nolūkā palīdzēt nodrošināt tīklu un informācijas sistēmas, veidot spēcīgu kibernoturību un cīnīties pret kibernoziedzību; šajā sakarībā atbalsta ES Tīklu un informācijas drošības aģentūras (ENISA) un Eiropola stratēģisko sadarbību; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atgādina, ka miers un stabilitāte ir Eiropas Savienības budžeta atbalstītas pamatvērtības, un šajā sakarībā uzsver ievērojamo ieguldījumu, ko Savienība ir devusi miera un izlīguma panākšanā Īrijas salā, jo īpaši atbalstot Lielās piektdienas vienošanos un finansējot PEACE un INTERREG programmas; uzsver, ka ir svarīgi saglabāt finansējumu šīm programmām arī pēc Brexit; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzskata, atsaucoties uz savu 2018. gada 25. oktobra rezolūciju par Facebook lietotāju datu izmantošanu, ko veicis uzņēmums Cambridge Analytica, un ietekmi uz datu aizsardzību (6), ka cīņa pret dezinformāciju, jo īpaši dezinformācijas un jebkāda cita veida ārvalstu iejaukšanās izsekošana un atklāšana, ir prioritāte, lai nodrošinātu godīgas un demokrātiskas vēlēšanas, jo īpaši Eiropas vēlēšanu gadā; prasa papildu finanšu resursus, lai veicinātu stratēģisko komunikācijas līdzekļu sistemātisku izmantošanu nolūkā nodrošināt stingru un saskaņotu ES reakciju; atbalsta Komisijas izstrādātās pamatnostādnes par to, kā spēkā esošie ES noteikumi būtu jāizmanto, lai vērstos pret personas datu izmantošanu nolūkā ietekmēt iedzīvotājus sociālajos plašsaziņas līdzekļos vēlēšanu laikā un garantētu vēlēšanu procesa godīgumu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pauž bažas par to, ka pārāk maz Eiropas iedzīvotāju apzinās, ka Eiropas Savienība strādā viņu labā un nodrošina viņiem ievērojamus ieguvumus; prasa atbilstošus finanšu resursus, ko Komisija varētu ieguldīt tādos instrumentos kā nesenās Parlamenta iniciatīvas “Ko Eiropa dara manā labā?” un Citizens’ App, lai informētu iedzīvotājus par Savienības darbu un uzsvērtu centienus veicināt mieru, demokrātiju, tiesiskumu un vārda brīvību; uzskata, ka šādi instrumenti būtu labāk jāizplata valsts līmenī; |
| --- | --- |

17.

| 18. | norāda, ka kopējā lauksaimniecības politika un kopējā zivsaimniecības politika ir Eiropas integrācijas stūrakmeņi, kuru mērķis ir nodrošināt drošu augstas kvalitātes pārtikas piegādi Eiropas iedzīvotājiem, lauksaimniecības vienotā tirgus pareizu darbību, lauku reģionu ilgtspēju daudzu gadu garumā un dabas resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu; atgādina, ka minētās politikas veicina ES dzīvotspēju un stabilitāti; aicina Komisiju arī turpmāk atbalstīt ražotājus visā Eiropā, palīdzot viņiem tikt galā ar negaidītu tirgus nestabilitāti un nodrošināt nekaitīgas un kvalitatīvas pārtikas krājumus; aicina īpašu uzmanību pievērst neliela apjoma lauksaimniecībai un sīkzvejai; |
| --- | --- |

18.

Solidaritātes un savstarpējas sapratnes stiprināšana

| 19. | prasa papildu finanšu resursus, lai apmierinātu nākotnes pieprasījumu pēc Erasmus+, kas ir galvenā programma izglītības un apmācības, tostarp profesionālās izglītības un apmācības, jaunatnes un sporta jomā Eiropā, ņemot vērā arī tās ārējo dimensiju; uzsver, ka ir vajadzīgi atbilstoši resursi, lai “demokratizētu” šo programmu, padarot tās finansējumu pieejamu cilvēkiem no visdažādākajām sabiedrības grupām un strādājot pie Eiropas satvara kvalitatīvai un rezultatīvai māceklībai, kas būtu viens no veidiem, kā cīnīties pret jauniešu bezdarbu; atgādina, ka Parlaments ir pieprasījis nākamajā DFS trīskāršot šai programmai paredzēto finansējumu; aicina stiprināt sadarbību starp izglītību, māceklībām, kultūru un pētniecību; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atgādina, ka laikā, kad Eiropas projekts tiek apšaubīts, ir būtiski svarīgi atjaunot stingru apņemšanos stiprināt Eiropu ar kultūras, zināšanu, jaunrades un inovācijas palīdzību; tādēļ uzskata, ka programmas “Radošā Eiropa” un MEDIA būtu jāatbalsta pienācīgā līmenī; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver, ka cīņai pret jauniešu bezdarbu ir nepieciešami ievērojami papildu finanšu resursi izglītības, apmācības un nodarbinātības iespēju veidošanai; šajā sakarībā uzsver Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas pozitīvo ietekmi — no tās līdz 2017. gada beigām bija atbalstīti aptuveni 1,7 miljoni jauniešu; atzinīgi vērtē to, ka pēc Parlamenta stingra pieprasījuma sarunās par 2019. gada budžetu tika panākts, ka Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas kopējais finansējums 2019. gadā sasniedz 350 miljonus EUR; sagaida, ka 2020. gada budžeta projekts apliecinās lielu vērienu saistībā ar šo programmu, lai nodrošinātu netraucētu pāreju uz Eiropas Sociālā fonda Plus (ESF+) programmu nākamajā DFS; uzsver nepieciešamību paātrināt šīs programmas īstenošanu un vēl vairāk uzlabot tās efektivitāti, lai nodrošinātu, ka tā sniedz lielāku Eiropas pievienoto vērtību valstu nodarbinātības politikai; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzskata, ka sociālajai kohēzijai Eiropā ir jāpalīdz rast ilgtspējīgus risinājumus cīņā pret nabadzību, sociālo atstumtību un diskrimināciju, kā arī saistībā ar cilvēku ar invaliditāti labāku integrāciju un ilgtermiņa strukturālām demogrāfiskajām pārmaiņām; uzsver, ka ir vajadzīgi finanšu resursi attiecīgām ES programmām, kuras palīdz nodrošināt Eiropas novecojošajiem iedzīvotājiem pienācīgu atbalstu tādās jomās kā piekļuve mobilitātei, veselības aprūpei un sabiedriskajiem pakalpojumiem; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atgādina par solidaritātes un dalībvalstu dalītas atbildības nepieciešamību migrācijas un patvēruma jomā, un aicina dalībvalstis ar valstu programmu starpniecību pienācīgi izmantot Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu (AMIF); prasa 2020. gadā piešķirt šim fondam atbilstošu budžetu, lai atbalstītu patvēruma meklētāju uzņemšanu dalībvalstīs, taisnīgas atgriešanās stratēģijas, pārmitināšanas programmas, likumīgas migrācijas politiku un trešo valstu valstspiederīgo efektīvas integrācijas veicināšanu; uzskata, ka Eiropas patvēruma sistēmā būtu jāsniedz lielāks atbalsts pilsētām un pašvaldībām; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atgādina, ka pašreizējā migrācijas fenomena ilgtermiņa risinājums ir rodams migrācijas plūsmu izcelsmes valstu politiskā, ekonomiskā, sociālā un vidiskā attīstībā; aicina piešķirt Eiropas kaimiņattiecību instrumentam un attīstības sadarbības instrumentam pietiekamus finanšu resursus, lai atbalstītu šo prioritāti un veicinātu ilgtspējīgu un savstarpēji izdevīgu partnerību — piemēram, ar Āfrikas valstīm — turpmāku veidošanu; šajā sakarībā atkārtoti apstiprina, ka ir jānodrošina pietiekams un pastāvīgs finansiālais atbalsts starptautiskām organizācijām, tostarp ANO Palīdzības un darba aģentūrai Palestīnas bēgļiem Tuvajos Austrumos (UNRWA), ANO Bēgļu aģentūrai (UNHCR) un Starptautiskajai Migrācijas organizācijai (IOM); prasa uzlabot finansiālo un organizatorisko atbalstu programmām, kas veicina apmaiņu starp ES un partnervalstīm tādās jomās kā profesionālā apmācība, jaunuzņēmumu izveide, atbalsts MVU, veselības aprūpe un izglītība, kā arī politikas jomām, kuras saistītas ar tīru ūdeni, notekūdeņu attīrīšanu un atkritumu likvidēšanu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzskata, ka diskriminācija dzimuma dēļ nav pieņemama un ir pretrunā ES vērtībām; norāda, ka sekmīgo pieteikumu īpatsvars programmā Daphne un saistībā ar citiem līdzekļiem, kuru mērķis ir apkarot vardarbību pret sievietēm un meitenēm, ir satraucoši zems, un plāno nodrošināt šai programmai lielāku finansējumu; turklāt uzskata, ka integrēta pieeja dzimumu līdztiesības nodrošināšanai ir efektīva stratēģija, lai panāktu dzimumu līdztiesību un apkarotu diskrimināciju, un aicina integrēt dzimumu līdztiesības perspektīvu attiecīgajās ES politikas jomās un izdevumu programmās; sagaida, ka Komisija pēc iespējas drīzāk iesniegs satvaru dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanai Savienības budžetā; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atkārtoti uzsver, cik svarīga ir Eiropas kaimiņattiecību politika, kura palīdz stiprināt attiecības ar kaimiņvalstīm, apstiprināt miera procesus un veicināt ekonomisko un sociālo izaugsmi un ilgtspējīgu pārrobežu sadarbību; norāda, ka ciešas ES un Rietumbalkānu attiecības ir būtiskas gan šī reģiona stabilizācijai, gan tā pirmspievienošanās procesam; atgādina, ka finansējums no Savienības budžeta ir jānodrošina tā, lai stiprinātu valstu spēju turpināt nepieciešamās juridiskās, politiskās, sociālās un ekonomiskās reformas, jo īpaši uzlabojot valsts pārvaldes pienācīgu darbību, kā arī atbalstot demokrātisko iestāžu stabilitāti un noturību un tiesiskuma īstenošanu; |
| --- | --- |

26.

Vides problēmu un klimata pārmaiņu novēršana

| 27. | uzsver, ka 2020. gada budžetam ir ievērojami jāveicina vides problēmu un klimata pārmaiņu novēršana, lai kompensētu iekavēto darbu un izpildītu ES saistības; atgādina, ka Savienība ir apņēmusies būt līderpozīcijās pārejā uz mazoglekļa aprites un klimata ziņā neitrālu ekonomiku, taču pauž nožēlu par to, ka Savienībai neizdodas izpildīt savus klimata mērķus, jo īpaši mērķi laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam panākt, ka 20 % no Savienības izdevumiem ir saistīti ar klimatu; tādēļ uzskata, ka ievērojams ar klimatu saistīto izdevumu palielinājums ir būtisks, lai virzītos uz Savienības klimata politikas un Parīzes nolīguma mērķu sasniegšanu; uzskata, ka klimata politikas integrēšana visās Savienības politikas jomās būtu vēl vairāk jāveicina un jāoptimizē, kā arī attiecīgā gadījumā būtu jāiestrādā ar klimatu un ilgtspēju saistītas garantijas; prasa palielināt finanšu resursus visām attiecīgajām Savienības programmām, lai atbalstītu projektus ar Eiropas pievienoto vērtību, kuri veicina pāreju uz tīru enerģiju un resursu efektīvu izmantošanu, ilgtspējīgas zaļās un zilās ekonomikas popularizēšanu un dabas aizsardzību, īpašu uzmanību pievēršot bioloģiskajai daudzveidībai, dzīvotnēm un apdraudētām sugām; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzsver — lai saskaņoti un efektīvi risinātu klimata pārmaiņu jautājumu, ES būtu jāizvirza nosacījums, ka turpmākos tirdzniecības nolīgumus tā noslēdz tikai ar valstīm, kas ir ratificējušas un īsteno Parīzes nolīgumu; šajā sakarībā atgādina 2018. gada 3. jūlija rezolūciju par klimata diplomātiju (7) un tajā pausto aicinājumu Komisijai visaptveroši izvērtēt esošo brīvās tirdzniecības nolīgumu atbilstību Parīzes nolīguma saistībām; uzskata — ja ES partneris šīs saistības nepilda, Komisija varētu uz laiku apturēt ES tirdzniecības liberalizācijas saistību īstenošanu attiecībā uz šādiem partneriem; |
| --- | --- |

28.

2020. gada procedūrā izskatāmie neatrisinātie jautājumi

| 29. | sagaida, ka Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības 2019. gada martā tieši neietekmēs 2020. gada budžetu, jo Apvienotā Karaliste sniegs savu ieguldījumu un piedalīsies budžeta izpildē; tomēr mudina Komisiju izvērtēt visus iespējamos scenārijus un sagatavoties tiem, lai nodrošinātu Savienības budžeta pareizu finanšu pārvaldību un izstrādātu ārkārtas rīcības plānu, nosakot skaidras saistības un izklāstot mehānismus, un aizsargājot ES budžetu gadījumā, ja Apvienotā Karaliste nedos ieguldījumu vai nepiedalīsies ES 2020. gada budžeta izpildē; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atgādina, ka saskaņā ar kopīgajos secinājumos par 2019. gada budžetu iekļauto Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgo paziņojumu par 1.a izdevumu apakškategorijas nostiprināšanu ar budžeta grozījumu Komisija iesniegs budžeta grozījumu, palielinot apropriācijas Erasmus+ un “Apvārsnis 2020”, tiklīdz 2019. gada pavasarī būs pabeigta DFS 2020. gadam tehniskā korekcija, lai Padome un Parlaments varētu šo grozījumu ātri izskatīt; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzsver, ka Finanšu regulas 15. panta 3. punkts ļauj summas, kas atceltas tāpēc, ka attiecīgie pētniecības projekti pilnībā vai daļēji nav tikuši īstenoti, gada budžeta procedūrā atkārtoti darīt pieejamas attiecīgajām pētniecības programmām, neizvirzot nekādus citus priekšnoteikumus šā punkta īstenošanai; aicina Komisiju sagatavot īpašu ziņojumu par pētniecības programmām paredzēto summu atcelšanu un sniegt visu attiecīgo informāciju un detaļas saistībā ar šo pantu; aicina Padomes prezidentūru noskaidrot, vai šo pantu tagad pilnībā izprot visas dalībvalstis; jebkurā gadījumā prasa šo noteikumu un attiecīgo procedūru izmantot 2020. gada budžeta procedūrā, sākot jau ar tā iekļaušanu budžeta projektā; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzskata, ka Parlamentam kā vienai no budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm, ko tieši ievēlējuši pilsoņi, būtu jāpilda savs politiskais uzdevums un jāizvirza priekšlikumi izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbībām, paužot savu politisko nākotnes redzējumu; šajā sakarībā apņemas ierosināt izmēģinājuma projektu un sagatavošanas darbību kopumu, kas būs izstrādāts, cieši sadarbojoties ar katru no komitejām, lai rastu pareizo līdzsvaru starp politisko gribu un tehniskajām iespējām, kuras novērtējusi Komisija; |
| --- | --- |

32.

o

o o

| 33. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.

(2)  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

(3)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

(4)  OV L 168, 7.6.2014., 105. lpp.

(5)  OV L 67, 7.3.2019.

(6)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0433.

(7)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0280.

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/585 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/585

---

P8_TA(2019)0212

Sebastiano Laviola iecelšana par Vienotās noregulējuma valdes locekli

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. marta lēmums par Komisijas priekšlikumu attiecībā uz Vienotās noregulējuma valdes locekļa iecelšanu (N8-0021/2019 – C8-0042/2019 – 2019/0901(NLE))

(Piekrišana)

(2021/C 23/83)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 30. janvāra priekšlikumu iecelt Sebastiano Laviola par Vienotās noregulējuma valdes locekli (N8-0021/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 30. janvāra priekšlikumu iecelt Sebastiano Laviola par Vienotās noregulējuma valdes locekli (N8-0021/2019),

| — | ņemot vērā 56. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. jūlija Regulā (ES) Nr. 806/2014, ar ko izveido vienādus noteikumus un vienotu procedūru kredītiestāžu un noteiktu ieguldījumu brokeru sabiedrību noregulējumam, izmantojot vienotu noregulējuma mehānismu un vienotu noregulējuma fondu, un groza Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 56. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. jūlija Regulā (ES) Nr. 806/2014, ar ko izveido vienādus noteikumus un vienotu procedūru kredītiestāžu un noteiktu ieguldījumu brokeru sabiedrību noregulējumam, izmantojot vienotu noregulējuma mehānismu un vienotu noregulējuma fondu, un groza Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 122.a pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 122.a pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A8-0148/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A8-0148/2019),

| A. | tā kā Regulas (ES) Nr. 806/2014 56. panta 4. punkts paredz, ka šīs regulas 43. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētos Vienotās noregulējuma valdes locekļus ieceļ, pamatojoties uz nopelniem, prasmēm, zināšanām banku un finanšu jautājumos un pieredzi finanšu uzraudzības, regulējuma un banku noregulējuma jomā; |
| --- | --- |

A.

tā kā Regulas (ES) Nr. 806/2014 56. panta 4. punkts paredz, ka šīs regulas 43. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētos Vienotās noregulējuma valdes locekļus ieceļ, pamatojoties uz nopelniem, prasmēm, zināšanām banku un finanšu jautājumos un pieredzi finanšu uzraudzības, regulējuma un banku noregulējuma jomā;

| B. | tā kā, neraugoties uz pienākumiem, kas noteikti Regulas (ES) Nr. 806/2014 56. panta 4. punktā, un neraugoties uz daudzajiem Parlamenta aicinājumiem ievērot dzimumu līdzsvaru, iesniedzot kandidātu sarakstu, Parlaments pauž nožēlu par to, ka visi kandidāti ir vīrieši; tā kā Parlaments pauž nožēlu par to, ka sievietes joprojām ir nepietiekami pārstāvētas vadošos amatos banku un finanšu pakalpojumu jomā, un prasa, lai, izvirzot nākamo kandidātu, tiktu ievērots šis pieprasījums; tā kā visām ES un valstu iestādēm un struktūrām būtu jāīsteno konkrēti pasākumi, lai nodrošinātu dzimumu līdzsvaru; |
| --- | --- |

B.

tā kā, neraugoties uz pienākumiem, kas noteikti Regulas (ES) Nr. 806/2014 56. panta 4. punktā, un neraugoties uz daudzajiem Parlamenta aicinājumiem ievērot dzimumu līdzsvaru, iesniedzot kandidātu sarakstu, Parlaments pauž nožēlu par to, ka visi kandidāti ir vīrieši; tā kā Parlaments pauž nožēlu par to, ka sievietes joprojām ir nepietiekami pārstāvētas vadošos amatos banku un finanšu pakalpojumu jomā, un prasa, lai, izvirzot nākamo kandidātu, tiktu ievērots šis pieprasījums; tā kā visām ES un valstu iestādēm un struktūrām būtu jāīsteno konkrēti pasākumi, lai nodrošinātu dzimumu līdzsvaru;

| C. | tā kā Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 806/2014 56. panta 6. punktu 2018. gada 7. decembrī pieņēma šīs regulas 43. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto Vienotās noregulējuma valdes locekļu amata kandidātu sarakstu; |
| --- | --- |

C.

tā kā Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 806/2014 56. panta 6. punktu 2018. gada 7. decembrī pieņēma šīs regulas 43. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto Vienotās noregulējuma valdes locekļu amata kandidātu sarakstu;

| D. | tā kā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 806/2014 56. panta 6. punktu minētais saraksts tika nosūtīts Parlamentam; |
| --- | --- |

D.

tā kā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 806/2014 56. panta 6. punktu minētais saraksts tika nosūtīts Parlamentam;

| E. | tā kā 2019. gada 30. janvārī Komisija pieņēma priekšlikumu iecelt Sebastiano Laviola par Vienotās noregulējuma valdes locekli un politikas noregulējuma un koordinācijas direktoru un nosūtīja minēto priekšlikumu Parlamentam; |
| --- | --- |

E.

tā kā 2019. gada 30. janvārī Komisija pieņēma priekšlikumu iecelt Sebastiano Laviola par Vienotās noregulējuma valdes locekli un politikas noregulējuma un koordinācijas direktoru un nosūtīja minēto priekšlikumu Parlamentam;

| F. | tā kā Parlamenta Ekonomikas un monetārā komiteja pēc tam izvērtēja ierosinātā kandidāta atbilstību Vienotās noregulējuma valdes locekļa amatam, it īpaši ņemot vērā Regulas (ES) Nr. 806/2014 56. panta 4. punktā noteiktās prasības; |
| --- | --- |

F.

tā kā Parlamenta Ekonomikas un monetārā komiteja pēc tam izvērtēja ierosinātā kandidāta atbilstību Vienotās noregulējuma valdes locekļa amatam, it īpaši ņemot vērā Regulas (ES) Nr. 806/2014 56. panta 4. punktā noteiktās prasības;

| G. | tā kā Ekonomikas un monetārā komiteja 2019. gada 26. februārī noturēja Sebastiano Laviola uzklausīšanu, kurā viņš uzstājās ar ievadpaziņojumu un pēc tam atbildēja uz komitejas locekļu jautājumiem, |
| --- | --- |

G.

tā kā Ekonomikas un monetārā komiteja 2019. gada 26. februārī noturēja Sebastiano Laviola uzklausīšanu, kurā viņš uzstājās ar ievadpaziņojumu un pēc tam atbildēja uz komitejas locekļu jautājumiem,

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu attiecībā uz Sebastiano Laviola iecelšanu par Vienotās noregulējuma valdes locekli uz pieciem gadiem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Padomei, Komisijai, Vienotā noregulējuma mehānisma valdei, kā arī dalībvalstu valdībām. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OV L 225, 30.7.2014., 1. lpp.

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/587 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/587

---

P8_TA(2019)0213

Eiropas Centrālās bankas Valdes locekļa iecelšana

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. marta lēmums par Padomes ieteikumu attiecībā uz Eiropas Centrālās bankas Valdes locekļa iecelšanu (05940/2019 – C8-0050/2019 – 2019/0801(NLE))

(Apspriešanās)

(2021/C 23/84)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes 2019. gada 11. februāra ieteikumu (05940/2019) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2019. gada 11. februāra ieteikumu (05940/2019) (1),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 283. panta 2. punkta otro daļu, saskaņā ar kuru Eiropadome ar to ir apspriedusies (C8-0050/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 283. panta 2. punkta otro daļu, saskaņā ar kuru Eiropadome ar to ir apspriedusies (C8-0050/2019),

| — | ņemot vērā Protokolu Nr. 4 par Eiropas Centrālo banku sistēmas statūtiem un Eiropas Centrālās bankas statūtiem un jo īpaši tā 11. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Protokolu Nr. 4 par Eiropas Centrālo banku sistēmas statūtiem un Eiropas Centrālās bankas statūtiem un jo īpaši tā 11. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 122. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 122. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A8-0144/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A8-0144/2019),

| A. | tā kā Eiropadome, 2019. gada 14. februārī nosūtot vēstuli, ir apspriedusies ar Eiropas Parlamentu par Philip R. Lane iecelšanu Eiropas Centrālās bankas Valdes locekļa amatā uz astoņu gadu pilnvaru laiku, sākot no 2019. gada 1. jūnija; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropadome, 2019. gada 14. februārī nosūtot vēstuli, ir apspriedusies ar Eiropas Parlamentu par Philip R. Lane iecelšanu Eiropas Centrālās bankas Valdes locekļa amatā uz astoņu gadu pilnvaru laiku, sākot no 2019. gada 1. jūnija;

| B. | tā kā Parlamenta Ekonomikas un monetārā komiteja pārbaudīja amata kandidāta atbilstību, jo īpaši ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 283. panta 2. punktā noteiktās prasības un saistībā ar minētā līguma 130. panta prasību par ECB pilnīgas neatkarības nodrošināšanu; tā kā, veicot novērtēšanu, komiteja no kandidāta saņēma dzīves aprakstu, kā arī atbildes uz viņam nosūtīto rakstisko anketu; |
| --- | --- |

B.

tā kā Parlamenta Ekonomikas un monetārā komiteja pārbaudīja amata kandidāta atbilstību, jo īpaši ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 283. panta 2. punktā noteiktās prasības un saistībā ar minētā līguma 130. panta prasību par ECB pilnīgas neatkarības nodrošināšanu; tā kā, veicot novērtēšanu, komiteja no kandidāta saņēma dzīves aprakstu, kā arī atbildes uz viņam nosūtīto rakstisko anketu;

| C. | tā kā minētā komiteja 2019. gada 26. februārī rīkoja kandidāta uzklausīšanu, kuras sākumā viņš sniedza paziņojumu un pēc tam atbildēja uz komitejas locekļu jautājumiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā minētā komiteja 2019. gada 26. februārī rīkoja kandidāta uzklausīšanu, kuras sākumā viņš sniedza paziņojumu un pēc tam atbildēja uz komitejas locekļu jautājumiem;

| D. | tā kā Eiropas Parlaments, kurš daudzkārt aicinājis Padomi novērst dzimumu līdzsvara trūkumu ECB Valdē, pauž nožēlu, ka Eiropadome nav nopietni ņēmusi vērā šos aicinājumus, un prasa tos ievērot attiecībā uz nākamo kandidātu; tā kā sievietes joprojām ir nepietiekami pārstāvētas vadošos amatos banku un finanšu pakalpojumu jomā; tā kā visām ES un valstu iestādēm un struktūrām būtu jāīsteno konkrēti pasākumi, lai nodrošinātu dzimumu līdzsvaru, |
| --- | --- |

D.

tā kā Eiropas Parlaments, kurš daudzkārt aicinājis Padomi novērst dzimumu līdzsvara trūkumu ECB Valdē, pauž nožēlu, ka Eiropadome nav nopietni ņēmusi vērā šos aicinājumus, un prasa tos ievērot attiecībā uz nākamo kandidātu; tā kā sievietes joprojām ir nepietiekami pārstāvētas vadošos amatos banku un finanšu pakalpojumu jomā; tā kā visām ES un valstu iestādēm un struktūrām būtu jāīsteno konkrēti pasākumi, lai nodrošinātu dzimumu līdzsvaru,

| 1. | sniedz labvēlīgu atzinumu par Padomes ieteikumu iecelt Philip R. Lane par Eiropas Centrālās bankas Valdes locekli; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Eiropadomei, Padomei, kā arī dalībvalstu valdībām. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/588 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/588

---

P8_TA(2019)0214

Eiropas Banku iestādes priekšsēdētāja iecelšana amatā

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. marta lēmums par Eiropas Banku iestādes priekšsēdētāja iecelšanu amatā (N8-0028/2019 – C8-0052/2019 – 2019/0902(NLE))

(Apstiprināšana)

(2021/C 23/85)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Banku iestādes Uzraudzības padomes 2019. gada 19. februāra lēmumu izraudzīties José Manuel Campa par Eiropas Banku iestādes priekšsēdētāju (C8–0052/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Banku iestādes Uzraudzības padomes 2019. gada 19. februāra lēmumu izraudzīties José Manuel Campa par Eiropas Banku iestādes priekšsēdētāju (C8–0052/2019),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulu (ES) Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulu (ES) Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 122.a pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 122.a pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A8-0146/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A8-0146/2019),

| A. | tā kā Regulas (ES) Nr. 1093/2010 48. panta 2. punktā ir paredzēts, ka Eiropas Banku iestādes priekšsēdētāju ieceļ saskaņā ar atklātu atlases procedūru, pamatojoties uz nopelniem, prasmēm, zināšanām par finanšu iestādēm un tirgiem un pieredzi attiecībā uz finanšu pārvaldību un regulējumu; |
| --- | --- |

A.

tā kā Regulas (ES) Nr. 1093/2010 48. panta 2. punktā ir paredzēts, ka Eiropas Banku iestādes priekšsēdētāju ieceļ saskaņā ar atklātu atlases procedūru, pamatojoties uz nopelniem, prasmēm, zināšanām par finanšu iestādēm un tirgiem un pieredzi attiecībā uz finanšu pārvaldību un regulējumu;

| B. | tā kā Eiropas Banku iestāde 2018. gada 12. decembrī publicēja paziņojumu par vakanto iestādes priekšsēdētāja amatu; tā kā pieteikumu iesniegšanas termiņš bija 2019. gada 11. janvāris; |
| --- | --- |

B.

tā kā Eiropas Banku iestāde 2018. gada 12. decembrī publicēja paziņojumu par vakanto iestādes priekšsēdētāja amatu; tā kā pieteikumu iesniegšanas termiņš bija 2019. gada 11. janvāris;

| C. | tā kā Eiropas Banku iestādes Uzraudzības padome 2019. gada 5. februārī apstiprināja iestādes priekšsēdētāja amata kandidātu sarakstu; |
| --- | --- |

C.

tā kā Eiropas Banku iestādes Uzraudzības padome 2019. gada 5. februārī apstiprināja iestādes priekšsēdētāja amata kandidātu sarakstu;

| D. | tā kā Eiropas Banku iestādes Uzraudzības padome 2019. gada 19. februārī izraudzījās José Manuel Campa par Eiropas Banku iestādes priekšsēdētāju un par to attiecīgi informēja Parlamentu, |
| --- | --- |

D.

tā kā Eiropas Banku iestādes Uzraudzības padome 2019. gada 19. februārī izraudzījās José Manuel Campa par Eiropas Banku iestādes priekšsēdētāju un par to attiecīgi informēja Parlamentu,

| E. | tā kā Ekonomikas un monetārā komiteja pēc tam izvērtēja Eiropas Banku iestādes Uzraudzības padomes izvēlētā kandidāta atbilstību, it īpaši ņemot vērā Regulas (ES) Nr. 1093/2010 48. panta 2. punktā noteiktās prasības; |
| --- | --- |

E.

tā kā Ekonomikas un monetārā komiteja pēc tam izvērtēja Eiropas Banku iestādes Uzraudzības padomes izvēlētā kandidāta atbilstību, it īpaši ņemot vērā Regulas (ES) Nr. 1093/2010 48. panta 2. punktā noteiktās prasības;

| F. | tā kā Ekonomikas un monetārā komiteja 2019. gada 26. februārī rīkoja José Manuel Campa uzklausīšanu, kurā viņš sniedza ievada paziņojumu un pēc tam atbildēja uz komitejas locekļu jautājumiem, |
| --- | --- |

F.

tā kā Ekonomikas un monetārā komiteja 2019. gada 26. februārī rīkoja José Manuel Campa uzklausīšanu, kurā viņš sniedza ievada paziņojumu un pēc tam atbildēja uz komitejas locekļu jautājumiem,

| G. | tā kā Eiropas Parlaments saistībā ar iepriekšējām nominācijām vairākkārt izteicis aicinājumu kandidātu saraksta iesniegšanā ievērot dzimumu līdzsvaru, taču, neraugoties uz to, visi kandidāti ir vīrieši, par ko Parlaments pauž nožēlu un pieprasa, lai saistībā ar nākamo nomināciju šī prasība tiktu ievērota; tā kā sievietes joprojām ir nepietiekami pārstāvētas vadošos amatos banku un finanšu pakalpojumu jomā; tā kā visām ES un valstu iestādēm un struktūrām būtu jāīsteno konkrēti pasākumi, lai nodrošinātu dzimumu līdzsvaru, |
| --- | --- |

G.

tā kā Eiropas Parlaments saistībā ar iepriekšējām nominācijām vairākkārt izteicis aicinājumu kandidātu saraksta iesniegšanā ievērot dzimumu līdzsvaru, taču, neraugoties uz to, visi kandidāti ir vīrieši, par ko Parlaments pauž nožēlu un pieprasa, lai saistībā ar nākamo nomināciju šī prasība tiktu ievērota; tā kā sievietes joprojām ir nepietiekami pārstāvētas vadošos amatos banku un finanšu pakalpojumu jomā; tā kā visām ES un valstu iestādēm un struktūrām būtu jāīsteno konkrēti pasākumi, lai nodrošinātu dzimumu līdzsvaru,

| 1. | apstiprina José Manuel Campa iecelšanu par Eiropas Banku iestādes priekšsēdētāju uz pieciem gadiem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Padomei, Komisijai, Eiropas Banku iestādei, kā arī dalībvalstu valdībām. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.

---

| 21.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/590 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/590

---

P8_TA(2019)0218

Eiropas Monetārā fonda izveide

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. marta rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par Eiropas Monetārā fonda izveidi (COM(2017)0827 – 2017/0333R(APP))

(2021/C 23/86)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā priekšlikumu Padomes regulai par Eiropas Monetārā fonda izveidi (COM(2017)0827), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Padomes regulai par Eiropas Monetārā fonda izveidi (COM(2017)0827),

| — | ņemot vērā 2017. gada 16. februāra rezolūciju par Eiropas Savienības pašreizējās institucionālās struktūras iespējamo attīstību un korekcijām (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 16. februāra rezolūciju par Eiropas Savienības pašreizējās institucionālās struktūras iespējamo attīstību un korekcijām (1),

| — | ņemot vērā 2017. gada 16. februāra rezolūciju par Eiropas Savienības darbības uzlabošanu, izmantojot Lisabonas līguma piedāvāto potenciālu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 16. februāra rezolūciju par Eiropas Savienības darbības uzlabošanu, izmantojot Lisabonas līguma piedāvāto potenciālu (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Reģionu komitejas 2018. gada 5. jūlija atzinumu par priekšlikumiem ekonomiskās un monetārās savienības (EMS) reformai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Reģionu komitejas 2018. gada 5. jūlija atzinumu par priekšlikumiem ekonomiskās un monetārās savienības (EMS) reformai,

| — | ņemot vērā Eurogrupas priekšsēdētāja 2018. gada 25. jūnija vēstuli Eiropadomes priekšsēdētājam par turpmāku EMS padziļināšanu un ņemot vērā 2018. gada 29. jūnija Eurosamita paziņojumu par Eiropas Stabilizācijas mehānisma reformu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eurogrupas priekšsēdētāja 2018. gada 25. jūnija vēstuli Eiropadomes priekšsēdētājam par turpmāku EMS padziļināšanu un ņemot vērā 2018. gada 29. jūnija Eurosamita paziņojumu par Eiropas Stabilizācijas mehānisma reformu,

| — | ņemot vērā Eurogrupas 2018. gada 4. decembra ziņojumu līderiem par EMS padziļināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eurogrupas 2018. gada 4. decembra ziņojumu līderiem par EMS padziļināšanu,

| — | ņemot vērā 2018. gada 14. decembra Eurosamita paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 14. decembra Eurosamita paziņojumu,

| — | ņemot vērā 2018. gada 14. novembra kopīgo nostāju par Komisijas un ESM nākotnes sadarbību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 14. novembra kopīgo nostāju par Komisijas un ESM nākotnes sadarbību,

| — | ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas (ECB) 2018. gada 11. aprīļa atzinumu par priekšlikumu regulai par Eiropas Monetārā fonda izveidi (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas (ECB) 2018. gada 11. aprīļa atzinumu par priekšlikumu regulai par Eiropas Monetārā fonda izveidi (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas 2018. gada 18. septembra atzinumu Nr. 2/2018 “Apsvērumi par revīziju un pārskatatbildību saistībā ar 2017. gada 6. decembra priekšlikumu izveidot Eiropas Monetāro fondu, kas nostiprināts Savienības tiesiskajā regulējumā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas 2018. gada 18. septembra atzinumu Nr. 2/2018 “Apsvērumi par revīziju un pārskatatbildību saistībā ar 2017. gada 6. decembra priekšlikumu izveidot Eiropas Monetāro fondu, kas nostiprināts Savienības tiesiskajā regulējumā”,

| — | ņemot vērā piecu priekšsēdētāju 2015. gada 22. jūnija ziņojumu par Eiropas ekonomiskās un monetārās savienības izveides pabeigšanu, Komisijas 2017. gada 1. marta Balto grāmatu par Eiropas nākotni un Komisijas 2017. gada 31. maija pārdomu dokumentu par ekonomiskās un monetārās savienības padziļināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piecu priekšsēdētāju 2015. gada 22. jūnija ziņojumu par Eiropas ekonomiskās un monetārās savienības izveides pabeigšanu, Komisijas 2017. gada 1. marta Balto grāmatu par Eiropas nākotni un Komisijas 2017. gada 31. maija pārdomu dokumentu par ekonomiskās un monetārās savienības padziļināšanu,

| — | ņemot vērā 2013. gada 12. jūnija rezolūciju par Eiropas demokrātijas nostiprināšanu turpmākajā Ekonomikas un monetārajā savienībā (EMS) (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 12. jūnija rezolūciju par Eiropas demokrātijas nostiprināšanu turpmākajā Ekonomikas un monetārajā savienībā (EMS) (4),

| — | ņemot vērā 2014. gada 13. marta rezolūciju par izpētes ziņojumu par trijotnes (ECB, Komisijas un SVF) lomu un darbībām attiecībā uz euro zonas programmas valstīm (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 13. marta rezolūciju par izpētes ziņojumu par trijotnes (ECB, Komisijas un SVF) lomu un darbībām attiecībā uz euro zonas programmas valstīm (5),

| — | ņemot vērā 2017. gada 16. februāra rezolūciju par eurozonas budžeta kapacitāti (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 16. februāra rezolūciju par eurozonas budžeta kapacitāti (6),

| — | ņemot vērā 2018. gada 30. maija rezolūciju par daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam un pašu resursiem (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 30. maija rezolūciju par daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam un pašu resursiem (7),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 5. punktu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas un Ekonomikas un monetārās komitejas kopīgās apspriedes, kas rīkotas saskaņā ar Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas un Ekonomikas un monetārās komitejas kopīgās apspriedes, kas rīkotas saskaņā ar Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas un Ekonomikas un monetārās komitejas starpposma ziņojumu, kā arī Budžeta kontroles komitejas un Konstitucionālo jautājumu komitejas atzinumus (A8-0087/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas un Ekonomikas un monetārās komitejas starpposma ziņojumu, kā arī Budžeta kontroles komitejas un Konstitucionālo jautājumu komitejas atzinumus (A8-0087/2019),

| A. | tā kā euro ieviešana ir viens no svarīgākajiem Eiropas projekta politiskajiem sasniegumiem un EMS stūrakmens; |
| --- | --- |

A.

tā kā euro ieviešana ir viens no svarīgākajiem Eiropas projekta politiskajiem sasniegumiem un EMS stūrakmens;

| B. | tā kā finanšu un ekonomikas krīze ir atklājusi nepilnības euro satvarā, kuras skaidri parāda steidzamo nepieciešamību ātri padziļināt EMS un pastiprināt tās demokrātisko pārskatatbildību un pārredzamību; |
| --- | --- |

B.

tā kā finanšu un ekonomikas krīze ir atklājusi nepilnības euro satvarā, kuras skaidri parāda steidzamo nepieciešamību ātri padziļināt EMS un pastiprināt tās demokrātisko pārskatatbildību un pārredzamību;

| C. | tā kā euro nodrošina ES pilsoņiem aizsardzību un iespējas; tā kā stipra un stabila eurozona ir ļoti svarīga tās dalībniekiem un ES kopumā; |
| --- | --- |

C.

tā kā euro nodrošina ES pilsoņiem aizsardzību un iespējas; tā kā stipra un stabila eurozona ir ļoti svarīga tās dalībniekiem un ES kopumā;

| D. | tā kā, lai kļūtu par vienotās valūtas zonas dalībnieku, ir stingri jāievēro kopīgi noteikumi un pienākumi, piemēram, tie, kas izklāstīti Stabilitātes un izaugsmes paktā, kā arī ir nepieciešami kopīgi instrumenti nolūkā reaģēt uz nopietniem ekonomiskiem un finanšu satricinājumiem un veicināt atbildību, solidaritāti un augšupēju sociālekonomisku konverģenci; tā kā Līgums par Eiropas Stabilizācijas mehānisma izveidi (ESM līgums) paredz skaidru saikni starp Eiropas makroekonomiskās uzraudzības mehānismiem, it īpaši atbilstību Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem, tostarp tā elastīguma klauzulām, un ilgtspējīgu un iekļaujošu strukturālu reformu īstenošanu; tā kā EMS padziļināšanā riska mazināšanai būtu jāiet roku rokā ar riska dalīšanu; |
| --- | --- |

D.

tā kā, lai kļūtu par vienotās valūtas zonas dalībnieku, ir stingri jāievēro kopīgi noteikumi un pienākumi, piemēram, tie, kas izklāstīti Stabilitātes un izaugsmes paktā, kā arī ir nepieciešami kopīgi instrumenti nolūkā reaģēt uz nopietniem ekonomiskiem un finanšu satricinājumiem un veicināt atbildību, solidaritāti un augšupēju sociālekonomisku konverģenci; tā kā Līgums par Eiropas Stabilizācijas mehānisma izveidi (ESM līgums) paredz skaidru saikni starp Eiropas makroekonomiskās uzraudzības mehānismiem, it īpaši atbilstību Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem, tostarp tā elastīguma klauzulām, un ilgtspējīgu un iekļaujošu strukturālu reformu īstenošanu; tā kā EMS padziļināšanā riska mazināšanai būtu jāiet roku rokā ar riska dalīšanu;

| E. | tā kā Eiropas Finanšu stabilitātes instrumenta (EFSI) izveide un pēc tam pārveide par Eiropas Stabilizācijas mehānismu (ESM) ir bijis svarīgs solis ceļā uz Eiropas krīzes pārvarēšanas mehānisma izveidi, tādējādi palīdzot stiprināt EMS un sniegt finansiālu palīdzību vairākām krīzes skartām Eiropas valstīm; |
| --- | --- |

E.

tā kā Eiropas Finanšu stabilitātes instrumenta (EFSI) izveide un pēc tam pārveide par Eiropas Stabilizācijas mehānismu (ESM) ir bijis svarīgs solis ceļā uz Eiropas krīzes pārvarēšanas mehānisma izveidi, tādējādi palīdzot stiprināt EMS un sniegt finansiālu palīdzību vairākām krīzes skartām Eiropas valstīm;

| F. | tā kā ESM starpvaldību raksturs ietekmē tā lēmumu pieņemšanu procesu un it īpaši tā spēju ātri reaģēt uz ekonomikas un finanšu satricinājumiem; |
| --- | --- |

F.

tā kā ESM starpvaldību raksturs ietekmē tā lēmumu pieņemšanu procesu un it īpaši tā spēju ātri reaģēt uz ekonomikas un finanšu satricinājumiem;

| G. | tā kā gaidāmā ESM iekļaušana ES tiesiskajā regulējumā arī turpmāk būtu jāuzskata par daļu no EMS izveides pabeigšanas projekta; |
| --- | --- |

G.

tā kā gaidāmā ESM iekļaušana ES tiesiskajā regulējumā arī turpmāk būtu jāuzskata par daļu no EMS izveides pabeigšanas projekta;

| H. | tā kā pašlaik notiekošās debates par Eiropas un EMS nākotni ir skaidri parādījušas dalībvalstu atšķirīgos politiskos viedokļus par ESM ilgtermiņa nākotni, taču arī sniegušas labu pamatu svarīgam pirmajam solim ceļā uz tā lomas pastiprināšanu, tā finanšu instrumentu attīstīšanu un tā demokrātiskās pārskatatbildības un efektivitātes uzlabošanu ESM reformas ietvaros; tā kā diskusijā par EMS padziļināšanu būtu jārod politisks risinājums ESM reformēšanai; |
| --- | --- |

H.

tā kā pašlaik notiekošās debates par Eiropas un EMS nākotni ir skaidri parādījušas dalībvalstu atšķirīgos politiskos viedokļus par ESM ilgtermiņa nākotni, taču arī sniegušas labu pamatu svarīgam pirmajam solim ceļā uz tā lomas pastiprināšanu, tā finanšu instrumentu attīstīšanu un tā demokrātiskās pārskatatbildības un efektivitātes uzlabošanu ESM reformas ietvaros; tā kā diskusijā par EMS padziļināšanu būtu jārod politisks risinājums ESM reformēšanai;

| I. | tā kā īstermiņā ESM reformai būtu jāsniedz ieguldījums banku savienības izveidē, nodrošinot pienācīgu kopīgu fiskālā atbalsta mehānismu vienotajam noregulējuma fondam (VNF), |
| --- | --- |

I.

tā kā īstermiņā ESM reformai būtu jāsniedz ieguldījums banku savienības izveidē, nodrošinot pienācīgu kopīgu fiskālā atbalsta mehānismu vienotajam noregulējuma fondam (VNF),

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas 2017. gada 6. decembra priekšlikumu Padomes regulai par Eiropas Monetārā fonda izveidi un uzskata to par noderīgu ieguldījumu pašlaik notiekošajās debatēs par Eiropas nākotni, EMS padziļināšanu un ESM reformu; it īpaši atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu iekļaut ESM ES tiesiskajā kārtībā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atzīmē, ka reformētajam ESM veicamās funkcijas būs saistītas ar ekonomikas politiku un ka nosaukums “Eiropas Monetārais fonds” var būt maldinošs; norāda, ka ECB savā 2018. gada 11. aprīļa atzinumā ir ierosinājusi, lai ESM pēctecis saglabātu nosaukumu “ESM”; ņemot vērā iepriekš minēto, prasa pienācīgi un rūpīgi izvērtēt reformētā ESM nosaukuma izvēles sekas, lai pēc iespējas samazinātu ietekmi uz reformētā ESM netraucētu darbību; ierosina saglabāt pašreizējo kapitāla tirgū atzīto ESM nosaukumu, skaidri norādot, ka eurozonas monetārā politika arī turpmāk būs ECB kompetence; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vērš īpašu uzmanību uz to, ka EMS pienācīgu darbību veicina tādas institūcijas pastāvēšana, kura kalpo kā pēdējās instances aizdevējs; šajā sakarā atzīmē ieguldījumu, ko ESM devis EMS institucionālā satvara nepilnību novēršanā, sniedzot finansiālu palīdzību vairākām pasaules finanšu krīzes un valsts parāda krīzes skartām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atgādina savas iepriekšējās nostājas, ar kurām tas ir atbalstījis ESM iekļaušanu ES tiesiskajā regulējumā, kas to padarītu par pilntiesīgu ES struktūru; uzstāj, ka, veicot šo iekļaušanu, būtu jāņem vērā arī valstu parlamentu loma un ka tā arī turpmāk būtu uzskatāma par daļu no EMS izveides pabeigšanas projekta; uzskata, ka šāda iekļaušana ļautu īstenot pārvaldību saskaņā ar Kopienas metodi, nodrošinātu fiskālo noteikumu un pienākumu pilnīgu konsekvenci, atvieglotu ekonomikas un fiskālās politikas koordināciju un ar Eiropas Parlamenta palīdzību palielinātu demokrātisko leģitimitāti un pārskatatbildību; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver — ja nākotnē tiks izmantoti ES budžeta līdzekļi, Parlamentam vajadzētu būt politiskajām pilnvarām budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras ietvaros attiecībā uz ESM īstenot visas piemērojamās budžeta kontroles tiesības; atzīmē, ka šādā gadījumā Eiropas Revīzijas palāta būtu uzskatāma par neatkarīgu ārējo revidentu un ka tai būtu jāpiešķir skaidra un oficiāla loma budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrā; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atgādina dalībvalstu parlamentu fiskālās un demokrātiskās uzraudzības prerogatīvas; uzskata, ka būtu jāturpina uzlabot reformētā ESM kontrole, ko īsteno dalībvalstu parlamenti un Eiropas Parlaments; uzskata, ka dalībvalstu parlamentiem vajadzētu būt tiesībām iegūt informāciju par reformētā ESM darbībām un iesaistīties dialogā ar reformētā ESM rīkotājdirektoru; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atzīmē, ka Komisijas priekšlikums ir izraisījis dzīvas diskusijas par tā politisko, finansiālo un juridisko ietekmi; tomēr uzsver, ka šīm debatēm par ilgtermiņa redzējumu attiecībā uz ESM institucionālo satvaru nevajadzētu aizkavēt tādu pasākumu īstenošanu, kuri ir steidzami nepieciešami, lai pastiprinātu EMS pārskatatbildību un tā spēju veicināt finanšu stabilitāti un konverģenci un reaģēt uz ekonomiskiem satricinājumiem; tādēļ prasa īstermiņā veikt jēgpilnu ESM reformu, šajā nolūkā pārskatot ESM līgumu, tomēr neskarot vērienīgākas norises nākotnē; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver, ka reformētā ESM galvenajam uzdevumam arī turpmāk vajadzētu būt pārejas perioda finansiālas palīdzības sniegšanai grūtībās nonākušām dalībvalstīm, pamatojoties uz korekciju programmās iekļautu īpašu nosacījumu piemērošanu un ņemot vērā iepriekšējo Komisijas, Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) un ECB pārvaldīto finansiālās palīdzības programmu īstenošanā gūto pieredzi; uzsver, ka reformētajam ESM vajadzētu būt atbilstošai spējai, kas nepieciešama minētā uzdevuma īstenošanai; tādēļ iebilst pret jebkādiem mēģinājumiem reformēto ESM pārvērst par tikai bankām domātu instrumentu un mazināt tā finansiālo spēju atbalstīt dalībvalstis; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atgādina, ka pašlaik ESM pieejamo finanšu instrumentu klāsts būtu jādara pieejams arī reformētajam ESM, turklāt uzlabotā veidā, šajā klāstā iekļaujot arī iespēju sniegt pietiekamu finansiālo palīdzību piesardzības pasākumu veidā, tādējādi dalībvalstīm nodrošinot palīdzības pieejamību, pirms tās ir saskārušās ar nopietnām grūtībām līdzekļu piesaistīšanā kapitāla tirgos; aizstāv viedokli, ka piesardzības kredītlīnijai ar nosacījumiem vajadzētu būt pieejamai, pamatojoties uz nodomu vēstuli un piemērojamo kritēriju ievērošanu; atzīmē, ka šie finanšu instrumenti ir jāizmanto, lai palīdzētu dalībvalstīm smagu ekonomikas un finanšu satricinājumu gadījumā; atgādina, ka dalībvalstīm sniegto finanšu palīdzību var papildināt ar nākotnē izveidojamu budžeta instrumentu eurozonas konverģencei un konkurētspējai, lai eurozonā veicinātu ekonomikas un finanšu stabilizāciju, investīcijas un augšupēju sociālekonomisko konverģenci; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver, ka EMS ietver visas ES dalībvalstis, kurām visām, izņemot Dāniju un Apvienoto Karalisti, ir jāievieš euro un jāpievienojas eurozonai, un ka tāpēc ESM jebkurā gadījumā vajadzētu būt atvērtam visu ES dalībvalstu dalībai; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzskata, ka reformētajam ESM vajadzētu būt nozīmīgākai lomai finansiālās palīdzības programmu pārvaldībā līdzās Komisijai un ciešā sadarbībā ar ECB, tādējādi nodrošinot lielāku ES institucionālā satvara autonomiju ikreiz, kad tas ir nepieciešams, taču neskarot atbilstošas partnerattiecības ar citām institūcijām, it īpaši ar SVF; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka reformētajam ESM vajadzētu būt pašam savai zinātībai, lai sagatavotu un izvērtētu tā statūtos prasītos elementus; tomēr uzsver, ka ESM veiktajai iesniegto finansiālās palīdzības pieprasījumu izvērtēšanai, kā arī lēmumu pieņemšanai par korekciju programmu projektiem sadarbībā ar citām institūcijām nekādā gadījumā nevajadzētu aizstāt vai dublēt ES fiskālajos noteikumos paredzēto parasto makroekonomisko un budžeta uzraudzību vai pārklāties ar to un ka šai uzraudzībai arī turpmāk ir jābūt Komisijas ekskluzīvai kompetencei; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzskata, ka iespējamās nākotnē izstrādājamās pielāgošanas programmās būtu jāņem vērā ierosināto pasākumu sociālā ietekme, arī salīdzinājumā ar nemainīgas politikas ilgtermiņa ietekmi, ņemot vērā iepriekšēju un jēgpilnu sociālās ietekmes izvērtējumu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | īpašu uzmanību vērš uz nepieciešamību reformētajā ESM nodrošināt efektīvu lēmumu pieņemšanas procedūru, it īpaši steidzami risināmu situāciju gadījumā; šajā sakarā aicina izvērtēt pašreizējo pārvaldības satvaru; |
| --- | --- |

14.

| 15. | prasa veikt ātru ESM reformu, kas cita starpā no jauna noteiktu tā lomu, funkcijas un finanšu instrumentus, lai reformētais ESM noregulējuma gadījumā varētu piedāvāt atbalstu likviditātes nodrošināšanai un kalpot kā finansiālā atbalsta mehānisms VNF vajadzībām; prasa, lai kopīgais atbalsta mehānisms sāktu darboties pēc iespējas ātrāk: līdz 2020. gadam — atkarībā no pieņemtajiem nosacījumiem — un jebkurā gadījumā līdz 2024. gadam; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver risku, ko rada kavēšanās banku savienības padziļināšanā; atzinīgi vērtē secinājumus, kas iekļauti Eurogrupas 2018. gada 4. decembra ziņojumā līderiem par EMS padziļināšanu, kuru pilnībā apstiprināja 2018. gada 14. decembra Eurosamits; it īpaši atzinīgi vērtē ierosinājumu ieviest VNF kopīgo atbalsta mehānismu ar nosacījumu, ka tiks panākts pietiekams progress riska mazināšanas jomā, kas ir jāizvērtē 2020. gadā, un to, ka tika apstiprināts noteikumu un nosacījumu saraksts attiecībā uz ESM reformu; atgādina savu iepriekšējo nostāju attiecībā uz nepieciešamību pabeigt Eiropas noguldījumu apdrošināšanas sistēmas (ENAS) izveidi, atzīstot, ka riska mazināšanai un riska dalīšanai būtu jāiet roku rokā; atzīmē, ka nav panākti tūlītēji rezultāti attiecībā uz eurozonas nākotnes budžetu un stabilizēšanas funkciju, taču pienācīgi ņem vērā pilnvarojumu strādāt pie budžeta instrumenta konverģences un konkurētspējas nodrošināšanai; uzsver, ka būtisks progress ir panākts riska mazināšanas jomā; atgādina, ka šī progresa panākšanā nozīmīgu ieguldījumu ir sniedzis Parlaments, it īpaši banku nozares tiesību aktu kopuma un prudenciālā atbalsta mehānisma ienākumus nenesošiem aizdevumiem jomā; |
| --- | --- |

16.

| 17. | lai uzlabotu institūciju dialogu un palielinātu ESM pārredzamību un pārskatatbildību, ierosina izstrādāt protokolu pagaidu sadarbības memorandam starp ESM un Parlamentu, kas nekavējoties stātos spēkā, precizējot Parlamenta un tā deputātu tiesības attiecībā uz reformētajam ESM uzdotajiem jautājumiem, regulārām uzklausīšanām, iecelšanas tiesībām un atbilstošām budžeta kontroles tiesībām; atgādina savu prasību pēc iestāžu vienošanās par ekonomikas pārvaldību; uzsver, ka pēc tam, kad Padome ir iesniegusi priekšlikumu, reformētā EMF rīkotājdirektors būtu jāievēlē Eiropas Parlamentam un ka viņam būtu jāatskaitās Eiropas Parlamentam; mudina nodrošināt dzimumu līdzsvaru reformētā ESM pārvaldības struktūru sastāvā; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Eiropadomes priekšsēdētājam, Komisijai, Padomei, Eurogrupai, Eiropas Centrālajai bankai, Eiropas Stabilizācijas mehānisma rīkotājdirektoram un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  OV C 252, 18.7.2018., 201. lpp.

(2)  OV C 252, 18.7.2018., 215. lpp.

(3)  OV C 220, 25.6.2018., 2. lpp.

(4)  OV C 65, 19.2.2016., 96. lpp.

(5)  OV C 378, 9.11.2017., 182. lpp.

(6)  OV C 252, 18.7.2018., 235. lpp.

(7)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0226.

---