# Úradný vestník C 417/2020

| | ISSN 1977-1037 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 417 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Ročník 632. decembra 2020 |

ISSN 1977-1037

Úradný vestník

Európskej únie

C 417

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Ročník 632. decembra 2020

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| | ODPORÚČANIA |
| | Rada |
| 2020/C 417/01 | Odporúčanie Rady z 24. novembra 2020 týkajúce sa odborného vzdelávania a prípravy (OVP) pre udržateľnú konkurencieschopnosť, sociálnu spravodlivosť a odolnosť | 1 |

Obsah

Strana

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

ODPORÚČANIA

Rada

2020/C 417/01

Odporúčanie Rady z 24. novembra 2020 týkajúce sa odborného vzdelávania a prípravy (OVP) pre udržateľnú konkurencieschopnosť, sociálnu spravodlivosť a odolnosť

1

---

| | II   Oznámenia |
| --- | --- |
| | OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Európska komisia |
| 2020/C 417/02 | Oznámenie Komisie o výklade určitých právnych ustanovení revidovaného rámca pre riešenie krízových situácií bánk v reakcii na otázky orgánov členských štátov (druhé oznámenie Komisie) | 17 |
| 2020/C 417/03 | Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Vec M.9787 — Česká Spořitelna/Československá Obchodní Banka/Komerční Banka/JV) (
  1
  ) | 51 |

II   Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

2020/C 417/02

Oznámenie Komisie o výklade určitých právnych ustanovení revidovaného rámca pre riešenie krízových situácií bánk v reakcii na otázky orgánov členských štátov (druhé oznámenie Komisie)

17

2020/C 417/03

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Vec M.9787 — Česká Spořitelna/Československá Obchodní Banka/Komerční Banka/JV) (
  1
  )

1

51

---

| | IV   Informácie |
| --- | --- |
| | INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Európska komisia |
| 2020/C 417/04 | Výmenný kurz eura 1. decembra 2020 | 52 |
| 2020/C 417/05 | Nová národná strana obehových euromincí | 53 |
| 2020/C 417/06 | Nová národná strana obehových euromincí | 54 |

IV   Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

2020/C 417/04

Výmenný kurz eura 1. decembra 2020

52

2020/C 417/05

Nová národná strana obehových euromincí

53

2020/C 417/06

Nová národná strana obehových euromincí

54

---

| | V   Oznamy |
| --- | --- |
| | KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE |
| | Európska komisia |
| 2020/C 417/07 | Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec M.10069 — HDI Assicurazioni/Amissima Assicurazioni) Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu (
  1
  ) | 55 |
| 2020/C 417/08 | Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec M.9977 — EPGC/Metro) Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu (
  1
  ) | 57 |
| 2020/C 417/09 | Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec M.9981 — Bain Capital/Ahlstrom-Munksjö) (
  1
  ) | 58 |
| | INÉ AKTY |
| | Európska komisia |
| 2020/C 417/10 | Uverejnenie žiadosti o zmenu podľa článku 17 ods. 6 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 110/2018 z o definovaní, popise, prezentácii, označovaní a ochrane zemepisných označení liehovín a o zrušení nariadenia (EHS) č. 1576/89 | 59 |

V   Oznamy

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

Európska komisia

2020/C 417/07

Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec M.10069 — HDI Assicurazioni/Amissima Assicurazioni) Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu (
  1
  )

1

55

2020/C 417/08

Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec M.9977 — EPGC/Metro) Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu (
  1
  )

1

57

2020/C 417/09

Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec M.9981 — Bain Capital/Ahlstrom-Munksjö) (
  1
  )

1

58

INÉ AKTY

Európska komisia

2020/C 417/10

Uverejnenie žiadosti o zmenu podľa článku 17 ods. 6 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 110/2018 z o definovaní, popise, prezentácii, označovaní a ochrane zemepisných označení liehovín a o zrušení nariadenia (EHS) č. 1576/89

59

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

ODPORÚČANIA

Rada

| 2.12.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 417/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 417/1

---

ODPORÚČANIE RADY

z 24. novembra 2020

týkajúce sa odborného vzdelávania a prípravy (OVP) pre udržateľnú konkurencieschopnosť, sociálnu spravodlivosť a odolnosť

(2020/C 417/01)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej články 166 a 165,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

keďže:

| (1) | V Charte základných práv Európskej únie (1) sa vzdelanie a prístup k odbornému vzdelávaniu a príprave a ďalšiemu vzdelávaniu uznáva ako základné právo, v cieľoch Organizácie Spojených národov v oblasti udržateľného rozvoja sa do roku 2030 predpokladá rovnaký prístup pre všetky ženy a mužov k cenovo dostupnému a kvalitnému technickému, odbornému a terciárnemu vzdelávaniu vrátane univerzitného vzdelávania a podstatné zvýšenie počtu mladých ľudí a dospelých, ktorí majú príslušné zručnosti, vrátane technických a odborných zručností, na to, aby sa zamestnali, získali dôstojné pracovné miesta a mohli podnikať. |
| --- | --- |

(1)

V Charte základných práv Európskej únie (1) sa vzdelanie a prístup k odbornému vzdelávaniu a príprave a ďalšiemu vzdelávaniu uznáva ako základné právo, v cieľoch Organizácie Spojených národov v oblasti udržateľného rozvoja sa do roku 2030 predpokladá rovnaký prístup pre všetky ženy a mužov k cenovo dostupnému a kvalitnému technickému, odbornému a terciárnemu vzdelávaniu vrátane univerzitného vzdelávania a podstatné zvýšenie počtu mladých ľudí a dospelých, ktorí majú príslušné zručnosti, vrátane technických a odborných zručností, na to, aby sa zamestnali, získali dôstojné pracovné miesta a mohli podnikať.

| (2) | V Európskom pilieri sociálnych práv (2) vyhlásenom 17. novembra 2017 sa stanovuje viacero zásad na podporu spravodlivých a dobre fungujúcich trhov práce a systémov sociálneho zabezpečenia vrátane zásady č. 1 o práve na kvalitné a inkluzívne vzdelávanie, odbornú prípravu a celoživotné vzdelávanie a zásady č. 4 o aktívnej podpore zamestnanosti. |
| --- | --- |

(2)

V Európskom pilieri sociálnych práv (2) vyhlásenom 17. novembra 2017 sa stanovuje viacero zásad na podporu spravodlivých a dobre fungujúcich trhov práce a systémov sociálneho zabezpečenia vrátane zásady č. 1 o práve na kvalitné a inkluzívne vzdelávanie, odbornú prípravu a celoživotné vzdelávanie a zásady č. 4 o aktívnej podpore zamestnanosti.

| (3) | Kvalitné a inovačné systémy odborného vzdelávania a prípravy poskytujú ľuďom zručnosti potrebné pre prácu, osobný rozvoj a občianstvo, ktoré im pomáhajú prispôsobiť sa dvojakej transformácii – digitálnej a zelenej – a realizovať ju, zvládať núdzové situácie a hospodárske otrasy, a pritom podporovať hospodársky rast a sociálnu súdržnosť. Tieto zručnosti im zároveň pomáhajú získať alebo vytvoriť pracovné miesta, po ktorých je na pracovnom trhu dopyt. |
| --- | --- |

(3)

Kvalitné a inovačné systémy odborného vzdelávania a prípravy poskytujú ľuďom zručnosti potrebné pre prácu, osobný rozvoj a občianstvo, ktoré im pomáhajú prispôsobiť sa dvojakej transformácii – digitálnej a zelenej – a realizovať ju, zvládať núdzové situácie a hospodárske otrasy, a pritom podporovať hospodársky rast a sociálnu súdržnosť. Tieto zručnosti im zároveň pomáhajú získať alebo vytvoriť pracovné miesta, po ktorých je na pracovnom trhu dopyt.

| (4) | Účinné politiky v oblasti odborného vzdelávania a prípravy sú nevyhnutné na dosiahnutie cieľa stanoveného v článku 145 ZFEÚ, ktorým je podpora kvalifikovanej, vyškolenej a pružnej pracovnej sily a pracovných trhov reagujúcich na hospodárske zmeny. |
| --- | --- |

(4)

Účinné politiky v oblasti odborného vzdelávania a prípravy sú nevyhnutné na dosiahnutie cieľa stanoveného v článku 145 ZFEÚ, ktorým je podpora kvalifikovanej, vyškolenej a pružnej pracovnej sily a pracovných trhov reagujúcich na hospodárske zmeny.

| (5) | Oznámenie Komisie o Európskej zelenej dohode (3) predstavuje novú stratégiu rastu Európy, ktorej cieľom je transformovať európske hospodárstvo a spoločnosť a nasmerovať ich na udržateľnejšiu cestu. Školy, inštitúcie odbornej prípravy a univerzity majú všetky predpoklady na to, aby žiakov a študentov, rodičov, podniky a širšiu komunitu zapojili do zmien potrebných na úspešnú transformáciu. Na využitie výhod vyplývajúcich zo zelenej transformácie je potrebné iniciatívne zvyšovanie úrovne zručností a získavanie nových zručností. |
| --- | --- |

(5)

Oznámenie Komisie o Európskej zelenej dohode (3) predstavuje novú stratégiu rastu Európy, ktorej cieľom je transformovať európske hospodárstvo a spoločnosť a nasmerovať ich na udržateľnejšiu cestu. Školy, inštitúcie odbornej prípravy a univerzity majú všetky predpoklady na to, aby žiakov a študentov, rodičov, podniky a širšiu komunitu zapojili do zmien potrebných na úspešnú transformáciu. Na využitie výhod vyplývajúcich zo zelenej transformácie je potrebné iniciatívne zvyšovanie úrovne zručností a získavanie nových zručností.

| (6) | V oznámení Komisie o silnej sociálnej Európe pre spravodlivé transformácie (4) sa zdôrazňuje potreba dostať do popredia zručnosti, zamestnateľnosť a ľudský kapitál prostredníctvom Európskeho programu v oblasti zručností pre udržateľnú konkurencieschopnosť, sociálnu spravodlivosť a odolnosť (5), spolu s návrhom odporúčania Rady týkajúceho sa odborného vzdelávania a prípravy. Takisto sa v ňom oznamuje ďalšia práca na európskom vzdelávacom priestore a novom rámci spolupráce s členskými štátmi v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy. |
| --- | --- |

(6)

V oznámení Komisie o silnej sociálnej Európe pre spravodlivé transformácie (4) sa zdôrazňuje potreba dostať do popredia zručnosti, zamestnateľnosť a ľudský kapitál prostredníctvom Európskeho programu v oblasti zručností pre udržateľnú konkurencieschopnosť, sociálnu spravodlivosť a odolnosť (5), spolu s návrhom odporúčania Rady týkajúceho sa odborného vzdelávania a prípravy. Takisto sa v ňom oznamuje ďalšia práca na európskom vzdelávacom priestore a novom rámci spolupráce s členskými štátmi v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy.

| (7) | Oznámenie Komisie o novej priemyselnej stratégii pre Európu (6) obsahuje výzvu na prijatie ráznych opatrení zameraných na to, aby sa celoživotné vzdelávanie stalo realitou pre všetkých, a aby sa zabezpečilo, že vzdelávanie a odborná príprava udržiavajú krok s dvojakou transformáciou. Rovnako vyzýva poskytovateľov vysokoškolského vzdelávania a odborného vzdelávania a prípravy, aby pre trh práce zabezpečovali viac vedcov, inžinierov a technických pracovníkov. V novom akčnom pláne pre obehové hospodárstvo (7) a v stratégii EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030 (8) sa zdôrazňuje kľúčová úloha zručností pri transformácii na zelené a čisté hospodárstvo. |
| --- | --- |

(7)

Oznámenie Komisie o novej priemyselnej stratégii pre Európu (6) obsahuje výzvu na prijatie ráznych opatrení zameraných na to, aby sa celoživotné vzdelávanie stalo realitou pre všetkých, a aby sa zabezpečilo, že vzdelávanie a odborná príprava udržiavajú krok s dvojakou transformáciou. Rovnako vyzýva poskytovateľov vysokoškolského vzdelávania a odborného vzdelávania a prípravy, aby pre trh práce zabezpečovali viac vedcov, inžinierov a technických pracovníkov. V novom akčnom pláne pre obehové hospodárstvo (7) a v stratégii EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030 (8) sa zdôrazňuje kľúčová úloha zručností pri transformácii na zelené a čisté hospodárstvo.

| (8) | V oznámení Komisie o stratégii pre MSP pre udržateľnú a digitálnu Európu (9) sa zdôrazňuje, že najdôležitejším problémom pre štvrtinu mikropodnikov a malých a stredných podnikov (MSP) v EÚ sa stala dostupnosť kvalifikovaných pracovníkov alebo skúsených manažérov a že najväčšou prekážkou pre nové investície v celej EÚ je nedostatok kvalifikovaných zamestnancov. Odborné vzdelávanie a príprava majú osobitný význam pre MSP pri zabezpečovaní toho, aby ich pracovná sila mala potrebné zručnosti. |
| --- | --- |

(8)

V oznámení Komisie o stratégii pre MSP pre udržateľnú a digitálnu Európu (9) sa zdôrazňuje, že najdôležitejším problémom pre štvrtinu mikropodnikov a malých a stredných podnikov (MSP) v EÚ sa stala dostupnosť kvalifikovaných pracovníkov alebo skúsených manažérov a že najväčšou prekážkou pre nové investície v celej EÚ je nedostatok kvalifikovaných zamestnancov. Odborné vzdelávanie a príprava majú osobitný význam pre MSP pri zabezpečovaní toho, aby ich pracovná sila mala potrebné zručnosti.

| (9) | V oznámení Komisie o Únii rovnosti: stratégia pre rodovú rovnosť na roky 2020 – 2025 (10) sa zdôrazňuje význam odborného vzdelávania a prípravy pre ženy a mužov s cieľom zabezpečiť vyvážené zastúpenie mužov a žien v profesiách, v ktorých tradične prevažujú muži alebo ženy, a bojovať tak proti rodovým stereotypom. |
| --- | --- |

(9)

V oznámení Komisie o Únii rovnosti: stratégia pre rodovú rovnosť na roky 2020 – 2025 (10) sa zdôrazňuje význam odborného vzdelávania a prípravy pre ženy a mužov s cieľom zabezpečiť vyvážené zastúpenie mužov a žien v profesiách, v ktorých tradične prevažujú muži alebo ženy, a bojovať tak proti rodovým stereotypom.

| (10) | V oznámení Komisie o rozpočte EÚ umožňujúcom realizáciu plánu obnovy Európy (11) sa stanovuje odvážny a komplexný plán európskej obnovy, ktorý sa opiera o núdzový Európsky nástroj obnovy (Next Generation EU) a o posilnený viacročný finančný rámec na roky 2021 – 2027 Tento plán je založený na solidarite a spravodlivosti a hlboko zakorenený v spoločných zásadách a hodnotách Únie. V pláne sa stanovuje, ako naštartovať európske hospodárstvo, posilniť jeho zelenú a digitálnu transformáciu a dosiahnuť, aby bolo spravodlivejšie, odolnejšie a udržateľnejšie pre budúce generácie. |
| --- | --- |

(10)

V oznámení Komisie o rozpočte EÚ umožňujúcom realizáciu plánu obnovy Európy (11) sa stanovuje odvážny a komplexný plán európskej obnovy, ktorý sa opiera o núdzový Európsky nástroj obnovy (Next Generation EU) a o posilnený viacročný finančný rámec na roky 2021 – 2027 Tento plán je založený na solidarite a spravodlivosti a hlboko zakorenený v spoločných zásadách a hodnotách Únie. V pláne sa stanovuje, ako naštartovať európske hospodárstvo, posilniť jeho zelenú a digitálnu transformáciu a dosiahnuť, aby bolo spravodlivejšie, odolnejšie a udržateľnejšie pre budúce generácie.

| (11) | Od roku 2013 záruka pre mladých ľudí (12) pomohla mladým ľuďom vstúpiť na trh práce na základe kvalitnej ponuky zamestnania, ďalšieho vzdelávania, učňovskej prípravy alebo stáží do štyroch mesiacov od straty zamestnania alebo ukončenia školskej dochádzky. Odborné vzdelávanie a príprava účinne pomáhali pri prechode mladých ľudí, ktorým hrozí vylúčenie, na trh práce. V budúcnosti môžu atraktívne odborné vzdelávanie a príprava, ktoré sú relevantné pre trh práce, a najmä učňovská príprava, zohrávať ešte významnejšiu úlohu v rámci záruky pre mladých ľudí z hľadiska predchádzania nezamestnanosti mladých ľudí, ako aj ich prípravy na budúce príležitosti na trhu práce, najmä ako súčasť zelenej a digitálnej transformácie. |
| --- | --- |

(11)

Od roku 2013 záruka pre mladých ľudí (12) pomohla mladým ľuďom vstúpiť na trh práce na základe kvalitnej ponuky zamestnania, ďalšieho vzdelávania, učňovskej prípravy alebo stáží do štyroch mesiacov od straty zamestnania alebo ukončenia školskej dochádzky. Odborné vzdelávanie a príprava účinne pomáhali pri prechode mladých ľudí, ktorým hrozí vylúčenie, na trh práce. V budúcnosti môžu atraktívne odborné vzdelávanie a príprava, ktoré sú relevantné pre trh práce, a najmä učňovská príprava, zohrávať ešte významnejšiu úlohu v rámci záruky pre mladých ľudí z hľadiska predchádzania nezamestnanosti mladých ľudí, ako aj ich prípravy na budúce príležitosti na trhu práce, najmä ako súčasť zelenej a digitálnej transformácie.

| (12) | Cieľom návrhu Komisie týkajúceho sa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom sociálnom fonde plus (ESF+) je zabezpečiť relevantnejší systém vzdelávania a odbornej prípravy z hľadiska uplatnenia na trhu práce a rovnaký prístup k možnostiam celoživotného vzdelávania pre všetkých prostredníctvom dráh zvyšovania úrovne zručností a získavania nových zručností. |
| --- | --- |

(12)

Cieľom návrhu Komisie týkajúceho sa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom sociálnom fonde plus (ESF+) je zabezpečiť relevantnejší systém vzdelávania a odbornej prípravy z hľadiska uplatnenia na trhu práce a rovnaký prístup k možnostiam celoživotného vzdelávania pre všetkých prostredníctvom dráh zvyšovania úrovne zručností a získavania nových zručností.

| (13) | V návrhu Komisie týkajúcom sa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje „Erasmus“: program Únie pre vzdelávanie, odbornú prípravu, mládež a šport, a ktorým sa zrušuje nariadenie (EÚ) č. 1288/2013, sa stanovuje, že integrovaný charakter programu v rokoch 2014 – 2020, ktorý zahŕňa vzdelávanie vo všetkých kontextoch – formálnom, neformálnom aj informálnom – a vo všetkých etapách života, by sa mal zachovať, aby sa podporili flexibilné vzdelávacie dráhy umožňujúce jednotlivcom rozvíjať tie kompetencie, ktoré sú potrebné na riešenie výziev dvadsiateho prvého storočia. |
| --- | --- |

(13)

V návrhu Komisie týkajúcom sa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje „Erasmus“: program Únie pre vzdelávanie, odbornú prípravu, mládež a šport, a ktorým sa zrušuje nariadenie (EÚ) č. 1288/2013, sa stanovuje, že integrovaný charakter programu v rokoch 2014 – 2020, ktorý zahŕňa vzdelávanie vo všetkých kontextoch – formálnom, neformálnom aj informálnom – a vo všetkých etapách života, by sa mal zachovať, aby sa podporili flexibilné vzdelávacie dráhy umožňujúce jednotlivcom rozvíjať tie kompetencie, ktoré sú potrebné na riešenie výziev dvadsiateho prvého storočia.

| (14) | Toto odporúčanie vychádza z viacerých iniciatív v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy a zručností, ktoré sa vypracovali na európskej úrovni a sú zhrnuté v prílohe I, a prispeje k Európskemu programu v oblasti zručností pre udržateľnú konkurencieschopnosť, sociálnu spravodlivosť a odolnosť, aktualizovanému akčnému plánu digitálneho vzdelávania, európskemu vzdelávaciemu priestoru a strategickému rámcu pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave. |
| --- | --- |

(14)

Toto odporúčanie vychádza z viacerých iniciatív v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy a zručností, ktoré sa vypracovali na európskej úrovni a sú zhrnuté v prílohe I, a prispeje k Európskemu programu v oblasti zručností pre udržateľnú konkurencieschopnosť, sociálnu spravodlivosť a odolnosť, aktualizovanému akčnému plánu digitálneho vzdelávania, európskemu vzdelávaciemu priestoru a strategickému rámcu pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave.

| (15) | Toto odporúčanie je zamerané na splnenie cieľa európskeho vzdelávacieho priestoru, a to rozvíjať skutočný priestor nvzdelávanie v Európe, v ktorom hranice nebránikvalitnému inkluzívnemu vzdelávaniu odbornej príprave ktorého cieľom je odstrániť prekážky pri uznávaní kvalifikácií získaných v rámci vysokoškolského vzdelávania, vyššieho sekundárneho vzdelávaniodbornej prípravy študijných pobytov v zahraničí usilovať so jednoduchšie cezhraničné potvrdzovanie výstupov odbornej prípravy celoživotného vzdelávania. |
| --- | --- |

(15)

Toto odporúčanie je zamerané na splnenie cieľa európskeho vzdelávacieho priestoru, a to rozvíjať skutočný priestor nvzdelávanie v Európe, v ktorom hranice nebránikvalitnému inkluzívnemu vzdelávaniu odbornej príprave ktorého cieľom je odstrániť prekážky pri uznávaní kvalifikácií získaných v rámci vysokoškolského vzdelávania, vyššieho sekundárneho vzdelávaniodbornej prípravy študijných pobytov v zahraničí usilovať so jednoduchšie cezhraničné potvrdzovanie výstupov odbornej prípravy celoživotného vzdelávania.

| (16) | V nadväznosti na priority posilnenej európskej spolupráce v odbornom vzdelávaní a príprave (kodanský proces), ktorá bola prijatá ako uznesenie Rady 19. decembra 2002 (13), sú ciele vysokokvalitného a flexibilného odborného vzdelávania a prípravy a nadnárodnej mobility naďalej ústredným prvkom globálnej vízie v otázke modernizácie odborného vzdelávania a prípravy, ako ju zodpovední ministri v roku 2010 vymedzili v Bruggskom komuniké. |
| --- | --- |

(16)

V nadväznosti na priority posilnenej európskej spolupráce v odbornom vzdelávaní a príprave (kodanský proces), ktorá bola prijatá ako uznesenie Rady 19. decembra 2002 (13), sú ciele vysokokvalitného a flexibilného odborného vzdelávania a prípravy a nadnárodnej mobility naďalej ústredným prvkom globálnej vízie v otázke modernizácie odborného vzdelávania a prípravy, ako ju zodpovední ministri v roku 2010 vymedzili v Bruggskom komuniké.

| (17) | V záveroch z Rigy z 22. júna 2015 sa ministri zodpovední za odborné vzdelávanie a prípravu dohodli na súbore priorít na podporu dosiahnutia tejto vízie, ako sa uvádza v spoločnej správe Rady a Komisie na rok 2015 o vykonávaní strategického rámca pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave (ET 2020) (14) a v novom programe v oblasti zručností pre Európu z roku 2016 (15), ktorý ešte viac podporil politiku Únie v oblasti OVP s dôraznejším zameraním na atraktívnosť a kvalitu. |
| --- | --- |

(17)

V záveroch z Rigy z 22. júna 2015 sa ministri zodpovední za odborné vzdelávanie a prípravu dohodli na súbore priorít na podporu dosiahnutia tejto vízie, ako sa uvádza v spoločnej správe Rady a Komisie na rok 2015 o vykonávaní strategického rámca pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave (ET 2020) (14) a v novom programe v oblasti zručností pre Európu z roku 2016 (15), ktorý ešte viac podporil politiku Únie v oblasti OVP s dôraznejším zameraním na atraktívnosť a kvalitu.

| (18) | V odporúčaní Európskeho parlamentu a Rady z 18. júna 2009 o vytvorení európskeho referenčného rámca zabezpečenia kvality odborného vzdelávania a prípravy („EQAVET“) (16) sa stanovuje referenčný rámec v snahe podporiť členské štáty pri skvalitňovaní svojich systémov odborného vzdelávania a prípravy a prispieť k väčšej transparentnosti rozvoja politiky v oblasti odborného vzdelávania a prípravy medzi členskými štátmi. EQAVET počas desiatich rokov svojho vykonávania podnietil reformy vnútroštátnych systémov zabezpečovania kvality, ale významne neprispel k zlepšeniu, pokiaľ ide o transparentnosť mechanizmov zabezpečovania kvality. Okrem toho sa väčšinou uplatňoval na počiatočné odborné vzdelávanie a prípravu v školách. Rámec EQAVET 2009 by sa preto mal začleniť do tohto odporúčania a mali by sa doplniť prvky, ktorými sa riešia nedostatky v jeho vykonávaní súvisiace s kvalitou vzdelávacích výstupov, s certifikáciou a hodnotením, konzultáciami so zainteresovanými stranami, úlohou učiteľov a školiteľov, učením sa na pracovisku a flexibilitou odborného vzdelávania a prípravy. S cieľom zlepšiť vzájomné učenie, zvýšiť transparentnosť a konzistentnosť mechanizmov zabezpečovania kvality poskytovania odborného vzdelávania a prípravy a posilniť vzájomnú dôveru medzi členskými štátmi EÚ by sa na úrovni EÚ mali zaviesť partnerské preskúmania zabezpečovania kvality na úrovni systému. |
| --- | --- |

(18)

V odporúčaní Európskeho parlamentu a Rady z 18. júna 2009 o vytvorení európskeho referenčného rámca zabezpečenia kvality odborného vzdelávania a prípravy („EQAVET“) (16) sa stanovuje referenčný rámec v snahe podporiť členské štáty pri skvalitňovaní svojich systémov odborného vzdelávania a prípravy a prispieť k väčšej transparentnosti rozvoja politiky v oblasti odborného vzdelávania a prípravy medzi členskými štátmi. EQAVET počas desiatich rokov svojho vykonávania podnietil reformy vnútroštátnych systémov zabezpečovania kvality, ale významne neprispel k zlepšeniu, pokiaľ ide o transparentnosť mechanizmov zabezpečovania kvality. Okrem toho sa väčšinou uplatňoval na počiatočné odborné vzdelávanie a prípravu v školách. Rámec EQAVET 2009 by sa preto mal začleniť do tohto odporúčania a mali by sa doplniť prvky, ktorými sa riešia nedostatky v jeho vykonávaní súvisiace s kvalitou vzdelávacích výstupov, s certifikáciou a hodnotením, konzultáciami so zainteresovanými stranami, úlohou učiteľov a školiteľov, učením sa na pracovisku a flexibilitou odborného vzdelávania a prípravy. S cieľom zlepšiť vzájomné učenie, zvýšiť transparentnosť a konzistentnosť mechanizmov zabezpečovania kvality poskytovania odborného vzdelávania a prípravy a posilniť vzájomnú dôveru medzi členskými štátmi EÚ by sa na úrovni EÚ mali zaviesť partnerské preskúmania zabezpečovania kvality na úrovni systému.

| (19) | V odporúčaní Európskeho parlamentu a Rady z 18. júna 2009 o vytvorení Európskeho systému kreditov pre odborné vzdelávanie a prípravu („ECVET“) (17) sa stanovuje cieľ zlepšiť uznávanie, zhromažďovanie a prenos vzdelávacích výstupov, pričom sa podporuje mobilita a celoživotné vzdelávanie, ako aj vytvorenie Európskeho systému kreditov v oblasti odborného vzdelávania a prípravy. ECVET počas desiatich rokov svojho vykonávania výrazne prispel k rozvoju príležitostí na kvalitnejšiu mobilitu prostredníctvom využívania a dokumentácie jednotiek vzdelávacích výstupov. Koncepcia bodov ECVET sa však vo všeobecnosti neuplatňovala a ECVET neviedol k vytvoreniu Európskeho systému kreditov v oblasti odborného vzdelávania a prípravy. Toto odporúčanie Rady by preto malo zahŕňať kľúčové zásady ECVET (napr. jednotky vzdelávacích výstupov) súvisiace s flexibilitou. Nástroje ECVET (napr. dohoda o vzdelávaní a memorandum o porozumení) podporujúce mobilitu študentov OVP sa majú ďalej rozvíjať v rámci iných nástrojov EÚ, ako sú nástroje podporované v rámci programu Erasmus+. V prípade odborných kvalifikácií na postsekundárnej a terciárnej úrovni sa môže uplatňovať Európsky systém prenosu a zhromažďovania kreditov, ktorý sa už v praxi používa. |
| --- | --- |

(19)

V odporúčaní Európskeho parlamentu a Rady z 18. júna 2009 o vytvorení Európskeho systému kreditov pre odborné vzdelávanie a prípravu („ECVET“) (17) sa stanovuje cieľ zlepšiť uznávanie, zhromažďovanie a prenos vzdelávacích výstupov, pričom sa podporuje mobilita a celoživotné vzdelávanie, ako aj vytvorenie Európskeho systému kreditov v oblasti odborného vzdelávania a prípravy. ECVET počas desiatich rokov svojho vykonávania výrazne prispel k rozvoju príležitostí na kvalitnejšiu mobilitu prostredníctvom využívania a dokumentácie jednotiek vzdelávacích výstupov. Koncepcia bodov ECVET sa však vo všeobecnosti neuplatňovala a ECVET neviedol k vytvoreniu Európskeho systému kreditov v oblasti odborného vzdelávania a prípravy. Toto odporúčanie Rady by preto malo zahŕňať kľúčové zásady ECVET (napr. jednotky vzdelávacích výstupov) súvisiace s flexibilitou. Nástroje ECVET (napr. dohoda o vzdelávaní a memorandum o porozumení) podporujúce mobilitu študentov OVP sa majú ďalej rozvíjať v rámci iných nástrojov EÚ, ako sú nástroje podporované v rámci programu Erasmus+. V prípade odborných kvalifikácií na postsekundárnej a terciárnej úrovni sa môže uplatňovať Európsky systém prenosu a zhromažďovania kreditov, ktorý sa už v praxi používa.

| (20) | V odporúčaní Rady z 15. marca 2018 týkajúcom sa európskeho rámca pre kvalitnú a účinnú učňovskú prípravu (18) sa uvádza 14 kľúčových kritérií, ktoré by členské štáty a zainteresované strany mali používať na rozvoj kvalitnej a účinnej učňovskej prípravy, čím sa zabezpečí rozvoj pracovných zručností, ako aj osobný rozvoj učňov. |
| --- | --- |

(20)

V odporúčaní Rady z 15. marca 2018 týkajúcom sa európskeho rámca pre kvalitnú a účinnú učňovskú prípravu (18) sa uvádza 14 kľúčových kritérií, ktoré by členské štáty a zainteresované strany mali používať na rozvoj kvalitnej a účinnej učňovskej prípravy, čím sa zabezpečí rozvoj pracovných zručností, ako aj osobný rozvoj učňov.

| (21) | Na základe monitorovania priorít dohodnutých v záveroch z Rigy z 22. júna 2015 poukazuje stredisko Cedefop na množstvo oblastí, v ktorých krajiny pokročili v programe modernizácie odborného vzdelávania a prípravy, najmä pokiaľ ide o učňovskú prípravu a učenie sa prácou, zabezpečovanie kvality, vytvorenie mechanizmov na predvídanie zručností a poradenských orgánov so zapojením sociálnych partnerov, zvýšenie priepustnosti a flexibility a v poslednom čase aj pokiaľ ide o väčší dôraz na digitálne zručnosti. Vzhľadom na zelenú a digitálnu transformáciu je však potrebné výrazne rozšíriť a zlepšiť ponuku odborného vzdelávania a prípravy pre mladých ľudí i dospelých a zároveň zvýšiť atraktívnosť a kvalitu počiatočného odborného vzdelávania a prípravy. |
| --- | --- |

(21)

Na základe monitorovania priorít dohodnutých v záveroch z Rigy z 22. júna 2015 poukazuje stredisko Cedefop na množstvo oblastí, v ktorých krajiny pokročili v programe modernizácie odborného vzdelávania a prípravy, najmä pokiaľ ide o učňovskú prípravu a učenie sa prácou, zabezpečovanie kvality, vytvorenie mechanizmov na predvídanie zručností a poradenských orgánov so zapojením sociálnych partnerov, zvýšenie priepustnosti a flexibility a v poslednom čase aj pokiaľ ide o väčší dôraz na digitálne zručnosti. Vzhľadom na zelenú a digitálnu transformáciu je však potrebné výrazne rozšíriť a zlepšiť ponuku odborného vzdelávania a prípravy pre mladých ľudí i dospelých a zároveň zvýšiť atraktívnosť a kvalitu počiatočného odborného vzdelávania a prípravy.

| (22) | Mnohé krajiny zaviedli iniciatívy na podporu excelentnosti v odbornom vzdelávaní a príprave a na lepšie prepojenie OVP s ekosystémami inovácií a zručností. V nadväznosti na tieto príklady prebieha pilotný projekt centier excelentnosti OVP, pričom by sa tieto centrá mali stať prvotriednymi referenčnými miestami odbornej prípravy v konkrétnych oblastiach, a to pre počiatočnú odbornú prípravu, ako aj pre ďalšie zvyšovanie úrovne zručností a získavanie nových zručností. |
| --- | --- |

(22)

Mnohé krajiny zaviedli iniciatívy na podporu excelentnosti v odbornom vzdelávaní a príprave a na lepšie prepojenie OVP s ekosystémami inovácií a zručností. V nadväznosti na tieto príklady prebieha pilotný projekt centier excelentnosti OVP, pričom by sa tieto centrá mali stať prvotriednymi referenčnými miestami odbornej prípravy v konkrétnych oblastiach, a to pre počiatočnú odbornú prípravu, ako aj pre ďalšie zvyšovanie úrovne zručností a získavanie nových zručností.

| (23) | Poradný výbor pre odbornú prípravu vo svojom stanovisku s názvom „Budúcnosť odborného vzdelávania a prípravy“, ktoré bolo prijaté v decembri 2018, uviedol víziu excelentného, inkluzívneho a celoživotného odborného vzdelávania a prípravy, ktoré spĺňajú požiadavky budúcnosti vyvolané hospodárskymi, technologickými a spoločenskými zmenami. V tomto stanovisku bola Komisia vyzvaná, aby pripravila návrh na zefektívnenie a konsolidáciu rámca politiky EÚ pre odborné vzdelávanie a prípravu, jeho riadenia a existujúcich nástrojov v podobe všeobecného odporúčania Rady. |
| --- | --- |

(23)

Poradný výbor pre odbornú prípravu vo svojom stanovisku s názvom „Budúcnosť odborného vzdelávania a prípravy“, ktoré bolo prijaté v decembri 2018, uviedol víziu excelentného, inkluzívneho a celoživotného odborného vzdelávania a prípravy, ktoré spĺňajú požiadavky budúcnosti vyvolané hospodárskymi, technologickými a spoločenskými zmenami. V tomto stanovisku bola Komisia vyzvaná, aby pripravila návrh na zefektívnenie a konsolidáciu rámca politiky EÚ pre odborné vzdelávanie a prípravu, jeho riadenia a existujúcich nástrojov v podobe všeobecného odporúčania Rady.

| (24) | Vzhľadom na jeho nezáväzný charakter toto odporúčanie dodržiava zásady subsidiarity a proporcionality a malo by sa vykonávať v súlade s európskym právom, vnútroštátnym právom a zaužívanými postupmi. Konkrétne týmto odporúčaním nie je dotknutá smernica 2005/36/ES (19) zmenená smernicou 2013/55/EÚ (20) o uznávaní odborných kvalifikácií a o režime automatického uznávania kvalifikácií, ktorý je v nej uvedený.
  Pokiaľ ide o vymedzenie pojmu „odborné vzdelávanie a príprava“:
  Na účely tohto odporúčania sa pod odborným vzdelávaním a prípravou rozumie také vzdelávanie a príprava, ktoré majú za cieľ vybaviť mladých ľudí a dospelých znalosťami, zručnosťami a kompetenciami, ktoré sú potrebné v konkrétnych povolaniach alebo vo všeobecnosti na trhu práce (21). Môže sa poskytovať vo formálnom a neformálnom prostredí na všetkých úrovniach európskeho kvalifikačného rámca (EKR) vrátane terciárnej úrovne, ak je to vhodné. |
| --- | --- |

(24)

Vzhľadom na jeho nezáväzný charakter toto odporúčanie dodržiava zásady subsidiarity a proporcionality a malo by sa vykonávať v súlade s európskym právom, vnútroštátnym právom a zaužívanými postupmi. Konkrétne týmto odporúčaním nie je dotknutá smernica 2005/36/ES (19) zmenená smernicou 2013/55/EÚ (20) o uznávaní odborných kvalifikácií a o režime automatického uznávania kvalifikácií, ktorý je v nej uvedený.

Pokiaľ ide o vymedzenie pojmu „odborné vzdelávanie a príprava“:

Na účely tohto odporúčania sa pod odborným vzdelávaním a prípravou rozumie také vzdelávanie a príprava, ktoré majú za cieľ vybaviť mladých ľudí a dospelých znalosťami, zručnosťami a kompetenciami, ktoré sú potrebné v konkrétnych povolaniach alebo vo všeobecnosti na trhu práce (21). Môže sa poskytovať vo formálnom a neformálnom prostredí na všetkých úrovniach európskeho kvalifikačného rámca (EKR) vrátane terciárnej úrovne, ak je to vhodné.

TÝMTO ODPORÚČA, ABY ČLENSKÉ ŠTÁTY:

v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi a právnymi predpismi Únie, dostupnými zdrojmi, vnútroštátnymi prioritami a okolnosťami vrátane sociálno-ekonomickej situácie a charakteristík vnútroštátnych systémov OVP a v úzkej spolupráci so všetkými príslušnými zainteresovanými stranami:

| a) | pracovali na vykonávaní politiky v oblasti odborného vzdelávania a prípravy, ktorá:






  — | v časoch demografických zmien a počas všetkých hospodárskych cyklov poskytuje mladým ľuďom a dospelým zručnosti, ktoré im umožnia prosperovať na vyvíjajúcom sa trhu práce a v spoločnosti a zvládnuť obnovu a spravodlivú transformáciu na zelené a digitálne hospodárstvo, |
| --- | --- | --- |

a)

pracovali na vykonávaní politiky v oblasti odborného vzdelávania a prípravy, ktorá:

—

v časoch demografických zmien a počas všetkých hospodárskych cyklov poskytuje mladým ľuďom a dospelým zručnosti, ktoré im umožnia prosperovať na vyvíjajúcom sa trhu práce a v spoločnosti a zvládnuť obnovu a spravodlivú transformáciu na zelené a digitálne hospodárstvo,

| — | podporuje inkluzívnosť a rovnaké príležitosti a prispieva k získaniu odolnosti a dosiahnutiu sociálnej spravodlivosti a prosperity pre všetkých a |
| --- | --- |

—

podporuje inkluzívnosť a rovnaké príležitosti a prispieva k získaniu odolnosti a dosiahnutiu sociálnej spravodlivosti a prosperity pre všetkých a

| — | podporuje európske systémy odborného vzdelávania a prípravy v medzinárodnom kontexte tak, aby sa uznávali ako celosvetová referencia pre študentov OVP; |
| --- | --- |

—

podporuje európske systémy odborného vzdelávania a prípravy v medzinárodnom kontexte tak, aby sa uznávali ako celosvetová referencia pre študentov OVP;

| b) | uplatňovali opatrenia a investície na realizáciu tejto politiky v súlade so zásadami vymedzenými v ďalej uvedených bodoch 1 – 21 a |
| --- | --- |

b)

uplatňovali opatrenia a investície na realizáciu tejto politiky v súlade so zásadami vymedzenými v ďalej uvedených bodoch 1 – 21 a

| c) | usilovali sa do roku 2025 dosiahnuť tieto ciele na úrovni EÚ (22), ktoré sú súčasťou príslušných európskych monitorovacích rámcov, a to aj v oblasti politiky vzdelávania a odbornej prípravy a sociálnej politiky a politiky zamestnanosti:






  — | podiel zamestnaných absolventov OVP by mal byť aspoň 82 % (23), |
| --- | --- | --- |

c)

usilovali sa do roku 2025 dosiahnuť tieto ciele na úrovni EÚ (22), ktoré sú súčasťou príslušných európskych monitorovacích rámcov, a to aj v oblasti politiky vzdelávania a odbornej prípravy a sociálnej politiky a politiky zamestnanosti:

—

podiel zamestnaných absolventov OVP by mal byť aspoň 82 % (23),

| — | 60 % čerstvých absolventov OVP využíva počas svojho odborného vzdelávania a prípravy možnosť učiť sa na pracovisku (24). Tento cieľ sa vzťahuje na všetky formy učenia sa prácou na pracovisku, a tým prispeje aj k zvýšeniu príležitostí na učňovskú prípravu, ktoré možno podporiť v rámci záruky pre mladých ľudí, |
| --- | --- |

—

60 % čerstvých absolventov OVP využíva počas svojho odborného vzdelávania a prípravy možnosť učiť sa na pracovisku (24). Tento cieľ sa vzťahuje na všetky formy učenia sa prácou na pracovisku, a tým prispeje aj k zvýšeniu príležitostí na učňovskú prípravu, ktoré možno podporiť v rámci záruky pre mladých ľudí,

| — | 8 % študentov OVP využíva vzdelávaciu mobilitu v zahraničí (25). |
| --- | --- |

—

8 % študentov OVP využíva vzdelávaciu mobilitu v zahraničí (25).

Odborné vzdelávanie a príprava sa pohotovo prispôsobujú zmenám na trhu práce

| 1. | Programy odborného vzdelávania a prípravy ponúkajú vyváženú kombináciu odborných zručností vrátane technických zručností, ktoré sú dobre zosúladené so všetkými hospodárskymi cyklami, vyvíjajúcimi sa pracovnými miestami a pracovnými metódami a kľúčovými kompetenciami (26) vrátane veľmi dobrých základných zručností, digitálnych, prierezových, zelených a iných životných zručností, ktoré poskytujú pevné základy pre odolnosť, celoživotné vzdelávanie, celoživotnú zamestnateľnosť, sociálne začlenenie, aktívne občianstvo a osobný rozvoj. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Učebné plány, ponuky programov a kvalifikácie v oblasti odborného vzdelávania a prípravy sa podľa potreby pravidelne aktualizujú na základe informovanosti pre oblasť zručností (t. j. systémy sledovania uplatnenia absolventov, mechanizmy na predvídanie zručností, a to aj na odvetvovej a regionálnej úrovni). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Poskytovatelia odborného vzdelávania a prípravy majú v súlade s vnútroštátnym kontextom primeraný stupeň autonómie, flexibility, podpory a financovania na prispôsobenie svojej ponuky odbornej prípravy meniacim sa potrebám zručností, zelenej a digitálnej transformácii a hospodárskym cyklom, a to pri súčasnom zabezpečení kvality. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Programy odborného vzdelávania a prípravy zahŕňajú na všetkých úrovniach zložky umožňujúce učenie sa na pracovisku, ktoré sa ďalej rozširujú aj v ďalšom odbornom vzdelávaní a odbornej príprave; systémy učňovskej prípravy (27) sa ďalej rozvíjajú s cieľom zlepšiť ponuky záruky pre mladých ľudí (28) a sú doplnené primeranou podporou (29) a opatreniami na stabilizovanie ponuky učňovskej prípravy a na riešenie osobitných výziev malých podnikov; s cieľom vytvoriť príležitosti na učenie sa na pracovisku v rôznych odvetviach hospodárstva by sa zamestnávateľom mohli v súlade s vnútroštátnym kontextom poskytnúť motivačné opatrenia. |
| --- | --- |

4.

Jadrom odborného vzdelávania a prípravy sú flexibilita a možnosti postupu

| 5. | Programy odborného vzdelávania a prípravy sú zamerané na študentov, ponúkajú prístup k prezenčnému a digitálnemu alebo zmiešanému vyučovaniu, flexibilné a modulárne vzdelávacie dráhy založené na uznávaní výstupov neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa a otvárajú cestu kariérnemu postupu a postupu vo vzdelávaní; programy ďalšieho odborného vzdelávania sú navrhnuté tak, aby sa dali prispôsobiť potrebám trhu práce, ako aj odvetvovým alebo individuálnym potrebám v oblasti zvyšovania úrovne zručností alebo získavania nových zručností. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Programy odborného vzdelávania a prípravy sú založené na moduloch alebo jednotkách vzdelávacích výstupov, pričom sú zavedené mechanizmy potvrdzovania, ktoré umožňujú prenos, uznávanie a zhromažďovanie vzdelávacích výstupov jednotlivcov s cieľom získať kvalifikáciu, prípadne čiastočnú kvalifikáciu, ako je to relevantné vo vnútroštátnom kontexte. (30) Primárnym cieľom počiatočného OVP je dosiahnuť úplnú kvalifikáciu. |
| --- | --- |

6.

Odborné vzdelávanie a príprava sú hnacou silou inovácie a rastu a pripravujú na digitálnu a zelenú transformáciu a na povolania, po ktorých je veľký dopyt

| 7. | Odborné vzdelávanie a príprava sú odolné vďaka tomu, že sú súčasťou hospodárskych, priemyselných a inovačných stratégií vrátane tých, ktoré sú spojené s obnovou a zelenou a digitálnou transformáciou. V dôsledku toho je potrebné výrazne upraviť a/alebo rozšíriť ponuku odborného vzdelávania a prípravy, najmä pre dospelých, a to podporou nadobúdania podnikateľských, digitálnych a ekologických zručností. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Centrá excelentnosti OVP pôsobia ako katalyzátory miestnych podnikateľských investícií, podporujú obnovu, zelenú a digitálnu transformáciu, európske a regionálne inovačné stratégie a stratégie pre inteligentnú špecializáciu, rozvoj odborného vzdelávania a prípravy, a to aj na vyšších kvalifikačných úrovniach (úrovne EKR 5 – 8) v súlade s vnútroštátnym kontextom a poskytujú inovačné služby, ako sú klastre a podnikateľské inkubátory pre startupy a technologické inovácie pre MSP, ako aj inovačné riešenia, pokiaľ ide o získavanie nových zručností pre pracovníkov, ktorým hrozí prepustenie. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Inštitúcie odborného vzdelávania a prípravy majú prístup k najmodernejšej infraštruktúre, majú zavedené stratégie digitalizácie (31) v súlade s vnútroštátnym kontextom a zakotvujú environmentálnu a sociálnu udržateľnosť do svojich programov a organizačného riadenia, čím prispievajú k plneniu cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

9.

Odborné vzdelávanie a príprava predstavujú atraktívnu možnosť založenú na modernom a digitalizovanom poskytovaní odbornej prípravy/zručností

| 10. | Počiatočné a ďalšie odborné vzdelávanie a príprava sú súčasťou celoživotného vzdelávania. Sú zavedené flexibilné a priepustné dráhy medzi počiatočným a ďalším odborným vzdelávaním a prípravou, všeobecným vzdelávaním a vysokoškolským vzdelávaním. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Programy odborného vzdelávania a prípravy na úrovni EKR 5 až 8 sa ďalej rozvíjajú tak, aby podporovali rastúcu potrebu v oblasti vyšších odborných zručností v súlade s vnútroštátnym kontextom. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Programy odborného vzdelávania a prípravy sa realizujú prostredníctvom vhodnej kombinácie otvorených, digitálnych a participatívnych vzdelávacích prostredí vrátane pracovísk, ktoré umožňujú učiť sa, a sú podporované najmodernejšou a dostupnou infraštruktúrou, vybavením a technológiami a všestrannými pedagogickými postupmi a nástrojmi, napríklad simulátormi založenými na IKT, virtuálnou a rozšírenou realitou, čo zvyšuje dostupnosť a efektívnosť poskytovania odbornej prípravy, a to aj pre malé podniky (32). |
| --- | --- |

12.

| 13. | Učitelia, školitelia a ďalší pracovníci v rámci odborného vzdelávania a prípravy sa venujú počiatočnému a kontinuálnemu profesijnému rozvoju s cieľom: poskytovať kvalitnú odbornú prípravu; podporovať technické a digitálne zručnosti a účinné inovačné metódy odbornej prípravy vrátane výučby vo virtuálnom prostredí; v súlade s najmodernejšou odbornou a digitálnou pedagogikou pracovať s nástrojmi digitálneho vzdelávania a v rôznorodých a multikultúrnych prostrediach. Ich kariérne dráhy sa stávajú atraktívnejšími vďaka širším prístupom k prijímaniu zamestnancov, lepším kariérnym príležitostiam (33), ako aj posilnenej spolupráci medzi učiteľmi/školiteľmi OVP a podnikmi a inými pracoviskami. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Stratégiami internacionalizácie sa podporuje strategický prístup k medzinárodnej spolupráci v oblasti odborného vzdelávania a prípravy, a to aj v pohraničných regiónoch EÚ; takýmito stratégiami sa podporujú úspešné vnútroštátne postupy na celom svete a môžu sa vykonávať rôznymi spôsobmi, ako je mobilita študentov a učiteľov/školiteľov, ako aj spoločná príprava medzinárodných súťaží zameraných na zručnosti a účasť na nich. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Vytvorili sa príležitosti na vzdelávaciu mobilitu študentov OVP a zamestnancov pôsobiacich v OVP vrátane virtuálnej mobility, dlhodobej mobility a mobility do tretích krajín, pričom tieto druhy mobility uľahčuje používanie a uznávanie jednotiek vzdelávacích výstupov a príslušných európskych nástrojov. (34) |
| --- | --- |

15.

| 16. | Jasné a zrozumiteľné informácie o možnostiach vzdelávania a kariéry a príležitostiach na potvrdzovanie v celej EÚ sa zabezpečujú prostredníctvom vysokokvalitných služieb celoživotného vzdelávania a profesijného poradenstva, pričom sa v plnej miere využíva Europass a iné digitálne služby. |
| --- | --- |

16.

Odborné vzdelávanie a príprava podporujú rovnosť príležitostí

| 17. | Programy OVP sú inkluzívne a prístupné pre zraniteľné skupiny, ako sú osoby so zdravotným postihnutím, osoby s nízkou kvalifikáciou/zručnosťami, menšiny, osoby s migrantským pôvodom a osoby s nedostatkom príležitostí z dôvodu ich geografickej polohy a/alebo sociálno-ekonomicky znevýhodnenej situácie. Cielené opatrenia a pružné formáty odbornej prípravy predchádzajú predčasnému ukončeniu vzdelávania a odbornej prípravy a podporujú prechod zo školy do zamestnania. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Programy OVP sú dostupné prostredníctvom digitálnych vzdelávacích platforiem podporovaných nástrojmi, zariadeniami a pripojením na internet, najmä pre zraniteľné skupiny a ľudí vo vidieckych alebo vzdialených oblastiach. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Cielené opatrenia podporujú vyvážené zastúpenie mužov a žien v tradične „mužských“ alebo „ženských“ profesiách a spoločne sa zaoberajú rodovými stereotypmi a inými druhmi stereotypov. |
| --- | --- |

19.

Odborné vzdelávanie a príprava sa opiera o kultúru zabezpečovania kvality

| 20. | Európsky referenčný rámec zabezpečenia kvality (rámec EQAVET), ako sa opisuje v prílohe II, sa používa vo vnútroštátnych systémoch zabezpečovania kvality, a to pre počiatočné aj ďalšie odborné vzdelávanie a prípravu; vzťahuje sa na odborné vzdelávanie a prípravu vo všetkých vzdelávacích prostrediach (ako sú školské vzdelávanie a učenie sa na pracovisku vrátane systémov učňovskej prípravy) a všetky typy vyučovania (digitálne, prezenčné alebo zmiešané), ktoré poskytujú verejní aj súkromní poskytovatelia, a opiera sa o súbor orientačných deskriptorov a spoločných referenčných ukazovateľov zabezpečenia kvality v odbornom vzdelávaní a príprave, ktoré sa uplatňujú na úrovni systému, ako aj na úrovni poskytovateľov, podľa vnútroštátneho kontextu, ako sa uvádza v prílohe II. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Národný referenčný bod pre zabezpečenie kvality pre odborné vzdelávanie a prípravu naďalej spája všetky príslušné zainteresované strany na vnútroštátnej a regionálnej úrovni s cieľom:






  — | prijať konkrétne iniciatívy na vykonávanie a ďalší rozvoj rámca EQAVET, |
| --- | --- | --- |

21.

—

prijať konkrétne iniciatívy na vykonávanie a ďalší rozvoj rámca EQAVET,

| — | informovať a mobilizovať širokú škálu zainteresovaných strán vrátane centier excelentnosti v OVP s cieľom prispieť k vykonávaniu rámca EQAVET, |
| --- | --- |

—

informovať a mobilizovať širokú škálu zainteresovaných strán vrátane centier excelentnosti v OVP s cieľom prispieť k vykonávaniu rámca EQAVET,

| — | podporovať sebahodnotenie ako doplnkový a účinný prostriedok zabezpečovania kvality s cieľom umožniť meranie úspechu a identifikáciu oblastí na zlepšenie, aj pokiaľ ide o digitálnu pripravenosť systémov a inštitúcií OVP, |
| --- | --- |

—

podporovať sebahodnotenie ako doplnkový a účinný prostriedok zabezpečovania kvality s cieľom umožniť meranie úspechu a identifikáciu oblastí na zlepšenie, aj pokiaľ ide o digitálnu pripravenosť systémov a inštitúcií OVP,

| — | aktívne sa zúčastňovať na Európskej sieti pre zabezpečovanie kvality v odbornom vzdelávaní a príprave, |
| --- | --- |

—

aktívne sa zúčastňovať na Európskej sieti pre zabezpečovanie kvality v odbornom vzdelávaní a príprave,

| — | poskytovať aktualizovaný opis vnútroštátnych mechanizmov zabezpečovania kvality na základe rámca EQAVET, |
| --- | --- |

—

poskytovať aktualizovaný opis vnútroštátnych mechanizmov zabezpečovania kvality na základe rámca EQAVET,

| — | zapojiť sa (na úrovni EÚ) do partnerských preskúmaní zabezpečovania kvality (35) s cieľom zvýšiť transparentnosť a konzistentnosť mechanizmov zabezpečovania kvality a posilniť dôveru medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

—

zapojiť sa (na úrovni EÚ) do partnerských preskúmaní zabezpečovania kvality (35) s cieľom zvýšiť transparentnosť a konzistentnosť mechanizmov zabezpečovania kvality a posilniť dôveru medzi členskými štátmi.

Vykonávanie na vnútroštátnej úrovni

Odporúča sa, aby členské štáty prijali opatrenia na vykonávanie tejto politiky na vnútroštátnej úrovni spolu so sociálnymi partnermi a inými príslušnými zainteresovanými stranami. Pritom by mali:

| 22. | Podporovať udržateľné partnerstvá pre riadenie odborného vzdelávania a prípravy, a to v súlade s vnútroštátnym kontextom prípadne prostredníctvom verejno-súkromných partnerstiev. Zapojiť sociálnych partnerov všetky príslušné zainteresované strany, medzi ktoré patriaj inštitúcie odborného vzdelávaniprípravy, priemyselné odvetvipodniky všetkých veľkostí, verejné súkromné služby zamestnanosti, učiteliškoliteliOVP ich zástupcovia, sprostredkovateľské orgány, ako sú priemyselné, obchodné remeselné komory, profesijné odvetvové organizácie, národní koordinátori pre záruku pre mladých ľudí, ESF a ďalšie iniciatívy EÚ, odvetvie informačných technológií, centrá excelentnosti OVP, klastre, organizácie študentov rodičov, ako aj miestne, regionálne vnútroštátne orgány. Podporovať takéto partnerstvá nregionálnej odvetvovej úrovni; |
| --- | --- |

22.

Podporovať udržateľné partnerstvá pre riadenie odborného vzdelávania a prípravy, a to v súlade s vnútroštátnym kontextom prípadne prostredníctvom verejno-súkromných partnerstiev. Zapojiť sociálnych partnerov všetky príslušné zainteresované strany, medzi ktoré patriaj inštitúcie odborného vzdelávaniprípravy, priemyselné odvetvipodniky všetkých veľkostí, verejné súkromné služby zamestnanosti, učiteliškoliteliOVP ich zástupcovia, sprostredkovateľské orgány, ako sú priemyselné, obchodné remeselné komory, profesijné odvetvové organizácie, národní koordinátori pre záruku pre mladých ľudí, ESF a ďalšie iniciatívy EÚ, odvetvie informačných technológií, centrá excelentnosti OVP, klastre, organizácie študentov rodičov, ako aj miestne, regionálne vnútroštátne orgány. Podporovať takéto partnerstvá nregionálnej odvetvovej úrovni;

| 23. | Čo najlepšie využívať európske nástroje transparentnosti, ako sú európsky kvalifikačný rámec, Európsky systém prenosu a zhromažďovania kreditov (ECTS), Europass a Európska klasifikácia zručností, kompetencií, kvalifikácií a povolaní (ESCO), uľahčiť automatické vzájomné uznávanie kvalifikácií a výsledkov študijných pobytov v zahraničí (36), umožniť študentom využívať rôzne prvky Europassu (napr. zaznamenávanie ich skúseností, zručností a kvalifikácií v online profile, ktorý slúži na profesijné poradenstvo, skúsenosti v oblasti mobility, získavanie digitálne podpísaných certifikátov a prijímanie návrhov a vyhľadávanie v oblasti vzdelávania a pracovných príležitostí, kvalifikácie, potvrdzovania, uznávania atď.); |
| --- | --- |

23.

Čo najlepšie využívať európske nástroje transparentnosti, ako sú európsky kvalifikačný rámec, Európsky systém prenosu a zhromažďovania kreditov (ECTS), Europass a Európska klasifikácia zručností, kompetencií, kvalifikácií a povolaní (ESCO), uľahčiť automatické vzájomné uznávanie kvalifikácií a výsledkov študijných pobytov v zahraničí (36), umožniť študentom využívať rôzne prvky Europassu (napr. zaznamenávanie ich skúseností, zručností a kvalifikácií v online profile, ktorý slúži na profesijné poradenstvo, skúsenosti v oblasti mobility, získavanie digitálne podpísaných certifikátov a prijímanie návrhov a vyhľadávanie v oblasti vzdelávania a pracovných príležitostí, kvalifikácie, potvrdzovania, uznávania atď.);

| 24. | Čo najlepšie využívať fondy a nástroje Európskej únie podporujúce reformy a/alebo investície v oblasti odborného vzdelávania a prípravy, a to aj pokiaľ ide o digitalizáciu a environmentálnu udržateľnosť, ako sú napríklad Next Generation EU (Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti, REACT-EU), Európsky sociálny fond plus, SURE, Európsky fond regionálneho rozvoja, Program InvestEU, Erasmus+, Horizont Európa, Interreg, Digitálna Európa, Mechanizmus spravodlivej transformácie, Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka a modernizačný fond; stimulovať ďalšie investície do odborného vzdelávania a prípravy tak z verejného, ako aj zo súkromného sektora; |
| --- | --- |

24.

Čo najlepšie využívať fondy a nástroje Európskej únie podporujúce reformy a/alebo investície v oblasti odborného vzdelávania a prípravy, a to aj pokiaľ ide o digitalizáciu a environmentálnu udržateľnosť, ako sú napríklad Next Generation EU (Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti, REACT-EU), Európsky sociálny fond plus, SURE, Európsky fond regionálneho rozvoja, Program InvestEU, Erasmus+, Horizont Európa, Interreg, Digitálna Európa, Mechanizmus spravodlivej transformácie, Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka a modernizačný fond; stimulovať ďalšie investície do odborného vzdelávania a prípravy tak z verejného, ako aj zo súkromného sektora;

| 25. | Na základe príslušných existujúcich vnútroštátnych opatrení a finančných rámcov vymedziť opatrenia, ktoré sa do 18 mesiacov od prijatia tohto odporúčania majú prijať na jeho vykonávanie na vnútroštátnej úrovni, a sledovať ich vykonávanie vrátane prideľovania vnútroštátnych zdrojov, ktoré je na vnútroštátnej úrovni primerané, pričom sa dôraz bude klásť na začlenenie digitalizácie a environmentálnej udržateľnosti do celého odvetvia OVP a náležite sa zohľadní zodpovednosť/autonómia inštitúcií vzdelávania a odbornej prípravy v súlade s vnútroštátnym kontextom. |
| --- | --- |

25.

Na základe príslušných existujúcich vnútroštátnych opatrení a finančných rámcov vymedziť opatrenia, ktoré sa do 18 mesiacov od prijatia tohto odporúčania majú prijať na jeho vykonávanie na vnútroštátnej úrovni, a sledovať ich vykonávanie vrátane prideľovania vnútroštátnych zdrojov, ktoré je na vnútroštátnej úrovni primerané, pričom sa dôraz bude klásť na začlenenie digitalizácie a environmentálnej udržateľnosti do celého odvetvia OVP a náležite sa zohľadní zodpovednosť/autonómia inštitúcií vzdelávania a odbornej prípravy v súlade s vnútroštátnym kontextom.

TÝMTO VÍTA ZÁMER KOMISIE S NÁLEŽITÝM OHĽADOM NA ZÁSADU SUBSIDIARITY:

vykonávať politiku Únie v oblasti odborného vzdelávania a prípravy podporovaním činnosti členských štátov, a to aj prostredníctvom:

| 26. | Zabezpečenia účinného riadenia politiky EÚ v oblasti odborného vzdelávania a prípravy prostredníctvom tripartitného Poradného výboru pre odbornú prípravu na základe priebežného pracovného programu a v spolupráci s generálnymi riaditeľmi pre odborné vzdelávanie a prípravu (37), zástupcami študentov a poskytovateľmi odborného vzdelávania a prípravy; |
| --- | --- |

26.

Zabezpečenia účinného riadenia politiky EÚ v oblasti odborného vzdelávania a prípravy prostredníctvom tripartitného Poradného výboru pre odbornú prípravu na základe priebežného pracovného programu a v spolupráci s generálnymi riaditeľmi pre odborné vzdelávanie a prípravu (37), zástupcami študentov a poskytovateľmi odborného vzdelávania a prípravy;

| 27. | Zabezpečenia toho, aby sa politika EÚ v oblasti odborného vzdelávania a prípravy v plnej miere začlenila do vykonávania pokroku v rámci Plánu obnovy pre Európu, Európskej zelenej dohody, Novej priemyselnej stratégie pre Európu a stratégie pre MSP pre udržateľnú a digitálnu Európu a aby bola konzistentnou a súdržnou súčasťou Európskeho programu v oblasti zručností pre udržateľnú konkurencieschopnosť, sociálnu spravodlivosť a odolnosť, akčného plánu digitálneho vzdelávania, celkového rámca pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave a európskeho vzdelávacieho priestoru; |
| --- | --- |

27.

Zabezpečenia toho, aby sa politika EÚ v oblasti odborného vzdelávania a prípravy v plnej miere začlenila do vykonávania pokroku v rámci Plánu obnovy pre Európu, Európskej zelenej dohody, Novej priemyselnej stratégie pre Európu a stratégie pre MSP pre udržateľnú a digitálnu Európu a aby bola konzistentnou a súdržnou súčasťou Európskeho programu v oblasti zručností pre udržateľnú konkurencieschopnosť, sociálnu spravodlivosť a odolnosť, akčného plánu digitálneho vzdelávania, celkového rámca pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave a európskeho vzdelávacieho priestoru;

| 28. | Ďalšieho poskytovania podpory štrukturálnych reforiem v oblasti učňovskej prípravy prostredníctvom služby na podporu učňovskej prípravy a nového impulzu pre Európske združenie učňovskej prípravy v súčinnosti so zárukou pre mladých ľudí; postupného rozširovania podporných služieb pre odborné vzdelávanie a prípravu v spolupráci so strediskom Cedefop; |
| --- | --- |

28.

Ďalšieho poskytovania podpory štrukturálnych reforiem v oblasti učňovskej prípravy prostredníctvom služby na podporu učňovskej prípravy a nového impulzu pre Európske združenie učňovskej prípravy v súčinnosti so zárukou pre mladých ľudí; postupného rozširovania podporných služieb pre odborné vzdelávanie a prípravu v spolupráci so strediskom Cedefop;

| 29. | Preskúmania koncepcie a využívania mikrocertifikátov, aj v rámci OVP, spolu s členskými štátmi a príslušnými zainteresovanými stranami, a to aj v kontexte poradnej skupiny pre EKR, ako sa navrhuje v Európskom programe v oblasti zručností; |
| --- | --- |

29.

Preskúmania koncepcie a využívania mikrocertifikátov, aj v rámci OVP, spolu s členskými štátmi a príslušnými zainteresovanými stranami, a to aj v kontexte poradnej skupiny pre EKR, ako sa navrhuje v Európskom programe v oblasti zručností;

| 30. | Podpory cieľa, ktorým je postupné vytváranie a rozvoj európskych platforiem centier excelentnosti OVP, a preskúmania, v spolupráci s členskými štátmi a príslušnými zainteresovanými stranami, spoločných európskych odborných profilov ako súčasti platformy Europass, ktoré by podľa možnosti boli doplnené o digitálny obsah OVP vyvinutý v rámci európskych nástrojov transparentnosti, s cieľom uľahčiť mobilitu študentov a pracovníkov a transparentnosť a automatické uznávanie kvalifikácií; |
| --- | --- |

30.

Podpory cieľa, ktorým je postupné vytváranie a rozvoj európskych platforiem centier excelentnosti OVP, a preskúmania, v spolupráci s členskými štátmi a príslušnými zainteresovanými stranami, spoločných európskych odborných profilov ako súčasti platformy Europass, ktoré by podľa možnosti boli doplnené o digitálny obsah OVP vyvinutý v rámci európskych nástrojov transparentnosti, s cieľom uľahčiť mobilitu študentov a pracovníkov a transparentnosť a automatické uznávanie kvalifikácií;

| 31. | Podpory kvalitnej a účinnej digitalizácie poskytovania OVP v rámci školského vzdelávania aj učenia sa na pracovisku prostredníctvom podpory využívania európskych rámcov kompetencií (38) a nástrojov sebahodnotenia (39) a preskúmania uskutočniteľnosti celoeurópskeho prieskumu týkajúceho sa škôl poskytujúcich OVP; |
| --- | --- |

31.

Podpory kvalitnej a účinnej digitalizácie poskytovania OVP v rámci školského vzdelávania aj učenia sa na pracovisku prostredníctvom podpory využívania európskych rámcov kompetencií (38) a nástrojov sebahodnotenia (39) a preskúmania uskutočniteľnosti celoeurópskeho prieskumu týkajúceho sa škôl poskytujúcich OVP;

| 32. | Posilnenia Európskeho združenia učňovskej prípravy a koalícií pre digitálne zručnosti a pracovné miesta, ako sa uvádza v Európskom programe v oblasti zručností; |
| --- | --- |

32.

Posilnenia Európskeho združenia učňovskej prípravy a koalícií pre digitálne zručnosti a pracovné miesta, ako sa uvádza v Európskom programe v oblasti zručností;

| 33. | Podpory európskych systémov odborného vzdelávania a prípravy v medzinárodnom kontexte tak, aby sa uznávali ako celosvetová referencia pre študentov OVP, okrem iného aj prostredníctvom podpory internacionalizácie systémov odborného vzdelávania a prípravy, a to aj pokiaľ ide o kandidátske krajiny EÚ a krajiny európskeho susedstva, v spolupráci s Európskou nadáciou pre odborné vzdelávanie, súťaží zameraných na zručnosti a komunikačných kampaní na zvýšenie atraktívnosti a pozitívneho obrazu OVP a poskytovania používateľsky ústretového prístupu k informáciám o odbornom vzdelávaní a príprave a o súvisiacich kariérnych príležitostiach, na základe prvkov rámca Europass a ich ďalšieho rozvoja; |
| --- | --- |

33.

Podpory európskych systémov odborného vzdelávania a prípravy v medzinárodnom kontexte tak, aby sa uznávali ako celosvetová referencia pre študentov OVP, okrem iného aj prostredníctvom podpory internacionalizácie systémov odborného vzdelávania a prípravy, a to aj pokiaľ ide o kandidátske krajiny EÚ a krajiny európskeho susedstva, v spolupráci s Európskou nadáciou pre odborné vzdelávanie, súťaží zameraných na zručnosti a komunikačných kampaní na zvýšenie atraktívnosti a pozitívneho obrazu OVP a poskytovania používateľsky ústretového prístupu k informáciám o odbornom vzdelávaní a príprave a o súvisiacich kariérnych príležitostiach, na základe prvkov rámca Europass a ich ďalšieho rozvoja;

| 34. | Spolupráce v oblasti odborného vzdelávania a prípravy s medzinárodnými organizáciami, medzi ktoré patria najmä OECD, MOP, UNESCO a Svetová banka; |
| --- | --- |

34.

Spolupráce v oblasti odborného vzdelávania a prípravy s medzinárodnými organizáciami, medzi ktoré patria najmä OECD, MOP, UNESCO a Svetová banka;

| 35. | Podpory úsilia členských štátov pri vykonávaní tohto odporúčania, posilňovaní kapacít inštitúcií odborného vzdelávania a prípravy vrátane ich digitalizácie a environmentálnej udržateľnosti a podpory výskumu v oblasti OVP na vnútroštátnej úrovni aj na úrovni EÚ prostredníctvom financovania z príslušných fondov a programov Únie [Next Generation EU (Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti, REACT-EU), Európsky sociálny fond+, SURE, Európsky fond regionálneho rozvoja, Program InvestEU, Erasmus+, Horizont Európa, Interreg, Digitálna Európa, Mechanizmus spravodlivej transformácie, Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka, modernizačný fond]; |
| --- | --- |

35.

Podpory úsilia členských štátov pri vykonávaní tohto odporúčania, posilňovaní kapacít inštitúcií odborného vzdelávania a prípravy vrátane ich digitalizácie a environmentálnej udržateľnosti a podpory výskumu v oblasti OVP na vnútroštátnej úrovni aj na úrovni EÚ prostredníctvom financovania z príslušných fondov a programov Únie [Next Generation EU (Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti, REACT-EU), Európsky sociálny fond+, SURE, Európsky fond regionálneho rozvoja, Program InvestEU, Erasmus+, Horizont Európa, Interreg, Digitálna Európa, Mechanizmus spravodlivej transformácie, Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka, modernizačný fond];

| 36. | Zabezpečenia kvalitatívneho a kvantitatívneho monitorovania v súlade so spoločnými cieľmi stanovenými v tomto odporúčaní, ako aj ďalších relevantných údajov vrátane údajov o investíciách, a posúvania týchto údajov do európskeho semestra a príslušných európskych rámcov na monitorovanie a podávanie správ, ako aj podávania správ Rade o vykonávaní odporúčania každých päť rokov, vychádzajúc pritom z údajov dostupných na vnútroštátnej a európskej úrovni a z ročného monitorovania vykonávaného strediskom Cedefop. |
| --- | --- |

36.

Zabezpečenia kvalitatívneho a kvantitatívneho monitorovania v súlade so spoločnými cieľmi stanovenými v tomto odporúčaní, ako aj ďalších relevantných údajov vrátane údajov o investíciách, a posúvania týchto údajov do európskeho semestra a príslušných európskych rámcov na monitorovanie a podávanie správ, ako aj podávania správ Rade o vykonávaní odporúčania každých päť rokov, vychádzajúc pritom z údajov dostupných na vnútroštátnej a európskej úrovni a z ročného monitorovania vykonávaného strediskom Cedefop.

Týmto odporúčaním sa nahrádza odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady z 18. júna 2009 o vytvorení európskeho referenčného rámca zabezpečenia kvality odborného vzdelávania a prípravy (EQAVET) a odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady z 18. júna 2009 o vytvorení Európskeho systému kreditov pre odborné vzdelávanie a prípravu (ECVET).

V Bruseli 24. novembra 2020

Za Radu

predseda

M. ROTH

---

(1)  Ú. v. EÚ C 326, 26.10.2012, s. 391.

1

(2)  13129/17.

2

(3)  COM(2019) 640 final.

3

(4)  COM(2020) 14 final.

4

(5)  COM(2020) 274 final.

5

(6)  COM(2020) 102 final.

6

(7)  COM(2020) 98 final.

7

(8)  COM(2020) 380 final.

8

(9)  COM(2020) 103 final.

9

(10)  COM(2020) 152 final.

10

(11)  COM(2020) 442 final.

11

(12)  Odporúčanie Rady z 22. apríla 2013 o zavedení záruky pre mladých ľudí (Ú. v. EÚ C 120, 26.4.2013, s. 1).

12

(13)  Ú. v. ES C 13, 18.1.2003, s. 2.

13

(14)  Ú. v. EÚ C 417, 15.12.2015, s. 25.

14

(15)  COM(2016) 381 final.

15

(16)  Ú. v. EÚ C 155, 8.7.2009, s. 1.

16

(17)  Ú. v. EÚ C 155, 8.7.2009, s. 11.

17

(18)  Ú. v. EÚ C 153, 2.5.2018, s. 1.

18

(19)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/36/ES zo 7. septembra 2005 o uznávaní odborných kvalifikácií (Ú. v. EÚ L 255, 30.9.2005, s. 22).

19

(20)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/55/EÚ z 20. novembra 2013 , ktorou sa mení smernica 2005/36/ES o uznávaní odborných kvalifikácií a nariadenie (EÚ) č. 1024/2012 o administratívnej spolupráci prostredníctvom informačného systému o vnútornom trhu (nariadenie o IMI) (Ú. v. EÚ L 354, 28.12.2013, s. 132).

20

(21)  Na základe vymedzenia strediska Cedefop: Európske stredisko pre rozvoj odborného vzdelávania: Terminológia v oblasti európskej politiky vzdelávania a odbornej prípravy, 2014.

21

(22)  Ciele sú definované ako priemerné hodnoty EÚ, ktoré majú členské štáty dosiahnuť kolektívne. V rámci podávania správ o pokroku pri dosahovaní týchto cieľov, prípadne aj v kontexte európskeho semestra, by Komisia mala zohľadniť osobitosti rôznych vnútroštátnych systémov a okolností. Členské štáty by mali v plnej miere využívať možnosti financovania z prostriedkov Únie, a to v súlade so svojimi vnútroštátnymi okolnosťami, prioritami a výzvami. Tieto tri kvantitatívne ciele nebránia rozhodnutiam o tom, ako sa vykonávajú finančné nástroje Únie v rámci viacročného finančného rámca na roky 2021 – 2027 a nástroja Next Generation EU.

22

(23)  Bude sa týkať osôb vo vekovej skupine 20 – 34 rokov, ktoré pred 1 – 3 rokmi absolvovali vyššie sekundárne OVP alebo postsekundárne OVP nezahrňované do terciárneho.

23

(24)  Bude sa týkať osôb vo vekovej skupine 20 – 34 rokov, ktoré ukončili vzdelávanie a odbornú prípravu pred 1 – 3 rokmi. Ukazovateľ bude založený na údajoch, ktoré sa budú zbierať od roku 2021 ako súčasť výberového zisťovania pracovných síl Európskej únie (VZPS EÚ), ako sa vymedzuje v identifikátore premennej „HATWORK“ vo vykonávacom nariadení Komisie (EÚ) 2019/2240. Ide o pracovné skúsenosti na pracovisku v trhovej alebo netrhovej jednotke (t. j. v podniku, štátnej inštitúcii alebo neziskovej organizácii), ktoré boli súčasťou učebných plánov formálneho programu, ktorý viedol k najvyššiemu stupňu úspešne dokončeného vzdelania. Ak mal respondent niekoľko pracovných skúseností, malo by sa zvážiť kumulatívne trvanie všetkých pracovných skúseností. Pracovné skúsenosti by sa mali vyjadriť v ekvivalentoch plného pracovného času.

24

(25)  Bude to merané ako podiel študentov, ktorí sa zúčastňujú na mobilite v kalendárnom roku, ako podiel z kohorty absolventov OVP v tom istom roku. Ukazovateľ bude založený na údajoch o mobilite získaných z údajov z programu Erasmus+ a na údajoch o absolventoch OVP získaných v rámci Unesco-OECD-Eurostat. Na doplnenie údajov z programu Erasmus+ by sa mohli použiť aj údaje z programov mobility vnútroštátnych orgánov, ak sú k dispozícii a len v prípade, ak sú poskytnuté údaje porovnateľné s údajmi z programu Erasmus+ vrátane trvania mobility. V prípade, že sa zahrnú údaje od vnútroštátnych orgánov, mali by sa zobrazovať transparentným spôsobom.

25

(26)  V odporúčaní Rady z 22. mája 2018 o kľúčových kompetenciách pre celoživotné vzdelávanie sa vymedzujú tieto kľúčové kompetencie: gramotnosť, viacjazyčnosť; matematická kompetencia a kompetencia vo vede, v technológii a inžinierstve, digitálna kompetencia, osobná a sociálna kompetencia a schopnosť učiť sa; občianska kompetencia; podnikateľská kompetencia, ako aj kompetencia v oblasti kultúrneho povedomia a prejavu.

26

(27)  Ako sa vymedzuje v odporúčaní Rady z 15. marca 2018 týkajúcom sa európskeho rámca pre kvalitnú a účinnú učňovskú prípravu.

27

(28)  Ako sa vymedzuje v odporúčaní Rady z 22. apríla 2013 o zavedení záruky pre mladých ľudí.

28

(29)  Môžu sem patriť strediská medzipodnikovej odbornej prípravy.

29

(30)  V súlade s odporúčaním Rady z 20. decembra 2012 o potvrdzovaní neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa.

30

(31)  Napríklad nástroj sebareflexie SELFIE podporuje inštitúcie OVP pri účinnom využívaní digitálnych technológií na výučbu a učenie sa a pri posilňovaní ich spolupráce so zamestnávateľmi v rámci schém učenia sa na pracovisku.

31

(32)  Okrem toho môže medzi ne patriť kolaboratívna výučba, interdisciplinárne a projektové učenie a nové organizačné metódy v inštitúciách a podnikoch poskytujúcich odbornú prípravu, ako aj umelá inteligencia.

32

(33)  Môžu zahŕňať viaceré spôsoby kariérneho postupu, uznávanie predchádzajúcich odborných skúseností, hybridných učiteľov/školiteľov v súlade s vnútroštátnym kontextom.

33

(34)  Napríklad vzory memoranda o porozumení a dohody o vzdelávaní.

34

(35)  Partnerské preskúmanie je druh dobrovoľného vzájomného učenia, ktorého cieľom je prispieť k zlepšeniu a transparentnosti mechanizmov zabezpečovania kvality na úrovni systému, ktoré nevedú k akreditačným postupom, a vychádza z konkrétnej metodiky, ktorú vypracuje Európska sieť pre zabezpečovanie kvality v odbornom vzdelávaní a príprave.

35

(36)  V súlade s odporúčaním Rady z 26. novembra 2018 týkajúcim sa podpory automatického vzájomného uznávania kvalifikácií získaných v rámci vysokoškolského vzdelávania, vyššieho sekundárneho vzdelávania a odbornej prípravy a výsledkov študijných pobytov v zahraničí.

36

(37)  Generálnych riaditeľov pre odborné vzdelávanie a prípravu určia členské štáty.

37

(38)  Ako je napríklad rámec digitálnych kompetencií pre občanov (DigComp), rámec digitálnych kompetencií pre pedagógov (DigCompEdu) a rámec digitálnych kompetencií pre organizácie (DigCompO).

38

(39)  Ako je napríklad nástroj SELFIE.

39

---

PRÍLOHA I

Príslušné akty Únie v oblasti zručností, vzdelávania a odbornej prípravy

1.

Odporúčanie Rady z 28. júna 2011 o politikách na zníženie predčasného ukončovania školskej dochádzky (1).

2.

Odporúčanie Rady z 20. decembra 2012 o potvrdzovaní neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa (2).

3.

Spoločná správa Rady a Komisie na rok 2015 o vykonávaní strategického rámca pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave (ET 2020) – Nové priority pre európsku spoluprácu v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy (3).

4.

Odporúčanie Rady z 19. decembra 2016 s názvom Cesty zvyšovania úrovne zručností: nové príležitosti pre dospelých (4).

5.

Odporúčanie Rady z 22. mája 2017 týkajúce sa európskeho kvalifikačného rámca pre celoživotné vzdelávanie, ktorým sa zrušuje odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady z 23. apríla 2008 o vytvorení európskeho kvalifikačného rámca pre celoživotné vzdelávanie (5).

6.

Odporúčanie Rady z 20. novembra 2017 týkajúce sa sledovania uplatnenia absolventov (6).

7.

Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/646 z 18. apríla 2018 o spoločnom rámci na poskytovanie lepších služieb v oblasti zručností a kvalifikácií (Europass) a o zrušení rozhodnutia č. 2241/2004/EÚ (7).

8.

Odporúčanie Rady z 22. mája 2018 o kľúčových kompetenciách pre celoživotné vzdelávanie (8).

9.

Závery Rady o formovaní vízie európskeho vzdelávacieho priestoru (9).

10.

Odporúčanie Rady z 26. novembra 2018 týkajúce sa podpory automatického vzájomného uznávania kvalifikácií získaných v rámci vysokoškolského vzdelávania, vyššieho sekundárneho vzdelávania a odbornej prípravy a výsledkov študijných pobytov v zahraničí (10).

11.

Závery Rady o plnení odporúčania Rady s názvom „Cesty zvyšovania úrovne zručností: nové príležitosti pre dospelých“ (11).

12.

Uznesenie Rady o ďalšom rozvoji európskeho vzdelávacieho priestoru v záujme podpory systémov vzdelávania a odbornej prípravy orientovaných na budúcnosť (12).

13.

Závery Rady o hospodárstve zameranom na dobré životné podmienky (13).

14.

Oznámenie Komisie s názvom „Ročná stratégia udržateľného rastu na rok 2020“ (14).

---

(1)  Ú. v. EÚ C191, 1.7.2011, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 398, 22.12.2012, s. 1.

2

(3)  Ú. v. EÚ C417, 15.12.2015, s. 25.

3

(4)  Ú. v. EÚ C 484, 24.12.2016, s. 1.

4

(5)  Ú. v. EÚ C 189, 15.6.2017, s. 15.

5

(6)  Ú. v. EÚ C 423, 9.12.2017, s. 1.

6

(7)  Ú. v. EÚ L 112, 2.5.2018, s. 42.

7

(8)  Ú. v. EÚ C 189, 4.6.2018, s. 1.

8

(9)  Ú. v. EÚ C 195, 7.6.2018, s. 7.

9

(10)  Ú. v. EÚ C 444, 10.12.2018, s. 1.

10

(11)  Ú. v. EÚ C 189, 5.6.2019, s. 23.

11

(12)  Ú. v. EÚ C 389, 18.11.2019, s. 1.

12

(13)  13432/19.

13

(14)  COM(2019) 650 final.

14

---

PRÍLOHA II

Rámec EQAVET

Časť A. Orientačné deskriptory rámca EQAVET

V tejto prílohe sa navrhujú orientačné deskriptory zamerané na podporu členských štátov a poskytovateľov OVP, ako to považujú za vhodné, pri vykonávaní rámca EQAVET. Sú rozdelené podľa fáz cyklu kvality: Plánovanie – vykonávanie – hodnotenie – preskúmanie. Môžu sa uplatňovať na počiatočné aj ďalšie OVP a sú uplatniteľné na všetky vzdelávacie prostredia: školské vzdelávanie a učenie sa prácou vrátane systémov učňovskej prípravy.

| Kritériá kvality | Orientačné deskriptory na úrovni systému OVP | Orientačné deskriptory na úrovni poskytovateľov OVP |
| --- | --- | --- |
| V plánovaní je vyjadrená spoločná strategická vízia príslušných zainteresovaných strán a sú v ňom obsiahnuté jasne určené konečné/priebežné ciele, činnosti a ukazovatele. | Konečné/priebežné ciele OVP sú opísané pre strednodobý a dlhodobý výhľad a sú prepojené s európskymi cieľmi a cieľmi udržateľného rozvoja so zreteľom na aspekty environmentálnej udržateľnosti.
  Sociálni partneri a všetky ostatné relevantné zainteresované strany sa podieľajú na stanovení konečných a priebežných cieľov OVP na rôznych úrovniach.
  Ciele sa stanovujú a monitorujú prostredníctvom osobitných ukazovateľov (kritériá úspešnosti).
  Sú vytvorené mechanizmy a postupy zisťovania potrieb odbornej prípravy na trhu práce a v spoločnosti. | V miestnych cieľoch stanovených poskytovateľmi OVP sú premietnuté európske, vnútroštátne a regionálne konečné/priebežné ciele politiky OVP.
  Sú stanovené jasné konečné/priebežné ciele, ktoré sa monitorujú, a programy sú navrhnuté tak, aby tieto ciele splnili.
  Uskutočňujú sa priebežné konzultácie so sociálnymi partnermi a všetkými ostatnými príslušnými zainteresovanými stranami s cieľom určiť osobitné miestne/individuálne potreby.
  Povinnosti v oblasti riadenia a rozvoja kvality sú jasne pridelené.
  Zamestnanci sa včas podieľajú na plánovaní aj s ohľadom na rozvoj kvality. |
| | Je vypracovaná informačná politika na zabezpečenie optimálneho sprístupňovania výsledkov kvality so zreteľom na vnútroštátne/regionálne požiadavky na ochranu údajov.
  Sú stanovené normy a usmernenia na uznávanie, potvrdzovanie a certifikáciu kompetencií jednotlivcov.
  Kvalifikácie získané v rámci OVP sú opísané pomocou vzdelávacích výstupov.
  Sú vytvorené mechanizmy na zabezpečenie kvality návrhu, posúdenia a preskúmania kvalifikácií.
  Programy OVP sú navrhnuté tak, aby umožňovali flexibilné vzdelávacie dráhy a rýchlo reagovali na meniace sa potreby trhu práce. | Poskytovatelia plánujú iniciatívy zamerané na spoluprácu s príslušnými zainteresovanými stranami.
  Príslušné zainteresované strany sa podieľajú na procese analýzy miestnych potrieb.
  Poskytovatelia OVP majú jasný a transparentný systém zabezpečenia kvality.
  Opatrenia sú navrhnuté tak, aby sa zabezpečil súlad s pravidlami ochrany údajov. |
| Vykonávacie plány sú vypracované na základe konzultácie so zainteresovanými stranami a obsahujú jasne stanovené zásady. | Vykonávacie plány sú vypracované v spolupráci so sociálnymi partnermi, poskytovateľmi OVP a inými príslušnými zainteresovanými stranami na rôznych úrovniach.
  Vykonávacie plány zahŕňajú posúdenie potrebných zdrojov, možnosti používateľov a nástroje a usmernenia potrebné na podporu.
  Usmernenia a normy sú vypracované pre vykonávanie na rôznych úrovniach. Tieto usmernenia a normy zahŕňajú posudzovanie, potvrdzovanie a certifikáciu kvalifikácií.
  Vykonávacie plány zahŕňajú osobitnú podporu na odbornú prípravu učiteľov a školiteľov, a to aj pokiaľ ide o digitálne zručnosti a environmentálnu udržateľnosť. | Zdroje sú interne primerane zosúladené/priradené na účely dosiahnutia cieľov stanovených vo vykonávacích plánoch.
  Na účely vykonávanie plánovaných činností sa výslovne podporujú relevantné a začleňujúce partnerstvá vrátane partnerstiev medzi učiteľmi a školiteľmi.
  V strategickom pláne rozvoja kompetencií zamestnancov sa stanovuje potreba odbornej prípravy učiteľov a školiteľov.
  Zamestnanci absolvujú pravidelnú odbornú prípravu a rozvíjajú spoluprácu s príslušnými externými zainteresovanými stranami na podporu posilňovania kapacít a zlepšovania kvality a na zlepšenie výsledkov. |
| | Povinnosti poskytovateľov OVP v procese vykonávania sú jasne opísané a transparentne vyjadrené.
  Je vypracovaný vnútroštátny a/alebo regionálny rámec zabezpečenia kvality, ktorý obsahuje usmernenia a normy kvality na úrovni poskytovateľov OVP na podporu trvalého zlepšovania a samoregulácie. | Programy poskytovateľov OVP umožňujú študentom, aby dosiahli očakávané vzdelávacie výstupy a zapojili sa do vzdelávacieho procesu.
  Poskytovatelia OVP reagujú na vzdelávacie potreby jednotlivcov, pričom sa vo svojom prístupe zameriavajú na študentov tak, aby im umožnili dosiahnuť očakávané vzdelávacie výstupy.
  Poskytovatelia OVP podporujú inovácie vo vzdelávaní a metódach vzdelávania v školách a na pracovisku, a pritom využívajú digitálne technológie a nástroje dištančného vzdelávania.
  Poskytovatelia OVP používajú platné, presné a spoľahlivé metódy na posúdenie vzdelávacích výstupov jednotlivcov. |
| Pravidelne sa vykonáva hodnotenie výsledkov a procesov
  na základe merania. | Je vypracovaná metodika hodnotenia, ktorá zahŕňa interné a externé hodnotenie.
  Účasť zainteresovaných strán v procese monitorovania a hodnotenia je schválená a jasne opísaná.
  Vnútroštátne/regionálne normy a postupy zlepšenia a zabezpečenia kvality sú relevantné a primerané potrebám sektora.
  Systémy sú podľa potreby predmetom sebahodnotenia, interného a externého preskúmania. | Na základe vnútroštátnych a regionálnych predpisov/rámcov alebo na základe iniciatívy poskytovateľov OVP sa pravidelne vykonáva sebaposúdenie/sebahodnotenie, ktoré sa vzťahuje aj na digitálnu pripravenosť a environmentálnu udržateľnosť inštitúcií OVP.
  Hodnotenie a preskúmanie zahŕňajú procesy a výsledky/výstupy vzdelávania a odbornej prípravy vrátane posudzovania spokojnosti študentov, ako aj dosiahnutých výsledkov a spokojnosti zamestnancov. |
| | Sú zavedené systémy včasného varovania.
  Uplatňujú sa ukazovatele dosiahnutých výsledkov.
  Uskutočňuje sa relevantný, pravidelný a súvislý zber údajov s cieľom merať dosiahnuté úspechy a určiť oblasti na zlepšenie. Je vypracovaná primeraná metodika zberu údajov, napr. dotazníky a ukazovatele/škály meradiel. | Hodnotenie a preskúmanie zahŕňa zber a používanie údajov a primerané a účinné mechanizmy na zapojenie interných a externých zainteresovaných strán.
  Sú zavedené systémy včasného varovania. |
| Preskúmanie | Sú vymedzené a používajú sa postupy, mechanizmy a nástroje na vykonanie preskúmania s cieľom zlepšiť kvalitu poskytovania vzdelávania na všetkých úrovniach.
  Procesy sa pravidelne preskúmavajú a vypracúvajú sa akčné plány na dosiahnutie zmien. Systémy sa zodpovedajúcim spôsobom upravujú.
  Informácie o výsledkoch hodnotenia sú sprístupňované verejnosti. | Zbiera sa spätná väzba od študentov o ich individuálnych skúsenostiach s učením sa a o prostredí na učenie sa a na vyučovanie. Spolu so spätnou väzbou od učiteľov, školiteľov a všetkých ostatných relevantných zainteresovaných strán sa tieto informácie využívajú na usmernenie ďalších činností.
  Informácie o výsledkoch preskúmania sú dostupné širokej verejnosti.
  Postupy spätnej väzby a preskúmania sú súčasťou strategického procesu vzdelávania v organizácii, podporujú rozvoj poskytovania kvalitného vzdelávania a zlepšujú príležitosti pre študentov.
  Výsledky/výstupy procesu hodnotenia sa prerokúvajú s príslušnými zainteresovanými stranami a zavádzajú sa vhodné akčné plány. |

Kritériá kvality

Orientačné deskriptory na úrovni systému OVP

Orientačné deskriptory na úrovni poskytovateľov OVP

V plánovaní je vyjadrená spoločná strategická vízia príslušných zainteresovaných strán a sú v ňom obsiahnuté jasne určené konečné/priebežné ciele, činnosti a ukazovatele.

Konečné/priebežné ciele OVP sú opísané pre strednodobý a dlhodobý výhľad a sú prepojené s európskymi cieľmi a cieľmi udržateľného rozvoja so zreteľom na aspekty environmentálnej udržateľnosti.

Sociálni partneri a všetky ostatné relevantné zainteresované strany sa podieľajú na stanovení konečných a priebežných cieľov OVP na rôznych úrovniach.

Ciele sa stanovujú a monitorujú prostredníctvom osobitných ukazovateľov (kritériá úspešnosti).

Sú vytvorené mechanizmy a postupy zisťovania potrieb odbornej prípravy na trhu práce a v spoločnosti.

V miestnych cieľoch stanovených poskytovateľmi OVP sú premietnuté európske, vnútroštátne a regionálne konečné/priebežné ciele politiky OVP.

Sú stanovené jasné konečné/priebežné ciele, ktoré sa monitorujú, a programy sú navrhnuté tak, aby tieto ciele splnili.

Uskutočňujú sa priebežné konzultácie so sociálnymi partnermi a všetkými ostatnými príslušnými zainteresovanými stranami s cieľom určiť osobitné miestne/individuálne potreby.

Povinnosti v oblasti riadenia a rozvoja kvality sú jasne pridelené.

Zamestnanci sa včas podieľajú na plánovaní aj s ohľadom na rozvoj kvality.

Je vypracovaná informačná politika na zabezpečenie optimálneho sprístupňovania výsledkov kvality so zreteľom na vnútroštátne/regionálne požiadavky na ochranu údajov.

Sú stanovené normy a usmernenia na uznávanie, potvrdzovanie a certifikáciu kompetencií jednotlivcov.

Kvalifikácie získané v rámci OVP sú opísané pomocou vzdelávacích výstupov.

Sú vytvorené mechanizmy na zabezpečenie kvality návrhu, posúdenia a preskúmania kvalifikácií.

Programy OVP sú navrhnuté tak, aby umožňovali flexibilné vzdelávacie dráhy a rýchlo reagovali na meniace sa potreby trhu práce.

Poskytovatelia plánujú iniciatívy zamerané na spoluprácu s príslušnými zainteresovanými stranami.

Príslušné zainteresované strany sa podieľajú na procese analýzy miestnych potrieb.

Poskytovatelia OVP majú jasný a transparentný systém zabezpečenia kvality.

Opatrenia sú navrhnuté tak, aby sa zabezpečil súlad s pravidlami ochrany údajov.

Vykonávacie plány sú vypracované na základe konzultácie so zainteresovanými stranami a obsahujú jasne stanovené zásady.

Vykonávacie plány sú vypracované v spolupráci so sociálnymi partnermi, poskytovateľmi OVP a inými príslušnými zainteresovanými stranami na rôznych úrovniach.

Vykonávacie plány zahŕňajú posúdenie potrebných zdrojov, možnosti používateľov a nástroje a usmernenia potrebné na podporu.

Usmernenia a normy sú vypracované pre vykonávanie na rôznych úrovniach. Tieto usmernenia a normy zahŕňajú posudzovanie, potvrdzovanie a certifikáciu kvalifikácií.

Vykonávacie plány zahŕňajú osobitnú podporu na odbornú prípravu učiteľov a školiteľov, a to aj pokiaľ ide o digitálne zručnosti a environmentálnu udržateľnosť.

Zdroje sú interne primerane zosúladené/priradené na účely dosiahnutia cieľov stanovených vo vykonávacích plánoch.

Na účely vykonávanie plánovaných činností sa výslovne podporujú relevantné a začleňujúce partnerstvá vrátane partnerstiev medzi učiteľmi a školiteľmi.

V strategickom pláne rozvoja kompetencií zamestnancov sa stanovuje potreba odbornej prípravy učiteľov a školiteľov.

Zamestnanci absolvujú pravidelnú odbornú prípravu a rozvíjajú spoluprácu s príslušnými externými zainteresovanými stranami na podporu posilňovania kapacít a zlepšovania kvality a na zlepšenie výsledkov.

Povinnosti poskytovateľov OVP v procese vykonávania sú jasne opísané a transparentne vyjadrené.

Je vypracovaný vnútroštátny a/alebo regionálny rámec zabezpečenia kvality, ktorý obsahuje usmernenia a normy kvality na úrovni poskytovateľov OVP na podporu trvalého zlepšovania a samoregulácie.

Programy poskytovateľov OVP umožňujú študentom, aby dosiahli očakávané vzdelávacie výstupy a zapojili sa do vzdelávacieho procesu.

Poskytovatelia OVP reagujú na vzdelávacie potreby jednotlivcov, pričom sa vo svojom prístupe zameriavajú na študentov tak, aby im umožnili dosiahnuť očakávané vzdelávacie výstupy.

Poskytovatelia OVP podporujú inovácie vo vzdelávaní a metódach vzdelávania v školách a na pracovisku, a pritom využívajú digitálne technológie a nástroje dištančného vzdelávania.

Poskytovatelia OVP používajú platné, presné a spoľahlivé metódy na posúdenie vzdelávacích výstupov jednotlivcov.

Pravidelne sa vykonáva hodnotenie výsledkov a procesov

na základe merania.

Je vypracovaná metodika hodnotenia, ktorá zahŕňa interné a externé hodnotenie.

Účasť zainteresovaných strán v procese monitorovania a hodnotenia je schválená a jasne opísaná.

Vnútroštátne/regionálne normy a postupy zlepšenia a zabezpečenia kvality sú relevantné a primerané potrebám sektora.

Systémy sú podľa potreby predmetom sebahodnotenia, interného a externého preskúmania.

Na základe vnútroštátnych a regionálnych predpisov/rámcov alebo na základe iniciatívy poskytovateľov OVP sa pravidelne vykonáva sebaposúdenie/sebahodnotenie, ktoré sa vzťahuje aj na digitálnu pripravenosť a environmentálnu udržateľnosť inštitúcií OVP.

Hodnotenie a preskúmanie zahŕňajú procesy a výsledky/výstupy vzdelávania a odbornej prípravy vrátane posudzovania spokojnosti študentov, ako aj dosiahnutých výsledkov a spokojnosti zamestnancov.

Sú zavedené systémy včasného varovania.

Uplatňujú sa ukazovatele dosiahnutých výsledkov.

Uskutočňuje sa relevantný, pravidelný a súvislý zber údajov s cieľom merať dosiahnuté úspechy a určiť oblasti na zlepšenie. Je vypracovaná primeraná metodika zberu údajov, napr. dotazníky a ukazovatele/škály meradiel.

Hodnotenie a preskúmanie zahŕňa zber a používanie údajov a primerané a účinné mechanizmy na zapojenie interných a externých zainteresovaných strán.

Sú zavedené systémy včasného varovania.

Preskúmanie

Sú vymedzené a používajú sa postupy, mechanizmy a nástroje na vykonanie preskúmania s cieľom zlepšiť kvalitu poskytovania vzdelávania na všetkých úrovniach.

Procesy sa pravidelne preskúmavajú a vypracúvajú sa akčné plány na dosiahnutie zmien. Systémy sa zodpovedajúcim spôsobom upravujú.

Informácie o výsledkoch hodnotenia sú sprístupňované verejnosti.

Zbiera sa spätná väzba od študentov o ich individuálnych skúsenostiach s učením sa a o prostredí na učenie sa a na vyučovanie. Spolu so spätnou väzbou od učiteľov, školiteľov a všetkých ostatných relevantných zainteresovaných strán sa tieto informácie využívajú na usmernenie ďalších činností.

Informácie o výsledkoch preskúmania sú dostupné širokej verejnosti.

Postupy spätnej väzby a preskúmania sú súčasťou strategického procesu vzdelávania v organizácii, podporujú rozvoj poskytovania kvalitného vzdelávania a zlepšujú príležitosti pre študentov.

Výsledky/výstupy procesu hodnotenia sa prerokúvajú s príslušnými zainteresovanými stranami a zavádzajú sa vhodné akčné plány.

Časť B. Referenčný súbor ukazovateľov rámca EQAVET

V tomto oddiele sa navrhuje súbor referenčných ukazovateľov, ktoré sa môžu použiť na podporu zlepšovania hodnotenia a zlepšovania kvality vnútroštátnych/regionálnych systémov OVP a/alebo poskytovateľov OVP pri vykonávaní rámca EQAVET.

| Ukazovateľ | Druh ukazovateľa | Účel politiky |
| --- | --- | --- |
| Zastrešujúce ukazovatele zabezpečenia kvality |
| Číslo 1 |
| Dôležitosť systémov zabezpečenia kvality pre poskytovateľov OVP:






  a) | podiel poskytovateľov OVP uplatňujúcich interné systémy zabezpečenia kvality stanovené zákonom/z vlastnej iniciatívy; |

Ukazovateľ

Druh ukazovateľa

Účel politiky

Zastrešujúce ukazovatele zabezpečenia kvality

Číslo 1

Dôležitosť systémov zabezpečenia kvality pre poskytovateľov OVP:

a)

podiel poskytovateľov OVP uplatňujúcich interné systémy zabezpečenia kvality stanovené zákonom/z vlastnej iniciatívy;

| b) | podiel akreditovaných poskytovateľov OVP. |
| --- | --- |

b)

podiel akreditovaných poskytovateľov OVP.

Kontextový ukazovateľ/ukazovateľ vstupov

Podporovať kultúru zvyšovania kvality na úrovni poskytovateľov OVP.

Zvýšiť transparentnosť kvality odbornej prípravy.

Zlepšiť vzájomnú dôveru pri poskytovaní odbornej prípravy.

Číslo 2

Investície do odbornej prípravy učiteľov a školiteľov:

| a) | podiel učiteľov a školiteľov zúčastňujúcich sa na ďalšej odbornej príprave; |
| --- | --- |

a)

podiel učiteľov a školiteľov zúčastňujúcich sa na ďalšej odbornej príprave;

| b) | výška investovaných prostriedkov, a to aj do digitálnych zručností. |
| --- | --- |

b)

výška investovaných prostriedkov, a to aj do digitálnych zručností.

Ukazovateľ vstupov/procesov

Podporovať zodpovednosť učiteľov a školiteľov v procese rozvoja kvality v oblasti OVP.

Zlepšiť schopnosť OVP reagovať na meniace sa požiadavky trhu práce.

Posilniť budovanie kapacít na individuálne vzdelávanie.

Zlepšiť výsledky študentov.

Ukazovatele podporujúce ciele kvality pre politiky OVP

Číslo 3

Miera účasti na programoch OVP:

Počet účastníkov v programoch OVP (1) podľa druhu programu a individuálnych kritérií (2).

Ukazovateľ vstupov/procesov/výstupov

Získať základné informácie na úrovni systémov OVP a na úrovni poskytovateľov OVP o atraktívnosti OVP.

Cieľová podpora zvýšenia prístupu k OVP vrátane znevýhodnených skupín.

Číslo 4

Miera úspešného absolvovania programov OVP:

Počet osôb, ktoré úspešne dokončili/predčasne ukončili programy OVP podľa druhu programu a individuálnych kritérií.

Ukazovateľ procesov/výstupov/výsledkov

Získať základné informácie o dosiahnutých výsledkoch vzdelávania a kvalite procesov odbornej prípravy.

Vypočítať podiel osôb, ktoré ukončili program predčasne, v porovnaní s mierou účasti.

Podporovať úspešné dokončenie ako jeden z hlavných cieľov kvality OVP.

Podporovať poskytovanie prispôsobenej odbornej prípravy, a to aj pre znevýhodnené skupiny.

Číslo 5

Miera pracovného zaradenia osôb, ktoré sa zúčastnili na OVP:

| a) | pracovné zaradenie študentov, ktorí sa zúčastnili na OVP, v určenej lehote po dokončení odbornej prípravy, podľa druhu programu a individuálnych kritérií (3); |
| --- | --- |

a)

pracovné zaradenie študentov, ktorí sa zúčastnili na OVP, v určenej lehote po dokončení odbornej prípravy, podľa druhu programu a individuálnych kritérií (3);

| b) | podiel zamestnaných študentov v určenej lehote po dokončení odbornej prípravy, podľa druhu programu a individuálnych kritérií. |
| --- | --- |

b)

podiel zamestnaných študentov v určenej lehote po dokončení odbornej prípravy, podľa druhu programu a individuálnych kritérií.

Ukazovateľ výsledkov

Podporovať zamestnateľnosť.

Zlepšiť schopnosť OVP reagovať na zmeny dopytu na trhu práce.

Podporovať poskytovanie prispôsobenej odbornej prípravy, a to aj pre znevýhodnené skupiny.

Číslo 6

Využívanie nadobudnutých zručností na pracovisku:

| a) | informácie o zamestnaní získanom jednotlivcami po dokončení odbornej prípravy, podľa druhu odbornej prípravy a individuálnych kritérií; |
| --- | --- |

a)

informácie o zamestnaní získanom jednotlivcami po dokončení odbornej prípravy, podľa druhu odbornej prípravy a individuálnych kritérií;

| b) | miera spokojnosti jednotlivcov a zamestnávateľov so získanými zručnosťami/kompetenciami. |
| --- | --- |

b)

miera spokojnosti jednotlivcov a zamestnávateľov so získanými zručnosťami/kompetenciami.

Ukazovateľ výsledkov

(kombinácia kvalitatívnych a kvantitatívnych údajov)

Zvyšovať zamestnateľnosť.

Zlepšiť schopnosť OVP reagovať na zmeny dopytu na trhu práce.

Podporovať poskytovanie prispôsobenej odbornej prípravy, a to aj pre znevýhodnené skupiny.

Kontextové informácie

Číslo 7

Miera nezamestnanosti (4) podľa individuálnych kritérií

Kontextový ukazovateľ

Základné informácie pre politické rozhodnutia na úrovni systémov OVP

Číslo 8

Výskyt zraniteľných skupín:

| a) | percento účastníkov OVP klasifikovaných ako znevýhodnené skupiny (v určenom regióne alebo spádovej oblasti) podľa veku a pohlavia; |
| --- | --- |

a)

percento účastníkov OVP klasifikovaných ako znevýhodnené skupiny (v určenom regióne alebo spádovej oblasti) podľa veku a pohlavia;

| b) | miera úspešnosti znevýhodnených skupín podľa veku a pohlavia. |
| --- | --- |

b)

miera úspešnosti znevýhodnených skupín podľa veku a pohlavia.

Kontextový ukazovateľ

Základné informácie pre politické rozhodnutia na úrovni systémov OVP

Podporovať prístup znevýhodnených skupín k OVP.

Podporovať poskytovanie prispôsobenej odbornej prípravy pre znevýhodnené skupiny.

Číslo 9

Mechanizmy na určenie potrieb odbornej prípravy na trhu práce:

| a) | informácie o mechanizmoch zriadených na zisťovanie meniacich sa požiadaviek na rôznych úrovniach; |
| --- | --- |

a)

informácie o mechanizmoch zriadených na zisťovanie meniacich sa požiadaviek na rôznych úrovniach;

| b) | dôkazy o používaní takýchto mechanizmov a ich účinnosti. |
| --- | --- |

b)

dôkazy o používaní takýchto mechanizmov a ich účinnosti.

Kontextový ukazovateľ/ukazovateľ vstupov (kvalitatívne informácie)

Zlepšiť schopnosť OVP reagovať na zmeny dopytu na trhu práce.

Podporovať zamestnateľnosť.

Číslo 10

Programy používané na podporu lepšieho prístupu k OVP a nposkytovanie usmernení pre (potenciálnych) študentov OVP:

| a) | informácie o existujúcich programoch na rôznych úrovniach; |
| --- | --- |

a)

informácie o existujúcich programoch na rôznych úrovniach;

| b) | dôkazy o ich účinnosti. |
| --- | --- |

b)

dôkazy o ich účinnosti.

Ukazovateľ procesov (kvalitatívne informácie)

Podporovať prístup k OVP aj pre znevýhodnené skupiny.

Poskytovať usmernenia pre (potenciálnych) študentov OVP.

Podporovať poskytovanie prispôsobenej odbornej prípravy.

---

(1)  V prípade počiatočnej odbornej prípravy: na to, aby sa študent považoval za účastníka, je potrebné obdobie 6 týždňov. V prípade celoživotného vzdelávania: percentuálny podiel populácie prijatej do formálnych programov OVP.

(2)  Okrem základných informácií o pohlaví a veku sa môžu uplatňovať ďalšie sociálne kritériá, napr. osoby, ktoré predčasne ukončili školskú dochádzku, najvyššie dosiahnuté vzdelanie, migranti, osoby so zdravotným postihnutím, dĺžka nezamestnanosti.

(3)  V prípade počiatočnej odbornej prípravy: vrátane informácií o pracovnom zaradení študentov, ktorí predčasne ukončili dochádzku.

(4)  Definícia podľa MOP: nezamestnané osoby vo veku 15 –74 rokov, ktoré si aktívne hľadajú prácu a sú pripravené nastúpiť do zamestnania.

---

II Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

| 2.12.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 417/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 417/17

---

OZNÁMENIE KOMISIE

o výklade určitých právnych ustanovení revidovaného rámca pre riešenie krízových situácií bánk v reakcii na otázky orgánov členských štátov (druhé oznámenie Komisie)

(2020/C 417/02)

Balík reforiem v bankovníctve, ktorý Európska komisia navrhla v novembri 2016, prijali Európsky parlament a Rada 20. mája 2019 a v úradnom vestníku bol uverejnený 7. júna 2019. Tento balík okrem iného zahŕňa zmeny rámca Únie pre riešenie krízových situácií bánk prostredníctvom smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/879 (1), ktorou sa mení smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ (2) (smernica o ozdravení a riešení krízových situácií bánk – BRRD) a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/877 (3), ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 806/2014 (4) (nariadenie o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií). Touto reformou sa v Únii zavádza medzinárodná norma celkovej kapacity na absorpciu strát (TLAC) pre globálne systémovo významné banky, ktorú prijala Rada pre finančnú stabilitu v novembri 2015, a posilňuje sa uplatňovanie minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky (MREL) pre všetky banky. Revidovaný rámec by mal posilniť kapacitu bánk na absorpciu strát a uľahčiť ich rekapitalizáciu pomocou súkromných prostriedkov, ak sa banky dostanú do finančných ťažkostí a následne sa začne riešiť ich krízová situácia.

Podľa článku 3 ods. 1 smernice (EÚ) 2019/879 by členské štáty mali transponovať ustanovenia uvedenej smernice do svojich vnútroštátnych právnych predpisov do 28. decembra 2020. S cieľom uľahčiť včasnú, konzistentnú a presnú transpozíciu Komisia 29. septembra 2020 prijala oznámenie s odpoveďami na otázky orgánov členských štátov týkajúce sa výkladu určitých ustanovení smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk, ako aj ich interakcií s nariadením o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií, nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 (5) (nariadenie o kapitálových požiadavkách – CRR) a so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ (6) (smernica o kapitálových požiadavkách – CRD) (7).

Vzhľadom na doplňujúce otázky od orgánov členských štátov má Komisia v úmysle poskytnúť odpovede na uvedené otázky v prílohe k tomuto druhému oznámeniu.

V tejto súvislosti Komisia v tomto oznámení prijíma odpovede týkajúce sa týchto právnych aktov:

| — | smernica (EÚ) 2014/59/EÚ (smernica o ozdravení a riešení krízových situácií bánk – BRRD), zmenená smernicou (EÚ) 2019/879, |
| --- | --- |

—

smernica (EÚ) 2014/59/EÚ (smernica o ozdravení a riešení krízových situácií bánk – BRRD), zmenená smernicou (EÚ) 2019/879,

| — | nariadenie (EÚ) č. 806/2014 (nariadenie o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií), zmenené nariadením (EÚ) 2019/877, |
| --- | --- |

—

nariadenie (EÚ) č. 806/2014 (nariadenie o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií), zmenené nariadením (EÚ) 2019/877,

| — | nariadenie (EÚ) č. 575/2013 (nariadenie o kapitálových požiadavkách – CRR), zmenené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/876 (8), |
| --- | --- |

—

nariadenie (EÚ) č. 575/2013 (nariadenie o kapitálových požiadavkách – CRR), zmenené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/876 (8),

| — | smernica 2013/36/EÚ (smernica o kapitálových požiadavkách – CRD), zmenená smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/878 (9). |
| --- | --- |

—

smernica 2013/36/EÚ (smernica o kapitálových požiadavkách – CRD), zmenená smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/878 (9).

V tomto oznámení sa objasňujú ustanovenia, ktoré sú už obsiahnuté v uplatniteľných právnych predpisoch. Žiadnym spôsobom sa ním nerozširujú práva a povinnosti vyplývajúce z takýchto právnych predpisov, ani sa ním nezavádzajú žiadne dodatočné požiadavky pre dotknuté subjekty a príslušné orgány. Účelom tohto oznámenia je iba pomôcť orgánom členských štátov pri transpozícii príslušných právnych ustanovení do vnútroštátneho práva a ich vykonávaní. Výklad práva Únie je oficiálne oprávnený poskytovať len Súdny dvor Európskej únie. Názory vyjadrené v tomto oznámení nemôžu ovplyvniť pozíciu, ktorú by Európska komisia mohla zaujať pred súdmi Únie a vnútroštátnymi súdmi.

Toto druhé oznámenie dopĺňa oznámenie, ktoré už Komisia prijala 29. septembra 2020.

---

(1)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/879 z 20. mája 2019, ktorou sa mení smernica 2014/59/EÚ, pokiaľ ide o kapacitu úverových inštitúcií a investičných spoločností na absorpciu strát a rekapitalizáciu, a smernica 98/26/ES (Ú. v. EÚ L 150, 7.6.2019, s. 296).

(2)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ z 15. mája 2014, ktorou sa stanovuje rámec pre ozdravenie a riešenie krízových situácií úverových inštitúcií a investičných spoločností a ktorou sa mení smernica Rady 82/891/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EÚ, 2012/30/EÚ a 2013/36/EÚ a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 a (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 173, 12.6.2014, s. 190).

(3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/877 z 20. mája 2019, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 806/2014, pokiaľ ide o kapacitu úverových inštitúcií a investičných spoločností na absorpciu strát a rekapitalizáciu (Ú. v. EÚ L 150, 7.6.2019, s. 226).

(4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 806/2014 z 15. júla 2014, ktorým sa stanovujú jednotné pravidlá a jednotný postup riešenia krízových situácií úverových inštitúcií a určitých investičných spoločností v rámci jednotného mechanizmu riešenia krízových situácií a jednotného fondu na riešenie krízových situácií a ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1093/2010 (Ú. v. EÚ L 225, 30.7.2014, s. 1).

(5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a investičné spoločnosti a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1).

(6)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ z 26. júna 2013 o prístupe k činnosti úverových inštitúcií a prudenciálnom dohľade nad úverovými inštitúciami a investičnými spoločnosťami, o zmene smernice 2002/87/ES a o zrušení smerníc 2006/48/ES a 2006/49/ES (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 338).

(7)  Oznámenie Komisie o výklade určitých právnych ustanovení revidovaného rámca pre riešenie krízových situácií bánk v reakcii na otázky orgánov členských štátov (Ú. v. EÚ C 321, 29.9.2020, s. 1).

(8)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/876 z 20. mája 2019, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 575/2013, pokiaľ ide o ukazovateľ finančnej páky, ukazovateľ čistého stabilného financovania, požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky, kreditné riziko protistrany, trhové riziko, expozície voči centrálnym protistranám, expozície voči podnikom kolektívneho investovania, veľkú majetkovú angažovanosť, požiadavky na predkladanie správ a zverejňovanie informácií, a ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 150, 7.6.2019, s. 1).

(9)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/878 z 20. mája 2019, ktorou sa mení smernica 2013/36/EÚ, pokiaľ ide o oslobodené subjekty, finančné holdingové spoločnosti, zmiešané finančné holdingové spoločnosti, odmeňovanie, opatrenia a právomoci v oblasti dohľadu a opatrenia na zachovanie kapitálu (Ú. v. EÚ L 150, 7.6.2019, s. 253).

---

PRÍLOHA

Zoznam skratiek

Správcovia AIF – správcovia alternatívnych investičných fondov;

Nástroje AT1 – nástroje dodatočného kapitálu Tier 1 v zmysle článku 52 ods. 1 nariadenia o kapitálových požiadavkách;

BRRD (smernica o ozdravení a riešení krízových situácií bánk) – smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ (1) zmenená smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/879 (2);

BRRD I – smernica 2014/59/EÚ, bez zmien;

CBR – požiadavka na kombinovaný vankúš podľa vymedzenia uvedeného v článku 128 bode 6 smernice o kapitálových požiadavkách;

Kapitál CET1 – vlastný kapitál Tier 1 v zmysle článku 50 nariadenia o kapitálových požiadavkách;

CRD (smernica o kapitálových požiadavkách) – smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ (3) zmenená smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/878 (4);

CRR (nariadenie o kapitálových požiadavkách) – nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 (5) zmenené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/876 (6);

EBA – Európsky orgán pre bankovníctvo;

ESMA – Európsky orgán pre cenné papiere a trhy;

Externá MREL – minimálna požiadavka na vlastné zdroje a oprávnené záväzky, ktorá sa uplatňuje na subjekty, ktorých krízová situácia sa rieši, v zmysle článku 45e smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk;

G-SII – globálna systémovo významná inštitúcia;

Interná MREL – minimálna požiadavka na vlastné zdroje a oprávnené záväzky, ktorá sa uplatňuje na dcérske spoločnosti subjektov, ktorých krízová situácia sa rieši, alebo subjektov tretích krajín, ktoré však samy nie sú subjektmi, ktorých krízová situácia sa rieši, v zmysle článku 45f smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk;

M-MDA – maximálna rozdeliteľná suma súvisiaca s minimálnou požiadavkou na vlastné zdroje a oprávnené záväzky v zmysle článku 16a smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk;

MiFID – smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/65/EÚ (7);

MPE – riešenie krízových situácií vo viacerých okamihoch;

MREL – minimálna požiadavka na vlastné zdroje a oprávnené záväzky;

NCWO – zásada, že žiadny veriteľ sa v rámci riešenia krízovej situácie nesmie dostať do nevýhodnejšieho postavenia, než do akého by sa dostal v rámci bežného konkurzného konania;

SEL – podriadené oprávnené záväzky, ktoré spĺňajú podmienky stanovené v článku 72a nariadenia o kapitálových požiadavkách, s výnimkou tých, ktoré sú stanovené v článku 72a ods. 1 písm. b) a v článku 72b ods. 3 až 5 nariadenia o kapitálových požiadavkách;

Jednotná rada – Jednotná rada pre riešenie krízových situácií;

SRM – jednotný mechanizmus riešenia krízových situácií;

SRMR (nariadenie o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií) – nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 806/2014 (8) zmenené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/877 (9);

SRMR I – nariadenie (EÚ) č. 806/2014, bez zmien;

TEM – veľkosť celkovej expozície vypočítaná v súlade s článkami 429 a 429a nariadenia o kapitálových požiadavkách;

Nástroje kapitálu T2 – nástroje kapitálu Tier 2 v zmysle článku 2 ods. 1 bodu 73 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk;

TLAC – celková kapacita na absorpciu strát;

Minimálna požiadavka na TLAC – harmonizovaná minimálna úroveň normy TLAC pre inštitúcie G-SII v zmysle článkov 92a a 92b nariadenia o kapitálových požiadavkách a článku 45d ods. 1 písm. a) a ods. 2 písm. a) smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk;

Norma TLAC – hlavné prvky celkovej kapacity na absorpciu strát uverejnené Radou pre finančnú stabilitu v novembri 2015;

Banky najvyššieho stupňa – subjekty, ktorých krízová situácia sa rieši, a ktoré sú súčasťou skupín, ktorých krízová situácia sa rieši, s aktívami prevyšujúcimi 100 miliárd EUR v zmysle článku 45c ods. 5 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk;

TREA – celková hodnota rizikovej expozície vypočítaná v súlade s článkom 92 ods. 3 nariadenia o kapitálových požiadavkách;

PKIPCP – podniky kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov.

Pokiaľ nie je ustanovené inak, všetky odkazy na právne ustanovenia v tejto prílohe sa majú chápať ako odkazy na právne ustanovenia smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk.

A.   OTÁZKY SÚVISIACE S VYMEDZENÍM POJMOV

1.   Otázka (článok 2)

Patria do „podriadených oprávnených nástrojov“ vymedzených v článku 2 ods. 1 bode 71b aj „podriadené oprávnené záväzky“ uvedené v článku 44a?

Odpoveď

„Podriadené oprávnené záväzky“ v zmysle článku 44a smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk tvoria súčasť pojmu „podriadené oprávnené nástroje“, ktorý je vymedzený v článku 2 ods. 1 bode 71b smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk. Pojem „podriadené oprávnené nástroje“ je širší než pojem „podriadené oprávnené záväzky“, pretože „podriadené oprávnené nástroje“ zahŕňajú aj nástroje kapitálu T2 spĺňajúce podmienky článku 72a ods. 1 písm. b) nariadenia o kapitálových požiadavkách.

2.   Otázka (článok 2)

Ktoré subjekty z tretích krajín by mali byť pri uplatnení vymedzenia pojmu „skupina, ktorej krízová situácia sa rieši“ z článku 2 ods. 1 bodu 83b začlenené do skupiny, ktorej krízová situácia sa rieši, a za akých podmienok?

Odpoveď

Začlenenie alebo nezačlenenie subjektov z tretích krajín do skupiny, ktorej krízová situácia sa rieši, závisí od stratégie riešenia krízových situácií ustanovenej v pláne riešenia krízovej situácie na úrovni skupiny. Táto stratégia sa určuje na základe rozhodnutia príslušného orgánu pre riešenie krízových situácií v súlade s článkom 12 ods. 1 a ods. 3 a článkom 45e ods. 2 in fine.

Ak sa v pláne riešenia krízovej situácie na úrovni skupiny ustanovuje, že v prípade zlyhania dcérskej spoločnosti v tretej krajine poskytne tejto dcérskej spoločnosti podporu materská spoločnosť v Únii, mala by byť začlenená do skupiny, ktorej krízová situácia sa rieši, vedenej danou materskou spoločnosťou v Únii. Na druhej strane, ak majú podľa plánu riešenia krízovej situácie na úrovni skupiny zlyhanie dcérskej spoločnosti v tretej krajine riešiť relevantné orgány z tretej krajiny na základe postupov riešenia krízových situácií tretej krajiny alebo iných postupov tretej krajiny, táto dcérska spoločnosť by nemala byť začlenená do skupiny, ktorej krízová situácia sa rieši, vedenej materskou spoločnosťou v Únii.

3.   Otázka (článok 2)

Aký je účel odkazu na článok 7 vo vymedzení pojmu „dcérska spoločnosť“ v článku 2 ods. 1 bode 5?

Odpoveď

Vymedzenie pojmu „dcérska spoločnosť“ v smernici o ozdravení a riešení krízových situácií bánk bolo zmenené v článku 2 ods. 1 bode 5 smernice (EÚ) 2019/879 s cieľom objasniť zaobchádzanie s úverovými inštitúciami, ktoré sú trvalo pridružené k ústrednému orgánu, so samotným ústredným orgánom a s ich príslušnými dcérskymi spoločnosťami podľa konkrétnej štruktúry ich skupiny.

Zavedením druhej časti vymedzenia pojmu „dcérska spoločnosť“ sa objasňuje, že pri uplatňovaní článkov 7, 12, 17, 18, 45 až 45m, 59 až 62, 91 a 92 by sa mal každý odkaz na „dcérsku spoločnosť“ vykladať tak, že zahŕňa aj subjekty, ktoré sú súčasťou skupín, ktorých krízová situácia sa rieši, uvedené v článku 2 ods. 1 bode 83b písm. b), t. j. úverové inštitúcie trvalo pridružené k ústrednému orgánu, samotný ústredný orgán a ich príslušné dcérske spoločnosti. Vzhľadom na osobitnú vlastnícku štruktúru týchto skupín sa na tieto subjekty zvyčajne nevzťahuje prvá časť vymedzenia pojmu „dcérska spoločnosť“. Toto rozšírenie rozsahu pojmu „dcérska spoločnosť“ by sa však malo uplatňovať len v prípade potreby a vhodným spôsobom, pričom by sa malo zohľadniť, ktoré subjekty z daných skupín, ktorých krízová situácia sa rieši, by mali na základe rozhodnutia orgánu pre riešenie krízových situácií spĺňať ustanovenia článku 45e ods. 3.

V odkaze na článok 7 v druhej časti vymedzenia pojmu „dcérska spoločnosť“ sa objasňuje, že toto ustanovenie, ktorým sa vyžaduje vypracovanie plánov ozdravenia na úrovni skupiny obsahujúcich opatrenia, ktoré sa môžu vykonávať na úrovni materskej spoločnosti v Únii a na úrovni každej jednotlivej dcérskej spoločnosti, sa uplatňuje aj na subjekty, ktoré tvoria súčasť skupín, ktorých krízová situácia sa rieši, uvedené v článku 2 ods. 1 bode 83b písm. b). Hoci sa plány ozdravenia vypracúvajú pre celú skupinu, a nie pre skupiny, ktorých krízová situácia sa rieši, určené orgánom pre riešenie krízových situácií v plánoch riešenia krízovej situácie na úrovni skupiny, legislatívnym zámerom bolo objasniť, že odkazy na pojem „dcérska spoločnosť“ v článku 7 sa môžu v prípade potreby a vhodným spôsobom vzťahovať aj na subjekty patriace do uvedených skupín, ktorých krízová situácia sa rieši.

4.   Otázka (článok 2)

Ako sa vymedzuje pojem „ústredný orgán“ uvedený v článku 2 ods. 1 písm. a) bode 5 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk?

Odpoveď

V smernici o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa nevymedzuje pojem „ústredný orgán“, keďže význam tohto pojmu sa môže líšiť v závislosti od vnútroštátnych právnych predpisov jednotlivých členských štátov. Každý členský štát môže vymedziť ústredný orgán na základe svojich právnych predpisov za predpokladu, že je k nemu pridružených viacero inštitúcií. Hoci charakteristiky uvedené v článku 10 ods. 1 nariadenia o kapitálových požiadavkách premietnuté do písmen a) až d) článku 45g smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk možno použiť ako odkaz, nevymedzuje sa v nich pojem „ústredný orgán“, iba charakteristiky pridruženia k ústrednému orgánu. V praxi to znamená, že subjekty, ktoré možno podľa vnútroštátnych právnych predpisov považovať za ústredné orgány, môžu využívať oslobodenia umožňované týmito ustanoveniami len vtedy, ak sú splnené ich podmienky.

Odkazy na ústredné orgány nie sú nové, keďže ich obsahuje už smernica BRRD I, a to najmä v článku 4 ods. 8 a 9.

B.   OTÁZKY SÚVISIACE S PRÁVOMOCOU ZAKÁZAŤ URČITÉ ROZDEĽOVANIE VÝNOSOV STANOVENOU V ČLÁNKU 16A SMERNICE O OZDRAVENÍ A RIEŠENÍ KRÍZOVÝCH SITUÁCIÍ BÁNK

5.   Otázka (článok 16a)

Ako sa má uplatňovať článok 16a na subjekty, ktorých plán riešenia krízovej situácie stanovuje ich likvidáciu v rámci bežného konkurzného konania, zatiaľ čo ich príslušná minimálna požiadavka na vlastné zdroje a oprávnené záväzky je stanovená na úrovni prekračujúcej sumu absorpcie strát podľa článku 45c ods. 2 druhého pododseku?

Odpoveď

V článku 16a ods. 1 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa ustanovuje, že právomoc obmedziť určité rozdeľovanie výnosov možno uplatňovať v situácii, keď subjekt spĺňa požiadavku na kombinovaný vankúš v spojení s požiadavkami na vlastné zdroje v zmysle článku 141a ods. 1 písm. a), b) a c) smernice o kapitálových požiadavkách, nespĺňa však požiadavku na kombinovaný vankúš v spojení s požiadavkami v zmysle článkov 45c a 45d smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk (t. j. minimálnu požiadavku na vlastné zdroje a oprávnené záväzky). Toto ustanovenie sa uplatňuje aj na subjekty uvedené v článku 45c ods. 2 druhom pododseku smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk, keď nie sú vylúčené z rozsahu uplatňovania článku 16a ods. 1 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk.

6.   Otázka (článok 16a)

Článkom 16a sa orgánom pre riešenie krízových situácií udeľuje diskrečná právomoc zakázať rozdeľovanie výnosov vyššie ako M-MDA iba v prípadoch, ak dotknutá inštitúcia nesplní požiadavku na kombinovaný vankúš, keď sa posudzuje v kombinácii s minimálnou požiadavkou na vlastné zdroje a oprávnené záväzky vypočítanou na základe celkovej hodnoty rizikovej expozície.

Patria sem aj prípady, keď subjekt nesplní požiadavku na kombinovaný vankúš v spojení s predbežnými cieľmi minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky stanovenými v článku 45m ods. 1 druhom pododseku? Mala by sa táto právomoc uplatňovať iba vtedy, keď subjekt nesplní požiadavku na kombinovaný vankúš v spojení s konečným cieľom minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky?

Odpoveď

Právomoc orgánov pre riešenie krízových situácií obmedziť určité rozdeľovanie výnosov subjektov stanovená v článku 16a ods. 1 sa začne uplatňovať iba v prípade, ak subjekt spĺňa požiadavku na kombinovaný vankúš v spojení s príslušnými požiadavkami na vlastné zdroje, ale nie v spojení s minimálnou požiadavkou na vlastné zdroje a oprávnené záväzky. Vzhľadom na to, že predbežný cieľ minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky uvedený v článku 45m ods. 1 druhom pododseku je pre subjekt v súlade s daným ustanovením záväzný, právomoc orgánov pre riešenie krízových situácií stanovená v článku 16a ods. 1 sa začne takisto uplatňovať až vtedy, keď subjekt splní požiadavku na kombinovaný vankúš v spojení s príslušnými požiadavkami na vlastné zdroje, ale nie v spojení s predbežným cieľom minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky. Táto právomoc je diskrečná a vzťahujú sa na ňu podmienky stanovené v článku 16a ods. 2 a ods. 3.

7.   Otázka (článok 16a)

Znamená uplatňovanie článku 16a ods. 1 písm. b), že povinnosť uhradiť pohyblivú odmenu nemožno zakázať, ak bola vytvorená predtým, než subjekt nesplnil požiadavku na kombinovaný vankúš v situácii uvedenej v danom ustanovení?

Odpoveď

Ak sú splnené podmienky na výkon právomoci orgánov pre riešenie krízových situácií zakázať určité rozdeľovanie výnosov, orgán pre riešenie krízových situácií môže zakázať subjektu rozdelenie výnosov vyššie ako M-MDA, a to prostredníctvom niektorého z týchto úkonov:

| — | vykonať rozdeľovanie výnosov v súvislosti s vlastným kapitálom Tier 1, |
| --- | --- |

—

vykonať rozdeľovanie výnosov v súvislosti s vlastným kapitálom Tier 1,

| — | uhradiť pohyblivú odmenu alebo dobrovoľné platby dôchodkového zabezpečenia, |
| --- | --- |

—

uhradiť pohyblivú odmenu alebo dobrovoľné platby dôchodkového zabezpečenia,

| — | uskutočňovať platby z nástrojov AT1. |
| --- | --- |

—

uskutočňovať platby z nástrojov AT1.

V článku 16a ods. 1 písm. b) sa výslovne ustanovuje, že obmedzenia sa uplatňujú na nové povinnosti úhrady pohyblivej odmeny alebo na existujúce povinnosti úhrady pohyblivej odmeny, „ak povinnosť úhrady vznikla v čase, keď subjekt nespĺňal požiadavky na kombinovaný vankúš“. Ak teda povinnosť úhrady pohyblivej odmeny vznikla predtým, než subjekt nespĺňal požiadavku na kombinovaný vankúš, na túto platbu sa nevzťahujú obmedzenia stanovené v článku 16a ods. 1.

C.   OTÁZKY SÚVISIACE S PLÁNOVANÍM RIEŠENIA KRÍZOVÝCH SITUÁCIÍ

8.   Otázka (článok 12)

V článku 12 ods. 3 písm. e) smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa ustanovuje, že v pláne riešenia krízovej situácie na úrovni skupiny sa „stanovia
  akékoľvek ďalšie opatrenia neuvedené v tejto smernici, ktoré príslušné orgány pre riešenie krízových situácií zamýšľajú uplatňovať v súvislosti so subjektmi v rámci každej skupiny, ktorej krízová situácia sa rieši“. Na aké druhy opatrení sa toto ustanovenie vzťahuje?

Odpoveď

Ďalšími opatreniami, ktoré sú ustanovené v pláne riešenia krízovej situácie na úrovni skupiny uvedenom v článku 12 ods. 3 písm. e) smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk, sa vo všeobecnosti myslia nástroje a právomoci ustanovené vo vnútroštátnych právnych predpisoch, ktoré nevyplývajú zo smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk podľa článku 1 ods. 2 a článku 37 ods. 9 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk.

Tento prvok plánu riešenia krízovej situácie na úrovni skupiny sa už ustanovil v smernici BRRD I. Smernicou (EÚ) 2019/879 sa článok 12 ods. 3 písm. e) zmenil iba tak, že sa pridal odkaz na skupiny, ktorých krízová situácia sa rieši.

9.   Otázka (články 17 a 18)

Smernicou (EÚ) 2019/879 sa zmenili články 17 a 18 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk týkajúce sa právomocí orgánov pre riešenie krízových situácií riešiť alebo odstrániť prekážky brániace riešiteľnosti krízových situácií tak, že odkazy na „inštitúciu“ sa nahradili odkazmi na „subjekt“.

Keďže pod pojmom „inštitúcia“ sa myslia iba úverové inštitúcie a investičné spoločnosti a pod pojmom „subjekt“ všetky subjekty uvedené v článku 1 ods. 1 písm. a) až d) smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk, znamená to, že v zmenených článkoch 17 a 18 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa teraz ustanovuje uplatňovanie právomocí riešiť alebo odstrániť prekážky brániace riešiteľnosti krízových situácií vo vzťahu k všetkým subjektom uvedeným v článku 1 ods. 1 písm. a) až d) smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk?

Odpoveď

Zmenou stanovenou v smernici (EÚ) 2019/879 sa rozšíril rozsah uplatňovania článkov 17 a 18 a orgánom pre riešenie krízových situácií teraz umožňuje uplatňovať ich ustanovenia na subjekty uvedené v článku 1 ods. 1 písm. a) až d) (t. j. na inštitúcie, finančné inštitúcie a určité holdingové spoločnosti).

10.   Otázka (článok 17)

Podľa článku 17 ods. 3, keď sa subjektu oznámia podstatné prekážky brániace riešeniu krízovej situácie, dotknutý subjekt musí orgánu pre riešenie krízových situácií navrhnúť možné opatrenia na riešenie alebo odstránenie týchto prekážok. Orgán pre riešenie krízových situácií musí potom posúdiť, či sa navrhovanými opatreniami daná podstatná prekážka účinne vyrieši alebo odstráni.

Sú navrhované opatrenia po prijatí orgánom pre riešenie krízových situácií pre subjekt záväzné a môže orgán pre riešenie krízových situácií vymáhať ich vykonávanie?

Odpoveď

V smernici o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa výslovne nestanovujú právne účinky opatrení navrhovaných subjektom na riešenie alebo odstránenie podstatných prekážok brániacich riešeniu krízovej situácie, ktoré identifikoval orgán pre riešenie krízových situácií, po posúdení týchto opatrení orgánom pre riešenie krízových situácií ako účinných.

Na zabezpečenie účinného riešenia alebo odstránenia podstatných prekážok však musia byť opatrenia navrhované subjektom záväzné a vymožiteľné rovnako ako alternatívne opatrenia identifikované orgánom pre riešenie krízových situácií podľa článku 17 ods. 4 a ods. 5. Orgán pre riešenie krízových situácií by preto mal byť schopný žiadať subjekt o nápravu každého nesprávneho alebo nedostatočného vykonávania opatrení navrhnutých subjektom.

V smernici o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa neuvádza, ako sa má toto vymáhanie zabezpečovať. Táto vec je preto v diskrečnej právomoci vnútroštátnych zákonodarcov. Členský štát môže napríklad vo svojich vnútroštátnych právnych predpisoch, ktorými sa transponuje smernica o ozdravení a riešení krízových situácií bánk, ustanoviť, že opatrenia navrhované subjektom sa po prijatí orgánom pre riešenie krízových situácií stávajú záväznými. Prípadne sa môže vo vnútroštátnych právnych predpisoch od orgánov pre riešenie krízových situácií vyžadovať prijatie správneho rozhodnutia určeného dotknutým subjektom, v ktorom sa budú schvaľovať navrhované opatrenia a bude sa vyžadovať ich vykonanie.

11.   Otázka (článok 17)

V článku 17 ods. 4 sa ustanovuje, že pokiaľ ide o určité opatrenia na odstránenie prekážok brániacich riešiteľnosti krízových situácií, „orgán pre riešenie krízových situácií zohľadní ohrozenie, ktoré uvedené prekážky brániace riešiteľnosti krízovej situácie predstavujú pre finančnú stabilitu, a dôsledky opatrení na obchodnú činnosť subjektu, jeho stabilitu a schopnosť byť prínosom pre hospodárstvo.“

Čo sa myslí pod opatreniami uvedenými v článku 17 ods. 4 druhom pododseku poslednej vete, ktoré musí orgán pre riešenie krízových situácií zohľadniť: opatrenia na odstránenie prekážok brániacich riešiteľnosti krízovej situácie, ktoré pôvodne navrhol subjekt, alebo alternatívne opatrenia navrhované orgánom pre riešenie krízových situácií?

Odpoveď

„Opatreniami“ uvedenými v článku 17 ods. 4 druhom pododseku poslednej vete, ktorých dôsledky na obchodnú činnosť a stabilitu dotknutého subjektu, ako aj na jeho schopnosť byť prínosom pre hospodárstvo, musí orgán pre riešenie krízových situácií zohľadniť, sa myslia alternatívne opatrenia, ktoré musí orgán pre riešenie krízových situácií identifikovať podľa prvej vety toho istého ustanovenia. Článok 17 ods. 4 druhý pododsek sa uplatňuje na identifikáciu alternatívnych opatrení orgánu pre riešenie krízových situácií.

12.   Otázka (článok 18)

Pokiaľ ide o odstránenie prekážok brániacich riešiteľnosti krízovej situácie na úrovni skupiny, článok 18 ods. 4 druhá veta sa týka „orgánov pre riešenie krízových situácií na úrovni skupiny“. Týka sa tento odkaz aj orgánu pre riešenie krízových situácií príslušného subjektu, ktorého krízová situácia sa rieši?

Odpoveď

Článok 18 ods. 4 druhá veta sa týka orgánov materskej spoločnosti pre riešenie krízových situácií a všetkých dcérskych subjektov, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk. Orgány pre riešenie krízových situácií subjektov, ktorých krízová situácia sa rieši a ktoré samy nie sú materskými spoločnosťami v Únii, sú zahrnuté prostredníctvom odkazu na „orgány pre riešenie krízových situácií dcérskych spoločností“.

13.   Otázka (článok 18)

Podľa článku 18 ods. 6, 6a a 7, ktorý sa týka odstránenia prekážok brániacich riešiteľnosti krízovej situácie na úrovni skupiny, ak na konci príslušného obdobia na prijatie spoločného rozhodnutia uvedeného v článku 18 ods. 5 orgán pre riešenie krízových situácií postúpi vec uvedenú v článku 18 ods. 9 orgánu EBA na záväznú mediáciu, orgán pre riešenie krízových situácií na úrovni skupiny, orgán pre riešenie krízových situácií subjektu, ktorého krízová situácia sa rieši, prípadne orgán pre riešenie krízových situácií dcérskej spoločnosti musí odložiť prijatie rozhodnutia a počkať na akékoľvek rozhodnutie, ktoré môže EBA prijať.

Môže záležitosti uvedené v článku 18 ods. 9 postúpiť orgánu EBA ktorýkoľvek orgán pre riešenie krízových situácií, teda aj taký, ktorý musí prijať rozhodnutie v prípade, že sa nedosiahlo spoločné rozhodnutie?

Odpoveď

Prijímanie rozhodnutí uvedených v článku 18 ods. 6, 6a a 7 musí byť pozastavené, ak orgán pre riešenie krízových situácií postúpil v lehote uvedenej v článku 18 ods. 5 záležitosť uvedenú v článku 18 ods. 9 orgánu EBA na záväznú mediáciu. Takýmto orgánom pre riešenie krízových situácií môže byť akýkoľvek orgán pre riešenie krízových situácií, a to aj taký, ktorý prijíma rozhodnutie uvedené v článku 18 ods. 6, 6a alebo 7 v prípade, že sa nedosiahlo spoločné rozhodnutie.

14.   Otázka (články 13, 16, 18 a 45h)

Podľa článku 13 ods. 4, článku 16 ods. 3 a článku 18 ods. 1 sa prijatie plánu riešenia krízovej situácie na úrovni skupiny, posúdenie riešiteľnosti krízovej situácie skupiny a prijatie opatrení na riešenie alebo odstránenie podstatných prekážok brániacich riešiteľnosti krízovej situácie uskutočňuje prostredníctvom jedného spoločného rozhodnutia prijatého na úrovni celej skupiny.

Na druhej strane sa v článku 45h ustanovuje, že spoločné rozhodnutia o minimálnej požiadavke na vlastné zdroje a oprávnené záväzky sa prijímajú na úrovni skupiny, ktorej krízová situácia sa rieši, ale vždy so zapojením orgánu pre riešenie krízových situácií na úrovni skupiny, a to aj vtedy, ak sa líši od orgánu pre riešenie krízových situácií subjektu, ktorého krízová situácia sa rieši.

Znamená to, že v prípade skupín so stratégiou riešenia krízových situácií vo viacerých okamihoch sa orgány pre riešenie krízových situácií zodpovedné za dcérske spoločnosti, ktoré nepatria do skupiny, ktorej krízová situácia sa rieši, nezapájajú do prijímania spoločných rozhodnutí o minimálnej požiadavke na vlastné zdroje a oprávnené záväzky pre danú skupinu, ktorej krízová situácia sa rieši?

Odpoveď

Zmenami smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk zavedenými smernicou (EÚ) 2019/879 sa stanovil iný rozhodovací postup pre plány riešenia krízovej situácie a na stanovenie minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky skupín, v ktorých sa krízové situácie riešia vo viacerých okamihoch (t. j. keď má skupina viac ako jeden subjekt, ktorého krízová situácia sa rieši).

Podľa článku 12 ods. 3 písm. a) a písm. aa) sa musia v plánoch riešenia krízovej situácie na úrovni skupiny stanovovať opatrenia na riešenie krízových situácií, ktoré sa majú prijať v každom subjekte danej skupiny, ktorého krízová situácia sa rieši. V článku 13 ods. 4 sa preto ustanovuje, že plány riešenia krízovej situácie na úrovni skupiny musia byť prijaté spoločným rozhodnutím orgánu pre riešenie krízových situácií na úrovni skupiny a orgánov pre riešenie krízových situácií dcérskych spoločností, a že súčasťou tohto spoločného rozhodnutia musí byť aj plánovanie opatrení na riešenie krízových situácií pre všetky subjekty danej skupiny, ktorých krízová situácia sa rieši. Bez ohľadu na počet skupín, ktorých krízová situácia sa rieši, existuje teda len jeden plán riešenia krízovej situácie na úrovni skupiny, ktorý sa prijme jedným spoločným rozhodnutím. Toto platí aj pre posúdenie riešiteľnosti krízovej situácie skupiny podľa článku 16 a prijatie opatrení na riešenie alebo odstránenie prekážok brániacich riešiteľnosti krízovej situácie uvedených v článku 18.

V prípade stanovovania minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky sa však postup rozhodovania mení: už nevychádza z celkovej štruktúry skupiny, ale zo štruktúry každej skupiny, ktorej krízová situácia sa rieši. V článku 45h ods. 1 sa skutočne ustanovuje, že minimálna požiadavka na vlastné zdroje a oprávnené záväzky jednotlivých subjektov, ktorých krízová situácia sa rieši, a ich dcérskych spoločností, ktoré sú súčasťou rovnakej skupiny, ktorej krízová situácia sa rieši, by sa mala určovať na základe spoločného rozhodnutia. Toto spoločné rozhodnutie by mal prijať orgán pre riešenie krízových situácií subjektu, ktorého krízová situácia sa rieši, orgán pre riešenie krízových situácií na úrovni skupiny (ak je odlišný od predchádzajúceho orgánu) a orgány pre riešenie krízových situácií zodpovedné za dcérske spoločnosti skupiny, ktorej krízová situácia sa rieši, a na ktoré sa minimálna požiadavka na vlastné zdroje a oprávnené záväzky vzťahuje individuálne. V prípade stratégie riešenia krízových situácií vo viacerých okamihoch teda platí, že zatiaľ čo orgán pre riešenie krízových situácií na úrovni skupiny je do postupu prijímania spoločného rozhodnutia o minimálnej požiadavke na vlastné zdroje a oprávnené záväzky pre každú skupinu, ktorej krízová situácia sa rieši, zapojený vždy, orgány pre riešenie krízových situácií dcérskych spoločností patriace do inej skupiny, ktorej krízová situácia sa rieši, sa na tomto postupe nepodieľajú.

D.   OTÁZKY TÝKAJÚCE SA KONKURZNÉHO KONANIA VO VZŤAHU K INŠTITÚCIÁM A SUBJEKTOM, NA KTORÉ SA NEVZŤAHUJE OPATRENIE NA RIEŠENIE KRÍZOVEJ SITUÁCIE

15.   Otázka (článok 32b)

V článku 32b sa ustanovuje, že inštitúcia alebo subjekt sa musia zlikvidovať riadnym spôsobom v súlade s príslušnými vnútroštátnymi právnymi predpismi, ak zlyháva alebo pravdepodobne zlyhá a ak sa alternatívnymi opatreniami súkromného sektora alebo opatrením orgánu vykonávajúceho dohľad nedokáže zlyhaniu včas zabrániť, pričom opatrenie na riešenie krízovej situácie sa nepovažuje za opatrenie vo verejnom záujme.

V článku 32b sa odkazuje na podmienky z článku 32 ods. 1 písm. a) až c) týkajúce sa subjektov v zmysle článku 1 ods. 1 písm. b), c) a d). Článok 32 ods. 1 sa však uplatňuje iba na inštitúcie [t. j. subjekty uvedené v článku 1 ods. 1 písm. a)]. Článok 32 ods. 1 sa uplatňuje na subjekty uvedené v písmenách b), c) a d) iba nepriamo, prostredníctvom krížového odkazu na toto ustanovenie v článku 33. Nemal by sa pre tieto subjekty v článku 32b uvádzať odkaz na článok 33, a nie na článok 32?

Odpoveď

Článok 32b sa týka iba podmienok z článku 32 ods. 1 písm. a) až c), a nie celého článku 32 ods. 1. Na článok 32 ods. 1 sa odkazuje správne, keďže podmienky uvedené v tomto ustanovení sa uplatňujú aj na subjekty v zmysle článku 1 ods. 1 písm. b), c) a d) prostredníctvom odkazu na ne v článku 33.

16.   Otázka (článok 32b)

Ako by mali členské štáty vykonať článok 32b smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk vo svojich vnútroštátnych právnych predpisoch a aký je vzťah tohto článku k odobratiu povolenia subjektu?

Odpoveď

Znenie článku 32b smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk je dostatočne široké, takže odráža aj rozdiely medzi vnútroštátnymi právnymi predpismi o platobnej neschopnosti inštitúcií a iných finančných subjektov v zmysle článku 1 ods. 1 písm. b), c) a d) smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk. Ak v prípade riešenia krízovej situácie zlyhávajúceho subjektu neexistuje verejný záujem, konkurzné konanie, ktoré je k dispozícii na vnútroštátnej úrovni, by sa malo preto uplatňovať, pokiaľ:

| — | spĺňa kritériá vymedzené v článku 2 ods. 47 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk týkajúce sa pojmu „bežné konkurzné konanie“ a |
| --- | --- |

—

spĺňa kritériá vymedzené v článku 2 ods. 47 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk týkajúce sa pojmu „bežné konkurzné konanie“ a

| — | vedie k likvidácii subjektu v súlade s článkom 32b smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk. |
| --- | --- |

—

vedie k likvidácii subjektu v súlade s článkom 32b smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk.

Pokiaľ ide o odobratie povolenia subjektu, ktorý spĺňa podmienky uvedené v článku 32b smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk, v danom ustanovení sa neurčuje žiadna osobitná požiadavka na odobratie povolenia po splnení podmienok, ani sa ním nemenia ustanovenia, ktorými sa upravuje odobratie povolenia. Povolenie sa teda naďalej odoberá na tom základe, ktorý existoval pred nadobudnutím účinnosti článku 32b smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk – na základe článku 18 smernice o kapitálových požiadavkách a všetkých platných vnútroštátnych ustanovení.

Je úlohou členských štátov posúdiť, či nedostatočné ustanovenia o odoberaní povolenia bránia správnemu vykonávaniu článku 32b smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk a či sú v tomto smere možné a potrebné opatrenia na vnútroštátnej úrovni.

E.   OTÁZKY TÝKAJÚCE SA PRÁVOMOCÍ POZASTAVIŤ POVINNOSTI TÝKAJÚCE SA PLATIEB ALEBO DODANIA PODĽA ČLÁNKOV 33A A 69

17.   Otázka (článok 33a)

V článku 33a ods. 1 sa členským štátom stanovuje povinnosť „zabezpeči[ť], aby orgány pre riešenie krízových situácií mali po konzultácii s príslušnými orgánmi, ktoré reagujú včas, právomoc pozastaviť akékoľvek povinnosti týkajúce sa platieb alebo dodania“.

Okrem toho sa v článku 45d ods. 4 uvádza, že „ak sú viaceré subjekty G-SII, ktoré patria do rovnakej G-SII, subjektmi, ktorých krízová situácia sa rieši, príslušné orgány pre riešenie krízových situácií vypočítajú sumu uvedenú v odseku 3“.

Môže sa v smernici o ozdravení a riešení krízových situácií bánk od členských štátov vyžadovať, aby v prípade cezhraničnej finančnej inštitúcie alebo skupiny transpozičnými právnymi predpismi ukladali záväznú povinnosť príslušným orgánom alebo orgánom pre riešenie krízových situácií, ktoré nepatria do jurisdikcie členského štátu?

Odpoveď

Pri transponovaní smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa povinnosti členského štátu obmedzujú na to, čo je možné v rámci jurisdikčných právomocí a kompetencií daného členského štátu.

V článku 33a ods. 1, ani v článku 45d ods. 4 sa preto od členského štátu nevyžaduje uloženie povinností vyplývajúcich z uvedených článkov orgánom mimo jeho jurisdikcie.

18.   Otázka (článok 33a)

Článkom 33a smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa národným regulačným orgánom udeľuje právomoc pozastaviť určité povinnosti (moratórium) na základe vyhlásenia, že subjekt zlyháva alebo pravdepodobne zlyhá. Podľa článku 33a ods. 3 môžu členské štáty ustanoviť, že orgány pre riešenie krízových situácií musia zabezpečiť, aby vkladatelia mali prístup k primeranej dennej sume.

V závislosti od spôsobu vnútroštátnej transpozície článku 33a sa môže vo vnútroštátnych právnych predpisoch buď presne upravovať, ako by sa mala vykonávať právomoc zabezpečiť prístup k dennej sume, vrátane vyčíslenia tejto sumy priamo v zákone, alebo sa môžu určiť kritériá pre orgán pre riešenie krízových situácií na vymedzenie tejto dennej sumy v každom jednotlivom prípade. Orgán pre riešenie krízových situácií bude potom musieť pri vykonávaní tejto právomoci uvedené kritériá dodržiavať.

V súvislosti s jednotným mechanizmom riešenia krízových situácií by právomoc týkajúcu sa moratória v prípade inštitúcií v priamej zodpovednosti Jednotnej rady mali uplatňovať vnútroštátne orgány pre riešenie krízových situácií s cieľom vykonať všetky rozhodnutia, ktoré im adresovala Jednotná rada.

V členských štátoch, ktoré transponujú článok 33a ods. 3 spôsobom, ktorým sa orgánom pre riešenie krízových situácií udeľuje právomoc rozhodovať o tom, či a do akej miery sa má zabezpečiť denná suma vkladov, ktorý orgán má prijímať tieto rozhodnutia pre subjekty patriace do priamej pôsobnosti Jednotnej rady: vnútroštátne orgány pre riešenie krízových situácií alebo samotná Jednotná rada?

Odpoveď

Ak je článok 33a transponovaný spôsobom, ktorým sa orgánu pre riešenie krízových situácií udeľuje právomoc rozhodovať o tom, či sa umožní vkladateľom prístup k dennej sume a aká suma by to mala byť, túto právomoc môže vykonávať Jednotná rada v súlade s postupmi uvedenými v nariadení o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií pre subjekty patriace do priamej pôsobnosti Jednotnej rady. Týmto ustanovením sa v žiadnom prípade nebráni Jednotnej rade delegovať rozhodovanie o dennej sume na vnútroštátne orgány pre riešenie krízových situácií bez potreby ďalšieho súhlasu Jednotnej rady so sumou.

Vzhľadom na osobitný charakter tejto úlohy a na to, že určovanie vhodnej sumy závisí od vnútroštátnych špecifík, by mala Jednotná rada pri určovaní príslušnej sumy v súlade s článkom 30 nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií spolupracovať s vnútroštátnymi orgánmi pre riešenie krízových situácií.

19.   Otázka (články 33a a 69)

Podľa článku 33a ods. 3 a článku 69 ods. 5 tretieho pododseku „[č]lenské štáty môžu ustanoviť, aby v prípade, že sa právomoc pozastaviť povinnosti týkajúce sa platieb alebo dodania vykonáva vo vzťahu k oprávneným vkladom, orgány pre riešenie krízových situácií zabezpečia, aby vkladatelia mali prístup k primeranej dennej sume týchto vkladov.“ Ako sa má táto denná suma vypočítať?

Okrem toho, na stranách 3 a 4 stanoviska orgánu EBA k vyplácaniu peňažných prostriedkov v rámci systému ochrany vkladov z 30. októbra 2019 sa uvádza: „Je žiaduce vykonať zmenu právneho rámca EÚ, aby sa zabezpečilo, že vkladatelia, ktorí nemajú prístup k splatným vkladom, ale ich vklady neboli označené za nedostupné, budú mať prístup k primeranej dennej sume svojich vkladov. Táto primeraná denná suma by sa nemala vyplácať z prostriedkov systému ochrany vkladov, ale z prostriedkov inštitúcie.“ Znamená to, že prostriedky zo systému ochrany vkladov nie je možné použiť na vyplácanie denných súm uvedených v článku 33a a článku 69?

Odpoveď

Členský štát vymedzí určovanie dennej sumy, a to buď presnejším stanovením danej sumy v transpozičných právnych predpisoch alebo delegovaním úlohy rozhodovať v jednotlivých prípadoch na orgán pre riešenie krízových situácií.

Zmyslom ustanovenia o dennej sume je umožniť vkladateľom zachovať si počas riešenia krízovej situácie prístup k časti svojich vkladov v inštitúcii. Prostriedky na zabezpečenie tohto vyplácania by preto mali pochádzať z prostriedkov inštitúcie, a to v rámci limitu sumy dostupnej na účte vkladateľa. Článok 11 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/49/EÚ (10) podľa všetkého neposkytuje základ na podporu intervencie systému ochrany vkladov na financovanie výplaty dennej sumy počas riešenia krízovej situácie v inštitúcii.

20.   Otázka (článok 33a)

Týka sa článok 33a ods. 8 aj prípadov, keď sa určí, že subjekt uvedený v článku 1 ods. 1 písm. b), c) alebo d) (finančné inštitúcie alebo určité holdingové spoločnosti) zlyháva alebo pravdepodobne zlyhá?

Odpoveď

Článok 33a, vrátane jeho odseku 8, sa uplatňuje na subjekty uvedené v článku 1 ods. 1 písm. b), c) a d). V otázke určovania subjektov, ktoré zlyhávajú alebo pravdepodobne zlyhajú, sa v článku 33a ods. 8 odkazuje na podmienku z článku 32 ods. 1 písm. a), ktorá sa takisto uplatňuje na tieto subjekty prostredníctvom krížového odkazu na článok 33.

F.   OTÁZKY TÝKAJÚCE SA PREDAJA PODRIADENÝCH OPRÁVNENÝCH ZÁVÄZKOV RETAILOVÝM KLIENTOM

21.   Otázka (článok 44a)

Podriadené oprávnené záväzky môže predať každá osoba, ktorá takéto záväzky vlastní a má právo na ich predaj, napr. nefinančný subjekt alebo fyzická osoba. Musia v tomto prípade všetky subjekty a osoby dodržiavať článok 44a ods. 1 až 4?

Odpoveď

Článok 44a smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa vzťahuje na investičné spoločnosti v zmysle článku 4 ods. 1 bodu 1 smernice MiFID, úverové inštitúcie, správcovské spoločnosti PKIPCP a správcov AIF, ktoré poskytujú investičné služby, alebo vykonávajú investičné činnosti, ktoré vedú k prevodu podriadených oprávnených záväzkov na retailových klientov. Tieto subjekty sú „predávajúcimi“ na účely článku 44a smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk vzhľadom na to, že len tieto subjekty sú kvalifikované na splnenie podmienok článku 44a, najmä na vykonanie testu vhodnosti v súlade s článkom 44a ods. 1 (pozri 10. otázku v oznámení Komisie z 29. septembra 2020). Predaj podriadených oprávnených záväzkov retailovým klientom, ktorého sa ako predávajúci nezúčastňujú žiadne z týchto inštitúcií, preto nepatrí do rozsahu pôsobnosti článku 44a ods. 1 až 4 a v tomto prípade sa na predávajúcich podriadených oprávnených záväzkov nevzťahujú požiadavky v ňom uvedené.

22.   Otázka (článok 44a)

V 10. otázke v oznámení Komisie z 29. septembra 2020 sa do pojmu „predávajúci“ uvedeného v článku 44a ods. 1 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk začleňujú „správcovské spoločnosti PKIPCP a správcovia AIF, ktoré poskytujú investičné služby alebo vykonávajú investičné činnosti, ktoré vedú k prevodu podriadených oprávnených záväzkov na retailových klientov“. Môžete potvrdiť, že sa to týka iba prípadov, keď správcovské spoločnosti PKIPCP a správcovia AIF ponúkajú služby podľa smernice MiFID individuálnym retailovým klientom, a nie keď ponúkajú službu riadenia kolektívneho portfólia?

Odpoveď

Článok 44a smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa vzťahuje na investičné spoločnosti v zmysle článku 4 ods. 1 bodu 1 smernice MiFID, úverové inštitúcie, správcovské spoločnosti PKIPCP a správcov AIF, ktoré poskytujú investičné služby alebo vykonávajú investičné činnosti, ktoré vedú k prevodu podriadených oprávnených záväzkov na retailových klientov. Tieto subjekty sú „predávajúcimi“ na účely článku 44a smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk (pozri 10. otázku v oznámení Komisie z 29. septembra 2020).

V tejto súvislosti by teda na to, aby sa ich týkal článok 44a ods. 1 až 4 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk, museli vymedzení predávajúci poskytovať investičné služby alebo vykonávať investičné činnosti vo vzťahu k retailovému klientovi, ku ktorým patrí aj ich účasť na predaji podriadených oprávnených záväzkov retailovému klientovi ako protistrana.

23.   Otázka (článok 44a)

Ako môžu vzhľadom na výklad pojmu „predávajúci“ z 10. otázky v oznámení Komisie z 29. septembra 2020 členské štáty uložiť investičným spoločnostiam, správcovským spoločnostiam PKIPCP a správcom AIF povinnosti vyplývajúce z článku 44a ods. 1 až 4, ak podľa článku 1 nepatria do rozsahu pôsobnosti smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk a dané povinnosti sa nenachádzajú v právnych aktoch, ktoré sa na tieto subjekty vzťahujú?

Odpoveď

V článku 44a sa neuvádza žiadny konkrétny orgán zodpovedný za jeho presadzovanie. To znamená, že členské štáty môžu na účely presadzovania článku 44a určiť akýkoľvek vhodný orgán alebo orgány vrátane orgánov určených v zmysle smernice MiFID (orgány pre dodržiavanie primeraného správania na trhu). Orgány zodpovedné za presadzovanie článku 44a by mali na zabezpečenie účinného uplatňovania článku 44a predávajúcimi a ich retailovými klientmi využívať všetky opatrenia a sankcie, ktoré majú k dispozícii. Takéto sankcie by mali byť primerané a mali by sa pri nich dodržiavať základné práva vyplývajúce z práva Únie. Pozri aj 13. otázku v oznámení Komisie z 29. septembra 2020.

24.   Otázka (článok 44a)

V odpovedi na 10. otázku v oznámení Komisie z 29. septembra 2020 sa uvádza, že článok 44a smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa uplatňuje na množstvo subjektov vrátane investičných spoločností, nehovorí sa v nej však o „investičných sprostredkovateľoch“. Vzťahuje sa na osoby vylúčené zo smernice MiFID podľa jej článku 3 článok 44a smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk?

Odpoveď

Na osoby, ktoré sú vylúčené zo smernice MiFID podľa jej článku 3, sa vzťahuje vnútroštátny režim a podľa smernice MiFID nevyužívajú právo poskytovať služby ani vykonávať činnosti ani zakladať pobočky v iných členských štátoch podľa. Tento vnútroštátny režim musí byť aspoň obdobou režimu smernice MiFID, a to okrem iných ustanovení aj pokiaľ ide o posúdenie vhodnosti z článku 25 ods. 2 smernice MiFID.

Tieto požiadavky na vhodnosť boli článkom 44a smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk ešte viac sprísnené, najmä pokiaľ ide o podriadené oprávnené záväzky. Na zabezpečenie vysokej úrovne ochrany investorov v súlade s článkom 3 smernice MiFID by preto mali členské štáty osobám vylúčeným zo smernice MiFID (investičným sprostredkovateľom) predávajúcim podriadené oprávnené záväzky retailovým klientom uložiť aj požiadavky, ktoré sú aspoň obdobou prísnejších požiadaviek z článku 44a smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk.

25.   Otázka (článok 44a)

V článku 44a ods. 1 druhom pododseku sa členským štátom poskytuje možnosť rozšíriť ustanovenia tohto článku aj na iné nástroje, ktoré sa kvalifikujú ako vlastné zdroje alebo záväzky použiteľné pri záchrane pomocou vnútorných zdrojov.

Ak pri vnútroštátnej transpozícii smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk členský štát využije možnosť z článku 44a ods. 1 na začlenenie akcií do rozsahu pôsobnosti tohto ustanovenia, čo sa stane v prípade, ak úverová inštitúcia vyzve existujúcich akcionárov na využitie predkupného práva pri emisii, v dôsledku čoho budú môcť upisovatelia získať nové akcie, ale nie dividendy? Bude v tomto prípade predávajúci povinný vykonať na takýchto upisovateľoch test vhodnosti podľa článku 44a ods. 1?

Odpoveď

V článku 44a ods. 1 druhom pododseku sa členským štátom poskytuje možnosť rozšíriť rozsah pôsobnosti tohto ustanovenia na vlastné zdroje alebo iné záväzky použiteľné pri záchrane pomocou vnútorných zdrojov vymedzené v článku 2 ods. 1 bode 71 (pozri 14. otázku v oznámení Komisie z 29. septembra 2020). Rozsah pôsobnosti článku 44a ods. 1 možno rozšíriť aj na akcie. V tomto zmysle sa v odôvodnení 16 smernice (EÚ) 2019/879 ustanovuje:

„Okrem toho by členské štáty mali mať možnosť ďalej obmedziť pre určitých investorov marketing a predaj určitých iných nástrojov.“

Preto sa môže na každú transakciu, ktorá vedie k prevodu akcií na retailového klienta, potenciálne vzťahovať rozšírený rozsah pôsobnosti článku 44a ods. 1, pričom sa zároveň dodržia hospodárske a vlastnícke práva akcionárov.

26.   Otázka (článok 44a)

Aký postup sa má dodržať v prípade, ak predávajúci v čase posúdenia vhodnosti uvedeného v článku 44a ods. 1 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk alebo neskôr zistí, že informácie poskytnuté retailovým klientom podľa odseku 3 tohto článku sú nepresné? Keďže test vhodnosti sa vykonáva na základe ustanovení smernice MiFID, bude vhodné postupovať podľa článku 25 ods. 3 smernice MiFID, čo by znamenalo, že predávajúci by musel iba upozorniť klienta, že investičná spoločnosť nedokáže určiť, či predpokladaná služba alebo produkt sú pre klienta primerané, ale stále môže službu poskytnúť?

Mohli by členské štáty v prípade, že retailový klient nedodrží článok 44a ods. 3, uložiť prísnejšie opatrenia, t. j. odmietnutie poskytnutia služby, alebo článok 44a ods. 3 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk znamená, že príslušné orgány by mali postihovať retailových klientov za nedodržanie povinnosti poskytnúť predávajúcemu presné informácie?

Odpoveď

Podľa článku 44a ods. 1 písm. b) smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa môže predaj podriadených oprávnených záväzkov retailovým klientom uskutočniť iba vtedy, ak je predávajúci po vykonaní testu vhodnosti podľa článku 25 ods. 2 smernice MiFID presvedčený, že tieto záväzky sú vhodné pre retailového klienta (pozri odpoveď na 15. otázku v oznámení Komisie z 29. septembra 2020).

Podľa článku 44a ods. 2 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk musí predávajúci zabezpečiť, aby investície retailových klientov do podriadených oprávnených záväzkov neprekračovali určité limity.

Preto ak sú informácie poskytnuté retailovým klientom nepresné alebo nedostatočné na výkon testu vhodnosti alebo overenie limitov uvedených v článku 44a ods. 2 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk, predávajúcemu by nemalo byť umožnené pokračovať v predaji podriadených oprávnených záväzkov retailovému klientovi.

V pravidlách vhodnosti sa neustanovujú sankcie, ktoré by bolo možné uložiť retailovým klientom. Predávajúci musí vykonať všetky primerané kroky na zabezpečenie spoľahlivosti informácií získaných o klientoch v súvislosti s posúdením vhodnosti. V rámci toho musí zabezpečiť, aby:

| — | si klienti uvedomovali, aké dôležité je poskytovať presné a aktuálne informácie, |
| --- | --- |

—

si klienti uvedomovali, aké dôležité je poskytovať presné a aktuálne informácie,

| — | boli všetky nástroje na posúdenie znalostí a skúseností klientov vhodné na daný účel a správne navrhnuté na používanie pre jeho klientov, |
| --- | --- |

—

boli všetky nástroje na posúdenie znalostí a skúseností klientov vhodné na daný účel a správne navrhnuté na používanie pre jeho klientov,

| — | klienti pochopili otázky a |
| --- | --- |

—

klienti pochopili otázky a

| — | prijali sa kroky na zabezpečenie konzistentnosti informácií klientov, ako napríklad zváženie toho, či neexistujú zjavné nepresnosti. |
| --- | --- |

—

prijali sa kroky na zabezpečenie konzistentnosti informácií klientov, ako napríklad zváženie toho, či neexistujú zjavné nepresnosti.

V článku 54 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2017/565 (11) sa uvádzajú aj dôsledky v prípade, ak spoločnosť nedostane potrebné informácie: spoločnosť nesmie klientovi alebo potenciálnemu klientovi odporučiť investičné služby ani finančné nástroje.

Ďalšie informácie o tom, ako by sa malo vlastné hodnotenie klientmi vyvážiť objektívnymi kritériami spoločností, sa uvádzajú v usmerneniach orgánu ESMA (12) o určitých aspektoch posúdenia vhodnosti podľa smernice MiFID:

„(...) potrebné, aby spoločnosti prijali náležité opatrenia na kontrolu spoľahlivosti, presnosti a dôslednosti informácií získaných o klientoch. Spoločnosti naďalej nesú zodpovednosť za zabezpečenie získania primeraných informácií na vykonanie posúdenia vhodnosti. V tejto súvislosti by sa žiadna dohoda podpísaná klientom alebo zverejnenie zo strany spoločnosti, zamerané na obmedzenie zodpovednosti spoločnosti v súvislosti s posúdením vhodnosti, nepovažovali za spĺňajúce príslušné požiadavky MiFID II a súvisiaceho delegovaného nariadenia.“

27.   Otázka (článok 44a)

Podľa článku 44a ods. 2 musí predávajúci podriadených oprávnených záväzkov zabezpečiť, aby investície retailového klienta do podriadených oprávnených záväzkov neprekročili určitý limit jeho portfólia finančných nástrojov.

Podľa článku 44a ods. 4 zahŕňa portfólio finančných nástrojov retailového klienta hotovostné vklady a finančné nástroje, ale nezahŕňa žiadne finančné nástroje, ktoré boli poskytnuté ako kolaterál. Zahŕňa pojem „finančné nástroje, ktoré boli poskytnuté ako kolaterál“, aj finančné nástroje, ktoré klient poskytol ako kolaterál, alebo finančné nástroje, ktoré klient prijal ako kolaterál?

Odpoveď

Význam spojenia „poskytnuté ako kolaterál“ v článku 44a ods. 4 odkazuje na finančné nástroje poskytnuté ako kolaterál retailovému klientovi.

Finančné nástroje poskytnuté ako kolaterál retailovému klientovi treťou stranou by mali byť z jeho portfólia finančných nástrojov vylúčené z dôvodu limitov držby podriadených oprávnených záväzkov podľa článku 44a ods. 2. Prípadná strata v súvislosti s týmito finančnými nástrojmi neovplyvní priamo finančnú situáciu retailového klienta, keďže nástroje poskytnuté ako kolaterál predstavujú len zábezpeku, ktorou sa ručí za dlh tretej strany voči retailovému klientovi. Preto by mal byť kolaterál poskytnutý retailovému klientovi vylúčený z portfólia finančných nástrojov na účely výpočtu povolených limitov investícií do podriadených oprávnených záväzkov.

Finančné nástroje poskytnuté retailovým klientom ako kolaterál na ručenie za jeho vlastný dlh voči tretej strane by však nemali byť vylúčené z finančného portfólia retailového klienta, keďže každú stratu súvisiacu s týmito nástrojmi preberá priamo retailový klient. Tieto nástroje budú musieť byť retailovému klientovi vrátené po zániku dlhu retailového klienta voči tretej strane. Preto je kolaterál poskytnutý retailovým klientom relevantný na účely výpočtu povolených limitov investícií do podriadených oprávnených záväzkov.

28.   Otázka (článok 44a)

Môžu sa pri transponovaní smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk do vnútroštátnych právnych predpisov skombinovať možnosti z článku 44a ods. 1 až 4 a ods. 5? Môže sa napríklad minimálna nominálna hodnota uvedená v odseku 5 ešte viac posilniť o ďalšiu podmienku stanovujúcu, že investície nepresiahnu 10 % celkového investičného portfólia, ktorá je uvedená v článku 44a ods. 2 písm. b)?

Odpoveď

V odôvodnení 16 smernice (EÚ) 2019/879 sa vysvetľuje, že článok 44a ods. 1 až 4 a článok 44a ods. 5 by sa nemali transponovať kumulatívne, ale dvoma alternatívnymi spôsobmi. Na posilnenie ochrany retailových investorov však členský štát môže ustanoviť pre minimálne nominálne hodnoty podriadených oprávnených záväzkov vyššiu sumu ako 50 000 EUR, ak sa rozhodne transponovať článok 44a ods. 5 (pozri aj odpoveď na 16. otázku v oznámení Komisie z 29. septembra 2020).

29.   Otázka (článok 44a)

Vzťahuje sa minimálna nominálna hodnota aspoň 50 000 EUR uvedená v článku 44a ods. 5 na jeden záväzok alebo na skupinu záväzkov (ako hodnota za balík)?

Odpoveď

Pravidlo minimálnej nominálnej hodnoty sa uplatňuje na každý jeden finančný nástroj, ktorý sa kvalifikuje ako podriadený oprávnený záväzok. Dôvod tohto pravidla sa uvádza v odôvodnení 16 smernice (EÚ) 2019/879:

„S cieľom zaistiť, aby retailoví investori neinvestovali nadmerne do určitých dlhových nástrojov, ktoré sú oprávnené pre MREL, by členské štáty mali zabezpečiť, aby
  minimálna nominálna hodnota takýchto nástrojov
  bola relatívne vysoká (...)“ (doplnené zvýraznenie).

30.   Otázka (článok 44a)

Ak sa členský štát rozhodne transponovať článok 44a ods. 6, nebolo by povolené transponovať aj požiadavky z odseku 1, odseku 2 písm. a) a odsekov 3 a 4 toho istého článku?

Odpoveď

Možnosť stanovená v článku 44a ods. 6 je k dispozícii iba vtedy, ak sa dosiahne prahová hodnota 50 miliárd EUR, ktorá sa v ňom stanovuje (pozri 19. otázku v oznámení Komisie z 29. septembra 2020). V rámci tejto možnosti musí členský štát okrem všeobecných pravidiel na ochranu investorov stanovených v smernici MiFID uplatňovať iba požiadavku na minimálnu prvotnú investíciu vo výške 10 000 EUR uvedenú v článku 44a ods. 2 písm. b).

Daný členský štát však môže uplatniť aj určité ďalšie požiadavky stanovené v článku 44a ods. 1 až 5, napríklad test vhodnosti uvedený v článku 44a ods. 1 alebo pravidlo minimálnej nominálnej hodnoty pre podriadené oprávnené záväzky nižšie ako 50 000 EUR. Je to odôvodnené tým, že v článku 44a ods. 6 sa stanovuje nižšia ochrana retailových klientov ako v dvoch hlavných alternatívne dostupných možnostiach z článku 44a ods. 1 až 4 a v článku 44a ods. 5.

Zároveň sa musí táto možnosť uplatniť spoločne s niektorou z možností uvedených v článku 44a ods. 1 až 4 alebo článku 44a ods. 5 pre podriadené oprávnené záväzky emitované subjektmi usadenými v inom členskom štáte, ktoré nevyužívajú výhody zaobchádzania podľa možnosti uvedenej v článku 44a ods. 6 (pozri 12. otázku v oznámení Komisie z 29. septembra 2020).

31.   Otázka (článok 44a)

Ak sa členský štát rozhodne transponovať článok 44a ods. 6 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk, bude každý zákazník, ktorý si chce kúpiť podriadený oprávnený záväzok, klientom podľa článku 44a ods. 2 písm. b)?

Odpoveď

Ak kupujúcim podriadených oprávnených záväzkov nie je retailový klient podľa vymedzenia z článku 4 ods. 1 bodu 11 smernice MiFID, článok 44a ods. 6 sa neuplatňuje, keďže predaj klientom, ktorí nie sú retailovými klientmi, nie je v rozsahu pôsobnosti článku 44a ods. 1, od ktorého sa odchyľuje článok 44a ods. 6. Okrem toho sa uplatňujú aj požiadavky na ochranu investorov stanovené v smernici MiFID.

32.   Otázka (článok 44a)

Mala by sa prahová hodnota 50 miliárd EUR z článku 44a ods. 6 vypočítať na základe hodnoty všetkých aktív subjektov pred riešením krízovej situácie, v čase začatia riešenia krízovej situácie alebo v čase emisie podriadených oprávnených záväzkov?

Odpoveď

V článku 44a ods. 6 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa stanovuje osobitná možnosť menšej transpozície určená pre členské štáty s malými a menej likvidnými trhmi, ako sa to odzrkadľuje v prahovej hodnote 50 miliárd EUR stanovenej v tomto ustanovení. Túto prahovú hodnotu by mal posúdiť členský štát v čase transpozície smernice (EÚ) 2019/879. Keďže na túto možnosť transpozície sa vzťahuje podmienenosť prahovej hodnoty, členské štáty sú povinné pravidelne monitorovať a posudzovať, či ich trh spĺňa prahovú hodnotu 50 miliárd EUR a či je využitie možnosti stanovenej v článku 44a ods. 6 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk naďalej odôvodnené. Ak bola prahová hodnota prekročená, členský štát by si mal vybrať jednu z dvoch hlavných možností transpozície článku 44a smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk a zakotviť tieto pravidlá do vnútroštátnych právnych predpisov (pozri 20. otázku v oznámení Komisie z 29. septembra 2020).

G.   OTÁZKY TÝKAJÚCE SA MINIMÁLNEJ POŽIADAVKY NA VLASTNÉ ZDROJE A OPRÁVNENÉ ZÁVÄZKY

a)   
  Oprávnené záväzky

33.   Otázka (článok 45b a článok 45f)

V článkoch 45b a 45f smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa stanovujú kritériá oprávnených záväzkov pre subjekty, ktorých krízová situácia sa rieši, a pre dcérske spoločnosti subjektov, ktorých krízová situácia sa rieši, ktoré samy osebe nie sú subjektmi, ktorých krízová situácia sa rieši. Aké kritériá oprávnenosti sa uplatňujú na subjekty, ktorých plán riešenia krízovej situácie stanovuje ich likvidáciu v rámci bežného konkurzného konania? Ako by sa malo zaobchádzať s dodatočnými požiadavkami na vlastné zdroje stanovenými v článku 104a smernice o kapitálových požiadavkách pri stanovovaní cieľa minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky pre tieto subjekty, ak takéto dodatočné požiadavky na vlastné zdroje neboli pre daný subjekt stanovené na individuálnom základe?

Odpoveď

V smernici o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa ustanovujú iba dva súbory kritérií oprávnenosti na účely dosiahnutia súladu s minimálnou požiadavkou na vlastné zdroje a oprávnené záväzky:

| — | v článku 45b ods. 1 až 3 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa stanovujú kritériá oprávnenosti platné pre subjekty, ktorých krízová situácia sa rieši, a |
| --- | --- |

—

v článku 45b ods. 1 až 3 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa stanovujú kritériá oprávnenosti platné pre subjekty, ktorých krízová situácia sa rieši, a

| — | v článku 45f ods. 2 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa stanovujú kritériá oprávnenosti platné pre inštitúcie, ktoré sú dcérskymi spoločnosťami subjektu, ktorého krízová situácia sa rieši, alebo subjektu z tretej krajiny, no samy nie sú subjektmi, ktorých krízová situácia sa rieši. |
| --- | --- |

—

v článku 45f ods. 2 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa stanovujú kritériá oprávnenosti platné pre inštitúcie, ktoré sú dcérskymi spoločnosťami subjektu, ktorého krízová situácia sa rieši, alebo subjektu z tretej krajiny, no samy nie sú subjektmi, ktorých krízová situácia sa rieši.

Ak neexistujú konkrétne kritériá oprávnenosti pre subjekty, ktorých plán riešenia krízovej situácie stanovuje ich likvidáciu v súlade s článkom 45c ods. 2 druhým pododsekom smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk, tieto dva súbory kritérií by sa mali uplatňovať zodpovedajúcim spôsobom. V prípade subjektov, ktoré nie sú dcérskymi spoločnosťami subjektu, ktorého krízová situácia sa rieši, sa budú uplatňovať kritériá z článku 45b ods. 1 až ods. 3 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk. Platí to pre subjekty, ktoré sú materskými spoločnosťami, nie sú súčasťou skupiny podliehajúcej dohľadu na konsolidovanom základe alebo sú dcérskymi spoločnosťami materskej spoločnosti, ktorej plán riešenia krízovej situácie stanovuje jej likvidáciu. V prípade subjektov, ktoré sú dcérskymi spoločnosťami subjektu, ktorého krízová situácia sa rieši, by sa mali uplatňovať kritériá z článku 45f ods. 2 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk.

V každom prípade by sa mali kritériá oprávnenosti uplatňovať v závislosti od konkrétnych okolností prípadu. V prípade subjektov, ktoré nie sú dcérskymi spoločnosťami subjektu, ktorého krízová situácia sa rieši, sa napríklad nemusí uplatňovať kritérium z článku 72b ods. 2 písm. b) bodu i) nariadenia o kapitálových požiadavkách (uplatniteľné prostredníctvom článku 45b ods. 1 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk), na základe ktorého sa neumožňuje vlastníctvo oprávnených záväzkov subjektom patriacim do rovnakej skupiny, ktorej krízová situácia sa rieši, pretože v tomto prípade likvidačný subjekt nie je súčasťou skupiny, ktorej krízová situácia sa rieši. Podobne platí, že na subjekty, ktoré sú dcérskymi spoločnosťami subjektu, ktorého krízová situácia sa rieši, sa nevzťahujú obmedzenia z článku 45f ods. 2 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk týkajúce sa vlastníctva oprávnených záväzkov subjektom, ktorého krízová situácia sa rieši, a existujúcimi akcionármi, ako aj vlastných zdrojov tretími stranami. V týchto situáciách sa neuplatňuje potreba zabezpečiť, aby výkon právomocí na odpísanie a konverziu nemal vplyv na kontrolu dcérskej spoločnosti subjektom, ktorého krízová situácia sa rieši, keďže dcérska spoločnosť sa bude v prípade zlyhania likvidovať.

Ak príslušný orgán neuloží dodatočné požiadavky na vlastné zdroje podľa článku 104a smernice o kapitálových požiadavkách na rovnakom základe, na akom bude prijaté rozhodnutie o minimálnej požiadavke na vlastné zdroje a oprávnené záväzky, orgány pre riešenie krízových situácií by mali predpokladať, že dodatočné požiadavky na vlastné zdroje pre daný subjekt sa rovnajú nule. Ak sa však orgány pre riešenie krízových situácií domnievajú, že stanovenie minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky zohľadňujúce iba prudenciálne požiadavky uplatniteľné na individuálnom základe by dostatočne neodzrkadľovalo okrem iného obchodný model alebo rizikový profil subjektu podľa článku 45c ods. 1) písm. d) smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk, môžu v súlade s článkom 45c ods. 2) smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk posúdiť, či by minimálna požiadavka na vlastné zdroje a oprávnené záväzky mala byť obmedzená na sumu absorpcie strát a zvýšiť minimálnu požiadavku na vlastné zdroje a oprávnené záväzky tak, aby primerane odzrkadľovala príslušnú časť konsolidovanej dodatočnej požiadavky na vlastné zdroje, ktorú podľa článku 104a smernice o kapitálových požiadavkách stanovil príslušný orgán. Pozri aj odpoveď na 35. otázku uvedenú v prílohe k oznámeniu Komisie z 29. septembra (13).

34.   Otázka (článok 45b)

Aký je vzťah (ak existuje) medzi možným znížením 8 % požiadavky na celkové záväzky a vlastné zdroje z článku 45b ods. 4 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk a možnou rezervou na využitie nadriadených záväzkov do výšky 3,5 % na splnenie minimálnej požiadavky na TLAC ustanovenej v článku 72b ods. 3 nariadenia o kapitálových požiadavkách? Ide o to, že v prípade G-SII sa musia vždy poskytnúť obe spoločne, aj keď iba čiastočne v prípade rezervy, ak to bude možné po posúdení na základe zásady, že žiadny veriteľ sa v rámci riešenia krízovej situácie nesmie dostať do nevýhodnejšieho postavenia, než do akého by sa dostal v rámci bežného konkurzného konania?

Odpoveď

Rezervu na využitie nadriadených záväzkov do výšky 3,5 % celkovej hodnoty rizikovej expozície na splnenie minimálnej požiadavky na TLAC uvedenej v článku 72b ods. 3 nariadenia o kapitálových požiadavkách a zníženie minimálnej požiadavky podriadenosti uvedenej v článku 45b ods. 4 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk možno poskytnúť spoločne.

Dôvody poskytnutia rezervy aj zníženia sú rovnaké, t. j. podmienky uvedené v článku 72b ods. 3 písm. a) až c) nariadenia o kapitálových požiadavkách, ktoré sa týkajú neexistencie rizika porušenia zásady, že žiadny veriteľ sa v rámci riešenia krízovej situácie nesmie dostať do nevýhodnejšieho postavenia, než do akého by sa dostal v rámci bežného konkurzného konania. Rezerva a zníženie sa však uplatňujú na iné požiadavky, ktoré sa môžu premietnuť do rôznych nominálnych hodnôt. Preto je možné splniť podmienky z článku 72b ods. 3 nariadenia o kapitálových požiadavkách v rámci jednej požiadavky a zároveň ich nesplniť alebo splniť iba čiastočne v rámci druhej požiadavky.

Platí teda, že hoci rezervu a zníženie možno naozaj poskytnúť na účely dodržania minimálnej požiadavky na TLAC podľa článku 92a nariadenia o kapitálových požiadavkách, ako aj stanovenia platnej úrovne podriadenosti podľa článku 45b ods. 4 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk, podľa smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa nevyžaduje, aby sa poskytovali spoločne. Platné zákonné podmienky z článku 72b ods. 3 písm. a) až c) nariadenia o kapitálových požiadavkách musia byť splnené v oboch prípadoch.

35.   Otázka (článok 45b)

V smernici o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa už používa výlučne výraz „celkové pasíva vrátane vlastných zdrojov“, pričom predtým sa v článku 45 ods. 1 smernice BRRD I používal výraz „celkové pasíva a vlastné zdroje“. Je táto zmena len sémantická alebo predstavuje podstatnú zmenu spôsobu výpočtu súm?

Odpoveď

V anglickom znení smernice BRRD I sa v článku 45 ods. 1 nachádza výraz „celkové pasíva a vlastné zdroje“, ktorý bol však v smernici (EÚ) 2019/879 nahradený. V smernici (EÚ) 2019/879 sa tento výraz zjednotil so zvyšnými ustanoveniami smernice BRRD I aj smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk v znení zmien smernice (EÚ) 2019/879, v ktorých sa používa výraz „celkové pasíva vrátane vlastných zdrojov“. Táto zmena nemá vplyv na význam výrazu, ktorý by sa mal preto vykladať rovnako v celej smernici o ozdravení a riešení krízových situácií bánk.

b)   
  Určenie minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky

36.   Otázka (článok 45c)

Môžete potvrdiť, že výraz „kľúčové hospodárske funkcie“ použitý v článku 45c nie je novým pojmom a že má rovnaký význam ako výraz „kľúčové funkcie“, ktorý sa používa a vymedzuje v iných ustanoveniach smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk?

Odpoveď

Výraz „kľúčové hospodárske funkcie“ použitý v článku 45c ods. 3 ôsmom pododseku a v článku 45c ods. 7 ôsmom pododseku by sa mal vykladať rovnako ako výraz „kľúčové funkcie“ používaný v celom znení smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk podľa vymedzenia v článku 2 ods. 1 bode 35.

37.   Otázka (článok 45c)

V článku 45c ods. 2 sa vyžaduje, aby bol orgán pre riešenie krízových situácií povinný v prípade, ak je likvidácia uprednostňovanou stratégiou riešenia krízových situácií, posúdiť, či je opodstatnené obmedziť minimálnu požiadavku na vlastné zdroje a oprávnené záväzky daných subjektov na sumu absorpcie strát.

Ak orgán pre riešenie krízových situácií posúdi, že nie je opodstatnené obmedziť minimálnu požiadavku na vlastné zdroje a oprávnené záväzky daných subjektov na sumu absorpcie strát, je správne, že sa podľa článku 45c ods. 2 nepožaduje zmena stratégie v pláne riešenia krízovej situácie z likvidácie na riešenie krízovej situácie, ale namiesto toho sa orgánu pre riešenie krízových situácií umožňuje stanoviť minimálnu požiadavku na vlastné zdroje a oprávnené záväzky na vyššej úrovni ako suma absorpcie strát?

Odpoveď

V článku 45c ods. 2 druhom a treťom pododseku sa stanovuje, ako určiť minimálnu požiadavku na vlastné zdroje a oprávnené záväzky pre subjekty, ktorých plán riešenia krízovej situácie umožňuje ich likvidáciu v prípade zlyhania.

Podľa tohto ustanovenia sa od orgánu pre riešenie krízových situácií vyžaduje, aby posúdil, či je v prípade týchto subjektov opodstatnené obmedziť minimálnu požiadavku na vlastné zdroje a oprávnené záväzky na sumu absorpcie strát uvedenú v článku 45c ods. 2 písm. a) prvom pododseku. V rámci tohto posúdenia musia orgány pre riešenie krízových situácií vyhodnotiť najmä každý možný účinok takejto minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky na finančnú stabilitu a riziko nákazy vo finančnom systéme. Ak po posúdení orgán pre riešenie krízových situácií dospeje k záveru, že obmedzenie minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky daných subjektov na sumu absorpcie strát nie je opodstatnené, môže stanoviť minimálnu požiadavku na vlastné zdroje a oprávnené záväzky na úrovni vyššej, než aká by vyplývala z článku 45c ods. 3 písm. a) bodu i) a písm. b) bodu i) alebo z článku 45c ods. 7 písm. a) bodu i) a písm. b) bodu i). Pozri aj 37. otázku v oznámení Komisie z 29. septembra 2020 (14).

38.   Otázka (článok 45c)

V článku 45c ods. 2 druhom pododseku sa vyžaduje, aby orgány pre riešenie krízových situácií posúdili, či je oprávnené obmedziť minimálnu požiadavku na vlastné zdroje a oprávnené záväzky v prípade subjektov, ktoré sa majú likvidovať v rámci bežného konkurzného konania, na sumu absorpcie strát. V treťom pododseku tohto ustanovenia sa ďalej vyžaduje, aby orgány pre riešenie krízových situácií zvážili akýkoľvek možný vplyv na finančnú stabilitu a na riziko nákazy vo finančnom systéme.

Malo by sa toto posúdenie uskutočniť s využitím:

| — | všeobecného prístupu, v rámci ktorého sa vypočíta jedno navýšenie, ktoré sa potom pripočíta k sume absorpcie strát každého subjektu, v prípade ktorého sa plánuje likvidácia v rámci bežného konkurzného konania v pôsobnosti príslušného orgánu pre riešenie krízových situácií, alebo |
| --- | --- |

—

všeobecného prístupu, v rámci ktorého sa vypočíta jedno navýšenie, ktoré sa potom pripočíta k sume absorpcie strát každého subjektu, v prípade ktorého sa plánuje likvidácia v rámci bežného konkurzného konania v pôsobnosti príslušného orgánu pre riešenie krízových situácií, alebo

| — | konkrétneho prístupu, v rámci ktorého sa rozhodnutia o určení navýšenia a jeho kalibrácie prijímajú individuálne? |
| --- | --- |

—

konkrétneho prístupu, v rámci ktorého sa rozhodnutia o určení navýšenia a jeho kalibrácie prijímajú individuálne?

Odpoveď

Článok 45c ods. 2 druhý a tretí pododsek, v ktorom sa ustanovuje, ako určiť minimálnu požiadavku na vlastné zdroje a oprávnené záväzky pre subjekty, ktorých plán riešenia krízovej situácie stanovuje ich likvidáciu v prípade zlyhania, by sa mal uplatňovať individuálne. Toto je základná všeobecná zásada ustanovení smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk týkajúcich sa stanovovania minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky.

Nevylučuje možnosť neskoršieho uplatnenia vnútorných politík orgánov pre riešenie krízových situácií v tejto veci na jednotlivé prípady.

39.   Otázka (článok 45c)

Je pri výpočte súm rekapitalizácie z právneho hľadiska možné po vyriešení krízovej situácie stanoviť prísne stropy možného zníženia celkovej hodnoty rizikovej expozície a veľkosť celkovej expozície na účely článku 45c ods. 3 piateho pododseku alebo by sa mali možné zníženie celkovej hodnoty rizikovej expozície a veľkosť celkovej expozície vždy vypočítavať na základe de facto zníženia súvahy pri prihliadnutí na sumu absorpcie strát?

Odpoveď

Podľa článku 45c ods. 3 prvého pododseku by sa mal sumou rekapitalizácie po realizácii uprednostňovanej stratégie riešenia krízových situácií znovu obnoviť súlad s celkovými vlastnými zdrojmi subjektu a požiadavkami na ukazovateľ finančnej páky.

V článku 45c ods. 3 piatom pododseku sa vyžaduje, aby sa pri nastavovaní sumy rekapitalizácie v rámci kalibrácie minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky upravili možné zníženie celkovej hodnoty rizikovej expozície a veľkosť celkovej expozície o všetky zmeny vyplývajúce z opatrenia na riešenie krízovej situácie, ktoré sa predpokladá v pláne riešenia krízovej situácie (t. j. rozhodnutie o začatí riešenia krízovej situácie inštitúcie, uplatnenie nástroja riešenia krízových situácií alebo vykonanie jednej alebo viacerých právomocí riešiť krízové situácie podľa vymedzenia v článku 2 ods. 1 bode 40).

Znamená to, že každá úprava sumy rekapitalizácie by sa mala uskutočniť individuálne a mala by byť v súlade so všetkými zmenami vyplývajúcimi z plánovaných opatrení na riešenie krízových situácií. V čase plánovania riešenia krízových situácií a kalibrácie minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky musí úprava sumy rekapitalizácie vychádzať z odhadov potrieb rekapitalizácie po vyriešení krízovej situácie (t. j. odhadov zvýšenia alebo zníženia celkovej veľkosti súvahy a ostatných spúšťacích faktorov zmien v požiadavkách na vlastné zdroje subjektu a požiadavkách na ukazovateľ finančnej páky subjektu po vyriešení krízovej situácie). Preto z uplatňovania článku 45c ods. 3 v súlade s legislatívnym zámerom a štruktúrou minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky vyplýva, že pri výpočte sumy rekapitalizácie sa očakávané straty pri riešení krízových situácií, ktoré vedú k zníženiu súvahy, ako je to uvedené v písmene a) piateho pododseku, rovnajú sume absorpcie strát vypočítanej podľa písmena a) bodu i) a písmena b) bodu i) prvého pododseku.

40.   Otázka (článok 45c)

Podľa článku 45c ods. 3 a ods. 7 je kalibrácia externej MREL a internej MREL rovnaká. Je v prípade subjektov patriacich do pôsobnosti orgánu pre riešenie krízových situácií z právneho hľadiska možné, aby orgán pre riešenie krízových situácií začlenil vankúš dôvery trhu uvedený v šiestom pododseku týchto ustanovení iba v osobitných prípadoch (napr. s použitím kritérií súvisiacich s tým, že dcérska spoločnosť je závislá od veľkoobchodného financovania)?

Odpoveď

V článku 45c ods. 3 a ods. 7 sa stanovuje, že pri kalibrovaní externej a internej minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky má orgán pre riešenie krízových situácií právomoc zvýšiť sumu rekapitalizácie, keď sa počíta na základe celkovej hodnoty rizikovej expozície, o sumu dostatočnú na zachovanie dôvery trhu. Podľa týchto ustanovení ide o diskrečnú právomoc, ktorú by mal uplatňovať orgán pre riešenie krízových situácií individuálne. Nevylučuje možnosť neskoršieho uplatnenia vnútorných politík orgánov pre riešenie krízových situácií v tejto veci na jednotlivé prípady.

41.   Otázka (článok 45c)

Mohli by ste objasniť, ako má orgán pre riešenie krízových situácií zvažovať kritériá z článku 45c ods. 6 pri posudzovaní toho, či uplatniť požiadavky z odseku 5 tohto článku na subjekt, ktorého krízová situácia sa rieši, ktorý nie je G-SII, súčasťou G-SII ani bankou najvyššieho stupňa?

Odpoveď

Pri rozhodovaní o tom, či uplatniť požiadavky stanovené v článku 45c ods. 5 na subjekt, ktorého krízová situácia sa rieši, ktorý nie je G-SII, súčasťou G-SII ani súčasťou skupiny s celkovými aktívami vyššími ako 100 miliárd EUR (banka najvyššieho stupňa), ktorej krízová situácia sa rieši, je kľúčovým faktorom v rozhodnutí orgánu pre riešenie krízových situácií posúdenie toho, či môže dotknutý subjekt, ktorého krízová situácia sa rieši, v prípade zlyhania pravdepodobne predstavovať systémové riziko.

Okrem tohto posúdenia sa od orgánu pre riešenie krízových situácií vyžaduje aj prihliadnutie na tieto kritériá:

| — | prevalenciu vkladov a absenciu dlhových nástrojov v modeli financovania, |
| --- | --- |

—

prevalenciu vkladov a absenciu dlhových nástrojov v modeli financovania,

| — | v akom rozsahu je prístup na kapitálové trhy pre oprávnené záväzky obmedzený, |
| --- | --- |

—

v akom rozsahu je prístup na kapitálové trhy pre oprávnené záväzky obmedzený,

| — | v akom rozsahu je dotknutý subjekt, ktorého krízová situácia sa rieši, závislý od vlastného kapitálu Tier 1 na splnenie svojej minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky. |
| --- | --- |

—

v akom rozsahu je dotknutý subjekt, ktorého krízová situácia sa rieši, závislý od vlastného kapitálu Tier 1 na splnenie svojej minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky.

Vzhľadom na to, že rozhodnutím orgánu pre riešenie krízových situácií sa uložia dotknutému subjektu, ktorého krízová situácia sa rieši, prísnejšie požiadavky na kalibráciu minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky (článok 45c ods. 5) a podriadenosť (článok 45b ods. 4, 7 a 8), sa týmito kritériami pomáha zabezpečovať primeranosť rozhodnutia sledovaným cieľom a prihliadnutie na charakteristiky dotknutého subjektu. Preto je možné dospieť k záveru, že ak sú splnené uvedené kritériá (t. j. prevalencia vkladov vo financovaní, obmedzený prístup na dlhové trhy, závislosť od vlastného kapitálu Tier 1 na splnenie minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky) vo vzťahu k subjektu, ktorého krízová situácia sa rieši, orgán pre riešenie krízových situácií by nemal na tento subjekt uplatniť požiadavky uvedené v článku 45c ods. 5, ak by to viedlo k neprimeranej minimálnej požiadavke na vlastné zdroje a oprávnené záväzky. K tomuto záveru by sa nemalo dospieť automaticky a mal by závisieť od osobitnej situácie v konkrétnom prípade.

Uvedené tri kritériá možno nájsť aj v článku 45m ods. 7, v ktorom sa používajú na všeobecné stanovenie primeranej dĺžky prechodných období. Kritériá z článku 45m ods. 7 sa uvádzajú v článku 45m ods. 1 treťom pododseku a týkajú sa aj stanovovania prechodných období končiacich po 1. januári 2024. V prípade tohto konkrétneho rozhodnutia o predĺžení prechodného obdobia po 1. januári 2024 sa však od orgánov pre riešenie krízových situácií vyžaduje aj to, aby zohľadnili:

| — | vývoj finančnej situácie subjektu, |
| --- | --- |

—

vývoj finančnej situácie subjektu,

| — | vyhliadku, že tento subjekt dokáže v primeranom čase zabezpečiť súlad s MREL a jej prvkom podriadenosti, |
| --- | --- |

—

vyhliadku, že tento subjekt dokáže v primeranom čase zabezpečiť súlad s MREL a jej prvkom podriadenosti,

| — | schopnosť nahradiť záväzky, ktoré viac nespĺňajú príslušné kritériá oprávnenosti alebo splatnosti, a ak to nie je možné, či je uvedená neschopnosť idiosynkratickej povahy alebo je dôsledkom narušenia celého trhu. |
| --- | --- |

—

schopnosť nahradiť záväzky, ktoré viac nespĺňajú príslušné kritériá oprávnenosti alebo splatnosti, a ak to nie je možné, či je uvedená neschopnosť idiosynkratickej povahy alebo je dôsledkom narušenia celého trhu.

Stanovením prechodných období končiacich po 1. januári 2024 na základe článku 45m ods. 1 tretieho pododseku sa preto nebráni orgánu pre riešenie krízových situácií rozhodovať o uplatnení požiadaviek stanovených v článku 45c ods. 5 na ten istý subjekt, ktorého krízová situácia sa rieši. Podobne môže mať aj subjekt, ktorého krízová situácia sa rieši, a na ktorý sa vzťahujú požiadavky stanovené v článku 45c ods. 5, prechodné obdobie končiace po 1. januári 2024 stanovené podľa článku 45m ods. 7.

42.   Otázka (článok 45c)

Mali by podľa článku 45c ods. 10 orgány pre riešenie krízových situácií a príslušné orgány uskutočňovať vzájomné konzultácie alebo by mali orgány pre riešenie krízových situácií vyžadovať potrebné informácie od dotknutej inštitúcie?

Odpoveď

V článku 45c ods. 1 sa objasňuje, že minimálnu požiadavku na vlastné zdroje a oprávnené záväzky, ktorej kalibrácia sa podrobne opisuje v ďalších odsekoch článku 45c, musí stanoviť orgán pre riešenie krízových situácií po konzultácii s príslušným orgánom. Okrem toho aby mohli orgány pre riešenie krízových situácií nakalibrovať minimálnu požiadavku na vlastné zdroje a oprávnené záväzky, môžu v súlade s článkom 3 ods. 4 a článkom 90 ods. 1 vyžadovať potrebné informácie od príslušných orgánov s cieľom splniť úlohy podľa smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk.

c)   
  Určenie minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky pre orgány pre riešenie krízových situácií v rámci inštitúcií G-SII

43.   Otázka (článok 45d)

Čo znamená výraz „súčasť G-SII“ v článku 45d ods. 1?

Odpoveď

Inštitúcie G-SII sú vymedzené v článku 2 ods. 1 bode 83c smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk na základe krížového odkazu na článok 4 ods. 1 bodu 133 nariadenia o kapitálových požiadavkách. V druhom uvedenom ustanovení sa inštitúcie G-SII vymedzujú ako inštitúcie identifikované v súlade s článkom 131 ods. 1 a ods. 2 smernice o kapitálových požiadavkách. V článku 131 ods. 1 smernice o kapitálových požiadavkách sa vyžaduje, aby členské štáty určili v rámci svojej jurisdikcie orgány poverené určovaním G-SII na konsolidovanom základe. V článku 131 ods. 2 sa ustanovuje metodika na tento účel.

V článku 131 ods. 1 smernice o kapitálových požiadavkách sa ustanovuje, že inštitúciou G-SII musí byť niektorý z týchto subjektov:

| a) | skupina vedená materskou inštitúciou v EÚ, materskou finančnou holdingovou spoločnosťou v EÚ alebo materskou zmiešanou finančnou holdingovou spoločnosťou v EÚ; alebo |
| --- | --- |

a)

skupina vedená materskou inštitúciou v EÚ, materskou finančnou holdingovou spoločnosťou v EÚ alebo materskou zmiešanou finančnou holdingovou spoločnosťou v EÚ; alebo

| b) | inštitúcia, ktorá nie je dcérskou spoločnosťou materskej inštitúcie v EÚ, materskej finančnej holdingovej spoločnosti v EÚ alebo materskej zmiešanej finančnej holdingovej spoločnosti v EÚ. |
| --- | --- |

b)

inštitúcia, ktorá nie je dcérskou spoločnosťou materskej inštitúcie v EÚ, materskej finančnej holdingovej spoločnosti v EÚ alebo materskej zmiešanej finančnej holdingovej spoločnosti v EÚ.

Možnosť uvedená v písmene b) bola začlenená preto, aby sa zabezpečilo, že vymedzenie sa bude týkať aj teoretickej možnosti, že inštitúciou G-SII bude samostatná banka. Subjekt, ktorého krízová situácia sa rieši, a ktorý je „súčasťou G-SII“, je preto subjektom, ktorý sám osebe nie je inštitúciou G-SII podľa článku 131 ods. 1 písm. b) smernice o kapitálových požiadavkách, ale je súčasťou prudenciálnej konsolidácie v súlade s písmenom a) daného ustanovenia. V praxi je to relevantné až vtedy, keď bol ako subjekt, ktorého krízová situácia sa rieši, identifikovaný nielen subjekt uvedený v článku 131 ods. 1 písm. a) smernice o kapitálových požiadavkách, ale aj ďalší subjekt zo skupiny G-SII, teda keď sa začne realizovať stratégia riešenia krízových situácií vo viacerých okamihoch. V tomto prípade by sa mal článok 45d smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk vzťahovať na oba subjekty, ktorých krízová situácia sa rieši.

44.   Otázka (články 45d a 45h)

Čo sú to „subjekty G-SII, ktoré patria do rovnakej G-SII,“ uvedené v článku 45d ods. 4 a v článku 45h ods. 2 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk?

Odpoveď

Inštitúcie G-SII sú vymedzené v článku 2 ods. 1 bode 83c smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk a v článku 4 ods. 1 bode 133 nariadenia o kapitálových požiadavkách na základe odkazu na článok 131 ods. 1 a ods. 2 smernice o kapitálových požiadavkách.

V článku 4 ods. 1 bode 136 nariadenia o kapitálových požiadavkách sa subjekt G-SII vymedzuje ako „subjekt s právnou subjektivitou, ktorý je G-SII alebo ktorý tvorí časť G-SII alebo časť G-SII mimo EÚ“.

Tieto vymedzenia sú relevantné pri uplatňovaní článku 45d ods. 4 a článku 45h ods. 2 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk. V praxi sa tieto ustanovenia týkajú situácie, keď skupina vedená inštitúciou G-SII obsahuje viac ako jeden subjekt, ktorého krízová situácia sa rieši (zvyčajne ide o samotnú G-SII a jeden alebo viacero ďalších subjektov), teda keď sa začína realizovať stratégia riešenia krízových situácií vo viacerých okamihoch.

45.   Otázka (článok 45d)

Čo znamená výraz „materský subjekt v Únii“ v článku 45d ods. 4 písm. b)? Ide o materskú spoločnosť v Únii alebo o materskú inštitúciu v Únii?

Odpoveď

„Materský subjekt v Únii“ uvedený v článku 45d ods. 4 písm. b) je materskou spoločnosťou v Únii vymedzenou v článku 2 ods. 1 bode 85.

d)   
  Uplatňovanie internej MREL na subjekty, ktoré samé osebe nie sú subjektmi, ktorých krízová situácia sa rieši

46.   Otázka (článok 45f)

Podľa článku 45f ods. 2 písm. a) bodu ii) smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk je záväzok oprávnený na splnenie internej MREL vtedy, ak spĺňa kritériá podriadenosti článku 72b ods. 2 písm. d) nariadenia o kapitálových požiadavkách.

Zároveň sa v článku 45f ods. 2 písm. a) bode iii) smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk stanovuje, že oprávnené záväzky pre internú MREL musia mať „v bežnom insolvenčnom konaní nižšie postavenie ako nástroje, ktoré nespĺňajú podmienku uvedenú v bode i) a ktoré nie sú oprávnené z hľadiska požiadaviek na vlastné zdroje“.

Kritérium v bode i) sa však netýka postavenia v konkurznom konaní. Týka sa záväzkov, ktoré sú „emitované v prospech subjektu, ktorého krízová situácia sa rieši, a kúpené týmto subjektom, a to buď priamo alebo nepriamo prostredníctvom iných subjektov v tej istej skupine, ktorej krízová situácia sa rieši, ktoré kúpili záväzky od subjektu, na ktorý sa vzťahuje tento článok, alebo sú emitované v prospech existujúceho akcionára, ktorý nie je súčasťou tej istej skupiny, ktorej krízová situácia sa rieši, a kúpené týmto akcionárom, pokiaľ výkon právomoci na odpísanie alebo konverziu v súlade s článkami 59 až 62 neovplyvní kontrolu nad dcérskou spoločnosťou zo strany subjektu, ktorého krízová situácia sa rieši“. Preto môžu mať záväzky uvedené v článku 45f ods. 2 písm. a) bode i) v podstate akékoľvek postavenie.

Môže postavenie uvedené v článku 45f ods. 2 písm. a) bode iii) smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk závisieť od postavenia nástrojov, ktoré nespĺňajú kritérium z bodu i) toho istého ustanovenia, t. j. môže teda postavenie vyžadované pre nástroje internej MREL závisieť od postavenia nástrojov, ktoré dcérska spoločnosť emitovala mimo skupiny, ktorej krízová situácia sa rieši? Znamenalo by to, že postavenie požadované na splnenie internej MREL sa musí posúdiť pre každú inštitúciu individuálne.

Odpoveď

Zo spoločného výkladu článku 45f ods. 2 písm. a) bodu i), bodu ii) a bodu iii) smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk vyplývajú tieto požiadavky na postavenie oprávnených záväzkov pre internú MREL v konkurznom konaní:

| — | musia spĺňať všeobecné kritérium podriadenosti z článku 72b ods. 2 písm. d) nariadenia o kapitálových požiadavkách, t. j. podriadenosť vylúčeným záväzkom uvedeným v článku 72a ods. 2 nariadenia o kapitálových požiadavkách na základe článku 45f ods. 2 písm. a) bodu ii) smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk, |
| --- | --- |

—

musia spĺňať všeobecné kritérium podriadenosti z článku 72b ods. 2 písm. d) nariadenia o kapitálových požiadavkách, t. j. podriadenosť vylúčeným záväzkom uvedeným v článku 72a ods. 2 nariadenia o kapitálových požiadavkách na základe článku 45f ods. 2 písm. a) bodu ii) smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk,

| — | musia spĺňať dodatočné kritérium podriadenosti na základe článku 45f ods. 2 písm. a) bodu i) a bodu iii) smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk v tom zmysle, že musia byť podriadené všetkým záväzkom, ktoré nie sú oprávnené pre internú MREL a nie sú vlastnými zdrojmi. |
| --- | --- |

—

musia spĺňať dodatočné kritérium podriadenosti na základe článku 45f ods. 2 písm. a) bodu i) a bodu iii) smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk v tom zmysle, že musia byť podriadené všetkým záväzkom, ktoré nie sú oprávnené pre internú MREL a nie sú vlastnými zdrojmi.

Dôvodom osobitnej požiadavky podriadenosti je zabezpečenie toho, aby oprávnené záväzky pre internú MREL nemali postavenie pari passu s ostatnými podriadenými záväzkami, ktoré nie sú oprávnené pre internú MREL podľa článku 45f ods. 2 písm. a) bodu i). Zníži sa tým riziko pre pohľadávky v rámci zásady, že žiadny veriteľ sa v rámci riešenia krízovej situácie nesmie dostať do nevýhodnejšieho postavenia, než do akého by sa dostal v rámci bežného konkurzného konania, v prípade, ak sú oprávnené záväzky pre internú MREL odpísané alebo konvertované podľa článku 59 ods. 1 písm. a) a ods. 1a nezávisle od opatrenia na riešenie krízovej situácie (t. j. v okamihu životaneschopnosti), keďže iba tieto oprávnené záväzky možno v takom prípade odpísať alebo konvertovať.

47.   Otázka (článok 45f)

Sú sumy vlastného kapitálu Tier 1 a ostatných vlastných zdrojov uvedené v článku 45f ods. 2 písm. b) smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk po uplatnení odpočtov vykonaných podľa článkov 36, 56 a 66 nariadenia o kapitálových požiadavkách?

Odpoveď

Na účely dosiahnutia súladu s externou aj internou MREL by sa mali odkazy na „vlastné zdroje“ vykladať v súlade s článkom 2 ods. 1 bodom 38 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk, v ktorom sa odkazuje na vymedzenie z článku 4 ods. 1 bodu 118 nariadenia o kapitálových požiadavkách, a na ktorý sa vzťahujú dodatočné podmienky uvedené v smernici o ozdravení a riešení krízových situácií bánk, ako napríklad tie z článku 45f ods. 2 písm. b) bodu ii).

V tejto súvislosti sa v článku 4 ods. 1 bode 118 nariadenia o kapitálových požiadavkách ustanovuje, že „vlastné zdroje“ sú súčtom kapitálu Tier 1 a kapitálu Tier 2. Na druhej strane, v zodpovedajúcich ustanoveniach nariadenia o kapitálových požiadavkách týkajúcich sa výpočtu kapitálu Tier 1 (článok 25) a kapitálu Tier 2 (článok 71) sa jednoznačne uvádza, že sumy sa vyjadrujú po odpočtoch uvedených v článku 56 a článku 66 nariadenia o kapitálových požiadavkách.

Okrem toho, v článku 2 ods. 1 bode 68a smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa pojem „vlastný kapitál Tier 1“ vymedzuje na základe krížového odkazu na článok 50 nariadenia o kapitálových požiadavkách, v ktorom sa objasňuje, že kapitál Tier 1 sa vypočíta po uplatnení zníženia odpočtov uvedených v článku 36 nariadenia o kapitálových požiadavkách.

48.   Otázka (článok 45f)

Aký je rozdiel medzi odsekom 3 a odsekom 4 článku 45f?

Odpoveď

Rozdiel medzi odsekom 3 a odsekom 4 článku 45f sa týka vlastníckeho vzťahu medzi dcérskou spoločnosťou, v prípade ktorej je možné upustiť od internej MREL, a jej sprostredkujúcou alebo konečnou materskou spoločnosťou.

V odseku 3 sa hovorí o možnosti upustenia od internej MREL, ak majú dcérska spoločnosť a subjekt, ktorého krízová situácia sa rieši, sídlo v rovnakom členskom štáte, a ustanovujú sa podmienky, za ktorých sa môže toto upustenie uplatniť.

V odseku 4 sa hovorí o možnosti upustenia od internej MREL, ak majú dcérska spoločnosť a sprostredkujúca materská spoločnosť sídlo v rovnakom členskom štáte, zatiaľ čo konečná materská spoločnosť (subjekt, ktorého krízová situácia sa rieši) má sídlo v inom členskom štáte. Preto sa v odseku 3 ustanovuje štruktúra priameho vlastníctva, zatiaľ čo v odseku 4 sa uvádza takzvaná reťazová štruktúra vo viacerých členských štátoch.

49.   Otázka (článok 45f)

Podľa článku 45f môže orgán pre riešenie krízových situácií upustiť od uplatnenia internej MREL v dvoch prípadoch:

| — | ak subjekt, ktorého krízová situácia sa rieši, a dcérska spoločnosť sú usadené v tom istom členskom štáte (odsek 3), |
| --- | --- |

—

ak subjekt, ktorého krízová situácia sa rieši, a dcérska spoločnosť sú usadené v tom istom členskom štáte (odsek 3),

| — | ak dcérska spoločnosť a jej materská spoločnosť sú usadené v tom istom členskom štáte, a to aj vtedy, ak subjekt, ktorého krízová situácia sa rieši, nie je usadený v tom istom členskom štáte, za predpokladu, že materská spoločnosť okrem iného spĺňa subkonsolidovanú internú MREL (odsek 4). |
| --- | --- |

—

ak dcérska spoločnosť a jej materská spoločnosť sú usadené v tom istom členskom štáte, a to aj vtedy, ak subjekt, ktorého krízová situácia sa rieši, nie je usadený v tom istom členskom štáte, za predpokladu, že materská spoločnosť okrem iného spĺňa subkonsolidovanú internú MREL (odsek 4).

Pokiaľ však ide o záruky ustanovené v článku 45f ods. 5, ich poskytnutie sa v smernici o ozdravení a riešení krízových situácií bánk predpokladá vyslovene len v prvej situácii, teda vtedy, ak majú subjekt, ktorého krízová situácia sa rieši, a dcérska spoločnosť sídlo v rovnakom členskom štáte.

Nie je jasné, prečo je v prípade cezhraničných skupín, ktorých krízová situácia sa rieši, možné uplatniť upustenie (ktoré možno považovať za „riskantnejší“ prístup), ale nie je možné povoliť splnenie internej MREL na základe záruky (ktorá je „menej riskantným“ prístupom).

Môže orgán pre riešenie krízových situácií dcérskej spoločnosti povoliť úplné alebo čiastočné splnenie požiadavky uvedenej v článku 45 ods. 1 na základe záruky, ktorú poskytne jej materská spoločnosť za podmienok článku 45f ods. 5, aj napriek tomu, že subjekt, ktorého krízová situácia sa rieši, nie je usadený v tom istom členskom štáte ako dcérska spoločnosť?

Odpoveď

Článok 45f ods. 3 sa týka upustenia od internej MREL v situácii priameho vlastníctva medzi dcérskou spoločnosťou a subjektom, ktorého krízová situácia sa rieši, v tom istom členskom štáte, zatiaľ čo článok 45f ods. 4 sa týka upustenia od internej MREL v situácii, v ktorej majú dcérska spoločnosť a jej sprostredkujúca materská spoločnosť sídlo v tom istom členskom štáte, ale subjekt, ktorého krízová situácia sa rieši môže, ale nemusí, mať sídlo v tom istom členskom štáte.

Čo sa týka možnosti dcérskej spoločnosti čiastočne alebo úplne splniť internú MREL na základe zabezpečených záruk (článok 45f ods. 5), toto ustanovenie sa týka vyslovene situácie priameho vlastníctva medzi dcérskou spoločnosťou a subjektom, ktorého krízová situácia sa rieši, v tom istom členskom štáte, neobsahuje však rovnocenné ustanovenie pre situáciu, v ktorej majú dcérska spoločnosť a jej sprostredkujúca materská spoločnosť sídlo v tom istom členskom štáte.

V druhom prípade by však malo byť takisto možné využiť zabezpečené záruky na splnenie internej MREL. Ak sa môže medzi dcérskou spoločnosťou a jej sprostredkujúcou materskou spoločnosťou so sídlom v tom istom členskom štáte využiť upustenie, malo by byť možné za podobných okolností využiť aj zabezpečenú záruku, a to najmä preto, lebo sa ňou zabezpečí lepšia ochrana dcérskej spoločnosti pri prijímaní príslušných zdrojov ako úplným upustením od minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky.

50.   Otázka (článok 45f)

Aký je pri posudzovaní kritéria na uplatnenie upustenia od internej MREL z článku 45f ods. 3 písm. b) a článku 45f ods. 4 písm. b) smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk alebo na použitie zabezpečených záruk podľa článku 45f ods. 5 cieľ minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky, ktorého splnenie sa posudzuje počas fázy budovania minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky, ktorá bude prebiehať do roku 2024? Malo by sa splnenie posudzovať na základe konečného cieľa minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky na rok 2024 alebo predbežného cieľa na rok 2022?

Môže orgán pre riešenie krízových situácií počas akéhokoľvek prechodného obdobia, ktoré bude možno stanovené, povoliť splnenie internej MREL so zárukami, ak sú dodržané všetky ostatné podmienky (iné ako splnenie cieľa externej MREL)?

Odpoveď

Pri posudzovaní toho, či subjekt, ktorého krízová situácia sa rieši, alebo materská spoločnosť splnili minimálnu požiadavku na vlastné zdroje a oprávnené záväzky z článku 45e a článku 45 ods. 1, ktorá sa stanovuje v článku 45f ods. 3 a ods. 4 písm. b), by sa malo prihliadnuť na prechodné obdobia uvedené v článku 45m.

Preto by sa mal do roku 2024 súlad s článkom 45f ods. 3 písm. b) a ods. 4 písm. b) posudzovať na základe predbežného záväzného cieľa stanoveného v článku 45m ods. 1 druhom pododseku.

To znamená, že upustenie od internej MREL môže uplatniť dcérska spoločnosť, ktorá nie je subjektom, ktorého krízová situácia sa rieši, ak subjekt, ktorého krízová situácia sa rieši, alebo jeho materská spoločnosť spĺňajú predbežnú požiadavku na konsolidovanom základe a v čase rozhodnutia o upustení sú splnené všetky ostatné podmienky stanovené v článku 45f ods. 3 alebo ods. 4.

To isté sa týka splnenia podmienky z článku 45f ods. 3 písm. b) pri posudzovaní možnosti povoliť splnenie internej MREL v plnom rozsahu alebo čiastočne so zabezpečenými zárukami v súlade s článkom 45f ods. 5 prvým pododsekom.

51.   Otázka (článok 45f)

V článku 45f ods. 3 a ods. 4 sa uvádza množstvo podmienok, na základe ktorých je možné upustiť od uplatňovania článku 45f. Zo znenia smernice však nie je jasné, či sa majú tieto podmienky splniť kumulatívne alebo jednotlivo.

Sú podmienky uvedené v článku 45f ods. 3 a ods. 4 kumulatívne alebo postačuje splniť niektorú z uvedených podmienok na to, aby sa dcérskej spoločnosti, ktorá nie je subjektom, ktorého krízová situácia sa rieši, povolilo upustenie od uplatňovania článku 45f?

Odpoveď

Na zabezpečenie uspokojivej miery obozretnosti a ochrany pri povoľovaní upustenia od internej MREL alebo pri umožňovaní využitia zabezpečených záruk sa majú podmienky stanovené v článku 45f ods. 3, 4 a 5 splniť kumulatívne.

52.   Otázka (článok 45f)

Môžete vysvetliť dôvod stanovenia podmienok článku 45f ods. 5 na využitie zabezpečených záruk na splnenie internej MREL?

Odpoveď

V článku 45f ods. 5 sa orgánu pre riešenie krízových situácií dcérskej spoločnosti udeľuje právomoc povoliť splnenie jej internej MREL v plnom rozsahu alebo čiastočne so zárukou poskytnutou príslušným subjektom, ktorého krízová situácia sa rieši, keď sú subjekt, ktorého krízová situácia sa rieši, a dcérska spoločnosť usadené v tom istom členskom štáte, keď sú súčasťou tej istej skupiny, ktorej krízová situácia sa rieši, a keď subjekt, ktorého krízová situácia sa rieši, spĺňa svoju externú MREL (pozri aj odpoveď na 49. otázku týkajúcu sa prípadov, keď majú dcérska spoločnosť a jej sprostredkujúca materská spoločnosť sídlo v tom istom členskom štáte).

V článku 45f ods. 5 sa stanovuje súbor podmienok, ktoré musia záruky spĺňať, aby sa v prípade ich aktivácie zabezpečila ich účinnosť pri absorpcii strát a rekapitalizácii dcérskej spoločnosti, a to bez ohľadu na to, či subjekt, ktorého krízová situácia sa rieši, je v danom čase v krízovej situácii. Týmito podmienkami sa zabezpečuje, že:

| — | výška záruky je rovnaká ako výška internej MREL, ktorú nahrádza [písmeno a)], |
| --- | --- |

—

výška záruky je rovnaká ako výška internej MREL, ktorú nahrádza [písmeno a)],

| — | záruka je zabezpečená vo výške aspoň 50 % zaručenej sumy [písmeno c)], |
| --- | --- |

—

záruka je zabezpečená vo výške aspoň 50 % zaručenej sumy [písmeno c)],

| — | na záruku sa vzťahujú diskrečné (t. j. určenie, že dcérska spoločnosť už nie je životaschopná – okamih životaneschopnosti) aj automatické spúšťacie faktory (t. j. neschopnosť splatiť dlhy alebo iné záväzky, keď sa stanú splatnými), podľa toho, čo nastane skôr [písmeno b)], |
| --- | --- |

—

na záruku sa vzťahujú diskrečné (t. j. určenie, že dcérska spoločnosť už nie je životaschopná – okamih životaneschopnosti) aj automatické spúšťacie faktory (t. j. neschopnosť splatiť dlhy alebo iné záväzky, keď sa stanú splatnými), podľa toho, čo nastane skôr [písmeno b)],

| — | sa akceptuje len finančný kolaterál vymedzený v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2002/47/ES (15), t. j. dohody o finančnom kolateráli s prevodom vlastníckeho práva alebo záložné dohody o finančnom kolateráli (zálohy). Tým sa zabezpečuje rozšírená ochrana držiteľa kolaterálu, keďže podľa podmienok uvedenej smernice je takýto kolaterál vymožiteľný aj vtedy, ak je subjekt, ktorého krízová situácia sa rieši, platobne neschopný alebo sa jeho krízová situácia rieši [písmeno c)], |
| --- | --- |

—

sa akceptuje len finančný kolaterál vymedzený v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2002/47/ES (15), t. j. dohody o finančnom kolateráli s prevodom vlastníckeho práva alebo záložné dohody o finančnom kolateráli (zálohy). Tým sa zabezpečuje rozšírená ochrana držiteľa kolaterálu, keďže podľa podmienok uvedenej smernice je takýto kolaterál vymožiteľný aj vtedy, ak je subjekt, ktorého krízová situácia sa rieši, platobne neschopný alebo sa jeho krízová situácia rieši [písmeno c)],

| — | kolaterál bude kvalitný (nezaťažený, podlieha haircutom) [písmená d) a e)], |
| --- | --- |

—

kolaterál bude kvalitný (nezaťažený, podlieha haircutom) [písmená d) a e)],

| — | efektívna splatnosť kolaterálu bude spĺňať tú istú podmienku splatnosti ako oprávnené záväzky [písmeno f)] a |
| --- | --- |

—

efektívna splatnosť kolaterálu bude spĺňať tú istú podmienku splatnosti ako oprávnené záväzky [písmeno f)] a

| — | by nemali existovať žiadne prekážky brániace prenosu kolaterálu, a to ani v prípadoch, kedy sa prijíma opatrenie na riešenie krízovej situácie subjektu, ktorého krízová situácia sa rieši [písmeno g)]. |
| --- | --- |

—

by nemali existovať žiadne prekážky brániace prenosu kolaterálu, a to ani v prípadoch, kedy sa prijíma opatrenie na riešenie krízovej situácie subjektu, ktorého krízová situácia sa rieši [písmeno g)].

53.   Otázka (články 45f a 45g)

Je správne domnievať sa, že pojem „okamžitý“ použitý v článku 45f ods. 3 a ods. 4 písm. c) a v článku 45g písm. f) sa týka nielen prevodu vlastných zdrojov, ale aj splatenia záväzkov subjektom, ktorého krízová situácia sa rieši, dcérskej spoločnosti?

Odpoveď

Podmienkou pre povolenie upustenia od internej MREL uvedenou v článku 45f ods. 3 písm. c) a ods. 4 písm. c) a v článku 45g písm. f) sa zabezpečuje, aby neexistovali žiadne súčasné ani predvídateľné prekážky (praktické či právne) brániace okamžitému prevodu vlastných zdrojov dcérskej spoločnosti a okamžitému splateniu jej záväzkov subjektom, ktorého krízová situácia sa rieši, alebo sprostredkujúcou materskou spoločnosťou.

e)   
  Postup stanovenia minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky

54.   Otázka (článok 45h)

V článku 45h ods. 1 sa stanovuje, že orgán pre riešenie krízových situácií subjektu, ktorého krízová situácia sa rieši, orgán pre riešenie krízových situácií na úrovni skupiny – ak je odlišný od predchádzajúceho orgánu – a orgány pre riešenie krízových situácií zodpovedné za dcérske spoločnosti skupiny, ktorej krízová situácia sa rieši a na ktorú sa vzťahuje požiadavka uvedená v článku 45f na individuálnom základe, musia urobiť všetko, čo je v ich právomoci, aby dosiahli spoločné rozhodnutie. Bolo by v prípade cezhraničných skupín vhodné začleniť do transponujúcich vnútroštátnych právnych predpisov ustanovenie, ktorým by sa vnútroštátnemu orgánu pre riešenie krízových situácií umožňovala spolupráca so všetkými príslušnými orgánmi?

Odpoveď

V článku 88 ods. 5 druhom pododseku sa už ustanovuje, že členovia kolégia pre riešenie krízových situácií musia úzko spolupracovať. Táto povinnosť sa vzťahuje na všetky úlohy uvedené v článku 88 ods. 1, súčasťou ktorých je určenie minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky [písm. i) uvedeného ustanovenia].

Ustanovenie, ktorým by sa vnútroštátnym orgánom pre riešenie krízových situácií umožňovala spolupráca s inými príslušnými orgánmi, by preto nebolo v rozpore s existujúcimi pravidlami smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk.

55.   Otázka (článok 45h)

V článku 45h ods. 2 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa odkazuje na článok 12 nariadenia o kapitálových požiadavkách. Zmenami zavedenými v nariadení o kapitálových požiadavkách nariadením (EÚ) 2019/876 sa však uvedený článok 12 zrušuje.

Môžete potvrdiť, že v článku 45h ods. 2 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk by sa malo namiesto toho odkazovať na článok 12a nariadenia o kapitálových požiadavkách?

Odpoveď

Odkaz na článok 12 nariadenia o kapitálových požiadavkách v článku 45h ods. 2 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa má vykladať ako odkaz na článok 12a nariadenia o kapitálových požiadavkách.

56.   Otázka (článok 45h)

Článok 45h ods. 4 a ods. 5 sa uplatňuje na rozhodnutia orgánov pre riešenie krízových situácií v prípade nesúhlasu s konsolidovanou minimálnou požiadavkou na vlastné zdroje a oprávnené záväzky pre skupinu, ktorej krízová situácia sa rieši (externá MREL), a individuálnou minimálnou požiadavkou na vlastné zdroje a oprávnené záväzky pre subjekty skupiny, ktorej krízová situácia sa rieši (interná MREL).

Uplatňuje sa článok 45h ods. 6 aj vtedy, ak nebolo zároveň prijaté spoločné rozhodnutie o akejkoľvek z uvedených požiadaviek?

Odpoveď

Článok 45h ods. 6 sa zaoberá situáciou, keď medzi orgánmi pre riešenie krízových situácií existuje nesúhlas týkajúci sa úrovne konsolidovanej požiadavky pre skupinu, ktorej krízová situácia sa rieši, a požiadaviek dcérskych spoločností, ktoré nie sú subjektmi, ktorých krízová situácia sa rieši. V tomto prípade prijmú orgány pre riešenie krízových situácií dcérskych spoločností rozhodnutie o individuálnej úrovni minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky pre dcérske spoločnosti v súlade s odsekom 5 (t. j. na základe riadneho zohľadnenia stanovísk orgánu pre riešenie krízových situácií subjektu, ktorého krízová situácia sa rieši). Orgán pre riešenie krízových situácií subjektu, ktorého krízová situácia sa rieši, takisto prijme rozhodnutie o konsolidovanej požiadavke na skupinu v súlade s krokmi uvedenými v odseku 4.

f)   
  Prechodné opatrenia a opatrenia po riešení krízových situácií

57.   Otázka (článok 45m)

Podľa článku 45m ods. 8 môžu orgány pre riešenie krízových situácií následne preskúmať prechodné obdobie alebo plánované ciele minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky. Týka sa toto ustanovenie iba plánovaných cieľov minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky podľa článku 45m ods. 6 alebo možno následne preskúmať aj pôvodne stanovené prechodné obdobie podľa článku 45m ods. 1?

Odpoveď

Orgány pre riešenie krízových situácií môžu preskúmať nielen plánovanú minimálnu požiadavku na vlastné zdroje a oprávnené záväzky podľa článku 45m ods. 6, ale aj pôvodne stanovené prechodné obdobie podľa článku 45m ods. 1.

Odkaz „s výhradou odseku 1“ na začiatku článku 45m ods. 8 má za cieľ zabezpečiť, aby orgán pre riešenie krízových situácií pri skúmaní prechodného obdobia dodržiaval pravidlá a kritériá v ňom ustanovené.

58.   Otázka (článok 45m)

Môže sa úroveň predbežného cieľa stanovená podľa článku 45m ods. 1 druhého pododseku predĺžiť, ak orgány pre riešenie krízových situácií stanovia prechodné obdobie, ktoré trvá do 1. januára 2024 podľa tretieho pododseku tohto ustanovenia?

Odpoveď

Úroveň predbežného cieľa ustanovenú v článku 45m ods. 1 druhom pododseku musia subjekty dosiahnuť do 1. januára 2022 a orgán pre riešenie krízových situácií ju nemôže predĺžiť. Možnosť stanoviť prechodné obdobie, ktoré trvá do 1. januára 2024, uvedená v článku 45m ods. 1 treťom pododseku sa uplatňuje iba na konečnú minimálnu požiadavku na vlastné zdroje a oprávnené záväzky.

Je však potrebné poznamenať, že predbežným cieľom sa musí spravidla zabezpečiť lineárne zvyšovanie vlastných zdrojov a oprávnených záväzkov potrebných na splnenie minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky. Predĺženie prechodného obdobia pre konečnú minimálnu požiadavku na vlastné zdroje a oprávnené záväzky na obdobie po 1. januári 2024 ovplyvňuje predbežný cieľ, ktorý majú stanoviť orgány pre riešenie krízových situácií, pretože má za následok nižší predbežný cieľ, ako je ten, ktorý by bol stanovený, ak by sa prechodné obdobie skončilo 1. januára 2024.

59.   Otázka (článok 45m)

Podľa článku 45m ods. 1 druhého pododseku „[ú]rovne predbežného cieľa spravidla zabezpečia lineárne zvyšovanie oprávnených záväzkov a vlastných zdrojov potrebných na splnenie požiadavky“.

Môžete potvrdiť, že v uvedenom ustanovení sa pod pojmom „požiadavka“ myslí nielen celková kvantitatívna požiadavka, ale aj podriadenosť?

Odpoveď

Podľa článku 45m ods. 1 prvej vety druhého pododseku odkazujú úrovne predbežného cieľa, ktoré stanovuje orgán pre riešenie krízových situácií, na požiadavky z článku 45e alebo 45f (externá alebo interná MREL) a na požiadavky, ktoré vyplývajú z uplatňovania článku 45b ods. 4, 5, prípadne 7 (podriadenosť).

Pravidlo, podľa ktorého sa vyžaduje, aby orgány pre riešenie krízových situácií zabezpečili lineárne zvyšovanie, sa uplatňuje na všetky úrovne predbežného cieľa, ktoré má stanoviť orgán pre riešenie krízových situácií. Úrovňou predbežného cieľa týkajúcou sa celkovej kalibrácie minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky by sa teda malo zabezpečiť lineárne zvyšovanie na splnenie konečnej externej alebo internej MREL stanovenej orgánom pre riešenie krízových situácií. Podobne aj v prípade podriadenosti platí, že podriadený predbežný cieľ by sa mal stanoviť vzhľadom na konečný cieľ podriadenosti stanovený orgánom pre riešenie krízových situácií. Prihliadnuť je potrebné aj na minimálnu požiadavku na TLAC, ako aj na minimálnu úroveň požiadaviek uvedených v článku 45c ods. 5 alebo ods. 6, ktoré je potrebné splniť do 1. januára 2022, keďže úroveň predbežného cieľa nemožno stanoviť nižšiu než tieto minimálne požiadavky (úroveň predbežného cieľa by sa mohla stanoviť ako suma vyššia než tieto minimálne požiadavky na základe pravidla o lineárnom zvyšovaní).

H.   OTÁZKY TÝKAJÚCE SA ZMLUVNÉHO UZNANIA ZÁCHRANY POMOCOU VNÚTORNÝCH ZDROJOV

60.   Otázka (článok 55)

V článku 55 ods. 1 prvom pododseku sa stanovuje, že záväzky, ktoré nie sú vylúčené z rozsahu pôsobnosti záchrany pomocou vnútorných zdrojov a na ktoré sa vzťahuje právo tretej krajiny, musia obsahovať zmluvnú doložku, podľa ktorej protistrana uznáva, že záväzok môže podliehať právomoci orgánov EÚ pre riešenie krízových situácií na odpísanie a konverziu a súhlasí s tým, že tieto právomoci sú pre ňu záväzné.

V článku 55 ods. 1 druhom pododseku sa ďalej ustanovuje, že orgán pre riešenie krízových situácií má právomoc povoliť upustenie od tejto požiadavky subjektom, ktorých minimálne požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky sa rovnajú sume absorpcie strát, a to za predpokladu, že príslušné záväzky sa na účely splnenia minimálnych požiadaviek na vlastné zdroje a oprávnené záväzky nezapočítavajú.

Mala by sa diskrečná právomoc orgánu pre riešenie krízových situácií uvedená v článku 55 ods. 1 druhom pododseku uplatňovať individuálne alebo všeobecne na všetky subjekty spĺňajúce príslušné kritériá?

Odpoveď

Posúdenie uvedené v článku 55 ods. 1 druhom pododseku by sa malo vykonávať individuálne. Týmto ustanovením sa orgánom pre riešenie krízových situácií udeľuje diskrečná právomoc uplatniť výnimku(„môžu rozhodnúť“) na subjekty patriace do príslušnej kategórie, ktorá je v ňom uvedená.

Okrem toho možno túto výnimku udeliť len vtedy, ak inštitúcia dokáže so zvyšnými záväzkami splniť minimálnu požiadavku na vlastné zdroje a oprávnené záväzky. Tento prvok je potrebné pred udelením výnimky overiť, pričom toto overenie možno podľa všetkého vykonať len individuálne.

61.   Otázka (článok 55)

Vzťahuje sa dátum uvedený v článku 55 ods. 1 písm. d) na smernicu (EÚ) 2019/879 alebo na smernicu BRRD I?

Odpoveď

Článok 55 ods. 1 písm. d) sa vzťahuje na smernicu BRRD I, ktorá už obsahuje článok 55, keďže odkazuje na transpozíciu oddielu smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk, ktorý tento článok obsahuje, a nie na transpozíciu samotného článku. Novým článkom 55 zavedeným v smernici (EÚ) 2019/879 sa nahrádza predchádzajúci článok 55 novou verziou tohto ustanovenia, nie však celý oddiel, do ktorého článok 55 patrí.

62.   Otázka (článok 55)

Ako sa má chápať pojem „trieda“ uvedený v článku 55 ods. 2 piatom pododseku? Odkazuje na postavenie záväzkov v konkurznom konaní alebo na druh dotknutého finančného nástroja?

Okrem toho, mali by sa odkazy na „triedu“ z článku 45b ods. 5 vykladať rovnako ako v článku 55 ods. 2?

Odpoveď

Pojem „trieda“ uvedený v článku 55 ods. 2 piatom pododseku sa vzťahuje na postavenie záväzkov v konkurznom konaní. Tento výklad je v súlade s významom a používaním tohto slova v iných ustanoveniach smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk [napr. v článku 34 ods. 1 písm. f), v ktorom sa odkazuje na zásadu, že žiadny veriteľ sa v rámci riešenia krízovej situácie nesmie dostať do nevýhodnejšieho postavenia, než do akého by sa dostal v rámci bežného konkurzného konania]. Z tohto dôvodu by sa mal odkaz na „triedu“ v článku 45b ods. 5 chápať v tomto zmysle.

63.   Otázka (článok 55)

V článku 55 ods. 2 piatom pododseku sa ustanovuje, že ak orgán pre riešenie krízových situácií v súvislosti s posudzovaním riešiteľnosti krízovej situácie alebo kedykoľvek inokedy určí, že v rámci triedy záväzkov výška záväzkov, na ktoré sa uplatnilo upustenie z dôvodu neuskutočniteľnosti, a záväzkov, ktoré boli vylúčené alebo pravdepodobne budú vylúčené zo záchrany pomocou vnútorných zdrojov v súlade s článkom 44 ods. 2 a ods. 3, predstavuje viac ako 10 % tejto triedy, musí okamžite posúdiť vplyv tejto skutočnosti na riešiteľnosť krízovej situácie daného subjektu. V uvedenom ustanovení sa však nijako neodkazuje na záväzky, v prípade ktorých inštitúcia pri posudzovaní prekročenia 10 % prahovej hodnoty nezahrnula zmluvnú doložku (čím poruší povinnosť podľa článku 55 ods. 1).

Bude správne transponovať smernicu o ozdravení a riešení krízových situácií bánk tak, aby neobsahovala záväzky, v prípade ktorých inštitúcia pri výpočte 10 % prahovej hodnoty nezahrnula zmluvnú doložku?

Odpoveď

Znenie článku 55 ods. 2 piateho pododseku sa obmedzuje na záväzky, v prípade ktorých orgán pre riešenie krízových situácií povolil nezahrnutie zmluvnej podmienky z dôvodu neuskutočniteľnosti, ako aj na záväzky, ktoré sú vylúčenie alebo budú pravdepodobne vylúčené zo záchrany pomocou vnútorných zdrojov podľa článku 44 ods. 2 a ods. 3. Konkrétna povinnosť posúdiť vplyv na riešiteľnosť krízovej situácie na základe tohto pododseku sa preto môže transponovať s odkazom len na tieto záväzky.

V smernici o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa však členským štátom nebráni transponovať toto ustanovenie extenzívne a zahrnúť aj záväzky, v prípade ktorých banka doložku nezahrnie. Tento prístup bude v súlade s cieľmi riešenia krízových situácií a smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk, keďže sa ním zintenzívni kontrola riešiteľnosti krízovej situácie inštitúcie.

Povinnosťou z tohto ustanovenia nie je dotknutá všeobecná povinnosť orgánu pre riešenie krízových situácií zabezpečiť riešiteľnosť krízovej situácie inštitúcie podľa článku 17. V súvislosti s posúdením všeobecnej riešiteľnosti krízovej situácie by ml orgán pre riešenie krízových situácií prihliadať aj na vplyv záväzkov, ktoré neobsahujú zmluvnú doložku, pretože inštitúcia alebo subjekt nesplnili povinnosť z článku 55 ods. 1.

64.   Otázka (článok 55)

Za akých podmienok môže orgán pre riešenie krízových situácií určiť, že nesúhlasí s posúdením spoločnosti, výsledkom ktorého je neuskutočniteľnosť? Určité ťažkosti sa môžu vyskytnúť vtedy, keď po uzatvorení zmluvy orgán pre riešenie krízových situácií určí, že sa má zahrnúť zmluvná doložka uvedená v článku 55 ods. 1.

Okrem toho ak subjekt dospeje k záveru, že vloženie zmluvnej doložky je neuskutočniteľné, a oznámi orgánu pre riešenie krízových situácií dané posúdenie podľa článku 55 ods. 2 prvého pododseku, kedy môže daný subjekt uzavrieť dotknutú zmluvu?

Odpoveď

Kritériá posudzovania neuskutočniteľnosti budú uvedené v delegovanom nariadení, v ktorom sa budú stanovovať regulačné technické predpisy vypracúvané orgánom EBA na základe právomoci udelenej v článku 55 ods. 6.

Pokiaľ ide o okamih, v ktorom sa môže zmluva uzatvoriť, inštitúcia nemôže zmluvu uzatvoriť predtým, než informuje orgán pre riešenie krízových situácií. Môže ju však uzatvoriť bez toho, aby počkala na odpoveď orgánu pre riešenie krízových situácií o existencii podmienky neuskutočniteľnosti, pretože v článku 55 ods. 2 druhom pododseku sa ustanovuje, že povinnosť zahrnúť doložku sa pozastavuje od okamihu prijatia oznámenia od inštitúcie.

65.   Otázka (článok 55)

Ako sa má chápať výraz „v primeranom časovom rámci“ z článku 55 ods. 2?

Uplatňuje sa odkaz na „primeraný časový rámec“ z prvého pododseku uvedeného ustanovenia na subjekt (ktorý musí poskytnúť informácie požadované orgánom pre riešenie krízových situácií v uvedenom časovom rámci) alebo na orgán pre riešenie krízových situácií (ktorý si musí informácie vyžiadať v danom časovom rámci)?

Odpoveď

„Primeraný časový rámec“ je rámec, v ktorom si má orgán pre riešenie krízových situácií vyžiadať potrebné informácie (z článku 55 ods. 2 prvého pododseku) a zahrnúť doložku (tretí pododsek toho istého odseku).

V článku 55 ods. 2 prvom pododseku sa udeľuje diskrečná právomoc na vnútroštátnej úrovni vymedziť primeraný časový rámec, v ktorom môže orgán pre riešenie krízových situácií požiadať subjekt o potrebné informácie. V každom prípade sa odporúča vymedziť tento časový rámec jednotne s lehotou na požiadavku na vloženie doložky, ktorá sa stanovení podľa článku 55 ods. 2 tretieho pododseku. Tento prvok bude stanovený v delegovanom nariadení na základe regulačného technického predpisu, ktorý vypracúva orgán EBA v súlade s mandátom z článku 55 ods. 6.

66.   Otázka (články 55 a 59)

V článku 55 ods. 2 piatom pododseku sa odkazuje na článok 73 „pri uplatnení právomocí na odpísanie a konverziu oprávnených záväzkov“. V článku 73 sa stanovujú ochranné opatrenia pre akcionárov v prípade „čiastočných prevodov“ a „uplatňovania nástroja záchrany pomocou vnútorných zdrojov“.

Má sa to vykladať ako ochranné opatrenia z článku 73, ktoré sa uplatňujú aj pri odpisovaní a konverzii oprávnených záväzkov „nezávisle od riešenia krízovej situácie“ podľa článku 59 ods. 1 písm. a) a ods. 1a?

Odpoveď

Článok 73 sa uplatňuje iba na nástroj záchrany pomocou vnútorných zdrojov, ktorý predstavuje jeden z možných spôsobov uplatnenia právomoci na odpísanie a konverziu a vykonáva sa „vo vzťahu k pasívam inštitúcie, ktorej krízová situácia sa rieši“.

Zásada zakotvená v článku 73 ods. 1 písm. b), ktorá sa týka uplatňovania zásady, že žiadny veriteľ sa v rámci riešenia krízovej situácie nesmie dostať do nevýhodnejšieho postavenia, než do akého by sa dostal v rámci bežného konkurzného konania, sa však uplatňuje aj vtedy, keď sa odpísanie alebo konverzia uskutočňujú nezávisle od riešenia krízovej situácie, ako sa to uvádza v článku 59 ods. 1 písm. a). Konkrétne sa v článku 59 ods. 1 treťom pododseku ustanovuje, že „[p]o výkone právomoci odpísať alebo konvertovať relevantné kapitálové nástroje alebo oprávnené záväzky nezávisle od opatrenia na riešenie krízovej situácie sa vykoná ocenenie stanovené v článku 74 a uplatní sa článok 75“. Zásada, že žiadny veriteľ sa v rámci riešenia krízovej situácie nesmie dostať do nevýhodnejšieho postavenia, než do akého by sa dostal v rámci bežného konkurzného konania, sa uplatňuje článkom 74 aj článkom 75.

I.   OTÁZKY TÝKAJÚCE SA ODPÍSANIA ALEBO KONVERZIE KAPITÁLOVÝCH NÁSTROJOV A OPRÁVNENÝCH ZÁVÄZKOV

67.   Otázka (článok 59)

Čo sú „výnimočné situácie“ uvedené v článku 59 ods. 1b, na základe ktorých sa umožňuje odchýlenie od plánu riešenia krízovej situácie?

Odpoveď

V odôvodnení 54 a článku 87 písm. j) smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa objasňuje, že pri prijímaní opatrenia na riešenie krízovej situácie by mali orgány pre riešenie krízových situácií postupovať podľa opatrení ustanovených v plánoch riešenia krízovej situácie, ak na základe situácie v konkrétnom prípade neposúdia, že ciele riešenia krízovej situácie možno dosiahnuť účinnejšie prijatím opatrení, ktoré sa neustanovujú v pláne riešenia krízovej situácie. „Výnimočné situácie“ uvedené v článku 59 ods. 1b by sa teda mali vykladať podľa odôvodnenia 54 a článku 87 písm. j). Platí to v prípadoch, keď je potrebné prijať opatrenia len pre dcérsku spoločnosť, aj v prípade, keď je potrebný program riešenia krízových situácií na úrovni skupiny, ako sa objasňuje v článku 91 ods. 6 písm. a).

68.   Otázka (článok 59)

Po zmenách článku 59 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk môžu byť oprávnené záväzky spĺňajúce podmienky uvedené v článku 45f ods. 2 písm. a) smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk okrem podmienky súvisiacej so zostatkovou dobou splatnosti záväzkov stanovenej v článku 72c ods. 1 nariadenia o kapitálových požiadavkách aj odpísané alebo skonvertované v okamihu životaneschopnosti.

Uplatňuje sa právomoc odpísať alebo konvertovať tieto nástroje iba v situáciách, keď je emitujúca dcérska spoločnosť subjektu, ktorého krízová situácia sa rieši, súčasťou tej istej skupiny, ktorej krízová situácia sa rieši, ako predmetný subjekt, ktorého krízová situácia sa rieši? Alebo sa môže táto právomoc uplatňovať aj v situáciách, keď je samotná dcérska spoločnosť subjektom, ktorého krízová situácia sa rieši, čiže nie je súčasťou tej istej skupiny, ktorej krízová situácia sa rieši, ako materský subjekt, pričom dcérska spoločnosť má nástroje spĺňajúce požiadavky na internú MREL a interná MREL sa na ňu nevzťahuje?

Odpoveď

Právomoc odpísať alebo konvertovať oprávnené záväzky v okamihu životaneschopnosti v zmysle článku 59 ods. 1a smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa môže uplatňovať iba v súvislosti so subjektmi, ktoré samy nie sú subjektmi, ktorých krízová situácia sa rieši.

Jednoznačne to vyplýva z článku 59 ods. 1a smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk, v ktorom sa vyžaduje splnenie podmienok z článku 45f ods. 2 písm. a) s výnimkou podmienky týkajúcej sa zostatkovej doby splatnosti záväzkov. Článok 45f sa uplatňuje iba na subjekty, ktoré samy nie sú subjektmi, ktorých krízová situácia sa rieši.

V článku 45f ods. 2 úvodnej vete smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa objasňuje, že ustanovenia daného článku sa uplatňujú na subjekty uvedené v článku 45f ods. 1 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk. V druhom uvedenom ustanovení sa stanovuje rozsah uplatňovania internej MREL a objasňuje, že interná MREL sa neuplatňuje na subjekty, ktorých krízová situácia sa rieši.

Oprávnené záväzky dcérskych spoločností, ktoré sú subjektmi, ktorých krízová situácia sa rieši, možno teda odpísať alebo konvertovať iba pri riešení krízovej situácie využitím nástroja záchrany pomocou vnútorných zdrojov, a nie v okamihu životaneschopnosti.

J.   OTÁZKY TÝKAJÚCE SA ZMLUVNÉHO UZNÁVANIA PRÁVOMOCI PRERUŠIŤ PROCES RIEŠENIA KRÍZOVEJ SITUÁCIE

69.   Otázka (článok 71a)

V článku 71a ods. 2 sa členským štátom poskytuje možnosť vyžadovať, aby materské spoločnosti v Únii zabezpečili, že ich dcérske spoločnosti z tretích krajín zahrnú do určitých finančných zmlúv zmluvné podmienky, ktorými sa vylúči, aby uplatnenie právomoci riešiť krízové situácie predstavovalo dôvod na ukončenie týchto zmlúv alebo vykonanie iných opatrení na presadzovanie v súvislosti s týmito zmluvami. Táto požiadavka sa môže uplatňovať v súvislosti s dcérskymi spoločnosťami v tretích krajinách, ktoré sú úverovými inštitúciami, investičnými spoločnosťami (alebo ktoré by boli investičnými spoločnosťami, keby mali ústredie v príslušnom členskom štáte) alebo finančnými inštitúciami.

Môžu sa pri vykonávaní tejto možnosti členské štáty rozhodnúť uplatniť požiadavku z článku 71a ods. 2 prvého pododseku iba na jednu alebo dve z uvedených kategórií subjektov (napr. iba na dcérske spoločnosti v tretích krajinách, ktoré sú úverovými inštitúciami)?

Odpoveď

Článok 71a ods. 2 možno transponovať tak, že sa bude vyžadovať zahrnutie doložky uvedenej v spomínanom článku iba do niektorých kategórií subjektov uvedených v písmenách a) až c) druhého pododseku, za predpokladu, že to nie je v rozpore s ostatnými ustanoveniami smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk.

K.   OTÁZKY TÝKAJÚCE SA INÝCH USTANOVENÍ SMERNICE O OZDRAVENÍ A RIEŠENÍ KRÍZOVÝCH SITUÁCIÍ BÁNK

70.   Otázka (článok 33)

Nemalo by sa v článku 33 ods. 4 odkazovať na odsek 2 daného článku, a nie na odsek 3? V článku 33 ods. 2 sa nachádza ustanovenie obsahujúce pravidlo, podľa ktorého by sa malo opatrenie na riešenie krízovej situácie subjektov uvedených v článku 1 ods. 1 písm. c) alebo písm. d) prijať až po splnení podmienok z článku 32 ods. 1, pričom ustanovenie z odseku 4 tvorí výnimku z tohto pravidla.

Odpoveď

Odkaz „[s] výhradou odseku 3“ v článku 33 ods. 4 znamená, že v prípade potreby musia byť splnené podmienky z článku 33 ods. 3 v súvislosti s uplatňovaním článku 33 ods. 4.

Konkrétne platí, že ak sú dcérske spoločnosti holdingovej spoločnosti so zmiešanou činnosťou v priamej alebo nepriamej držbe sprostredkujúcej finančnej holdingovej spoločnosti a sú splnené podmienky z článku 33 ods. 4 písm. b) a c), subjekt uvedený v písmene a) daného ustanovenia by sa mal považovať za finančnú holdingovú spoločnosť, a nie za holdingovú spoločnosť so zmiešanou činnosťou. Odkaz „[s] výhradou odseku 3“ je teda potrebný na objasnenie, keďže v článku 1 ods. 1 písm. c) a písm. d) sa uvádzajú oba druhy holdingových spoločností.

71.   Otázka (článok 36)

Nemal by byť v článku 36 ods. 11 písm. a) výraz „kapitálové nástroje“ nahradený výrazom „kapitálové nástroje a oprávnené záväzky“?

Odpoveď

V článku 36 ods. 11 písm. a) nie je odkaz na „oprávnené záväzky“ potrebný, pretože týmto ustanovením sa odkazuje na možnosť zvýšenia hodnoty pohľadávok až po uplatnení nástroja záchrany pomocou vnútorných zdrojov, a nie po uplatnení právomocí na odpísanie alebo konverziu podľa článku 59.

V každom prípade je napriek tomu možné v súlade s článkom 46 ods. 3 a článkom 60 ods. 2 písm. a) po konečnom ocenení zvýšiť hodnotu nástrojov, ktoré boli odpísané podľa článkov 59 až 62.

72.   Otázka (článok 47)

V článku 47 sa ustanovujú pravidlá zaobchádzania s akcionármi v prípade záchrany pomocou vnútorných zdrojov alebo odpísania či konverzie kapitálových nástrojov. Podľa smernice (EÚ) 2018/879 sa však právomoci na odpísanie a konverziu podľa článku 59 rozširujú aj na určité oprávnené záväzky. Prečo sa táto zmena nezohľadňuje v článku 47?

Odpoveď

Článok 47 sa uplatňuje na „akcionárov a držiteľov iných nástrojov vlastníctva“ v súvislosti s uplatňovaním nástroja záchrany pomocou vnútorných zdrojov alebo vykonávaním právomocí na odpisovanie a konverziu podľa článku 59.

Smernicou (EÚ) 2018/879 sa rozšíril rozsah uplatňovania právomocí na odpisovanie a konverziu aj na držiteľov určitých oprávnených záväzkov. Keďže však týchto držiteľov nemožno považovať za „akcionárov a držiteľov iných nástrojov vlastníctva“ na základe vymedzení v článku 2 ods. 1 bodoch 61 a 62, nie je potrebné upraviť rozsah pôsobnosti článku 47.

Podobne nemajú ustanovenia článku 47 vplyv ani na držiteľov príslušných kapitálových nástrojov (ktoré sú už začlenené do rozsahu pôsobnosti článku 59 smernice BRRD I), keďže ani tí nie sú podľa uvedených vymedzení „akcionármi a držiteľmi iných nástrojov vlastníctva“.

Pokiaľ ide o odkaz v článku 47 ods. 1 písm. b) bod i) na zníženie percentuálnych podielov akcionárov prostredníctvom konverzie príslušných kapitálových nástrojov na základe právomoci uvedenej v článku 59 ods. 2, aj ten by sa mal vykladať tak, že zahŕňa konverziu oprávnených záväzkov v súlade s článkom 59. V článku 60 ods. 1 o poradí odpisovania a konverzie príslušných kapitálových nástrojov a oprávnených záväzkov sa v písmene a) odkazuje na potrebu prijať jedno alebo obe opatrenia uvedené v článku 47 ods. 1 pri znižovaní položiek kapitálu Tier 1 ešte predtým, ako dôjde k ovplyvneniu ostatných druhov nástrojov.

73.   Otázka (článok 108)

V článku 108 ods. 2 písm. c) smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa vyžaduje, aby „v príslušnej zmluvnej dokumentácii, a ak je to uplatniteľné, v prospekte, ktoré súvisia s danou emisiou, sa výslovne [odkazovalo] na nižšie postavenie podľa tohto odseku“. Nemalo by sa vo vnútroštátnych transpozičných opatreniach, ktorými sa uzákoňuje článok 108 ods. 2 písm. c) vo vnútroštátnom práve, od emitentov vyžadovať, aby vo svojej dokumentácii odkazovali na toto vnútroštátne transpozičné opatrenie alebo na článok 108 ods. 2 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk?

Odpoveď

Zmluvný odkaz na nižšie postavenie záväzku požadované podľa článku 108 ods. 2 písm. c) by sa mal vykonať prostredníctvom odkazu na vnútroštátne opatrenia, ktorými sa transponuje článok 108 ods. 2 v členskom štáte emitenta dlhových nástrojov. Ani dodatočný odkaz na článok 108 ods. 2 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk v zmluvných podmienkach však nie je s týmto ustanovením v rozpore.

74.   Otázka (všeobecné)

Týka sa pojem „subjekt“, ak sa nepoužíva spoločne s pojmom „inštitúcia“ [t. j. vo výraze „inštitúcia alebo subjekt uvedený v článku 1 ods. 1 písm. b), c) a d)“] okrem subjektov uvedených v článku 1 ods. 1 písm. b) až d) aj inštitúcií uvedených v článku 1 ods. 1 písm. a)?

Okrem toho, týka sa pojem „subjekt“ v článku 16a ods. 1 inštitúcie alebo finančnej holdingovej spoločnosti, ktorá musí spĺňať prudenciálne požiadavky na konsolidovanom základe?

Odpoveď

Konkrétny význam pojmu „subjekt“ závisí od ustanovení, v ktorých sa používa, a od toho, na koho sa vzťahujú povinnosti z týchto ustanovení alebo ustanovení v nich uvedených. Malo by sa prihliadať na rozsah pôsobnosti smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk, ako sa to stanovuje v článku 1 ods. 1. Tento pojem sa môže vzťahovať na všetky alebo len niektoré subjekty z článku 1 ods. 1 písm. a) až d) vrátane inštitúcií uvedených v písmene a).

V prípade článku 16a znamená odkaz na slovo „subjekt“ všetky subjekty z článku 1 ods. 1 písm. a) až d), od ktorých sa vyžaduje dodržanie požiadavky na kombinovaný vankúš a minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky podľa článku 45 bez ohľadu na to, či je to na individuálnom alebo konsolidovanom základe (t. j. externej a internej MREL).

L.   OTÁZKY SÚVISIACE S NARIADENÍM O JEDNOTNOM MECHANIZME RIEŠENIA KRÍZOVÝCH SITUÁCIÍ

75.   Otázka (článok 3 nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií)

Vymedzenie pojmu „subjekt, ktorého krízová situácia sa rieši“ v článku 3 ods. 1 bode 24a nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií sa týka iba Jednotnej rady, nie vnútroštátnych orgánov pre riešenie krízových situácií. Toto vymedzenie sa používa v niekoľkých článkoch nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií (napr. v článkoch 12k, 16, 21 a 27). Môžu sa ustanovenia nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií obsahujúce výraz „subjekt, ktorého krízová situácia sa rieši“ uplatňovať na subjekty, ktorých krízová situácia sa rieši, a na skupiny uvedené v článku 7 ods. 3, ktoré nepatria do priamej pôsobnosti Jednotnej rady?

Odpoveď

V článku 3 ods. 24a nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií (ustanovenie, ktorým sa premieta článok 2 ods. 83a smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk) sa Jednotnej rade neudeľuje právomoc identifikovať subjekt ako subjekt, ktorého krízová situácia sa rieši. Ide skôr o dôsledok príslušného plánu riešenia krízovej situácie, v ktorom sa ustanovuje opatrenie na riešenie krízovej situácie pre daný subjekt.

V článku 9 ods. 1 nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií sa od vnútroštátnych orgánov pre riešenie krízových situácií vyžaduje vypracovanie a prijatie plánov riešenia krízovej situácie pre subjekty z článku 7 ods. 3 nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií v súlade s článkom 8 ods. 5 až 13 nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií. Povinnosť stanoviť v pláne riešenia krízovej situácie opatrenia na riešenie krízových situácií, ktoré sa môžu uplatniť v prípade zlyhania, sa stanovuje v článku 8 ods. 6 nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií. Okrem toho, požiadavka na identifikovanie každej skupiny subjektov, ktorých krízová situácia sa rieši, a skupín, ktorých krízová situácia sa rieši, sa ustanovuje v článku 8 ods. 10 druhom pododseku nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií.

76.   Otázka (článok 10a nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií)

Podľa článku 10a ods. 1 nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií keď je subjekt v situácii, že spĺňa požiadavku na kombinovaný vankúš, ale nespĺňa svoju požiadavku na externú alebo internú MREL počítanú na základe celkovej hodnoty rizikovej expozície, Jednotná rada má právomoc zakázať subjektu rozdeľovanie výnosov vyšších ako M-MDA. Týka sa právomoc Jednotnej rady podľa tohto ustanovenia všetkých subjektov, na ktoré sa vzťahuje nariadenie o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií, alebo len tých, za ktoré je Jednotná rada priamo zodpovedná podľa článku 7 ods. 2, ods. 4 písm. b) a ods. 5 nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií?

Okrem toho, ako by mala Jednotná rada uplatňovať právomoci podľa článku 10a nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií? Konkrétne, mali by vnútroštátne orgány pre riešenie krízových situácií v takom prípade plniť aj inštrukcie Jednotnej rady v súlade s článkom 29 nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií?

Odpoveď

V súlade s rozdelením úloh stanoveným v článku 7 nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií môže Jednotná rada vykonávať právomoc z článku 10a nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií iba na subjekty, ktoré patria do jej priamej pôsobnosti [t. j. subjekty a skupiny uvedené v článku 7 ods. 2 nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií a subjekty a skupiny uvedené v článku 7 ods. 4 písm. b) a ods. 5 nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií, ak sú splnené podmienky uplatňovania týchto odsekov]. V prípade ostatných subjektov uvedených v článku 7 ods. 3 by mal právomoc obmedziť rozdeľovanie výnosov vykonávať príslušný vnútroštátny orgán pre riešenie krízových situácií.

V článku 10a nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií sa výslovne neuvádza, komu by malo byť určené rozhodnutie Jednotnej rady o zákaze rozdeľovania výnosov vyšších ako M-MDA. Toto rozhodnutie napriek tomu úzko súvisí s uplatňovaním minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky, keďže právomoc uvedená v článku 10a nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií patrí k opatreniam, prostredníctvom ktorých by sa malo podľa článku 12j ods. 1 písm. b) nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií riešiť porušenie minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky. Takisto to úzko súvisí s odstránením podstatných prekážok brániacich riešiteľnosti krízovej situácie, keďže v článku 10 ods. 9 druhom pododseku nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií sa uvádza situácia, keď inštitúcia spĺňa požiadavku na kombinovaný vankúš spoločne s požiadavkami na vlastné zdroje, ale nie požiadavku na kombinovaný vankúš zároveň s minimálnou požiadavkou na vlastné zdroje a oprávnené záväzky, čo môže spôsobiť podstatnú prekážku brániacu riešiteľnosti krízovej situácie. V oboch prípadoch sú rozhodnutia Jednotnej rady určené vnútroštátnym orgánom pre riešenie krízových situácií, ktoré ich musia vykonať podľa článku 29 nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií – pozri článok 12 ods. 5 a článok 10 ods. 10 až 12 nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií.

Analogicky s týmito ustanoveniami a vzhľadom na dôvod interakcií medzi Jednotnou radou a vnútroštátnymi orgánmi pre riešenie krízových situácií by sa mal článok 10a nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií vykladať tak, že konštatovania Jednotnej rady uvedené v týchto rozhodnutiach by mali byť určené príslušným vnútroštátnym orgánom pre riešenie krízových situácií, ktoré by ich mali vykonať v súlade s článkom 29 nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií.

77.   Otázka (článok 10a nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií)

Ak je subjekt v situácii, že nespĺňa požiadavku na kombinovaný vankúš v spojení s minimálnymi požiadavkami na vlastné zdroje a oprávnené záväzky, Jednotná rada má právomoc na základe článku 10a nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií prostredníctvom niektorého z opatrení, ktoré sú v ňom uvedené, zakázať subjektu rozdeľovanie výnosov vyšších ako M-MDA.

Článok 10a nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií sa však vzťahuje iba na Jednotnú radu, a nie na vnútroštátne orgány pre riešenie krízových situácií. Článok 10a nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií okrem toho nie je uvedený v článku 7 ods. 3 treťom pododseku nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií. Môžu vnútroštátne orgány pre riešenie krízových situácií prijať opatrenie na základe článku 10a nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií v súvislosti so subjektmi a skupinami uvedenými v článku 7 ods. 3 nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií?

Odpoveď

Na základe rozdelenia úloh stanoveného v článku 7 nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií môže Jednotná rada vykonávať právomoc z článku 10a nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií iba v prípade subjektov, ktoré patria do jej priamej pôsobnosti [t. j. subjektov a skupín z článku 7 ods. 2 nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií a subjektov a skupín z článku 7 ods. 4 písm. b) a ods. 5 nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií, ak sú splnené podmienky uplatňovania týchto odsekov] (pozri aj odpoveď na otázku 80). Napriek tomu, že sa článok 10a nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií nenachádza v zozname ustanovení článku 7 ods. 3 štvrtého pododseku nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií, majú vnútroštátne orgány pre riešenie krízových situácií právomoc uplatniť zákaz určitých rozdeľovaní výnosov na základe vnútroštátnej transpozície článku 16a smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk.

Je potrebné poznamenať, že hoci sa článok 10a nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií nenachádza v zozname ustanovení článku 7 ods. 3 štvrtého pododseku nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií, na tento článok sa odkazuje v iných ustanoveniach, ktoré sú výslovne uplatniteľné na vnútroštátne orgány pre riešenie krízových situácií podľa článku 7 ods. 3 nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií:

| — | v článku 10 ods. 9 bode i) druhom pododseku nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií sa uvádzajú okolnosti opísané v článku 10a ods. 1 nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií ako situácie, ktoré spôsobujú podstatnú prekážku brániacu riešiteľnosti krízovej situácie, |
| --- | --- |

—

v článku 10 ods. 9 bode i) druhom pododseku nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií sa uvádzajú okolnosti opísané v článku 10a ods. 1 nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií ako situácie, ktoré spôsobujú podstatnú prekážku brániacu riešiteľnosti krízovej situácie,

| — | v článku 12j ods. 1 písm. b) nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií sa uvádzajú právomoci v zmysle článku 10a nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií ako jedno z opatrení na riešenie porušenia minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky. |
| --- | --- |

—

v článku 12j ods. 1 písm. b) nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií sa uvádzajú právomoci v zmysle článku 10a nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií ako jedno z opatrení na riešenie porušenia minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky.

78.   Otázka (článok 12k nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií)

V súlade s článkom 12k ods. 1 nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií musí Jednotná rada stanoviť úrovne predbežného cieľa pre požiadavky uvedené v článku 12f alebo 12g nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií alebo pre požiadavky vyplývajúce z uplatňovania článku 12c ods. 4, 5, prípadne 7 nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií, ktoré subjekty uvedené v článku 12 ods. 1 a 3 nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií musia splniť k 1. januáru 2022.

Nemalo by sa toto ustanovenie vykladať tak, že sa ním od Jednotnej rady vyžaduje stanovenie úrovní predbežného cieľa aj pre subjekty uvedené v článku 7 ods. 3 nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií, pre ktoré vnútroštátne orgány pre riešenie krízových situácií stanovujú minimálnu požiadavku na vlastné zdroje a oprávnené záväzky (t. j. subjekty uvedené v článku 12 ods. 3 nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií)?

Odpoveď

V prípade subjektov uvedených v článku 12 ods. 3 nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií by mal predbežné ciele uvedené v článku 12k ods. 1 druhom pododseku nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií určovať vnútroštátny orgán pre riešenie krízových situácií na základe rozdelenia úloh stanoveného v článku 7 ods. 3 nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií.

79.   Otázka (článok 18 nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií)

Podľa článku 18 ods. 1a nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií má Jednotná rada právomoc prijať program riešenia krízovej situácie vo vzťahu k ústrednému orgánu a všetkým úverovým inštitúciám, ktoré sú k nemu trvalo pridružené, a ktoré sú súčasťou tej istej skupiny, ktorej krízová situácia sa rieši, keď táto skupina, ktorej krízová situácia sa rieši, spĺňa ako celok podmienky stanovené v článku 18 ods. 1 prvom pododseku nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií.

Článok 18 ods. 1a nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií sa však vzťahuje iba na Jednotnú radu, a nie na vnútroštátny orgán pre riešenie krízových situácií. Článok 18 ods. 1a nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií okrem toho nie je uvedený v článku 7 ods. 3 štvrtom pododseku nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií. Majú vnútroštátne orgány pre riešenie krízových situácií právomoc na základe nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií prijať program riešenia krízovej situácie vo vzťahu k ústrednému orgánu a úverovým inštitúciám, ktoré sú k nemu trvalo pridružené, a ktoré sú súčasťou tej istej skupiny, ktorej krízová situácia sa rieši?

Odpoveď

Článok 7 ods. 3 štvrtý pododsek nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií neobsahuje odkaz na článok 18 ods. 1a nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií o uplatňovaní opatrenia na riešenie krízovej situácie vo vzťahu k ústrednému orgánu a všetkým úverovým inštitúciám, ktoré sú k nemu trvalo pridružené, a ktoré sú súčasťou tej istej skupiny, ktorej krízová situácia sa rieši.

Vnútroštátne orgány pre riešenie krízových situácií však napriek tomu majú právomoc prijať opatrenie na riešenie krízovej situácie za podmienok uvedených v článku 18 ods. 1a nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií, keďže v článku 7 ods. 3 písm. e) nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií sa od vnútroštátnych orgánov pre riešenie krízových situácií vyžaduje prijímanie rozhodnutí o riešení krízovej situácie a uplatňovanie nástrojov riešenia krízovej situácie na základe príslušných postupov a ochranných opatrení, pokiaľ ide o subjekty a skupiny, ktoré patria do ich priamej pôsobnosti. Článok 18 ods. 1a nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií možno považovať za konkretizovanie podmienok stanovených v článku 18 ods. 1 nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií.

Okrem toho bude uplatniteľné aj vnútroštátne ustanovenie, ktorým sa transponuje článok 32a smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk, keďže nebude v rozpore s nariadením o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií.

80.   Otázka (článok 33 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk)

Prečo sa článok 33 ods. 3 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk neodzrkadľuje v nariadení o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií a aké dôsledky z toho môžu vyplývať?

Odpoveď

Bolo to tak už aj v prípade nariadenia SRMR I a smernice BRRD I.

Podľa článku 33 ods. 3 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk platí, že ak sú dcérske inštitúcie holdingovej spoločnosti so zmiešanou činnosťou v držbe sprostredkujúcej finančnej holdingovej spoločnosti, opatrenia na riešenie krízovej situácie na účely riešenia krízovej situácie na úrovni skupiny sa musia prijať pre sprostredkujúcu finančnú holdingovú spoločnosť, a nie pre holdingovú spoločnosť so zmiešanou činnosťou. Do tohto článku sa zmenou smernice (EÚ) 2019/879 len pridalo ustanovenie, že počas fázy plánovania riešenia krízovej situácie musí byť sprostredkujúca finančná holdingová spoločnosť považovaná za subjekt, ktorého krízová situácia sa rieši.

Holdingové spoločnosti so zmiešanou činnosťou sú zahrnuté do rozsahu pôsobnosti smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk odkazom na ne v článku 1 ods. 1 písm. c). V článku 2 nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií sa však nijako neodkazuje na holdingové spoločnosti so zmiešanou činnosťou, čo znamená, že nepatria do rozsahu pôsobnosti nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií. Preto nebolo potrebné premietnuť článok 33 ods. 3 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk do nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií. Je potrebné poznamenať, že článok 17 ods. 5 písm. k) smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk, v ktorom sa orgánom pre riešenie krízových situácií umožňuje žiadať od holdingových spoločností so zmiešanou činnosťou založenie samostatnej finančnej holdingovej spoločnosti na účely riešenia alebo odstránenia podstatných prekážok brániacich riešiteľnosti krízovej situácie, sa takisto nepremietol do článku 10 ods. 11 nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií.

81.   Otázka (článok 45b)

Môžete na základe odpovede na 34. otázku v oznámení Komisie z 29. septembra 2020 objasniť, čo sa myslí pod pojmom „subjekty v rozsahu pôsobnosti nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií“?

Okrem toho, ak členské štáty vykonajú možnosť z článku 45b ods. 8 posledného pododseku smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk stanovením percentuálnej hodnoty na vyššiu úroveň ako 30 %, bude sa táto percentuálna hodnota uplatňovať na subjekty uvedené v článku 7 ods. 3 nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií, ktoré patria do priamej pôsobnosti vnútroštátnych orgánov pre riešenie krízových situácií?

Odpoveď

Subjekty v rozsahu pôsobnosti nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií sú subjekty uvedené v článku 2 nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií. Na účely posúdenia toho, ktoré subjekty patria do rozsahu pôsobnosti nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií, nie je relevantné rozdelenie úloh medzi Jednotnú radu a vnútroštátne orgány pre riešenie krízových situácií v článku 7 nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií.

Ak zúčastnený členský štát vykoná možnosť z článku 45b ods. 8 štvrtého pododseku smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk a zvýši percentuálnu hodnotu na vyššiu úroveň ako 30 %, bude sa toto zvýšenie uplatňovať iba na subjekty, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií, ako sa to stanovuje v článku 2 nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií. Je to preto, lebo nariadenie o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií sa uplatňuje na všetky subjekty v rámci rozsahu jeho pôsobnosti bez ohľadu na rozdelenie úloh medzi Jednotnú radu a vnútroštátne orgány pre riešenie krízových situácií. Keď vnútroštátny orgán pre riešenie krízových situácií vykonáva svoje úlohy vo vzťahu k subjektu uvedenom v článku 7 ods. 3 nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií, musí uplatňovať pravidlá nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií pomocou právomocí udelených na základe vnútroštátnych pravidiel transponujúcich smernicu o ozdravení a riešení krízových situácií bánk. Toto jasne vyplýva z článku 7 nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií, konkrétne z článku 7 ods. 3 písm. d) prvého a štvrtého pododseku.

Zámerom nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií je totiž okrem prenesenia centralizovanej právomoci riešiť krízové situácie na Jednotnú radu aj prispôsobenie pravidiel a zásad smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk špecifikám jednotného mechanizmu riešenia krízových situácií a zabezpečenie toho, aby Jednotná rada a vnútroštátne orgány pre riešenie krízových situácií uplatňovali pri prijímaní rozhodnutí podľa nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií rovnaké základné pravidlá. Tento prístup sa vysvetľuje v odôvodneniach 18, 21 a 23, a najmä v odôvodnení 28 nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií, v ktorého poslednej vete sa ustanovuje, že „za určitých okolností by vnútroštátne orgány pre riešenie krízových situácií mali vykonávať svoje úlohy na základe tohto nariadenia a v súlade s ním, pričom byť mali uplatňovať právomoci, ktoré boli na ne prenesené vnútroštátnymi právnymi predpismi transponujúcimi smernicu 2014/59/EÚ a v súlade s nimi, pokiaľ tieto predpisy nie sú v rozpore s týmto nariadením“. Tento prístup vyplýva aj z článku 1 prvého pododseku nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií, v ktorom sa ustanovuje, že v nariadení o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií sa „stanovujú jednotné pravidlá a jednotný postup riešenia krízových situácií subjektov“ v rozsahu pôsobnosti nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií.

Ak sa teda pravidlá nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií líšia od vnútroštátnych pravidiel transponujúcich smernicu o ozdravení a riešení krízových situácií bánk, má v súvislosti so subjektmi, ktoré patria do rozsahu jeho pôsobnosti, prednosť nariadenie o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií, ako sa to uvádza v článku 2 nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií.

---

(1)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ z 15. mája 2014, ktorou sa stanovuje rámec pre ozdravenie a riešenie krízových situácií úverových inštitúcií a investičných spoločností a ktorou sa mení smernica Rady 82/891/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EÚ, 2012/30/EÚ a 2013/36/EÚ a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 a (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 173, 12.6.2014, s. 190).

(2)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/879 z 20. mája 2019, ktorou sa mení smernica 2014/59/EÚ, pokiaľ ide o kapacitu úverových inštitúcií a investičných spoločností na absorpciu strát a rekapitalizáciu, a smernica 98/26/ES (Ú. v. EÚ L 150, 7.6.2019, s. 296).

(3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ z 26. júna 2013 o prístupe k činnosti úverových inštitúcií a prudenciálnom dohľade nad úverovými inštitúciami a investičnými spoločnosťami, o zmene smernice 2002/87/ES a o zrušení smerníc 2006/48/ES a 2006/49/ES (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 338).

(4)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/878 z 20. mája 2019, ktorou sa mení smernica 2013/36/EÚ, pokiaľ ide o oslobodené subjekty, finančné holdingové spoločnosti, zmiešané finančné holdingové spoločnosti, odmeňovanie, opatrenia a právomoci v oblasti dohľadu a opatrenia na zachovanie kapitálu (Ú. v. EÚ L 150, 7.6.2019, s. 253).

(5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a investičné spoločnosti a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1).

(6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/876 z 20. mája 2019, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 575/2013, pokiaľ ide o ukazovateľ finančnej páky, ukazovateľ čistého stabilného financovania, požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky, kreditné riziko protistrany, trhové riziko, expozície voči centrálnym protistranám, expozície voči podnikom kolektívneho investovania, veľkú majetkovú angažovanosť, požiadavky na predkladanie správ a zverejňovanie informácií, a ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 150, 7.6.2019, s. 1).

(7)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/65/EÚ z 15. mája 2014 o trhoch s finančnými nástrojmi, ktorou sa mení smernica 2002/92/ES a smernica 2011/61/EÚ (Ú. v. EÚ L 173, 12.6.2014, s. 349).

(8)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 806/2014 z 15. júla 2014, ktorým sa stanovujú jednotné pravidlá a jednotný postup riešenia krízových situácií úverových inštitúcií a určitých investičných spoločností v rámci jednotného mechanizmu riešenia krízových situácií a jednotného fondu na riešenie krízových situácií a ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1093/2010 (Ú. v. EÚ L 225, 30.7.2014, s. 1).

(9)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/877 z 20. mája 2019, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 806/2014, pokiaľ ide o kapacitu úverových inštitúcií a investičných spoločností na absorpciu strát a rekapitalizáciu (Ú. v. EÚ L 150, 7.6.2019, s. 226).

(10)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/49/EÚ zo 16. apríla 2014 o systémoch ochrany vkladov (Ú. v. EÚ L 173, 12.6.2014, s. 149).

(11)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2017/565 z 25. apríla 2016, ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/65/EÚ, pokiaľ ide o organizačné požiadavky a podmienky výkonu činnosti investičných spoločností, ako aj o vymedzené pojmy na účely uvedenej smernice (Ú. v. EÚ L 87, 31.3.2017, s. 1).

(12)  Usmernenia zo 6. novembra 2018 o určitých aspektoch požiadaviek vhodnosti podľa smernice MiFID II, ESMA35-43-1163.

(13)  Oznámenie Komisie o výklade určitých právnych ustanovení revidovaného rámca pre riešenie krízových situácií bánk v reakcii na otázky orgánov členských štátov (Ú. v. EÚ C 321, 29.9.2020, s. 1).

(14)  Oznámenie Komisie o výklade určitých právnych ustanovení revidovaného rámca pre riešenie krízových situácií bánk v reakcii na otázky orgánov členských štátov (Ú. v. EÚ C 321, 29.9.2020, s. 1).

(15)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/47/ES zo 6. júna 2002 o dohodách o finančných zárukách (Ú. v. ES L 168, 27.6.2002, s. 43).

---

| 2.12.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 417/51 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 417/51

---

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii

(Vec M.9787 — Česká Spořitelna/Československá Obchodní Banka/Komerční Banka/JV)

(Text s významom pre EHP)

(2020/C 417/03)

Dňa 6. augusta 2020 sa Komisia rozhodla nevzniesť námietku voči uvedenej oznámenej koncentrácii a vyhlásiť ju za zlučiteľnú s vnútorným trhom. Toto rozhodnutie je založené na článku 6 ods. 1 písm. b) nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1). Úplné znenie rozhodnutia je dostupné iba v anglickom jazyku a bude zverejnené po odstránení akýchkoľvek obchodných tajomstiev. Bude dostupné:

| — | v časti webovej stránky Komisie o hospodárskej súťaži venovanej fúziám (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti na vyhľadávanie individuálnych rozhodnutí o fúziách podľa názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov, |
| --- | --- |

—

v časti webovej stránky Komisie o hospodárskej súťaži venovanej fúziám (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti na vyhľadávanie individuálnych rozhodnutí o fúziách podľa názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov,

| — | v elektronickej podobe na webovej stránke EUR-Lexu (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sk) pod číslom dokumentu 32020M9787. EUR-Lex predstavuje online prístup k európskemu právu. |
| --- | --- |

—

v elektronickej podobe na webovej stránke EUR-Lexu (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sk) pod číslom dokumentu 32020M9787. EUR-Lex predstavuje online prístup k európskemu právu.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

| 2.12.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 417/52 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 417/52

---

Výmenný kurz eura (1)

1. decembra 2020

(2020/C 417/04)

1 euro =

| | Mena | Výmenný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | Americký dolár | 1,1968 |
| JPY | Japonský jen | 124,92 |
| DKK | Dánska koruna | 7,4441 |
| GBP | Britská libra | 0,89798 |
| SEK | Švédska koruna | 10,2135 |
| CHF | Švajčiarsky frank | 1,0836 |
| ISK | Islandská koruna | 158,20 |
| NOK | Nórska koruna | 10,6028 |
| BGN | Bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | Česká koruna | 26,235 |
| HUF | Maďarský forint | 357,20 |
| PLN | Poľský zlotý | 4,4788 |
| RON | Rumunský lei | 4,8710 |
| TRY | Turecká líra | 9,4122 |
| AUD | Austrálsky dolár | 1,6274 |
| CAD | Kanadský dolár | 1,5522 |
| HKD | Hongkongský dolár | 9,2774 |
| NZD | Novozélandský dolár | 1,7010 |
| SGD | Singapurský dolár | 1,6048 |
| KRW | Juhokórejský won | 1 326,72 |
| ZAR | Juhoafrický rand | 18,3311 |
| CNY | Čínsky juan | 7,8639 |
| HRK | Chorvátska kuna | 7,5515 |
| IDR | Indonézska rupia | 16 981,99 |
| MYR | Malajzijský ringgit | 4,8835 |
| PHP | Filipínske peso | 57,598 |
| RUB | Ruský rubeľ | 90,7837 |
| THB | Thajský baht | 36,215 |
| BRL | Brazílsky real | 6,3573 |
| MXN | Mexické peso | 24,0465 |
| INR | Indická rupia | 88,1535 |

Mena

Výmenný kurz

USD

Americký dolár

1,1968

JPY

Japonský jen

124,92

DKK

Dánska koruna

7,4441

GBP

Britská libra

0,89798

SEK

Švédska koruna

10,2135

CHF

Švajčiarsky frank

1,0836

ISK

Islandská koruna

158,20

NOK

Nórska koruna

10,6028

BGN

Bulharský lev

1,9558

CZK

Česká koruna

26,235

HUF

Maďarský forint

357,20

PLN

Poľský zlotý

4,4788

RON

Rumunský lei

4,8710

TRY

Turecká líra

9,4122

AUD

Austrálsky dolár

1,6274

CAD

Kanadský dolár

1,5522

HKD

Hongkongský dolár

9,2774

NZD

Novozélandský dolár

1,7010

SGD

Singapurský dolár

1,6048

KRW

Juhokórejský won

1 326,72

ZAR

Juhoafrický rand

18,3311

CNY

Čínsky juan

7,8639

HRK

Chorvátska kuna

7,5515

IDR

Indonézska rupia

16 981,99

MYR

Malajzijský ringgit

4,8835

PHP

Filipínske peso

57,598

RUB

Ruský rubeľ

90,7837

THB

Thajský baht

36,215

BRL

Brazílsky real

6,3573

MXN

Mexické peso

24,0465

INR

Indická rupia

88,1535

---

(1)  Zdroj: referenčný výmenný kurz publikovaný ECB.

---

| 2.12.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 417/53 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 417/53

---

Nová národná strana obehových euromincí

(2020/C 417/05)

Image 1

Národná strana novej obehovej pamätnej mince v hodnote 2 EUR vydanej Gréckom

Obehové euromince majú v celej eurozóne postavenie zákonného platidla. Komisia zverejňuje opis vzorov všetkých nových euromincí s cieľom informovať každého, kto prichádza s mincami do kontaktu (1), ako aj širokú verejnosť. V súlade so závermi Rady z 10. februára 2009 (2) môžu členské štáty eurozóny a krajiny, ktoré s Európskou úniou uzavreli menovú dohodu ustanovujúcu vydávanie obehových euromincí, vydať do obehu pamätné euromince za určitých podmienok, predovšetkým musia mať len nominálnu hodnotu 2 EUR. Tieto mince majú rovnaké technické parametre ako ostatné mince v hodnote 2 EUR, na národnej strane je však vyobrazený pamätný motív, ktorý má veľkú symbolickú hodnotu z národného alebo európskeho hľadiska.

Vydávajúca krajina: Grécko

Motív: 2 500. výročie bitky pri Termopylách

Vecný opis vzoru: Na vzore je vyobrazená staroveká grécka prilba. Na vnútornom okraji sú vpísané slová „2500. VÝROČIE BITKY PRI TERMOPYLÁCH“ a „HELÉNSKA REPUBLIKA“. V pozadí sa nachádza aj rok vydania „2020“ a palmeta (značka gréckej mincovne). Napravo a dolu od prilby je uvedený monogram umelca (George Stamatopoulos). Hoci Gréci v bitke pri Termopylách prehrali, táto udalosť ostáva nadčasovým symbolom hrdinského odboja.

Vo vonkajšom prstenci mince je vyobrazených dvanásť hviezd vlajky Európskej únie.

Odhadovaný náklad: 750 000 mincí

Dátum vydania: január 2020

---

(1)  Pozri Ú. v. ES C 373, 28.12.2001, s. 1 o národných stranách všetkých mincí, ktoré boli vydané v roku 2002.

(2)  Pozri závery Rady pre hospodárske a finančné záležitosti z 10. februára 2009 a odporúčanie Komisie z 19. decembra 2008 o spoločných usmerneniach pre národné strany a vydávanie euromincí určených do obehu (Ú. v. EÚ L 9, 14.1.2009, s. 52).

---

| 2.12.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 417/54 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 417/54

---

Nová národná strana obehových euromincí

(2020/C 417/06)

Image 2

Národná strana novej obehovej pamätnej mince v hodnote 2 EUR vydanej Gréckom

Obehové euromince majú v celej eurozóne postavenie zákonného platidla. Komisia zverejňuje opis vzorov všetkých nových euromincí s cieľom informovať každého, kto prichádza s mincami do kontaktu, ako aj širokú verejnosť (1). V súlade so závermi Rady z 10. februára 2009 (2) môžu členské štáty eurozóny a krajiny, ktoré s Európskou úniou uzavreli menovú dohodu ustanovujúcu vydávanie obehových euromincí, vydať do obehu pamätné euromince za určitých podmienok, predovšetkým musia mať len nominálnu hodnotu 2 EUR. Tieto mince majú rovnaké technické parametre ako ostatné mince v hodnote 2 EUR, na národnej strane je však vyobrazený pamätný motív, ktorý má veľkú symbolickú hodnotu z národného alebo európskeho hľadiska.

Vydávajúca krajina: Grécko

Motív: sté výročie zjednotenia Trácie s Gréckom

Vecný opis vzoru: Vzor kopíruje starodávnu mincu tráckeho mesta Abdéra s gryfom. Na vnútornom okraji sú vpísané slová „100. VÝROČIE ZJEDNOTENIA TRÁCIE S GRÉCKOM“ a „HELÉNSKA REPUBLIKA“, ako aj rok vydania „2020“ a palmeta (značka gréckej mincovne). Vľavo je tiež zobrazený monogram umelca (George Stamatopoulos). Oblasť Trácie, ktorá sa nachádza na severovýchode Grécka, bola s Gréckom zjednotená po prvej svetovej vojne.

Vo vonkajšom prstenci mince je vyobrazených dvanásť hviezd vlajky Európskej únie.

Odhadovaný náklad: 750 000 mincí

Dátum vydania: máj 2020

---

(1)  Pozri Ú. v. ES C 373, 28.12.2001, s. 1 o národných stranách všetkých mincí, ktoré boli vydané v roku 2002.

(2)  Pozri závery Rady pre hospodárske a finančné záležitosti z 10. februára 2009 a odporúčanie Komisie z 19. decembra 2008 o spoločných usmerneniach pre národné strany a vydávanie euromincí určených do obehu (Ú. v. EÚ L 9, 14.1.2009, s. 52).

---

V Oznamy

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

Európska komisia

| 2.12.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 417/55 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 417/55

---

Predbežné oznámenie o koncentrácii

(Vec M.10069 — HDI Assicurazioni/Amissima Assicurazioni)

Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu

(Text s významom pre EHP)

(2020/C 417/07)

1.

Toto oznámenie sa týka týchto podnikov:

| — | HDI Assicurazioni S.p.A. („HDI“, Taliansko), pod kontrolou skupiny Talanx Group („Talanx“, Nemecko), |
| --- | --- |

—

HDI Assicurazioni S.p.A. („HDI“, Taliansko), pod kontrolou skupiny Talanx Group („Talanx“, Nemecko),

| — | Amissima Assicurazioni S.p.A. („Amissima“, Taliansko). |
| --- | --- |

—

Amissima Assicurazioni S.p.A. („Amissima“, Taliansko).

Podnik HDI získava v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia o fúziách kontrolu nad celým podnikom Amissima.

Koncentrácia sa uskutočňuje prostredníctvom kúpy akcií.

2.

| — | HDI: poskytovanie a distribúcia produktov životného a neživotného poistenia v Taliansku, |
| --- | --- |

—

HDI: poskytovanie a distribúcia produktov životného a neživotného poistenia v Taliansku,

| — | Talanx: poskytovanie a distribúcia poistných a zaistných produktov na celom svete, |
| --- | --- |

—

Talanx: poskytovanie a distribúcia poistných a zaistných produktov na celom svete,

| — | Amissima: poskytovanie a distribúcia produktov neživotného poistenia v Taliansku. |
| --- | --- |

—

Amissima: poskytovanie a distribúcia produktov neživotného poistenia v Taliansku.

3.

V súlade s oznámením Komisie o zjednodušenom postupe pri riešení niektorých koncentrácií podľa nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (2) je potrebné uviesť, že túto vec je možné posudzovať v súlade s postupom stanoveným v uvedenom oznámení.

4.

Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr 10 dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia. Vždy je nutné uviesť toto referenčné číslo:

M.10069 — HDI Assicurazioni/Amissima Assicurazioni

Pripomienky možno Komisii zaslať e-mailom, faxom alebo poštou. Použite tieto kontaktné údaje:

e-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Poštová adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1 („nariadenie o fúziách“).

1

(2)  Ú. v. EÚ C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 2.12.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 417/57 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 417/57

---

Predbežné oznámenie o koncentrácii

(Vec M.9977 — EPGC/Metro)

Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu

(Text s významom pre EHP)

(2020/C 417/08)

1.

Toto oznámenie sa týka týchto podnikov:

| — | EP Global Commerce a.s. („EPGC“, Česko), pod kontrolou p. Daniela Křetínského (Česko), |
| --- | --- |

—

EP Global Commerce a.s. („EPGC“, Česko), pod kontrolou p. Daniela Křetínského (Česko),

| — | Metro AG („Metro“, Nemecko). |
| --- | --- |

—

Metro AG („Metro“, Nemecko).

Podnik EPGC získava v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia o fúziách výlučnú kontrolu nad celým podnikom Metro.

Koncentrácia sa uskutočňuje prostredníctvom verejnej ponuky oznámenej 13. septembra 2020.

2.

| — | EPGC: podnik založený na účely akvizície, ktorý má v súčasnosti v podniku Metro podiel nezakladajúci ovládanie. EPGC kontroluje p. Daniel Křetínský, ktorý má podiely v spoločnostiach pôsobiacich v odvetviach energetiky, verejnoprospešných služieb, médií a elektronického obchodu. |
| --- | --- |

—

EPGC: podnik založený na účely akvizície, ktorý má v súčasnosti v podniku Metro podiel nezakladajúci ovládanie. EPGC kontroluje p. Daniel Křetínský, ktorý má podiely v spoločnostiach pôsobiacich v odvetviach energetiky, verejnoprospešných služieb, médií a elektronického obchodu.

| — | Metro: pôsobí v oblasti veľkoobchodu s tovarom každodennej spotreby. |
| --- | --- |

—

Metro: pôsobí v oblasti veľkoobchodu s tovarom každodennej spotreby.

3.

V súlade s oznámením Komisie o zjednodušenom postupe pri riešení niektorých koncentrácií podľa nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (2) je potrebné uviesť, že túto vec je možné posudzovať v súlade s postupom stanoveným v uvedenom oznámení.

4.

Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr 10 dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia. Vždy je nutné uviesť toto referenčné číslo:

M.9977 — EPGC/Metro

Pripomienky možno Komisii zaslať e-mailom, faxom alebo poštou. Použite tieto kontaktné údaje:

e-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Poštová adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1 („nariadenie o fúziách“).

1

(2)  Ú. v. EÚ C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 2.12.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 417/58 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 417/58

---

Predbežné oznámenie o koncentrácii

(Vec M.9981 —
  Bain Capital/Ahlstrom-Munksjö)

(Text s významom pre EHP)

(2020/C 417/09)

1.

Toto oznámenie sa týka týchto podnikov:

| — | Bain Capital Investors L.L.C. („Bain Capital“) (Spojené štáty americké), |
| --- | --- |

—

Bain Capital Investors L.L.C. („Bain Capital“) (Spojené štáty americké),

| — | Ahlstrom-Munksjö Oyj („Ahlstrom-Munksjö“) (Fínsko). |
| --- | --- |

—

Ahlstrom-Munksjö Oyj („Ahlstrom-Munksjö“) (Fínsko).

Podnik Bain Capital získava v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia o fúziách výlučnú kontrolu nad celým podnikom Ahlstrom-Munksjö. Koncentrácia sa uskutočňuje prostredníctvom kúpy akcií.

2.

| — | Bain Capital: súkromná kapitálová investičná spoločnosť, ktorá investuje do spoločností pôsobiacich v mnohých priemyselných odvetviach vrátane informačných technológií, zdravotnej starostlivosti, maloobchodu a spotrebiteľských výrobkov, komunikácií, finančných služieb a oblasti výroby/spracovania, |
| --- | --- |

—

Bain Capital: súkromná kapitálová investičná spoločnosť, ktorá investuje do spoločností pôsobiacich v mnohých priemyselných odvetviach vrátane informačných technológií, zdravotnej starostlivosti, maloobchodu a spotrebiteľských výrobkov, komunikácií, finančných služieb a oblasti výroby/spracovania,

| — | Ahlstrom-Munksjö: celosvetový výrobca a dodávateľ materiálov na báze vlákien. Jeho ponuka zahŕňa filtračné materiály, podkladové fólie, materiály na spracovanie potravín a nápojov, dekoračné papiere, tapety, brúsne papiere a lepiace pásky, papiere na elektrotechnické účely, materiály zo sklenených vlákien, zdravotnícky materiál na báze vlákien a riešenia pre diagnostiku, ako aj rad špeciálnych papierov na konečné použitie na priemyselné a spotrebiteľské účely. |
| --- | --- |

—

Ahlstrom-Munksjö: celosvetový výrobca a dodávateľ materiálov na báze vlákien. Jeho ponuka zahŕňa filtračné materiály, podkladové fólie, materiály na spracovanie potravín a nápojov, dekoračné papiere, tapety, brúsne papiere a lepiace pásky, papiere na elektrotechnické účely, materiály zo sklenených vlákien, zdravotnícky materiál na báze vlákien a riešenia pre diagnostiku, ako aj rad špeciálnych papierov na konečné použitie na priemyselné a spotrebiteľské účely.

3.

Na základe predbežného posúdenia a bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie v tejto veci, sa Komisia domnieva, že oznámená transakcia by mohla patriť do rozsahu pôsobnosti nariadenia o fúziách.

4.

Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr 10 dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia. Vždy je nutné uviesť toto referenčné číslo:

M.9981 — Bain Capital/Ahlstrom-Munksjö

Pripomienky možno Komisii zaslať e-mailom, faxom alebo poštou. Použite tieto kontaktné údaje:

e-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Poštová adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1 („nariadenie o fúziách“).

1

---

INÉ AKTY

Európska komisia

| 2.12.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 417/59 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 417/59

---

Uverejnenie žiadosti o zmenu podľa článku 17 ods. 6 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 110/2018 z o definovaní, popise, prezentácii, označovaní a ochrane zemepisných označení liehovín a o zrušení nariadenia (EHS) č. 1576/89

(2020/C 417/10)

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietku proti žiadosti podľa článku 27 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/787 (1).

HLAVNÉ ŠPECIFIKÁCIE TECHNICKEJ DOKUMENTÁCIE

„VASI VADKÖRTE PÁLINKA“

Číslo spisu: PGI-HU-02408 – 22.12.2017

1.   Zemepisné označenie na zápis

„Vasi vadkörte pálinka“

2.   Kategória liehoviny

Ovocný destilát [kategória 9 v prílohe II k nariadeniu (ES) č. 110/2008]

3.   Opis liehoviny

3.1.   Fyzikálne, chemické a/alebo organoleptické vlastnosti

Chemické a fyzikálne vlastnosti:

Obsah kyseliny kyanovodíkovej: maximálne 5 g/hl zo 100 % obj. alkoholu

Obsah medi: maximálne 9 mg/l konečného výrobku

Organoleptické vlastnosti:

Číra, bezfarebná.

Aróma sa vyznačuje decentnou vôňou a trpkosťou a zároveň výraznými tónmi hrušky, citrusových plodov a korenia.

Má suchú, decentne sviežu a korenistú chuť s jemnými medovými a dymovými tónmi a ostrý koniec; takisto môže mať citrusové arómy, decentnú trpkosť a zemitý charakter.

Po odležaní si zachováva charakteristickú chuť a arómu ovocia, ktoré sa použilo na jej výrobu.

3.2.   Špecifické vlastnosti (ktorými sa líši od iných liehovín rovnakej kategórie)

Organoleptické vlastnosti liehoviny „Vasi vadkörte pálinka“ prispievajú k jej jedinečnosti: jej svieža, charakteristická mierne trpká citrusová príchuť a chuť, korenisté medové tóny a štruktúra, ktorá je skôr zemitá než jemná vďaka divým hruškám, ktoré sa používajú pri príprave kvasu na výrobu liehoviny „Vasi vadkörte pálinka“.

„Vasi vadkörte pálinka“ sa vyrába z plodov štátom uznaných miestnych odrôd hrušiek pestovaných v administratívnej oblasti žúp uvedených v bode 4. Základnú prísadu liehoviny „Vasi vadkörte pálinka“ tvoria s podielom aspoň 75 % divé hrušky, zvyšok (najviac 25 %) tvoria štátom uznané miestne odrody hrušiek (Bosc kobak, Conference, Clapp kedveltje, Hardenpont téli vajkörte, Tüskés körte, Sózó körte). Prenikavá trpkosť a sviežosť liehoviny „Vasi vadkörte pálinka“ vznikajú vďaka nízkemu obsahu cukru a trpkosti divých hrušiek, ktoré tvoria najmenej 75 % kvasu a ich zber je náročný.

4.   Zemepisná oblasť

Oblasť výroby liehoviny „Vasi vadkörte pálinka“ je ohraničená administratívnymi hranicami Vašskej a Zalianskej župy. Mletie, fermentácia, destilácia a odležanie sa môžu vykonávať v komerčných páleniciach, ktoré sa nachádzajú výlučne v tejto zemepisnej oblasti.

5.   Spôsob výroby liehoviny

Hlavné fázy výroby pálenky:

| a) | výber a schválenie ovocia; |
| --- | --- |

a)

výber a schválenie ovocia;

| b) | mletie a fermentácia; |
| --- | --- |

b)

mletie a fermentácia;

| c) | destilácia; |
| --- | --- |

c)

destilácia;

| d) | odležanie a uchovávanie pálenky; |
| --- | --- |

d)

odležanie a uchovávanie pálenky;

| e) | výroba, spracovanie a miešanie pálenky. |
| --- | --- |

e)

výroba, spracovanie a miešanie pálenky.

a)   Výber a schválenie ovocia

Pokiaľ ide o odrodu, aspoň 75 % zo schválených hrušiek musia byť divé hrušky (bežná hruška planá Pyrus pyraster, poddruh pyraster). Zvyšná časť, ktorej podiel nesmie predstavovať viac než 25 %, musí pozostávať z uznaných miestnych odrôd hrušiek.

Štátom uznané miestne odrody hrušiek sú Bosc kobak, Conference, Clapp kedveltje, Hardenpont téli vajkörte, Tüskés körte a Sózó körte.

Pálenka sa vyrába z primerane dozretých plodov, t. j. plodov s obsahom sušiny aspoň 14 % referenčnej hodnoty, dobrej alebo výbornej kvality. Množstvo schváleného ovocia sa odvíja od hmotnosti. Pri schvaľovaní sa kvalita ovocia hodnotí na základe odobratých vzoriek. Organoleptické hodnotenie (zrelosť – zrelé až prezreté – zdravé, čisté, bez cudzorodých látok – hliny, listov, vetvičiek, kamienkov, kovov alebo iných látok – a bez plesne či hniloby atď.) a skúška obsahu sušiny tvoria základ kontroly kvality a schválenia (meranie obsahu cukru a pH). K ovociu musia byť takisto priložené doklady potvrdzujúce jeho pôvod. Dodávateľ je povinný deklarovať pôvod ovocia a dodržanie ochrannej lehoty.

b)   Mletie a fermentácia

Mletie:

Jedinečnou vlastnosťou fázy mletia pri výrobe liehoviny „Vasi vadkörte pálinka“ je obsah cukru, ktorý je na úrovni 3 – 5 %, a to vďaka nízkemu obsahu cukru divých hrušiek používaných na jej výrobu.

Fermentácia:

Počas fermentácie sa musí udržiavať teplota 16 – 23 oC a musí sa dosiahnuť optimálna hodnota pH 2,8 – 3,2. Optimálny čas trvania fermentácie je v závislosti od vnútorných vlastností hrušiek 10 dní.

Kvas sa musí čo najskôr destilovať alebo sa musia zabezpečiť základné podmienky pre správne uchovávanie až do času, keď môže začať destilácia [teplota musí byť čo najnižšia (0 – 10 °C), nádoby musia byť vodotesne uzavreté a naplnené po okraj].

c)   Destilácia

„Vasi vadkörte pálinka“ sa môže pripravovať pomocou jednostupňového destilačného prístroja s rektifikačnou kolónou alebo tradičnou periodickou destiláciou v destilačných kotloch. Obsah alkoholu v destilovanom výrobku je 55 – 85 obj. %.

d)   Odležanie a uchovávanie pálenky

Po rafinácii sa pálenka musí nechať odležať v nádobách z nehrdzavejúcej ocele a musí sa uchovávať v nezriedenom stave.

e)   Výroba, spracovanie a miešanie pálenky

Pálenka sa musí vychladiť na teplotu –5 až –3 °C a ostatné nečistoty sa musia odstrániť filtrovaním pomocou doskového filtra. Po filtrácii sa pálenka uchováva dovtedy, kým sa nezohreje na 18 – 20 °C. Pálenka sa môže miešať len ak je zabezpečené, že aspoň 75 % kvasného cukru dodaného ako surovina pochádza z divých hrušiek a najviac 25 % z ostatných uvedených odrôd hrušiek.

Pred fľašovaním sa musí obsah alkoholu pálenky upraviť na úroveň vhodnú na konzumáciu pridaním pitnej vody s prihliadnutím na určenú toleranciu pre fľašovaný výrobok (±0,3 obj. %).

6.   Súvislosť so zemepisným prostredím alebo zemepisným pôvodom

6.1.   Podrobné údaje o zemepisnej oblasti alebo pôvode, ktoré sú rozhodujúce pre súvislosť

Divá hruška, hovorovo známa ako poľná hruška, je pôvodný druh hrušky pochádzajúci z Vašskej a Zalianskej župy. Najčastejšie rastie v prírodných zalesnených oblastiach.

Západná časť Vašskej a Zalianskej župy sa nachádza na úpätí Álp a jej povrch je smerom od západu na východ viac zvlnený. Väčšinu oblasti pokrývajú lesy. Miestne pôdy sú prevažne hnedé, podobné černozemi, sú stredne ťažké a mierne kyslé. Vďaka svojej polohe sa tieto dve župy nachádzajú v jednom z najdaždivejších regiónov Maďarska Alpokalja („úpätie Álp“), hoci od západu na východ ročný úhrn zrážok klesá. Podnebie týchto žúp sa v rôznych častiach mierne líši: smerom od západu na rovinatejší východ regiónu je suchšie a kontinentálnejšie, hoci teplota v okolí rozsiahlych zalesnených častí regiónu je nižšia než na nezalesnených územiach. Mierne svahy úpätí hôr a ich bezprostredné okolie tvoria oblasť, kde rastie divá hruška. Priemerný úhrn zrážok v tejto oblasti je 600 až 800 mm ročne, hoci v čase dozrievania divej hrušky, v septembri a októbri, je úhrn zrážok nízky. Táto oblasť sa teší hojnému slnečného svitu, a to 1 700 až 1 800 hodín ročne. Vďaka blízkosti Álp je mierne chladnejšia než susedné župy.

Divá hruška obľubuje suché a slnečné stanovištia s južnou orientáciou, ktoré nie sú premokrené a v čase dozrievania teplé. Okrem toho jej vyhovujú aj hutnejšie pôdy podobné černozemi nachádzajúce sa v týchto oblastiach a lesy s nižším korunovým zápojom. So správnou pôdou a mikroklímou, napríklad takými, aké sú v tejto zemepisnej oblasti, dokáže divá hruška prežiť desiatky, ba možno aj stovky rokov. Poveternostné podmienky meniace sa z roka na rok môžu mať vplyv na výnosy.

6.2.   Špecifické vlastnosti liehoviny, ktoré možno pripísať zemepisnej oblasti

Súvislosť medzi liehovinou „Vasi vadkörte pálinka“ a zemepisnou oblasťou vychádza z kvality a dobrej povesti výrobku.

K jedinečným organoleptickým vlastnostiam liehoviny „Vasi vadkörte pálinka“ prispieva skutočnosť, že najmenej 75 % divých hrušiek používaných na výrobu kvasu má pôvod vo Vašskej a Zalianskej župe.

Tieto divé hrušky dobre dozrievajú vďaka vysokému počtu hodín slnečného svitu a režimu zrážok. Na zber divých hrušiek sú potrebné isté zručnosti: zrelosť možno zistiť podľa farby a na dotyk. Cieľom je nazbierať čo najzrelšie plody.

Mierne kyslé hnedé pôdy podobné černozemi a pomerne chladné podnebie tejto oblasti vysvetľujú vyššiu kyslosť plodov divej hrušky, ktorá sa premieta do aromatických zložiek liehoviny – dodáva jej sviežosť a citrusovú príchuť a istú mieru trpkosti.

Keďže divá hruška má omnoho nižší obsah cukru než iné druhy ovocia, na výrobu jednotky pálenky je potrebné väčšie množstvo divých hrušiek než pri bežných hruškových pálenkách. Vysoký podiel divého ovocia používaného na výrobu liehoviny „Vasi vadkörte pálinka“ je zrejmý z jej aromatických zložiek. Divá hruška dodáva liehovine „Vasi vadkörte pálinka“ nielen jej charakteristickú trpkosť, ale aj ostrosť, skôr zemitú než jemnú štruktúru a korenisté medové tóny.

Keďže vďaka vysokému podielu divých hrušiek v zložení má „Vasi vadkörte pálinka“ mierne trpkú chuť, iba znalci dokážu určiť správny čas na oddelenie destilátu od „hlavy“ destilátu, aby sa doň nedostali žiadne príchute, ktoré by mohli pokaziť jeho chuť.

O dobrej povesti liehoviny „Vasi vadkörte pálinka“ svedčia aj tieto ocenenia, ktoré získala:

| — | v roku 2011 zlatá medaila na druhej verejnej súťaži páleniek a destilátov Vašskej župy; |
| --- | --- |

—

v roku 2011 zlatá medaila na druhej verejnej súťaži páleniek a destilátov Vašskej župy;

| — | v roku 2013 strieborná medaila na štvrtej verejnej súťaži páleniek a destilátov Vašskej župy; |
| --- | --- |

—

v roku 2013 strieborná medaila na štvrtej verejnej súťaži páleniek a destilátov Vašskej župy;

| — | v roku 2015 strieborná medaila na šiestej verejnej súťaži páleniek a destilátov Vašskej župy; |
| --- | --- |

—

v roku 2015 strieborná medaila na šiestej verejnej súťaži páleniek a destilátov Vašskej župy;

| — | v roku 2015 zlatá medaila na súťaži páleniek a destilátov z jadrového ovocia Vašskej župy; |
| --- | --- |

—

v roku 2015 zlatá medaila na súťaži páleniek a destilátov z jadrového ovocia Vašskej župy;

| — | v roku 2016 strieborná medaila na siedmej verejnej súťaži páleniek a destilátov Vašskej župy; |
| --- | --- |

—

v roku 2016 strieborná medaila na siedmej verejnej súťaži páleniek a destilátov Vašskej župy;

| — | v roku 2017 bronzová medaila na súťaži páleniek a destilátov z jadrového ovocia Vašskej župy. |
| --- | --- |

—

v roku 2017 bronzová medaila na súťaži páleniek a destilátov z jadrového ovocia Vašskej župy.

„Vasi vadkörte pálinka“ bola od roku 2006 predstavená na niekoľkých veľkých celoštátnych prezentačných a degustačných podujatiach. Medzi tieto podujatia patrí každoročný festival pálenky v meste Gyula, festival pálenky v Budapešti, festival piva a bravčových kolien v Békešskej Čabe, karneval Savária v meste Szombathely, gastronomický festival v Šoproni (Ízutazás) a medzinárodné veľtrhy Sirha, FeHoVa a národná poľnohospodárska a potravinárska výstava OMÉK v Budapešti.

7.   Právne predpisy Európskej únie alebo vnútroštátne/regionálne právne predpisy

| — | zákon XI z roku 1997 o ochrane ochranných známok a zemepisných označení, |
| --- | --- |

—

zákon XI z roku 1997 o ochrane ochranných známok a zemepisných označení,

| — | zákon LXXIII z roku 2008 o pálenke, pálenke z hroznových výliskov a Národnej rade pre pálenku, |
| --- | --- |

—

zákon LXXIII z roku 2008 o pálenke, pálenke z hroznových výliskov a Národnej rade pre pálenku,

| — | nariadenie vlády č. 158/2009 z 30. júla 2009, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá ochrany zemepisných označení poľnohospodárskych výrobkov a potravín a overovania výrobkov, |
| --- | --- |

—

nariadenie vlády č. 158/2009 z 30. júla 2009, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá ochrany zemepisných označení poľnohospodárskych výrobkov a potravín a overovania výrobkov,

| — | nariadenie vlády č. 22/2012 z 29. februára 2012 o Národnom úrade pre bezpečnosť potravinového reťazca, |
| --- | --- |

—

nariadenie vlády č. 22/2012 z 29. februára 2012 o Národnom úrade pre bezpečnosť potravinového reťazca,

| — | vyhláška ministra pre rozvoj vidieka č. 49/2013 z 29. apríla 2013 o medzných hodnotách niektorých znečisťujúcich a škodlivých látok prírodného pôvodu v potravinách a o požiadavkách na isté materiály a predmety určené na styk s potravinami. |
| --- | --- |

—

vyhláška ministra pre rozvoj vidieka č. 49/2013 z 29. apríla 2013 o medzných hodnotách niektorých znečisťujúcich a škodlivých látok prírodného pôvodu v potravinách a o požiadavkách na isté materiály a predmety určené na styk s potravinami.

8.   Žiadateľ

8.1.   Členský štát, tretia krajina alebo právnická/fyzická osoba:

Názov: Birkás Pálinka Kft.

8.2.   Úplná adresa (názov ulice a číslo domu, mesto a PSČ, krajina):

Adresa: Győrvár, 9821 Győrvár, Hrsz. 435, 9821 Maďarsko

E-mail: birkas@birkaspalinka.hu

Tel. +36 302563066

9.   Doplnenie zemepisného označenia

—

10.   Osobitné pravidlá týkajúce sa označovania

Okrem prvkov stanovených v právnych predpisoch označenie obsahuje aj tieto slová:

| — | „földrajzi árujelző“ [zemepisné označenie] (oddelene od názvu), |
| --- | --- |

—

„földrajzi árujelző“ [zemepisné označenie] (oddelene od názvu),

| — | názov „Vasi vadkörte pálinka“ musí byť uvedený na prednej aj zadnej etikete. |
| --- | --- |

—

názov „Vasi vadkörte pálinka“ musí byť uvedený na prednej aj zadnej etikete.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 130, 17.5.2019, s. 1.

---