# Az Európai Unió C 188E/2005

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 188E |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 48. évfolyam2005. augusztus 2. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 188E

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

48. évfolyam2005. augusztus 2.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Tájékoztatások |
| | Tanács |
| 2005/C 188E/1 | 27/2005/EK közös álláspont a Tanács által 2005. június 21-én elfogadva, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 252. cikkében említett eljárással összhangban eljárva, a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló 1466/97/EK rendelet módosításáról szóló tanácsi rendelet elfogadása céljából | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Tájékoztatások

Tanács

2005/C 188E/1

27/2005/EK közös álláspont a Tanács által 2005. június 21-én elfogadva, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 252. cikkében említett eljárással összhangban eljárva, a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló 1466/97/EK rendelet módosításáról szóló tanácsi rendelet elfogadása céljából

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Tájékoztatások

Tanács

| 2.8.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 188/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 188/1

---

27/2005/EK KÖZÖS ÁLLÁSPONT

a Tanács által 2005. június 21-én elfogadva

a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló 1466/97/EK rendelet módosításáról szóló ../2005/EK tanácsi rendelet elfogadása céljából

(2005/C 188 E/01)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerződésre és különösen annak 99. cikke (5) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Központi Bank véleményére (1),

a Szerződés 252. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (2),

mivel:

| (1) | A Stabilitási és Növekedési Paktum eredetileg a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletből (3), a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendeletből (4), valamint a Stabilitási és Növekedési Paktumról szóló, 1997. június 17-i európai tanácsi állásfoglalásból (5) állt. A Stabilitási és Növekedési Paktum hasznosnak bizonyult a költségvetési fegyelem rögzítése szempontjából, ezáltal hozzájárult a fenntartható növekedés és a munkahelyteremtés ösztönzéséhez szükséges, alacsony inflációs rátával és alacsony kamatlábbal jellemezhető, magas fokú makrogazdasági stabilitáshoz. |
| --- | --- |

(1)

A Stabilitási és Növekedési Paktum eredetileg a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletből (3), a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendeletből (4), valamint a Stabilitási és Növekedési Paktumról szóló, 1997. június 17-i európai tanácsi állásfoglalásból (5) állt. A Stabilitási és Növekedési Paktum hasznosnak bizonyult a költségvetési fegyelem rögzítése szempontjából, ezáltal hozzájárult a fenntartható növekedés és a munkahelyteremtés ösztönzéséhez szükséges, alacsony inflációs rátával és alacsony kamatlábbal jellemezhető, magas fokú makrogazdasági stabilitáshoz.

| (2) | 2005. március 20-án a Tanács elfogadta „A Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásának javításáról” szóló jelentést, melynek célja a költségvetés-politikai keret irányításának javítása és a nemzeti felelősség növelése a paktum gazdasági alapjainak megerősítése és hatékonyságának fokozása révén – mind a prevenció, mind a korrekció területén –, az államháztartás hosszú távú fenntarthatósága, a megelőzés ösztönzése, valamint az elkövetkező nemzedékek túlzott megterhelésének elkerülése. A jelentést 2005. március 23-i ülésén az Európai Tanács a következtetéseiben (6) elfogadta, és kinyilvánította, hogy a jelentés aktualizálja és kiegészíti a Stabilitási és Növekedési Paktumot és annak immár szerves részét képezi. |
| --- | --- |

(2)

2005. március 20-án a Tanács elfogadta „A Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásának javításáról” szóló jelentést, melynek célja a költségvetés-politikai keret irányításának javítása és a nemzeti felelősség növelése a paktum gazdasági alapjainak megerősítése és hatékonyságának fokozása révén – mind a prevenció, mind a korrekció területén –, az államháztartás hosszú távú fenntarthatósága, a megelőzés ösztönzése, valamint az elkövetkező nemzedékek túlzott megterhelésének elkerülése. A jelentést 2005. március 23-i ülésén az Európai Tanács a következtetéseiben (6) elfogadta, és kinyilvánította, hogy a jelentés aktualizálja és kiegészíti a Stabilitási és Növekedési Paktumot és annak immár szerves részét képezi.

| (3) | A 2005. tavaszi Európai Tanács ülésén elfogadott, 2005. március 20-i ECOFIN-jelentésnek megfelelően a tagállamok, a Tanács és a Bizottság újra megerősítik azon elkötelezettségüket, hogy – egymást segítve és egymásra nyomást gyakorolva – a Szerződést és a Stabilitási és Növekedési Paktumot hatékonyan és időben végrehajtják, továbbá szoros és konstruktív együttműködésben járnak el a gazdasági és költségvetési felügyelet során, hogy a paktum szabályainak biztos voltát és hatékonyságát garantálják. |
| --- | --- |

(3)

A 2005. tavaszi Európai Tanács ülésén elfogadott, 2005. március 20-i ECOFIN-jelentésnek megfelelően a tagállamok, a Tanács és a Bizottság újra megerősítik azon elkötelezettségüket, hogy – egymást segítve és egymásra nyomást gyakorolva – a Szerződést és a Stabilitási és Növekedési Paktumot hatékonyan és időben végrehajtják, továbbá szoros és konstruktív együttműködésben járnak el a gazdasági és költségvetési felügyelet során, hogy a paktum szabályainak biztos voltát és hatékonyságát garantálják.

| (4) | Az 1466/97/EK rendeletet módosítani kell annak érdekében, hogy lehetővé tegye a Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtása kapcsán jóváhagyott továbbfejlesztések teljes körű alkalmazását. |
| --- | --- |

(4)

Az 1466/97/EK rendeletet módosítani kell annak érdekében, hogy lehetővé tegye a Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtása kapcsán jóváhagyott továbbfejlesztések teljes körű alkalmazását.

| (5) | A Stabilitási és Növekedési Paktum meghatározza a tagállamok arra vonatkozó kötelezettségét, hogy tartaniuk kell magukat azon középtávú célkitűzéshez, miszerint „egyensúlyközeli vagy többletet tartalmazó” költségvetési helyzetet érnek el. Az Uniót jellemző gazdasági és költségvetési különbségek fényében a középtávú költségvetési célkitűzéseket az egyes tagállamokra nézve differenciálni kell, hogy figyelembe lehessen venni a gazdasági és költségvetési helyzetnek, illetve fejlődésnek, valamint az államháztartás fenntarthatóságához kapcsolódó költségvetési kockázatoknak a sokszínűségét, a várható demográfiai változásokat is tekintetbe véve. Az egyes tagállamok esetében a középtávú költségvetési célkitűzés eltérhet az egyensúlyközeli vagy többletet tartalmazó költségvetési helyzettől. Az euro-övezetbe tartozó és az ERM2-tagállamok számára ezért elkészülne az országspecifikus középtávú költségvetési célkitűzések meghatározott skálája, amely ciklikusan igazított, az egyszeri és átmeneti intézkedésektől mentes költségvetési helyzetre vonatkozó célkitűzéseket tartalmazna. |
| --- | --- |

(5)

A Stabilitási és Növekedési Paktum meghatározza a tagállamok arra vonatkozó kötelezettségét, hogy tartaniuk kell magukat azon középtávú célkitűzéshez, miszerint „egyensúlyközeli vagy többletet tartalmazó” költségvetési helyzetet érnek el. Az Uniót jellemző gazdasági és költségvetési különbségek fényében a középtávú költségvetési célkitűzéseket az egyes tagállamokra nézve differenciálni kell, hogy figyelembe lehessen venni a gazdasági és költségvetési helyzetnek, illetve fejlődésnek, valamint az államháztartás fenntarthatóságához kapcsolódó költségvetési kockázatoknak a sokszínűségét, a várható demográfiai változásokat is tekintetbe véve. Az egyes tagállamok esetében a középtávú költségvetési célkitűzés eltérhet az egyensúlyközeli vagy többletet tartalmazó költségvetési helyzettől. Az euro-övezetbe tartozó és az ERM2-tagállamok számára ezért elkészülne az országspecifikus középtávú költségvetési célkitűzések meghatározott skálája, amely ciklikusan igazított, az egyszeri és átmeneti intézkedésektől mentes költségvetési helyzetre vonatkozó célkitűzéseket tartalmazna.

| (6) | A teljes költségvetési ciklusra vonatkozó költségvetési politika kiegyensúlyozottabb megközelítését kell megvalósítani a gazdaságilag kedvező időszakokban tanúsított fokozott költségvetési fegyelem révén, a prociklikus politikák elkerülésének, valamint a középtávú költségvetési célkitűzések fokozatos elérésének a céljával. A középtávú költségvetési célkitűzések betartása lehetővé teszi a tagállamoknak, hogy anélkül birkózzanak meg a szokásos ciklikus ingadozásokkal, hogy a költségvetési hiány elérné a GDP 3 %-át jelentő referenciaértéket, valamint biztosítja, hogy gyors előrelépést tegyenek a költségvetés hosszú távú fenntarthatósága felé. Ennek figyelembevételével a célkitűzések betartása költségvetési mozgásteret nyit, elsősorban a közberuházások számára. |
| --- | --- |

(6)

A teljes költségvetési ciklusra vonatkozó költségvetési politika kiegyensúlyozottabb megközelítését kell megvalósítani a gazdaságilag kedvező időszakokban tanúsított fokozott költségvetési fegyelem révén, a prociklikus politikák elkerülésének, valamint a középtávú költségvetési célkitűzések fokozatos elérésének a céljával. A középtávú költségvetési célkitűzések betartása lehetővé teszi a tagállamoknak, hogy anélkül birkózzanak meg a szokásos ciklikus ingadozásokkal, hogy a költségvetési hiány elérné a GDP 3 %-át jelentő referenciaértéket, valamint biztosítja, hogy gyors előrelépést tegyenek a költségvetés hosszú távú fenntarthatósága felé. Ennek figyelembevételével a célkitűzések betartása költségvetési mozgásteret nyit, elsősorban a közberuházások számára.

| (7) | A középtávú költségvetési célkitűzésüket még el nem ért tagállamoknak lépéseket kell tenniük annak érdekében, hogy az a ciklus folyamán megvalósuljon. Középtávú költségvetési célkitűzéseik elérése érdekében az euro-övezetbe vagy az ERM2-övezetbe tartozó tagállamoknak a ciklikusan igazított – egyszeri és egyéb átmeneti intézkedésektől mentes – megfelelő éves minimumkiigazítást kell teljesíteniük. |
| --- | --- |

(7)

A középtávú költségvetési célkitűzésüket még el nem ért tagállamoknak lépéseket kell tenniük annak érdekében, hogy az a ciklus folyamán megvalósuljon. Középtávú költségvetési célkitűzéseik elérése érdekében az euro-övezetbe vagy az ERM2-övezetbe tartozó tagállamoknak a ciklikusan igazított – egyszeri és egyéb átmeneti intézkedésektől mentes – megfelelő éves minimumkiigazítást kell teljesíteniük.

| (8) | A Paktum növekedésorientált jellegének fokozása érdekében azon országoknak a középtávú költségvetési célkitűzés eléréséhez vezető korrekciós pályája meghatározásakor, amelyek még nem érték el ezt a célt, valamint a középtávú célkitűzést már elért országoknak ezen célkitűzéstől való átmeneti eltérésének lehetővé tételekor figyelembe kell venni azokat a jelentős szerkezeti reformokat, amelyek – többek között a növekedés lehetőségének fokozása révén – közvetlen, hosszú távú költségmegtakarítást eredményeznek, és ezáltal az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát igazolhatóan befolyásolják. Annak érdekében, hogy az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságán egyértelműen javító szerkezeti reformokat semmi ne akadályozza, különleges figyelmet kell fordítani a több pilléren alapuló – egy kötelező, tőkefedezeti pillért is magában foglaló – rendszer bevezetésére irányuló nyugdíjreformokra, mivel ezek a reformok a végrehajtási időszakban az államháztartás rövid távú romlásával járnak. |
| --- | --- |

(8)

A Paktum növekedésorientált jellegének fokozása érdekében azon országoknak a középtávú költségvetési célkitűzés eléréséhez vezető korrekciós pályája meghatározásakor, amelyek még nem érték el ezt a célt, valamint a középtávú célkitűzést már elért országoknak ezen célkitűzéstől való átmeneti eltérésének lehetővé tételekor figyelembe kell venni azokat a jelentős szerkezeti reformokat, amelyek – többek között a növekedés lehetőségének fokozása révén – közvetlen, hosszú távú költségmegtakarítást eredményeznek, és ezáltal az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát igazolhatóan befolyásolják. Annak érdekében, hogy az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságán egyértelműen javító szerkezeti reformokat semmi ne akadályozza, különleges figyelmet kell fordítani a több pilléren alapuló – egy kötelező, tőkefedezeti pillért is magában foglaló – rendszer bevezetésére irányuló nyugdíjreformokra, mivel ezek a reformok a végrehajtási időszakban az államháztartás rövid távú romlásával járnak.

| (9) | A Tanács által a stabilitási és konvergenciaprogramok vizsgálata számára kitűzött határidőket azok alapos értékelése érdekében meg kell hosszabbítani, |
| --- | --- |

(9)

A Tanács által a stabilitási és konvergenciaprogramok vizsgálata számára kitűzött határidőket azok alapos értékelése érdekében meg kell hosszabbítani,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1466/97/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A szöveg a következő új címsorral és cikkel egészül ki:
  „2a. cikk
  Valamennyi tagállam költségvetési helyzetére differenciált középtávú célkitűzés vonatkozik. Ezen országspecifikus középtávú költségvetési célkitűzések eltérhetnek az egyensúlyközeli vagy többletet tartalmazó helyzetre vonatkozó követelménytől. A célkitűzéseknek a GDP 3 %-os költségvetési hiány tekintetében biztonsági tartalékot kell meghatározniuk, biztosítaniuk kell a fenntarthatóság irányába tett gyors előrehaladást, valamint ezt figyelembe véve mozgásteret kell biztosítaniuk a költségvetési műveletek számára, különösen a közberuházások szükségességére való tekintettel.
  E tényezők figyelembevételével az eurót bevezető tagállamok és az ERM2-tagállamok számára ki kell jelölni országspecifikus, egy meghatározott skálán belül a GDP –1 %-a és az egyensúly vagy a többlet közötti középtávú költségvetési célkitűzéseket, amelyek ciklikusan igazított, az egyszeri és átmeneti intézkedésektől mentes költségvetési helyzetre vonatkoznak.
  A tagállamok középtávú költségvetési célkitűzését valamely jelentős szerkezeti reform megvalósításakor felül lehet, négyévenként pedig minden esetben felül kell vizsgálni.” |
| --- | --- |

1.

A szöveg a következő új címsorral és cikkel egészül ki:

„2a. cikk

Valamennyi tagállam költségvetési helyzetére differenciált középtávú célkitűzés vonatkozik. Ezen országspecifikus középtávú költségvetési célkitűzések eltérhetnek az egyensúlyközeli vagy többletet tartalmazó helyzetre vonatkozó követelménytől. A célkitűzéseknek a GDP 3 %-os költségvetési hiány tekintetében biztonsági tartalékot kell meghatározniuk, biztosítaniuk kell a fenntarthatóság irányába tett gyors előrehaladást, valamint ezt figyelembe véve mozgásteret kell biztosítaniuk a költségvetési műveletek számára, különösen a közberuházások szükségességére való tekintettel.

E tényezők figyelembevételével az eurót bevezető tagállamok és az ERM2-tagállamok számára ki kell jelölni országspecifikus, egy meghatározott skálán belül a GDP –1 %-a és az egyensúly vagy a többlet közötti középtávú költségvetési célkitűzéseket, amelyek ciklikusan igazított, az egyszeri és átmeneti intézkedésektől mentes költségvetési helyzetre vonatkoznak.

A tagállamok középtávú költségvetési célkitűzését valamely jelentős szerkezeti reform megvalósításakor felül lehet, négyévenként pedig minden esetben felül kell vizsgálni.”

| 2. | A 3. cikk (2) bekezdése a következőképpen módosul:






  a) | az a) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | a középtávú költségvetési célkitűzést és az államháztartási többletre/hiányra vonatkozó ezen célkitűzéshez vezető korrekciós pályát, valamint az államadósság arányának várható alakulását;” |
| --- | --- | --- | --- |

2.

A 3. cikk (2) bekezdése a következőképpen módosul:

a)

az a) pont helyébe a következő szöveg lép:

„a)

a középtávú költségvetési célkitűzést és az államháztartási többletre/hiányra vonatkozó ezen célkitűzéshez vezető korrekciós pályát, valamint az államadósság arányának várható alakulását;”

| b) | a c) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „c) | a program célkitűzéseinek elérése érdekében tett és/vagy javasolt költségvetési és egyéb gazdaságpolitikai intézkedések részletes és mennyiségi értékelését, amely tartalmazza a közvetlen, hosszú távú költségmegtakarítást – többek között a növekedés lehetőségének fokozása révén – eredményező jelentős szerkezeti reformok részletes költség-haszon elemzését is;” |
| --- | --- | --- |

b)

a c) pont helyébe a következő szöveg lép:

„c)

a program célkitűzéseinek elérése érdekében tett és/vagy javasolt költségvetési és egyéb gazdaságpolitikai intézkedések részletes és mennyiségi értékelését, amely tartalmazza a közvetlen, hosszú távú költségmegtakarítást – többek között a növekedés lehetőségének fokozása révén – eredményező jelentős szerkezeti reformok részletes költség-haszon elemzését is;”

| c) | a bekezdés a következő e) ponttal egészül ki:






  „e) | adott esetben a középtávú költségvetési célkitűzés eléréséhez szükséges korrekciós pályától történő eltérés indokait.”. |
| --- | --- | --- |

c)

a bekezdés a következő e) ponttal egészül ki:

„e)

adott esetben a középtávú költségvetési célkitűzés eléréséhez szükséges korrekciós pályától történő eltérés indokait.”.

| 3. | A 5. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés első albekezdésének helyébe a következő albekezdések lépnek:
  „1.   A Bizottság és a Szerződés 114. cikkével létrehozott bizottság értékelése alapján a Tanács a Szerződés 99. cikke értelmében a többoldalú felügyelet keretében megvizsgálja az érintett tagállam által benyújtott középtávú költségvetési célkitűzést, értékeli, hogy a program alapját képező közgazdasági feltételezések reálisak-e, a középtávú költségvetési célkitűzéshez vezető korrekciós pálya megfelelő-e, és a korrekciós pálya tiszteletben tartása érdekében tett és/vagy javasolt intézkedések elegendőek-e a középtávú költségvetési célkitűzésnek a ciklus alatt történő eléréséhez.
  A középtávú költségvetési célkitűzéshez vezető korrekciós pálya értékelése során a Tanács megvizsgálja, hogy az érintett tagállam elérte-e a középtávú költségvetési célkitűzésének teljesítéséhez szükséges, az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedésektől mentes, ciklikusan igazított egyenlegre vonatkozó éves javulást, a GDP 0,5 %-át véve viszonyítási alapul. A Tanács figyelembe veszi, hogy a gazdaságilag kedvező időszakokban a kiigazító erőfeszítések erőteljesebbek-e, míg gazdaságilag kedvezőtlen időszakokban az erőfeszítések korlátozottabbak lehetnek.
  Azon tagállamoknak a középtávú költségvetési célkitűzés eléréséhez vezető korrekciós pályája meghatározásakor, amelyek még nem érték el ezt a célt, valamint a középtávú célkitűzést már elért országoknak ezen célkitűzéstől való átmeneti eltérésének lehetővé tételekor a Tanács – azzal a feltétellel, hogy a hiányra vonatkozó referenciaérték tekintetében megfelelő biztonsági tartalék áll rendelkezésre, illetve a költségvetés helyzete az elvárások szerint a program időtartama alatt visszatér a középtávú költségvetési célkitűzéshez – figyelembe veszi azon jelentős szerkezeti reformok végrehajtását, amelyek, többek között a növekedés lehetőségének fokozása révén, közvetlen hosszú távú költségmegtakarítást eredményeznek, és ezáltal az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát igazolhatóan befolyásolják.
  Különleges figyelmet kell fordítani a több pilléren alapuló – egy kötelező, tőkefedezeti pillért is magában foglaló – rendszer bevezetésére irányuló nyugdíjreformokra. Az ilyen reformokat végrehajtó tagállamok számára lehetővé kell tenni a középtávú költségvetési célkitűzésük eléréséhez szükséges pályától vagy magától a célkitűzéstől történő – az államilag irányított pillér reformjának nettó költségét tükröző – eltérést, azzal a feltétellel, hogy az eltérés átmeneti, és a hiányra vonatkozó referenciaérték tekintetében megfelelő biztonsági tartalék áll rendelkezésre.” |
| --- | --- | --- |

3.

A 5. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés első albekezdésének helyébe a következő albekezdések lépnek:

„1.   A Bizottság és a Szerződés 114. cikkével létrehozott bizottság értékelése alapján a Tanács a Szerződés 99. cikke értelmében a többoldalú felügyelet keretében megvizsgálja az érintett tagállam által benyújtott középtávú költségvetési célkitűzést, értékeli, hogy a program alapját képező közgazdasági feltételezések reálisak-e, a középtávú költségvetési célkitűzéshez vezető korrekciós pálya megfelelő-e, és a korrekciós pálya tiszteletben tartása érdekében tett és/vagy javasolt intézkedések elegendőek-e a középtávú költségvetési célkitűzésnek a ciklus alatt történő eléréséhez.

A középtávú költségvetési célkitűzéshez vezető korrekciós pálya értékelése során a Tanács megvizsgálja, hogy az érintett tagállam elérte-e a középtávú költségvetési célkitűzésének teljesítéséhez szükséges, az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedésektől mentes, ciklikusan igazított egyenlegre vonatkozó éves javulást, a GDP 0,5 %-át véve viszonyítási alapul. A Tanács figyelembe veszi, hogy a gazdaságilag kedvező időszakokban a kiigazító erőfeszítések erőteljesebbek-e, míg gazdaságilag kedvezőtlen időszakokban az erőfeszítések korlátozottabbak lehetnek.

Azon tagállamoknak a középtávú költségvetési célkitűzés eléréséhez vezető korrekciós pályája meghatározásakor, amelyek még nem érték el ezt a célt, valamint a középtávú célkitűzést már elért országoknak ezen célkitűzéstől való átmeneti eltérésének lehetővé tételekor a Tanács – azzal a feltétellel, hogy a hiányra vonatkozó referenciaérték tekintetében megfelelő biztonsági tartalék áll rendelkezésre, illetve a költségvetés helyzete az elvárások szerint a program időtartama alatt visszatér a középtávú költségvetési célkitűzéshez – figyelembe veszi azon jelentős szerkezeti reformok végrehajtását, amelyek, többek között a növekedés lehetőségének fokozása révén, közvetlen hosszú távú költségmegtakarítást eredményeznek, és ezáltal az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát igazolhatóan befolyásolják.

Különleges figyelmet kell fordítani a több pilléren alapuló – egy kötelező, tőkefedezeti pillért is magában foglaló – rendszer bevezetésére irányuló nyugdíjreformokra. Az ilyen reformokat végrehajtó tagállamok számára lehetővé kell tenni a középtávú költségvetési célkitűzésük eléréséhez szükséges pályától vagy magától a célkitűzéstől történő – az államilag irányított pillér reformjának nettó költségét tükröző – eltérést, azzal a feltétellel, hogy az eltérés átmeneti, és a hiányra vonatkozó referenciaérték tekintetében megfelelő biztonsági tartalék áll rendelkezésre.”

| b) | a (2) bekezdésben a „két hónapon belül” kifejezés helyébe a „három hónapon belül” kifejezés lép. |
| --- | --- |

b)

a (2) bekezdésben a „két hónapon belül” kifejezés helyébe a „három hónapon belül” kifejezés lép.

| 4. | A 7. cikk (2) bekezdése a következőképpen módosul:






  a) | az a) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | a középtávú költségvetési célkitűzést és az államháztartási többletre/hiányra vonatkozó célkitűzéshez vezető korrekciós pályát, valamint az államadósság arányának várható alakulását; a középtávú monetáris politika célkitűzéseit; e célkitűzések összefüggését az ár- és árfolyam stabilitással;” |
| --- | --- | --- | --- |

4.

A 7. cikk (2) bekezdése a következőképpen módosul:

a)

az a) pont helyébe a következő szöveg lép:

„a)

a középtávú költségvetési célkitűzést és az államháztartási többletre/hiányra vonatkozó célkitűzéshez vezető korrekciós pályát, valamint az államadósság arányának várható alakulását; a középtávú monetáris politika célkitűzéseit; e célkitűzések összefüggését az ár- és árfolyam stabilitással;”

| b) | a c) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „c) | a program célkitűzéseinek elérése érdekében tett és/vagy javasolt költségvetési és egyéb gazdaságpolitikai intézkedések részletes és mennyiségi értékelését, amely tartalmazza a közvetlen, hosszú távú költségmegtakarítást – többek között a növekedés lehetőségének fokozása révén – eredményező jelentős szerkezeti reformok részletes költség-haszon elemzését is;” |
| --- | --- | --- |

b)

a c) pont helyébe a következő szöveg lép:

„c)

a program célkitűzéseinek elérése érdekében tett és/vagy javasolt költségvetési és egyéb gazdaságpolitikai intézkedések részletes és mennyiségi értékelését, amely tartalmazza a közvetlen, hosszú távú költségmegtakarítást – többek között a növekedés lehetőségének fokozása révén – eredményező jelentős szerkezeti reformok részletes költség-haszon elemzését is;”

| c) | a bekezdés a következő e) ponttal egészül ki:






  „e) | adott esetben a középtávú költségvetési célkitűzés eléréséhez szükséges korrekciós pályától történő eltérés indokait.” |
| --- | --- | --- |

c)

a bekezdés a következő e) ponttal egészül ki:

„e)

adott esetben a középtávú költségvetési célkitűzés eléréséhez szükséges korrekciós pályától történő eltérés indokait.”

| 5. | A 9. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés első albekezdésének helyébe a következő albekezdések lépnek:
  „1.   A Bizottság és a Szerződés 114. cikkével létrehozott bizottság értékelése alapján a Tanács a Szerződés 99. cikke értelmében a többoldalú felügyelet keretében megvizsgálja az érintett tagállam által benyújtott középtávú költségvetési célkitűzést, értékeli, hogy a program alapját képező közgazdasági feltételezések reálisak-e, a középtávú költségvetési célkitűzéshez vezető korrekciós pálya megfelelő-e, és a korrekciós pálya tiszteletben tartása érdekében tett és/vagy javasolt intézkedések elegendőek-e a középtávú költségvetési célkitűzésnek a ciklus alatt történő eléréséhez.
  A Tanács a középtávú költségvetési célkitűzéshez vezető korrekciós pálya értékelése során figyelembe veszi, hogy a gazdaságilag kedvező időszakokban a korrekciós erőfeszítések erőteljesebbek-e, míg gazdaságilag kedvezőtlen időszakokban az erőfeszítések korlátozottabbak lehetnek. Az ERM2-tagállamok esetében a Tanács megvizsgálja, hogy az érintett tagállam elérte-e a középtávú költségvetési célkitűzésének teljesítéséhez szükséges, az egyszeri és egyéb ideiglenes intézkedésektől mentes, ciklikusan kiigazított egyenlegre vonatkozó éves javulást, a GDP 0,5 %-át véve viszonyítási alapul.
  Azon tagállamoknak a középtávú költségvetési célkitűzés eléréséhez vezető korrekciós pályája meghatározásakor, amelyek még nem érték el ezt a célt, valamint a középtávú célkitűzést már elért országoknak ezen célkitűzéstől való átmeneti eltérésének lehetővé tételekor a Tanács – azzal a feltétellel, hogy a hiányra vonatkozó referenciaérték tekintetében megfelelő biztonsági tartalék áll rendelkezésre, illetve a költségvetés helyzete az elvárások szerint a program időtartama alatt visszatér a középtávú költségvetési célkitűzéshez – figyelembe veszi azon jelentős szerkezeti reformok végrehajtását, amelyek, többek között a növekedés lehetőségének fokozása révén, közvetlen hosszú távú költségmegtakarítást eredményeznek, és ezáltal az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát igazolhatóan befolyásolják.
  Különleges figyelmet kell fordítani a több pilléren alapuló – egy kötelező, tőkefedezeti pillért is magában foglaló – rendszer bevezetésére irányuló nyugdíjreformokra. Az ilyen reformokat végrehajtó tagállamok számára lehetővé kell tenni a középtávú célkitűzésüktől vagy magától a célkitűzéstől történő – az államilag irányított pillér reformjának nettó költségét tükröző – eltérést, azzal a feltétellel, hogy az eltérés átmeneti, és a hiányra vonatkozó referenciaérték tekintetében megfelelő biztonsági tartalék áll rendelkezésre.” |
| --- | --- | --- |

5.

A 9. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés első albekezdésének helyébe a következő albekezdések lépnek:

„1.   A Bizottság és a Szerződés 114. cikkével létrehozott bizottság értékelése alapján a Tanács a Szerződés 99. cikke értelmében a többoldalú felügyelet keretében megvizsgálja az érintett tagállam által benyújtott középtávú költségvetési célkitűzést, értékeli, hogy a program alapját képező közgazdasági feltételezések reálisak-e, a középtávú költségvetési célkitűzéshez vezető korrekciós pálya megfelelő-e, és a korrekciós pálya tiszteletben tartása érdekében tett és/vagy javasolt intézkedések elegendőek-e a középtávú költségvetési célkitűzésnek a ciklus alatt történő eléréséhez.

A Tanács a középtávú költségvetési célkitűzéshez vezető korrekciós pálya értékelése során figyelembe veszi, hogy a gazdaságilag kedvező időszakokban a korrekciós erőfeszítések erőteljesebbek-e, míg gazdaságilag kedvezőtlen időszakokban az erőfeszítések korlátozottabbak lehetnek. Az ERM2-tagállamok esetében a Tanács megvizsgálja, hogy az érintett tagállam elérte-e a középtávú költségvetési célkitűzésének teljesítéséhez szükséges, az egyszeri és egyéb ideiglenes intézkedésektől mentes, ciklikusan kiigazított egyenlegre vonatkozó éves javulást, a GDP 0,5 %-át véve viszonyítási alapul.

Azon tagállamoknak a középtávú költségvetési célkitűzés eléréséhez vezető korrekciós pályája meghatározásakor, amelyek még nem érték el ezt a célt, valamint a középtávú célkitűzést már elért országoknak ezen célkitűzéstől való átmeneti eltérésének lehetővé tételekor a Tanács – azzal a feltétellel, hogy a hiányra vonatkozó referenciaérték tekintetében megfelelő biztonsági tartalék áll rendelkezésre, illetve a költségvetés helyzete az elvárások szerint a program időtartama alatt visszatér a középtávú költségvetési célkitűzéshez – figyelembe veszi azon jelentős szerkezeti reformok végrehajtását, amelyek, többek között a növekedés lehetőségének fokozása révén, közvetlen hosszú távú költségmegtakarítást eredményeznek, és ezáltal az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát igazolhatóan befolyásolják.

Különleges figyelmet kell fordítani a több pilléren alapuló – egy kötelező, tőkefedezeti pillért is magában foglaló – rendszer bevezetésére irányuló nyugdíjreformokra. Az ilyen reformokat végrehajtó tagállamok számára lehetővé kell tenni a középtávú célkitűzésüktől vagy magától a célkitűzéstől történő – az államilag irányított pillér reformjának nettó költségét tükröző – eltérést, azzal a feltétellel, hogy az eltérés átmeneti, és a hiányra vonatkozó referenciaérték tekintetében megfelelő biztonsági tartalék áll rendelkezésre.”

| b) | a (2) bekezdésben a „két hónapon belül” kifejezés helyébe a „három hónapon belül” kifejezés lép. |
| --- | --- |

b)

a (2) bekezdésben a „két hónapon belül” kifejezés helyébe a „három hónapon belül” kifejezés lép.

| 6. | A Szerződés 103. és 109c. cikkére való hivatkozások helyébe a rendelet teljes szövegében a 99., illetve a 114. cikkre való hivatkozás lép. |
| --- | --- |

6.

A Szerződés 103. és 109c. cikkére való hivatkozások helyébe a rendelet teljes szövegében a 99., illetve a 114. cikkre való hivatkozás lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt

a Tanács részéről

...

az elnök

---

(1)  HL C 144., 2005.6.14., 17. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2005. június 9-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé), a Tanács 2005. június 21-i közös álláspontja és az Európai Parlament ...-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

2

(3)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

3

(4)  HL L 209., 1997.8.2., 6. o.

4

(5)  HL C 236., 1997.8.2., 1. o.

5

(6)  Az Európai Tanács 2005. március 22– 23-i ülése következtetéseinek 2. melléklete.

6

---

A TANÁCS INDOKLÁSA

I.   BEVEZETÉS

A Tanács (ECOFIN) 2005. március 20-án elfogadta a Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásának javításáról szóló jelentést. A március 22–23-án ülésező Európai Tanács jóváhagyta a Tanács jelentését, és felkérte a Bizottságot az 1466/97/EK és az 1467/97/EK rendeletek módosításáról szóló javaslatok előterjesztésére.

A Bizottság 2005. április 20-án fogadta el a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló 1466/97/EK rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre vonatkozó javaslatát.

Az Európai Központi Bank 2005. június 3-án adott véleményt (1). Az Európai Parlament 2005. június 9-én terjesztette elő véleményét (2).

2005. június 21-én a Tanács a Szerződés 252. cikke a) pontjának megfelelően elfogadta közös álláspontját.

II.   CÉLKITŰZÉS

A módosító rendelet célja a jogi keret megfelelő változtatásainak a tanácsi jelentésben foglaltak szerint a jogalkotási keretben való megjelenítése.

III.   A KÖZÖS ÁLLÁSPONT ELEMZÉSE

A Tanácsnak a bizottsági javaslat vizsgálata során kialakított általános megközelítése a Tanács március 20-i jelentésének a lehető legnagyobb mértékű megtartására való törekvés volt. A jelentés bizonyos részeit a rendelet átveszi a megfelelő szintű jogbiztonság biztosítása érdekében, míg más részek átvétele nem szükséges, mivel azok politikai kötelezettségvállalásként önállóan is megállják a helyüket, illetve a Paktum egészének végrehajtására vonatkozó felülvizsgált magatartási kódex foglalja magában őket.

A Parlament második olvasatának mielőbbi befejezésére irányuló munkálatok megkönnyítésének céljából e feljegyzés melléklete a bizottsági javaslat valamennyi módosítását egyenként tárgyalva átfogó leírását adja a módosítások hátterében álló érveknek, mind a Parlament által elfogadott, mind a Tanács által bevezetett módosítások esetében.

IV.   KÖVETKEZTETÉSEK

A tanácsi jelentés szövegéhez való lehető legnagyobb mértékű hűséget célzó megközelítés rejti magában – a Tanács nézete szerint – a vonatkozó szövegekkel kapcsolatos gyors megállapodás legjobb lehetőségét, mivel az egy, az Európai Tanács szintjén már elért megállapodást jelenít meg. Emellett a felülvizsgált Stabilitási és Növekedési Paktum gyors és koherens végrehajtásának legideálisabb lehetőségét is kínálja.

---

(1)  HL C 144., 2005.6.14., 17. o.

(2)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

---

MELLÉKLET

A Tanácsnak és az Európai Parlamentnek a Bizottság javaslatára vonatkozó módosításai

| Módosítás | Indokolás |
| --- | --- |
| (2) preambulumbekezdés: |
| A (2) preambulumbekezdés vége az alábbi, vastag betűvel szedett szöveggel egészül ki: „A jelentést 2005. március 23-i ülésén az Európai Tanács a következtetéseiben elfogadta, és kinyilvánította, hogy a jelentés aktualizálja és kiegészíti a Stabilitási és Növekedési Paktumot, és annak immár szerves részét képezi.” | Ez a változtatás a 2005. március 20-i jelentés státusának tisztázása érdekében került beillesztésre, hogy egyértelművé váljon: a jelentés az Európai Tanácsnak a Stabilitási és Növekedési Paktumról szóló amszterdami állásfoglalásával megegyező módon a Stabilitási és Növekedési Paktum szerves részét képezi. |
| (2A) preambulumbekezdés: |
| Az Európai Parlament a következő új (2A) preambulumbekezdést javasolta:

  „A költségvetési keretrendszer végrehajtása, a gazdaságpolitikák koordinációja és felügyelete és ezek hitelessége függ a költségvetési statisztikák minőségétől, megbízhatóságától és időszerűségétől. Nemzeti és közösségi szinten biztosítani kell a minőségi statisztikák készítését, mind a nemzeti statisztikai hivatalok, mind az Eurostat függetlenségének, integritásának és elszámoltathatóságának szavatolása érekében.” | Ezt a módosítást a Tanács az alábbi okból nem fogadta el:
  A költségvetési statisztikák minősége, megbízhatósága és időszerűsége nem tartozik az 1466/97/EK rendelet szabályozási körébe. A túlzott hiány esetén követendő eljárásra vonatkozó fogalommeghatározásokat és ütemtervet a 3605/93/EK rendelet tartalmazza. A 3605/93/EK rendelet jelenleg módosítás alatt áll, kifejezetten a minőségi szempontok érvényesítése és a túlzott hiány esetén követendő eljárás összefüggésében folyó ellenőrzés megerősítése érdekében. |
| (2B) preambulumbekezdés: |
| Az Európai Parlament a következő új (2B) preambulumbekezdést javasolta:

  „A Bizottságnak össze kell hasonlítania a hozzá a tagállamok által benyújtott számadatokat a nemzeti központi bankok által az EKB-nak benyújtott jelentésekkel.” | Ezt a módosítást a Tanács az alábbi okból nem fogadta el:
  A gyakorlatban már folyik az említett adatok összehasonlítása a Gazdasági és Pénzügyi Bizottságban, a központi bankok és az Európai Központi Bank képviseletén keresztül, és ez kulcsszerepet játszik a többoldalú költségvetés-felügyeleti folyamatban. |
| (3) preambulumbekezdés: |
| A (3) preambulumbekezdés újrafogalmazásra került. | E preambulumbekezdés módosítására a tagállamoknak a Stabilitási és Növekedési Paktumban foglalt szabályok betartására vonatkozó megújult kötelezettségvállalásainak, valamint a tagállamok Stabilitási és Növekedési Paktum szerinti feladatainak hangsúlyozása érdekében került sor. |
| (5) preambulumbekezdés: |
| Az (5) preambulumbekezdés a bizottsági javaslat (6) preambulumbekezdésének újrafogalmazott és kiegészített változata | A felülvizsgált (5) preambulumbekezdés az országspecifikus, középtávú költségvetési célkitűzések alapelvét és az azok alapjául szolgáló közgazdasági érvelést egyértelműbben mutatja be, és ezzel egyidejűleg tisztázza, hogy a középtávú költségvetési célkitűzés minden egyes tagállam számára az egyensúlyközeli vagy többletet mutató költségvetési pozíció fenntartására vonatkozó mögöttes előíráson alapul. |
| (6) preambulumbekezdés: |
| A (6) preambulumbekezdés a bizottsági javaslat (5) preambulumbekezdésének újrafogalmazott és kiegészített változata | A felülvizsgált (6) preambulumbekezdés egyértelműbben vázolja a középtávú költségvetési célkitűzés elérése és betartása mögött meghúzódó közgazdasági érvelést. |
| 2A. cikk |
| A 2A. cikket a Tanács újrafogalmazta.
  Az Európai Parlament a következő megfogalmazást javasolta:

  „Az egyensúlyközeli vagy többletet mutató költségvetési pozícióra vonatkozó középtávú célkitűzést minden tagállam számára ki kell tűzni a Szerződés 99. cikke (2) bekezdésében említett eljárás keretében. E középtávú költségvetési célkitűzéseket legalább évente, illetve valamennyi jelentősebb strukturális és költségvetési reform alkalmazásakor felül kell vizsgálni, és szükség esetén módosítani kell. Minden egyes tagállam létrehozhatná saját gazdasági »bölcsek tanácsát«, amely tanácsadást folytatna a főbb makrogazdasági prognózisokra vonatkozóan. Ezeket az országspecifikus középtávú költségvetési célkitűzéseket olyan szinten kell megállapítani, amely lehetővé teszi a tagállamoknak, hogy anélkül kezeljék a szokásos ciklikus ingadozásokat, hogy a költségvetési hiány elérné a GDP 3 %-ának megfelelő referenciaértéket, valamint biztosítja, hogy gyors előrelépést tegyenek a költségvetés hosszú távú fenntarthatósága felé, valamint ennek figyelembevételével, mozgásteret biztosítana a költségvetés számára, különösen a közberuházások tekintetében.” | Mivel a 2A. cikk fogalommeghatározó jellegű, az eljárási elem [„Szerződés 99. cikkének (2) bekezdésében megállapított eljárásnak megfelelően”] a 3. illetve az 5. cikkbe került.
  A felülvizsgált 2A. cikk megállapítja, hogy a középtávú költségvetési célkitűzések országonként eltérőek lehetnek, azonban meghatározott – a GDP –1 %-a és az egyensúly vagy többlet közötti – skálán kell mozogniuk (ez az euro-övezetbe és az ERM-II.-be tartozó tagállamok esetében alkalmazandó).
  A felülvizsgált 2A. cikk kimondja, hogy a középtávú költségvetési célkitűzés meghatározása ciklikusan kiigazítva és az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedésektől megtisztítva történik.
  Végül, a felülvizsgált 2A. cikk egyértelműsíti a középtávú költségvetési célkitűzés felülvizsgálatának eljárását („a nagyobb reformok bevezetésekor, illetve négyévenként minden esetben”). Ez a középtávú célkitűzéseket strukturális paraméterekként határozza meg, amelyek tükrözik a tagállamok strukturális jellemzőit (nevezetesen a potenciális növekedést, az aktuális adósságállományt, rejtett kötelezettségeket), és ezek viszonylagosan lassú alakulását. Ez indokolja négyéves felülvizsgálati ciklusukat.
  A „bölcsek tanácsa” létrehozatalának javaslata teljes mértékben összeegyeztethető a 2005. március 20-i tanácsi jelentéssel, amely felhívja a tagállamokat a független költségvetési intézmények szerepének nemzeti szinten történő növelésére, azonban fakultatív jellege miatt jobban illeszkedne egy politikai nyilatkozatba, mint egy rendeletbe. |
| 3. cikk (2) bekezdés a) pont: |
| A felülvizsgált cikk szerint a stabilitási programnak be kell mutatnia a középtávú költségvetési célkitűzést is. | Ez a módosítás egyértelművé teszi a középtávú költségvetési célkitűzés megállapításához szükséges eljárást. A tagállamok stabilitási programjuk keretében benyújtják a 2A. cikkben foglalt alapelveknek megfelelően kialakított középtávú költségvetési célkitűzésüket. A Tanács ezután megvizsgálja, hogy a középtávú költségvetési célkitűzést a megfelelő szinten rögzítették-e, és amennyiben arra a következtetésre jut, hogy a középtávú költségvetési célkitűzést nem a megfelelő szinten rögzítették, felkérheti az adott tagállamot stabilitási programjának kiigazítására (lásd: 5. cikk). |
| 3. cikk. (2) bekezdés: |
| A szöveg a következő e) ponttal egészül ki amely alapján stabilitási programokban kell megadni az alábbi információt: „adott esetben a középtávú költségvetési célkitűzés eléréséhez szükséges korrekciós pályától történő eltérés indokait.” | A Stabilitási és Növekedési Paktum megelőző funkciójának megerősítésére irányuló mögöttes célkitűzéssel összhangban megerősítésre kerül a tagállamok középtávú költségvetési célkitűzésük elérésére tett erőfeszítéseinek felügyelete. |
| 4. cikk, (1) bekezdés: |
| A 4. cikk (1) bekezdésében az Európai Parlament az alábbi módosítást javasolta:

  A stabilitási programokat 1999. március 1-jéig kell benyújtani. Ezt követően a naprakésszé tett programokat két éven keresztül évente kell benyújtani. A közös valutát egy későbbi szakaszban bevezető tagállamok stabilitási programjukat a közös valutában való részvételükről a Tanács által hozott határozattól számított hat hónapon belül nyújtják be. | Ezt a módosítást a Tanács az alábbi okból nem fogadta el:
  A többoldalú költségvetés-felügyeleti folyamat hatékony és eredményes végrehajtása érdekében a stabilitási programokat évente kell benyújtani és értékelni. |
| 5. cikk, (1) bekezdés: |
| Az 5. cikk (1) bekezdésében az eredeti bizottsági javaslat három elemmel egészül ki. | Először: egyértelművé válik, hogy annak értékelésekor, hogy a tagállamok középtávú költségvetési célkitűzésük elérése érdekében kellő mértékű költségvetési kiigazítást alkalmaznak-e, a viszonyítási alap a GDP 0,5 %-ának megfelelő mértékű kiigazítás lesz.
  Másodszor: egyértelművé válik, hogy a középtávú költségvetési célkitűzéstől vagy a célkitűzés elérésére irányuló korrekciós pályától való olyan eltérésekre, amelyek a strukturális reformok végrehajtása alapján történnek, annak függvényében kerülhet sor, hogy a hiányra vonatkozó referenciaérték tekintetében rendelkezésre áll-e a megfelelő biztonsági tartalék, és hogy a költségvetési pozíció várhatóan még a program ideje alatt visszatér-e a középtávú költségvetési célkitűzéshez.
  Továbbá, a módosítás tisztázza, hogy – ugyanezen feltételek mellett – kivitelezhetőek az olyan, több pillért is magukban foglaló nyugdíjreformok, amelyek egy teljes finanszírozású második pillért is bevezetnek, amely az állami szektor ellenőrzésén kívül álló, de attól elkülönítik a társadalombiztosítási járulékokat, mivel ezek a reformok lehetővé teszik a középtávú költségvetési célkitűzéstől vagy az e célkitűzés elérését célzó korrekciós pályától való eltérést. |
| 5. cikk (1) bekezdés: |
| A 5. cikk (1) bekezdésének első albekezdésében az Európai Parlament az alábbi módosítást javasolta:

  „A Bizottság és a Szerződés 114. cikkével létrehozott bizottság értékelése alapján a Tanács a 99. cikk értelmében a többoldalú felügyelet keretében megvizsgálja, hogy a programban foglalt korrekciós pálya kellőképpen ambíciózus-e, hogy reálisak-e azok a közgazdasági feltételezések, amelyeken a program alapul, és a folyamatban lévő és/vagy javasolt intézkedések elegendőek-e a középtávú költségvetési célkitűzéshez vezető megcélzott korrekciós pálya eléréséhez. E célból a Bizottság az érintett országokban pénzügyi ellenőrzéseket hajt végre.” | Ezt a javaslatot a Tanács az alábbi okból nem fogadta el:
  A 3605/93/EK rendeletnek a túlzott hiány esetén követendő eljárás során felhasználandó statisztikai adatok minőségének tekintetében történő módosítására vonatkozó javaslatok foglalkoznak ezzel a kérdéssel, és meg fogják határozni az Európai Bizottság (Eurostat) tagállamokba teendő konzultációs és módszertani látogatásainak célkitűzéseit és tartalmát. |
| 5. cikk (2) bekezdés: |
| A 5. cikk (2) bekezdésében az Európai Parlament az alábbi módosítást javasolta:

  „A Tanács az (1) bekezdésben említett stabilitási program vizsgálatát a program benyújtásától számított legfeljebb három hónapon belül végzi el. A Tanács a Bizottságtól kapott ajánlás alapján, és a 109c. cikk által létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt követően véleményezi a programot. Ha a Tanács a 103. cikkel összhangban megállapítja, hogy valamely program célkitűzéseit és tartalmát meg kell erősíteni, különösen a középtávú költségvetési célkitűzésre irányuló, kedvező gazdasági időszakok során követett korrekciós pálya tekintetében, a Tanács saját véleményében felkéri az érintett tagállamot, hogy módosítsa programját.” | Ezt a javaslatot a Tanács az alábbi okból nem fogadta el:
  Az Európai Parlament által javasolt módosítás úgy értelmezhető, hogy a Tanácsnak a korrekciós pálya megerősítésére vonatkozó kérése a kedvező gazdasági időszak aktuális meglétének függvénye. Egyértelműen nem erről van szó. A Tanács azt is kérheti, hogy a költségvetési célkitűzések e cikkben előírt felülvizsgálati folyamata magát a középtávú célkitűzést, vagy az ahhoz vezető korrekciós pályát erősítse meg, amikor csak ez lehetséges az adott körülmények között, és nem csak a gazdaságilag kedvező időszakokban. Ennek megfelelően, az uralkodó politikai célkitűzés az aktuálisan kivitelezhető konszolidáció, és a gazdaságilag kedvező időszakokban végrehajtott konszolidáció csak ennek az általánosabb követelménynek alárendelten történhet. |
| 6. cikk (1) bekezdés: |
| A 6. cikk (1) bekezdésében az Európai Parlament az alábbi módosítást javasolta:

  „A 99. cikk (3) bekezdésével összhangban a többoldalú felügyelet részeként a Tanács a résztvevő tagállamok tájékoztatása, valamint a Bizottság és a 109c. cikk által létrehozott bizottság értékelése alapján figyelemmel kíséri a stabilitási programok végrehajtását, különös tekintettel a költségvetési egyenlegnek a középtávú költségvetési célkitűzéstől vagy az ahhoz vezető korrekciós pályától, valamint az államadósság arányának várható alakulásától való tényleges vagy várható jelentős eltérésének megállapítására az államháztartási többletre/hiányra vonatkozó programban meghatározottak szerint.”

  A 6. cikk (2) bekezdésére és a 6. cikk (3) bekezdésére vonatkozóan javasolt hasonló módosításokat a Tanács ugyanezen okból utasította el. | Ezt a javaslatot a Tanács az alábbi okból nem fogadta el:
  A Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásának javításáról szóló tanácsi jelentés 3.5. részében kimondja, hogy fokozott hangsúlyt kell fektetni az adósság és a fenntarthatóság kérdésére. A Tanács következtetése szerint az adósságfelügyeleti keretrendszert erősíteni kell, és ehhez a meglévő rendeletekben nem szükséges változtatásokat eszközölni. |
| 7. cikk (2) bekezdés a) pont: |
| A felülvizsgált cikk szerint a konvergenciaprogramnak be kell mutatnia a középtávú költségvetési célkitűzést is. | Lásd fent a 3. cikk (2) bekezdésének a) pontját. |
| 7. cikk (2) bekezdés: |
| A szöveg a következő e) ponttal egészül ki amely alapján a konvergenciaprogramokban meg kell megadni az alábbi információt: „adott esetben a középtávú költségvetési célkitűzés eléréséhez szükséges korrekciós pályától történő eltérés indokait.” | Lásd fent a 3. cikk (2) bekezdését. |
| 9. cikk (1) bekezdés: |
| Az 9. cikk (1) bekezdésében az eredeti bizottsági javaslat három elemmel egészül ki. | Először: egyértelművé válik, hogy annak értékelésekor, hogy a tagállamok középtávú költségvetési célkitűzésük elérése érdekében kellő mértékű költségvetési kiigazítást alkalmaznak-e, a viszonyítási alap a GDP 0,5 %-ának megfelelő mértékű kiigazítás lesz.
  Másodszor: egyértelművé válik, hogy a középtávú költségvetési célkitűzéstől vagy a célkitűzés elérésére irányuló korrekciós pályától való olyan eltérésekre, amelyek a strukturális reformok végrehajtása alapján történnek, annak függvényében kerülhet sor, hogy a hiányra vonatkozó referenciaérték tekintetében rendelkezésre áll-e a megfelelő biztonsági tartalék, és hogy a költségvetési pozíció várhatóan még a program ideje alatt visszatér-e a középtávú költségvetési célkitűzéshez.
  Továbbá, a módosítás tisztázza, hogy – ugyanezen feltételek mellett – kivitelezhetőek az olyan, több pillért is magukban foglaló nyugdíjreformok, amelyek egy teljes finanszírozású második pillért is bevezetnek, amely az állami szektor ellenőrzésén kívül áll, de attól elkülönítik a társadalombiztosítási járulékokat, mivel ezek a reformok lehetővé teszik a középtávú költségvetési célkitűzéstől vagy az e célkitűzés elérését célzó korrekciós pályától való eltérést. |

Módosítás

Indokolás

(2) preambulumbekezdés:

A (2) preambulumbekezdés vége az alábbi, vastag betűvel szedett szöveggel egészül ki: „A jelentést 2005. március 23-i ülésén az Európai Tanács a következtetéseiben elfogadta, és kinyilvánította, hogy a jelentés aktualizálja és kiegészíti a Stabilitási és Növekedési Paktumot, és annak immár szerves részét képezi.”

Ez a változtatás a 2005. március 20-i jelentés státusának tisztázása érdekében került beillesztésre, hogy egyértelművé váljon: a jelentés az Európai Tanácsnak a Stabilitási és Növekedési Paktumról szóló amszterdami állásfoglalásával megegyező módon a Stabilitási és Növekedési Paktum szerves részét képezi.

(2A) preambulumbekezdés:

Az Európai Parlament a következő új (2A) preambulumbekezdést javasolta:

„A költségvetési keretrendszer végrehajtása, a gazdaságpolitikák koordinációja és felügyelete és ezek hitelessége függ a költségvetési statisztikák minőségétől, megbízhatóságától és időszerűségétől. Nemzeti és közösségi szinten biztosítani kell a minőségi statisztikák készítését, mind a nemzeti statisztikai hivatalok, mind az Eurostat függetlenségének, integritásának és elszámoltathatóságának szavatolása érekében.”

Ezt a módosítást a Tanács az alábbi okból nem fogadta el:

A költségvetési statisztikák minősége, megbízhatósága és időszerűsége nem tartozik az 1466/97/EK rendelet szabályozási körébe. A túlzott hiány esetén követendő eljárásra vonatkozó fogalommeghatározásokat és ütemtervet a 3605/93/EK rendelet tartalmazza. A 3605/93/EK rendelet jelenleg módosítás alatt áll, kifejezetten a minőségi szempontok érvényesítése és a túlzott hiány esetén követendő eljárás összefüggésében folyó ellenőrzés megerősítése érdekében.

(2B) preambulumbekezdés:

Az Európai Parlament a következő új (2B) preambulumbekezdést javasolta:

„A Bizottságnak össze kell hasonlítania a hozzá a tagállamok által benyújtott számadatokat a nemzeti központi bankok által az EKB-nak benyújtott jelentésekkel.”

Ezt a módosítást a Tanács az alábbi okból nem fogadta el:

A gyakorlatban már folyik az említett adatok összehasonlítása a Gazdasági és Pénzügyi Bizottságban, a központi bankok és az Európai Központi Bank képviseletén keresztül, és ez kulcsszerepet játszik a többoldalú költségvetés-felügyeleti folyamatban.

(3) preambulumbekezdés:

A (3) preambulumbekezdés újrafogalmazásra került.

E preambulumbekezdés módosítására a tagállamoknak a Stabilitási és Növekedési Paktumban foglalt szabályok betartására vonatkozó megújult kötelezettségvállalásainak, valamint a tagállamok Stabilitási és Növekedési Paktum szerinti feladatainak hangsúlyozása érdekében került sor.

(5) preambulumbekezdés:

Az (5) preambulumbekezdés a bizottsági javaslat (6) preambulumbekezdésének újrafogalmazott és kiegészített változata

A felülvizsgált (5) preambulumbekezdés az országspecifikus, középtávú költségvetési célkitűzések alapelvét és az azok alapjául szolgáló közgazdasági érvelést egyértelműbben mutatja be, és ezzel egyidejűleg tisztázza, hogy a középtávú költségvetési célkitűzés minden egyes tagállam számára az egyensúlyközeli vagy többletet mutató költségvetési pozíció fenntartására vonatkozó mögöttes előíráson alapul.

(6) preambulumbekezdés:

A (6) preambulumbekezdés a bizottsági javaslat (5) preambulumbekezdésének újrafogalmazott és kiegészített változata

A felülvizsgált (6) preambulumbekezdés egyértelműbben vázolja a középtávú költségvetési célkitűzés elérése és betartása mögött meghúzódó közgazdasági érvelést.

2A. cikk

A 2A. cikket a Tanács újrafogalmazta.

Az Európai Parlament a következő megfogalmazást javasolta:

„Az egyensúlyközeli vagy többletet mutató költségvetési pozícióra vonatkozó középtávú célkitűzést minden tagállam számára ki kell tűzni a Szerződés 99. cikke (2) bekezdésében említett eljárás keretében. E középtávú költségvetési célkitűzéseket legalább évente, illetve valamennyi jelentősebb strukturális és költségvetési reform alkalmazásakor felül kell vizsgálni, és szükség esetén módosítani kell. Minden egyes tagállam létrehozhatná saját gazdasági »bölcsek tanácsát«, amely tanácsadást folytatna a főbb makrogazdasági prognózisokra vonatkozóan. Ezeket az országspecifikus középtávú költségvetési célkitűzéseket olyan szinten kell megállapítani, amely lehetővé teszi a tagállamoknak, hogy anélkül kezeljék a szokásos ciklikus ingadozásokat, hogy a költségvetési hiány elérné a GDP 3 %-ának megfelelő referenciaértéket, valamint biztosítja, hogy gyors előrelépést tegyenek a költségvetés hosszú távú fenntarthatósága felé, valamint ennek figyelembevételével, mozgásteret biztosítana a költségvetés számára, különösen a közberuházások tekintetében.”

Mivel a 2A. cikk fogalommeghatározó jellegű, az eljárási elem [„Szerződés 99. cikkének (2) bekezdésében megállapított eljárásnak megfelelően”] a 3. illetve az 5. cikkbe került.

A felülvizsgált 2A. cikk megállapítja, hogy a középtávú költségvetési célkitűzések országonként eltérőek lehetnek, azonban meghatározott – a GDP –1 %-a és az egyensúly vagy többlet közötti – skálán kell mozogniuk (ez az euro-övezetbe és az ERM-II.-be tartozó tagállamok esetében alkalmazandó).

A felülvizsgált 2A. cikk kimondja, hogy a középtávú költségvetési célkitűzés meghatározása ciklikusan kiigazítva és az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedésektől megtisztítva történik.

Végül, a felülvizsgált 2A. cikk egyértelműsíti a középtávú költségvetési célkitűzés felülvizsgálatának eljárását („a nagyobb reformok bevezetésekor, illetve négyévenként minden esetben”). Ez a középtávú célkitűzéseket strukturális paraméterekként határozza meg, amelyek tükrözik a tagállamok strukturális jellemzőit (nevezetesen a potenciális növekedést, az aktuális adósságállományt, rejtett kötelezettségeket), és ezek viszonylagosan lassú alakulását. Ez indokolja négyéves felülvizsgálati ciklusukat.

A „bölcsek tanácsa” létrehozatalának javaslata teljes mértékben összeegyeztethető a 2005. március 20-i tanácsi jelentéssel, amely felhívja a tagállamokat a független költségvetési intézmények szerepének nemzeti szinten történő növelésére, azonban fakultatív jellege miatt jobban illeszkedne egy politikai nyilatkozatba, mint egy rendeletbe.

3. cikk (2) bekezdés a) pont:

A felülvizsgált cikk szerint a stabilitási programnak be kell mutatnia a középtávú költségvetési célkitűzést is.

Ez a módosítás egyértelművé teszi a középtávú költségvetési célkitűzés megállapításához szükséges eljárást. A tagállamok stabilitási programjuk keretében benyújtják a 2A. cikkben foglalt alapelveknek megfelelően kialakított középtávú költségvetési célkitűzésüket. A Tanács ezután megvizsgálja, hogy a középtávú költségvetési célkitűzést a megfelelő szinten rögzítették-e, és amennyiben arra a következtetésre jut, hogy a középtávú költségvetési célkitűzést nem a megfelelő szinten rögzítették, felkérheti az adott tagállamot stabilitási programjának kiigazítására (lásd: 5. cikk).

3. cikk. (2) bekezdés:

A szöveg a következő e) ponttal egészül ki amely alapján stabilitási programokban kell megadni az alábbi információt: „adott esetben a középtávú költségvetési célkitűzés eléréséhez szükséges korrekciós pályától történő eltérés indokait.”

A Stabilitási és Növekedési Paktum megelőző funkciójának megerősítésére irányuló mögöttes célkitűzéssel összhangban megerősítésre kerül a tagállamok középtávú költségvetési célkitűzésük elérésére tett erőfeszítéseinek felügyelete.

4. cikk, (1) bekezdés:

A 4. cikk (1) bekezdésében az Európai Parlament az alábbi módosítást javasolta:

A stabilitási programokat 1999. március 1-jéig kell benyújtani. Ezt követően a naprakésszé tett programokat két éven keresztül évente kell benyújtani. A közös valutát egy későbbi szakaszban bevezető tagállamok stabilitási programjukat a közös valutában való részvételükről a Tanács által hozott határozattól számított hat hónapon belül nyújtják be.

Ezt a módosítást a Tanács az alábbi okból nem fogadta el:

A többoldalú költségvetés-felügyeleti folyamat hatékony és eredményes végrehajtása érdekében a stabilitási programokat évente kell benyújtani és értékelni.

5. cikk, (1) bekezdés:

Az 5. cikk (1) bekezdésében az eredeti bizottsági javaslat három elemmel egészül ki.

Először: egyértelművé válik, hogy annak értékelésekor, hogy a tagállamok középtávú költségvetési célkitűzésük elérése érdekében kellő mértékű költségvetési kiigazítást alkalmaznak-e, a viszonyítási alap a GDP 0,5 %-ának megfelelő mértékű kiigazítás lesz.

Másodszor: egyértelművé válik, hogy a középtávú költségvetési célkitűzéstől vagy a célkitűzés elérésére irányuló korrekciós pályától való olyan eltérésekre, amelyek a strukturális reformok végrehajtása alapján történnek, annak függvényében kerülhet sor, hogy a hiányra vonatkozó referenciaérték tekintetében rendelkezésre áll-e a megfelelő biztonsági tartalék, és hogy a költségvetési pozíció várhatóan még a program ideje alatt visszatér-e a középtávú költségvetési célkitűzéshez.

Továbbá, a módosítás tisztázza, hogy – ugyanezen feltételek mellett – kivitelezhetőek az olyan, több pillért is magukban foglaló nyugdíjreformok, amelyek egy teljes finanszírozású második pillért is bevezetnek, amely az állami szektor ellenőrzésén kívül álló, de attól elkülönítik a társadalombiztosítási járulékokat, mivel ezek a reformok lehetővé teszik a középtávú költségvetési célkitűzéstől vagy az e célkitűzés elérését célzó korrekciós pályától való eltérést.

5. cikk (1) bekezdés:

A 5. cikk (1) bekezdésének első albekezdésében az Európai Parlament az alábbi módosítást javasolta:

„A Bizottság és a Szerződés 114. cikkével létrehozott bizottság értékelése alapján a Tanács a 99. cikk értelmében a többoldalú felügyelet keretében megvizsgálja, hogy a programban foglalt korrekciós pálya kellőképpen ambíciózus-e, hogy reálisak-e azok a közgazdasági feltételezések, amelyeken a program alapul, és a folyamatban lévő és/vagy javasolt intézkedések elegendőek-e a középtávú költségvetési célkitűzéshez vezető megcélzott korrekciós pálya eléréséhez. E célból a Bizottság az érintett országokban pénzügyi ellenőrzéseket hajt végre.”

Ezt a javaslatot a Tanács az alábbi okból nem fogadta el:

A 3605/93/EK rendeletnek a túlzott hiány esetén követendő eljárás során felhasználandó statisztikai adatok minőségének tekintetében történő módosítására vonatkozó javaslatok foglalkoznak ezzel a kérdéssel, és meg fogják határozni az Európai Bizottság (Eurostat) tagállamokba teendő konzultációs és módszertani látogatásainak célkitűzéseit és tartalmát.

5. cikk (2) bekezdés:

A 5. cikk (2) bekezdésében az Európai Parlament az alábbi módosítást javasolta:

„A Tanács az (1) bekezdésben említett stabilitási program vizsgálatát a program benyújtásától számított legfeljebb három hónapon belül végzi el. A Tanács a Bizottságtól kapott ajánlás alapján, és a 109c. cikk által létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt követően véleményezi a programot. Ha a Tanács a 103. cikkel összhangban megállapítja, hogy valamely program célkitűzéseit és tartalmát meg kell erősíteni, különösen a középtávú költségvetési célkitűzésre irányuló, kedvező gazdasági időszakok során követett korrekciós pálya tekintetében, a Tanács saját véleményében felkéri az érintett tagállamot, hogy módosítsa programját.”

Ezt a javaslatot a Tanács az alábbi okból nem fogadta el:

Az Európai Parlament által javasolt módosítás úgy értelmezhető, hogy a Tanácsnak a korrekciós pálya megerősítésére vonatkozó kérése a kedvező gazdasági időszak aktuális meglétének függvénye. Egyértelműen nem erről van szó. A Tanács azt is kérheti, hogy a költségvetési célkitűzések e cikkben előírt felülvizsgálati folyamata magát a középtávú célkitűzést, vagy az ahhoz vezető korrekciós pályát erősítse meg, amikor csak ez lehetséges az adott körülmények között, és nem csak a gazdaságilag kedvező időszakokban. Ennek megfelelően, az uralkodó politikai célkitűzés az aktuálisan kivitelezhető konszolidáció, és a gazdaságilag kedvező időszakokban végrehajtott konszolidáció csak ennek az általánosabb követelménynek alárendelten történhet.

6. cikk (1) bekezdés:

A 6. cikk (1) bekezdésében az Európai Parlament az alábbi módosítást javasolta:

„A 99. cikk (3) bekezdésével összhangban a többoldalú felügyelet részeként a Tanács a résztvevő tagállamok tájékoztatása, valamint a Bizottság és a 109c. cikk által létrehozott bizottság értékelése alapján figyelemmel kíséri a stabilitási programok végrehajtását, különös tekintettel a költségvetési egyenlegnek a középtávú költségvetési célkitűzéstől vagy az ahhoz vezető korrekciós pályától, valamint az államadósság arányának várható alakulásától való tényleges vagy várható jelentős eltérésének megállapítására az államháztartási többletre/hiányra vonatkozó programban meghatározottak szerint.”

A 6. cikk (2) bekezdésére és a 6. cikk (3) bekezdésére vonatkozóan javasolt hasonló módosításokat a Tanács ugyanezen okból utasította el.

Ezt a javaslatot a Tanács az alábbi okból nem fogadta el:

A Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásának javításáról szóló tanácsi jelentés 3.5. részében kimondja, hogy fokozott hangsúlyt kell fektetni az adósság és a fenntarthatóság kérdésére. A Tanács következtetése szerint az adósságfelügyeleti keretrendszert erősíteni kell, és ehhez a meglévő rendeletekben nem szükséges változtatásokat eszközölni.

7. cikk (2) bekezdés a) pont:

A felülvizsgált cikk szerint a konvergenciaprogramnak be kell mutatnia a középtávú költségvetési célkitűzést is.

Lásd fent a 3. cikk (2) bekezdésének a) pontját.

7. cikk (2) bekezdés:

A szöveg a következő e) ponttal egészül ki amely alapján a konvergenciaprogramokban meg kell megadni az alábbi információt: „adott esetben a középtávú költségvetési célkitűzés eléréséhez szükséges korrekciós pályától történő eltérés indokait.”

Lásd fent a 3. cikk (2) bekezdését.

9. cikk (1) bekezdés:

Az 9. cikk (1) bekezdésében az eredeti bizottsági javaslat három elemmel egészül ki.

Először: egyértelművé válik, hogy annak értékelésekor, hogy a tagállamok középtávú költségvetési célkitűzésük elérése érdekében kellő mértékű költségvetési kiigazítást alkalmaznak-e, a viszonyítási alap a GDP 0,5 %-ának megfelelő mértékű kiigazítás lesz.

Másodszor: egyértelművé válik, hogy a középtávú költségvetési célkitűzéstől vagy a célkitűzés elérésére irányuló korrekciós pályától való olyan eltérésekre, amelyek a strukturális reformok végrehajtása alapján történnek, annak függvényében kerülhet sor, hogy a hiányra vonatkozó referenciaérték tekintetében rendelkezésre áll-e a megfelelő biztonsági tartalék, és hogy a költségvetési pozíció várhatóan még a program ideje alatt visszatér-e a középtávú költségvetési célkitűzéshez.

Továbbá, a módosítás tisztázza, hogy – ugyanezen feltételek mellett – kivitelezhetőek az olyan, több pillért is magukban foglaló nyugdíjreformok, amelyek egy teljes finanszírozású második pillért is bevezetnek, amely az állami szektor ellenőrzésén kívül áll, de attól elkülönítik a társadalombiztosítási járulékokat, mivel ezek a reformok lehetővé teszik a középtávú költségvetési célkitűzéstől vagy az e célkitűzés elérését célzó korrekciós pályától való eltérést.

---