# Az Európai Unió C 429/2020

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 429 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 63. évfolyam2020. december 11. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 429

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

63. évfolyam2020. december 11.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | VÉLEMÉNYEK |
| | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság |
| | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 554. plenáris ülése, 2020. 09. 16. – 2020. 09. 18. |
| 2020/C 429/01 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A digitális egységes piac – Trendek és kilátások a kkv-k szempontjából (saját kezdeményezésű vélemény) | 1 |
| 2020/C 429/02 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Eredményes és összehangolt uniós intézkedések az adócsalás, az adókikerülés, a pénzmosás és az adóparadicsomok elleni küzdelem érdekében (saját kezdeményezésű vélemény) | 6 |
| 2020/C 429/03 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A jogállamiság és annak hatása a gazdasági növekedésre (saját kezdeményezésű vélemény) | 16 |
| 2020/C 429/04 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A kísérő nélküli migráns kiskorúak védelme Európában (saját kezdeményezésű vélemény) | 24 |
| 2020/C 429/05 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A közbeszerzés mint a munka értékét és méltóságát biztosító eszköz a takarítási és üzemeltetési szolgáltatások terén (saját kezdeményezésű vélemény) | 30 |
| 2020/C 429/06 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Digitális bányászat Európában: új megoldások a nyersanyagok fenntartható előállítására (saját kezdeményezésű vélemény) | 37 |
| 2020/C 429/07 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – A fiatalok strukturált részvétele az éghajlattal és a fenntarthatósággal kapcsolatban az uniós döntéshozatali folyamatban (saját kezdeményezésű vélemény) | 44 |
| 2020/C 429/08 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A fenntartható fogyasztásra vonatkozó uniós stratégia felé (saját kezdeményezésű vélemény) | 51 |
| 2020/C 429/09 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Az EU vidéki térségeinek integrált megközelítése, különös tekintettel a sérülékeny régiókra (saját kezdeményezésű vélemény) | 60 |
| 2020/C 429/10 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Az EU kereskedelempolitikájának összeegyeztethetősége az európai zöld megállapodással (saját kezdeményezésű vélemény) | 66 |
| 2020/C 429/11 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Energiaügy: a nők mint egyenrangú felek a 21. században (saját kezdeményezésű vélemény) | 77 |
| 2020/C 429/12 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A transzeurópai szuperhálózat és a helyi energiaszigetek között – a decentralizált megoldások és a centralizált struktúrák megfelelő kombinációja a gazdasági, társadalmi és ökológiai szempontból is fenntartható energetikai átálláshoz (saját kezdeményezésű vélemény) | 85 |
| 2020/C 429/13 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A méltányos, fenntartható és hosszú távon megfizethető lakhatáshoz való egyetemes hozzáférés (saját kezdeményezésű vélemény) | 93 |
| 2020/C 429/14 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Az uniós légi közlekedés kilátásai a koronavírus-válságban és azt követően (saját kezdeményezésű vélemény) | 99 |
| 2020/C 429/15 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Az EU és Afrika: az egyenlő fejlesztési partnerség megvalósítása a fenntarthatóság és a közös értékek alapján (saját kezdeményezésű vélemény) | 105 |
| 2020/C 429/16 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A civil társadalom hozzájárulása a Nyugat-Balkán zöld menetrendjéhez és fenntartható fejlődéséhez az uniós csatlakozási folyamat részeként (saját kezdeményezésű vélemény) | 114 |
| 2020/C 429/17 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Szén-dioxid-piacok: Új irányok, struktúrák és kihívások az európai iparágban (saját kezdeményezésű vélemény) | 122 |
| 2020/C 429/18 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A nonprofit szociális vállalkozások megerősítése mint a szociális Európa alapvető pillére (feltáró vélemény) | 131 |
| 2020/C 429/19 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Kötelező átvilágítás (feltáró vélemény) | 136 |
| 2020/C 429/20 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Az uniós területfejlesztési menetrend, a Lipcsei Charta és az uniós városfejlesztési menetrend felülvizsgálata (feltáró vélemény a német elnökség felkérésére) | 145 |
| 2020/C 429/21 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Az EU strukturális és kohéziós politikájának szerepe a gazdaság innovatív és intelligens átalakításának előmozdításában (feltáró vélemény) | 153 |
| 2020/C 429/22 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tisztességes minimálbérek Európában (feltáró vélemény az Európai Parlament/a Tanács felkérésére) | 159 |
| 2020/C 429/23 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A platformgazdaságban végzett munka méltányos feltételei (feltáró vélemény a német elnökség felkérésére) | 173 |
| 2020/C 429/24 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Digitalizáció és fenntarthatóság – a jelenlegi helyzet és a szükséges fellépések a civil társadalom szemszögéből (feltáró vélemény) | 187 |
| 2020/C 429/25 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Fenntartható ellátási láncok és tisztességes munka a nemzetközi kereskedelemben (feltáró vélemény) | 197 |

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 554. plenáris ülése, 2020. 09. 16. – 2020. 09. 18.

2020/C 429/01

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A digitális egységes piac – Trendek és kilátások a kkv-k szempontjából (saját kezdeményezésű vélemény)

1

2020/C 429/02

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Eredményes és összehangolt uniós intézkedések az adócsalás, az adókikerülés, a pénzmosás és az adóparadicsomok elleni küzdelem érdekében (saját kezdeményezésű vélemény)

6

2020/C 429/03

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A jogállamiság és annak hatása a gazdasági növekedésre (saját kezdeményezésű vélemény)

16

2020/C 429/04

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A kísérő nélküli migráns kiskorúak védelme Európában (saját kezdeményezésű vélemény)

24

2020/C 429/05

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A közbeszerzés mint a munka értékét és méltóságát biztosító eszköz a takarítási és üzemeltetési szolgáltatások terén (saját kezdeményezésű vélemény)

30

2020/C 429/06

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Digitális bányászat Európában: új megoldások a nyersanyagok fenntartható előállítására (saját kezdeményezésű vélemény)

37

2020/C 429/07

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – A fiatalok strukturált részvétele az éghajlattal és a fenntarthatósággal kapcsolatban az uniós döntéshozatali folyamatban (saját kezdeményezésű vélemény)

44

2020/C 429/08

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A fenntartható fogyasztásra vonatkozó uniós stratégia felé (saját kezdeményezésű vélemény)

51

2020/C 429/09

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Az EU vidéki térségeinek integrált megközelítése, különös tekintettel a sérülékeny régiókra (saját kezdeményezésű vélemény)

60

2020/C 429/10

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Az EU kereskedelempolitikájának összeegyeztethetősége az európai zöld megállapodással (saját kezdeményezésű vélemény)

66

2020/C 429/11

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Energiaügy: a nők mint egyenrangú felek a 21. században (saját kezdeményezésű vélemény)

77

2020/C 429/12

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A transzeurópai szuperhálózat és a helyi energiaszigetek között – a decentralizált megoldások és a centralizált struktúrák megfelelő kombinációja a gazdasági, társadalmi és ökológiai szempontból is fenntartható energetikai átálláshoz (saját kezdeményezésű vélemény)

85

2020/C 429/13

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A méltányos, fenntartható és hosszú távon megfizethető lakhatáshoz való egyetemes hozzáférés (saját kezdeményezésű vélemény)

93

2020/C 429/14

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Az uniós légi közlekedés kilátásai a koronavírus-válságban és azt követően (saját kezdeményezésű vélemény)

99

2020/C 429/15

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Az EU és Afrika: az egyenlő fejlesztési partnerség megvalósítása a fenntarthatóság és a közös értékek alapján (saját kezdeményezésű vélemény)

105

2020/C 429/16

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A civil társadalom hozzájárulása a Nyugat-Balkán zöld menetrendjéhez és fenntartható fejlődéséhez az uniós csatlakozási folyamat részeként (saját kezdeményezésű vélemény)

114

2020/C 429/17

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Szén-dioxid-piacok: Új irányok, struktúrák és kihívások az európai iparágban (saját kezdeményezésű vélemény)

122

2020/C 429/18

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A nonprofit szociális vállalkozások megerősítése mint a szociális Európa alapvető pillére (feltáró vélemény)

131

2020/C 429/19

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Kötelező átvilágítás (feltáró vélemény)

136

2020/C 429/20

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Az uniós területfejlesztési menetrend, a Lipcsei Charta és az uniós városfejlesztési menetrend felülvizsgálata (feltáró vélemény a német elnökség felkérésére)

145

2020/C 429/21

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Az EU strukturális és kohéziós politikájának szerepe a gazdaság innovatív és intelligens átalakításának előmozdításában (feltáró vélemény)

153

2020/C 429/22

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tisztességes minimálbérek Európában (feltáró vélemény az Európai Parlament/a Tanács felkérésére)

159

2020/C 429/23

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A platformgazdaságban végzett munka méltányos feltételei (feltáró vélemény a német elnökség felkérésére)

173

2020/C 429/24

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Digitalizáció és fenntarthatóság – a jelenlegi helyzet és a szükséges fellépések a civil társadalom szemszögéből (feltáró vélemény)

187

2020/C 429/25

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Fenntartható ellátási láncok és tisztességes munka a nemzetközi kereskedelemben (feltáró vélemény)

197

---

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság |
| | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 554. plenáris ülése, 2020. 09. 16. – 2020. 09. 18. |
| 2020/C 429/26 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Kkv-stratégia a fenntartható és digitális Európáért [COM(2020) 103 final] | 210 |
| 2020/C 429/27 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Az Európai Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Turizmus és közlekedés 2020-ban és azon túl (COM(2020) 550 final) | 219 |
| 2020/C 429/28 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Központi Banknak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: A gazdasági kormányzás felülvizsgálata – Jelentés az 1173/2011/EU, az 1174/2011/EU, az 1175/2011/EU, az 1176/2011/EU, az 1177/2011/EU, a 472/2013/EU és a 473/2013/EU rendelet alkalmazásáról és a 2011/85/EU tanácsi irányelv megfelelőségéről [COM(2020) 55 final] | 227 |
| 2020/C 429/29 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Módosított javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alap Pluszra, a Kohéziós Alapra, a Méltányos Átállást Támogató Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések, valamint az előbbiekre és a Menekültügyi és Migrációs Alapra, a Belső Biztonsági Alapra és a Határigazgatási és Vízumeszközre vonatkozó pénzügyi szabályok megállapításáról (COM(2020) 450 final – 2018/0196 (COD)); Módosított javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és a Kohéziós Alapról (COM(2020) 452 final – 2018/0197 (COD)) | 236 |
| 2020/C 429/30 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a méltányos átállást támogató mechanizmus keretében biztosított közszektor-hitelezési eszközről (COM(2020) 453 final - 2020/0100 (COD)); Módosított javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a Méltányos Átállást Támogató Alap létrehozásáról (COM(2020) 460 final - 2020/0006 (COD)) | 240 |
| 2020/C 429/31 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Módosított javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Európai Szociális Alap Pluszról (ESZA+) (COM(2020) 447 - 2018-206-COD) | 245 |
| 2020/C 429/32 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a 2021–2027-es időszakra szóló uniós egészségügyi cselekvési program (az EU az egészségügyért program) létrehozásáról és a 282/2014/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről [COM(2020) 405 final – 2020/0102 (COD)] | 251 |
| 2020/C 429/33 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – A 2030-ig tartó időszakra szóló uniós biodiverzitási stratégia – Hozzuk vissza a természetet az életünkbe! [COM(2020) 380 final] | 259 |
| 2020/C 429/34 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságvéleménye - A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: A termelőtől a fogyasztóig stratégia a méltányos, egészséges és környezetbarát élelmiszerrendszerért [COM(2020) 381] | 268 |
| 2020/C 429/35 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra a 2003/17/EK tanácsi határozatnak az Ukrajnában a gabonavetőmag-termesztés során végrehajtott szántóföldi ellenőrzések egyenértékűsége és az Ukrajnában termesztett gabonavetőmagok egyenértékűsége tekintetében történő módosításáról [COM(2020) 137 final – 2020/0053(COD)] | 276 |
| 2020/C 429/36 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet szabályozási területén alkalmazandó védelmi és végrehajtási intézkedések megállapításáról szóló, 2019. május 20-i (EU) 2019/833 európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról [COM(2020) 215 final – 2020/95(COD)] | 279 |
| 2020/C 429/37 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az 5G biztonságos kiépítése az EU-ban –Az uniós eszköztár alkalmazása [COM(2020) 50 final] | 281 |
| 2020/C 429/38 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Európai adatstratégia [COM(2020) 66 final] | 290 |
| 2020/C 429/39 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra Franciaországnak a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetés magánszektorbeli koncessziós jogosultak általi kiépítéséről és üzemeltetéséről az Egyesült Királysággal kötött kétoldalú szerződést módosító megállapodásra irányuló tárgyalásokra való felhatalmazásáról [COM(2020) 622 final – 2020/0160 (COD)] | 296 |
| 2020/C 429/40 | Az Európai gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az (EU) 2016/798 irányelvnek a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetésre alkalmazandó vasútbiztonsági és kölcsönös átjárhatósági szabályok tekintetében történő módosításáról [COM(2020) 623 final – 2020/0161 (COD)] | 297 |

III   Előkészítő jogi aktusok

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 554. plenáris ülése, 2020. 09. 16. – 2020. 09. 18.

2020/C 429/26

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Kkv-stratégia a fenntartható és digitális Európáért [COM(2020) 103 final]

[COM(2020) 103 final]

210

2020/C 429/27

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Az Európai Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Turizmus és közlekedés 2020-ban és azon túl (COM(2020) 550 final)

(COM(2020) 550 final)

219

2020/C 429/28

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Központi Banknak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: A gazdasági kormányzás felülvizsgálata – Jelentés az 1173/2011/EU, az 1174/2011/EU, az 1175/2011/EU, az 1176/2011/EU, az 1177/2011/EU, a 472/2013/EU és a 473/2013/EU rendelet alkalmazásáról és a 2011/85/EU tanácsi irányelv megfelelőségéről [COM(2020) 55 final]

[COM(2020) 55 final]

227

2020/C 429/29

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Módosított javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alap Pluszra, a Kohéziós Alapra, a Méltányos Átállást Támogató Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések, valamint az előbbiekre és a Menekültügyi és Migrációs Alapra, a Belső Biztonsági Alapra és a Határigazgatási és Vízumeszközre vonatkozó pénzügyi szabályok megállapításáról (COM(2020) 450 final – 2018/0196 (COD)); Módosított javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és a Kohéziós Alapról (COM(2020) 452 final – 2018/0197 (COD))

(COM(2020) 450 final – 2018/0196 (COD))

(COM(2020) 452 final – 2018/0197 (COD))

236

2020/C 429/30

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a méltányos átállást támogató mechanizmus keretében biztosított közszektor-hitelezési eszközről (COM(2020) 453 final - 2020/0100 (COD)); Módosított javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a Méltányos Átállást Támogató Alap létrehozásáról (COM(2020) 460 final - 2020/0006 (COD))

(COM(2020) 453 final - 2020/0100 (COD))

(COM(2020) 460 final - 2020/0006 (COD))

240

2020/C 429/31

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Módosított javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Európai Szociális Alap Pluszról (ESZA+) (COM(2020) 447 - 2018-206-COD)

(COM(2020) 447 - 2018-206-COD)

245

2020/C 429/32

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a 2021–2027-es időszakra szóló uniós egészségügyi cselekvési program (az EU az egészségügyért program) létrehozásáról és a 282/2014/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről [COM(2020) 405 final – 2020/0102 (COD)]

[COM(2020) 405 final – 2020/0102 (COD)]

251

2020/C 429/33

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – A 2030-ig tartó időszakra szóló uniós biodiverzitási stratégia – Hozzuk vissza a természetet az életünkbe! [COM(2020) 380 final]

[COM(2020) 380 final]

259

2020/C 429/34

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságvéleménye - A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: A termelőtől a fogyasztóig stratégia a méltányos, egészséges és környezetbarát élelmiszerrendszerért [COM(2020) 381]

[COM(2020) 381]

268

2020/C 429/35

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra a 2003/17/EK tanácsi határozatnak az Ukrajnában a gabonavetőmag-termesztés során végrehajtott szántóföldi ellenőrzések egyenértékűsége és az Ukrajnában termesztett gabonavetőmagok egyenértékűsége tekintetében történő módosításáról [COM(2020) 137 final – 2020/0053(COD)]

[COM(2020) 137 final – 2020/0053(COD)]

276

2020/C 429/36

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet szabályozási területén alkalmazandó védelmi és végrehajtási intézkedések megállapításáról szóló, 2019. május 20-i (EU) 2019/833 európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról [COM(2020) 215 final – 2020/95(COD)]

[COM(2020) 215 final – 2020/95(COD)]

279

2020/C 429/37

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az 5G biztonságos kiépítése az EU-ban –Az uniós eszköztár alkalmazása [COM(2020) 50 final]

[COM(2020) 50 final]

281

2020/C 429/38

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Európai adatstratégia [COM(2020) 66 final]

[COM(2020) 66 final]

290

2020/C 429/39

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra Franciaországnak a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetés magánszektorbeli koncessziós jogosultak általi kiépítéséről és üzemeltetéséről az Egyesült Királysággal kötött kétoldalú szerződést módosító megállapodásra irányuló tárgyalásokra való felhatalmazásáról [COM(2020) 622 final – 2020/0160 (COD)]

[COM(2020) 622 final – 2020/0160 (COD)]

296

2020/C 429/40

Az Európai gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az (EU) 2016/798 irányelvnek a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetésre alkalmazandó vasútbiztonsági és kölcsönös átjárhatósági szabályok tekintetében történő módosításáról [COM(2020) 623 final – 2020/0161 (COD)]

[COM(2020) 623 final – 2020/0161 (COD)]

297

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 554. plenáris ülése, 2020. 09. 16. – 2020. 09. 18.

| 2020.12.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 429/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 429/1

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A digitális egységes piac – Trendek és kilátások a kkv-k szempontjából

(saját kezdeményezésű vélemény)

(2020/C 429/01)

| Előadó: | Pedro ALMEIDA FREIRE |
| --- | --- |

Előadó:

Pedro ALMEIDA FREIRE

| Közgyűlési határozat: | 2017.3.30. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az eljárási szabályzat 32. cikkének (2) bekezdése |
| | saját kezdeményezésű vélemény |
| Illetékes szekció: | „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2020.9.4. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2020.9.18. |
| Plenáris ülés száma: | 554. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 220/0/0 |

Közgyűlési határozat:

2017.3.30.

Jogalap:

az eljárási szabályzat 32. cikkének (2) bekezdése

saját kezdeményezésű vélemény

Illetékes szekció:

„Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2020.9.4.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2020.9.18.

Plenáris ülés száma:

554.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

220/0/0

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az EGSZB kiemelten figyelemmel kíséri a digitális technológiának az európai kis- és középvállalkozásokra (kkv-k) gyakorolt hatását. Európa 25 millió kis- és középvállalkozása jelenti ugyanis az uniós gazdaság gerincét. Körülbelül 100 millió embert foglalkoztatnak, Európa GDP-jének több mint felét adják, és a gazdaság minden ágazatában kulcsszerepet játszanak az értékteremtésben. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Az EGSZB a digitális gazdaság és társadalom fejlettségét mérő, 2019-re vonatkozó DESI mutató alapján kiválasztott országokban (Belgium, Németország, Portugália és Románia) tartott meghallgatások alapján megállapította, hogy sok európai kkv – különös tekintettel az európai vállalkozások 93 %-át alkotó mikro- és kisvállalkozásokra – késlekedik a digitális megoldások alkalmazásával. Azok, amelyek elindultak ezen az úton, arról számoltak be, hogy számos akadállyal szembesülnek, amelyek gátolják őket a digitális megoldások kiaknázásában. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Az EGSZB javasolja, hogy tegyenek meg minden erőfeszítést annak érdekében, hogy a terület szélessávú hálózat általi optimális lefedettségének hiányából fakadó első számú akadályt megszüntessék. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Az EGSZB feltárta, hogy kritikus fontosságúak, ha nem éppen akut jellegűek a kkv-k digitális technológiával kapcsolatos képzési szükségletei olyan területeken, mint a kiberbiztonság, a mesterséges intelligencia vagy a blokklánc-technológia. Az EGSZB e tekintetben azt javasolja, hogy az iskolai oktatás keretében kötelező képzéseket kínáljanak a digitális technológiákról, és hogy a kkv-k részesüljenek a digitális eszközök használatát oktató képzési szolgáltatásokban. Emellett továbbra is támogatni és népszerűsíteni kell az önfoglalkoztatókat, valamint a kkv-k vezetőit és alkalmazottait célzó megfelelő és megfizethető továbbképzéseket. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Az EGSZB megfelelő nemzeti szintű adóügyi koordinációt szorgalmaz, mivel annak hiánya a megkérdezett országok felében arányaikat tekintve magasabb költségeket eredményez a kkv-k számára, mint a nagyvállalatok esetében, és akadályozza a határokon átnyúló tevékenységeket. A kkv-k és a nagyvállalatok közötti tisztességes verseny biztosítása elengedhetetlen a belső piac megfelelő működéséhez. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Az EGSZB azt kívánja, hogy szüntessék meg a jogi különbségeket, a többszörös szabályozást, ami az előírások, címkék sokféleségét eredményezi: ezek komoly akadályok a kkv-k digitális és határokon átnyúló kiépítése tekintetében, mivel megfelelési és bérköltségeket, valamint külső szakértői költségeket eredményeznek, ami gátolja növekedésüket. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Az EGSZB szerint a kkv-k finanszírozáshoz való hozzáférése kiemelt fontosságú azon beruházásaik támogatásához, amelyek célja, hogy alkalmazkodjanak a társadalom, a kereskedelem, a fogyasztói szokások digitális átalakulásához és a kereskedelem nemzetközivé válásához. Az EGSZB megjegyzi, hogy az Enterprise Europe Network (EEN) hálózatát az európai kkv-k nem ismerik, és nem is használják eléggé, ahogyan az Európai Unió által finanszírozott digitális innovációs központok sem. Az EEN és a kkv-k szervezetei közötti párbeszéd és együttműködés fokozása javítaná a rendszer hatékonyságát. |
| --- | --- |

1.7.

2.   A digitális technológia hatása a kkv-kra

| 2.1. | Margrethe Vestager, az Európai Bizottság ügyvezető alelnöke a digitális gazdaság és társadalom fejlettségét mérő, 2020-ra vonatkozó mutató 2020. június 11-i közzétételekor kijelentette, hogy „a koronavírus okozta válság megmutatta, mennyire fontos az internetkapcsolat, és hogy a polgárok és a vállalkozások képesek legyenek az online interakciókra” (1). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Thierry Breton, a belső piacért felelős európai biztos megjegyezte, hogy „a (DESI alapján) közzétett adatok (2)
  arról tanúskodnak, hogy az ipar soha nem látott mértékben alkalmaz digitális megoldásokat. Biztosítanunk kell, hogy ez így legyen a kis- és középvállalkozások esetében is, és hogy a gazdaság egészében a legfejlettebb digitális technológiákat használják”. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Az EGSZB is különös figyelmet fordít a digitális technológia kkv-kra gyakorolt hatására. Európa 25 millió kis- és középvállalkozása jelenti ugyanis az uniós gazdaság gerincét. Körülbelül 100 millió embert foglalkoztatnak, Európa GDP-jének több mint felét adják, és a gazdaság minden ágazatában kulcsszerepet játszanak az értékteremtésben (3). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | A kkv-k mélyen be vannak ágyazva Európa gazdasági és társadalmi struktúrájába; gazdasági modelljük, méretük, működési idejük, vállalkozói profiljuk nagyon sokszínű, és változatos tehetségekből, férfiakból és nőkből álló bázisra támaszkodnak. Ide tartoznak a szabad foglalkozások – bár az ágazatukra (gyógyszeripar, igazságügy stb.) jellemző szabályozásnak és szabályoknak alávetett szabad foglalkozásokat mint ilyeneket a kkv-k fogalommeghatározása nem tartalmazza –, a mikrovállalkozások, a közepes méretű ipari vállalkozások, a hagyományos kézműves vállalkozások és a csúcstechnológiát alkalmazó induló vállalkozások. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Figyelembe véve a digitális technológiák kkv-kra gyakorolt hatását, az EGSZB egyetért az Európai Bizottság elemzésével, és úgy véli, hogy a három pillér, amelyen az Európai Bizottság fenntartható és digitális Európát célzó kkv-stratégiájának (4) irányvonala nyugszik (a fenntarthatóságra és digitalizációra való átálláshoz szükséges kapacitásépítés és támogatás, a szabályozási terhek csökkentése, a piachoz és a finanszírozáshoz való hozzáférés javítása) valóban prioritási területek. Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a kkv-knak azonnali pénzügyi támogatásra van szükségük, mivel nagyon súlyosan érinti őket a Covid19-világjárvány gazdasági hatása, és ennek következtében az általuk foglalkoztatott munkavállalók nagyobb eséllyel veszítik el munkahelyüket.
  E tekintetben az EGSZB sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a 2020. július 17. és 21. között tartott rendkívüli európai tanácsi ülésen elfogadott, a Covid19-pandémia által okozott gazdasági és társadalmi károk helyreállítását célzó európai gazdaságélénkítési terv 750 milliárd euróra korlátozódik, és hogy a 27 tagállam – különösen a digitális szférában – visszafogottabb ambíciókat fogalmazott meg, hogy elnyerje az úgynevezett „takarékos” országok jóváhagyását. Ez hatással lesz a kkv-k digitalizálásához nyújtott pénzügyi támogatásra. |
| --- | --- |

2.5.

E tekintetben az EGSZB sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a 2020. július 17. és 21. között tartott rendkívüli európai tanácsi ülésen elfogadott, a Covid19-pandémia által okozott gazdasági és társadalmi károk helyreállítását célzó európai gazdaságélénkítési terv 750 milliárd euróra korlátozódik, és hogy a 27 tagállam – különösen a digitális szférában – visszafogottabb ambíciókat fogalmazott meg, hogy elnyerje az úgynevezett „takarékos” országok jóváhagyását. Ez hatással lesz a kkv-k digitalizálásához nyújtott pénzügyi támogatásra.

| 2.6. | Az EGSZB rámutat, hogy az Európai Bizottság fenntartható és digitális Európát célzó kkv-stratégiájának pillérei összhangban vannak azokkal az elvárásokkal, amelyeket a kkv-k képviselői hangoztattak azon meghallgatások során, amelyeket az EGSZB a 2019-es DESI alapján kiválasztott négy országban (Belgium, Németország, Portugália és Románia) tartott annak érdekében, hogy felmérje a digitális technológiák kkv-kra gyakorolt hatását. A folyamatot a koronavírus okozta válság és a kötelező lezárások megszakították, emiatt az EGSZB nem tudott meghallgatásokat tartani Észtországban és Írországban, amely országokra azért esett a választás, mert a 2019-es DESI-rangsorban az elsők között szerepeltek. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Általános megjegyzések

| 3.1. | A digitális technológia a növekedést szolgáló tényező a kkv-k (kézművesek, kereskedők, szabad foglalkozások, szolgáltatók stb.) számára. Európában a kiskereskedelem több mint felét befolyásolja az internet, legyen szó akár online értékesítésről, akár online keresést követően üzletekben való értékesítésről (úgynevezett „ROPO” tevékenység: Research Online, Purchase Offline – online keresés, üzletben vásárlás) (5). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | A webhelyek és a közösségi hálózatok fejlődése, a digitális marketing és az ügyfélkapcsolat-kezelő (CRM) szoftverek mind elősegítik a „digitális kkv-k” kialakulását. A szoftvercsomagok és az adatelemző programok szintén hozzájárulnak az üzleti folyamatok optimalizálásához. Az EGSZB e tekintetben megjegyzi, hogy képzési programok révén a felhasználók (köztük a kkv-k vezetői) számára is lehetővé kell tenni, hogy megtanulják ezen eszközök használatát. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | A digitális technológia képes radikális zavarokat és változásokat is okozni. A „diszruptív”, „zavaró” innováció a digitális kihívások által kiváltott piaci átalakulás folyamatát jelenti. A zavar megváltoztatja a piacot azáltal, hogy a lehető legtöbb ember előtt megnyitja azt, és lehetővé teszi új szereplők számára, hogy a hagyományos értékláncokon belül felfogják (átirányítsák, magukhoz irányítsák) a forgalmat. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Például egy kkv és annak ügyfélköre közti bizalmi kapcsolat és közelség azt a benyomást keltheti, hogy a kkv tevékenysége védett a digitális technológia behatolásától. A tapasztalat azonban azt bizonyítja, hogy ez a közeli kapcsolat az ügyféllel semmilyen esetben nem jelent garanciát. A fogyasztók ugyanis készek más ajánlatok felé fordulni, ha azok praktikusabbaknak és előnyösebbeknek bizonyulnak számukra (6). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | A digitális gazdaságban a fogyasztó jogi védelme nincs hatással a fogyasztói magatartásra. Valójában a dematerializált, elérhető és könnyen használható szolgáltatáshoz szokott felhasználó viselkedését nem befolyásolja az a digitális ajánlat, amely magában foglal ugyan az ő érdekeit megóvó jogi védelmet, de kevésbé felhasználóbarát (7). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | A digitális diszrupcióval kapcsolatos pozitív, sőt fellengzős kijelentések gyakran azokra a nagyvállalatokra igazak, amelyek elegendő forrással rendelkeznek ahhoz, hogy beruházhassanak a K+I-be és a marketingbe. Ebből a diskurzusból azonban kimarad az, hogy a digitális diszrupció hatással lehet például bizonyos szabad foglalkozásokra, amelyek természetüknél fogva nagyon szétaprózottak és gyakran K+I-költségvetés nélkül léteznek. Ezek a kkv-k csak a piacon elérhető digitális megoldásokkal tudnak felszerelkezni, és nem maguk fejlesztik ki azokat, ennélfogva sebezhetőbbek tevékenységük digitalizálása szempontjából. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | A digitális tér emellett a kkv-k bizonyos illúzióit is letöri. Így az a tény, hogy kisebb volumenű szolgáltatásokat nyújtanak egy korlátozott földrajzi területen, ahol a fejlődési potenciál is mérsékelt, annak az illúzióját keltheti, hogy nem érinti őket a digitális kor által indukált változás. Márpedig a valóság mást mutat. Például a vendéglátóiparról úgy tűnik, mintha nem volna áthelyezhető ágazat. A foglalási platformok azonban megkaparintották az ott képződő érték jelentős részét, éspedig olyannyira, hogy a szálláshely-szolgáltatási és vendéglátási ágazat képviselői úgy látják, előre számolniuk kellett volna ezzel, és létre kellett volna hozniuk saját platformjukat, hogy továbbra is a kezükben tartsák a foglalásokat, és ne kerüljenek ilyen, az ágazatukon kívüli szereplőktől való függőségi helyzetbe (8). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Ezenkívül a digitális diszrupció a munka átszervezéséhez is vezet. Vegyünk néhány példát a szabad foglalkozások köréből: a számvitel területén a számviteli adatok bevitelének munkáját, amely nagyon manuális jellegű, egyre inkább maguk az ügyfelek végzik, ami csökkenti a könyvelők munkáját és a haszonkulcsukat, nem is beszélve az online számvitelt kínáló versenytársak megjelenéséről. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | A közjegyzői szakmán belüli feladatok újraelosztásával járó kockázat alacsonyabb, ám a közjegyzői tevékenységek egy részét mások is elvégezhetik; például induló innovatív vállalkozások vállalják jogilag érvényes végrendeletek megszerkesztését 70 euróért (9). |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | A munka újraelosztása az egészségügyi ágazatot is érinti: internetes oldalak online időpontfoglalást, illetve távgyógyászatot kínálnak a rosszabb lefedettségű területek kiszolgálására. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Előfordul az is, hogy az együttműködésen alapuló, kereskedelmi célú platformok nem tájékozottak az európai és nemzeti jogszabályok alkalmazásában betartandó követelményekről, mint például a társaságok nyilvántartásba vételének kötelezettségéről, a kötelező biztosítás, az egészségügy és biztonság, a munkavállalók és a fogyasztók védelme stb. tekintetében alkalmazandó előírásokról. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Ennélfogva a fenti gazdasági, szociális és társadalmi változásokra tekintettel úgy tűnik, hogy a digitalizáció kihívásainak a társadalmi párbeszéd állandó témájának kell lennie. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | A kkv-k a gazdasági szereplők heterogén kategóriáját képezik – a péktől a gyógyszerészig, ideértve a szabad foglalkozásokat is –, ami azt jelenti, hogy a kapacitásépítéssel és a kkv-k digitalizálásának támogatásával kapcsolatos politikának inkluzívnak és aránytalan többletköltségek nélkül, könnyen alkalmazhatónak kell lennie, elkerülve, hogy a megfelelőség biztosítása lelassítsa a kkv-k fő tevékenységét. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | A kkv-k igényei azonban nem korlátozódnak az intelligens és inkluzív jogalkotásra, hanem a készségek fejlesztésére és az egész életen át tartó tanulásra is kiterjednek, illetve a vállalkozással kapcsolatos újfajta szemléletmódon alapulnak. A kkv-k digitális átállása ugyanis befolyásolja a vállalat megszervezését és kultúráját is. Márpedig számos kkv-vezető nem teszi meg vállalkozása stratégiájának a digitális átállást. A digitális átállás nem csupán a digitális eszközök és a folyamat kérdése, hanem az értékteremtés új módja is azáltal, hogy az üzleti modellt hozzáigazítja a digitális környezethez; ennek kezdeményezése pedig a vezetőn múlik. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | A kkv-k emellett számos akadállyal szembesülnek a finanszírozáshoz, a megfizethető képzéshez és a nemzetközivé váláshoz nyújtott támogatáshoz való hozzáférés terén. A vállalkozások innovációját és nemzetközivé válását célul kitűző Enterprise Europe Network, amely tájékoztatási és az európai joggal kapcsolatos tanácsadási szolgáltatásokat és támogatást nyújt, nem túl közismert ezen a területen. Az Európai Unió által finanszírozott digitális innovációs központok (például a brüsszeli Innoviris által irányított „European Digital Innovation Hubs” (10)) képzés és finanszírozás révén szintén hozzájárulnak a kkv-k digitalizációjának támogatásához, valamint a digitális vállalkozói kultúra kialakításához. Az EEN és a kkv-k szervezetei közötti párbeszéd és együttműködés fokozása, valamint a kkv-k szükségleteinek jobb elemzése javítaná az intézkedés hatékonyságát. |
| --- | --- |

3.15.

4.   Részletes megjegyzések

| 4.1. | Ez a vélemény részben a 2019. július és 2020 első negyedéve között egyebek mellett szociális partnerekkel, kkv-k szövetségeivel, fogyasztói szervezetekkel és állami hatóságokkal négy tagállamban – Németországban, Belgiumban, Portugáliában és Romániában – megrendezett meghallgatások következtetésein alapul. Észtországban és Írországban, bár ki voltak választva, a koronavírus okozta válság következtében már nem került sor meghallgatásra. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Az EGSZB rámutat arra, hogy az említett országokban a meghallgatások célja az volt, hogy „helyszíni” beszámolókkal támasszák alá és támogassák a digitális technológia kkv-k általi átvételével kapcsolatos európai fellépést és politikát. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | A digitális technológia kkv-kra gyakorolt hatásának felmérése érdekében az EGSZB az öt DESI mutató (11) közül a következőt választotta ki:






  — | a digitális technológia kereskedelmi dimenziójának integrálása. Ez három mutatót tartalmaz, amelyeket az EGSZB relevánsnak ítél: az online kereskedelmet folytató kkv-k százalékos aránya, a kkv-k online kereskedelemből származó árbevétele, valamint az online kereskedelmet (e-kereskedelem) határokon átnyúló módon folytató kkv-k százalékos aránya. |
| --- | --- | --- |

4.3.

—

a digitális technológia kereskedelmi dimenziójának integrálása. Ez három mutatót tartalmaz, amelyeket az EGSZB relevánsnak ítél: az online kereskedelmet folytató kkv-k százalékos aránya, a kkv-k online kereskedelemből származó árbevétele, valamint az online kereskedelmet (e-kereskedelem) határokon átnyúló módon folytató kkv-k százalékos aránya.

| 4.4. | Az EGSZB által a fent említett 2019-es DESI mutató szempontjából kiválasztott országok közül Írország és Észtország vezető helyen szerepel az e-kereskedelem és a digitális technológia kereskedelmi dimenziójának integrálása tekintetében; őket követi Belgium, amely szintén az átlag felett teljesített. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Németország átlagos eredményt ért el, míg Portugália átlag alattit. Románia maradt el a leginkább. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | A meghallgatások többségében (Belgium, Németország, Portugália) a szélessávú hálózatok eltérő lefedettségéről számoltak be: a városi területek jól lefedettek, míg a vidéki és peremterületek nem; a 4G az ország egyes részein még csak el sem érhető (Portugália). Európa és a kkv-k digitális jövőjének kialakításához azonban digitális megoldások tömeges kidolgozására és az alapvető digitális infrastruktúrák interoperabilitására van szükség. Az EGSZB megjegyzi, hogy a hálózati összekapcsoltság a kkv-k digitális átállásának alapvető pillére. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | A meghallgatások során megszólalt összes beszélgetőpartner hangsúlyozta, hogy szükség van a digitális technológiával kapcsolatos képzésre. A digitális technológiákkal kapcsolatos oktatás és szakképzés terén súlyos hiány mutatkozik, és ez megakadályozza a kkv-kat abban, hogy ezen a területen kompetens személyzetet toborozzanak (Portugália, Románia). Kritikus fontosságú, ha nem éppen akut feladat, hogy a kkv-k alkalmazottai képzésben részesüljenek a digitális kérdésekkel kapcsolatban annak érdekében, hogy jártasak és naprakészek legyenek olyan területeken, mint a kiberbiztonság, a mesterséges intelligencia vagy a blokklánc-technológia (Belgium). Ami azt illeti, a jelenlegi helyzettel, amelyet a digitális eszközök felületes ismerete jellemez, már nem sokáig elégedhetünk meg (Németország).
  A munkavállalóknak munkahelyük megtartásához és ahhoz is digitális készségekre van szükségük, hogy elboldoguljanak az egyre inkább digitális és gyorsan változó munkaerőpiacon (Németország). A digitalizáció következtében ugyanis bizonyos fokozottan automatizált ágazatokban felmerülhet a munkahely elvesztésétől való félelem (Németország). |
| --- | --- |

4.7.

A munkavállalóknak munkahelyük megtartásához és ahhoz is digitális készségekre van szükségük, hogy elboldoguljanak az egyre inkább digitális és gyorsan változó munkaerőpiacon (Németország). A digitalizáció következtében ugyanis bizonyos fokozottan automatizált ágazatokban felmerülhet a munkahely elvesztésétől való félelem (Németország).

| 4.8. | A kkv-k nincsenek eléggé felszerelkezve, és nem rendelkeznek kellő képzettséggel a rosszindulatú kibertevékenységek jelentette kockázatok kezeléséhez (Belgium, Németország). Ennek következtében egyes hagyományos kkv-k még az online üzleti tevékenység kialakításában rejlő értéket is megkérdőjelezik (Portugália). Azok, akik a digitális technológiát választották, nehezen tudják kihasználni a nagyobb vállalatok számára rendelkezésre álló hatalmas adattárakat, és vonakodnak használni például a mesterséges intelligencián alapuló fejlett eszközöket és alkalmazásokat, ami kedvezőtlen versenyhelyzetbe hozza őket a nagyvállalatokkal szemben (Németország). Ugyanakkor a kkv-k minden ágazatban rendkívüli módon ki vannak téve a számítógépes fenyegetéseknek, és gyakran külső szakértőkhöz kell folyamodniuk, ami további költségeket eredményez. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | A megfelelő nemzeti szintű adóügyi koordináció hiánya a megkérdezett országok felében (Belgium, Portugália) arányaikat tekintve magasabb költségeket eredményez a kkv-k számára, mint a nagyvállalatok esetében, és akadályozza a határokon átnyúló tevékenységeket. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | A jogi különbségek, a többszörös szabályozás, az előírások és címkék sokfélesége szintén akadályozza a kkv-kat a digitalizáció és a határokon átnyúló tevékenységek kiépítésében (Belgium, Portugália), mivel ezek megfelelési és bérköltségeket generálnak, ami egyes kkv-kat akár áttelepülésre is indíthat (Belgium). Például az általános adatvédelmi rendelet hatálybalépése arra kényszerítette a kkv-kat, hogy alkalmazottakat mozgósítsanak a személyes adatok kezelésére vonatkozó belső eljárások kidolgozására, az ügyfelek tájékoztatására stb.; időnként külső tanácsadókhoz kellett fordulniuk, ami elvonta a figyelmüket a kereskedelmi fejlesztés prioritásáról, költségeket generált és lelassította fő tevékenységüket (Belgium). |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | A kkv-k digitális fejlődését szintén akadályozhatja a nemzeti jogalkotó tétlensége: a digitális technológiával kapcsolatos képzést és oktatást, valamint a kkv-k a digitális technológia előnyeinek kiaknázásában történő támogatását nem tekintik stratégiai prioritásoknak (Románia). |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Tekintettel a digitális forradalomból eredő gazdasági, szociális és társadalmi kockázatokra, minden olyan megkérdezett számára, aki részt vett az országokban szervezett meghallgatásokon, alapvető fontosságúnak tűnt, hogy a szociális partnereket, a kkv-k képviselőit bevonják a rájuk vonatkozó jogszabályok kidolgozásába és a társadalmi párbeszédbe. |
| --- | --- |

4.12.

Kelt Brüsszelben, 2020. szeptember 18-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  Az Európai Bizottság sajtóközleménye, 2020. június 11., Brüsszel.

1

(2)  Digital Economy and Society Index (a digitális gazdaság és társadalom fejlettségi mutatója – DESI).

2

(3)  COM(2020) 103 final.

3

(4)  Lásd a 3. lábjegyzetet.

4

(5)  Forrester, European Cross-Channel Retail Sales Forecast, 2015–2020.

5

https://www.forrester.com/report/European+CrossChannel+Retail+Sales+Forecast+2015+To+2020/-/E-RES115375.

(6)  A VOD és a letöltések elterjedése által meggyengített DVD-kölcsönzők tanúsíthatják ezt a törékenységet. Az Amazonhoz hasonló szereplők megjelenése, amelyek katalóguskínálatukból azonos áron kínálnak megbízható és gyors házhoz szállítást, sok fogyasztót indított arra, hogy előnyben részesítse az online vásárlást – még akkor is, ha ezek a fogyasztók szabadidejükben továbbra is a könyvesboltokat járják.

6

(7)  Le numérique déroutant (Zavaró digitális világ). Tanulmány, BPI France Le Lab, 2015. február 19.

7

(8)  A BPI France Le Lab fent idézett tanulmánya.

8

(9)  https://testamento.fr/fr/.

9

(10)  Digitális Európa program (2021–2027).

10

(11)  Hálózati összekapcsoltság, humán tőke, internethasználat, a digitális technológiák integrálása, digitális közszolgáltatások.

11

---

| 2020.12.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 429/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 429/6

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Eredményes és összehangolt uniós intézkedések az adócsalás, az adókikerülés, a pénzmosás és az adóparadicsomok elleni küzdelem érdekében

(saját kezdeményezésű vélemény)

(2020/C 429/02)

| Előadó: | Javier DOZ ORRIT |
| --- | --- |

Előadó:

Javier DOZ ORRIT

| Közgyűlési határozat: | 2020.2.20. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az eljárási szabályzat 32. cikkének (2) bekezdése |
| | saját kezdeményezésű vélemény |
| Illetékes szekció: | „Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2020.7.20. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2020.9.18. |
| Plenáris ülés száma: | 554. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 216/2/2 |

Közgyűlési határozat:

2020.2.20.

Jogalap:

az eljárási szabályzat 32. cikkének (2) bekezdése

saját kezdeményezésű vélemény

Illetékes szekció:

„Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2020.7.20.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2020.9.18.

Plenáris ülés száma:

554.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

216/2/2

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Az EU és számos kormány erőfeszítései, valamint bizonyos fontos európai irányelveknek (a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása elleni irányelv – AMLD, az adókikerülés elleni irányelv – ATAD) (1) és az OECD adóalap-erózió és nyereségátcsoportosítás elleni programjának (BEPS) a hatálybalépése ellenére az adócsalás, az adókijátszás és a pénzmosás, valamint az adókikerülés volumene továbbra is igen jelentős az európai államok államháztartásához viszonyítva. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Az EGSZB az adócsalással, az adókijátszással, az adókikerüléssel és a pénzmosással szembeni eredményes küzdelem céljából egy európai paktum kidolgozását javasolja. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy mozdítson elő egy olyan politikai kezdeményezést, amely bevonja a nemzeti kormányokat és más európai intézményeket e célkitűzés megvalósításába, elősegítve az ehhez szükséges konszenzust és biztosítva a civil társadalom részvételét. A paktum fő pillére a tagállamok közötti együttműködés kell, hogy legyen. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Az EGSZB kéri az európai intézményeket és a tagállamokat, hogy biztosítsák a jelenlegi európai jogszabályok hatékony alkalmazásához szükséges pénzügyi és emberi erőforrásokat, és kötelezzék magukat az adózással kapcsolatos bűncselekmények és káros gyakorlatok, a pénzmosás és az adóparadicsomok tevékenységei elleni hatékony küzdelemhez szükséges minden új jogalkotási és igazgatási intézkedés elfogadására. Ehhez folyamatosan ki kell értékelni az egyes intézkedések alkalmazásának eredményeit. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Az EGSZB elengedhetetlennek tartja a tagállamoknak az adóverseny tisztességtelen és káros formáinak megszüntetése iránti elkötelezettségét. Ezt az EGSZB Adózás – minősített többségi szavazás című véleményében (2) megfogalmazottak is megerősítik, miszerint az adóügyekben az egyhangúság felől fokozatosan a minősített többségi szavazásra kell áttérni. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | A civil társadalom aktív részvétele elengedhetetlen a polgárok bűncselekményekkel és káros gyakorlatokkal szembeni adóügyi tudatosságának megteremtéséhez és a tisztességes adóztatáshoz. A civil társadalom együttműködése elősegíti a paktum megvalósítását és végrehajtását. A vállalkozók és szervezeteik részvétele a siker igen fontos feltétele. Biztosítani kell, hogy az elfogadott jogalkotási intézkedésekből fakadó túlzott adminisztratív terhek ne sújtsák indokolatlan mértékben azokat a vállalkozásokat, amelyek teljesítik adóügyi kötelezettségeiket. Az adózással kapcsolatos bűncselekmények és a káros adózási gyakorlatok elleni eredményes és sürgős fellépés révén további állami pénzügyi források állnak majd rendelkezésre a világjárványt követő helyreállítási tervekhez, a gazdaság zöld és digitális átalakulásához, valamint a szociális jogok európai pillérének kialakításához szükséges finanszírozáshoz. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | A gazdaság digitalizálása új kihívások elé állítja az adóhatóságokat, mivel új módszereket teremthet az agresszív adótervezés, illetve a pénzügyi bűncselekmények és a káros gyakorlatok tekintetében. A gazdaság digitalizálása azonban a hatékonyabb közigazgatási együttműködés és az adatok megosztása révén új lehetőségeket is biztosít az adóhatóságok számára arra, hogy leküzdjék ezen gyakorlatokat. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | A szóban forgó bűncselekmények és káros gyakorlatok elleni küzdelem akkor lehet eredményesebb, ha megerősítik a tagállamok közötti, illetve az EU-val folytatott közvetlen politikai, közigazgatási, rendőri és igazságügyi együttműködést, a szóban forgó együttműködés jogalapját, valamint elegendő gazdasági és emberi erőforrást biztosítanak a pénzügyi információs egységek, az adóhatóságok, az európai felügyeleti struktúrák és a szóban forgó küzdelem egyéb szereplői számára. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | A fellépések eredményességének javítása érdekében összefüggő egészként kell vizsgálni a szóban forgó bűncselekményeket és káros gyakorlatokat, ezek összefüggéseit, a gazdasági és pénzügyi bűncselekményekkel és a politikai korrupcióval fennálló kapcsolatukat, valamint azt, hogy az adóparadicsomok mennyiben segítik ezeket a tevékenységet, illetve rejtik el őket. Az EU egyik kiemelt céljává kellene tenni az adóparadicsomokban elkövetett bűncselekmények felszámolását. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Bár ilyen politikára minden körülmények között szükség van, az EGSZB szerint a Covid19-világjárvány okozta helyzetben ennek mindenképpen politikai és etikai prioritássá kell válnia az Unió, a nemzeti kormányok és az európai civil társadalom számára. Most, hogy a világjárvány egészségügyi, gazdasági és társadalmi következményeinek kezelése oly sok állami pénzügyi forrást igényel, nem tolerálható, hogy e források jelentős része jogellenes módon kevesek magánvagyonát növeli, és ezzel közvetlenül megkárosítja az adófizetési kötelezettségeiket teljesítő munkavállalók, vállalkozók, önfoglalkoztatók, eltartottak és nyugdíjasok túlnyomó többségét. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Az EGSZB támogatja a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás megelőzésére irányuló átfogó uniós politikára vonatkozó új cselekvési tervet (3), amelyet az Európai Bizottság 2020. május 7-én terjesztett elő. Véleménye szerint ezt a tervet sürgősen végre kell hajtani. Az EGSZB támogatja a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni jelenlegi jogi keret hatékony alkalmazásának biztosítására javasolt intézkedéseket, az egységes uniós szabályozási kódex létrehozását, egy európai felügyeleti szerv létrehozását, valamint a terv többi pillérét. Az EU-nak és a tagállamoknak közös álláspontokat kell képviselniük a nemzetközi fórumokon, például a Pénzügyi Akció Munkacsoport (FATF – OECD), a G20 és az ENSZ keretében. Az EGSZB egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy a meghozott intézkedéseknek figyelembe kell venniük az európai adatvédelmi jogszabályokat és az Európai Bíróság vonatkozó ítélkezési gyakorlatát, és törekedni kell arra, hogy azok minél kisebb adminisztratív és pénzügyi többletterhet rójanak a tagállamokra és a kötelezett szolgáltatókra. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy értékelje a nem együttműködő joghatóságok jelenlegi listáját, és vizsgálja meg további kritériumok megállapításának lehetőségét annak érdekében, hogy valamennyi adóparadicsom felkerüljön a listára. Hasonlóképpen kéri, hogy hozzon megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy a vállalkozások és az egyének ne hajthassanak végre indokolatlan ügyleteket pénzügyi intézményeikkel. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Az EGSZB üdvözli az adóügyi mutatók európai szemeszterben történő szerepeltetését, és arra kéri a tagállamokat, hogy tartsák be az országspecifikus ajánlásokban e tekintetben megfogalmazottakat, valamint azt javasolja az Európai Bizottságnak, hogy egy, az adórendszerek hatékonyságának, méltányosságának, megfelelőségének és helyes működésének értékelésére szolgáló eljárás is legyen az európai szemeszter része. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Az EGSZB kéri, hogy az európai irányelvek rendelkezzenek a – különösen a szabadkikötőkben és a vámraktárakban letétbe helyezett – műalkotásokról és más nagy értékű eszközökről, valamint kéri az egyes tagállamokban létrehozott, befektetési célú állampolgársági vagy tartózkodási rendszerek fokozatos megszüntetését és a bemutatóra szóló részvények átláthatatlanságának a felszámolását. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | Az EGSZB úgy véli, hogy az adókijátszásra a pénzmosás elleni ötödik irányelvnek a vállalkozások és a vagyonkezelők valódi tulajdonosainak nyilvános központi nyilvántartásáról szóló rendelkezéseit kell alkalmazni. Másrészt kéri, hogy hozzanak megfelelő eljárásokat arra, hogy a kkv-k könnyebben teljesíthessék a regisztrációs követelményeket. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | Az EGSZB támogatja a jelentős digitális jelenléttel rendelkező vállalkozások adózására vonatkozóan az OECD munkájának keretében javasolt átfogó megoldást, ám véleménye szerint ha 2020 végére nem sikerül megoldást találni, akkor az EU-nak vissza kell térnie a nagy digitalizált vállalatok adóztatására irányuló kezdeményezéséhez. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | Támogatja továbbá az adókikerülés elleni irányelv (ATAD) arra vonatkozó reformjának a folytatását, hogy abban szerepeljenek alacsony adózású joghatóságokkal kapcsolatos adókezelési szabályok, valamint a külföldön nem adóztatott osztalékok vagy tőkenyereségek hazatelepítésére vonatkozó szabályok. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | A nemzeti pénzügyi információs egységeket pénzügyileg és technikailag is támogatni kell, valamint szoros együttműködésre van szükség közöttük és az adóhatóságok között, illetve a nemzeti rendőrség és az Europol között az adózási és pénzügyi bűncselekményekre vonatkozó büntetőeljárás során. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy készítsen tanulmányt a „fantomvállalatok” csalás, adókijátszás, adókikerülés és pénzmosás vonatkozásában betöltött szerepéről, ennek következtetéseire tekintettel pedig módosítsa az adókikerülés elleni irányelvet, a tőkemegfelelési irányelvet és a pénzmosás elleni irányelvet, hogy ezek ne segíthessék bűncselekmények elkövetését és a káros gyakorlatok elterjedését. |
| --- | --- |

1.18

| 1.19 | Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy tanulmányozzák a vállalati nyereség tényleges minimális adóztatásának koncepcióját és annak lehetséges alkalmazását. |
| --- | --- |

1.19

| 1.20 | Az EGSZB azt javasolja, hogy az EU kereskedelmi vagy gazdasági megállapodásai a WTO elveivel és szabályaival összhangban tartalmazzanak egy olyan fejezetet, amely rendelkezéseket irányoz elő az adóbűncselekmények, a pénzmosás és az agresszív adótervezés ellen, valamint az adóhatóságok közötti együttműködéshez. |
| --- | --- |

1.20

2.   Háttér

| 2.1 | Makrogazdasági szempontból az adócsalás, az adókijátszás, az adókikerülés és a pénzmosás Európában és a világon egyaránt nagyon jelentős. A jelenség nyilvánvalóan transznacionális vetületekkel rendelkezik. Az adóparadicsomok kulcsszerepet játszanak ebben a folyamatban, hiszen befogadják és becsatornázzák az adófizetést kikerülő vagy kijátszó nagyvállalatok és magánszemélyek pénzeszközeit, illetve vagyonát, valamint a politikai és gazdasági korrupcióból és a szervezett bűnözés területéről származó pénzeszközöket. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Az adóparadicsomoknak nincs általánosan elfogadott fogalommeghatározása, bár az adózás minden ilyen joghatóságban nulla vagy nagyon alacsony mértékű, és az ügyfelek és a pénzáramlások átláthatatlansága a norma. Az adóparadicsomok listák alapján azonosíthatók, amelyek szerint ezek nem együttműködő jellege abból fakad, hogy megtagadják az adóhatóságok számára történő információszolgáltatást és az igazságszolgáltatással való együttműködést. Elismert listák az OECD listája (4), valamint az EU két listája: az egyik a pénzmosásról és a terrorizmus finanszírozásáról, a másik pedig az adókijátszásról és az adókikerülésről (5). Az F&D (IMF) monográfiájának becslése szerint az offshore pénzügyi központokban tartott magánvagyon 7 és 8,7 billió USD között van (6) (ami a világ GDP-jének 8–10 %-a). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Az IMF becslései szerint az adókijátszás a kormányoknak évente kb. 3 millió USD-ba kerül (7). Az Európai Parlament számításai szerint az adókijátszás az EU-n belül évente megközelítőleg 825 milliárd EUR-t tesz ki (8), a héabevétel-kiesés (amely nagyrészt a csalásnak tudható be) az EU-ban évi 147 milliárd EUR-ra tehető, és ebből mintegy 50 milliárd EUR a határokon átnyúló héacsalások eredménye (9). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Az adókikerülés nem feltétlenül a törvény betűjét, hanem a törvény szellemét sérti. Az adóparadicsomok a társasági adó kikerüléséből évente 600 milliárd USD-hez jutnak (10). Az EU veszteségei évente 160–190 milliárd EUR között mozognak (11). A hat uniós tagállamban lehetővé tett adókikerülés a többi 22 tagállamban 42,8 milliárd EUR összegű adóbevétel-kiesést eredményez (12). Az F&D (IMF) szerint a világ közvetlen külföldi befektetéseinek (FDI) 40 %-át, mintegy 15 milliárd USD-t fantomvállalatokhoz (gazdasági tevékenységet nem folytató vállalatokhoz) irányítják, gyakran olyan holdingtársaságok formájában, amelyekhez működő leányvállalatokat kapcsolnak. Többségük öt európai országban található vállalatok felé irányul (13). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Az ENSZ szerint a pénzmosás volumene a világ GDP-jének 2–5 %-a (14). Az olyan közelmúltbeli esetek, mint a Danske Bank (a kezdeti becslések szerint körülbelül 200 milliárd EUR-s) (15) vagy a Swedbank (37 milliárd EUR-s) (16) esete jól mutatják a pénzmosás elleni küzdelem hiányosságait, amelyek az irányelvek és a felügyeleti hatóságok munkája ellenére is fennállnak. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | A pénzügyi szektoron kívül vannak más pénzmosási csatornák is: művészeti, gyémánt- és nemesfém-piacok; szabadkikötők, vámraktárak és különleges gazdasági övezetek stb. A gyors technológiai változások új lehetőségeket kínálnak a virtuális eszközök és a blokklánc révén. Ugyanez vonatkozik az adókijátszási és adókikerülési folyamatokra is: osztalékok és kamatszelvények mosása cum-ex ügyletek céljából (55,2 milliárd EUR); agresszív adótervezés; titkos megállapodások államok és multinacionális vállalatok között, amelyek jelentősen csökkentik az utóbbiak adófizetési kötelezettségeit; olyan rendszerek, amelyek állampolgárságot vagy tartózkodási engedélyt biztosítanak külföldieknek befektetés fejében. Az elektronikus kereskedelem, a platformgazdaság és általában véve a digitális gazdaság új kockázatokat jelent, mivel megkönnyíti az adóbűncselekményeket és az adókikerülést, ugyanakkor új lehetőségeket kínál ezek nyomon követésére és ellenőrzésére is. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | A Juncker-Bizottság nagyon intenzíven lépett fel az adóügyi bűncselekményekkel és az adókikerüléssel szemben: 26 jogalkotási kezdeményezést tett, és 57 egyéb típusú intézkedést hozott. Két irányelv emelendő ki a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem terén: a negyedik, illetve az ötödik pénzmosás elleni irányelv (2015, illetve 2018). Az utóbbi átültetése 2020 januárjában zárult le, és fejleszti a tulajdonosok azonosítását, az információcserét és a pénzügyi információs egységek közötti együttműködést, valamint a kötelezett jogalanyok körének kiterjesztését, egyúttal bevezeti a virtuális fizetőeszközök ellenőrzését. A gyakorlati eredmények nem kielégítők: továbbra is van néhány hiányosság és kiskapu, bár az Európai Bizottság saját korlátozott hatáskörein belül nagyon aktív (2019. évi értékelés) (17). A közelmúltban az Európai Számvevőszék ellenőrzést kezdett a pénzmosás elleni küzdelem bankszektorbeli hatékonyságának felmérése érdekében (18), az Európai Bizottság pedig három tagállam ellen indított pert az Európai Bíróság előtt a 4. pénzmosás elleni irányelv alkalmazásának megsértése miatt (19). |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Az Európai Bizottság (2020. július 7-én) új cselekvési tervet terjesztett elő a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás megelőzésére irányuló átfogó politikára vonatkozóan (20), illetve egy felhatalmazáson alapuló rendeletet (21) azoknak az országoknak a listájával, amelyek nem működnek együtt ennek érdekében. A meglévő jogi keret alkalmazásában mutatkozó eltérések és „a szabályok érvényesítésével kapcsolatos súlyos hiányosságok” értékelésére építve, valamint kifejezésre juttatva azt a törekvést, hogy „az Európai Unióban zéró toleranciát kell tanúsítani az illegális pénzáramlásokkal szemben”, a terv hat pillérre tagolódik:






  — | a hatályos keret hatékony végrehajtásának biztosítása, kezdve a pénzmosás elleni irányelvek teljes körű átültetésével, |
| --- | --- | --- |

2.8

—

a hatályos keret hatékony végrehajtásának biztosítása, kezdve a pénzmosás elleni irányelvek teljes körű átültetésével,

| — | egységes szabálykönyv létrehozása egy módosított irányelv és egy rendelet révén, |
| --- | --- |

—

egységes szabálykönyv létrehozása egy módosított irányelv és egy rendelet révén,

| — | eljárások kialakítása és egy uniós felügyeleti szerv létrehozása jogalkotási javaslat útján, |
| --- | --- |

—

eljárások kialakítása és egy uniós felügyeleti szerv létrehozása jogalkotási javaslat útján,

| — | koordinációs és támogatási mechanizmus létrehozása a pénzügyi információs egységek számára, valamint a nemzeti központi bankszámla-nyilvántartások összekapcsolása, |
| --- | --- |

—

koordinációs és támogatási mechanizmus létrehozása a pénzügyi információs egységek számára, valamint a nemzeti központi bankszámla-nyilvántartások összekapcsolása,

| — | a büntetőjogi rendelkezések érvényesítése és az információcsere megerősítése, |
| --- | --- |

—

a büntetőjogi rendelkezések érvényesítése és az információcsere megerősítése,

| — | az uniós keret nemzetközi dimenziójának megerősítése. |
| --- | --- |

—

az uniós keret nemzetközi dimenziójának megerősítése.

2021 első negyedévében négy jogalkotási javaslatot terjesztenek elő e pillérek megvalósítására.

| 2.9 | A második fő terület, amelyen az Európai Bizottság fellép, az adókikerülés, összefüggésben a digitális adóztatással és a társasági adó adóalapjával kapcsolatos kezdeményezésekkel. Stratégiája arra irányul, hogy megvalósítsa a „hatékony adózás” alkalmazását, amely arra késztetné a multinacionális társaságokat, hogy az értékteremtésük helyének megfelelően fizessenek adót, összhangban az OECD BEPS cselekvési tervével, korlátozva konkrétan a társasági adóalap kamatok, jogdíjak és egyéb pénzügyi előnyök levonása révén történő erózióját. Az erre vonatkozó fő jogszabály az ATAD-irányelv (2016) volt, amelyet 2017-ben módosítottak a hibrid struktúrákból adódó diszkrepanciák tekintetében (ATAD 2) (22). Az eredményeket még nem értékelték. A kettős adóztatásból adódó konfliktusok megoldásának megkönnyítésére szintén jogszabályt fogadtak el (23). 2018-ban került kihirdetésre az Unió területére belépő, illetve az Unió területét elhagyó készpénz ellenőrzéséről szóló új rendelet (24). |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Az Európai Bizottság figyelembe vette az adókikerülést a digitális adóztatással és a társasági adó adóalapjával kapcsolatos jogalkotási kezdeményezéseivel összefüggésben. 2018-ban két társasági adóról szóló irányelvet javasolt, egyet a jelentős digitális jelenléttel rendelkező vállalatok adóztatásáról, egyet pedig a nagy digitális vállalatok jövedelmének adóztatásáról. 2016-ban két újabb javaslatot tett a társasági adó adóalapjára vonatkozóan, a közös – BICIS –, illetve konszolidált – BICCIS – adóalap érdekében. Ez utóbbi nagyon fontos az adókikerülés elleni küzdelemben. Az OECD keretén belüli, ezzel egyidejű tárgyalások és néhány tagállam ellenállása miatt késedelmet szenvedett a szóban forgó irányelvek jóváhagyása. Ebben a helyzetben az Európai Bizottság közleményt terjesztett elő (2019), amelyben vita indítását javasolja annak érdekében, hogy az adóügyekről szóló döntéseket minősített többséggel fogadják el. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Alapvető fontosságú az adóhatóságok és más tagállami intézmények között az automatikus adóügyi információcsere (angol rövidítéssel AEOI (25)) révén megvalósuló együttműködés, valamint az átláthatóság. Hat közigazgatási együttműködési irányelvet is jóváhagytak. Az első, 2011/16/EU irányelvtől (26) az utolsó, (EU) 2018/822 irányelvig (27) bővült a valós számlatulajdonosok, a pénzügyi eszközök és tranzakciók, valamint az összes termék, többek között a biztosítások és az osztalék azonosítására vonatkozó kötelezettség. Minden országban előrelépés történt az adómegállapodásokkal (feltételes adómegállapítások) és a nagyvállalatok pénzügyi információival kapcsolatos automatikus információcsere követelményeit illetően (országonkénti jelentéstétel vagy CBCR (28)). A pénzügyi és egyéb információk bűncselekményekkel kapcsolatos büntetőeljárás céljából történő felhasználását az (EU) 2019/1153 európai parlamenti és tanácsi irányelv (29) szabályozta. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | A Juncker-Bizottság megállapította, hogy néhány tagállam titkos megállapodásokat kötött multinacionális társaságokkal, amelyek értelmében az utóbbiak alig fizetnek adót e tagállamokban. Az Európai Bizottságnak sikerült adóügyi mutatókat szerepeltetnie az európai szemeszterben. A legfrissebb országspecifikus ajánlások szerint a jogszabályok alkalmazása néhány esetben nem kielégítő az agresszív adótervezés vagy a valódi tulajdonosok azonosítása tekintetében. A tagállamok közötti együttműködés sok kívánnivalót hagy maga után. Némi előrelépés ellenére a csalások, a pénzmosás és az adókikerülés szintje általánosságban nem csökken, sőt bizonyos esetekben – például fantomvállalatokhoz történő tőkeáramlás révén – még növekszik is. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | Az EGSZB az elmúlt öt évben 25 véleményt hagyott jóvá a szóban forgó kérdések témájában. Az EGSZB általánosságban támogatta az Európai Bizottság által javasolt intézkedéseket. Bizonyos esetekben az EP álláspontjával összhangban messzemenőbb igényekkel is előállt. |
| --- | --- |

2.13

3.   Általános megjegyzések és ajánlások

| 3.1 | A koronavírus-világjárvány okozta válságnak, amely a második világháború vége óta a legsúlyosabb válság, minden gazdasági és társadalmi mérlegelés, illetve javaslat középpontjában kell állnia. E vélemény kapcsán nyilvánvaló, hogy az adóbűncselekmények és az adókikerülések gazdasági volumenének drasztikus csökkentése biztosítaná az államok és az EU számára a világjárvány egészségügyi, gazdasági és társadalmi hatásának kezeléséhez szükséges pénzügyi források egy részét. Az EGSZB úgy véli, hogy az európai intézményeknek, a nemzeti kormányoknak és a civil társadalomnak az adóügyi bűncselekmények és az adókikerülés elleni állandó és hatékony fellépéshez szükséges intézkedések meghozatalába való bevonása jelenleg minden eddiginél fontosabb, elkerülhetetlen politikai és erkölcsi követelmény, amely nem tűr halasztást. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | E vélemény fő célja az EGSZB korábbi véleményeiben szereplő áttekintéseken és nézeteken alapuló olyan javaslatok megfogalmazása, amelyek hatékonyabbá teszik a szóban forgó bűncselekményekkel szembeni küzdelmet. Figyelembe kell venni a különféle adóbűncselekmények (ideértve az adókikerülést is) között fennálló kapcsolatokat, amelyek közös csatornákon keresztül az adóparadicsomokban egyesülnek. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Az EGSZB elismeri az Európai Bizottság és az Európai Parlament azon szándékát, hogy előmozdítanák az adóbűncselekmények, az adócsalás és a tisztességtelen adóverseny elleni kezdeményezéseket, és sajnálja, hogy néhány fontos kezdeményezést, például a társasági adókat, a héacsalásokat, valamint az agresszív adótervezést érintő kezdeményezést egyes tagállamok megvétóztak vagy korlátozhatnak, és hogy közöttük nincs együttműködés. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Az EGSZB az adócsalással, az adókijátszással, az adókikerüléssel és a pénzmosással szembeni eredményes küzdelem céljából egy európai paktum kidolgozását javasolja. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy mozdítson elő egy olyan politikai kezdeményezést, amely bevonja a nemzeti kormányokat és más európai intézményeket a szóban forgó paktum megvalósításába. A paktum egyik pillére a tagállamok közötti együttműködés kell, hogy legyen. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | A paktum eredményes alkalmazása az EU és tagállamai számára további forrásokat kell, hogy biztosítson, amelyek lehetővé teszik a növekedést a világjárvány okozta válságot követő helyreállítási tervek finanszírozásához, gazdaságaik zöld és digitális átalakulásához, valamint a szociális jogok erős európai pillérének kiépítéséhez. A tagállamok költségvetési szuverenitását tiszteletben tartva az EGSZB felszólítja az EU politikai döntéshozóit és a nemzeti kormányokat, hogy jussanak konszenzusra a paktum EGSZB által javasolt tartalmát illetően, a mostani tragikus pillanatban szükséges felelősségtudatot és nagyvonalúságot tanúsítva. Az EGSZB véleménye szerint az adóbűncselekmények, az adókikerülés, a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni európai paktum megvalósítására irányuló konszenzus kialakításának a következőkre kell épülnie:






  a) | a tagállamok és az európai intézmények elkötelezettsége a szóban forgó bűncselekmények és káros gyakorlatok hatékony leküzdéséhez szükséges további jogalkotási és közigazgatási intézkedések elfogadása iránt; |
| --- | --- | --- |

3.5

a)

a tagállamok és az európai intézmények elkötelezettsége a szóban forgó bűncselekmények és káros gyakorlatok hatékony leküzdéséhez szükséges további jogalkotási és közigazgatási intézkedések elfogadása iránt;

| b) | a tagállamok közötti és az EU intézményeivel való együttműködésre irányuló politikai akarat megerősítése, amely a paktum célkitűzéseinek elérése szempontjából eredményes közigazgatási, rendőri és igazságügyi együttműködési eljárások kialakításához vezet; |
| --- | --- |

b)

a tagállamok közötti és az EU intézményeivel való együttműködésre irányuló politikai akarat megerősítése, amely a paktum célkitűzéseinek elérése szempontjából eredményes közigazgatási, rendőri és igazságügyi együttműködési eljárások kialakításához vezet;

| c) | a tagállamok elkötelezettsége a tisztességtelen adóverseny megszüntetése és a paktum célkitűzéseihez kapcsolódó irányelvek jóváhagyása iránt; valamint |
| --- | --- |

c)

a tagállamok elkötelezettsége a tisztességtelen adóverseny megszüntetése és a paktum célkitűzéseihez kapcsolódó irányelvek jóváhagyása iránt; valamint

| d) | a civil társadalmi szervezetek bevonása a paktumba. |
| --- | --- |

d)

a civil társadalmi szervezetek bevonása a paktumba.

| 3.6 | Alapvető fontosságú a civil társadalmi szervezetek részvétele ebben a megállapodásban és az adóügyekkel kapcsolatos fejlett társadalmi tudatosság kialakításában. Az európai polgároknak komoly érdeke fűződik ahhoz, hogy elegendő forrás álljon rendelkezésre a minőségi közszolgáltatások – jelenleg különösen az egészségügy és a kutatás –, valamint az elégséges szociális védelmi rendszerek számára. Azoknak a vállalkozóknak a többsége, akik teljesítik adófizetési kötelezettségeiket, meg kívánja szüntetni az egyes társaságok által elkövetett adókijátszást és adókikerülést, amely velük szemben tisztességtelen versenyt eredményez. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Az EGSZB egyetért az EP-vel abban, hogy „a méltányos adózás és az adócsalás, az adókijátszás, az agresszív adótervezés és a pénzmosás elleni határozott küzdelem központi szerepet játszik a tisztességes társadalom és az erős gazdaság kialakításában a társadalmi szerződés és a jogállamiság védelme mellett” (30). Ezért aggodalommal tölti annak a költségvetési hézagnak a nagysága, amelyet ezek a bűncselekmények és káros gyakorlatok az adóbevételekben generálnak, valamint az adózás közelmúltbeli alakulása, amely az adót a munkából származó jövedelemre, a pénzügyi szektor helyett pedig a reálgazdaságra terhelte, ahol a kkv-k nagyobb adónyomás alatt állnak, mint a multinacionális vállalatok. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Az adóügyi mutatóknak az európai szemeszter országjelentéseiben való bevezetése előrelépést jelentett. Mindenesetre az eredmények értékelése azt mutatja, hogy a pénzügyi információs egységek működése, az automatikus információcsere és az adóhatóságok együttműködése az uniós tagállamok egy részében sem a pénzmosás, sem az adókijátszás, sem az adókikerülés tekintetében nem kielégítő. Az EGSZB azt javasolja az Európai Bizottságnak, hogy a költségvetési mutatók ugyanolyan fontosak legyenek az európai szemeszterben, mint a többi mutató, és hogy dolgozzanak ki egy eljárást az adórendszerek hatékonyságának, méltányosságának, megfelelőségének és helyes működésének értékelésére. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Az EGSZB támogatja a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás megelőzésére irányuló átfogó uniós politikára vonatkozó új cselekvési tervet, és úgy véli, hogy azt sürgősen végre kell hajtani. Az EGSZB támogatja egy olyan európai felügyeleti szerv létrehozását, amely a lehető legnagyobb mértékben erősítené az együttműködést a tagállamok adóhatóságai és pénzügyi információs egységei között, minden területen közvetlen hatáskörrel rendelkezne a kötelezett jogalanyok ellenőrzésére és kivizsgálására, a megfelelő személyi és technológiai eszközökkel is rendelkezne ahhoz, hogy igazodni tudjon a bűncselekmények folyamatos alakulásához. Arra kéri az Európai Bizottságot, hogy ennek legjobb módjaként vegye fontolóra egy, az adóügyi, gazdasági és pénzügyi bűncselekmények és a pénzmosás elleni küzdelemmel, valamint a jogszabályok betartásának és az igazgatási intézkedések hatékonyságának felügyeletével foglalkozó európai ügynökség létrehozását. Az EGSZB szükségesnek tartja, hogy az EU egységes álláspontot képviseljen olyan nemzetközi fórumokon, mint amilyen például az FATF (OECD), a G20 és az ENSZ. Az EGSZB úgy véli, hogy az Európai Bizottságnak olyan képzési mechanizmusok létrehozásával kell segítenie a tagállamokat, mint amilyen a Fiscalis programról szóló véleményében javasolt európai adóügyi akadémia (10/2018) (31). |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | A pénzmosás elleni jogi keretnek lehetővé kell tennie az információkhoz való hozzáférést a számlatulajdonosok, a vállalkozások és a vagyonkezelők vonatkozásában, az adatvédelmi előírásoknak és az Európai Bíróság idevonatkozó ítélkezési gyakorlatának tiszteletben tartásával. Biztosítani kell a pénzmosásgyanús gyakorlatokat bejelenteni köteles szakemberek védelmét. Az EGSZB üdvözli, hogy a cselekvési terv új rendszert javasol az informátorok védelmére, és kéri, hogy ezt ne késleltessék 2021 decemberéig. Az EGSZB egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy törekedni kell arra, hogy az elfogadott intézkedések minél kisebb adminisztratív és pénzügyi többletterhet rójanak a tagállamokra és a kötelezett szolgáltatókra. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | A pénzmosás elleni ötödik irányelvben harmadik felek ellenőrzésére vonatkozóan előírt intézkedések csak a kiemelt kockázatú országok reális listájával együtt lesznek hatékonyak. Az EGSZB átlátható és egyértelmű módszertant és rövidebb értékelési határidőket javasol. Úgy véli, hogy a csak 20 országból és területből álló új listát a lehető leghamarabb jóvá kell hagyni, és abba néhány más országot is fel kell venni, például azokat, amelyek a közelmúltbeli botrányokban szerepeltek. Sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy néhány uniós ország akadályozza az adóparadicsomokba irányuló tranzakciókkal kapcsolatos információkhoz való hozzáférését. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Az adókijátszások és az adókikerülések vonatkozásában az adóparadicsomokat felsoroló Ecofin-listát (2017) tavaly februárban frissítették. Más listákkal ellentétben ennek a listának az az előnye, hogy tartalmazza azon országokat, amelyek nem fogadják el az automatikus információcserét, valamint azokat is, amelyek speciális adórendszereket kínálnak a vállalkozások számára. Kritikával illethető a tény, hogy az európai lista kizárja a közösségi adóparadicsomok létezését. Az európai szemeszter országjelentéseiben azonban az Európai Bizottság kiemelt egyes tagállamokat a közösségi partnerek adóalapjának erodálása miatt. Noha a feketelistára való felvétel veszélye visszatartó erejűnek tekinthető, a szankciók nem elég hatékonyak. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Annak érdekében, hogy a felsorolt országok végrehajtsák a szükséges reformokat, az EGSZB azt javasolja, hogy a következő értékelés után reformálják meg a rendeletet, és tiltsák meg az EU-val folytatott pénzügyi tranzakciókat azok számára, akik nem hajtották végre a reformokat. Az intézkedéseknek az adófizetést kikerülő vállalatokra is vonatkozniuk kell. Hatékony intézkedés lenne, ha nem nyújtanak állami támogatást a Covid19 vonatkozásában azoknak a társaságoknak, amelyek indokolatlan ügyleteket folytatnak a felsorolt joghatóságokkal, amint azt néhány tagállam már jóváhagyta. Az EGSZB szerint azt is fontolóra kellene venni, hogy kizárják az ilyen vállalatokat a közbeszerzésből. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | A multinacionális cégek globálisan működnek, és közös irányítás alatt állnak, ám az adószabályokat nemzeti szinten fogadják el, anélkül, hogy figyelembe vennék azok más országok rendszereivel való kölcsönhatását, illetve a tisztességes adóversenyt. Egyes joghatóságok olyan adórendszereket hagynak jóvá, amelyek erodálják más területek adóalapjait. Ez a kamatlábak általános csökkenésével lefelé mutató adóversenyhez vezetett, amelynek célja a közvetlen külföldi tőkebefektetések bevonzása volt, mindez pedig kiskapukat és jogi eltéréseket eredményezett. Számos multinacionális vállalat annak érdekében strukturálja át vállalkozásait, hogy erőteljesen csökkentse az adószámlája egyenlegét. Ennek érdekében olyan csoporton belüli műveleteket folytatnak, amelyek eredményeként a költségek nagy részét mesterségesen átviszik a közepes vagy magas adóztatás alá eső területekre, miközben a jövedelmet olyan alacsony adóztatású vagy adómentes joghatóságokban vallják be, ahol a kormányokkal titkos adómegállapodásokat (feltételes adómegállapítást) kötnek. Ebben a környezetben különösen könnyű a digitális gazdasághoz tartozó nagyvállalatok számára az előnyök megszerzése. Az EGSZB reméli, hogy a BEPS-szabályok és az ATAD-irányelvek alkalmazása lehetővé teszi a helyzet megváltozását. Ideje számba venni az eredményeket. A hatékonyság érdekében elengedhetetlen valamennyi tagállam együttműködése, ami az európai paktum fő célja. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Az EU az adókikerülés szempontjából érzékeny terület (32). A tőke, az áruk és a személyek belső piaci mobilitása ellentétben áll az adópolitikák összehangolásának hiányával. A 2008-as válságot követően a gazdasági irányítás terén elért eredmények a kiadások ellenőrzésére összpontosítottak. A helyzet változott az utóbbi években, de az adópolitikák összehangolása továbbra sem elégséges. Az adómutatók európai szemeszterbe való bevezetése olyan eredmény, amely lehetővé tette egyes tagállamok adórendszereinek károsként való azonosítását. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | A G20-ak 2009-ben együttműködési folyamatot indítottak az adókijátszás és az adókikerülés elleni küzdelem érdekében. Az OECD jóváhagyta az információcsere új, globális szabványát, a közös jelentéstételi normát, amely automatikus információcserén (AEOI) alapul. A nemzetközi közösség legtöbb joghatósága elkötelezte magát amellett, hogy ezt 2018 januárjától kezdve alkalmazza. A megfelelés általános értékelése még folyamatban van. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | Az EU-ban az AEOI-t a közigazgatási együttműködési irányelv szabályozza, amelyet többször módosítottak annak érdekében, hogy összehangolják a közös jelentéstételi standarddal. A közigazgatási együttműködési irányelv kiterjesztette az AEOI-ra vonatkozó kötelezettséget a természetes és jogi személyekre, valamint a jövedelem fő típusaira, ám vannak joghézagok, amelyeket ki kell küszöbölni. Az eszközök és alapok, a nem átlátható közvetítő eszközök valódi tulajdonosaira (egyes vagyonkezelő társaságok vagy trösztök, áteresztő társaságok, alapítványok stb.) vonatkozó információk továbbra sem megoldottak, amint azt a „Panama-akták” botránya is bizonyította. A nyilvántartott tulajdonos nélküli, „bemutatóra szóló részvények” anonimitását egyes országokban továbbra is engedélyezik. A közigazgatási együttműködési irányelv alkalmazási körét ki kell terjeszteni a szabadkikötőkben és a vámraktárakban található műalkotásokra és más nagy értékű eszközökre. Továbbá meg kell oldani a 19 tagállam által kínált befektetési célú állampolgársági vagy tartózkodási rendszerek problémáját is, valamint azt, hogy sok esetben adóügyi bűncselekmények elkövetésére használják ezeket. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | Az OECD BEPS cselekvési terve az adóalap-erózió és a nyereségátcsoportosítás elleni küzdelemmel kapcsolatos globális kezdeményezés. A tizenöt intézkedésre vonatkozó egyes helyzetjelentések jogi jellege eltér. Néhányuk a legjobb gyakorlatokkal kapcsolatos, mások minimális szabványok széles skálájával rendelkeznek, amelyek képesek az államokat arra kötelezni, hogy tartalmukat beépítsék a vállalkozásokra vonatkozó jogszabályokba. Néhány alapvető kérdés, mint például a digitalizált gazdaság adóztatása vagy az adójogosultságok országonkénti megoszlása, globális szinten még megoldásra vár. Néhány ország és civil társadalmi szervezetek kritizálták a BEPS-folyamatot, és azt kérték, hogy a nemzetközi adórendszer reformjával inkább az ENSZ adóügyi szakértői bizottsága foglalkozzon. Az EGSZB úgy véli, hogy az OECD-nek be kell fejeznie munkáját, és együtt kell működnie az ENSZ bizottságával, hogy megosszák egymással, illetve egységesítsék következtetéseiket. |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | Az ATAD-irányelvek az EU adókikerüléssel szembeni küzdelemre vonatkozó stratégiájának központi elemei. Garantálják, hogy a tagállamok összehangolt módon hajtsák végre a BEPS jelentéseit, és megerősítik jogi értéküket azzal, hogy a végrehajtást az Európai Unió Bírósága ellenőrizheti. Egyes esetekben a visszaéléssel szembeni szabályok túlmutatnak a BEPS-en, például a „terület elhagyására kivetett adók”, a „külföldi ellenőrzés alatt álló társaságokra” vonatkozó szabályok, a hibridellenes szabályok vagy az általános visszaélésellenes záradék létrehozása esetében. Egyes országok ellenkezése miatt azonban a befektetési záradékokat nem vették figyelembe, annak ellenére, hogy az Európai Bizottság és a tagállamok többsége megvédte azt. |
| --- | --- |

3.19

| 3.20 | A néhány nagy multinacionális társaság, valamint egyes uniós tagállamok kormánya által aláírt titkos adómegállapodásokra vonatkozó európai bizottsági vizsgálatok rámutattak a megkönnyített adókikerülési folyamatok jelentőségére: a más európai országokból átvitt nyereségre 0,05 % és 2 % közötti adómérték vonatkozott. Erre válaszul az EU módosította a közigazgatási együttműködési irányelvet, hogy kötelező legyen automatikusan közzétenni a tagállamok által aláírt, határokon átnyúló adómegállapodásokat (feltételes adómegállapítások). |
| --- | --- |

3.20

| 3.21 | A közigazgatási együttműködési irányelv újabb reformja kiterjesztette az automatikus információcserét a nagyvállalatokra vonatkozó alapvető információkra is (33), országonkénti bontásban (CBCR (34)), a BEPS 13. cselekvésének előírásai szerint. Ám az ezen információkhoz való nyilvános hozzáférés továbbra sem engedélyezett. Az Európai Bizottság javaslatot tett a 2013/34/EU európai parlamenti és tanácsi számviteli irányelv (35) reformjára, hogy közzé lehessen tenni az országjelentéseket. Az EGSZB szerint ezt legalább az állami támogatásban részesülő vállalatokra alkalmazni kell. |
| --- | --- |

3.21

| 3.22 | Az Európai Bizottság vállalati adózásról szóló egyik fontos javaslata a társasági adó alapjának harmonizálása. Az első szakaszban – BICIS – az adóalapot közös szabályok szerint számítanák ki. A második szakaszban – BICCIS – a társaságok vagy multinacionális csoportok különböző leányvállalatainak az egyes tagállamokban elért nyereségeit és veszteségeit konszolidálják az EU-n belül. A kapott nettó egyenleget egy előre megadott képlet szerint (eszközök, értékesítés és foglalkoztatás) elosztják azon országok között, amelyekben a vállalkozás tevékenységet folytat. A konszolidáció remélhetőleg az agresszív adótervezési műveletek nagy részét hatástalanítaná. Az EGSZB egyetért azzal, hogy az adózásra súlyozott képlet alapján kerüljön sor, amely figyelembe veszi az értékesítés, a foglalkoztatás és az eszközök helyét. Szigorúan fel kell mérni a szellemi tulajdonjogok, az adatok és más immateriális javak értékét. |
| --- | --- |

3.22

| 3.23 | Az Európai Bizottság és az OECD szerint a digitális gazdaság új üzleti modelljeinek jövedelemadójára vonatkozó hatályos szabályozás nehézségei miatt a digitális társaságok bizonyos esetekben és országokban a hagyományos vállalatokhoz képest kevesebb adót fizetnek. Az Európai Bizottság két irányelvjavaslatot hagyott jóvá a digitális gazdaság adóztatásáról (2018 márciusában) (36), összhangban az OECD 2020-ig elvégzendő munkájával. Az egyik ideiglenes megoldást, a másik végleges megoldást tartalmaz. Az ideiglenes megoldás 3 %-os adót állapít meg a digitális szolgáltatások nagyvállalatok általi értékesítésére (nem pedig nyereségre, vagy az érték keletkezésének helyére). A javaslatot a Tanácsban megvétózták. Az Európai Bizottság most az OECD munkájának keretében átfogó megoldást követ, ám ha 2020 végéig nem születik megállapodás, akkor visszatér a nagy digitalizált vállalatok adóztatására irányuló kezdeményezéséhez. |
| --- | --- |

3.23

| 3.24 | Az EGSZB az Európai Bizottsághoz hasonlóan (37) úgy határozott, hogy vitát kell indítani, és meg kell vitatni az adóügyekben az egyhangúság felől a minősített többségi szavazás felé történő fokozatos átmenethez szükséges feltételeket. A változtatás végrehajtásának határideje rövidebb vagy hosszabb is lehet, attól függően, hogy a tagállamok mennyire érzékenyek arra az adóügyi kérdésre, amelybe be kívánnak avatkozni. |
| --- | --- |

3.24

| 3.25 | Az EGSZB úgy véli, hogy a Covid19-világjárvány okozta válság miatt az EU és valamennyi tagállama előtt álló hatalmas kihívások nem egyeztethetők össze a gazdasági növekedést és az államháztartást sértő bűncselekményekkel szembeni bármilyen engedékenységgel. Hasonlóképpen fenntartja, hogy meg kell erősíteni az együttműködést és a szolidaritást a tagállamok, az uniós intézmények és az európai civil társadalom ágazatai között. |
| --- | --- |

3.25

4.   Részletes megjegyzések és ajánlások

| 4.1 | Ajánlott az adókijátszás területére is kiterjeszteni a pénzmosás elleni 5. irányelvben előírt megoldást, amely szerint az országokat arra kell kötelezni, hogy hozzanak létre központi nyilvános nyilvántartást a társaságok és a vagyonkezelők valós tulajdonosairól. Emellett pedig megfelelő eljárást kellene létrehozni az EU-n kívül letelepedett vállalkozások mögött álló tényleges tulajdonosok azonosítására. Valamennyi nyilvántartásnak megfelelő és arányos módon kell működnie, hogy megkönnyítse a követelményeknek eleget tevő vállalkozások és különösen a kkv-k munkáját, amelyek számára támogatási szolgáltatásokat kell biztosítani. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Az összes társaság és a vagyonkezelők tényleges tulajdonosa kilétének megismerése mellett a bemutatóra szóló részvények tulajdonosainak kilétét is meg kellene ismerni. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja meg, hogy ki lehetne-e dolgozni egy ezt biztosító eljárást; ha pedig ilyen nem lehetséges, akkor továbbra is tiltsa meg a szóban forgó részvények kibocsátását az EU-ban. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | A közigazgatási együttműködési irányelv szövegében fennmaradó hiányosságokat fel kell számolni, hogy az automatikus információcserét kiterjesszék a szabadkikötőkben, a vámraktárakban és a különleges gazdasági övezetekben található műalkotásokra és más nagy értékű eszközökre. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | A tagállamokat fel kell kérni arra, hogy fokozatosan szüntessék meg az adóügyi bűncselekményeket megkönnyítő, befektetési célú állampolgársági vagy tartózkodási rendszereket. Ezt az álláspontot képviseli az EP és SOC/618. sz. véleményében az EGSZB is (38). Amíg léteznek, meg kell tenni a szükséges ellenőrzési intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a befektetők eleget tegyenek adókötelezettségeiknek. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Be kell vezetni az OECD keretében elfogadott intézkedéseket és a technikai segítségnyújtás integrált keretét az adóbevételek olyan piacgazdaságokhoz történő hozzárendelése kapcsán, mint például India és Kína. Az ATAD-irányelvet módosítani kell, és abban szerepeltetni kell az alacsony adómértéket alkalmazó joghatóságok adóügyi megítélésére vonatkozó szabályokat, különös tekintettel a külföldi leányvállalatok osztalékának vagy tőkenyereségének hazatelepítésére, ha azokat külföldön nem adóztatták minimális mértékben. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Az EGSZB az EP 2019. márciusi állásfoglalásában szereplő felkéréssel összhangban (39) arra kéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy tanulmányozzák a társasági nyereség tényleges minimális adóztatásának koncepcióját és annak lehetséges alkalmazását. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Fokozni kell a felügyeleti szervek és a tagállamok adóhatóságai közötti együttműködést, különösen az adóbűncselekmények és a pénzmosás terén, és tovább kell erősíteni az Europol és a nemzeti rendőri erők közötti együttműködést. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | A nemzeti pénzügyi információs egységeket pénzügyileg és technikailag támogatni kell, hogy hatékonyan elvégezhessék feladataikat. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Az EU-ban letelepedett fantomvállalatokon keresztül áramló hatalmas tőkemennyiség a felelős politikusok részéről határozott reagálást igényel. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy készítsen tanulmányt arról, hogy milyen szerepük van a „fantomvállalatoknak” az adócsalás, az adókijátszás és az adókikerülés (az 1. és 2. ATAD alkalmazása után), valamint a pénzmosás kapcsán, továbbá hogy következtetéseinek fényében tegyen meg minden ahhoz szükséges intézkedést, hogy az ilyen vállalatok ne tudják elkövetni a szóban forgó bűncselekményeket és visszaéléseket. Az ATAD-irányelveket, a tőkemegfelelési irányelvet és a pénzmosás elleni irányelvet adott esetben módosítani kell. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Az EGSZB azt javasolja, hogy az EU soron következő kereskedelmi, befektetési vagy gazdasági társulási megállapodásai, illetve a hatályban lévő ilyen megállapodások felülvizsgálatai a WTO elveivel és szabályaival összhangban tartalmazzanak az OECD BEPS programjának eredményeit tartalmazó adóügyi fejezetet az adócsalás és az adókikerülés, az agresszív adótervezés és a pénzmosás elleni küzdelemmel, valamint az adóhatóságok közötti együttműködéssel kapcsolatos rendelkezésekkel. |
| --- | --- |

4.10

Kelt Brüsszelben, 2020. szeptember 18-án

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  Itt és a továbbiakban angol rövidítéseket használunk.

1

(2)  HL C 353., 2019.10.18., 90. o.

2

(3)  C(2020) 2800 final.

3

(4)  Az FATF által a kiemelt kockázatú joghatóságokról kiadott listán csak két állam (Észak-Korea és Irán) szerepel. Az FATF által a fokozott nyomonkövetési eljárás alatt álló joghatóságokról vezetett lista tizennyolc országot foglal magában. Mindkét listát 2020. február 21-én frissítették.

4

(5)  Az Európai Bizottság 2020. május 7-i (EU) 2020/855 felhatalmazáson alapuló rendeletében található listában húsz kiemelt kockázatú terület szerepel a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása kapcsán (HL L 195., 2020.6.19., 1. o.). A nem együttműködő országok és területek felülvizsgált listája az adókijátszás és az adókikerülés vonatkozásában tizenkét országot tartalmaz, további húszat pedig nyomon követnek.

5

(6)  Lipton, D.: Shining a Light, 4. o.; és Shaxson, N.: Tackling Tax Havens, 7. o., idézi Zucman, G. (2017). IMF, F&D, 2019. szeptember.

6

Shining a Light

Tackling Tax Havens

F&D

(7)  Bhatt, G.: Editor’s Letter. IMF. Uo., 2. o.

7

Editor’s Letter

(8)  Az Európai Parlament 2019. március 26-i állásfoglalása a pénzügyi bűncselekményekről, az adókijátszásról és az adókikerülésről; 24. pont.

8

Az Európai Parlament 2019. március 26-i állásfoglalása a pénzügyi bűncselekményekről, az adókijátszásról és az adókikerülésről

(9)  EP, uo., 142. és 143. pont.

9

(10)  Shaxson, N.: Tackling Tax Havens. IMF, uo., 7. o.

10

Tackling Tax Havens

(11)  EP, uo., 19. pont.

11

(12)  EP, uo., 328. pont.

12

(13)  Damgaard, J., Elkjaer, T., Johannesen, N.: The Rise of Phantom Investments, 11–13. o. IMF, F&D, 2019. szeptember.

13

The Rise of Phantom Investments

(14)  ENSZ, UNODC: Money Laundering and Globalization.

14

(15)  EP, uo., 236. és 237. pont.

15

(16)  EP, uo., 235. pont. Financial Times, 2020. március 23.

16

(17)  COM(2019) 360, 370, 371 és 372, 2019. július 24. Különösen fontos a COM(2019) 373 – az uniós hitelintézeteket érintő közelmúltbeli állítólagos pénzmosási ügyek értékeléséről szóló jelentés.

17

az uniós hitelintézeteket érintő közelmúltbeli állítólagos pénzmosási ügyek értékeléséről szóló jelentés

(18)  2020. június 11.: https://www.eca.europa.eu/hu/Pages/DocItem.aspx?did=53979.

18

(19)  2020. július 2.: https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/hu/IP_20_1228.

19

(20)  C(2020) 2800.

20

(21)  A Bizottság (EU) 2020/855 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. május 7.)

21

(22)  Az (EU) 2016/1164 tanácsi irányelv (ATAD)(HL L 193., 2016.7.19., 1. o.) 2020. január 1-jén lépett hatályba azon tagállamokban, ahol nincs saját jogszabály (a többiben 2024-ben). Az (EU) 2017/952 tanácsi irányelv (ATAD 2)(HL L 144., 2017.6.7., 1. o.) 2022. január 1-jén lép majd hatályba.

22

(23)  Az (EU) 2017/1852 tanácsi irányelv (HL L 265., 2017.10.14., 1. o.).

23

(24)  Az (EU) 2018/1672 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 284., 2018.11.12., 6. o.).

24

(25)  Angolul: Automatic exchange of information – AEOI.

25

(26)  A 2011/16/EU tanácsi irányelv (HL L 64., 2011.3.11., 1. o.).

26

(27)  Az (EU) 2018/822 tanácsi irányelv (HL L 139., 2018.6.5., 1. o.)

27

(28)  Angolul: Country by country reporting – CBCR.

28

(29)  HL L 186., 2019.7.11., 122. o.

29

(30)  EP, uo., 328. pont.

30

(31)  ECO/470. sz. EGSZB-vélemény: „Fiscalis 2021–2027” (HL C 62., 2019.2.15., 118. o.).

31

„Fiscalis 2021–2027”

(32)  Cobham A. and Garcia-Bernardo J.; Time for the EU to close its own tax havens, Tax Justice Network, 2020. április 4.

32

Time for the EU to close its own tax havens

(33)  Az alkalmazottak, az értékesítés, a bejelentett kedvezmények és a fizetett adók tekintetében.

33

(34)  Angolul: Country by country reporting – CBCR.

34

Country by country reporting

(35)  HL L 182., 2013.6.29., 19. o.

35

(36)  COM(2018) 147 final, a jelentős digitális jelenlétre kivetendő társasági adóra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló irányelvre irányuló javaslat; valamint COM(2018) 148 final, az egyes digitális szolgáltatások nyújtásából származó bevételek után fizetendő digitális szolgáltatási adó közös rendszeréről szóló irányelvre irányuló javaslat.

36

(37)  COM(2019) 8 final, Úton a hatékonyabb és demokratikusabb uniós adópolitikai döntéshozatal felé.

37

(38)  A SOC/618. sz. EGSZB-vélemény: Befektetői állampolgársági és letelepedési programok az Európai Unióban (HL C 47., 2020.2.11., 81. o.).

38

Befektetői állampolgársági és letelepedési programok az Európai Unióban

(39)  EP, uo., 78–85. pont

39

---

| 2020.12.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 429/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 429/16

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A jogállamiság és annak hatása a gazdasági növekedésre

(saját kezdeményezésű vélemény)

(2020/C 429/03)

| Előadó: | Jukka AHTELA |
| --- | --- |

Előadó:

Jukka AHTELA

| Közgyűlési határozat: | 2020.2.20. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az eljárási szabályzat 32. cikkének (2) bekezdése |
| Illetékes szekció: | „Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió” |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2020.7.20. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2020.9.18. |
| Plenáris ülés száma: | 554. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 215/2/1 |

Közgyűlési határozat:

2020.2.20.

Jogalap:

az eljárási szabályzat 32. cikkének (2) bekezdése

Illetékes szekció:

„Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió”

Elfogadás a szekcióülésen:

2020.7.20.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2020.9.18.

Plenáris ülés száma:

554.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

215/2/1

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | A jogállamiságra az utóbbi időben az EU-n belül és kívül egyaránt nyomás nehezedik. Ez aggasztó fejlemény, hiszen alááshatja az alapvető jogok és egyéb, az EUSZ 2. cikkében foglalt európai értékek tiszteletben tartását. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | A jogállamiság gyengülése a társadalom működésére, az alapvető jogokra, a civil társadalomra és a gazdaságra is kihatással van. A kérdés tehát, hogy hova vezethet egy ilyen visszaesés az EU és az európai gazdasági és társadalmi modell tekintetében. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Az egységes piacnak olyan átlátható és szilárd jogi keretre kell támaszkodnia a megfelelő működése érdekében, amely a közös szabályok érvényesítésére is kiterjed, hiszen a nemzeti bíróságoknak bízniuk kell abban, hogy a többi tagállam bíróságai is azonos elkötelezettséget tanúsítanak az EU alapjául szolgáló értékek fenntartása iránt. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | A hatalmi ágak szétválasztása – különös tekintettel a kormányzati tevékenység vizsgálatához megfelelő hatáskörrel rendelkező igazságszolgáltatás függetlenségére – kulcsfontosságú a beruházások és a gazdasági növekedés érdekében. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, hogy törekedjen a jogállamiság gazdasági hatásainak felmérésére. Ez alatt egy olyan szilárd mérési rendszer kidolgozása értendő, amely a jogállamiság anyagi és eljárási részét egyaránt explicit módon számításba veszi. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Számos tagállamban léteznek olyan jogszabályok, amelyek bár tökéletesen összeegyeztethetőek a jogállamisággal, a végrehajtásuk terén hiányosságok mutatkoznak. Fontos ezért a megfelelő végrehajtásra összpontosítanunk. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság és más intézmények olyan, megfelelő eszközök kialakítására irányuló erőfeszítéseit, amelyek célja az európai értékek védelme és a jogállamiság kultúrájának előmozdítása. Az EGSZB ugyanakkor úgy véli, hogy a meglévő eszközök – köztük az EUSZ 7. cikke, a jogállamisági keret és a kötelezettségszegési eljárás, az EU éves igazságügyi eredménytáblája és az új jogállamisági mechanizmus – hatékonyságát még lehetne javítani, és olyan intézkedésekkel kell kiegészíteni őket, amelyek a jogállamiságra koncentrálnak, de hatékonyabban irányulnak a gazdasági szempontok felé. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Az európai szemeszterben az Európai Bizottságnak jobban rá kellene világítania a jogállamiságnak a versenyképes és fenntartható gazdaság kulcsfontosságú eszközeként betöltött fontos szerepére. Az EGSZB azt ajánlja, hogy hozzanak létre nemzeti nyomonkövetési felülvizsgálati folyamatokat, amelyekben részt vesznek a civil társadalom és a szociális partnerek képviselői, és hogy fokozzák a civil társadalmi szervezeteknek és a szociális partnereknek a szemeszter folyamatába való általános bevonását. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | A jogállamiság európai uniós éves értékelési eljárását a lehető legnagyobb mértékben nyitottá kell tenni a civil társadalom előtt. Az Európai Bizottság megállapításait és ajánlásait nemzeti és európai szinten egyaránt nyilvánosan kellene megvitatni, és ezt a problémák és kedvezőtlen tendenciák kezelését célzó, a gazdaságra is kiterjedő konkrét intézkedéseknek kell követniük. A civil társadalmat – beleértve a szociális partnereket is – szorosabban be kell vonni, és a nyomon követésbe is be kell kapcsolni. Az EGSZB javasolta a civil társadalmi szervezetek éves fórumának létrehozását, amely a sokféle érdek képviseletével hozzájárulna a felülvizsgálati ciklushoz. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | A civil társadalmi szervezeteknek és a médiának kulcsfontosságú szerepük van azokban az országokban, ahol a kormány jogállamiságtól való eltávolodása tapasztalható, mivel ők biztosítják a kormányok elszámoltathatóságát lehetővé tévő fékeket és ellensúlyokat. Az EGSZB a jogállamiság és az alapvető jogok védelmében és előmozdításában részt vevő szervezetek fokozott pénzügyi és gyakorlati támogatására szólít fel. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Az európai uniós tagság nagyon értékes valamennyi tagállam számára – addig, amíg az alapvető szabályok megszegése szankciót von maga után. A szankciók elmaradása esetén az összes többi, a szabályokat betartó tagállam számára csökkenni fog a tagság értéke. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Úgy tűnik, hogy a közvélemény nincs minden tagállamban tisztában a jogállamiság alapvető értékként és a gazdasági növekedés eszközeként betöltött kulcsfontosságú szerepével. Az EGSZB ezért kéri, hogy dolgozzanak ki állandó jellegű szemléletformálási stratégiát annak érdekében, hogy felhívják az európai uniós állampolgárok figyelmét arra, hogy mennyire fontos a jogállamiság. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Bevezető

| 2.1. | A jogállamiság egyike azon értékeknek, amelyek az Európai Unió egyik alappilléreként szolgálnak (EUSZ 2. cikk) és más, az Unió által előmozdítani kívánt értékek megvalósításához is előfeltétel (1). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | A jogállamiságra azonban az utóbbi időben az EU-n belül és kívül egyaránt nyomás nehezedik. Ez egy aggasztó fejlemény, hiszen ezáltal más, a 2. cikkben említett értékek tiszteletben tartása is csorbulhat. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Ez a nyomás hatással van az igazságszolgáltatás működésére és az abba vetett bizalomra is. A civil társadalom szerint ennek a veszélynek olyan további következményei is lehetnek, hogy az igazságszolgáltatás elveszítheti az alapvető jogok bástyájaként és őrzőjeként betöltött szerepét. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Az EGSZB véleményében (2) megemlíti, hogy „a jogállamiság tiszteletben tartása garantálja a jogbiztonságot, az üzleti kezdeményezések egyenlő versenyfeltételeit, az innovációt, a beruházásokat és a tisztességes versenyt a belső piacon, a fogyasztók és a polgárok javát szolgálva.” |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | A kérdés tehát, hogy hova vezethet egy ilyen visszaesés az európai gazdasági és szociális modell tekintetében. A jogállamiság gyengülése a társadalom működésére, az alapvető jogokra, a civil társadalomra és a gazdaságra is kihatással lehet. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Ha ezt a folyamatot nem állítják meg, akkor a jogállamiság fenyegetettsége és az alapvető jogok általános csorbulása nagy valószínűséggel negatív hatással lesz a belső piac alapjául szolgáló kölcsönös bizalomra és ezáltal az EU gazdasági növekedésére. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Az Európai Bizottság „Az Unión belüli jogállamiság megerősítése” című közleményében (3) az OECD munkájára hivatkozik arra vonatkozóan, hogy milyen fontossággal bír a jogállamiság az általános üzleti és befektetési környezetre nézve. Ezzel összefüggésben az EGSZB is hangsúlyozta annak szükségességét, hogy a jogállamiság gazdasági szempontjai több figyelmet kapjanak. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | A jogállamiság figyelmen kívül hagyása akadályozza a fenntartható fejlődési céloknak megfelelő kiegyensúlyozott gazdasági és társadalmi fejlődést, és az Unió általános célja, „a béke, az általa vallott értékek és népei jólétének előmozdítása” (EUSZ 3. cikk) elérését. A jogállamiság előmozdítása a 16 fenntartható fejlődési cél egyike. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | A jogállamiság Európai Unió-beli hiányosságainak kezelése során a gazdasági növekedésre gyakorolt hatásnak kevesebb figyelmet szenteltünk. A kutatás az állam- és közigazgatás egészének a gazdasági növekedésre gyakorolt hatására összpontosít, különösen a fejlődő országok vonatkozásában. Ennélfogva ez a vélemény a jogállamiság EU-ban kifejtett gazdasági hatására összpontosít. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | A vélemény célja, hogy érthetőbbé tegye az érdekelt felek számára azt, hogy az EUSZ 2. cikkében foglalt európai értékek – amellett, hogy önmagukban is értékek – egyben gazdasági értéket is jelentenek. |
| --- | --- |

2.10.

3.   A jogállamiság meghatározása

| 3.1. | Európai szinten a jogállamiság az Európai Unió Bírósága (EUB) és az Emberi Jogok Európai Bírósága (EJEB) ítélkezési gyakorlatán, valamint az Európa Tanács ajánlásain és a Velencei Bizottság kapcsolódó munkáján alapuló, a Szerződésekben rögzített, megszilárdult alapelv. A jogállamiság megköveteli, hogy valamennyi közhatalmi jogosítványt törvényes korlátok között, a demokrácia és az alapvető jogok jelentette értékeknek megfelelően, valamint független és pártatlan bíróságok felügyelete mellett alkalmazzanak (4). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | A jogállamiság egyes alkotóelemeinek meghatározása során elkülöníthetők anyagi és eljárási alkotóelemek. A jogállamiság legalapvetőbb és legközpontibb eleme a törvény előtti egyenlőség, vagyis az a koncepció, miszerint a jog mindenkit azonos módon kezel. Itt a jogállamiság anyagi alkotóeleméről van szó. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | A törvény előtti eljárásjogi egyenlőség a magas szintű jogállamiság szükséges előfeltétele. Ez azonban nem elegendő, mivel mind az anyagi jogi, mind az eljárásjogi egyenlőségre szükség van. Számos eljárási alkotóelemre is szükség van ahhoz, hogy biztosított legyen a törvény betűjének végrehajtása. A hatalmi ágak szétválasztása kulcsfontosságú, hiszen ezáltal biztosítható, hogy a kormány se lépje túl a jogszabályokban meghatározott kereteket. Az igazságszolgáltatás kizárólag akkor képes ellenőrzés alatt tartani a végrehajtó hatalmat, ha a bírók és az ügyészek egyaránt függetlenek maradnak a két másik kormányzati ágtól. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Ezenkívül számos jogérvényesítésre vonatkozó minimumkövetelményt is garantálni kell: mindenkit megilletnek az alapvető jogok, mindenkinek joga van a méltányos tárgyaláshoz stb. Végül pedig a jogérvényesítésnek pártatlannak kell lennie, tehát senkit sem érhet hátrányos megkülönböztetés, és az igazságszolgáltatásnak korrupciótól mentesen kell működnie (5). Az EUSZ 2. cikke értelmében a jogállamiságnak és a demokráciának – mint alapvető értékeknek – együttesen kell érvényesülniük. |
| --- | --- |

3.4.

4.   Miért segíti elő a jogállamiság a fenntartható gazdasági növekedést?

| 4.1. | A fenntartható gazdasági növekedés egy gazdaság egészségének egyik legfontosabb mutatója. A gazdasági növekedés erősödése az ország és a lakosság jólétének növekedésével jár együtt. Tény továbbá, hogy a piacgazdaság nem tudna működni bizonyos alapvető szabályok és eljárások nélkül, ideértve a magántulajdonra és a tulajdonjog önkéntes átruházására vonatkozó szabályokat (azaz a szerződési jogot) is. Általánosabban fogalmazva elmondható, hogy a piacgazdaság – mint ahogy azt az európai gazdaság motorját jelentő belső piac és gazdasági és monetáris unió (GMU) példája is szemlélteti – kizárólag szilárd és kiszámítható szabályok alapján képes prosperálni. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | A gazdasági növekedés az egy főre jutó javak és szolgáltatások gyarapodásával jár, ami kizárólag a termelékenység javításával érhető el. Ennek viszont előfeltétele a tőkébe és oktatásba (az úgynevezett „emberi tőkébe”) történő beruházás. A jogállamiság és a gazdasági növekedés közötti összefüggés feltárásához meg kell néznünk, hogyan hathat a jogállamiság az általános befektetési hajlandóságra. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Befektetésre, és különösen hosszú távú befektetésre kizárólag akkor kerül sor, ha a potenciális befektetők számíthatnak arra, hogy a befektetési környezet hosszú éveken keresztül kiszámítható és kedvező marad. A jogállamiságnak kulcsfontosságú szerepe van abban, hogy mennyire képes egy adott kormány ilyen stabil környezetet kínálni. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Ha a végrehajtó hatalmat nem korlátozza a két másik kormányzati ág – a törvényhozó hatalom és az igazságszolgáltatás – akkor az számos ígéretet tehet a potenciális befektetőknek a tetszés szerinti, szabad ármegállapítás és a viszonylag alacsony szintű adóztatás vagy az adózás alóli teljes mentesség, továbbá a nyereség származási országba való átvitele stb. tekintetében. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Egy korlátok nélküli kormány azonban képtelen arra, hogy kötelező erejű ígéreteket, azaz hihető kötelezettségvállalásokat tegyen. A hatalmi ágak szétválasztása – és különösen a kormányzati tevékenység ellenőrzéséhez és a magánszerződések érvényre juttatásához hatáskörrel rendelkező független igazságszolgáltatás – kulcsfontosságú a beruházások és a gazdasági növekedés érdekében. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Az igazságszolgáltatás függetlensége mellett a pártatlansága is kulcsfontosságú. Ha a bírák megvesztegethetők, tehát nem pártatlanok, akkor az ügyek eldöntése nem a jogállamiság elvein alapul, hanem azon fél javára történik, amelyik magasabb kenőpénzt képes (és/vagy hajlandó) fizetni. A korrupció tehát összeegyeztethetetlen a jogállamisággal. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Ha a bírók bizonyos csoportokat hátrányosan megkülönböztetnek, az egyenlő jogalkalmazás nem valósul meg. Bármilyenfajta részrehajlás növeli a jogi környezet bizonytalanságát, ami nem csupán alacsonyabb általános befektetési szintekhez, de a tranzakciók számának csökkenéséhez is vezethet. A részlehajló bíróságok tehát lelassítják a gazdasági növekedést. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | További kulcsfontosságú tényező a bíróságok hozzáférhetősége. Számos kedvezőtlen hatása lehet a gazdaságra nézve annak, ha egy bírósági döntés évekig elhúzódik: ha köztudott, hogy a bírósági döntés sok időbe telik, előfordulhat, hogy a szerződést szegő szerződő partnerek stratégiát építenek a bíróságok lassúságára. A késedelmes igazságszolgáltatás miatt – akár a késedelmes határozathozatalból, akár a lassú végrehajtásból adódik – az emberek jobban fognak vonakodni a szerződéskötéstől, ami a tranzakciók számának csökkenéséhez vezet, és pontosan ugyanazokkal a fent ismertetett hatásokkal jár, mint a független igazságszolgáltatás hiánya. |
| --- | --- |

4.8.

5.   Hogyan mérhető a jogállamiság?

| 5.1. | Mindenekelőtt mérhetővé kell tenni a jogállamiságot, hogy megállapíthassuk annak a gazdasági növekedésre gyakorolt hatását. Ez azonban nem egyszerű, hiszen többdimenziós koncepció lévén, számos bonyolult kalkulációs döntést kell hozni, többek között arról, hogy minden dimenzió azonos súlyt kapjon-e. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | A korai mérések némelyike sokkal inkább múlott az adatok rendelkezésre állásán, mintsem az elméleti alapon levezetett feltételezéseken. Noha nagyon magas a korreláció a jogállamiság anyagi és eljárási aspektusa között (6), az anyagi alkotóelem – a törvény előtti egyenlőség – általában nem szerepel a jogállamiság legismertebb mutatói között. Az Európai Bizottságnak ezért ki kell alakítania egy olyan, szilárd mérési rendszert, amely a jogállamiság anyagi és eljárási részét egyaránt explicit módon számításba veszi. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | A méréssel kapcsolatos másik fontos kérdés az, hogy a jogi rendelkezések vagy azok tényleges végrehajtása képezze-e a mérés tárgyát. Számos tagállamban léteznek olyan jogszabályok, amelyek tökéletesen összeegyeztethetőek ugyan a jogállamisággal, de a végrehajtásuk nem bizonyul hatékonynak. Fontos ezért, hogy a végrehajtásra összpontosítsunk. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Az is fontos, hogy hogyan használhatók fel legjobban a rendelkezésre álló mérések. Egyrészt az összesített mérések hasznosak lehetnek ahhoz, hogy kapjunk egy első benyomást egy adott ország helyzetéről. Másrészt ha azonnal végrehajtható tanácsra, például olyan elemzésekre van szükségünk, amelyek közvetlen szakpolitikai lépéseket vonhatnak maguk után, akkor az összesített mérések nem sokat segítenek. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | A felmerülő nehézségek ellenére az EGSZB azt ajánlja, hogy az Európai Bizottság tárja fel, milyen lehetőségek vannak a jogállamiság gazdasági hatásának mérésére a tagállamokban és a tagjelölt országokban, és mindezt lehetőleg a jogállamiság felülvizsgálati ciklusához kapcsolja. |
| --- | --- |

5.5.

6.   Miről árulkodnak a meglévő adatok?

| 6.1. | A jogállamiság gazdasági növekedésre gyakorolt hatását elemző, több országot átfogó tanulmányok szerint a jogállamiság iránt elkötelezettebb országok gyorsabban növekednek, mint a kevésbé elkötelezettek (7). Ez nem jelenti azt, hogy a jogállamiság elvét nem követő országok körében ne akadnának olyanok, amelyeknek mégis sikerül magas szintű gazdasági növekedést elérniük. Az ilyen országokat a közgazdászok atipikus esetekként (outliers) tartják számon. Ilyen esetek lehetségesek és elő is fordulnak, de nem túl gyakran. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | A jogállamiság gazdasági növekedésre gyakorolt hatásainak felmérése során az adott jövedelmi szinteket is figyelembe kell venni. Ha minden más körülmény azonos, az eleve magasabb lakosonkénti jövedelemnek örvendő országok esetében jellemzően nehezebb a magas növekedési ráta elérése, mint az alacsonyabb szintről induló országok esetében. Ez az úgynevezett „konvergenciahatás” egy megnyilvánulása. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | A jogállamiságra vonatkozó összesített mérések nem nyújtanak túl sok segítséget azoknak a konkrét közvetítő csatornáknak a feltárásához, amelyek révén az a gazdasági növekedésre kihathat. Ebben a részben ezért a jogállamiság néhány alapvető alkotóelemére összpontosítunk. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Fentebb már megállapítottuk, hogy a független igazságszolgáltatás kulcsfontosságúnak tűnik annak biztosításához, hogy a kormányok ne lépjék túl az alkotmányban meghatározott korlátaikat. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Az igazságszoltáltatás függetlenségét jelző de jure és de facto mutatók hatását külön-külön vizsgálva azt láthatjuk, hogy a de jure rendelkezéseknek semmilyen hatásuk nincs a gazdasági növekedésre nézve. A de facto rendelkezések azonban szoros összefüggést mutatnak a gyorsabb gazdasági növekedéssel (8). Az igazságszolgáltatás függetlensége de facto szintjeinek javítása kifizetődő gazdaságilag: azok az országok, amelyek ezt megtették, rendkívüli nyereségre tettek szert, vagyis gyorsabb növekedést értek el (9). |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Kimutatták, hogy az igazságszolgáltatás függetlensége és elszámoltathatósága nem versenyben áll egymással, hanem inkább kiegészíti egymást (10). Számos igazságszolgáltatási garancia – így a védelemhez való jog – korlátozza a bírók diszkrecionális mozgásterét. Ily módon azok az igazságszolgáltatási elszámoltathatóság biztosítékának tekinthetők. Néhány ilyen garancia esetében érdekes módon arra derült fény, hogy azok nem csupán az igazságszolgáltatási rendszer elszámoltathatóságát és ezáltal jogállamiságot, hanem gazdasági növekedést is elősegítik. Igaz ez arra az esetre, ha a bírósági határozatok meghozatalára időben, a szóbeli eljárásokkal szemben írásban, és a védelemhez való jog biztosításával kerül sor (11). |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | A korrupció nemcsak bűncselekménynek számít, hanem a jogállamisággal is összeegyeztethetetlen. A korrupció mérése azonban számos nehézséget rejt magában. Mivel rendszerint sem a megvesztegető, sem a megvesztegetett félnek nem áll érdekében jelezni, hogy megvesztegetés részese, az objektív adatgyűjtés lehetetlen. A szakirodalom legnagyobb része az úgynevezett „korrupcióérzékelésre”, vagyis szubjektív értékelésekre támaszkodik arra vonatkozóan, hogy mennyire terjedt el a korrupció egy adott országban vagy egy konkrét közszolgálatnál. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Bár továbbra is nehéz bizonyítani, hogy a korrupció káros hatással van a gazdasági növekedésre, ma már számos tanulmány van, amely ebbe az irányba mutat. Bebizonyosodott például, hogy a korrupció csökkenti a beruházásokat (12). A korrupció továbbá torzító hatásokkal is jár: például magasabb katonai költségvetéshez vezethet (13). Ezenkívül az állami kiadások struktúrájára is hatással van: a korrupció hatására a fontos közszolgáltatások, például az egészségügy és az oktatatás helyett a kevésbé produktív tevékenységekre kerül át a hangsúly (14). Az OECD egy nemrégiben készült tanulmányt a következőképpen összegez: „...egyértelmű, hogy a korrupció közvetlen hatással van a projektek költségeire, mind a magán-, mind az állami szféra esetében. Közvetett hatásai közé tartozik, hogy árt a közintézményeknek, aláássa a polgárok kormányukba vetett bizalmát, és ezáltal csökkenti az innováció ösztönzőit, valamint fokozza a társadalmi egyenlőtlenséget. Emellett azonban növeli az üzleti tevékenység költségeit is, egyfajta, a gazdasági tevékenységekre kivetett adóként, amelyet azután a projektek végső felhasználóira vagy fogyasztóira hárítanak (15).” |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | Ha az ügyészek függetlenek és elszámoltathatóak, akkor a jogállamiság jellemzően magas szintű: ilyenkor a büntetőeljárások lefolytatása politikai nyomástól, a gyanúsított konkrét személyétől és más hasonló tényezőktől függetlenül történik. Kimutatták, hogy a ténylegesen független ügyészek esetében alacsonyabb korrupciós szintek jellemzők (16). Mivel a korrupció károsan hat a növekedésre, ez annak közvetett bizonyítékaként értelmezhető, hogy a független ügyészek jelenléte – a jogállamiság egyik alkotóelemeként – elősegíti a gazdasági növekedést. |
| --- | --- |

6.9.

| 6.10. | Végezetül pedig vizsgáljuk meg az igazságszolgáltatás hatékonyságának kérdését, szem előtt tartva a gyakran emlegetett mondást, miszerint a megkésett igazságszolgáltatás megtagadott igazságszolgáltatást jelent. Az ezt a kérdéskört érintő egyik legfigyelemreméltóbb tanulmány Indiával foglalkozik (17). A bírósági tevékenységek késedelme terén tapasztalt eltérések a mezőgazdasági, az ipari és a szolgáltatási szektor termelési mutatóiban is tükröződnek. Az látható, hogy a bírósági tevékenység késedelme a gazdaság e három szektorában egyaránt kedvezőtlenül hat a termelés növekedésére. |
| --- | --- |

6.10.

7.   Lehetséges szakpolitikai kihatások

Meglévő európai uniós eszközök

| 7.1. | Az EGSZB kéri, hogy az alapvető európai uniós értékek terén tapasztalható visszaesés ellensúlyozása érdekében bővítsék a rendelkezésre álló uniós eszközök körét (18). Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság és más intézmények olyan, megfelelő eszközök kialakítására irányuló erőfeszítéseit, amelyek célja az európai értékek védelme és a jogállamiság kultúrájának előmozdítása. Az EGSZB ugyanakkor úgy véli, hogy a meglévő eszközöket – ideértve az EUSZ 7. cikkét, a jogállamisági keretet és a kötelezettségszegési eljárást, az EU éves igazságügyi eredménytábláját és az új jogállamisági mechanizmust – még lehetne javítani, és olyan intézkedésekkel kellene kiegészíteni őket, amelyek a jogállamiságra koncentrálnak, de hatékonyabban irányulnak a gazdasági szempontokra. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Az európai szemeszter keretén belül az Európai Bizottság megvizsgálta, mi a jelentősége a jogállamiságnak az üzleti környezet szempontjából, azzal a céllal, hogy előmozdítsa a növekedést ösztönző strukturális reformokat az olyan területeken, mint a hatékony igazságszolgáltatási rendszerek vagy a korrupció elleni küzdelem. Jelenleg az uniós igazságügyi eredménytáblához való hozzájárulások elsősorban az igazságügyi szolgáltatásokat nyújtóktól, például az igazságügyi minisztériumoktól, a bírói egyesületektől, a bírói tanácsoktól stb. származnak. Furcsa módon hiányoznak a hozzájárulók köréből az igazságügyi szolgáltatásokat igénybe vevők, akik pedig értékes javaslatokkal szolgálhatnának arra nézve, hogy miként lehetne javítani a különböző igazságügyi rendszereken. A civil társadalmi szervezetek és a szociális partnerek fontos szerepet játszhatnak az információk közvetítésében. Az EGSZB sürgeti az Európai Bizottságot, hogy az európai szemeszterben jobban emelje ki a jogállamiságnak a versenyképes és fenntartható gazdaság kulcsfontosságú eszközeként betöltött fontos szerepét. A jogállamiság mutatóit láthatóbban kellene beépíteni, és olyan kérdésekre is ki kellene térni, mint a jogbiztonság vagy a vállalkozások és munkavállalók jogorvoslathoz való hozzáférése. Az ajánlások jobb végrehajtása érdekében törekedni kellene a nyomonkövetési eljárások javítására. Az EGSZB azt ajánlja, hogy hozzanak létre nemzeti nyomonkövetési felülvizsgálati folyamatokat, amelyekben részt vesznek a civil társadalom és a szociális partnerek képviselői, és hogy fokozzák a civil társadalmi szervezeteknek és a szociális partnereknek a szemeszter folyamatába való általános bevonását. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | A jogállamiság európai uniós éves értékelési eljárását a lehető legnyitottabbá kell tenni, hogy az Európai Bizottság megállapításainak és ajánlásainak megvitatása nemzeti és európai szinten egyaránt nyilvánosan történjen, és ezt a problémák és kedvezőtlen tendenciák kezelését célzó konkrét intézkedések kövessék. Az Európai Bizottságnak fokoznia kellene a civil társadalmi szervezetek bevonását, mivel ha a jogállamiság veszélybe kerül, az gyakran rajtuk csapódik le elsőként, ezért egyfajta „tűzjelző” szerepet tölthetnek be (19). Az Európai Bizottságnak emellett intézkedéseket kellene hoznia a civil társadalmi szervezeteket a folyamatban való részvétel miatt érő retorziók ellen is. Az EGSZB javasolta a civil társadalmi szervezetek éves fórumának létrehozását, amely hozzájárulna a felülvizsgálati ciklushoz. Készen áll arra, hogy hozzájáruljon ehhez a folyamathoz és biztosítsa a civil társadalmi szervezetek széles körű képviseletét, a társadalmi-gazdasági érdekeket képviselőket – például a szociális partnereket – is ideértve. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Az EGSZB már üdvözölte az Európai Bizottság javaslatát, amelynek célja az Unió költségvetésének védelme a tagállamokban a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosságok esetén. E tekintetben az EGSZB támogatta az arra irányuló javaslatot, hogy a tagállamok uniós pénzeszközökből való részesedését a jogállamiság elvének tiszteletben tartásához kössék, és úgy gondolja, hogy ezt a feltételességet az uniós szerződésekben szereplő, a jogállamisággal együtt említett többi alapelvre is ki lehetne terjeszteni (20). |
| --- | --- |

7.4.

További lehetséges szakpolitikai reakciók

| 7.5. | Tekintettel arra, hogy a magas szintű jogállamiság az EU egyik alapértéke, és emellett kedvezően hat a gazdasági növekedésre, alapvetően fontos, hogy az EU intézkedéseket tegyen a jogállamiság megőrzése érdekében. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | Az Európai Unió Bírósága (EUB) az utóbbi időben számos mérföldkőnek számító határozatot hozott az igazságszolgáltatás függetlenségének védelme érdekében. A Bíróság által megjelölt jogi indokok mellett gazdasági okok is alátámasztják, hogy az európai uniós intézmények fellépése miért indokolt. Az egységes piacnak a megfelelő működése érdekében olyan átlátható és szilárd jogi keretre kell támaszkodnia, amely a közös szabályok érvényesítésére is kiterjed, hiszen a nemzeti bíróságoknak bízniuk kell abban, hogy a többi tagállam bíróságai is azonos elkötelezettséget tanúsítanak az EU alapjául szolgáló értékek fenntartása iránt. |
| --- | --- |

7.6.

| 7.7. | A jog érvényesülésén alapuló egységes európai térség koncepciója fontos az üzlet szempontjából, hiszen ezáltal válik lehetővé, hogy az egyik tagállamban meghozott bírósági határozatot a többi tagállamban is alkalmazzák. E projekt sikerre viteléhez kulcsfontosságú, hogy az Európai Unión belül az összes bíróság független legyen. Ha ezt nem lehet többé garantálni, akkor a jog érvényesülésén alapuló egységes európai térség nemcsak hiányos marad, hanem erodálódik is. Az Európai Bizottságnak minden tagállamban biztosítania kell a független igazságszolgáltatás alapelvének érvényesülését annak érdekében, hogy a jog érvényesülésén alapuló egységes európai térséggel és a bírósági határozatok szabad mozgásával kapcsolatos elképzelések valósággá váljanak. |
| --- | --- |

7.7.

| 7.8. | Minden nemzetállam hiteles és befektetőbarát kíván lenni, és hiteles kötelezettségvállalásokat szeretne nyújtani a potenciális befektetők számára. Az európai uniós tagság minden tagállam számára egyértelmű előnyökkel szolgál, mivel minden tagállam számára lehetővé teszi, hogy – gazdasági és politikai előtörténetétől függetlenül – hitelesebb kötelezettségvállalásokat tegyen. Ennek megfelelően az európai uniós tagságnak addig lesz értéke a tagállamok számára, amíg az alapvető szabályok megszegése szankciókat von maga után. A szankciók elmaradása esetén az összes többi, szabályokat betartó tagállam számára csökkeni fog a tagság értéke. |
| --- | --- |

7.8.

| 7.9. | Úgy is fogalmazhatunk, hogy a szabályokat be nem tartó tagállamok negatív externáliákat teremtenek a szabálykövető tagállamok számára. Minden alkalommal ugyanis, amikor valamely tagállam kormánya az EU-csatlakozáskor tett ígéretével ellentétesen jár el, és a szabálytalanság szankciók nélkül marad, az európai uniós jog hitelessége az összes tagállamban csorbul. Ennélfogva csökken az európai uniós tagság értéke, ugyanis az egyre kevésbé lesz képes a hitelesség jeleként működni. Teljes mértékben indokolt tehát, hogy ragaszkodjunk az EU alapvető értékeinek betartásához. |
| --- | --- |

7.9.

| 7.10. | Több olyan határozat van, amely közvetlenül érinti az európai uniós tagállamok valamennyi állampolgárát. Ha nem függesztik fel az olyan tagállamok szavazati jogait, amelyeket a jogállamiság elvét folyamatosan megsértő potenciális autokraták kormányoznak, akkor ezek a potenciális autokraták részt vehetnek az összes európai uniós állampolgárt közvetlenül érintő döntéshozatalban. Ezt a jelenséget nagyon találóan Európa „másik demokratikus deficitjeként” emlegetik (21). |
| --- | --- |

7.10.

| 7.11. | További okot szolgáltatnak tehát az EU általi fellépésre azok a potenciális autokrata kormányok által teremtett negatív externáliák, amelyek nem csupán a nemzetállamaik határán nyúlnak túl, hanem az uniós tagállamok összes állampolgárát is érintik. Összefoglalva kijelenthető, hogy a jogállamiság fenntartása vagy visszaállítása érdekében tett fellépések teljes mértékben indokoltak. |
| --- | --- |

7.11.

| 7.12. | A jogállamiság támogatásának és fenntartásának egyik eszköze a civil társadalomi szervezetek és a médiumok támogatása. Az állampolgárok azon lehetősége, hogy egyesületeket hozzanak létre, gyülekezzenek és szabadon véleményt nyilvánítsanak, a sajtószabadsággal együtt a jogállamiság kulcsfontosságú eleme – a kormányok elszámoltathatóságát biztosító fékek és ellensúlyok részeként. A civil mozgástér szűkülése a vállalatok és munkavállalók letelepedésére, szabad társulására és innovációs lehetőségeire is kihatással van. A civil társadalmi szervezetek egyúttal fontos gazdasági szereplők is, amelyek az európai uniós foglalkoztatás mintegy egyharmadát adják (22), és a gazdasági növekedéshez alapvető szolgáltatásokat nyújtanak, például az oktatás, az egészségügy és a szociális védelem területén. Az EGSZB ismételten szorgalmazza az Unió-beli szociális partnerek és civil társadalmi szervezetek aktív európai uniós támogatását, és mindenekelőtt egy olyan európai uniós alap létrehozását, amely célzottan civil társadalmi szervezetek számára nyújt pénzügyi támogatást a demokrácia, a jogállamiság és az alapvető jogok megsértéséhez kapcsolódó peres ügyekhez (23). |
| --- | --- |

7.12.

| 7.13. | Számos oka van annak, hogy a jogállamiságot védeni kell, mind a tagállamokban, mind az uniós intézmények részéről. Úgy tűnik, hogy számos tagállamban jobban fel kellene világosítani az embereket a jogállamiság alapvető értékként és a gazdasági növekedés fontos eszközeként betöltött kulcsfontosságú szerepéről. Ezért a jogállamiság védelmének egyik közvetett módja lehetne, ha a különböző tagállamokban felhívnánk a közvélemény figyelmét annak alapvetően fontos voltára. Az EGSZB már kérte, hogy egy átgondolt kommunikációs stratégia alapján folytassanak szemléletformáló kampányt (24). Az EU-nak be kell fektetnie a jogállamiság előmozdítását célzó információs kampányokba, és sürgős intézkedéseket kell tennie a szabad sajtó támogatása érdekében. |
| --- | --- |

7.13.

Kelt Brüsszelben, 2020. szeptember 18-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  Ezt az álláspontot az Európai Bizottság is osztja, és a jogállamisági keretében kifejezetten rögzíti is (IP/14/237).

1

(2)  HL C 62., 2019.2.15., 173. o.

2

(3)  COM(2019) 343 final.

3

(4)  A szakirodalom gyakran különbséget tesz a jogállamiság tágabb („thick”), illetve a „szűkebb” („thin”) értelemben vett verziója között. Møller, J. (2018): The advantages of a thin view. In: Handbook on the Rule of Law. Edward Elgar Publishing, 21–33. o. és Bedner, A. (2018): The promise of a thick view. In: Handbook on the Rule of Law. Edward Elgar Publishing, 34–47. o.

4

The advantages of a thin view.

Handbook on the Rule of Law.

The promise of a thick view.

Handbook on the Rule of Law.

(5)  Voigt, S. (2012): How to measure the rule of law. Kyklos, 65(2), 262–284. o.

5

How to measure the rule of law.

(6)  Gutmann, J., & Voigt, S. (2018): The rule of law: Measurement and deep roots. European Journal of Political Economy, 54, 68–82. o.

6

The rule of law: Measurement and deep roots.

(7)  Ez az ok-okozati összefüggés az „intézményi gazdaságtan” nevű tudományág egyik központi eleme. Ennek egy korszerű ismertetését lásd a következő szakkönyvben: Acemoglu, D. (2008): Introduction to Modern Economic Growth, Princeton University Press; illetve egy nem szakembereknek szóló könyv: Voigt, S. (2019): Institutional Economics – An Introduction, Cambridge University Press.

7

Introduction to Modern Economic Growth

Institutional Economics – An Introduction

(8)  Feld, L. P., & Voigt, S. (2003): Economic growth and judicial independence: cross-country evidence using a new set of indicators. European Journal of Political Economy, 19(3), 497–527. o.

8

Economic growth and judicial independence: cross-country evidence using a new set of indicators

(9)  Voigt, S., Gutmann, J., & Feld, L. P. (2015): Economic growth and judicial independence, a dozen years on: Cross-country evidence using an updated set of indicators. European Journal of Political Economy, 38. köt., 197–211. o.

9

Economic growth and judicial independence, a dozen years on: Cross-country evidence using an updated set of indicators.

(10)  Voigt, S. (2008): The economic effects of judicial accountability: cross-country evidence. European Journal of Law and Economics, 25(2), 95–123. o.

10

The economic effects of judicial accountability: cross-country evidence.

(11)  Hayo, B., & Voigt, S. (2014): The relevance of judicial procedure for economic growth. CESifo Economic Studies, 60(3), 490–524. o.

11

The relevance of judicial procedure for economic growth.

(12)  Mauro, P. (1995): Corruption and growth. The quarterly journal of economics, 110(3), 681–712. o.

12

Corruption and growth.

(13)  Gupta, S., De Mello, L., & Sharan, R. (2001): Corruption and military spending. European journal of political Economy, 17(4), 749–777. o.

13

Corruption and military spending.

(14)  Mauro, P. (1998): Corruption and the composition of government expenditure. Journal of Public economics, 69(2), 263–279. o.

14

Corruption and the composition of government expenditure.

(15)  Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (2015): Consequences of Corruption at the Sector Level and Implications for Economic Growth and Development. Paris: OECD Publishing.

15

Consequences of Corruption at the Sector Level and Implications for Economic Growth and Development.

(16)  Van Aaken, A., Feld, L. P., & Voigt, S. (2010): Do independent prosecutors deter political corruption? An empirical evaluation across seventy-eight countries. American Law and Economics Review, 12(1), 204–244. o.

16

Do independent prosecutors deter political corruption? An empirical evaluation across seventy-eight countries.

(17)  Chemin, Matthieu (2009): Do judiciaries matter for development? Evidence from India. Journal of Comparative Economics 37:230–250. o.

17

Do judiciaries matter for development? Evidence from India.

(18)  HL C 282., 2019.8.20., 39. o.

18

(19)  A felügyeleti eszközökön belül a rendőrjárőr és a tűzjelző közötti összevetést McCubbins, M. D., & Schwartz, T. (1984) javasolta a Congressional oversight overlooked: Police patrols versus fire alarms című művében. American journal of political science, 165–179. o.

19

Congressional oversight overlooked: Police patrols versus fire alarms

(20)  HL C 440., 2018.12.6., 106. o.

20

(21)  Kelemen, R. D. (2017): Europe's other democratic deficit: National authoritarianism in Europe's Democratic Union. Government and opposition, 52(2), 211–238. o.

21

Europe's other democratic deficit: National authoritarianism in Europe's Democratic Union.

(22)  13/2016. sz. munkadokumentum: The Size and Scope of the European Third Sector, 8. o.

22

The Size and Scope of the European Third Sector

(23)  HL C 62., 2019.2.15., 178. o.

23

(24)  HL C 282., 2019.8.20., 39. o., 1.11. ajánlás.

24

---

| 2020.12.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 429/24 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 429/24

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A kísérő nélküli migráns kiskorúak védelme Európában

(saját kezdeményezésű vélemény)

(2020/C 429/04)

| Előadó: | Özlem YILDIRIM (FR/II) |
| --- | --- |

Előadó:

Özlem YILDIRIM (FR/II)

| Közgyűlési határozat: | 2020.2.20. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az eljárási szabályzat 32. cikkének (2) bekezdése |
| | saját kezdeményezésű vélemény |
| Illetékes szekció: | „Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2020.7.9. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2020.9.18. |
| Plenáris ülés száma: | 554. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 215/1/5 |

Közgyűlési határozat:

2020.2.20.

Jogalap:

az eljárási szabályzat 32. cikkének (2) bekezdése

saját kezdeményezésű vélemény

Illetékes szekció:

„Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2020.7.9.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2020.9.18.

Plenáris ülés száma:

554.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

215/1/5

1.   Ajánlások és észrevételek

| 1.1 | Az EGSZB ismételten ajánlja, hogy a „gyermek mindenek felett álló érdekének” elve élvezzen előnyt minden más tagállami és nemzetközi jogszabállyal szemben. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Az EGSZB arra kéri az Európai Uniót, hogy dolgozzon ki koherens és harmonizált megközelítést a kísérő nélküli külföldi kiskorúak Európán belüli védelmére vonatkozóan. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Az EGSZB mély aggodalmának ad hangot a kísérő nélküli külföldi kiskorúak helyzetét illetően, akik a migráció összefüggésében a legkiszolgáltatottabbak közé tartoznak, és ezért fokozottan ki vannak téve alapvető jogaik megsértésének. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Az EGSZB ismételten kéri a tagállamokat, gondoskodjanak arról, hogy a rendezetlen jogállású gyermekeket elsősorban gyermekként, a nemzeti gyermekvédelmi rendszerek keretében kezeljék és védelmezzék. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Az EGSZB arra kéri a tagállamokat, hogy biztonságos, legális és szabályos migrációs útvonalak kialakításával akadályozzák meg a migráns gyermekekkel szembeni erőszak valamennyi formáját. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Az EGSZB ismételten emlékeztet (1) a gyermekek fogva tartásának adminisztratív helyzetüktől független, abszolút tilalmára. Határozottan elítéli ezt a gyakorlatot, és emlékeztet arra, hogy ez a gyermek jogairól szóló egyezmény megsértésének minősül. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | A kísérő nélküli külföldi kiskorúak hatékony védelme érdekében az EGSZB kéri a tagállamokat, hogy biztosítsák a közszolgáltatások nyújtásához szükséges erőforrásokat, és kínáljanak megfelelő szolgáltatásokat, különösen speciális képzések, valamint a gyermekvédelmi szakemberek kapacitásainak növelése révén. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Az EGSZB sürgeti az Európai Bizottságot, hogy dolgozzon ki irányelvet a kísérő nélküli külföldi kiskorúak védelméről, amely a gyermek mindenek felett álló érdekét szolgálja. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Az EGSZB emlékeztet arra, hogy valamennyi kísérő nélküli külföldi kiskorút a lehető leghamarabb és a nagykorúság eléréséig hozzáértő gyámnak kell segítenie, akit tájékoztatni kell a kiskorúval kapcsolatban meghozott valamennyi döntésről, és akinek támogatnia kell a kiskorút az eljárás egész folyamán. Ennek a gyámnak mindenkor képesnek kell lennie arra, hogy eljárjon a gyermek érdekében, és nem állhat fenn összeférhetetlenség közte és a nemzeti gyermekvédelmi szolgálatok között. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Az EGSZB emlékeztet arra, hogy a „kiskorúság vélelmének” elve értelmében minden olyan fiatalt, aki kiskorúként mutatkozik be, mindaddig kiskorúnak kell tekinteni, míg jogerős bírósági határozat nem születik. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Az EGSZB kéri a tagállamokat, hogy több bizonyítékra támaszkodva értékeljék a kiskorúságot, ideértve elsődlegesen az érintett személy nyilatkozatait, a bemutatott anyakönyvi okmányokat, az illetékes szakemberek által az érintettel folytatott interjúkat, és adott esetben az anyakönyvi okmányok hitelességének ellenőrzését. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Az EGSZB kéri, hogy amennyiben a csontvizsgálati tesztek nem tekinthetők ténylegesen megbízhatónak, egyszerűen hagyják el őket. Az EGSZB véleménye szerint amiatt, hogy nem áll rendelkezésre megbízható ellenőrzési eszköz, nem lehet hozzávetőlegesnek minősülő eszközökhöz folyamodni. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Mivel ebben a véleményben nehéz kitérni a kísérő nélküli külföldi kiskorúakkal kapcsolatos valamennyi kérdésre és elvre, az EGSZB nyomonkövetési tanulmányok elkészítését javasolja konkrét altémákra vonatkozóan. |
| --- | --- |

1.13

2.   Háttér

| 2.1 | A kísérő nélküli külföldi kiskorú (más néven „felügyelet nélküli külföldi kiskorú”) olyan, „a 18. életévét be nem töltött harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy”, aki „jogszabály vagy az érintett tagállam gyakorlata alapján érte felelős nagykorú személy kísérete nélkül lépett a tagállamok területére, mindaddig, amíg ilyen személy tényleges felügyelete alá nem kerül”, vagy „aki a tagállamok területére történt belépést követően maradt felügyelet nélkül” (2). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Kísérő nélküli külföldi kiskorúak valamennyi uniós tagállamban jelen vannak, 2019-ben azonban a regisztrált, kísérő nélküli kiskorúak 60 %-át négy országban vették nyilvántartásba (Görögország, Németország, Belgium és Hollandia). 2019-ben 13 800 kísérő nélküli kiskorúnak tekintett menedékkérő folyamodott nemzetközi védelemért az Európai Unió (EU) 27 tagállamában. Uniós szinten a kísérő nélküli kiskorúak a 18 év alatti menedékkérők összlétszámának 7 %-át tették ki. Többségük (85 %) fiú volt. Kétharmaduk volt 16 vagy 17 éves (9 200 fő), a 14 vagy 15 évesek a kísérő nélküli kiskorúak 22 %-át tették ki (3 100 fő), a 14 év alattiak aránya pedig 11 % volt (1 500 fő) (3). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | A migráns gyermekek társadalmaink legkiszolgáltatottabb csoportjai közé tartoznak. A kísérő nélküli kiskorúaknak igen gyakran hosszú, kaotikus, traumatizáló és erőszakkal jellemzett migrációs útjuk van, szüleik nélkül, ami önmagában is magas fokú bizonytalansággal és veszéllyel jár. Folyamatosan számos veszélynek vannak kitéve, és különösen kiszolgáltatott prédái a bűnszervezeteknek, különös tekintettel a szexuális kizsákmányolás céljából folytatott gyermekkereskedelemre és a gyermekmunkára. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Az EGSZB ismételten ajánlja, hogy a „gyermek mindenek felett álló érdekének” elve élvezzen előnyt minden más tagállami és nemzetközi jogszabállyal szemben (4). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Rámutat továbbá arra is, hogy a kísérő nélküli külföldi kiskorúak sokféle bonyolult helyzettel szembesülnek, amelyek multidiszciplináris (jogi, pszichológiai, orvosi és szociális), átfogó és holisztikus megközelítéseket tesznek szükségessé. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | A gyermekek Európán belüli védelmének általános keretét a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény (1989) alkotja. Ugyanakkor sem ez az eszköz, sem az emberi jogok európai egyezménye (1950), sem pedig a gyermekek jogainak gyakorlásáról szóló európai egyezmény (1996) nem tartalmaz olyan egyedi rendelkezéseket, amelyek közvetlenül a kísérő nélküli külföldi kiskorúakra lennének alkalmazandók. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Egészen 1997. június 26-ig kellett várni, míg az Európa Tanács elfogadta az első olyan jogi eszközt, amely kifejezetten a kísérő nélküli kiskorú migránsok kérdését tárgyalja. Ez a határozat azonban nem kötelező érvényű eszköz. Bár egyes európai jogszabályok, például a 2003/9/EK irányelv (5) utalnak a kísérő nélküli külföldi kiskorúakra, mindeddig nem készült rájuk vonatkozóan külön eszköz uniós szinten. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Azóta a tagállamok – pontos jogi keret hiányában – komoly nehézségekkel szembesülnek a kísérő nélküli külföldi kiskorúak problémakörének összehangolt és koherens kezelése tekintetében. Meg kell állapítani, hogy a tagállamokban a kísérő nélküli kiskorúak helyzete rendkívül eltérő, ami a velük való bánásmódról és az esetükben alkalmazandó eljárásokról szóló jogszabályokat illeti (életkor meghatározása, gyámok, jogok stb.). |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Ezért a tagállamoknak meg kell erősíteniük a kísérő nélküli kiskorúakra alkalmazandó jogi keretet. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy dolgozzon ki irányelvet a kísérő nélküli külföldi kiskorúak védelméről, amely a gyermek mindenek felett álló érdekét szolgálja. Ez a szükségszerűség még nyilvánvalóbb, ha tekintetbe vesszük számos kísérő külföldi nélküli kiskorú siralmas helyzetét, amelyről Európa-szerte érkeznek beszámolók a gyermekek jogait védő szervezetektől. |
| --- | --- |

2.9

3.   Általános megjegyzések

| 3.1 | Az EGSZB mély aggodalmának ad hangot a kísérő nélküli külföldi kiskorúak helyzetét illetően, akik a migráció összefüggésében a legkiszolgáltatottabbak közé tartoznak, és ezért fokozottan ki vannak téve alapvető jogaik és szabadságaik megsértésének. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Az ENSZ gyermekjogi egyezménye előírja az államok számára, hogy az okmányokkal nem rendelkező gyermekeket ugyanolyan bánásmódban kell részesíteni, mint „bármely más” gyermeket, megkülönböztetés nélkül (6). Az EGSZB megállapítja, hogy a gyakorlatban ellentmondások feszülnek a bevándorlás ellenőrzését szabályozó, illetve a gyermekvédelemre vonatkozó nemzeti jogszabályi rendelkezések között. Az EGSZB ismételten kéri a tagállamokat, gondoskodjanak arról, hogy a rendezetlen jogállású gyermekeket elsősorban gyermekként, a nemzeti gyermekvédelmi rendszerek keretében kezeljék és védelmezzék (7). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Az EGSZB arra kéri a tagállamokat, hogy biztonságos, legális és szabályos migrációs útvonalak kialakításával – ideértve a rugalmas, gyors és hatékony eljárásokat, különös tekintettel a családegyesítésre, továbbá a migránsáttelepítési kvóták növelését, illetve a humanitárius vízumok kiadását, ami megerősítené a gyermekek és családtagjaik számára nyújtott garanciákat – akadályozzák meg a migráns gyermekekkel szembeni erőszak valamennyi formáját. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Az EGSZB felhívja a tagállamokat, hogy vezessenek be egyedi és hatékony eljárásokat a tartózkodási státuszuk rendezésére irányulóan, törekedve a kísérő nélküli külföldi kiskorúak helyzetének „tartós megoldására”, szavatolva a mindenek felett álló érdeküket. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Az EGSZB emlékeztet a gyermekek fogva tartásának adminisztratív helyzetüktől független, abszolút tilalmára. Határozottan elítéli ezt a gyakorlatot, és emlékeztet arra, hogy ez a gyermek jogairól szóló egyezmény teljes mértékű megsértésének minősül (3. cikk). Az EGSZB megállapítja (8) ugyanis, hogy a fogva tartás nagyon súlyos következményekkel járhat a gyermekek egészségére és fejlődésére nézve, függetlenül a fogva tartás időtartamától. A fogva tartás minden esetben ellentétes a gyermek mindenek felett álló érdekével (9). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Az EGSZB kéri a tagállamokat, hogy állapítsanak meg nemzeti jogszabályokat, megtiltva a fogva tartást, és elősegítve a kísérő nélküli külföldi kiskorúak különös kiszolgáltatottságához igazodó alternatív megoldások kidolgozását – ideértve a befogadó családok általi gondoskodást, valamint az önálló életvitelt lehetővé tévő helyen történő felügyelt elhelyezést. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Az EGSZB emlékeztet arra, hogy szavatolni kell a gyermekek azon jogának tiszteletben tartását, hogy részt vehessenek az őket érintő döntésekben. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Az EGSZB javasolja a tagállamoknak, hogy gondoskodjanak jogi garanciákról annak érdekében, hogy a kísérő nélküli külföldi kiskorúak hozzáférhessenek a nemzetközi védelemre irányuló eljárásokhoz, és biztosítsanak garanciákat arra, hogy megkapják az életkoruknak megfelelő tájékoztatást. Ennek céljából helyénvalónak tűnik létrehozni olyan menekültügyi egységeket, amelyek a kiskorú migránsok segítésére és a gyermekekhez igazított, anyanyelvi tájékoztatásra szakosodnak, beleépítve az említett nemzeti eszközökbe a nemekkel és a transzkulturális dimenzióval kapcsolatos megfontolások figyelembevételét. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | A kísérő nélküli külföldi kiskorúaknak a kizsákmányolás valamennyi formájával szembeni védelme érdekében az EGSZB arra kéri a tagállamokat, hogy a kizsákmányolást és erőszakot elszenvedő gyermekeket tekintsék az emberkereskedelem áldozatainak, és adjanak ki nekik tartózkodási engedélyt. Az EGSZB emellett kitart amellett, hogy a kísérő nélküli külföldi kiskorúakkal kapcsolatos határozatokat sürgősséggel kell meghozni. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | A kísérő nélküli külföldi kiskorúakat soha nem szabad büntetőeljárásoknak alávetni kizárólag a bevándorlással kapcsolatos jogállásuk okán, vagy amennyiben a bűncselekményekben való részvételük a kizsákmányolásukból fakad. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | A kísérő nélküli külföldi kiskorúak hatékony védelme érdekében az EGSZB kéri a tagállamokat és az Európai Uniót, hogy biztosítsák a közszolgáltatások számára szükséges erőforrásokat, és kínáljanak megfelelő szolgáltatásokat, különösen speciális képzések, valamint a gyermekvédelmi szakemberek kapacitásainak növelése révén. Ezt a képzést uniós szinten kellene bevezetni. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | A kísérő nélküli külföldi kiskorúak védelme nem áll meg az Unió határainál. Az EGSZB arra ösztönözné az EU-t és a tagállamokat, hogy külpolitikai eszközeikben és külső tevékenységeik során – különösen együttműködési megállapodások vagy programok megkötésekor – kezeljék kiemelten a kísérő nélküli külföldi kiskorúak szükségleteit és jogait. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Az EGSZB emlékeztet arra, hogy valamennyi kísérő nélküli külföldi kiskorút a lehető leghamarabb és a nagykorúság eléréséig hozzáértő gyámnak kell segítenie, akit tájékoztatni kell a kiskorúval kapcsolatban meghozott valamennyi döntésről, és akinek támogatnia kell a kiskorút az eljárás egész folyamán. Ennek a gyámnak mindenkor képesnek kell lennie arra, hogy eljárjon a gyermek érdekében, és nem állhat fenn összeférhetetlenség közte és a nemzeti gyermekvédelmi szolgálatok között. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Amint arra az EGSZB már felhívta a figyelmet, az uniós jogszabályok elismerik ugyan a törvényes gyámság jelentőségét, de nem határozzák meg a törvényes gyám kötelezettségeit. A törvényes gyám olyan „képesített képviselő” kell hogy legyen, akinek van tapasztalata a kiskorúak kezelésében, ismeri a tagállami idegenrendészeti jogot és gyermekvédelmi jogszabályokat, és hatáskörében áll a gyermek képviselete minden döntéshozatali folyamatban (10), ha ezzel a gyermek is egyetért (11). A gyámok kijelölésének Belgiumban alkalmazott eljárása inspirációs forrásként szolgálhat (12). |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Az EGSZB emlékeztet arra, hogy a jogi segítségnyújtás mellett a kísérő nélküli külföldi kiskorúak számára biztosítani kell a szociális védelemhez, valamint a fogadó struktúrához és a tisztes minőségű átmeneti szálláshoz való hozzáférést is. A fogadó struktúrának igazodnia kell a kiszolgáltatottságukhoz, és biztosítania kell az ifjúságvédelmi szakemberek általi támogatást, az orvosi vagy pszichológiai vizsgálat lehetőségét, valamint az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférést. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | A kísérő nélküli külföldi kiskorúaknak emellett hozzá kell férniük az oktatáshoz, a kiskorú – és adott esetben gyámja – választási lehetőségeinek tiszteletben tartása mellett. Emellett az Erasmus és Erasmus+ programok szintén elősegíthetnék a kísérő nélküli külföldi kiskorúak és a nagykorúvá vált egykori kísérő nélküli külföldi kiskorúak részvételét. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | Az EGSZB kitart amellett, hogy minden gyermeket életkorának megfelelően tájékoztatni kell az ENSZ-egyezmény által számára biztosított jogokról, és ezáltal lehetővé kell tenni a megfelelő gyámmal nem rendelkező kiskorúak számára, hogy védelmet kérjenek. |
| --- | --- |

3.17

4.   Részletes megjegyzések

| 4.1 | A gyermek jogairól szóló egyezmény 1. cikke értelmében gyermek az a személy, aki tizennyolcadik életévét nem töltötte be. Egyedi jogi helyzete számos jogot biztosít számára, amelyeket az egyezményben részes államoknak szavatolniuk kell. Ez a védelem a kiskorúság függvénye, ami a gyakorlatban valamennyi tagállamban felveti az életkor meghatározásának kérdését. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Az EGSZB emlékeztet arra, hogy a „kiskorúság vélelmének” elve értelmében minden olyan fiatalt, aki kiskorúként mutatkozik be, mindaddig kiskorúnak kell tekinteni, míg jogerős bírósági határozat nem születik. Következésképpen haladéktalanul védelem alá kell őket vonni, tisztes körülmények között, amelyek összhangban állnak különleges kiszolgáltatottságukkal. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Az EGSZB emellett emlékeztet arra, hogy vélelmezni kell a fiatal által kiskorúságának alátámasztására benyújtott anyakönyvi okmányok érvényességét, és ezeket kell elsőként figyelembe venni a kiskorúság megállapításánál. Az érvényesség vélelme csak a bemutatott anyakönyvi okmány hitelességének hivatalos megtámadásával dönthető meg. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Az EGSZB felhívja a figyelmet arra, hogy „a gyermek jogairól szóló egyezmény 8. cikke értelmében „ha a gyermeket törvénytelen módon megfosztják személyazonossága alkotó elemeitől vagy azoknak egy részétől, az Egyezményben részes államok megfelelő segítséget és védelmet nyújtanak ahhoz, hogy személyazonosságát a lehető legrövidebb időn belül helyreállítsák” (13). |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | A migráns életkorának megállapítására irányuló eljárásra azonban alapvetően csak abban az esetben kerülhet sor, ha a migráns nem rendelkezik olyan hivatalos adminisztratív okmányokkal, amelyek igazolják életkorát, vagy amennyiben komoly kétségek merülnek fel (14). |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Az EGSZB ismételten megállapítja, hogy nincs összhang a tagállamok között a kísérő nélküli külföldi kiskorúak életkorának meghatározásához alkalmazott módszerek tekintetében, amelyek közül egy se bizonyult megbízhatónak. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Az EGSZB kéri a tagállamokat, hogy több bizonyítékra támaszkodva értékeljék a kiskorúságot, ideértve elsődlegesen az érintett személy nyilatkozatait, a bemutatott anyakönyvi okmányokat, az érintettel folytatott interjúkat, és adott esetben az anyakönyvi okmányok hitelességének ellenőrzését, hangsúlyozva, hogy orvosszakértő általi életkor-meghatározásra csak tartós kételyek fennállásakor, és csak végső esetben kerülhet sor. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Különös kiszolgáltatottságukra tekintettel az EGSZB felhívja a figyelmet arra, hogy kétség esetén a kísérő nélküli külföldi kiskorúakra nézve kedvező elbírálást kell alkalmazni. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Az EGSZB emlékeztet arra, hogy a számos tagállamban alkalmazott szakértői csontvizsgálat tudományos megbízhatóságát nemzetközi intézmények és szakértők erősen vitatják (15), de a vizsgálatot amiatt is bírálják, hogy nem tartja tiszteletben a gyermek magánéletét, veszélyekkel járhat az egészségre nézve (a röntgensugarak használata során), továbbá hibák is előfordulhatnak. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Az EGSZB kéri a tagállamokat, hogy amennyiben ezek a tesztek nem tekinthetők ténylegesen megbízhatónak, egyszerűen hagyják el őket. Az EGSZB véleménye szerint amiatt, hogy nem áll rendelkezésre megbízható ellenőrzési eszköz, nem lehet hozzávetőlegesnek minősülő eszközökhöz folyamodni. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Az EGSZB arra kéri a tagállamokat, hogy védjék a kísérő nélküli külföldi kiskorúakat, időt és valódi eszközöket biztosítva számukra személyazonosságuk megállapításához, igénybe véve például a diplomáciai együttműködést (jóváhagyás esetén, és amennyiben ez nem veszélyezteti a fiatalt), és olyan meggyőző bizonyítékokat szolgáltatva a kiskorúság megállapításához, mint a pszichoszociális szakértői jelentések. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Az EGSZB javasolja, hogy végső esetben, amennyiben nincsenek okmányokon alapuló bizonyítékok, és komoly kétségek merülnek fel a kiskorú életkorát illetően, megfelelő szakértelemmel bíró és az egyén kulturális és etnikai hátteréről ismeretekkel rendelkező független szakemberek folytassanak le multidiszciplináris megközelítésen alapuló kormegállapítást. Az Angliában alkalmazott eljárások inspirációs forrásként szolgálhatnak ehhez. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | Az EGSZB kéri a tagállamokat, hogy állítsanak fel európai szintű felülvizsgálati bizottságot, amely javaslatot tenne egy valamennyi tagállam számára közös, holisztikus kormegállapításra, és felülvizsgálná az életkorbecsléssel kapcsolatos protokollokat és gyakorlatokat. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | A hatékonyság biztosítása érdekében minden eljárás következtetéseit feltétlenül meg kell indokolni, és biztosítani kell, hogy eredményes, gyors és megfellebbezhető, halasztó hatályú jogorvoslattal lehessen élni velük szemben. |
| --- | --- |

4.14

5.   Különös megjegyzések a Covid19-járványra vonatkozóan

| 5.1 | A Covid19-világjárvány kétségtelenül növeli a kísérő nélküli külföldi kiskorúakra leselkedő veszélyeket, akiknek egészségi állapota gyakran eleve törékeny: lehetetlen betartaniuk a távolságtartási intézkedéseket, nem férnek hozzá kellően az élelmiszerekhez, a higiéniához és a vízhez, nem kapnak rájuk szabott információkat a járvány terjedését megakadályozó gyakorlatokról és az óvintézkedésekről, és nehézségekkel szembesülnek az ellátáshoz való hozzáférés tekintetében. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Az EGSZB arra kér minden uniós intézményt, hogy tegyenek meg minden szükséges intézkedést annak biztosítása érdekében, hogy a Covid19-járványhoz kapcsolódó közegészségügyi válság során tiszteletben tartsák valamennyi gyermek nemzetközi dokumentumokban szavatolt jogait, és hogy a körvonalazódó gazdasági válsággal szemben megfelelő védelmet nyújtsanak számukra. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Az EGSZB üdvözli, hogy nemrégiben kísérő nélküli külföldi kiskorúakat telepítettek át Görögországból Luxemburgba, Portugáliába, Franciaországba, Finnországba és Németországba, és nyomatékosan kéri a tagállamokat, hogy tekintsék prioritásnak és folytassák a méltatlan körülmények között élők haladéktalan áttelepítését, különösen Görögországból (16). |
| --- | --- |

5.3

Kelt Brüsszelben, 2020. szeptember 18-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  Az EGSZB véleménye: „Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a gyermekek szexuális zaklatása, szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről, valamint a 2004/68/IB kerethatározat hatályon kívül helyezéséről” (HL C 48., 2011.2.15, 138. o.).

1

Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a gyermekek szexuális zaklatása, szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről, valamint a 2004/68/IB kerethatározat hatályon kívül helyezéséről

(2)  A 2011. december 13-i 2011/95/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 2. cikke.

2

(3)  https://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/10774042/3-28042020-AP-FR.pdf/a5951a9e-fe8f-ef1a-64f1-cdedfc925eb2.

3

(4)  E tekintetben lásd különösen a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményt, a gyermekek jogainak gyakorlásáról szóló európai egyezményt és „A kísérő nélküli kiskorúak nemzetközi védelme” című, 2014. október 15-i EGSZB-véleményt (HL C 12., 2015.1.15., 69. o.).

4

(5)  A 2008. december 16-i 2008/115/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 348., 2008.12.24., 98. o.), az úgynevezett „visszatérési irányelv” kimondja: „A kísérő nélküli kiskorúakra vonatkozó kiutasítási határozat elrendelése előtt a gyermekek legjobb érdekének kellő figyelembevételével a kiutasítást végrehajtó hatóságtól eltérő megfelelő szervek általi segítségnyújtást kell biztosítani a kiskorúak számára”. A 2003. január 27-i 2003/9/EK tanácsi irányelv meghatározza a kulcsfogalmakat, köztük a kísérő nélküli kiskorú fogalmát (HL L 31., 2003.2.6., 18. o.).

5

A kísérő nélküli kiskorúakra vonatkozó kiutasítási határozat elrendelése előtt a gyermekek legjobb érdekének kellő figyelembevételével a kiutasítást végrehajtó hatóságtól eltérő megfelelő szervek általi segítségnyújtást kell biztosítani a kiskorúak számára

(6)  A gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény 2. cikke.

6

(7)  Az EGSZB véleménye a kísérő nélküli kiskorúak nemzetközi védelméről (HL C 12., 2015.1.15., 69. o.).

7

a kísérő nélküli kiskorúak nemzetközi védelméről

(8)  Lásd: „A study of immigration detention practices and the use of alternatives to immigration detention of children”, PACE Committee on Migration, Refugees and Displaced Persons, 2017.

8

(9)  Gyermekjogi Ombudsmanok Európai Hálózata (ENOC), „Position Statement on Ending detention of children for immigration purposes”, elfogadva az ENOC 23. ülésén, 2019. szeptember 27-én.

9

(10)  Lásd ennek vonatkozásában: „La protection des mineurs migrants non accompagnés en Europe” (A kísérő nélküli kiskorú migránsok védelme Európában), Nisrine Eba Nguema, 2015; https://doi.org/10.4000/revdh.1147.

10

La protection des mineurs migrants non accompagnés en Europe

(11)  1996. évi Hágai Egyezmény.

11

(12)  Belgium gyorsított rendszert hozott létre a törvényes gyámok kijelölésére. Minden kísérő nélküli kiskorú mellé gyámot jelölnek ki – kiválasztási eljárást és az érintett személy képzését követően –, aki az összes eljárásban mindvégig segítséget nyújt számukra. Lásd: https://justice.belgium.be/fr/themes_et_dossiers/enfants_et_jeunes/mineurs_etrangers_non_accompagne. Feladatai a következők: „A kiskorú általános jólétének figyelemmel kíséréséért felelős törvényes képviselőként a gyám lehet az a vezérfonal, amelyre a gyermek támaszkodhat a társadalomban való aktív részvételhez szükséges készségek fejlesztéséhez”. Lásd: https://justice.belgium.be/fr/themes_et_dossiers/enfants_et_jeunes/mineurs_etrangers_non_accompagne/tuteur/missions_du_tuteur.

12

„A kiskorú általános jólétének figyelemmel kíséréséért felelős törvényes képviselőként a gyám lehet az a vezérfonal, amelyre a gyermek támaszkodhat a társadalomban való aktív részvételhez szükséges készségek fejlesztéséhez”

(13)  Lásd még a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya 24. cikkét és a gyermek jogairól szóló egyezmény 7. cikkét.

13

(14)  Az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának Hivatala (2010. július) és az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlése (2011. április 15.) kimondta, hogy az életkor vizsgálatára csak kétség esetén kerülhet sor.

14

(15)  A tudományos megbízhatóságot vitatta különösen az Európai Parlament (szeptember 12-i állásfoglalás), valamint 2009. június 12-i ajánlásaiban az ENSZ Gyermekjogi Bizottsága. A belga orvosi kamara (2010. február 20-i vélemény) és a Francia Orvosi Akadémia elveti e vizsgálatok megbízhatóságát. A francia ombudsman elítéli a csontvizsgálatok alkalmazását (2016. február 26.). Lásd továbbá erre vonatkozóan a belgiumi „Mineurs en exil” platform jelentését: „L’estimation de l’âge des MENA en question: problématique, analyse et recommandations” (Középpontban a kísérő nélküli külföldi kiskorúak életkorának meghatározása: problémakör, elemzés és ajánlások), 2017. szeptember.

15

(16)  Lásd: https://www.unhcr.org/news/press/2020/4/5e9707ed4/un-agencies-welcome-first-relocation-unaccompanied-children-greece.html és https://www.eepa.be/?p=3856

16

---

| 2020.12.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 429/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 429/30

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A közbeszerzés mint a munka értékét és méltóságát biztosító eszköz a takarítási és üzemeltetési szolgáltatások terén

(saját kezdeményezésű vélemény)

(2020/C 429/05)

| Előadó: | Diego DUTTO |
| --- | --- |
| Társelőadó: | Nicola KONSTANTINOU |

Előadó:

Diego DUTTO

Társelőadó:

Nicola KONSTANTINOU

| A Közgyűlés határozata: | 2020.2.20. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az eljárási szabályzat 32. cikkének (2) bekezdése |
| | saját kezdeményezésű vélemény |
| Illetékes szerv: | Ipari Szerkezetváltás Konzultatív Bizottsága (CCMI) |
| Elfogadás a CCMI ülésén: | 2020.9.2. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2020.9.18. |
| Plenáris ülés száma: | 554. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 192/7/18 |

A Közgyűlés határozata:

2020.2.20.

Jogalap:

az eljárási szabályzat 32. cikkének (2) bekezdése

saját kezdeményezésű vélemény

Illetékes szerv:

Ipari Szerkezetváltás Konzultatív Bizottsága (CCMI)

Elfogadás a CCMI ülésén:

2020.9.2.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2020.9.18.

Plenáris ülés száma:

554.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

192/7/18

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az Európai Bizottságnak, az Európai Parlamentnek és a tagállamoknak ki kell dolgozniuk a stratégiai közbeszerzés alkalmazásának előmozdításához szükséges támogató eszközöket, hogy a közbeszerzéseken belüli magasabb szociális és minőségi normák garantálása érdekében előrelépés történjen a fenntartható, átlátható, ambiciózus és érvényesíthető stratégiai kritériumok szisztematikus alkalmazása terén. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Annak biztosításához, hogy takarítási szolgáltatások esetében ne az árra, hanem a minőségre helyeződjön a hangsúly, az átláthatóság elvét a megrendelő és a vállalkozó tekintetében is érvényesíteni kell. A szerződés dokumentációjában a kötelezettségeket pontról pontra meg kell határozni, beleértve a takarítás gyakoriságát, időtartamát, munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági vonatkozásait, valamint pénzügyi költségeit (1). A nyújtott takarítási szolgáltatások minőségének felméréséhez elengedhetetlen e kritériumok alkalmazásának a szerződés teljes tartama alatti értékelése. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | A szociális partnereket az Európai Bizottság 2017. október 3-i ajánlásában (2) foglaltak szerint be kell vonni a közszektorbeli ajánlatkérők képzésébe és professzionalizációjába. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak kezdeményezniük kell a be nem jelentett munkavégzés elleni küzdelmet és a foglalkoztatási feltételek további javítását a takarítási ágazatban. Szigorúbb szabályozással és végrehajtási mechanizmusokkal, például a bérekre vonatkozó kritériumok és ágazati kollektív tárgyalás útján elősegíthető a tisztességes verseny, a magasabb szintű szociális normák és a minőségi foglalkoztatás. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, az Európai Parlamentet, a tagállamokat, valamint a regionális és helyi önkormányzatokat, hogy lehetőség szerint minden közbeszerzés során csak nappali takarításra vonatkozó ajánlatokat kérjenek be. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | A tisztességes verseny úgy biztosítható, ha súlyt helyezünk a minőségi szempontokra, továbbá tiszteletben tartjuk az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatát és a nemzeti jogszabályokat azon lehetőséget illetően, hogy a kollektív megállapodások tiszteletben tartását a közbeszerzési szerződések odaítélésének feltételévé tegyük. A tagállamoknak a szociális partnerekkel együtt és a nemzeti gyakorlatnak megfelelően elő kellene mozdítaniuk a nemzeti takarítási iparágban az ágazati szintű kollektív megállapodások hatókörét, valamint biztosítaniuk kell ezek betartását. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Az ágazat munkaerejét elsősorban nők és nem uniós állampolgárok alkotják. Őket ezért közvetlenebbül érintheti a közigazgatási szervek közbeszerzési politikája. Az EGSZB ezért úgy véli, hogy a kollektív szerződések mellett további biztosítékokat is ki kell dolgozni a megkülönböztetésmentesség és a munkavállalókkal szembeni egyenlő bánásmód elvének tiszteletben tartása érdekében. Az EGSZB azt javasolja, hogy a tenderek odaítélési kritériumai közé vegyenek fel olyan további pontokat, amelyek jutalmazzák az integráció olyan formáit, mint a célzott képzések, a családtámogatási szolgáltatások (például a kiskorúak iskola utáni felügyelete), valamint a vállalati jóléti intézkedések egyéb szociális tartalmú formái. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Az EGSZB azt ajánlja, hogy a 2014-es uniós közbeszerzési irányelvek felülvizsgálata során rögzítsék, hogy a kötelező biztonsággal és képzéssel kapcsolatos költségeket az árverseny szféráján kívüli, ellenőrizhető és nem csökkenthető elemként kell kimutatni a pályázatban szereplő költségek bontásában. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Az EGSZB azt ajánlja, hogy a fenntarthatósági feltételeket, a munkavállalói jogokat és az általánosan alkalmazandó kollektív szerződéseket a teljes alvállalkozói láncra kiterjedően és a szerződések végrehajtása során mindvégig tiszteletben kelljen tartani úgy, hogy az ajánlatkérő szerv, a fővállalkozó és az alvállalkozók mindegyike a saját közvetlen szerződéses partnere vonatkozásában legyen felelősségre vonható. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Az EGSZB arra kéri a tagállamokat, hogy – amennyiben még nem így teszik – a takarítási ágazat közbeszerzéseinek végrehajtási szakaszában kísérjék kiemelt figyelemmel és érdemben ellenőrizzék a szociális, környezetvédelmi és fenntarthatósági szempontokat érintő jogszabályi és szerződéses kötelezettségek, valamint a munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági szempontok tiszteletben tartását. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | A 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 83–85. cikke által a tagállamokra, az ajánlatkérőkre és az Európai Bizottságra rótt kötelezettségeket illetően az EGSZB arra kéri mindezeket a szerveket, hogy további késedelem nélkül bocsássák rendelkezésre a megfelelő adatokat, mindenekelőtt annak biztosítása érdekében, hogy a takarítási szerződések odaítélési szempontjai és azok relatív súlyozása rendelkezésre álljon. Az Európai Bizottság nyújtson pénzügyi támogatást az ágazati szociális partnerek nyomonkövetési projektjeihez, valamint a takarítási és üzemeltetési szolgáltatások ágazatában alkalmazott közbeszerzés témájának kutatásához. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Az Európai Bizottságnak meg kellene erősítenie a szociális partnerekre vonatkozó jogi keretet és e partnerek tárgyalási képességét nemzeti szinten, többek között azáltal, hogy forrásokat különít el mindenekelőtt a délkelet-, közép- és kelet-európai országok kapacitásépítési intézkedéseinek finanszírozására (4). |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Az EGSZB ajánlja, hogy a 2014-es uniós közbeszerzési irányelvek felülvizsgálata során biztosítsák, hogy a takarítási szolgáltatások és a hasonlóan munkaigényes szolgáltatások esetében az uniós közbeszerzési irányelvek kérjék vagy kötelezzék a tagállamokat arra, hogy az ajánlatok elbírálásakor zárják ki a legalacsonyabb ár mint kiválasztási kritérium alkalmazását, és a minőségre adható pontszám 30 %-ában határozzák meg az árra odaítélhető pontszám felső határát, valamint – a 2001/23/EK („TUPE”) irányelvvel (5) összhangban és az uniós esetjog által értelmezve, a vállalkozásnál alkalmazott munkafeltételek figyelembevételével és a kollektív tárgyalással összhangban – külön szociális záradékokkal biztosítsák a pályázat alapján foglalkoztatottak munkahelyének stabilitását. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Az EGSZB kéri az ajánlatkérő szerveket, hogy a takarítási szolgáltatásokra a saját költségbecsléseiket alkalmazzák, és az ágazat piacának értékeléséhez merítsenek ihletet nemzeti példákból, illetve olyan speciális ágazati eszközökből, mint a legjobb ajánlattevő kiválasztását segítő útmutató (Best Value Guide), valamint e szolgáltatások egy részére a tagállamok által a saját közbeszerzési jogszabályaikba átültetett 2014/24/EU irányelv 20. cikke szerinti fenntartott szerződéseket alkalmazva alkalmazzák. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Az Európai Bizottságnak ösztönöznie kellene a tagállamokat egy akkreditációs folyamat vagy minősítési rendszer bevezetésére azon szerződő felekre vonatkozóan, amelyek részt kívánnak venni takarítási közbeszerzési pályázatokon. Ezt a folyamatot egy értékelő bizottságnak kell felügyelnie, amely több különböző érdekelt félből áll, például szakszervezetekből és az ágazati szerződő felek egy képviselőjéből. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Mivel a Covid19 kockázata továbbra is fennáll, a Covid19 vagy más hasonló betegség okozta fertőződés kockázata miatt szükséges a munkavállalók és a lakosság védelme. Az EGSZB ajánlja, hogy az Európai Bizottság és a tagállamok a szociális partnerek bevonásával dolgozzanak ki kötelezően alkalmazandó protokollokat a munkahelyi egészségvédelemre és biztonságra vonatkozóan. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Az EGSZB továbbá arra kéri a tagállamokat, hogy tegyenek lépéseket és működjenek együtt a szociális partnerekkel annak érdekében, hogy megvitassák a tisztességes és minőségorientált közbeszerzési gyakorlatokhoz való gyors visszatérés ideiglenes gyakorlati megoldásait. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | A Covid19-válság fényében az EGSZB azt ajánlja a tagállamoknak, hogy mozdítsák elő a takarítószemélyzet képzését és professzionalizációját. Pénzügyi erőforrásokat kell rendelkezésre bocsátani ahhoz, hogy az állami hatóságok és a szerződő vállalkozások képzési és készségfejlesztési beruházásokat hajthassanak végre. A takarítási és higiéniai szolgáltatások ágazatában dolgozó munkavállalókat arra kell ösztönözni, hogy szerezzenek szakképesítést, megteremtve ezzel az alapját annak, hogy a kiszolgáltatott munkavállalók jobb álláslehetőségeket találjanak. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | Az EGSZB amellett száll síkra, hogy az uniós intézmények, a tagállamok, valamint a helyi és regionális önkormányzatok alkalmazzanak átfogó megközelítést a takarítási szolgáltatások beszerzésében. Az ilyen megközelítés nem törekszik kompromisszumra a környezetvédelmi szempontok és a munkafeltételek között, ugyanakkor előmozdítja a társadalmi kohéziót, a munkaügyi normákat, a nemek közötti egyenlőséget, valamint az Európai Bizottság zöld megállapodása keretében javasolt környezetvédelmi célok teljesülését. |
| --- | --- |

1.19.

2.   Általános megjegyzések

| 2.1. | A jelen vélemény fő célja arra vonatkozó ajánlások megfogalmazása, hogy a közbeszerzés miként alkalmazható a minőségi foglalkoztatás elterjedését és a munkahelyi méltóság szélesebb körű érvényesülését biztosító eszközként a takarítási és üzemeltetési szolgáltatások terén. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Az ajánlások között sok általános hatályú is szerepel, amelyek valamennyi gazdasági ágazatra kiterjedően alkalmazhatók. Ez különösen az olyan munkaerő-intenzív szolgáltatási ágazatok esetében igaz, mint a személy- és vagyonvédelem, valamint a vendéglátás. |
| --- | --- |

2.2.

3.   Előzmények és háttér

| 3.1. | „Az EU-ban minden évben több mint 250 000 közigazgatási szerv a GDP kb. 14 %-át (kb. 2 billió eurót) költi különféle szolgáltatások, munkák és eszközök beszerzésére.” (6) A közbeszerzések legnagyobb részét a szolgáltatások teszik ki, például a takarítás. 2017-ben a szolgáltatásokért közbeszerzések keretében kifizetett összeg elérte a 250 milliárd eurót (7). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | A közbeszerzés támogathatja a reálgazdasági beruházásokat, minőségi munkahelyeket teremthet és garantálhatja azok megtartását, továbbá előmozdíthatja a fogyatékkal élők, a hátrányos helyzetűek és a migráns munkavállalók befogadását és jobb munkakörülményeit (8). Ezenkívül ösztönözheti az innovatív termékek keresletét, segítheti az iparpolitikai célkitűzések megvalósítását, és előmozdíthatja az erőforrás- és energiahatékony, körforgásos gazdaságra való átállást (9). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | A 2014/24/EU közbeszerzési irányelv kapcsán a „gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat”-ra vonatkozó kritériumok meghatározásakor a fenti 3.2. pontban említett valamennyi kritériumot figyelembe kell venni. Mivel a szabályok továbbra sem konkrétak, a legtöbb közbeszerzési szerződést továbbra is a legalacsonyabb árat kínáló ajánlattevőnek – időnként kirívóan alacsony összegű ajánlatért – ítélik oda (10). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | A közbeszerzési irányelvekben rejlő lehetőségeket nem aknázzák ki teljes mértékben, és az alkalmazásuk tagállamonként változó. Ebből következően a közigazgatási szervnek meg kell állapítania a prioritásait (11). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Ez elsősorban politikai, és csak másodsorban technikai kérdés. Annak eldöntése, hogy mely szolgáltatásokat vásárolják meg, és mely odaítélési szempontokat milyen relatív súlyozás mellett alkalmazzanak, a politikai döntéshozatali folyamat részét képezi. Ezek a döntések határozzák meg az odaítélési eljárás keretét és alapvető paramétereit. A munkavállalói, környezeti és szociális jogok figyelmen kívül hagyása egyenlőtlen versenyfeltételeket teremtene. |
| --- | --- |

3.5.

4.   A Covid19-válság, a takarítási szolgáltatások ágazata és a közbeszerzés

| 4.1. | A Covid19-világjárvány rávilágított arra, hogy a takarítási szolgáltatások alapvetően fontosak a közjó számára. A szerződő vállalkozásoknak meg kell felelniük egy sor minősítési, hatékonysági és specializációs követelménynek. Az EFCI és az UNI Európa – mindketten uniós szociális partnerek – 2020. április 22-i közös nyilatkozatukban hangsúlyozták, hogy a takarítási ágazat és annak dolgozói kulcsszerepet játszanak a vírus terjedésének megelőzésében (12). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | 2018-ban az EU-ban 4,11 millió takarító dolgozott 283 506 vállalkozásnál. Az árbevétel a 2010-es évek közepe óta folyamatosan bővült. Az egy vállalkozásra jutó árbevétel 2017-re elérte a 393 000 eurót. Az EFCI közlése szerint „az egy munkavállalóra jutó átlagos árbevétel megközelítette a 30 000 eurót”. Az egy alkalmazottra jutó árbevétel 27 400 euró, a munkavállalók éves átlagbére pedig 12 200 euró. Az európai takarítóiparban a munkaerő nagy része részmunkaidőben dolgozik.Ráadásul egy ilyen munkaerő-igényes ágazatban a vállalatok árrése nem haladja meg a 3 %-ot. A szerződő vállalkozásoknak többletköltségeik keletkeztek a Covid19-világjárvány következtében, mivel ügyfeleik és saját munkavállalóik érdekeit is védeniük kellett. A takarítók között kiugróan magas a részmunkaidőben foglalkoztatottak, a nők és a bevándorlók aránya. A női munkavállalók aránya Dánia kivételével minden esetben 50 % feletti, Litvánia, Luxemburg, Portugália és az Egyesült Királyság esetében 80 % feletti csúcsértékekkel (13). Az EU-ban a takarítók 30 %-a (Belgiumban 60 %-a) bevándorló. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | A takarítási és üzemeltetési szolgáltatások ágazatában a piacra lépés korlátai alacsonyak vagy nem is léteznek. A takarítási szolgáltatások munkaerő-igényesek, és a takarítóvállalatok a bevételük közel 80 %-át a munkaerőköltségre fordítják, ami nagyon kicsi árrést hagy az ilyen cégeknek. Ezért a megrendelők (akár a köz-, akár a magánszektorból) beszerzési döntése lefelé nyomja az árakat, aláásva ezzel a szociális normákat és a takarítói munka méltóságát. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | A Covid19-válság alatt és azután a takarítási és üzemeltetési szolgáltatások ágazatában csak akkor lehet biztosítani a munka értékét és a színvonalas foglalkoztatás szigorú normáit, ha a takarítók megfelelő képesítéssel és technikai eszközökkel rendelkeznek, a munkáltatók és a munkavállalók jogai és kötelezettségei pedig egyértelműen meghatározottak. Emiatt lehetséges, hogy a közigazgatási szerveknek többet kell fizetniük a takarítási szolgáltatásokért. A Covid19-válság alatt felfüggesztett tevékenységek miatt számos vállalkozás súlyos pénzforgalmi problémákkal szembesült, és megnövekedett költségeket kellett viselnie a munkavállalók és az ügyfelek védelméhez szükséges egészségvédelmi és biztonsági intézkedések végrehajtása érdekében. Ezeket a pénzügyi problémákat súlyosbítják a rossz szerződéskötési gyakorlatok, mind az állami, mind a magánszektorbeli beszerzők részéről. Annak érdekében, hogy a vállalatok támogatást kapjanak ahhoz, hogy továbbra is biztosítsák takarítóik egészségét és biztonságát, valamint fenntartsák és javítsák foglalkoztatási körülményeik minőségét, az EGSZB arra kéri az állami és magánbeszerzőket, hogy biztosítsák a hatékony közbeszerzéshez való gyors visszatérést, a tisztességes szerződéskötési gyakorlatokat és a minőségi kritériumok jobb figyelembevételét (14). A takarítók sokszor veszélyes körülmények között dolgoznak, amivel saját egészségüket is kockáztatják (15). Bár egyes munkavállalók inkább részmunkaidőben dolgoznak, mások hosszabb vagy teljes munkaidőben szeretnének dolgozni. A munkáltatók azonban néha nehezen tudnak teljes munkaidős szerződéseket ajánlani. Emellett, bár a szociális partnerek elkötelezettek a nappali takarítás mellett, a takarítási szolgáltatásokat gyakran olyan munkavállalók nyújtják, akik éjszaka, egyedül dolgoznak. Ez gyakran az ügyfelek követelményeinek tudható be. Ezek a foglalkoztatási gyakorlatok hozzájárulnak ahhoz, hogy a takarítók munkája továbbra is láthatatlan (16), alulértékelt, és nem kap megfelelő elismerést (17). Sajnálatos módon egyes tagállamokban még mindig léteznek nulla órás szerződések. A közigazgatási szervek annyiban felelősek ezért, hogy továbbra is ők kezelik a szerződést, követik nyomon annak megvalósítását és értékelik a szolgáltatás minőségét. Azt kell célul kitűzni, hogy a munkavállalóknak több lehetőségük legyen arra, hogy napközben, egy műszakban dolgozzanak, és teljes munkaidős szerződéssel alkalmazzák őket, hogy javuljon az életminőségük. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | A közbeszerzési szerződéseknél a legalacsonyabb ár egyedüli odaítélési kritériumként való alkalmazása veszélyezteti a minőségi szolgáltatásnyújtást, emellett hozzájárul a munkakörülmények romlásához, az egyenetlen (gyengébb) minőséghez, valamint a hanyagsághoz (kisebb erőfeszítéshez) (18). Mivel a takarítás sokrétű feladat, amely nehezen számszerűsíthető, a minőséget a munkafolyamat során és azt követően is nehéz megítélni. Ezért fontos, hogy a minőséget az eredmények és a teljes életciklus, ne pedig a folyamat alapján állapítsák meg. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | A „legalacsonyabb ár” kifejezés kikerült a 2014/24 irányelv szövegéből, de megengedett a „kizárólag az ár” alapján történő odaítélés (a 67. cikk (2) bekezdésének utolsó albekezdése). Ez azt jelenti, hogy egyes ajánlatkérő szervek továbbra is a legalacsonyabb árat kínáló ajánlattevőnek – időnként kirívóan alacsony összegű ajánlatért – ítélik oda a szerződéseket. Azoknak az országoknak, amelyek a „gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat” kritériumát kívánják alkalmazni a munkaerő-igényes szolgáltatásokra, egy lépéssel tovább kell menniük, és közigazgatási szerveiket ugyanezen elv tényleges alkalmazása felé kell terelniük, méghozzá úgy, meghatározzák az ár súlyozásának felső határát, és olyan képleteket alkalmaznak, amelyek nem növelik az ajánlatok közötti árkülönbségeket. E célból speciális képzésre van szükség a közbeszerzési tisztviselők professzionalizálása érdekében. Ezenkívül az irányelvek következő felülvizsgálata során kötelező szabályokat kell bevezetni a) az esetlegesen kirívóan alacsony árat tartalmazó ajánlatok (ALT) azonosítására, 20 %-os különbséget bevezetve a következő legolcsóbb tenderhez képest, ezzel ösztönözve az ellenőrzést; b) annak alapos ellenőrzésére, hogy az ajánlattevőnek objektív és valószerű indokai vannak-e az alacsony ajánlati árra; valamint c) ilyen indok hiányában az ilyen ajánlatok kizárására. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | A válság tehát jó lehetőséget kínál a takarítóvállalatoknak és a dolgozóiknak arra, hogy a közvetlen megrendelőik és a szélesebb nyilvánosság figyelmét is felhívják a takarítói munka értékére és alapvető fontosságára. Az Unió-beli takarítási ágazat szociális partnerei által 2017-ben kidolgozott, a legjobb ajánlattevő kiválasztását segítő útmutató (Best Value Guide) (19) egyike azon eszközöknek, amelyek a takarítási szolgáltatásokra vonatkozó szerződéseket odaítélő köz- és magánszektorbeli szervezeteket a legjobb értéket kínáló szerződések felé terelhetik. Hasonló eszközöket dolgoztak ki egyes nemzeti szociális partnerek is. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | A digitalizáció lehetőségeket és kihívásokat is teremt a takarítási ágazatban dolgozó alacsony végzettségű munkavállalóknak, és az uniós szociális partnerek úgy vélik, hogy a technológia segítségével növelni lehet a takarítók által végzett munka értékének és általában a a takarítás jelentőségének elismerését, valamint többletértéket lehet teremteni a megrendelők számára (20). Az EFCI SK-Clean projektje feltérképezi majd az ágazatban felmerülő változó készségigényeket, és olyan eszköz lesz, amellyel elő lehet mozdítani a takarítók professzionalizációját (21). |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | A Covid19-járvány által teremtett új helyzetben az illetékes szerveknek biztosítaniuk kell az egyéni védőeszközök használatára vonatkozó tájékoztatást, valamint a megfelelő egyéni védőeszközöket a munkavállalók és a magánszemélyek védelme érdekében. A vállalkozásoknak pénzügyi támogatásra van szükségük, hogy a szervezeti intézkedések, a kockázatértékelések, a kockázatelemzés, valamint a munkavállalók egyéni védőeszközökkel való ellátásának emelkedő többletköltségeit fedezni tudják (22). Márpedig nagyon fontos, hogy a szerződő vállalkozások beruházzanak ezeken a területeken, mert így tudnak az ügyfeleiknek olyan takarítási szolgáltatásokat kínálni, amelyek kémiai és biológiai kutatási eredményeken alapulnak, és ezért innovatívak és eredményesebbek. |
| --- | --- |

4.9.

5.   A közbeszerzések és a zöld megállapodás

| 5.1. | A zöld megállapodás szerint a közbeszerzést a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésének szolgálatába lehet állítani. Azonban átfogó megközelítésre van szükség. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | A takarítási ágazat a zöld átálláshoz és a körforgásos gazdasághoz az ökocímkével rendelkező, környezetbarát tisztítószerek, szappanok, toalettpapír, papírtörlők használatával és a hulladék megfelelő szelektálásával tud hozzájárulni. Ezt a célt szolgálják a takarítási szolgáltatások (23) és a tisztítószerek (24) ökocímkéi is annak ellenére, hogy ezek gyakorlati hatékonysága nem egyértelmű. Ha az ügyfél nem fogadja el a környezetbarát termékek és eljárások használatát, az költségnövekedéshez vezethet, ami minden költségelemre nagyobb nyomást gyakorolna. Ez a szociális és munkakörülmények, valamint a munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági feltételek romlásához is vezethet. Mindezek következtében beszűkülhet a kkv-k közbeszerzési lehetőségekhez való hozzáférése is (25). Éppen ezért van szükség a közbeszerzés átfogó megközelítésére. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | A kutatások szerint a környezetvédelmi kritériumok túl gyengék ahhoz, hogy a beszállítókat tényleges változásra ösztönözzék (26). A környezetvédelem iránt elkötelezett magánszektorbeli vállalkozások nem tudják teljes mértékben kibontakoztatni a bennük rejlő potenciált, ha az ajánlatkérő szervek nem hajlandók megfizetni ennek többletköltségeit. Az ajánlatkérők oldalán tehát professzionálisabb szemléletet kell kialakítani. |
| --- | --- |

5.3.

6.   Szociális és minőségi szempontok a közbeszerzésben

| 6.1. | A 2014/24/EU irányelv 18. cikkének (2) bekezdése rögzíti, hogy „a tagállamok megfelelő intézkedéseket hoznak annak érdekében, hogy a gazdasági szereplők a közbeszerzési szerződések teljesítése során betartsák a vonatkozó környezetvédelmi, szociális és munkajogi követelményeket, amelyeket az uniós jog, a nemzeti jog, a kollektív szerződések, illetve a X. mellékletben felsorolt környezetvédelmi, szociális és munkajogi rendelkezések írnak elő”. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Az Európai Bizottságnak a társadalmi szempontból felelős közbeszerzésre vonatkozó 2010. októberi útmutatója több társadalmi szempontot is felsorol az ajánlatkérő szervek számára, például a gyerekmunka és a kényszermunka tilalmát, a munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági követelményeket, a minimálbérre vonatkozó kötelezettségeket, a szociális védelmi követelményeket és általában véve a tisztességes munkakörülményeket (27). Mivel ezek jogszabályban előírt kötelezettségek, be kell tartani őket, függetlenül attól, hogy a szerződés teljesítésére vonatkozó rendelkezések között szerepelnek-e vagy sem. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | A 2014/24/EU irányelv (98) preambulumbekezdése szerint a szerződésteljesítési feltételek célja lehet még a nők és a férfiak közötti munkahelyi egyenlőség előmozdítását célzó intézkedések végrehajtásának, és a munkahelyi és a magánélet jobb összeegyeztetésének az elősegítése. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | El kell kerülni, hogy az ajánlattevők közötti verseny legfontosabb elemét a munkaerőköltségek jelentsék, ezért az összes ajánlattevőnek (beleértve az alvállalkozókat is) tiszteletben kell tartania a munkaerőköltségekre vonatkozó, helyi jogszabályban vagy kötelező erejű és általánosan alkalmazandó kollektív szerződésben rögzített minimum-előírásokat és a közbeszerzési szerződések általános feltételeit. A kötelező erejű és általánosan alkalmazandó ágazati kollektív szerződések biztosíthatják az egyenlő versenyfeltételeket. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Noha a legjobb értékre vonatkozó útmutató és a hasonló eszközök enyhíthetik a dolgozói szegénységet és erősíthetik a társadalmi kohéziót az uniós tagállamokban, nem erősítik meg a szociális partnereket ágazati szinten, és nem javítják azt a képességüket sem, hogy kötelező erejű ágazati kollektív tárgyalási rendszereket hozzanak létre. A tagállamoknak – mivel e területen ők rendelkeznek hatáskörrel – szigorítaniuk kell a kollektív tárgyalásoknak a közbeszerzésben való alkalmazására vonatkozó szabályait. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | A közintézmények, például az óvodák, az iskolák, a gondozó intézmények és a kórházak márkanevekké váltak, és más intézményekkel versenyeznek az ügyfelekért. Ebben a versenyben a „tisztaságot” és a takarítás minőségét megkülönböztető tényezőnek tekintik, amely közvetlenül befolyásolja az intézmények használóinak elégedettségét, valamint a versenyképességet. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | A minőségi és a szociális szempontoknak a közbeszerzés során való figyelmen kívül hagyása negatívan befolyásolja a munkaerő fluktuációját is, ami a munkáltató, a megrendelő és a munkavállaló számára egyaránt hátrányos (28). |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | A munkahelyi oktatás és képzés előmozdítása biztosítja a magasabb minőséget és a munkavállalók jogait a közbeszerzésben. A szakképzés, valamint a képesítések tanúsítása és hivatalos elismerése hozzájárul az ágazat elismeréséhez. Ha a pályázati eljárásokban elismernék ezek fontosságát, akkor többre értékelnék őket, és elfogadhatóbbnak tartanák azt a költséget, amelyet a vállalatok számára jelentenek, és amelyet mind az árban, mind a bérekben megfelelően el kell ismerni. A dolgozók képzése a takarítóvállalat felelőssége; ha a legalacsonyabb összegű ajánlatot választják, fennáll annak a kockázata, hogy a kiválasztott cég nem tud majd a törvény által előírt minimumnál többet beruházni a képzésbe és a biztonságba (vagy a gépekbe, az innovációba és az ezekhez kapcsolódó képzésekbe). |
| --- | --- |

6.8.

Kelt Brüsszelben, 2020. szeptember 18-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  http://www.europeancleaningjournal.com/magazine/articles/latest-news/managing-quality-in-german-contract-cleaning.

1

(2)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/PDF/?uri=CELEX:32017H1805&from=HU A Bizottság (EU) 2017/1805 ajánlása (HL L 259., 2017.10.7., 28. o.).

2

(3)  HL L 94., 2014.3.28., 65. o.

3

(4)  https://www.eurofound.europa.eu/publications/report/2019/representativeness-of-the-european-social-partner-organisations-industrial-cleaning-sector#tab-01.

4

(5)  A Tanács 2001/23/EK irányelve (HL L 82., 2001.3.22., 16. o.).

5

(6)  https://ec.europa.eu/growth/single-market/public-procurement_en

6

(7)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2018/631048/IPOL_STU(2018)631048_EN.pdf, 14. o.

7

(8)  https://ec.europa.eu/info/policies/public-procurement/support-tools-public-buyers/social-procurement_hu

8

(9)  Az Európai Bizottság több segédeszközt is biztosít a közbeszerzési ajánlatkérő szervek számára, nem csupán a társadalmi szempontból felelős közbeszerzésre vonatkozó eszközt, és az összes ilyen szempontot figyelembe kell venni: https://ec.europa.eu/info/policies/public-procurement/support-tools-public-buyers_hu

9

(10)  Ezzel a kérdéssel a 2014-es uniós közbeszerzési irányelv 69. cikke foglalkozik.

10

(11)  Jeremy Prassl, The Future of EU Labour Law.

11

The Future of EU Labour Law.

(12)  Közös nyilatkozat a Covid19 hatásáról a takarítási és üzemeltetési szolgáltatások ágazatára, valamint az ágazat védelméhez szükséges intézkedésekről, https://www.uni-europa.org/2020/04/22/joint-statement-on-the-covid-19-impact-to-the-industrial-cleaning-and-facility-services-sector-and-the-necessary-measures-to-protect-it/

12

(13)  Eurofound (2019): Reprezentativitási tanulmány az ipari takarítási ágazatról, 19. o.: https://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_publication/field_ef_document/ef19012en.pdf

13

(14)  http://servicealliance.eu/wp-content/uploads/2020/05/EBSA-Statement_Contracting-recommendations-during-COVID_13-5-2020.pdf

14

(15)  Bergfeld, Mark (2020): The Insanity of Making Sick People work, Jacobin Magazine: https://jacobinmag.com/2020/03/coronavirus-workers-rights-health-care-cleaners-gig-economy

15

The Insanity of Making Sick People work

(16)  Bergfeld, Mark & Ylitalo, Jaana: Putting Europe’s invisible precariat in the spotlight, Social Europe, 2019. április 18., https://www.socialeurope.eu/europes-invisible-precariat

16

Putting Europe’s invisible precariat in the spotlight

(17)  When Creativity Meets Value Creation. A Case Study on Daytime Cleaning: Volume VIII: Ergonomics and Human Factors in Manufacturing, Agriculture, Building and Construction, Sustaina.

17

When Creativity Meets Value Creation. A Case Study on Daytime Cleaning

(18)  Ennek alátámasztására lásd: Public Administration Review, 79. évf., 2. szám, 193–202. o.

18

Public Administration Review

(19)  http://www.cleaningbestvalue.eu/

19

(20)  Lásd: EFCI: https://www.efci.eu/wp-content/uploads/2019/02/Digital-transition-in-cleaning-industry-in-FR.pdf https://www.efci.eu/wp-content/uploads/2019/10/2019-10-29_Joint-statement-on-digitalisation-EFCI-UNI-Europa-29.10.2019.pdf & https://www.efci.eu/wp-content/uploads/2019/10/2019-10-29_Joint-statement-on-digitalisation-EFCI-UNI-Europa-29.10.2019.pdf.

20

(21)  SK-Clean projekt.

21

(22)  Az UNI és a CoeSS nyilatkozata: https://www.uni-europa.org/2020/05/08/private-secruity-joint-declaration-ensuring-business-continuity-and-protection-of-workers-in-the-covid-19-pandemic/

22

(23)  https://ec.europa.eu/environment/ecolabel/documents/Cleaning_Services_Factsheet_Final.pdf és http://www.ecolabelindex.com/ecolabel/cleaning-industry-management-standard-cims

23

(24)  http://www.ecolabelindex.com/ecolabels/?st=category,cleaning

24

(25)  Sofia Lundberg és Per-Olov Marklund (2016): Influence of Green Public Procurement on Bids and Prices, https://www.nhh.no/globalassets/departments/business-and-management-science/seminars/2016-spring/120516.pdf

25

Influence of Green Public Procurement on Bids and Prices,

(26)  Sofia Lundberg és Per-Olov Marklund (2016): Influence of Green Public Procurement on Bids and Prices, https://www.nhh.no/globalassets/departments/business-and-management-science/seminars/2016-spring/120516.pdf

26

Influence of Green Public Procurement on Bids and Prices,

(27)  Szociális beszerzés (43. lábjegyzet), 47. o.

27

Szociális beszerzés

(28)  Market Exposure and the Labour Process: The Contradictory Dynamics in Managing Subcontracted Services Work. REFERENCES.

28

---

MELLÉKLET

A következő módosító indítványokat, amelyeknél a támogató szavazatok száma az összes leadott szavazat legalább egynegyede volt, a vita során elutasították:

1.10. pont

A pont törlendő:

| | Az EGSZB arra kéri a tagállamokat, hogy a takarítási ágazat közbeszerzéseinek végrehajtási szakaszában kísérjék kiemelt figyelemmel és érdemben ellenőrizzék a szociális, környezetvédelmi és fenntarthatósági szempontokat érintő jogszabályi és szerződéses kötelezettségek, valamint a munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági szempontok tiszteletben tartását. |
| --- | --- |

Az EGSZB arra kéri a tagállamokat, hogy a takarítási ágazat közbeszerzéseinek végrehajtási szakaszában kísérjék kiemelt figyelemmel és érdemben ellenőrizzék a szociális, környezetvédelmi és fenntarthatósági szempontokat érintő jogszabályi és szerződéses kötelezettségek, valamint a munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági szempontok tiszteletben tartását.

A szavazás eredménye:

| Mellette: | 61 |
| --- | --- |
| Ellene: | 105 |
| Tartózkodott: | 9 |

Mellette:

61

Ellene:

105

Tartózkodott:

9

2.1. pont

A következőképpen módosítandó:

| | A jelen vélemény fő célja arra vonatkozó ajánlások megfogalmazása, hogy a közbeszerzés miként alkalmazható a minőségi foglalkoztatás elterjedését és a munkahelyi méltóság szélesebb körű érvényesülését biztosító eszközként a takarítási és üzemeltetési szolgáltatások terén. |
| --- | --- |

A jelen vélemény fő célja arra vonatkozó ajánlások megfogalmazása, hogy a közbeszerzés miként alkalmazható a minőségi foglalkoztatás elterjedését és a munkahelyi méltóság szélesebb körű érvényesülését biztosító eszközként a takarítási és üzemeltetési szolgáltatások terén.

A szavazás eredménye:

| Mellette: | 61 |
| --- | --- |
| Ellene: | 107 |
| Tartózkodott: | 9 |

Mellette:

61

Ellene:

107

Tartózkodott:

9

4.3. pont

A következőképpen módosítandó:

| | A takarítási és üzemeltetési szolgáltatások ágazatában a piacra lépés korlátai alacsonyak vagy nem is léteznek. A takarítási szolgáltatások munkaerő-igényesek, és a takarítóvállalatok a bevételük közel 80 %-át a munkaerőköltségre fordítják, ami nagyon kicsi árrést hagy az ilyen cégeknek. Ezért a megrendelők (akár a köz-, akár a magánszektorból) beszerzési döntése lefelé nyomja az árakat, aláásva ezzel a szociális normákat és a takarítói munka méltóságát. |
| --- | --- |

A takarítási és üzemeltetési szolgáltatások ágazatában a piacra lépés korlátai alacsonyak vagy nem is léteznek. A takarítási szolgáltatások munkaerő-igényesek, és a takarítóvállalatok a bevételük közel 80 %-át a munkaerőköltségre fordítják, ami nagyon kicsi árrést hagy az ilyen cégeknek. Ezért a megrendelők (akár a köz-, akár a magánszektorból) beszerzési döntése lefelé nyomja az árakat, aláásva ezzel a szociális normákat és a takarítói munka méltóságát.

A szavazás eredménye:

| Mellette: | 61 |
| --- | --- |
| Ellene: | 108 |
| Tartózkodott: | 8 |

Mellette:

61

Ellene:

108

Tartózkodott:

8

---

| 2020.12.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 429/37 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 429/37

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Digitális bányászat Európában: új megoldások a nyersanyagok fenntartható előállítására

(saját kezdeményezésű vélemény)

(2020/C 429/06)

| Előadó: | Marian KRZAKLEWSKI |
| --- | --- |
| Társelőadó: | Hilde VAN LAERE |

Előadó:

Marian KRZAKLEWSKI

Társelőadó:

Hilde VAN LAERE

| Közgyűlési határozat: | 2020.2.20. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az eljárási szabályzat 32. cikkének (2) bekezdése
  saját kezdeményezésű vélemény |
| Illetékes szerv: | CCMI |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2020.9.2. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2020.9.18. |
| Plenáris ülés száma: | 554. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 213/0/4 |

Közgyűlési határozat:

2020.2.20.

Jogalap:

az eljárási szabályzat 32. cikkének (2) bekezdése

saját kezdeményezésű vélemény

Illetékes szerv:

CCMI

Elfogadás a szekcióülésen:

2020.9.2.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2020.9.18.

Plenáris ülés száma:

554.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

213/0/4

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az uniós nyersanyagágazat digitalizálása egyedülálló lehetőség az európai ipari ellátási láncok rezilienciájának fokozására, a nyersanyag-kitermelő ágazat környezetvédelmi teljesítményének javítására, valamint az átláthatóság és a bányászati tevékenységek által érintett polgárokkal és közösségekkel folytatott párbeszéd fokozására. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | A digitális átalakítást kezdeményező bányatársaságok javulást értek el a biztonság, a fenntarthatóság, a termelékenység és a haszonkulcsok terén. Ugyanakkor a fokozott összekapcsoltság, a mobilitás, a gépi tanulás és az önálló műveletek kombinációja etikai, társadalmi és szabályozási kérdéseket vet fel, amelyeket a politikai döntéshozóknak előzetesen át kell gondolniuk. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Az EGSZB elismeri, hogy a bányászati ágazat digitális átalakulásához ambiciózus erőfeszítésekre van szükség a jogi és szabályozási változások bevezetése érdekében, és hogy ezeket az erőfeszítéseket a nemzetek feletti szervezetek égisze alatt/a nemzetközi jog szintjén kell megtenni. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Az EGSZB rámutat, hogy a digitális átalakulás és a megalapozott uniós szintű döntéshozatal támogatása érdekében fontos kiépíteni egy globális, átfogó ásványianyag-információs hálózatot. Az EGSZB elismeri a Közös Kutatóközpontnak (JRC) egy nyersanyagokra vonatkozó európai információs rendszer létrehozása és fenntartása terén tett erőfeszítéseit. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Az EGSZB úgy véli, hogy az uniós nyersanyagágazat digitális átalakulását adatvédelmi intézkedéseknek kell kísérniük, és elismeri, hogy az érzékeny adatok védelme érdekében a rendszerek szigorú végrehajtására van szükség. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Az EGSZB egy olyan uniós szabályozási ütemterv kidolgozását javasolja, amely kezeli a nyersanyagágazat digitális átalakulása által előidézett kihívásokat, továbbá olyan témákkal foglalkozik, mint a kiberbiztonság, a mesterséges intelligencia, az automatizálás, a többszintű kormányzás, valamint a tengeri és űrbányászat. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Az EGSZB uniós szabványok meghatározását és elfogadását javasolja az ásványi nyersanyagokra vonatkozó adatok gyűjtését illetően, és sürgeti a tagállamokat, hogy rendszeresen gyűjtsenek átfogó és ellenőrzött adatokat a nyersanyagok kitermeléséről, feldolgozásáról és újrahasznosításáról, és azokat osszák meg a Közös Kutatóközponttal (JRC). Ez fontos a körforgásos gazdaságra vonatkozó uniós cselekvési terv végrehajtásának elősegítése szempontjából. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Az EGSZB megfelelő szociális támogatási intézkedések kidolgozását javasolja, amelyek minimalizálják a digitális átalakulás bányászati munkaerőre gyakorolt negatív hatásait, továbbá elősegítik, hogy a bányászközösségek átalakítsák a gazdaságukat, megelőzendő az egyének és népességcsoportok között meglévő társadalmi egyenlőtlenségek elmélyülését. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Az EGSZB azt javasolja, hogy az 5G-alkalmazások, a felhőalapú számítástechnika és az ipari dolgok internetének platformjai biztonsági szintjének növelése érdekében fejlesszék és támogassák az uniós felhőalapú infrastruktúrát. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Az EGSZB úgy véli, hogy az ásványinyersanyag-ipar digitalizációja kulcsfontosságú a Covid19-világjárvány okozta gazdasági válság kezeléséhez, valamint az európai zöld megállapodás és az uniós helyreállítási terv végrehajtásának előmozdításához. Ebben az összefüggésben rendkívül fontos az elsődleges (bányászott) és másodlagos (újrafeldolgozott) ásványi nyersanyagok kitermelésének és feldolgozásának digitalizációjára irányuló beruházások ösztönzése. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy gondoskodjon arról, hogy az uniós intézmények bevonják a nyersanyag-kitermelő ágazat szociális partnereit a politikai döntéshozatali folyamatba és az ásványi nyersanyagok ágazatát érintő uniós kezdeményezésekbe, és konzultáljanak velük. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Bevezetés

| 2.1. | Az EU – az ipari tevékenységének és a lakosság életminőségének alapját jelentő – nyersanyagellátás terén technológiai, társadalmi és környezeti kihívásokkal néz szembe. Az EU a világ ásványinyersanyag-termelésének kevesebb mint 5 %-át (1), az uniós ipar pedig az ásványi nyersanyagok globális fogyasztásának mintegy 20 %-át képviseli (2). Az EU importfüggősége különösen nagy mértékű a csúcstechnológiai alkalmazásokhoz és az európai zöld megállapodásban (COM(2019) 640) felvázolt, zöld energiára való átálláshoz szükséges ritka fémek és elemek esetében. Ez alátámasztja az Európai Bizottság 2008-ban indított nyersanyag-politikai kezdeményezését (COM(2008) 699), valamint az ellátás kritikusságának értékelése és a kritikus fontosságú nyersanyagok lajstromozása érdekében tett rendszeres erőfeszítéseit (az utolsó listát 2017-ben tették közzé (3), a frissített lista a kritikus fontosságú nyersanyagokról szóló európai bizottsági közlemény (4) részét képezi). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Az anyagok és erőforrások hatékony felhasználását előmozdító, valamint a hulladék csökkentését és az újrafeldolgozást szorgalmazó technológiai fejlődés – a körforgásos gazdaságra vonatkozó uniós cselekvési tervvel (a legutóbb a COM(2020) 98 jelű közleménnyel frissített COM(2015) 614 jelű közlemény) összhangban – sajnos elégtelen a társadalmi igények kielégítéséhez és a globális népességnövekedés alátámasztásához. Ilyen körülmények között az elsődleges nyersanyagok (5) továbbra is alapvető szerepet játszanak a gazdaságban. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Ugyanakkor a bányászati projektekkel szembeni nyilvános tiltakozás számos uniós tagállamban fokozódik, és a környezeti lábnyom csökkentésére tett ágazati erőfeszítések nem változtattak a (rossz) megítélésen. A káros környezeti hatások, az átláthatóság és a párbeszéd hiánya, valamint a gazdasági előnyök helyi szintű megoszlásával kapcsolatos problémák a bányászat általános jellemzői közé tartoznak (6). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | A közelmúltban az erőforrás-nacionalizmus nyersanyagtermelő országokban való felerősödése és a Covid19-világjárvány megingatta az uniós ipar globális ellátási láncokra való támaszkodását. Az uniós kormányok és sok ipari gyártó felismerte, hogy a nyersanyagoktól való importfüggőség tönkreteheti az EU feldolgozóiparát (a nyersanyagágazat mintegy 350 000 munkahelyet jelent az EU-ban, de a feldolgozóiparban több mint 30 millió olyan munkahely van, amelyek az ásványi nyersanyagokhoz való megbízható és akadálytalan hozzáféréstől függenek (7)). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | A technológiai és kommunikációs fejlődés határozottan ösztönzi a digitális technológiák valamennyi üzleti területen való bevezetését, alapvetően megváltoztatva, hogy hogyan működnek a vállalatok és szolgáltatnak értéket az ügyfeleknek. Ez egyedülálló lehetőség az EU bányászati ágazata számára: a digitális eszközöket kihasználó bányatársaságok az értéklánc egészében új teljesítményszintet érhetnek el, ami hosszú távon pozitív hatással lehet a társadalmi-gazdasági, környezeti és szociális dimenziókra. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Az uniós nyersanyagágazat digitalizálása a „digitális bánya” koncepciójának előmozdítása révén egyedülálló lehetőséget kínál az ellátási láncok rezilienciájának fokozására, a gyökeresen eltérő inputokra épülő gazdaság kezelésére, valamint az ágazat operatív, társadalmi és környezeti kiválóságának fokozására. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Általános megjegyzések

| 3.1. | A nyersanyagtermelés digitalizálása az információs technológiák alkalmazását jelenti, fejlesztve az adatok megszerzését, rendszerezését és közlését azzal a céllal, hogy a műszaki, környezeti és társadalmi mutatók tekintetében javítsák a termelési létesítmények teljesítményét. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | A digitális technológiák felhasználják az összes rendelkezésre álló tudást, és folyamatos fejlesztést, valamint ugrásszerű újításokat tesznek lehetővé. A termelési lépések során, az értékláncokon és a munkaerő-állományon belül és azok között megvalósuló interakciók pontos megértése – számos egyéb szempont mellett – lehetővé teszi az erőforrás-hatékony termelést, a berendezések ellenőrzését és karbantartását, az egészségügyi feltételek ellenőrzését és a kockázatmegelőzést, valamint a vészhelyzetre való felkészülést és reagálást. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | A digitális átalakulást a nyersanyagokra vonatkozó európai innovációs partnerség (COM(2014) 297) „Az elsődleges és másodlagos nyersanyagok előállításának technológiái” prioritási terület keretében azonosítja az Új európai iparstratégia című európai bizottsági közleménnyel összhangban. Ebben a nyersanyagokat a globálisan versenyképes, zöld és digitális Európa elérésének kulcsfontosságú alapelemeiként határozza meg. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Az EGSZB nagyra értékeli az Európai Innovációs Tanács és az Európai Innovációs és Technológiai Intézet szerepét, amelyek célja az uniós intézmények által nyújtott új szolgáltatások és termékek kibocsátásának fellendítése. A nyersanyagokat érintő kezdeményezések ezek jelentős részét támogatják és összekapcsolódnak más célokkal is, mint az energetikai és mobilitási átállás, a fejlett gyártás, a biztonság, az élelmiszerek és az egészség. Emellett különösen a technológiai megoldások digitális fejlődéséhez is kapcsolódnak. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Az EGSZB támogatja az uniós kutatócsoport nyersanyag-tanúsítási módszerek kidolgozásával kapcsolatos tevékenységeit. Ez lendületet ad az ásványok és fémek fenntartható bányászatának, amely nélkülözhetetlen Európa tiszta energiára való átállásának támogatásához. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Az uniós bányászati ágazat számára a digitális átalakulás által teremtett lehetőségek meghatározása a digitális stratégia EGSZB által javasolt megközelítésének lényeges eleme. Az azonosított lehetőségeket a szervezetek és a társadalom számára biztosított lehetséges értékük és a végrehajthatóság szempontjából kell értékelni. |
| --- | --- |

3.6.

3.7.   Szociális szempontok

| 3.7.1. | A digitális átalakulás már most hatással van a hagyományos bányászati munkakörökre, többek között olyan feladatkörök megjelenésével, mint az új technológiai szakemberek, az adatelemzők és az adattudósok, a big data szakértők, a mesterséges intelligencia és gépi tanulás szakemberei és a rendszermérnökök. Következésképpen várhatóan csökkenni fognak az olyan munkakörökhöz köthető, rutinszerűen végzendő feladatok, mint a létesítményüzemeltetők, a vezetési és szervezeti elemzők, valamint a kitermelő munkások (8). |
| --- | --- |

3.7.1.

| 3.7.2. | Az ágazat digitalizációja és átalakulása miatt a munkavállalóknak megfelelő képzésben kell részesülniük, hogy meg tudjanak felelni az Ipar 4.0 és a jövőbeli technológiai változások kihívásainak. |
| --- | --- |

3.7.2.

| 3.7.3. | A munkaerő jellegében és összetételében bekövetkező változások, valamint a „munka bárhol, bármikor” modellnek a digitális átalakulás által lehetővé tett bevezetése jelentős hatással lesz az európai hagyományos bányászközösségekre. Ehhez inkluzív társadalmi párbeszédeken alapuló, proaktív megközelítésre van szükség, hogy segíteni lehessen a közösségeket abban, hogy megértsék a bennük rejlő kapacitásokat, és támogatni lehessen gazdaságaik új területekre való átállítását. |
| --- | --- |

3.7.3.

| 3.7.4. | Az EGSZB úgy véli, hogy a bányászati ágazat digitalizációja által támasztott kihívásokra és az ágazatot a Covid19 miatt fenyegető veszélyekre való tekintettel az Európai Bizottságnak a meglévő ágazati (nyersanyag-kitermelő iparágak) szociális párbeszéden keresztül támogatnia kellene a bányászati ágazat európai szintű szociális partnereinek jelenlegi követeléseit. |
| --- | --- |

3.7.4.

| 3.7.5. | Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy gondoskodjon arról, hogy az uniós intézmények bevonják a nyersanyag-kitermelő ágazat szociális partnereit a politikai döntéshozatali folyamatba és az ágazatot érintő uniós kezdeményezésekbe, és konzultáljanak velük. |
| --- | --- |

3.7.5.

| 3.7.6. | Az EGSZB ezért úgy véli, hogy az Európai Bizottságnak az ágazati párbeszédbizottságban helyet foglaló szociális partnerekkel együtt európai és nemzeti szinten minél hamarabb létre kell hoznia a nyersanyag-kitermelő iparágakban szükséges készségekkel és foglalkoztatással foglalkozó ágazati tanácsok hálózatát. |
| --- | --- |

3.7.6.

4.   A fenntartható feltáráshoz, bányászathoz és/vagy feldolgozáshoz kapcsolódó, áttörést jelentő koncepciók és megoldások

| — | Az ásványi nyersanyagok feltárása, kitermelése és újrahasznosítása terén áttörést jelentő koncepciókra és megoldásokra van szükség ahhoz, hogy megerősödjön Európa globális pozíciója. Az új megközelítések és technológiák várhatóan megkönnyítik Európa számára a fenntartható módon termelt nyersanyagokhoz való hozzáférést, miközben elnyerik a társadalom tiszta és biztonságos kitermelési és feldolgozási módszerek iránti bizalmát is. |
| --- | --- |

—

Az ásványi nyersanyagok feltárása, kitermelése és újrahasznosítása terén áttörést jelentő koncepciókra és megoldásokra van szükség ahhoz, hogy megerősödjön Európa globális pozíciója. Az új megközelítések és technológiák várhatóan megkönnyítik Európa számára a fenntartható módon termelt nyersanyagokhoz való hozzáférést, miközben elnyerik a társadalom tiszta és biztonságos kitermelési és feldolgozási módszerek iránti bizalmát is.

| — | A geológiai adottságokról, az ásványi lelőhelyekről és azok kiaknázásáról szerzett tudás nem egységes és változó, és az anyagciklusok, a szakpolitikák, a piaci és technológiai tendenciák, a környezetvédelmi kérdések és a társadalmi hatások összetettsége számos szakterület kombinációját kívánja meg a digitalizáció előnyeinek kihasználásához. |
| --- | --- |

—

A geológiai adottságokról, az ásványi lelőhelyekről és azok kiaknázásáról szerzett tudás nem egységes és változó, és az anyagciklusok, a szakpolitikák, a piaci és technológiai tendenciák, a környezetvédelmi kérdések és a társadalmi hatások összetettsége számos szakterület kombinációját kívánja meg a digitalizáció előnyeinek kihasználásához.

4.1.   Az ásványi anyagokkal kapcsolatos ismeretek megszerzésének módszerei és eszközei

4.1.1.   Földtudományi adatközpont létrehozása Európában

| 4.1.1.1. | Az ásványok, a fémek, az energiaforrások és más felszín alatti erőforrások megléte, hozzáférhetősége és hasznosíthatósága minden eddiginél fontosabb kérdés a mai társadalomban. Az Európai Parlament, az Európai Bizottság és a számos uniós szakpolitikai kezdeményezés – többek között a nyersanyag-politikai kezdeményezés (9), a felszín alatti vizekről szóló irányelv (10) és a szén-dioxid-leválasztásról és -tárolásról szóló irányelv (11) – számára hozzáférést kell biztosítani a felszín alatti rétegekre vonatkozó releváns adatokhoz. |
| --- | --- |

4.1.1.1.

| 4.1.1.2. | Az Európai Bizottság Közös Kutatóközpontjában jelenleg folyamatban van a gazdasági, társadalmi-gazdasági és környezeti dimenziókat is figyelembe vevő nyersanyag-információs rendszer, az ún. az RMIS 2.0 (12) kidolgozása. A rendelkezésre álló információk azonban hiányosak, és nem fedik le az EU mind a 27 tagállamát azonos részletességgel. |
| --- | --- |

4.1.1.2.

| 4.1.1.3. | A napjainkban rendelkezésre álló adatok részlegesek és legtöbbször nem összehangoltak, így az egyes országok adatai nem vethetők össze. Szükség van az adatformátumok szabványosítására és olyan algoritmusok kidolgozására, amelyek képesek összekapcsolni a különböző adatrendszereket. |
| --- | --- |

4.1.1.3.

| 4.1.1.4. | Az EGSZB véleménye szerint alapvetően fontos, hogy a JRC RMIS egy összehangolt és megbízható adatokat használó, átfogó információs hálózati struktúrával rendelkezzen az ásványi anyagok kapcsán; ez hozzáférést biztosítana az Európai Bizottság és a tagállamok számára az információhoz és a tudáshoz, elősegítve az uniós területek felszín alatti rétegeinek fenntartható használatát Európa kihívásainak kezelése során. |
| --- | --- |

4.1.1.4.

| 4.1.1.5. | Az EGSZB az összes uniós tagállamtól azt kéri, hogy gyűjtsenek a nyersanyagokra vonatkozó információkat, és az RMIS adatokkal való ellátása érdekében azokat rendszeres időközönként osszák meg a Közös Kutatóközponttal. Az EGSZB úgy véli, hogy a megtévesztések és a hibák elkerülése érdekében a JRC-nek szolgáltatott adatok pontosságát ellenőrizni kell, mielőtt azok belekerülnének az RMIS-rendszerbe. A JRC számára biztosítani kell az információs rendszer karbantartásához és rendszeres frissítéséhez szükséges forrásokat. |
| --- | --- |

4.1.1.5.

4.1.2.   Folyamatszimuláció

| 4.1.2.1. | A kibocsátások, a regenerálás, a vízkészlet-védelem stb. mind szimulálhatók: ez akár több párhuzamos szimulációt is jelenthet, amelyek különböző feltételezésekkel dolgoznak a peremfeltételeket és a kiindulási pontot illetően, és becslésekkel szolgálnak a különböző kimenetelek valószínűségére, amelyek felhasználhatók az ellenőrzéshez és a döntéshozatal támogatásához. |
| --- | --- |

4.1.2.1.

| 4.1.2.2. | A folyamatszimuláció számítástechnikai módszereinek fejlesztése és a big data (olyan adatkészletek, amelyek elfogadható időn belüli rögzítése, rendszerezése, kezelése és feldolgozása meghaladja a közönséges szoftveres eszközök képességét) rendelkezésre állása javította a vezérelt bemenetek és a megfelelő kimenetek közötti okozati összefüggéseket feltáró szimulációk pontosságát. A folyamatszimulációk különösen fontosak lehetnek a környezeti és biztonsági értékelések esetében, továbbá megkönnyíthetik az átláthatóságot és a párbeszédet az engedélyezési folyamatok során. |
| --- | --- |

4.1.2.2.

4.1.3.   Távérzékelés

| 4.1.3.1. | A – például a Kopernikusz program által rendelkezésre bocsátott – távérzékelési adatok felhasználása, amely a téradat-elemzést és a térinformatikai (GIS) szoftverbe történő integrálást is magában foglalja, értékes információkkal szolgálhat a fejlett szimulációkhoz és a „digitális ikrek” létrehozásához, amelyek lehetővé teszik a változásokra való gyors reagálást és a megbízható döntéshozatalt. A bányászati ágazatban egyre gyakoribb a távérzékelési adatok és az érzékelők és drónok által gyűjtött terepadatok kombinációja. Számos bányászati művelet során rendszeresen végeznek drónokkal szárazföldi és víz alatti felméréseket a készletekkel és hulladéklerakókkal kapcsolatos becslések elkészítéséhez. |
| --- | --- |

4.1.3.1.

| 4.1.3.2. | A távérzékelési adatoknak a terepi (helyi érzékelőkből származó) adatokkal való integrálása a térinformatikai szoftverekben felhasználható a talajvízszint, a földmozgások, a felszíni vizek szennyezettsége és sok más valós idejű környezeti adat megfigyelésére. A nyilvános és a manipulációval szemben (például a blokklánc-technológiához hasonló technológiák által) védett adatok növelhetik a bányászati ágazatba vetett bizalmat és megkönnyíthetik az érdekeltekkel folytatott párbeszédet. Megfontolásra érdemesek és példaként szolgálhatnak az erős bányászati ágazattal rendelkező fejlett országokban – például Kanadában vagy Dél-Afrikában – régóta alkalmazott adat- és információkezelési gyakorlatok. |
| --- | --- |

4.1.3.2.

4.1.4.   Virtuális valóság

| 4.1.4.1. | Számos vállalat egyre inkább alkalmazza a virtuális valóságot a bányáik 3D-s modelljeinek értelmezésében. A jövőben még ennél is jelentősebb lehet a kiterjesztett valóság (AR) szerepe, amelynek köszönhetően a geológusoknak vagy mérnököknek lehetőségük van arra, hogy miközben a bányában vannak, egy eszköz segítségével az adott földtani képre vagy akár maga a bánya képére rávetítve lássák modellt. Ez fejlett és hatékony eszközt biztosít a modellek jóváhagyásához, valamint a bányafejlesztés előrehaladásának ellenőrzéséhez. |
| --- | --- |

4.1.4.1.

| 4.1.4.2. | A virtuális valóságot egyre több egyetem és képzési központ alkalmazza, hogy a hallgatókat és a gyakornokokat „valós” bányászati környezetbe merítse. E technológia egyik legnagyobb előnye, hogy olyan oktatási szimulációkat tesz lehetővé, amelyek célja a gyakorlati ismeretek elsajátítása olyan területeken, mint a balesetekre való reagálás. |
| --- | --- |

4.1.4.2.

5.   Az „okosbánya”

| — | A digitalizáció az a katalizátor, amely elősegíti a bányászati műveletek „intelligensebbé válását” az olyan digitális eszközök és folyamatok kihasználásával, amelyek műszerezett, összekapcsolt és intelligens műveleteket tesznek lehetővé. |
| --- | --- |

—

A digitalizáció az a katalizátor, amely elősegíti a bányászati műveletek „intelligensebbé válását” az olyan digitális eszközök és folyamatok kihasználásával, amelyek műszerezett, összekapcsolt és intelligens műveleteket tesznek lehetővé.

| — | A digitális átalakulással a bányákat már eleve másképp, az automatizálást szem előtt tartva fogják megtervezni, így a módszerek az érctesthez igazodnak, az automatizálás jóvoltából pedig csökkennek a kivitelezési eltérések. |
| --- | --- |

—

A digitális átalakulással a bányákat már eleve másképp, az automatizálást szem előtt tartva fogják megtervezni, így a módszerek az érctesthez igazodnak, az automatizálás jóvoltából pedig csökkennek a kivitelezési eltérések.

| — | A digitális átalakulás segít kiküszöbölni a bányászati környezetben bekövetkező haláleseteket és sérüléseket. Ez ugrásszerű változást idézhet elő a tőkeintenzitás és a működési költségek vonatkozásában, hozzáférést biztosít a korábban nem bányászható ásványlelőhelyek erőforrásaihoz, és a szelektív bányászat révén alacsonyabb környezeti lábnyomot eredményezhet. |
| --- | --- |

—

A digitális átalakulás segít kiküszöbölni a bányászati környezetben bekövetkező haláleseteket és sérüléseket. Ez ugrásszerű változást idézhet elő a tőkeintenzitás és a működési költségek vonatkozásában, hozzáférést biztosít a korábban nem bányászható ásványlelőhelyek erőforrásaihoz, és a szelektív bányászat révén alacsonyabb környezeti lábnyomot eredményezhet.

5.1.   Intelligens bányászati előrejelzés

| 5.1.1. | Az előrejelzés többek között azon környezeti paraméterek előrejelzését jelenti, melyek között a bányászok dolgoznak, különös hangsúlyt fektetve a veszélyekre. A bányászat által már alkalmazott hatékony előrejelző rendszerek felölelik a javítás helyett a megelőző intézkedéseket előtérbe helyező prediktív karbantartást, melyhez adatokat gyűjtenek a géphasználatról és a folyamatparaméterekről. |
| --- | --- |

5.1.1.

| 5.1.2. | Az előrejelzés jelentős szerepet játszhat a bányászati műveletek biztonságával kapcsolatban. A megfigyelési terepadatok és a berendezések adatainak rögzítése és integrálása pontos képet adhat a folyamatelemző eszközökkel átvizsgálni kívánt műveleti környezetről. Ez a munkakörülmények lényeges javulásához vezethet, különösen a felszín alatti bányák esetében. Az EGSZB úgy véli, hogy a digitalizáció hatékonyan hozzájárulhat a bányászati műveletek biztonságához, és hogy az okosbányáknak előrejelző rendszerekkel kell rendelkezniük. |
| --- | --- |

5.1.2.

5.2.   A dolgok internete

| 5.2.1. | Ha szabványokat és modulokat dolgoznának ki a bányászati ágazatot szolgáló ipari dolgok internetének (IIoT) platformja számára, az a döntéshozatali folyamatok javítása érdekében elősegíthetné az uniós bányák fizikai és kiberrendszereinek összekapcsolását. |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | Az IIoT-platformnak foglalkoznia kell az egészségügyi és biztonsági szempontokkal, a környezeti teljesítménnyel, az erőforrás-hatékonysággal és a műveletek valós idejű koordinációjával. A bányászati ágazatot szolgáló uniós IIoT-platform kialakítását és népszerűsítését prioritásként kell kezelni. |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.2.3. | A kiberbiztonsági kockázatok elkerülése érdekében az EGSZB azt javasolja, hogy az IIoT-platform moduljait helyi „dolgok intranetjeire” tervezzék, amelyeket fizikai adatátvitel útján vagy biztonságos tűzfalakon keresztül csatlakoztatnak az internethez. |
| --- | --- |

5.2.3.

5.3.   Blokklánc-technológia. Az ellátási lánc átláthatósága

| 5.3.1. | A blokklánc egy olyan innovatív megoldás, amely megakadályozza az adatmanipulációt. A blokklánc alkalmazása az ásványi nyersanyagok ellátási láncában javíthatja az ellátási lánc átláthatóságát és nyomon követhetőségét, valamint csökkentheti az adminisztratív költségeket. Az EGSZB rámutat arra, hogy a blokklánc-technológia megkönnyíti az ásványi anyagok felelősségteljes beszerzéséről szóló uniós rendelet (a 2017. május 17-i (EU) 2017/821 európai parlamenti és tanácsi rendelet (13)) betartását. |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | A blokklánc egyéb alkalmazásai közé tartozik a környezeti adatok gyűjtése és terjesztése. Az adatokba vetett bizalom növelése révén a blokklánc megkönnyítheti a nyilvánosság tájékoztatását és a bányászközösségek környezetében való szerepvállalást. |
| --- | --- |

5.3.2.

5.4.   5G hálózatok és a felhőalapú számítástechnika

| 5.4.1. | A nyers adatok felhőben történő tárolása egyre kevésbé praktikus (és valójában felesleges is), mivel az adatmennyiség terabyte méretűre vagy még nagyobbra nő. Napjainkban az adatátvitel sebessége korlátozza annak hasznosságát. Az 5G hálózatok alkalmazása azonban ezt megváltoztatja, lehetővé téve a big data gyors továbbítását, feldolgozását és költséghatékony tárolását, valamint visszakeresését. |
| --- | --- |

5.4.1.

| 5.4.2. | Súlyos kockázatot jelent a felhőalapú tárolás használata: ha egy bányatársaság kereskedelmi felhőalapú tárolási szolgáltatást vesz igénybe, az elérhető biztonsági szint teljes mértékben a szolgáltatóba vetett bizalom függvénye. Számos szolgáltató Unión kívüli felhőszervereket alkalmaz, és ez veszélyeztetheti a rendszer biztonságát. Az EGSZB úgy véli, hogy az 5G EU-ban történő bevezetését az uniós székhelyű felhőszolgáltatók kínálatának növelésére irányuló ösztönzőknek kell kísérnie. |
| --- | --- |

5.4.2.

5.5.   Kiberbiztonság

| 5.5.1. | Az EGSZB olyan, szigorúan alkalmazott rendszereket támogat, amelyek megakadályozzák, hogy érzékeny adatok hagyják el a biztonsági határokat. A kiberbiztonságot jelentősen javíthatja, ha a bányarendszerek nem csatlakoznak az internethez. Az intelligens technológiák mindegyike felhasználható az „okosbányában”, beleértve a dolgok intranetjét is – annyi különbséggel, hogy azokhoz nem lehet kívülről hozzáférni. Mindent, aminek feltétlenül kapcsolódnia kell a vállalati központhoz vagy a külvilághoz, biztonságosan át kell vinni a bánya hálózatáról egy olyan különálló szerverre, amely a külvilághoz kapcsolódik. |
| --- | --- |

5.5.1.

5.6.   Mesterséges intelligencia

| 5.6.1. | A mesterséges intelligencia számos különböző technológiát fed le, beleértve az úgynevezett mélytanulási rendszereket is. Eddig szűk körű alkalmazásra talált olyan területeken, mint a képfeldolgozás (például ásványfeltáráshoz), valamint az ásványi anyagok azonosítását és osztályozását szolgáló neurális hálózati rendszerek. A bányászati ágazat egyéb gyakorlati alkalmazásai közé tartoznak a folyamatszimulációkban és az előrejelző rendszerekben használt elemzési és gépi tanulási algoritmusok. |
| --- | --- |

5.6.1.

5.7.   Integrált automatizálás

| 5.7.1. | A vezető nélküli járművek technológiáját a bányászathoz nem kapcsolódó szereplők (például a Tesla vagy a Google) gyorsan fejlesztik. Ugyanakkor mivel a bányák területe ellenőrzött környezet, új funkciók bevezetésével ez is gyorsan alkalmazható lenne a bányákban. Az automatizálás más formáit is gyorsan be lehetne vezetni, de ez általában távoli, ember által irányított (és számítógéppel támogatott) műveletek, nem pedig teljesen autonóm műveletek formájában valósulna meg. A felelősséggel kapcsolatos aggodalmak (és a várható szabályozások) miatt kérdéses, hogy rövid és középtávon gazdaságilag megvalósítható-e az összes bányászati folyamat teljes automatizálása. |
| --- | --- |

5.7.1.

6.   Fenntartható és felelősségteljes stratégiai partnerségek kiépítése harmadik országokkal

| — | Az EU kritikussági értékelése azt mutatja, hogy jobban diverzifikálni kell a kritikus nyersanyagok harmadik országokból történő behozatalát. |
| --- | --- |

—

Az EU kritikussági értékelése azt mutatja, hogy jobban diverzifikálni kell a kritikus nyersanyagok harmadik országokból történő behozatalát.

| — | Az erőforrásokhoz való hozzáférésnek a fenntartható nyersanyagbeszerzésen alapuló diverzifikálásához uniós szinten fokozott stratégiai gazdasági diplomáciára van szükség. |
| --- | --- |

—

Az erőforrásokhoz való hozzáférésnek a fenntartható nyersanyagbeszerzésen alapuló diverzifikálásához uniós szinten fokozott stratégiai gazdasági diplomáciára van szükség.

6.1.   Kutatás és innováció

| 6.1.1. | Az uniós kutatási és innovációs keretprogramok már most is elősegítik a harmadik országokkal folytatott nemzetközi együttműködést az ásványi nyersanyagokkal kapcsolatos felhívások formájában. Ugyanakkor az erőforrásokban gazdag és technológiailag fejlett országokkal (például Ausztráliával, Kanadával, Japánnal, Dél-Afrikával és az Egyesült Államokkal) a bányászat digitális átalakulása kapcsán folytatott további együttműködés normatívabb jellegű megközelítése hozzájárulna az EU gazdasági diplomáciáját támogató kapcsolatok kialakításához. Az EGSZB azt javasolja, hogy a következő Horizont keretprogramon belül egy ilyen normatív jellegű megközelítést fogadjanak el. |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | Az oktatást is eszközként kell alkalmazni a nyersanyagokkal kapcsolatos uniós gazdasági diplomácia támogatására. Az Európában készített, nemzetközileg elismert oktatási programok, amelyek úttörő és innovatív oktatási tartalmakat szolgáltatnak a bányászati digitalizáció témáival kapcsolatban, az EU gazdasági diplomáciájának hatékony eszközévé válhatnak. |
| --- | --- |

6.1.2.

7.   Új határok

7.1.   Fémek és ásványi anyagok kinyerése a tengeri lelőhelyekről

| 7.1.1. | Nagyon sok kutatás folyik az ásványi anyagok és fémek tengeri lelőhelyekről való kinyerésére és feldolgozására szolgáló technológiai megoldásokról, beleértve a tengervízből való sűrű oldatképzést és/vagy a tengerfenékről való kinyerést is. Az EGSZB úgy véli, hogy az ásványi anyagok és fémek tengerből való bányászata esetében el kell végezni a megfelelő környezeti hatások szigorú értékelését. |
| --- | --- |

7.1.1.

7.2.   A világűr erőforrásainak felhasználása

| 7.2.1. | Az Európai Űrügynökség úgy tervezi, hogy 2025-ig megkezdi a Holdon való tartózkodás és kutatás fenntartását elősegítő erőforrások kitermelését. A Holdon fellelhető lehetséges erőforrások olyan feldolgozható anyagokat foglalnak magukban, mint az illékony anyagok és ásványi anyagok (építéshez, sugárzás- és mikrometeoroid-védelemhez), valamint olyan geológiai szerkezeteket, mint például a lávacsövek, amelyek együttesen lehetővé tehetik az életet a Holdon. |
| --- | --- |

7.2.1.

| 7.2.2. | Az űrbányászat olyan jogi kérdéseket vet fel, amelyekre jelenleg nincs egyértelmű válasz, mivel a világűrrel kapcsolatos tevékenységekre alkalmazandó szűkös nemzetközi jogi aktusok messze elmaradnak az űripart kiszolgáló technológiai fejlődéstől. Az EGSZB úgy véli, hogy az EU-nak ki kell töltenie ezt az űrt, és vezető szerepet kell vállalnia egy olyan szilárd és nemzetközileg elfogadott jogi keret meghatározásában, amely biztosítja a világűr igazságos, biztonságos, felelősségteljes és fenntartható használatát. |
| --- | --- |

7.2.2.

8.   A Covid19-válságon túl

| 8.1. | A Covid19-világjárvány rámutat a digitális átalakulás fontosságára. A növekvő instabilitás és kiszámíthatatlanság idején a bányászati műveleteket világszerte a teljes leállás vagy a munkaerőhiány fenyegette, és ezek valószínűsége a koronavírus terjedésével tovább növekszik. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Az EGSZB úgy véli, hogy tekintettel a digitalizáció jelentette kihívásokra és a Covid19-világjárvány által az ásványinyersanyag-iparra jelentett veszélyekre, az Európai Bizottságnak a meglévő ágazati (nyersanyag-kitermelő iparágak) szociális párbeszédek mechanizmusán keresztül elő kell mozdítania a szociális partnerek közötti átfogó párbeszédet. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | A jövőre nézve komoly kérdést jelent, hogy a bányatársaságok hogyan vezetik be és alkalmazzák a digitális technológiát, ami immár szorosan összekapcsolódik azzal, hogy hány vállalat küzd meg sikeresen a világjárvánnyal. A teljes munkaerőnek virtuálisan kell dolgoznia, új technológiákat használva, a társadalmi távolságtartásra vonatkozó rendelkezések miatt pedig a műveletek távfelügyeletére nagyobb szükség van, mint valaha. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Az EU-nak és a tagállamoknak aktívan támogatniuk kell az uniós bányászati ágazat digitális átalakulását. Ez kulcsfontosságú lépés az uniós ipar és a nyersanyag-értéklánc ellenálló képességének növelése szempontjából. A digitális technológiákat – köztük az integrált automatizálást, a kognitív hálózatot és a valós idejű elemzést – alkalmazó bányák hatékonyabbak, tisztábbak és biztonságosabbak. Az „okosbányák” könnyebben tudják csökkenteni környezeti lábnyomukat és biztonságosabb környezetet megvalósítani, ez pedig elengedhetetlen az Európában való működés társadalmi elfogadottságához. |
| --- | --- |

8.4.

Kelt Brüsszelben, 2020. szeptember 18-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  A mezőgazdasági ásványokat (pl. hamuzsír) és az energetikai ásványokat (pl. urán és szén) nem veszik figyelembe ebben az értékelésben.

1

(2)  További információkért lásd: Eunomia, 2015. Study on the Competitiveness of the EU Primary and Secondary Mineral Raw Materials Sectors (elérhető: http://www.euromines.org/files/news/ec-report-study-competitiveness-eu-primary-and-secondary-mineral-raw-materials-sectors/study-competitiveness-eu-primary-and-secondary-mrms-april2015.pdf), valamint az Európai Bizottság 2018 EU Raw Materials Scoreboard című kiadványa (elérhető: https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/117c8d9b-e3d3-11e8-b690-01aa75ed71a1).

2

Eunomia, 2015. Study on the Competitiveness of the EU Primary and Secondary Mineral Raw Materials Sectors

2018 EU Raw Materials Scoreboard

(3)  COM(2017) 490 final.

3

(4)  COM(2020) 474.

4

(5)  Az elsődleges nyersanyagok olyan anyagok (ásványi anyagok/fémek), amelyeket a talajból nyernek ki és dolgoznak fel. A másodlagos nyersanyagok olyan anyagok, amelyeket újrahasznosítási folyamatok eredményeként nyernek.

5

(6)  A bányászat azonban Európa-szerte élvezi a bányászközösségek és -régiók támogatását.

6

(7)  A nyersanyagokhoz kapcsolódó hozzáadott értékről és munkahelyekről bővebben: 2018 EU Raw Materials Scoreboard (elérhető: LINK).

7

2018 EU Raw Materials Scoreboard

(8)  McKinsey Global Institute, 2018. Skill Shift, Automation and the Future of the Workforce. Vitaanyag. McKinsey Global Institute, McKinsey & Company. https://www.mckinsey.com/featured-insights/future-of-work/skill-shift-automation-and-the-future-of-the-workforce (letöltés időpontja: 2019. június 3.).

8

(9)  Az Európai Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak – Nyersanyag-politikai kezdeményezés: Az európai gazdasági növekedés és foglalkoztatás kritikus szükségleteinek kielégítése (SEC(2008) 2741) / COM(2008) 699 final.

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006/118/EK irányelve (2006. december 12.) a felszín alatti vizek szennyezés és állapotromlás elleni védelméről (HL L 372., 2006.12.27., 19. o.).

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/31/EK irányelve (2009. április 23.) szén-dioxid geológiai tárolásáról, valamint a 85/337/EGK tanácsi irányelv, a 2000/60/EK, a 2001/80/EK, a 2004/35/EK, a 2006/12/EK és a 2008/1/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint az 1013/2006/EK rendelet módosításáról (HL L 140., 2009.6.5., 114. o.).

11

(12)  Lásd: https://rmis.jrc.ec.europa.eu/.

12

(13)  HL L 130., 2017.5.19., 1. o.

13

---

| 2020.12.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 429/44 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 429/44

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – A fiatalok strukturált részvétele az éghajlattal és a fenntarthatósággal kapcsolatban az uniós döntéshozatali folyamatban

(saját kezdeményezésű vélemény)

(2020/C 429/07)

| Előadó: | Cillian Lohan (IE/III) |
| --- | --- |

Előadó:

Cillian Lohan (IE/III)

| Közgyűlési határozat: | 2020.2.20. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az eljárási szabályzat 32. cikkének (2) bekezdése
  saját kezdeményezésű vélemény |
| Illetékes szekció: | „Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2020.7.8. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2020.9.18. |
| Plenáris ülés száma: | 554. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 216/0/2 |

Közgyűlési határozat:

2020.2.20.

Jogalap:

az eljárási szabályzat 32. cikkének (2) bekezdése

saját kezdeményezésű vélemény

Illetékes szekció:

„Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2020.7.8.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2020.9.18.

Plenáris ülés száma:

554.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

216/0/2

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az éghajlattal és a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos politikák és végrehajtási mechanizmusok nemzedékeken átívelő szempontjának abban kell megtestesülnie, hogy a fiatalok határozott és jelentőségteljes módon részt vesznek az uniós döntéshozatali folyamatok minden szakaszában, a jogalkotási javaslatok és kezdeményezések megfogalmazásától a végrehajtásig, ellenőrzésig és nyomon követésig. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | A fenntartható fejlődési célok európai zöld megállapodáson keresztül történő végrehajtása a több érdekelt felet tömörítő, inkluzívabb kormányzási modell új megközelítését írja elő, amely a fiatalokat a részvételi folyamat középpontjába helyezné, valamint túlmutatna az ad hoc találkozókon és a konzultációra való puszta felhívásokon. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Az EGSZB ifjúsági éghajlati és fenntarthatósági kerekasztalok létrehozását javasolja, amelynek az EGSZB adna otthont, együttműködésben az Európai Bizottsággal és az Európai Parlamenttel. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Továbbá azt javasolja, hogy a hivatalos uniós delegáció részeként egy ifjúsági küldött is vegyen részt az Éghajlatváltozási Keretegyezmény Feleinek Konferenciáján. Az EGSZB továbbá az ezeken a rendezvényeken megfigyelő státuszban jelen levő EGSZB-delegáció egy ifjúsági küldöttel való kibővítését is javasolja. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Az EGSZB igyekszik a fiatalok és az ifjúsági szervezetek hangját azáltal felerősíteni, hogy bevonja őket az éghajlattal és fenntarthatósággal kapcsolatos véleményeibe, hogy proaktívan kikéri a fiatalok képviselőinek véleményét és továbbra is meghívja őket előadóként az EGSZB rendezvényeire; továbbá azt kéri, hogy más uniós intézményekben, például az Európai Parlamentben is biztosítsák ugyanezeket a felszólalási lehetőségeket az ifjúság képviselőinek. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Bevezető

| 2.1. | Az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrendje és 17 fenntartható fejlődési célja (1) fordulópontot jelent abban, hogy miként szándékozik kezelni a nemzetközi közösség a globális kérdéseket, integrált módon egybefogva a gazdasági, környezeti és társadalmi dimenziót. A 2030-ig tartó időszakra szóló menetrend egy emberközpontú projekt, amelynek célja, hogy egyetlen csoport se maradjon le, a generációk közötti méltányosság fogalma pedig a fenntarthatóság szerves részét képezi. Nem szabad a fiatal nemzedékre hagyni, hogy megoldják azoknak a nem fenntartható politikáknak a következményeit, amelyek kialakításában nem vettek részt. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | A világ jelenleg éghajlati vészhelyzettel néz szembe. A kormányok mindeddig nem adtak kielégítő választ az éghajlati válságra, és a világ nem halad jó úton a Párizsi Megállapodás és a fenntartható fejlődési célok elérése felé. A civil társadalom határozottan ambiciózusabb és gyorsabb éghajlat-politikai fellépésre szólít fel. E felhívások legdrámaibb megnyilvánulása a fiatalok éghajlatvédelmi sztrájkja. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | 2020 első felét a Covid19 okozta globális járvány határozta meg. A vírusra adott példa nélküli válasznak hosszú távú hatása lesz a rövid- és középtávú gazdasági előrejelzésekre. A pénzügyi válaszintézkedések kialakítását nem lehet figyelmen kívül hagyni. A munkaerőpiacra ma belépő fiatalok továbbra is érzékelni fogják a Covid19 pénzügyi hatásait. Ezenkívül a fiatalok érezni fogják a Covid19 vírusnak a mentális egészségükre, oktatásukra és a társadalomban való általános részvételükre gyakorolt hatását is. A fenntartható fejlődésnek a pénzügyi, társadalmi és környezetvédelmi igényeket kiegyensúlyozó megközelítése ebben a környezetben még fontosabb. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | A gazdasági helyreállítás érdekében bejelentett pénzügyi támogatás terhet fog róni a jövő nemzedékeire. Méltányosan kell meghatározni az erőforrások és lehetőségek nemzedékek közötti elosztását. A Covid19-et követő tervekben az egyes ágazatoknak adott támogatás esetében figyelembe kell venni a fiatalok éghajlathoz kapcsolódó igényeit és az egészségesebb, fenntarthatóbb jövőhöz való jogukat. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Az Ursula von der Leyen, az Európai Bizottság elnöke által bejelentett európai helyreállítási tervben (2) megjelenik az az igény, hogy a gazdasági helyreállítás az uniós zöld megállapodás elvein alapuljon, és mind az éghajlat, mind a fenntarthatóság terén eredményekkel járjon. A gazdaságélénkítési program átalakító hatású ösztönző csomag lehet. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | David Boyd, az emberi jogi és környezetvédelmi kérdésekkel foglalkozó különleges ENSZ-előadó április közepén felhívást tett közzé, kijelentve, hogy az országok nem használhatják fel a Covid19-világjárványt mentségként a környezetvédelem és az azzal kapcsolatos jogszabályok végrehajtásának gyengítése céljából. Több kormány ugyanis bejelentette, hogy a környezetvédelmi előírások enyhítését vagy más kapcsolódó intézkedések – például a környezetvédelmi előírások nyomon követése és végrehajtása – gyengítését tervezik (3). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | A globális környezetvédelmi válság fényében, amely még a Covid19-járvány előtt tört ki, ezek az intézkedések irracionálisak, felelőtlenek és veszélyeztetik a kiszolgáltatott és háttérbe szorított emberek jogait. Az ilyen politikai döntések valószínűleg a környezet gyors romlásához, valamint számos emberi jog sérelméhez vezetnek, beleértve az élethez, az egészséghez, a vízhez, a kultúrához és az élelemhez, valamint az egészséges környezetben való élethez való jogot. A Covid19 rámutatott a biztonságos, tiszta és fenntartható természetes környezet fontosságára. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Mivel a fenntartható fejlődési célokat most az európai zöld megállapodáson keresztül kell végrehajtani, ez elvileg megnyitja a fenntartható fejlődést szolgáló, többszereplős kormányzás fokozottabb részvételen alapuló modellje felé történő paradigmaváltásról szóló vitát. A fiataloknak részt kellene venniük ebben az új irányítási modellben, és lehetővé kellene tenni számukra, hogy strukturált és formális módon, a puszta konzultáción és az ad hoc találkozókon túlmutató módon is részt vehessenek az uniós szintű döntéshozatali folyamatban. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Az ifjúsági szervezetek fontos szerepet töltenek be e tekintetben, mivel széles körű hálózataikon keresztül Európában és globálisan is fiatalok millióinak érdekeit képviselik. Kulcsfontosságú szerepük van annak biztosításában, hogy a fiatalok ne csak jelen legyenek az intézményekben, hanem értelmes módon hozzá is járulhassanak a döntéshozatali folyamathoz. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Az ifjúsági szervezetek számos egyéb szerepkört is betölthetnek. Az ifjúsági munkának és a nem formális tanulásnak pozitív hatása van a fenntartható fejlődésre, mivel céljuk, hogy felkészült fiatalokat képezzenek ki, akik aktívan hozzájárulnak társadalmunkhoz. Az ifjúsági szervezetek a fiatalok hangjának felerősítésében is segíthetnek, hogy helyi, nemzeti, regionális és globális szinten közösen álljanak ki a fenntartható fejlődés, valamint amellett, hogy a kormányok és az intézmények tartsák magukat vállalásaikhoz. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | A minőségi ifjúsági részvétel és a képviseleti mechanizmusok lehetőséget teremtenek a politikai döntéshozók, fiatalok és ifjúsági szervezetek közötti partnerségre a fiatalok életét befolyásoló döntések befolyásolása érdekében. Fontos megragadni ezt a lehetőséget annak biztosítása érdekében is, hogy demokratikus rendszereink stabilak és ellenállóak legyenek. Ennek előfeltétele, hogy a társadalom összes csoportja részt vegyen a döntéshozatali folyamatokban. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | A politika minden területének figyelembe kell vennie az ifjúságra és az előttük álló lehetőségekre gyakorolt hatást, beleértve a jövő generációit is. Legyen szó akár az éghajlatváltozási beruházásról, akár „a termelőtől a fogyasztóig” megközelítésről, a fiatalok szerepe különösen a társadalmi szempontok megvizsgálásakor és jövőálló politikák kialakításakor fontos. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Ez a vélemény megvizsgálja a fiatalok formális, intézményi szintű bevonásának lehetőségeit, és megteremti a fiatalok uniós szintű szerepvállalására vonatkozó új, strukturált megközelítés alapjait. Végül a vélemény ajánlásokat is megfogalmaz az EGSZB-nek arra vonatkozóan, hogy miként lehetne jobban integrálni a fiatalokat saját munkafolyamataiba annak érdekében, hogy jobban kifejezésre juttassák véleményüket, és ezzel a generációk szempontjából kiegyensúlyozottabbá váljon az EGSZB által megfogalmazott üzenet is. |
| --- | --- |

2.13.

3.   Az éghajlatváltozás és a fiatalok szerepvállalásának szükségessége közötti kapcsolat

| 3.1. | A fiataloknak joguk van az őket érintő kérdésekhez hozzászólni. A részvételhez való jog az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrendjében gyökerezik, amely a fenntartható fejlődési célokban meghatározottak szerint a fiatalokat „a változás kritikus tényezőiként” ismeri el. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Az elmúlt években egyetlen másik kérdés sem mozgatott meg a világon annyi fiatalt, mint az éghajlatváltozás kérdése. A 15–24 év közötti fiatalok a világ népességének 16 %-át teszik ki, 2030-ra számuk eléri az 1,3 milliárd főt. A politikai vezetők által az éghajlatváltozás és egyéb környezetvédelmi kérdések kapcsán ma hozott döntések hatással lesznek a jövő nemzedékeire. Ez az elv az úgynevezett nemzedékek közötti méltányosság. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | A fiatalok rendelkeznek a jelenlegi nem fenntartható modellek megdöntéséhez szükséges energiával, kreativitással és motivációval. A fiatalok által vezetett társadalmi változás meghaladja a generációs, kulturális és földrajzi határokat. Mivel a fiatalokat kevésbé kötik ideológiai és intézményi struktúrák, így eredetibb ötleteik vannak és innovatív megoldásokat tudnak kidolgozni az egész társadalom számára. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Mivel az éghajlatváltozás veszélybe sodorja az alapvető életszükségletekhez – menedék, élelem és víz – való hozzáférést, az a 21. század legnagyobb globális veszélyének tekinthető az emberi egészségre nézve. A gyermekek és fiatalok vannak a legkiszolgáltatottabb helyzetben, ha az éghajlatváltozás hatásait nézzük; az Egészségügyi Világszervezet úgy becsüli, hogy az ennek tulajdonítható betegségek, balesetek és halálesetek több mint 80 %-ának gyermekek az érintettjei. A gyermekek jobban ki vannak téve az éghajlatváltozás közvetett hatásainak is, például az élelmiszerhiánynak, a csoportok közötti konfliktusoknak, a gazdasági zavaroknak és a migrációnak. A gyermekek sebezhetőségére a Covid19-világjárvány mutatott rá, mivel eltartottként való kitettségük egyértelműen megmutatkozott. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Az éghajlatváltozás pszichoszociális hatásai pedig nemcsak a hatások közvetlen átéléséből fakadnak, hanem a közvetett tapasztalatokból és a jövőt fenyegető veszélyek ismeretéből is. Az éghajlatváltozásra adott széles körű érzelmi reakciók világosan láthatók még a magas jövedelmű országokban is, amelyek még nem szenvednek annak közvetlen hatásaitól. A felmérések megállapították, hogy sok fiatal félelemben, szomorúságban, a düh és a tehetetlenség érzésével él együtt. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Emellett az éghajlati válság gazdasági és szociális támogatási struktúráink összeomlását eredményezi. A fiataloknak meg kell küzdeniük az előző generációktól örökölt komoly gazdasági, társadalmi, kulturális, politikai és környezeti problémákkal. A fiatalokat aránytalanul érintik a gazdasági válságok és az azok nyomán bevezetett megszorító intézkedések. A leghátrányosabb helyzetű fiatalok szűkölködésben és tartós szegénységben élnek. Társadalmi-gazdasági hátterük, szexuális irányultságuk, nemi identitásuk és nemi kifejezésmódjuk, etnikai vagy faji hovatartozásuk, bevándorlói státuszuk, fogyatékosságuk és/vagy egyéb jellemzőik miatt más akadályokkal is szembesülnek, például nehéz életkörülményekkel és a munkalehetőségek beszűkülésével. |
| --- | --- |

3.6.

4.   A meglévő struktúrákból és folyamatokból levont tanulságok

| 4.1. | Az utóbbi tizennyolc hónapban világszerte gyermekek és fiatalok sztrájkoltak és emelték fel hangjukat a változás érdekében. Egyeseket globális vagy nemzeti szinten jól ismert aktivisták, másokat a társaik inspirálták, míg megint mások nem kívánják tovább tolerálni a „minden áron növekvő” társadalom folyamatos támogatását vagy az állami pénzeszközök fenntarthatatlan gyakorlatok támogatására történő felhasználását, például fosszilistüzelőanyag-támogatások és egyéb káros állami támogatások formájában. A FridaysForFuture (Péntekek a jövőért) mozgalom 2018. augusztusi elindulása óta 228 országban 13 millió ember csatlakozott az éghajlatvédelmi sztrájkokhoz (4). |
| --- | --- |

4.1.

Ifjúsági szerepvállalás nemzeti szinten

| 4.2. | Néhány uniós ország azóta olyan mechanizmusokat alkotott, amelyek lehetővé teszik az ifjúság képviselőinek az éghajlat-politikai döntéshozatalba való beleszólását. A dán ifjúsági éghajlati tanács egy független, fiatalok által vezetett testület, amely az éghajlatért felelős minisztert látja el tanácsokkal. Az egész országban kikéri a fiatalok véleményét és konkrét politikai javaslatokat fogalmaz meg a miniszter számára. A javaslatokat ezután beépítik a politikai folyamatokba, hogy lehetőséget adjanak a fiataloknak az éghajlati politikák kidolgozásának közvetlen befolyásolására. Ezenkívül Dániában egyes városokban léteznek helyi szintű ifjúsági éghajlati tanácsok is (5). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Sok fiatal vállalkozó rögtön a kezdetektől végiggondolja tevékenységeinek ökológiai és társadalmi vetületeit. A környezeti hatás csökkentését célzó üzleti gyakorlatokat nemzeti szinten, például adómentességek révén kellene támogatni, továbbá ösztönözni kellene, hiszen olyan pozitív trendet képviselnek, amely fenntartható üzleti modellek létrehozása érdekében mozgósítja a fiatal vállalkozók energiáját. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Fontosak a magyarországi Zöld Diákparlamenthez hasonló kezdeményezések, amelyek környezetvédelmi kérdésekben adnak tanácsot a város polgármesteri hivatalainak, és nemcsak oktatási céljuk van, hanem lehetőséget adnak az iskoláknak arra is, hogy megerősítsék a városlakókkal meglévő, valamint az iskolák és a szülők közötti kapcsolatokat. |
| --- | --- |

4.4.

Ifjúsági szerepvállalás európai szinten

| 4.5. | Az uniós ifjúsági párbeszéd az EU részvételi folyamata, amely lehetővé teszi a fiataloknak, hogy a döntéshozókkal egy adott témakörben együtt dolgozzanak, és elmondják ötleteiket és javaslataikat az uniós ifjúságpolitikával kapcsolatos témákban. A 18 hónapos munkaciklusba szerveződő párbeszéd támogatja az EU 2019–2027-es ifjúsági stratégiájának megvalósítását. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Az Európa Tanács ifjúsági tanácsadó testülete a közös irányítási struktúra nem kormányzati partnere, amely az Európa Tanács ifjúsági szektorának dolgoz ki szabványokat és munkaprioritásokat, illetve ajánlásokat tesz a jövőbeni prioritásokra, programokra és költségvetésekre vonatkozóan. Az európai ifjúsági civil szervezetek és hálózatok 30 képviselőjéből áll, és fő feladata, hogy tanáccsal lássa el a Miniszteri Bizottságot a fiatalokhoz kapcsolódó összes kérdésben. Közös irányítási rendszert népszerűsít az összes szinten a döntéshozatali folyamatokban, bevált gyakorlatnak tekintve azt az ifjúsági részvétel, a demokrácia és a bevonás terén. |
| --- | --- |

4.6.

Ifjúsági szerepvállalás az ENSZ szintjén

| 4.7. | Az ENSZ szintjén a gyermekek és fiatalok fő csoportja (UN MGCY) az ENSZ Közgyűlése által megválasztott, hivatalos és önszervező mechanizmus, amelynek célja, hogy a fiatalok ténylegesen szerepet vállaljanak az ENSZ-ben. Az UN MGCY a munka különböző területeiért felelős munka- és koordinációs struktúrákkal, valamint több hivatalos megbízatású pozícióval rendelkezik. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Az éghajlat vonatkozásában a YOUNGO az Egyesült Nemzetek Éghajlatváltozási Keretegyezménye (UNFCCC) mellett működő hivatalos ifjúsági közgyűlés. A YOUNGO olyan szervezetekből és magánszemélyekből áll, akik fiatalnak tekintik magukat. Nem szervezet, hanem a hivatalos szerepvállalás egységes és nyitott mechanizmusa csoportok és/vagy magánszemélyek számára, amelynek keretében rendszeresen, hivatalosan, demokratikus és tartalmas módon hozzászólhatnak az UNFCCC folyamataihoz. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | A szeptember 21-i New York-i Ifjúsági Éghajlati Csúcstalálkozón elismerték a fiatalok fokozottabb bevonásának szükségességét. A csúcstalálkozó óta több mint 50 ország támogatta a Kwon-Gesh Pledge elnevezésű kezdeményezést, amely felszólítja a fiatalokat a kormányuk és vezetőik elszámoltatására. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Az ENSZ 2030-ig megvalósítandó ifjúsági stratégiájának célja a fiatalok igényeinek figyelembevétele, fellépési képességük kiépítése és jogaik előmozdítása, valamint hogy biztosítsa a fiatalok szerepvállalását és részvételét a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrend és más vonatkozó globális menetrendek és keretek végrehajtásában, felülvizsgálatában és nyomon követésében. |
| --- | --- |

4.10.

Tanulás egyéb platformokból

| 4.11. | Az Európai Bizottság által 2017-ben felállított fenntartható fejlődési célokkal foglalkozó többszereplős platform – amiben az EGSZB is aktív részt vállalt – fontos szerepet töltött be, azonban a munkája finanszírozása, az értekezletek gyakorisága, a napirend meghatározásával kapcsolatos felelősségvállalás, a szélesebb körű viták és a rendszeresebb, átláthatóbb és hozzáférhetőbb nyilvános konzultációk előmozdítására irányuló lehetőségek tekintetében volt még hova fejlődnie. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | A körforgásos gazdaság érdekelt feleinek az EGSZB és az Európai Bizottság közös vezetése alatt álló európai platformja érdekelt felek széles körének biztosít teret a bevált gyakorlatok és ötletek cseréjéhez, valamint értékes hálózatok létrehozásához. A platformért való felelősségvállalás érdekelt feleknek történő átadása jelenti a fő különbséget a fenntartható fejlődési célokkal foglalkozó többszereplős platformokhoz képest, ez pedig jó követendő gyakorlat más strukturált szerepvállalási mechanizmusok felállításakor. |
| --- | --- |

4.12.

5.   Az érdemi ifjúsági szerepvállalás víziója

Alapelvek

| 5.1. | Egyértelmű, hogy az ifjúsági szervezetek nem akarnak új szerepvállalási mechanizmusokat létrehozni azokra a folyamatokra, amelyeket első körben nem tartanak fontosnak. Az éghajlati válságnak mélyebb gyökerei vannak és a megoldásokra tett javaslatok során olyan alapvető kérdéseket kell feltenni, mint hogy milyen társadalomban akarunk élni és milyen gazdaságot kívánunk létrehozni klímasemleges társadalmunk fenntartása érdekében. „Ha a cél az, hogy a mögöttes rendszer és ne az éghajlat változzon meg, többre lehet szükség, mint a fiatalok éghajlatváltozással kapcsolatos oktatása és az ifjúság aktív politizálásának ösztönzése. Ezzel szemben időszerű lehet felismerni az ifjúság eltérő véleményének több oldalát, formáját, terét és kifejeződését.” (6) Ezért a tényleges éghajlatpolitikához szorosan kapcsolódó horizontális kérdéseknek, például a pénzügyi kérdéseknek, szintén elő kell segíteniük a fiatalok szerepvállalását. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | A konstruktív szerepvállalás érdekében a fiatalokat a teljes intézményi folyamatba be kellene vonni: a kezdeményezések és szakpolitikai folyamatok előkészítő fázisába, végrehajtásába, nyomon követésébe és kiértékelésébe is. Sok konzultációs csatorna már meghatározta a kereteket és ezek nyomán hatalmi egyenlőtlenség jött létre. Fontos, hogy a fiatalok felelősséget vállaljanak saját elkötelezettségük iránt és képesek legyenek az intézményi érdekeltekkel együtt kialakítani a menetrendet. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Kiindulásként hasznos lenne azonosítani a fiatalok részvétele előtti akadályokat, amelyek lehetnek jogi vagy adminisztratív jellegűek, vagy amelyeket okozhat az ismerethiány vagy az ifjúsági részvételi és képviseleti mechanizmusokkal kapcsolatos információkhoz való hozzáférés elégtelensége. A fiatalok részvételét meggátoló társadalmi, gazdasági és kulturális akadályokat is kezelni kell. Nem szabad alábecsülni a például baráti körökben vagy családokon belül zajló informális társadalmi és kulturális beszélgetések és információcsere szerepét. A részvételnek egyértelműen mindenkire ki kell terjednie. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Magától értetődő, hogy erőforrásokra van szükség a szükséges ismeretek és készségek megszerzéséhez, valamint az érdemi részvételhez való esélyegyenlőség biztosításához, továbbá az ifjúság részvételi és képviseleti mechanizmusaiban részt vevő fiatalok számára. A kormányoknak és az illetékes intézményeknek elegendő, strukturális, megbízható és fenntartható forrásokat és szükséges politikai támogatást kell nyújtaniuk az ifjúsági szervezetek részére, hogy szerepet vállalhassanak az ifjúsági részvételi és képviseleti mechanizmusokban. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Az ifjúsági klímamozgalomnak és aktivistáinak joga van ahhoz, hogy hallassák a hangjukat az életüket befolyásoló döntéshozatali folyamatokban. Az éghajlati igazságosság nemzedékek feletti szempontjának ez is egyértelmű összetevője. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Az Uniónak továbbra is mutatnia kell az utat az érdekeltek innovatív bevonása terén. A civil társadalom intézményi otthonaként az EGSZB a strukturált szerepvállalás megvalósulásának partnere és természetes vezetője. |
| --- | --- |

5.6.

Konkrét javaslat

| 5.7. | Az EGSZB többször is kijelentette (7), hogy szükség van európai szinten a civil társadalom strukturált bevonására, és egyértelmű felhatalmazást kell adni a civil társadalomnak a klímasemlegesség elérését célzó szakpolitikák és stratégiák kidolgozásában, végrehajtásában és nyomon követésében való részvételére. Az EU-nak jelenleg az európai éghajlati paktum révén van lehetősége szerepvállalási mechanizmusok létrehozására. Az éghajlattal és a fenntarthatósággal kapcsolatos ifjúsági szerepvállalási mechanizmusnak szerves részét kell képeznie ennek az ifjúsági szervezetek által támogatott paktumnak. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Az uniós döntéshozóknak teret kell adniuk a fiatalokkal folytatott rendszeres és jelentőségteljes párbeszédnek az éghajlat és a fenntarthatóság területén kidolgozandó politikai javaslatok és stratégiák kapcsán. Az Európai Bizottság első ügyvezető alelnöke által támogatott ifjúsági éghajlati és fenntarthatósági kerekasztalokat évente kétszer, Brüsszelben kellene megtartani. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Ezeknek az ifjúsági éghajlati és fenntarthatósági kerekasztaloknak az EGSZB adna otthont, együttműködésben az Európai Bizottsággal és az Európai Parlamenttel. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | A fiatalok kerekasztalokon való felszólalásait össze kell foglalni és hivatalosan el kell küldeni az Európai Parlamentnek és az Európai Bizottságnak. Mindkét intézménynek írásban kell válaszolnia, felvázolva, hogy mely javaslatokat lehet végrehajtani és melyeket nem, illetve hogy miért. A kerekasztalok nem válhatnak „társalgókká”, hanem teret kell adniuk a lényeges szerepvállalásnak és a politikai döntéshozók válaszainak. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | Az Európai Bizottsággal és az Európai Parlamenttel való találkozás mellett az illetékes elnökségeket is meg lehetne hívni. Ez biztosítaná, hogy a fiatalok párbeszédbe kezdhessenek az EU Tanácsával. A kerekasztalokat úgy lehetne időzíteni, hogy összhangban legyenek az elnökségi ciklusokkal, így a fiatalok valóban hatással lehetnek az elnökségek menetrendjére. |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | A fiatalokkal való kommunikációs csatorna kialakítása érdekében létre kell hozni egy „ifjúsági éghajlati és fenntarthatósági párbeszéd levelezőlistát”, amelyet az ifjúsági éghajlati és fenntarthatósági kerekasztal segítői kezelnek, az ENSZ ifjúsági közgyűléseinek példája alapján. A levelezőlista minden, az éghajlatváltozással foglalkozó fiatal érdekelt fél számára elérhető lenne, és elősegítené a megfelelő kommunikációt és információmegosztást a csoporton belül és az intézményekkel. |
| --- | --- |

5.12.

| 5.13. | Az uniós döntéshozatali folyamatokban történő, éghajlattal és fenntarthatósággal kapcsolatos strukturált ifjúsági szerepvállalás érdekében az uniós döntéshozóknak biztosítaniuk kell az ifjúsági szervezetek magas színvonalú részvételét a különböző mechanizmusok kidolgozásában, végrehajtásában és nyomon követésében. Ez elősegíti a fiatalok kreativitását és ötleteit beindító elkötelezettség kialakulását, ugyanakkor pedig biztosítja, hogy ezeket az ötleteket átültessék a politikákba. |
| --- | --- |

5.13.

6.   A vízió gyakorlati megvalósítása az összes uniós intézmény által

Uniós intézmények

| 6.1. | A világ számos elkötelezett ifjúsági küldöttje vesz részt az éves éghajlatváltozási konferenciákon, hogy ajánlásokat tegyen, sürgesse a küldötteket, nyomon kövesse az előrehaladást, mellékrendezvényeket szervezzen és részt vegyen azokon, valamint kiépítse hálózatát. Egy ifjúsági küldött felvétele az UNFCCC COP üléseken részt vevő uniós éghajlati küldöttségbe azt illusztrálná, hogy az EU intézményei komolyan gondolják a fiatalok érdemi szerepvállalását. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Az Aarhusi Egyezményt, amelynek az Európai Unió is részes fele, teljeskörűen végre kell hajtani, lehetőséget és támogatást biztosítva a fiataloknak és az ifjúsági szervezeteknek ahhoz, hogy hozzáférjenek az igazságszolgáltatáshoz az Európai Unió Bírósága előtt, és hogy így élhessenek azzal a jogukkal, hogy környezetvédelmi információkat kapjanak az állami hatóságoktól és hogy részt vegyenek a környezetvédelmi döntéshozatalban (8). |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | A fiatalokat és az ifjúsági szervezeteket be kell vonni az Európai Uniónak a Covid19-válságra való folyamatos válaszadásába, valamint a társadalmi, gazdasági és politikai rendszereinkben való alapvető változás felé történő munkavégzésébe, amelynek középpontjában fenntartható fejlődési elvek állnak. A 2020 áprilisában bejelentett több mint 500 milliárd eurós válságkezelő csomagnak biztosítania kell, hogy az alkalmazás során ezek az alapelvek álljanak a középpontban. Ilyen lehetőség nemzedékenként egyszer adódik a rendszerszintű egyenlőtlenségek orvoslására és a nem fenntartható gyakorlatoktól való elállásra. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Fontos, hogy az ifjúsági szervezetek profitáljanak az őket a szabályozási és igazgatási környezetekben való eligazodásban segítő felkészültségfejlesztési erőfeszítésekből. A kapacitásépítési, politikai és pénzügyi támogatás biztosítása, valamint a hálózatépítés és a kapcsolatfelvétel elősegítése lehetőségekkel ruházza fel a fiatalokat és előmozdítja részvételüket a döntéshozatali folyamatokban. |
| --- | --- |

6.4.

Az EGSZB

| 6.5. | Az EGSZB-nek példát kell mutatnia azáltal, hogy bevonja az EU ifjúsági küldöttét az UNFCCC COP ülésein részt vevő küldöttségébe, amelynek megfigyelői státusza van az EU küldöttségén belül. Ez az ifjúsági küldött részt venne az EGSZB kétoldalú értekezletein és kísérő rendezvényein. Megvitathatják a folyamatot és az eredményeket az ifjúsági szervezetekkel és hálózatokkal, ideértve az ifjúsági éghajlati és fenntarthatósági kerekasztal hálózatát is. Profitálhatnak az EGSZB által az ezekhez a kiküldetésekhez nyújtott titkársági támogatásból. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Az EGSZB vállalhatná, hogy minden, az éghajlattal és a fenntarthatósággal kapcsolatos véleményének megformálásába bevon egy ifjúsági képviselőt. Ez a személy tájékoztathatná az előadót a fiatalok nézőpontjairól, és adott esetben egy meghallgatáson, a tanulmányozócsoport ülésén vagy a szekcióülésen is előadhatná észrevételeit. Az ifjúsági képviselőt az EGSZB előadója választhatná ki az ifjúsági éghajlati és fenntarthatósági párbeszéd facilitátorainak ajánlásai alapján. Ez a szerepkör informális árnyékelőadó típusú konstrukció lehetne. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Az EGSZB már biztosít lehetőségeket az ifjúság képviselőinek arra, hogy rendszeresen felszóljanak az éghajlattal és a fenntarthatósággal foglalkozó nyilvános rendezvényeken. A következő ciklusban ezt a gyakorlatot ki kell terjeszteni minden nyilvános eseményre, amely jövőorientált kérdésekre vonatkozik, és amely profitálhat a fiatalok véleményéből. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Az EGSZB és az Európai Parlament által közösen megrendezett európai ifjúsági éghajlati csúcstalálkozó éves eseménnyé válhat a fiatalok számára. Ez a rendezvény segíthet az ifjúsági érdekérvényesítés fokozásában, hozzájárul a kapacitásépítéshez és a fiatalok lehetőségekkel való felruházásához, valamint az uniós intézmények közötti kapcsolatok kiépítéséhez, ami kiemelten fontos a fiataloknak az uniós döntéshozatali folyamatban való érdemi, strukturált és hosszan tartó részvételéhez. |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | Az EGSZB azt kéri, hogy az Európai Parlament is hozzon létre egy hivatalos folyamatot arra, hogy az éghajlathoz és a fenntarthatósághoz kapcsolódó politikai javaslatokra vonatkozó álláspontjának megfogalmazásakor konzultáljon a fiatalok képviselőivel. |
| --- | --- |

6.9.

| 6.10. | Az EGSZB felkészítheti tagjait a jövőre azzal, ha biztosítja az ifjúsági szervezetek megfelelő képviseletét az EGSZB-nél, valamint a tapasztalatok és ismeretek megosztását a tagszervezetek ifjúsági ágazataival. Az EGSZB sok tagszervezetének vannak ifjúsági részlegei; több tagot kellene aktívan ösztönözni arra, hogy együttműködjenek az általuk képviselt szervezetek ilyen szekcióiban aktív potenciális jövőbeli tagokkal. A fiatalok szerepvállalásának biztosítására az EGSZB továbbra is felhasználja a kiváló „Your Europe Your Say” (A Te Európád, a Te szavad) című rendezvényt, és bár idén a Covid19 miatt elhalasztják, jövőre újra megrendezi azt, az éghajlatra és a fenntarthatóságra összpontosítva. |
| --- | --- |

6.10.

7.   Pozitív jövőkép

| 7.1. | Az éghajlatválság legsúlyosabb következményei a legtöbb európai számára még mindig nagyon távoliaknak tűnnek. A Covid19-világjárvány gyakorlati példát ad arra, mi történhet, amikor a tudósokat és szakértőket figyelmen kívül hagyják. A járvány azt is megmutatta, hogy a pontos tudományon alapuló politikaalkotás hatékonyan kezelheti a válságot. Ezt a tanulságot kell alkalmazni az éghajlati válság kapcsán is: még van időnk, hogy néhány nagyon súlyos következményt elhárítsunk, és felkészüljünk a továbbiakra. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | A világjárvány gazdasági hatásainak helyreállítását célzó válságkezelés megtervezése és végrehajtása során a szakpolitika homlokterében kell tartani az éghajlat-politikai fellépést és a fenntarthatósági kötelezettségvállalásokat. Az ENSZ 2030-ig tartó időszakra szóló menetrendje és a Párizsi Megállapodás képezi a nemzetközi multilateralizmus gerincét e kérdések kezelésében, az európai zöld megállapodást pedig meg kell erősíteni annak érdekében, hogy olyan fenntartható karbonsemleges társadalmat hozzon létre, amely tiszteletben tartja a nemzedékeken átívelő kötelezettségvállalásokat. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Az ifjúsági mozgalom nagy alkalmazkodókészségről tett tanúbizonyságot a világjárvány miatt bevezetett korlátozó intézkedések során. Üzenetüket online mobilizáció, valamint az üzenetterjesztés innovatív módjai révén közvetítették, a kommunikáció minden formáját kihasználva, a politikai követelésektől kezdve a humorig. A jövőnk megtervezésével kapcsolatos ilyen innovatív és ambiciózus megközelítést el kell ismerni és tekintetbe kell venni. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | A Covid19 egyébként szörnyű hatása alatt egy pozitív jövőkép is felvillant. Gazdaságaink legalacsonyabb fizetéssel rendelkező munkavállalóit létfontosságúnak ismerték el. Munkaerőnk rugalmasabb, mint azt bárki gondolta volna. A családdal és közvetlen közösségeinkkel való kapcsolattartás nagy elégedettséget okoz és értékes. A természettel való kapcsolat lehetőségének egészségügyi és jólléti előnyei reflektorfénybe kerültek. Lehetőséget kaptunk annak biztosítására, hogy levonjuk a pozitív tanulságokat és azokat az „új normalitás” alapvető elemeiként alkalmazzuk. |
| --- | --- |

7.4.

Kelt Brüsszelben, 2020. szeptember 18-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  Az ENSZ fenntartható fejlődési céljai.

1

(2)  Európai Bizottság: Európa nagy pillanata: Helyreállítás és felkészülés a jövő generációért – COM(2020) 456 final és az azt kísérő, Uniós költségvetés – az európai helyreállítási terv motorja című dokumentum.

2

(3)  https://news.un.org/en/story/2020/04/1061772.

3

(4)  Forrás: Péntekek a jövőért: sztrájkstatisztikák.

4

(5)  Forrás: Az ENSZ Ifjúsági Éghajlatügyi Tanácsa.

5

(6)  Forrás: Ecology and Society: Exploring youth activism on climate change: dutiful, disruptive, and dangerous dissent.

6

(7)  Lásd az EGSZB alábbi véleményeit: Az éghajlat-politikai fellépések fellendítése nem állami szereplőkkel (HL C 227., 2018.6.28., 35. o.), illetve Európai éghajlati paktum (HL C 364., 2020.10.28., 67. o.).

7

(8)  Az EGSZB véleménye a következő tárgyban: „Az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosítása nemzeti szinten az uniós környezetvédelmi jogszabályokat végrehajtó intézkedésekkel kapcsolatosan” (HL C 129., 2018.4.11., 65. o.).

8

---

| 2020.12.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 429/51 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 429/51

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A fenntartható fogyasztásra vonatkozó uniós stratégia felé

(saját kezdeményezésű vélemény)

(2020/C 429/08)

| Előadó: | Peter SCHMIDT |
| --- | --- |

Előadó:

Peter SCHMIDT

| A Közgyűlés határozata: | 2020.2.20. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az eljárási szabályzat 32. cikkének (2) bekezdése |
| | saját kezdeményezésű vélemény |
| Illetékes szekció: | „Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2020.7.8. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2020.9.18. |
| Plenáris ülés száma: | 554. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 212/2/5 |

A Közgyűlés határozata:

2020.2.20.

Jogalap:

az eljárási szabályzat 32. cikkének (2) bekezdése

saját kezdeményezésű vélemény

Illetékes szekció:

„Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2020.7.8.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2020.9.18.

Plenáris ülés száma:

554.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

212/2/5

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | A Covid19-világjárvány a felszínre hozta az ellátási láncok sérülékenységét. A gazdaság válság utáni helyreállítása lehetőséget nyújt arra, hogy átgondoljuk társadalmunkat és új jóléti modellt alakítsunk ki. Itt már nem választási lehetőségről van szó, hanem arról, hogy a prioritások terén a fenntarthatóbb termelési, forgalmazási és fogyasztási módok felé kell elmozdulni, valamint az ellátási láncok összes szereplőjének ellenállóbbá kell válnia a válságokkal szemben. Az élelmiszereinket megtermelő mezőgazdasági termelők vagy a ruháinkat előállító munkavállalók ellenálló képessége éppen olyan fontos, mint az európai importvállalatok, gyártók, nagykereskedők, kkv-k vagy kiskereskedelmi láncok ellenálló képessége. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Az EGSZB egy fenntartható fogyasztásra vonatkozó átfogó uniós stratégiát szorgalmaz. A leginkább fenntartható választásnak kell a polgárok számára a legegyszerűbb választást jelentenie. Ehhez a termelési és fogyasztási módjaink rendszerszintű átalakítására van szükség. Különösképpen azt kell még jobban elismernünk, hogy a nem fenntartható fogyasztási szükségletek kérdésének kezelése a termelők felelőssége is (1). Mivel a piacok maguktól nem biztosítanak fenntartható eredményeket, olyan stratégiára van szükség, amely létrehozza a szükséges szabályozási környezetet és stratégiai iránymutatással szolgál mind a magánszektor (többek között körforgásos és fenntartható üzleti modellek révén), mind a közigazgatási szervek számára (pl. közbeszerzések révén). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | A fenntartható fejlődéshez olyannyira szükséges szakpolitikai koherencia megvalósítása érdekében a gazdasági és környezeti dimenzió mellett a társadalmi dimenziót is teljes mértékben be kell építeni a stratégiába. Az EU túl sokáig a piaci alapú megoldásokra összpontosított, a polgárok és munkavállalók szempontjait pedig elhanyagolta. A munkakörülmények javítását, a minimálbéreket, a szociális védelmet, a közszolgáltatásokba való beruházásokat, az inkluzív kormányzást, a méltányos adóztatást stb. ugyancsak bele kell foglalni fenntarthatósági kritériumként. Ez elősegítené a méltányosabb és hosszú távon fenntarthatóbb termelési és fogyasztási rendszereink megteremtését. Emellett hozzájárulna az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrendjének megvalósításához is. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | A fenntartható fogyasztásra vonatkozó uniós stratégiának különös figyelmet kell szentelnie a lakosság veszélyeztetett csoportjainak és az alacsony jövedelmű háztartásoknak, amelyeket a jelenlegi válság súlyosan érintett és a jövőben is súlyosan fog érinteni, ugyanakkor figyelembe kell vennie az ellátási láncok kiszolgáltatott szereplőire, köztük a mezőgazdasági termelőkre és a munkavállalókra gyakorolt hatásokat is. A fenntartható termékeket és szolgáltatásokat mindenki számára hozzáférhetővé és megfizethetővé kell tenni. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Rövid- és hosszútávon az összes vonatkozó szakpolitikai eszközt (pl. közbeszerzések, címkézés, adózás stb.) jobban össze kell hangolni és e célkitűzéshez kell igazítani. Az uniós politikák jelenlegi széttöredezettségének és az elszigetelt megközelítésnek a leküzdéséhez összehangoltabb megközelítésre van szükség. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | A Covid19-világjárványt követő gazdasági helyreállítással összefüggésben az EGSZB felkéri az Európai Bizottságot, az Európai Parlamentet és a tagállamokat, hogy az EGSZB-vel szorosan együttműködve nagyszabású és összehangolt integrált szakpolitikai programot dolgozzanak ki, amely elősegíti Európa „jobb újjáépítését” és a fenntartható fogyasztásra vonatkozó átfogó uniós stratégiához szükséges feltételek megteremtését. Az EGSZB a következő konkrét intézkedések végrehajtását javasolja:






  — | A fenntarthatóságot elősegítő, pl. a termék élettartamát és fenntarthatóságát növelő termékszabványok és tilalmak bevezetése |
| --- | --- | --- |

1.6.

—

A fenntarthatóságot elősegítő, pl. a termék élettartamát és fenntarthatóságát növelő termékszabványok és tilalmak bevezetése

| — | A tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok tilalma |
| --- | --- |

—

A tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok tilalma

| — | A versenyszabályok javítása azon közös kezdeményezések esetében, amelyek előmozdítják a fenntarthatóságot az ellátási láncokban |
| --- | --- |

—

A versenyszabályok javítása azon közös kezdeményezések esetében, amelyek előmozdítják a fenntarthatóságot az ellátási láncokban

| — | A szociális és környezetvédelmi záradékok érvényesítése a kereskedelmi megállapodásokban |
| --- | --- |

—

A szociális és környezetvédelmi záradékok érvényesítése a kereskedelmi megállapodásokban

| — | A vállalatok elszámoltathatóságának fokozása, illetve tudatosságuk növelése a környezeti (pl. EMAS) és társadalmi vetületeket illetően |
| --- | --- |

—

A vállalatok elszámoltathatóságának fokozása, illetve tudatosságuk növelése a környezeti (pl. EMAS) és társadalmi vetületeket illetően

| — | Az adóztatás súlypontjának a munkáról az erőforrások felhasználására való áthelyezése |
| --- | --- |

—

Az adóztatás súlypontjának a munkáról az erőforrások felhasználására való áthelyezése

| — | A tisztességes és zöld közbeszerzések előmozdítása kötelező minimumkritériumok alkalmazásával |
| --- | --- |

—

A tisztességes és zöld közbeszerzések előmozdítása kötelező minimumkritériumok alkalmazásával

| — | Az átláthatóság javítása a származásra, a fenntarthatóságra és a szociális dimenzióra vonatkozó kötelező címkézési szabályok bevezetésével |
| --- | --- |

—

Az átláthatóság javítása a származásra, a fenntarthatóságra és a szociális dimenzióra vonatkozó kötelező címkézési szabályok bevezetésével

| — | Az alulról jövő kezdeményezések és a kísérleti intézkedések ösztönzése |
| --- | --- |

—

Az alulról jövő kezdeményezések és a kísérleti intézkedések ösztönzése

| — | A reklámmal és marketinggel kapcsolatos kérdések kezelése |
| --- | --- |

—

A reklámmal és marketinggel kapcsolatos kérdések kezelése

| — | A fenntartható fogyasztásra nevelés előmozdítása. |
| --- | --- |

—

A fenntartható fogyasztásra nevelés előmozdítása.

2.   Bevezetés

| 2.1. | A Covid19-világjárvány felszínre hozta az ellátási láncok sérülékenységét, valamint rávilágított, hogy sürgős, rendszerszintű átalakulásra van szükség. Az egészségügyi és gondozási ágazatok alulfinanszírozottsága, a bolygónk tűrőképességével össze nem egyeztethető, lineáris termelési és fogyasztási folyamatoknak alárendelt globális ellátási láncokra és gazdasági rendszerekre való túlzott támaszkodás veszélybe sodorta a kormányok azon képességét, hogy a lakosság egészségének védelme érdekében gyors és határozott lépéseket tegyenek. Itt már nem választási lehetőségről van szó, hanem arról, hogy a prioritások terén a fenntarthatóbb termelési, forgalmazási és fogyasztási módok felé kell elmozdulni, valamint az ellátási láncok összes szereplőjének ellenállóbbá kell válnia a válságokkal szemben (2). A világjárvány a média figyelme és a politikai viták középpontjába helyezte a szociális védelmet, a közszolgáltatásokat, az alacsonyan képzett munkavállalókat, a munkahelyi egészségvédelmet és biztonságot, valamint a munkakörülményeket. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Az EGSZB teljes mértékben elkötelezte magát az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrendje és a benne foglalt 17 fenntartható fejlődési cél mellett. A fenntartható fogyasztásra és termelésre vonatkozó 12. fenntartható fejlődési cél végrehajtása azonban továbbra is nagy kihívást jelent Európában (3), ugyanakkor alapvető fontosságú a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend egészének megvalósításához. Valójában nem fenntartható az a mód, ahogyan jelenleg a legtöbb ember fogyaszt – nagy mennyiséget gyors ütemben, lineáris pályát követve és jelentős hulladék termelésével (vásárol-felhasznál-kidob). Ráadásul a polgárokat elsősorban egyéni fogyasztóknak tekintik, ami a döntéseikkel kapcsolatos felelősség terhét az emberekre hárítja anélkül, hogy elérhető és megfizethető alternatívákat biztosítanának számukra. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Az EGSZB korábban arra kérte az Európai Uniót, hogy tegyen javaslatot egy olyan, az emberek és a bolygó jólétével kapcsolatos új jövőképre, amely a környezeti fenntarthatóság, a méltó élethez való jog és a szociális értékek védelmének elvére épül (4). A fenntartható fogyasztáshoz kapcsolódó következetes uniós megközelítés az EGSZB által megfogalmazott, a „senki ne maradjon ki” elvre épülő, fenntartható, jóléti gazdaságra vonatkozó stratégiai jövőkép egyik alapvető eleme. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Az EU-ra jelentős politikai nyomás nehezedik, hogy határozott lépéseket tegyen e jövőkép megvalósítása felé. Az európai zöld – és szociális – megállapodásban hatalmas lehetőség rejlik, hogy a gazdaság a Covid19-válság után fenntarthatóbb alapokon épüljön újjá, így hozzájárul az új jóléti modell létrehozásához és a méltányos átállás biztosításához (5). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | A körforgásos gazdaságra vonatkozó új cselekvési terv tartalmaz egy, a fogyasztók zöld átállásban való szerepvállalásának növelésére irányuló konkrét intézkedést, emellett pedig számos olyan kezdeményezést is, amelyek elősegíthetik a szabályozók és a vállalatok felelősségének megnyilvánulását. A körforgásos gazdaságra vonatkozó cselekvési tervnek ki kell bővítenie az „Új megállapodás a fogyasztói érdekekért” elnevezésű 2018. évi csomag alkalmazási körét, amely a szerepvállalás helyett főként a védelemre és végrehajtásra összpontosított. A „termelőtől a fogyasztóig” elnevezésű stratégia és a biológiai sokféleségre vonatkozó stratégia végrehajtása kétszer olyan fontossá vált, mivel a Covid19-válság miatt minden eddiginél sürgetőbbé vált az uniós és a globális élelmiszerrendszerek ellenálló képességének és fenntarthatóságának növelése. A küszöbön álló nyolcadik környezetvédelmi cselekvési program lehetőséget kínál a fenntartható fogyasztást érintő kérdések határozottabb kezelésére. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Ez a vélemény segít átgondolni a Covid19-világjárvány utáni helyreállítást, konkrét javaslatokat fogalmazva meg a fenntartható fogyasztásra vonatkozó átfogó uniós stratégiához, amely az európai zöld megállapodás részét képezi és kiegészíti a körforgásos gazdaságra vonatkozó új cselekvési tervet. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Kihívások – a jelenlegi helyzet elemzése

| 3.1. | Európában továbbra is messze állunk attól, hogy életünket a bolygónk tűrőképességének határaihoz igazítsuk. Az uniós fogyasztási szokások értékeléséhez különböző módszereket használó különböző tanulmányok ugyanerre a következtetésre jutottak (6), ideértve az Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EEA) és a Svájci Szövetségi Környezetvédelmi Hivatal (FOEN) legutóbbi jelentését is (7). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | A termékek és szolgáltatások fogyasztása közvetlen és közvetett nyomást gyakorol például a földhasználat megváltoztatása, a kibocsátás és a mérgező vegyi anyagok környezetbe jutása révén, másfelől számos környezeti hatással jár, beleértve az éghajlatváltozást, az édesvízkészletek kimerítését és az édesvizek szennyezését, valamint a biológiai sokféleség csökkenését is. Európában magas, sőt valójában a világon az egyik legmagasabb a fogyasztás „ökológiai lábnyoma”. Az adatok alapján közel három Föld méretű bolygóra lenne szükségünk a globális gazdaság fenntartásához, ha a bolygó összes lakosa az átlag európai szintjén fogyasztana (8), (9). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Európa ahhoz, hogy fenn tudja tartani magas fogyasztási szintjét, máshol kitermelt erőforrásokra szorul. Ennélfogva Európa a világ más részeire is egyre nagyobb nyomást gyakorol a legfontosabb környezeti kérdéseket illetően (10). Egészében véve ez a modell többé már nem egyeztethető össze a biztonságos és fenntartható jövővel (11). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Habár az EU környezetvédelmi lábnyomának a kereskedelem révén történő „exportálása” nem tekinthető fenntarthatónak, azt is el kell ismerni, hogy az EU-val folytatott kereskedelem fontos szerepet játszik számos ország, különösen a legkevésbé fejlett országok társadalmi-gazdasági fejlődésében. Az EU valójában globálisan és a kereskedelmi partnerországokon belül a fenntarthatóság elősegítésének eszközeként mozdítja tevekényen elő a kereskedelmet. A méltányosság, a körforgásosság és a fenntarthatóbb fogyasztás elvét tehát gondosan össze kell hangolni a kereskedelemmel, lehetőségeket teremtve az EU és kereskedelmi partnerei számára egyaránt (12). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | A jelenlegi európai fogyasztási szokások szintén számos, a társadalmi igazságosságot érintő kérdést vetnek fel. Míg Európa egyes részeinek anyaglábnyoma a világon a legnagyobbak közé tartozik (13), más európai régiók egy általánosan elfogadhatónak minősülő életszínvonalat sem tudnak biztosítani. Az anyagi nélkülözés szintje – akárcsak a gazdaságra nehezedő nyomás mértéke – jelentős eltéréseket mutat az EU-n belül (14). A fogyasztás tehát szorosan összefügg például az élelmezésre, szegénységre és egyenlőtlenségekre vonatkozó politikai programokkal (15). A fenntarthatóbb fogyasztás Európa egészében egyes szereplők esetében az erőforrás-felhasználás növekedését, míg más szereplők esetében az erőforrás-felhasználás csökkentését vonhatja maga után – összességében az erőforrásokhoz kiegyensúlyozottabb hozzáférést és az erőforrások igazságosabb elosztását biztosítva (16). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | A nem fenntartható fogyasztást számos különböző tényező bonyolult összjátéka befolyásolja. Az uralkodó üzleti modell lineáris, mivel a legtöbb vállalat növekedése még mindig azon alapul, hogy minél több ember minél több terméket vásároljon. Számos fogyasztói termék tényleges élettartama csökken (17), míg a javításuk (gyakran szándékosan) egyre nehezebb (18). A lineáris (vásárol-felhasznál-kidob) gazdasági modell alternatívái – például az anyag körforgásán, a karbantartáson vagy a megosztáson alapuló modellek – hozzájárulhatnak az általános anyagfelhasználás csökkentéséhez, de ezek továbbra is a háttérbe szorulnak, és a jelenlegi feltételek mellett gyakran nem képesek felvenni a versenyt a lineáris modellekkel (19). Sőt, a másodlagos (újrafelhasznált/újragyártott/újrahasznosított) termékeket gyakran az elsődleges (új) termékek mellett értékesítik, ezáltal az elsődleges és másodlagos termelés egyaránt környezeti hatássokkal jár (20). A termelésben (különösen a terméktervezésben), a fogyasztásban és hulladékképződés megelőzésében szélesebb körben bekövetkező rendszerszintű változások nélkül tehát a körforgásosság előmozdítása csak részben oldaná meg a problémát. A fogyasztóknak tényleges joggal kell rendelkezniük a javításra. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | A kereslet egyik legfontosabb meghatározó tényezője és mozgatórugója az ár (21), és amíg a termékek és szolgáltatások ára nem tükrözi pontosabban azok valós költségeit, addig a fenntartható fogyasztási szokások felé történő általános elmozdulás sem lesz lehetséges. A termelés és fogyasztás környezeti és társadalmi hatásainak gazdasági költségeit jelenleg rendszerint az adófizetők és a jövő generációi fizetik, nem pedig a termékeket és a szolgáltatások értékesítő vállalatok. Az alacsonyabb hatásokkal járó alternatív megoldásokat kínáló termékek és szolgáltatások gyakran még mindig drágábbak és nehezebben hozzáférhetőek annak ellenére, hogy a fenntarthatóbb fogyasztási lehetőségek, többek között a biotermékek és a méltányos kereskedelemből származó termékek bizonyíthatóan kevesebb káros hatással járnak (22). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Időközben egyre nagyobb figyelmet szentelnek a valós költségen alapuló számviteli módszereknek, és egyre több tanulmány születik a témában, amióta a közgazdász A. C. Pigou meghatározta a kapcsolódó költségek fogalmát (23). Az Európai Bizottság 2008-ban közzétette a külső költségek internalizálását elősegítő stratégiát (24), amelyben meghatározta, hogy a külső költségek internalizálására alkalmas gazdasági eszközök közül legfontosabb az adóztatás, az útdíj (vagy használati díjak) és – bizonyos körülmények között – a kibocsátáskereskedelem. Európában azonban hosszú távon az a tendencia figyelhető meg, hogy csökken a „környezetvédelmi” adókból származó bevételek teljes adóbevételhez viszonyított aránya (25). |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | További kihívást jelent a versenyjogi törvény jelenleg uralkodó értelmezése, amely a fogyasztói jólét rendkívül szűk fogalmát alkalmazza, és ezáltal a termékek fenntarthatóságával és előállítási módjával szemben az alacsony fogyasztói árakat részesíti előnyben. 2013-ban a holland versenyhatóság (ACM) az „Energiaügyi megállapodás” ügyében úgy határozott, hogy a több érdekelt féllel – munkáltatókkal, szakszervezetekkel, környezetvédelmi szervezetekkel és más szereplőkkel – kötött, az energiamegtakarítást, a megújuló energiaforrásokból előállított energiát és munkahelyteremtést előmozdító, a fenntartható növekedést szolgáló energiaügyi megállapodás nincs összhangban a versenyjogi követelményekkel. 2014-ben a holland versenyhatóság a „Kip van Morgen” ügyben úgy ítélte meg, hogy a több érdekelt féllel kötött, a csirkék jólétének javítását (például kevesebb antibiotikum és nagyobb tér), valamint további környezetvédelmi intézkedéseket célzó megállapodás korlátozza a versenyt. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Az európai bizottsági iránymutatás a 101. cikk (3) bekezdéséről kimondja, hogy a 101. cikk célja a piaci versenynek „mint a fogyasztói jólétet elősegítő és az erőforrások hatékony elosztását biztosító eszköznek a védelme”, anélkül, hogy utalna a nem gazdasági megfontolások figyelembe vételének lehetőségeire és módjára. Számos gazdasági szereplő szeretné fokozni fenntarthatósági projektjeit, de ez túl nagy beruházással járna, amit nem tudnak egyedül vállalni. A versenyjogi iránymutatásnak egyértelműbben meg kell határoznia a gazdasági szereplők számára, hogy miként vehetnek részt fenntarthatósági együttműködésben. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | A Fairtrade Foundation legutóbbi tanulmánya bizonyítékkal szolgál arra vonatkozóan, hogy „az alacsony termelői árakra vonatkozó lehetséges együttműködésekkel kapcsolatos homályos jogi feltételek korlátozzák az ellátási láncokon belüli, a megélhetéshez szükséges bérek és jövedelmek biztosítását célzó együttműködést.” A jelentés kiemeli, hogy „rendkívül nagy mértékben elősegítené az előrehaladást, ha a versenyhatóságok még pontosabban meghatároznák, hogy hogyan értékelik versenyjogi szempontból az alacsony termelői árakkal kapcsolatos, versenyt megelőző együttműködést” (26). |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | A fenntartható fogyasztással kapcsolatos egységes megközelítés egyik akadályát az uniós szakpolitikák jelenlegi széttöredezettsége jelenti. Például a 2014. évi uniós közbeszerzési irányelv (27) végrehajtása kapcsán a különféle európai bizottsági főigazgatóságok külön munkálkodtak a szerződő hatóságok részére készülő, iránymutatásokat tartalmazó dokumentumok (a Környezetvédelmi Főigazgatóság zöld közbeszerzésről szóló kézikönyve (28), a Belső Piaci, Ipar-, Vállalkozás- és Kkv-politikai Főigazgatóság „Szociális vásárlás” című útmutatója (29) – frissítése folyamatban) kidolgozásán, miközben az Európai Bizottság „Iránymutatás az innovatív közbeszerzésről” címmel egy külön közleményt is kiadott (30). Ez rendkívül zavaró lehet azon ajánlatkérő szervek számára az EU-ban, amelyek a 12.3. fenntartható fejlődési célban meghatározottak szerint a fenntartható közbeszerzést illetően integrált megközelítést kívánnak alkalmazni. |
| --- | --- |

3.12.

4.   Jövőkép – A fenntartható fogyasztásra vonatkozó uniós stratégia felé

| 4.1. | A termelési folyamatok, termékek és szolgáltatások fenntarthatóságával (pl. a környezettudatos tervezéssel), valamint a hulladékká való anyagok kezelésével foglalkozó szakpolitikák régóta az Unió politikájának sarokkövét képezik, és meglehetősen szilárd szakpolitikai keret van érvényben. Ez a megközelítés azonban már nem elegendő ahhoz, hogy a rendelkezésre álló időn belül elérjük a szükséges mértékű változást – a fenntartható fejlődésre való törekvésünk során nagyobb figyelmet kell fordítani a fogyasztás szerepére. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | A fogyasztást célzó uniós szintű szakpolitikák ezidáig a polgárok fogyasztói szerepére és a tájékoztatáson alapuló szakpolitikai eszközök használatára összpontosítva próbálták befolyásolni a fogyasztói magatartást. A legjobb példa erre többek között a termékek ökocímkézése, a tudatosságnövelő kampányok és önkéntes zöld közbeszerzési kritériumok. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Ezek a szakpolitikai eszközök korlátozott hatást értek el a nem fenntartható fogyasztás tekintetében. Valójában nagyon kevés bizonyíték van arra, hogy a termékek környezeti teljesítményére vonatkozó jobb tájékoztatás, például az ökocímkék, valódi változást hoznak a vásárlói magatartás terén, nem is szólva a szükséges mértékről. Ez különböző visszaható tényezőknek, nem tudatos rutinműveleteknek és szokásoknak tudható be (31). A fogyasztói döntéseinket (legyen szó akár a háztartásokról, akár a magán- vagy az állami szektorról) továbbra is főként az ár és a kényelem határozza meg (32). Fontos azonban kiemelnünk, hogy a meglévő rendszerben rendelkezésre álló választási lehetőségekkel kapcsolatos felelősség nem a fogyasztókat, hanem a termelőket terheli (33). A kapitalista gondolkodás és az ellátási láncon belüli kiegyensúlyozatlan erőviszony az, ami a negatív versenyt eredményez – a fenntarthatósággal szemben az árat részesítve előnyben. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Ugyancsak problémát jelent, hogy felelőssé tegyék a polgárokat a fenntarthatóbb fogyasztásért, miközben a legtöbb termék és szolgáltatás nem a tényleges költségeit tükrözi, valamint a piaci és társadalmi mozgatórugók továbbra is a fokozott anyagfelhasználást ösztönzik. Jobban el kell ismerni, hogy a magán- és állami szektor felelőssége a nem fenntartható fogyasztási szükségletek kérdésének kezelése, valamint olyan eszközöket kell elfogadni, amelyek kiegyensúlyozott és átlátható módon segítenek biztosítani, hogy az egészségesebb, fenntarthatóbb és biztonságosabb választási lehetőség jelentse a polgárok számára a legegyszerűbb és leginkább megfizethető választást. Az Európai Bizottságnak továbbra is támogatnia kell a civil társadalom által vezetett, a fenntartható fogyasztásról szóló páneurópai kampányokat, nem csupán a fogyasztók egyéni döntéseire összpontosítva. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | A jelenlegi uniós szintű politika jellegét részben az uniós és a tagállami szakpolitikai felelősségi körök közötti egyensúly határozza meg. Az olyan szakpolitikai eszközök, amelyek a kereslet szabályozására használhatók, például az adók, főként a tagállamok hatáskörébe tartoznak. Mindazonáltal az EU központi szerepet tölt be annak biztosításában, hogy Európa ne lépje túl a bolygónk tűrőképességének határait, és számos eszköze van a nem fenntartható fogyasztás elleni fellépésre. Egyes tagállamok számára hasznos lehetne, ha további uniós iránymutatásokat (eszköztárat) kapnának. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Az egyes megközelítések, mint a méltányos kereskedelem vagy a körforgásos gazdaság, fontosak, de nem elegendőek a fenntarthatóság eléréséhez. Ezenkívül fennáll annak a kockázata, hogy a nem fenntartható fogyasztással kapcsolatos, egymástól független szakpolitikai válaszok kidolgozása előre nem látható problémákat okozhat a későbbiekben. Olyan átfogó és összehangolt megközelítésre van szükség, amely tükrözi az adott kérdés összetettségét és egységes hozzájárulást biztosít a különböző szakpolitikai területek részéről, a kutatástól és innovációtól kezdve az ágazati és iparági politikákon át egészen az oktatási, jóléti, kereskedelmi és foglalkoztatási politikáig (34). Ami a legfontosabb, hogy az uniós stratégiának kiegészítenie – nem pedig akadályoznia – kell a nagyratörő szabályozási beavatkozásokat, amennyiben szükség van rájuk. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | A fenntartható fogyasztásra vonatkozó uniós szintű stratégia ambiciózus keretet hivatott biztosítani a tagállamok és a magánszektor számára mind a háztartások, mind az állami szektor fogyasztásának kezeléséhez. A piac magától nem fog fenntartható eredményekkel szolgálni. Ehhez olyan stratégiára van szükség, amely megteremti a termékekre és szolgáltatásokra (mert a szolgáltatási piac sem feltétlenül fenntartható) vonatkozó ambiciózus úttörő kezdeményezéseket előmozdító szabályozási környezetet, és azokhoz stratégiai iránymutatással szolgál. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Ez az uniós stratégia az európai fogyasztók arra vonatkozó igényeire is választ adna, hogy az EU biztosítson olyan strukturális változásokat és új infrastruktúrákat, amelyek lehetővé teszik a fenntarthatóbb életmód választását (35). |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | A fogyasztás szerepének uniós szinten történő előtérbe helyezése a felülvizsgált és/vagy új politika kívánttal ellentétes hatásait és más előre nem látható hatásait is segíthet elkerülni, valamint a hosszú távú kulturális átállást is támogathatja abból a szempontból, hogy miként tekintünk az „elegendő” fogalmára, és milyennek látjuk a fogyasztásnak a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend megvalósításában betöltött szerepét. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | A fenntartható fogyasztásra vonatkozó uniós stratégiának az európai fogyasztás anyaglábnyomának abszolút mértékű csökkentésére irányuló célokat kell tartalmaznia. Az uniós szintű célok a jóléti gazdaság megvalósítását elősegítendő irányt mutathatnak, lendületet adhatnak és biztosíthatják az összhangot a többi kormányzási szint, valamint a magán- és közszférabeli innovátorok számára egyaránt (36). |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Az erőforrás-felhasználáshoz kapcsolódó, az uniós politikákban ezidáig mellőzött igazságossági szempont döntő jelentőséggel bír (37). A fenntartható fogyasztásra vonatkozó stratégiának emberközpontú stratégiának kell lennie, amelynek célja, hogy a fenntartható fogyasztási döntések mindenki számára hozzáférhetők, megfizethetők és vonzók legyenek. A stratégiának különös figyelmet kell fordítania arra, hogy milyen hatást gyakorol a lakosság kiszolgáltatott csoportjaira és az alacsony jövedelmű háztartásokra. A magas jövedelmű társadalmi csoportokat is ennek megfelelően kell kezelni. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | A munkavállalóknak és a mezőgazdasági termelőknek kiemelt szerepet kell játszaniuk a fenntartható fogyasztás előmozdításában, mivel ők a lánc egyik végén található fogyasztók és az ellátási lánc másik végén található termelők is egyben. Ezért elengedhetetlen, hogy a fenntartható fogyasztásra vonatkozó szakpolitikák kiegyensúlyozott megközelítést alkalmazzanak az értékláncon belüli értékmegosztás kapcsán, például előmozdítsák a tisztességes megélhetést biztosító munkavállalói béreket és mezőgazdasági termelői jövedelmeket az EU-ban és a világ déli országaiban egyaránt, ahelyett, hogy kizárólag az alacsony fogyasztói árak rövid távú elérésére összpontosítanának. A munkavállalók, a szakszervezetek, a termelői csoportok és civil társadalmi szervezetek szintén kulcsfontosságú szerepet tölthetnek be a fenntarthatósági és emberi jogi követelmények globális ellátási láncokon belüli betartásának nyomon követésében. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | A kiskereskedelem is fontos szerepet játszhat a fenntartható fogyasztás előmozdításában azáltal, hogy a fogyasztókat az egészségesebb és fenntarthatóbb választásokra ösztönzi. Ebben az ágazatban különösen figyelemre méltó a fogyasztói szövetkezeti üzleti modell, mivel speciális vállalkozási formája a fogyasztó tagokat helyezi az üzleti és demokratikus irányítási struktúrájának középpontjába. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Az uniós stratégiának a fenntartható fogyasztás támogatására átlátható és megbízható információáramlást biztosító kezdeményezéseket is magában kell foglalnia, kihasználva az új és kialakulóban lévő digitális megoldások által kínált lehetőségeket. Ez azokat a vállalkozásokat is támogathatja, amelyek innovatív megoldásokat kívánnak alkalmazni, de a megfelelő mérőszámok és adatok hiányában nem tudják a mindennapi fogyasztás környezeti és társadalmi hatásait megbízhatóan felmérni. Ezzel a nehézséggel különösen a kkv-k, az induló innovatív vállalkozások és a szövetkezetek, azaz a legfontosabb innovátorok és kísérleti platformok küzdenek. Az EU szintén különösen fontos szerepet játszik a belső piacon megjelenő, környezetbarát jellegre vonatkozó állítások összehangolásában és ellenőrzésében. Jelenleg az ilyen állítások nagy mennyisége, illetve az azokat alátámasztó, eltérő fokú bizonyítékok zavart keltenek és befolyásolhatják a fogyasztók ezen állítások legitimitásába vetett bizalmát. Az EGSZB éppen ezért üdvözli az Európai Bizottság arra irányuló törekvését, hogy a körforgásos gazdaságra vonatkozó új cselekvési terv végrehajtásának keretében jogalkotási javaslatot nyújt be annak biztosítása céljából, hogy a vállalatok bizonyítsák a környezetbarát jellegre vonatkozó állításaikat. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | A fenntartható fogyasztásra vonatkozó uniós szintű stratégiának el kell ismernie és elő kell segítenie a más szakpolitikai területekkel létrejövő szinergiákat. Európa teljes szén-dioxid-kibocsátásának 45 %-a például abból származik, ahogyan a termékeket gyártjuk és felhasználjuk, valamint ahogyan az élelmiszereket előállítjuk (38). Az élelmiszer-ellátási rendszerek a helyreállítás és a fokozott ellenálló képesség forrásai lehetnek abban az esetben, ha az élelmiszereket másképp termesztjük, dolgozzuk fel és fogyasztjuk el. Ez szinte biztosan azt jelentené, hogy a haszonállatokat a fajoknak megfelelően kell etetni, a fogyasztóknak pedig kevesebb húst tartalmazó, kiegyensúlyozott étrendet kell követniük, ami az éghajlat és az egészség szempontjából is előnyökkel jár (39). A fogyasztás és a kereslet kulcsfontosságú szerepet játszik abban, hogy milyen mértékben tudjuk csökkenteni az üvegházhatásúgáz-kibocsátást. Ehhez hasonlóan Európában a biológiai sokféleség csökkenésének és az ökoszisztéma pusztulásának kezelésével kapcsolatos legnagyobb kihívást a több bolygónyi erőforrást eltékozló életmódunk jelenti (40). Az EGSZB ugyancsak ismételten kéri a természet jogainak elismerését, biztosítva annak az egyének és a vállalatok jogaival való egyenrangúságát (41). |
| --- | --- |

4.15.

5.   A jövőképtől a megvalósításig – uniós és tagállami szintű intézkedési lehetőségek

| 5.1. | A Covid19-világjárványt követő gazdasági helyreállítással összefüggésben az EGSZB felkéri az Európai Bizottságot, az Európai Parlamentet és a tagállamokat, hogy az EGSZB-vel szorosan együttműködve nagyszabású és összehangolt integrált szakpolitikai programot dolgozzanak ki, amely elősegíti Európa „jobb újjáépítését” és a fenntartható fogyasztásra vonatkozó átfogó uniós stratégiához szükséges feltételek megteremtését. A zöld helyreállítási terveknek kell elindítaniuk a szükséges rendszerszintű változásokat a mobilitás, az élelmezés, a lakhatás, a szabadidős tevékenységek, az energiarendszerek és a jelentős hatást gyakorló termékcsoportok terén (42), figyelembe véve az uniós fogyasztás hatását az EU-ban és a világ déli országaiban egyaránt. A következő javaslatok e munka kiindulópontjaként szolgálnak. |
| --- | --- |

5.1.

5.2.   
  Jogi vagy szabályozási eszközök

| 5.2.1. | A fenntarthatóságot elősegítő, pl. a termék élettartamát növelő termékszabványok (szabályok) és terméktilalmak (tilalmak) bevezetése. Az EGSZB élen járt e téren, már az ipari termékek élettartamáról és a fogyasztók tájékoztatásáról szóló 2013-as véleményében (43), valamint későbbi véleményeiben is a szorgalmazta a tervezett elavulást teljes betiltását. Kiemelte, hogy hasznosnak tartaná egyfajta rendszer bevezetését a vásárolt termékek minimális élettartamának garantálására. Az Európai Parlament Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottsága által nemrégiben elkészített jelentés ugyanebbe az irányba mutat (44). Ezzel összefüggésben a – pl. a Covid19-válság során – növekvő e-kereskedelem hatásait is meg kell vizsgálni. |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | A tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok tilalma, nemcsak az élelmiszerellátási láncokban – ahogyan azt a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló új irányelv előírja (45) –, hanem más ágazatokban, például a textiliparban is, melyekben széles körben elterjedt tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokkal szembesülnek, amit a Covid19-válság tovább súlyosbított (46). Az EGSZB a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló irányelv kiegyensúlyozott végrehajtását szorgalmazza annak elkerülése érdekében, hogy megvédjék azokat a nagy márkagyártókat, amelyek a nagyobb haszon elérése érdekében visszaélnek tárgyalási pozíciójukkal. |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.2.3. | Versenyjog. Az alapvető termékek áraira (és szállítási feltételeire) vonatkozó, szállítók és vevők közötti kollektív tárgyalások engedélyezése, különösen azoknál a kapcsolódási pontoknál, ahol jelentős eltérések mutatkoznak az értéklánc egymást követő elemeinek összefonódási mértékében (pl. széttöredezett szállítói réteg a koncentrált vevői réteggel szemben). A horizontális megállapodásokra vonatkozó iránymutatások folyamatban lévő európai bizottsági felülvizsgálata során a korábbi, 2001. évi iránymutatásban (47) szereplő környezetvédelmi megállapodásokról szóló szakasz példája alapján azokba – a jelenlegi körülményekhez igazítva, többek között az európai zöld megállapodás, a Párizsi Megállapodás és a 12 fenntartható fejlődési cél figyelembevétele mellett – újra be kell illeszteni az ágazati fenntarthatósági megállapodásokra vonatkozó szakaszt. |
| --- | --- |

5.2.3.

| 5.2.4. | Kereskedelmi szabályok. A szociális és környezetvédelmi záradékok érvényesítése a kereskedelmi megállapodásokban, a szabályok be nem tartására vonatkozó szankciók bevezetése mellett (például a stratégiai ágazatokra kivetett, célzottan megemelt vámtarifák, azon ágazatok kivételével, amelyekben a vámtarifák kivetése következtében nőhet a szegénység a legkevésbé fejlett országokban). |
| --- | --- |

5.2.4.

| 5.2.5. | A vállalatok elszámoltathatósága A vállalatok elszámoltathatósága biztosításának keretében a beszerzők tekintetében az ellátási láncuk egészére kiterjedő kötelező gondossági kötelezettség bevezetése (amely kötelezettséget hoz létre). Az „ellenőrzőlista” módszere helyett a vállalatoknak felül kellene vizsgálniuk a beszerzési eljárásaikat, amint az OECD javasolja (48), és a vállalatokra az érdekérvényesítés ellenőrzésére vonatkozó, szigorúbb jogszabályoknak kell vonatkozniuk. Intézkedéseket kell hozni a „zöldrefestés” ellen. |
| --- | --- |

5.2.5.

| 5.2.6. | Valamilyen szabványos eszköz kötelező alkalmazása az értéklánc különböző műveleteivel kapcsolatos információk nyomon követésére – ki, mikor, hol és milyen szociális és környezeti feltételekkel (a kötelezettség teljesítését biztosító technikai eszközként szolgál). A környezeti és szociális normák kidolgozásába és nyomon követésébe be kell vonni a civil társadalmat és szakszervezeteket is. |
| --- | --- |

5.2.6.

5.3.   
  Gazdasági és pénzügyi eszközök

| 5.3.1. | Az adóztatás súlypontjának a munkáról az erőforrások felhasználására való áthelyezése. A héarendelet folyamatban lévő felülvizsgálata keretében egyértelmű kritériumokat kell meghatározni azzal kapcsolatban, hogy a tagállamok hogyan vezethetnek be alacsonyabb héakulcsokat a fenntarthatóan előállított termékekre és az olyan szolgáltatásokra, amelyek csökkenthetik a fogyasztás negatív hatásait, mint pl. a javítási vagy megosztási szolgáltatások. A tagállamok közötti adóügyi versenyt és negatív versenyt megakadályozó intézkedések, valamint a legjövedelmezőbb ágazatok és a tőke méltányosabb megadóztatásának előmozdítása. |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | „A szennyező fizet” elv. Az Európai Bizottság komolyabban kezdte venni a külső hatások internalizálására vonatkozó megközelítést, például elismerte, hogy a megújuló energiaforrások mindaddig hátrányos helyzetben vannak, amíg a fosszilis erőforrások külső költségei nem tükröződnek teljes mértékben a piaci árban, illetve a közlekedési ágazatban igyekszik megvalósítani „a szennyező fizet” elvet. Ugyanakkor azt is tudomásul kell venni, hogy habár e megközelítések segítenek összeegyeztetni a fenntarthatóság ökológiai és gazdasági dimenzióját, nem veszik figyelembe a szociális dimenziót (49). |
| --- | --- |

5.3.2.

| 5.3.3. | Méltányos és zöld közbeszerzés. A 12.7. fenntartható fejlődési cél kiemeli a fenntartható közbeszerzésre vonatkozó cselekvési tervek kidolgozásának fontosságát. Az emberi jogokkal kapcsolatos ENSZ-alapelvekre vonatkozó különféle nemzeti cselekvési tervek hivatkoznak a közbeszerzésre, valamint nemzeti szinten számos bevált gyakorlat van. Dániában például a közétkeztetésben – költségvetési megszorítások mellett – sikerült átállni arra, hogy több bioterméket használnak. A Helyi Önkormányzatok a Fenntarthatóságért (ICLEI) szervezet jelenleg egy olyan kezdeményezést támogat, amelynek célja a fenntartható élelmiszeripari közbeszerzések fokozatosan történő, kötelező bevezetése minden európai iskolában és óvodában. A körforgásos gazdaságra vonatkozó új cselekvési tervben az Európai Bizottság bejelentette, hogy arra fogja ösztönözni a közbeszerzőket, hogy vegyenek részt az „Állami szervek az éghajlatért és a környezetért” elnevezésű küszöbön álló kezdeményezésben, amely összefogja a zöld közbeszerzés megvalósítása iránt elkötelezett vásárlókat. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy tágabb fenntarthatósági feltételeket foglaljon bele, ideértve a szociális és a méltányos kereskedelemmel kapcsolatos megfontolásokat is. Az EGSZB támogatja továbbá az Európai Bizottság azon tervét is, miszerint javaslatot fog tenni a zöld közbeszerzés minimális kötelező kritériumaira és céljaira az ágazati jogszabályokban, valamint fokozatosan bevezeti a zöld közbeszerzés elterjedésének nyomon követésére szolgáló kötelező jelentéstételt. |
| --- | --- |

5.3.3.

| 5.3.4. | A mezőgazdasági kistermelőket, kkv-kat és fogyasztói szövetkezeteket támogató együttműködési politikák kidolgozása. |
| --- | --- |

5.3.4.

5.4.   
  Önkéntes vagy tájékoztatáson alapuló eszközök

| 5.4.1. | A termékcímkézés segíthet bizonyos vállalatok fenntarthatósági törekvéseinek előmozdításában, de a címkéket semmilyen esetben sem szabad ürügyként használni az elfogadhatatlan magatartások és gyakorlatok szabályozásának mellőzésére. Például a világ erdőinek védelmére és helyreállítására irányuló uniós fellépés fokozásáról szóló uniós közlemény nyomán az Európai Bizottság többek között az „erdőirtásmentes” címke bevezetésének lehetőségét mérlegeli. Ez azonban azt a benyomást keltheti, hogy az EU valójában megengedi a nem erdőbarát termékek uniós piacon való forgalomba hozását, ami nagyon megtévesztő lenne. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy fejlessze tovább a környezetvédelmi kiválóság jelölésére szolgáló, a termék teljes életciklusát lefedő meglévő címkéket, például az uniós ökocímkét, valamint terjessze ki azokat a szociális dimenzióra is. A termékek származására és előállítási módjára vonatkozó egyértelmű címkézési rendszer bevezetése megkönnyítené a fogyasztói döntéseket (50). |
| --- | --- |

5.4.1.

| 5.4.2. | Alulról induló kezdeményezések és többszintű kormányzás. Az intézkedések megbízható szereplők, például városi közigazgatások és szövetségek segítségével történő helyi szintű decentralizációja a helyi intézkedések kialakításának hatékony módja, amely segít közelebb kerülni a polgárokhoz és előmozdítja érdemi szerepvállalásukat. Egyre több helyi önkormányzat rendelkezik komoly fenntarthatósági stratégiával, amelyet az Európai Bizottság olyan díjakkal ösztönöz, mint az Európa Zöld Fővárosa díj vagy az „Uniós városok a méltányos és etikus kereskedelemért” díj. E mintákat és tendenciákat azonban valószínűleg a Covid19-válságra adott válaszok is befolyásolni fogják. A valós életkörnyezetekben megvalósított kísérleti kezdeményezések rendkívül hasznos információkkal szolgálhatnak a fenntartható fogyasztásra vonatkozó uniós stratégia kidolgozásához és végrehajtásához, ezért támogatni kell azokat. |
| --- | --- |

5.4.2.

| 5.4.3. | Reklám és marketing. A reklám és marketing szerepével szintén foglalkozni kell annak érdekében, hogy az erősen fogyasztóközpontú megközelítéssel szakítva a termékek tartósságára és az új felhasználási lehetőségekre helyezze a hangsúlyt, kerülve ugyanakkor a megtévesztő hirdetéseket. |
| --- | --- |

5.4.3.

| 5.4.4. | Oktatás. A polgárok szerepvállalásának és a kulturális változásnak az előmozdítása érdekében javaslatokat kell előterjeszteni arra vonatkozóan, hogy a lehető legkorábbi életkortól kezdve beépítsék az iskolai tantervekbe a fenntartható fogyasztással kapcsolatos oktatást, valamint a magánszektor oktatási kezdeményezéseinek (pl. a fogyasztói szövetkezetek részéről) ösztönzése érdekében. |
| --- | --- |

5.4.4.

Kelt Brüsszelben, 2020. szeptember 18-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  A termelők minden ágazatban felelősek, de el kell ismerni a mezőgazdasági termelők sajátos helyzetét.

1

(2)  Az EGSZB állásfoglalása a Covid19-válság utáni újjáépítésről és helyreállításról.

2

(3)  Eurostat: „Fenntartható fejlődés az Európai Unióban”.

3

(4)  HL C 106., 2020.3.31., 1. o.

4

(5)  HL C 47., 2020.2.11., 30. o.

5

(6)  EEA SOER 2020.

6

(7)  EEA.

7

(8)  Global Footprint Network.

8

(9)  Vandermaesen, T. et al. (2019) EU overshoot day – Living beyond nature's limits (Az európai túlfogyasztás napja – Túl a természet korlátain). WWF.

9

(10)  SOER 2020.

10

(11)  Steffen, W. et al., 2015.

11

(12)  Kettunen, M., Gionfra, S. and Monteville, M. (2019). EU circular economy and trade, IEEP Brussels/London.

12

(13)  EEA.

13

(14)  Eurostat.

14

(15)  ENSZ EGB (2018).

15

(16)  Rijnhout, Stoczkiewicz, Bolger (2018). Necessities for a Resource Efficient Europe.

16

(17)  EEA (2018): Waste prevention in Europe.

17

(18)  EEB (2019) Cool products don't cost the earth.

18

(19)  OECD (2019).

19

(20)  Zink, T. és Geyer, R. (2017).

20

(21)  Eurobarométer felmérés, élelmiszerbiztonság, 2019. június.

21

(22)  The external costs of banana production.

22

(23)  Pigou, A. C. (1920). The Economics of Welfare.

23

(24)  Európai Bizottság: A külső költségek internalizálását elősegítő stratégia, COM(2008) 435 final.

24

(25)  Eurostat.

25

(26)  Competition Policy and Sustainability: A study of industry attitudes towards multi-stakeholder collaboration in the UK grocery sector – Fairtrade Foundation. London, Egyesült Királyság; 2019. április.

26

(27)  2014/24/EU irányelv.

27

(28)  Európai Bizottság: Kézikönyv a zöld közbeszerzésről.

28

(29)  Európai Bizottság: Szociális beszerzés.

29

(30)  Az Európai Bizottság közleménye – Iránymutatás az innovatív közbeszerzésről (2018).

30

(31)  Azaz a konkrét magatartásbeli változások az emberek által a magatartásuk megváltoztatását illetően kinyilvánított szándékkal szemben (ez utóbbira vonatkozó kutatás összefoglalása: LE Europe et al. (2018).

31

(32)  LE Europe, VVA Europe, Ipsos, ConPolicy and Trinomics (2018).

32

(33)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

33

(34)  EEA.

34

(35)  BEUC (2020).

35

(36)  HL C 106., 2020.3.31., 1. o.

36

(37)  Rijnhout, Stoczkiewicz, Bolger (2018).

37

(38)  Ellen MacArthur Foundation (2019).

38

(39)  HL C 190., 2019.6.5., 9. o.

39

(40)  Gerritsen, E. és Underwood, E. (2019) What the Green Deal means for Europe's biodiversity. Allen, B. és Charveriat, C. (2018)

40

A meaty challenge. IEEP, Brüsszel.

(41)  HL C 81., 2018.3.2., 22. o.

41

(42)  IEEP & FEPS.

42

(43)  HL C 67., 2014.3.6., 23. o.

43

(44)  A Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentése.

44

(45)  HL C 440., 2018.12.6., 165. o.

45

(46)  Az OECD, civil szervezetek és szakszervezetek jelentései.

46

(47)  HL C 3., 2001.1.6., 2. o.

47

(48)  OECD Due Diligence Guidance for Responsible Supply Chains in the Garment and Footwear Sector (A ruházati és lábbeliágazatban működő felelős beszállítói láncokban alkalmazandó kellő gondosságra vonatkozó OECD-iránymutatások).

48

(49)  HL C 47., 2020.2.11., 30. o.

49

(50)  HL C 190., 2019.6.5., 9. o.

50

---

| 2020.12.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 429/60 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 429/60

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Az EU vidéki térségeinek integrált megközelítése, különös tekintettel a sérülékeny régiókra

(saját kezdeményezésű vélemény)

(2020/C 429/09)

| Előadó: | Josep PUXEU ROCAMORA |
| --- | --- |
| Társelőadó: | Dilyana SLAVOVA |

Előadó:

Josep PUXEU ROCAMORA

Társelőadó:

Dilyana SLAVOVA

| Közgyűlési határozat: | 2020.2.20. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az eljárási szabályzat 32. cikkének (2) bekezdése |
| | saját kezdeményezésű vélemény |
| Illetékes szekció: | „Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2020.8.31. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2020.9.17. |
| Plenáris ülés száma: | 554. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 212/0/4 |

Közgyűlési határozat:

2020.2.20.

Jogalap:

az eljárási szabályzat 32. cikkének (2) bekezdése

saját kezdeményezésű vélemény

Illetékes szekció:

„Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2020.8.31.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2020.9.17.

Plenáris ülés száma:

554.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

212/0/4

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az európai politikáknak az egész Unió harmonikus fejlődését elő kell mozdítaniuk, különös tekintettel a vidéki térségekre, az átalakulóban lévő ipari térségekre és a súlyos és állandó hátrányokkal küzdő térségekre, így a szigetekre, a hegyvidéki és a sarkvidéki területekre. Ez egy olyan horizontális alapelv, amelyre valamennyi európai uniós fellépésnek épülnie kell, és amely az Európa 2020 stratégiában (1) fogalmazódott meg, mely pedig azon meggyőződésen alapul, hogy a területek közötti koordináció az inkluzív gazdasági növekedés alapvető feltétele. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Az EGSZB teljes mértékben egyetért a 2021 és 2027 közötti időszakra vonatkozó közös agrárpolitika (KAP) Európai Bizottság által javasolt kilenc célkitűzésével: tisztességes jövedelem garantálása a mezőgazdasági termelők számára, az ágazat versenyképességének növelése, kiegyensúlyozottabb erőviszonyok az élelmiszer-ellátási lánc mentén, éghajlatváltozással kapcsolatos intézkedések, környezetvédelem, a tájak és a biológiai sokféleség megőrzése, a generációs megújulás támogatása, a vidéki térségek gazdasági élénkítése, az élelmiszer-minőség és az egészség védelme. A KAP-nak azt is biztosítania kell, hogy a mezőgazdasági termelés fennmaradjon a sérülékeny területeken. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Az EGSZB teljes mértékben egyetért az európai zöld megállapodással az erőforrások hatékony felhasználására, a biológiai sokféleség megőrzésére és a szennyezés mérséklésére irányulóan. Éppen ezért az EGSZB kiemeli, hogy a környezet pusztítása két, egyformán súlyos formában jelenik meg: egyrészt a városi területekre koncentrálódó gazdasági tevékenység következtében túlzott nyomás nehezedik a levegőre, a vízre és a talajra, másrészt olyan kiterjedt területek elhagyatottá válnak, ahol a tájképi és biológiai sokféleség az azt fenntartó és gazdagító, felelősségteljes gazdálkodás hiányában visszafordíthatatlanul elsorvad. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Az Európai Uniónak biztosítania kell a szükséges források jelentős részét, és figyelmet kell fordítania arra, hogy azokat a rendelkezésre álló legjobb gyakorlatok szerint használják fel. A KAP-nak szorosan együtt kell működnie a regionális és kohéziós politikákkal annak érdekében, hogy a kiegyensúlyozott területi fejlődés szempontját minden, helyi hatással is járó szakpolitikai döntéshozatal során kötelezően figyelembe vegyék. Az e területekre vonatkozó integrált stratégiához nagyobb költségvetési forrásokra és olyan intézményekre van szükség, amelyek nem elszigetelt módon működnek: kulcsfontosságú a koordináció, az integráció és a szakpolitikák összehangolása. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Mivel a társadalmi-szakmai fejlődési lehetőségek a városokban összpontosulnak, a vidéki területeken általában a lakosság legkiszolgáltatottabb helyzetű rétegei maradnak. Az EGSZB elismeri a területekben rejlő innovációs lehetőséget és annak szükségességét, hogy megerősítsék a helyi erősségeket, mérsékeljék a fejlődés terén mutatkozó különbségeket és fokozzák a versenyképességet. Ennek érdekében elengedhetetlenül fontos olyan, az innovációt támogató ökoszisztémákat építeni, amelyek fokozzák a gazdaság diverzifikálását és lehetővé teszik élő, kreatív, intelligens, reagálni képes területek létrejöttét, és amelyeknek köszönhetően az emberek megválaszthatják, hol szeretnének méltó körülmények között élni és dolgozni, akár városi, akár vidéki területeken. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Az egyre gyakrabban előforduló járványkitörések további érvként szolgálnak a kiegyensúlyozottabb területfejlesztés mellett. A csúcsidőszakban a nagyvárosi tömegközlekedési eszközökön jellemző, elkerülhetetlen zsúfoltsághoz köthető gyors fertőzési ütemnek – amelyre a Covid19-világjárvány tragikus módon rávilágított – a legmagasabb szinten gondolkodásra kellene sarkallnia a társadalmaink számára áhított jövőt és az ahhoz szükséges irányváltást illetően. A vidéki területek nagyobb ellenálló képességének ebben az esetben inspirációként kell szolgálnia, és az semmiképpen sem használható fel az ottani egészségügyi szolgáltatások elégtelen kínálatának igazolására. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | A távmunkának a kijárási korlátozások miatti robbanásszerű terjedése és a Covid-járványt követő helyreállítási tervek egy olyan, immáron utópisztikusnak sem mondható paradigmaváltásra teremtenek lehetőséget, amelynek keretében a magas hozzáadott értékkel rendelkező, virtuális munkahelyek vidéki és hegyvidéki területekre települhetnek vissza. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Az EGSZB-nek – amennyiben támogatni kívánja ezt a folyamatot és példát kíván mutatni – minden jövőbeni, város-, vidék- és területfejlesztési politikára vonatkozó véleményében szisztematikus módon holisztikus megközelítést kell alkalmaznia. Ennek érdekében létre kell hozni egy olyan ad hoc testületet, amelyben az ECO és a NAT szekció tagjai egyenlő arányú képviselettel rendelkeznek. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Bevezetés

| 2.1. | A gazdasági, társadalmi, környezeti és területi kohézió az EU építésének egyik alapvető pilléreként szolgál. Mindazonáltal a területi kohézió megvalósítására irányuló múltbeli és jelenlegi erőfeszítések és az egyes fázisokban és időszakokban elért ezzel kapcsolatos sikerek ellenére az európai régiókat valójában ma is különféle léptékű és nagyon eltérő típusú területi egyenlőtlenségek jellemzik. Példaként szolgál erre, hogy Bulgária, Románia, Spanyolország, Magyarország vagy Lengyelország vidéki területein számos és jelentős egyenlőtlenség tapasztalható a jövedelmek, a kommunikáció, az egészségügy és a szolgáltatásokhoz való hozzáférés stb. vonatkozásában. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | A tények azt mutatják, hogy az európai területek nem egységesen fejlődnek. Míg egyes területeket a gazdasági növekedés, a társadalmi kohézió és a környezeti fenntarthatóság jellemez, más területeket stagnálás, elnéptelenedés vagy elsivatagosodás fenyeget. Az egyenlőtlenségek nem csupán a NUTS 3 szintű régiók (2) között, de egy-egy régió különböző részei között is megfigyelhetők. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Az éghajlatváltozás hatásai, a technológiai, normatív és intézményi változások, a természeti, ipari, járványügyi katasztrófák különös mértékben sújtják a vidéki területeket. Noha a hátrányokkal küzdő és köztes területek fokozott ellenálló képességről tettek tanúbizonyságot a legutóbbi pénzügyi válság során, a városok állnak közelebb ahhoz, hogy megvalósítsák az Európa 2020 stratégiában meghatározott célkitűzéseket a foglalkoztatásra, az oktatásra és szegénység visszaszorítására vonatkozóan. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | A távoli vidéki és hegyvidéki területek és a külső, legkülső és sarkvidéki régiók a leginkább kiszolgáltatottak. Ezek a területek olyan objektív korlátozó tényezőknek vannak alárendelve, mint a kritikus (demográfiai vagy gazdasági) tömeg hiánya, a nehéz megközelíthetőség stb. Ezzel párhuzamosan – mintegy fordított jelenségként – a városi területeket egyre inkább a zsúfoltság és a természeti erőforrásokra (levegő, víz, talaj) nehezedő nyomás jellemzi. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | A vidéki területek nem csupán mennyiségi szempontból (a népesség 55 %-át, a bruttó hozzáadott érték hozzávetőlegesen 45 %-át és a munkahelyek 50 %-át adják) jelentősek az Unió egésze számára, hanem az egyes országok kultúrájához és identitásához való kötődésük szempontjából is. E vélemény egy olyan holisztikus megközelítés alapjait hivatott lefektetni, amely kiegyensúlyozottabb területfejlesztést tesz lehetővé. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Intézkedési javaslatok

| 3.1. | A városok és kiterjedt hátországaik között létrejött területi szerződés a legjobb – ha nem az egyetlen – módja egy olyan harmonikus gazdaságfejlesztés megvalósításának, melynek révén elkerülhető a zsúfoltság és az elnéptelenedés kettős veszélye. Noha a kezdeti politikai lendület a regionális hatóságoktól származna, a döntéseket mindig alulról jövő kezdeményezéssel, állandó résztvevői struktúrákkal kell meghozni, amelyek a területen működő valamennyi állami, magán és szervezett civil társadalmi szereplőt magukban foglalják. Az aszimmetriák kijavításához kulcsfontosságú aspektus a közös tervezés és végrehajtás. Az EGSZB egy olyan kísérleti program finanszírozását szorgalmazza, melynek keretében az egyes területek sajátosságaira szabott megoldásokat próbálnának ki. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Ahhoz, hogy az EU vidéki területein – és különösen a sérülékeny régiókban – valódi hatást lehessen elérni, a fellépésnek öt dimenzióra kell kiterjednie:






  — | a területi dimenzióra, kiegyensúlyozott fejlődést ösztönözve, és minden egyes területen észszerűsítve a vidéki és városi pólusok közötti áramlást, |
| --- | --- | --- |

3.2.

—

a területi dimenzióra, kiegyensúlyozott fejlődést ösztönözve, és minden egyes területen észszerűsítve a vidéki és városi pólusok közötti áramlást,

| — | a gazdasági dimenzióra, elősegítve a jövedelmi egyenlőtlenségek orvoslását előmozdító decentralizációt és diverzifikációt, |
| --- | --- |

—

a gazdasági dimenzióra, elősegítve a jövedelmi egyenlőtlenségek orvoslását előmozdító decentralizációt és diverzifikációt,

| — | a szociális dimenzióra, garantálva az alapvető oktatási, egészségügyi, közlekedési, kulturális stb. szolgáltatásokhoz való hozzáférést, |
| --- | --- |

—

a szociális dimenzióra, garantálva az alapvető oktatási, egészségügyi, közlekedési, kulturális stb. szolgáltatásokhoz való hozzáférést,

| — | a környezeti dimenzióra, figyelembe véve az agroökológiát (3) és előtérbe helyezve a biológiai sokféleség EU-ban megvalósuló védelmét, |
| --- | --- |

—

a környezeti dimenzióra, figyelembe véve az agroökológiát (3) és előtérbe helyezve a biológiai sokféleség EU-ban megvalósuló védelmét,

| — | az intézményi dimenzióra, a többi dimenzióban való előrehaladást elősegítő, támogató ökoszisztémát hozva létre. |
| --- | --- |

—

az intézményi dimenzióra, a többi dimenzióban való előrehaladást elősegítő, támogató ökoszisztémát hozva létre.

| 3.3. | Figyelmet kell fordítani a kockázatok kezelésére, a bizonytalansági forgatókönyvekre, a vészhelyzeti tervek kialakítására, az egymással ellentétes érdekek integrálási mechanizmusára, illetve a globális és helyi elképzelések közötti szinergiák kialakítására. Mindegyik mechanizmus elengedhetetlenül fontos egy olyan stratégia tervezése és végrehajtása érdekében, amely a területi kiszolgáltatottság mérséklésére hivatott. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | A közös stratégiai keret a különféle esb-alapok (4) összehangolt fellépését garantálja. Regionális és szubregionális szinten a több alapból finanszírozott, integrált területi beruházások az adott terület sajátosságaihoz igazíthatják a beavatkozásokat, és a helyi sajátosságokra épülhetnek a különféle ágazatok – így a biológiai sokféleség megőrzése, a földgazdálkodás (mindenekelőtt mezőgazdaság és erdészet) és az idegenforgalom – közötti szinergiák kihasználása érdekében. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Azt javasoljuk, hogy biztosítsanak nagyobb rugalmasságot a tagállamok és régiók számára a szakpolitikai lehetőségek terén, hogy a szakpolitikát célzottan az ő konkrét igényeikhez igazíthassák, és ezért a beavatkozások megtervezésével és végrehajtásával kapcsolatosan is fokozott rugalmasság javasolt. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Olyan integrált stratégiát javaslunk, amely nem elszigetelt módon működő politikákat és intézményeket kíván meg, ehhez pedig kulcsfontosságú az intézményi koordináció, az integráció és az összehangolás. A stratégiák és beavatkozások megtervezéséhez szükségszerűen figyelembe kell venni az aktuális intézményi környezetből adódó lehetőségeket, amelyek között megemlítendő a 2030-as menetrend és a – globális keretet jelentő – fenntartható fejlődési célok, az európai keret tekintetében pedig az alábbiak:






  — | az európai zöld megállapodás, amely számos, az elkövetkezendő években követendő stratégiát tartalmaz, melyek közül néhánynak („A termelőtől a fogyasztóig” stratégia, a biodiverzitási stratégia) jelentős hatása lesz a vidéki területekre, |
| --- | --- | --- |

3.6.

—

az európai zöld megállapodás, amely számos, az elkövetkezendő években követendő stratégiát tartalmaz, melyek közül néhánynak („A termelőtől a fogyasztóig” stratégia, a biodiverzitási stratégia) jelentős hatása lesz a vidéki területekre,

| — | a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret és az Európai Helyreállítási Eszköz, amelyek meghatározzák a rendelkezésre álló költségvetést, |
| --- | --- |

—

a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret és az Európai Helyreállítási Eszköz, amelyek meghatározzák a rendelkezésre álló költségvetést,

| — | az EU arra vonatkozó kötelezettségvállalása, hogy a XXI. század második felében lépéseket tesz a karbonsemlegesség megvalósítására, |
| --- | --- |

—

az EU arra vonatkozó kötelezettségvállalása, hogy a XXI. század második felében lépéseket tesz a karbonsemlegesség megvalósítására,

| — | a körforgásos gazdaságra vonatkozó új cselekvési terv, |
| --- | --- |

—

a körforgásos gazdaságra vonatkozó új cselekvési terv,

| — | továbbá az intelligens szakosodási stratégiák; a kohéziós politika, a digitális egységes piac stb. |
| --- | --- |

—

továbbá az intelligens szakosodási stratégiák; a kohéziós politika, a digitális egységes piac stb.

| 3.7. | A vidéki területeken az erőforrás-gazdálkodás hagyományosan „körforgásos” elven működik, ez azonban nem akadályozhatja meg a gazdaságilag és környezetileg fenntarthatóbb, új energetikai modellek kialakítását és a körkörös gazdaság vidéki területeken való ösztönzését. Az EGSZB emellett a rövid ellátási láncokat és a városi-vidéki kereskedelem intenzívebbé tételét is támogatja. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | A mezőgazdasági tevékenység mindig is lehetőséget adott azoknak a kiszolgáltatott helyzetben lévő embereknek a beilleszkedésre, akik nehezen találtak munkát, ráadásul szállásra és személyre szabott gondozásra is szükségük volt. Ezt a szerepet jelenleg a szociális mezőgazdasági üzemek tölthetik be. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | A digitalizációs folyamatok új foglalkoztatási és vállalkozási lehetőségeket tesznek lehetővé. A vidéki térségek kommunikációjának javítását a területhez és nem kizárólag a népességhez kell kötni, és ki kell használni a műholdas technológiák és a helyi szintű összeköttetési hálózatok kiépítése által támogatott kezdeményezéseket, hogy azokat a vidéki közösségek legnagyobb része alkalmazhassa, és hogy a mezőgazdasági területeken is ki tudják aknázni az új technológiákat. A digitalizáció lehetőségeket teremt a fiatalok számára, és változást idéz elő az elnéptelenedési tendenciákban. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Az EGSZB elismeri, hogy „az intelligens falvakra irányuló uniós fellépés” egy olyan eszköz, amely információcserét tesz lehetővé a pezsgőbb, fenntarthatóbb, vonzóbb vidéki térségek innovatív kialakítási módjairól és a vidékfejlesztési programok, az uniós kohéziós politika és más finanszírozási eszközök jobb kihasználásáról. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Az EGSZB elismeri a helyi akciócsoportoknak és hálózataiknak az EU egész területén zajló vidékfejlesztési folyamatok előmozdítása terén betöltött fontos szerepét: új kormányzási mechanizmusokat hoznak létre, diverzifikálják a vidéki területek gazdaságát, őrzik a történelmi és kulturális örökséget, valamint támogatják a vállalkozásokat. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Szükség van a területek fejlődésének értékelésére és nyomon követésére, ezért a jövővel kapcsolatos döntések meghozatalához minden egyes terület vonatkozásában mutatókat kell létrehozni. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | A területhez kapcsolódó különféle szakpolitikákat – mindig figyelembe véve a jelen lévő szereplőket – össze kell hangolni az eltérő használati potenciállal rendelkező terek összekapcsolására irányuló célkitűzéssel, és a szubregionális sajátosságok figyelembevétele érdekében azokat a megfelelő, tehát a NUTS 3-nál alacsonyabb szinten kell alkalmazni. Megfontolásra érdemesek a következő intézkedések:






  — | olyan „területi szerződések” létrehozása, amelyek kötelezővé teszik az állami és magánszereplők kötelezettségvállalásainak rögzítését és intézményközi együttműködési mechanizmusokat alakítanak ki, |
| --- | --- | --- |

3.13.

—

olyan „területi szerződések” létrehozása, amelyek kötelezővé teszik az állami és magánszereplők kötelezettségvállalásainak rögzítését és intézményközi együttműködési mechanizmusokat alakítanak ki,

| — | az innovációs lehetőségek beazonosítása és a helyi erősségekre való összpontosítás, |
| --- | --- |

—

az innovációs lehetőségek beazonosítása és a helyi erősségekre való összpontosítás,

| — | „intelligens területek” ösztönzése egy olyan hálózatépítési rendszer kiépítésével, amely javítja a gazdasági és politikai hatékonyságot, |
| --- | --- |

—

„intelligens területek” ösztönzése egy olyan hálózatépítési rendszer kiépítésével, amely javítja a gazdasági és politikai hatékonyságot,

| — | egy a területfejlesztés terén aktív civil társadalmi szervezeteket összekötő, katalizátor szerv előmozdítása, |
| --- | --- |

—

egy a területfejlesztés terén aktív civil társadalmi szervezeteket összekötő, katalizátor szerv előmozdítása,

| — | olyan, az elnéptelenedés leküzdésére irányuló tevékenységek kidolgozása, amelyek valódi változást hoznak a területi foglalkozási minták terén, |
| --- | --- |

—

olyan, az elnéptelenedés leküzdésére irányuló tevékenységek kidolgozása, amelyek valódi változást hoznak a területi foglalkozási minták terén,

| — | az életminőség javítása a fiatalok számára lényeges szempontok tekintetében (oktatás, szórakozás). |
| --- | --- |

—

az életminőség javítása a fiatalok számára lényeges szempontok tekintetében (oktatás, szórakozás).

| 3.14. | A jelenlegi demográfiai tendencia megfordításához az kell, hogy a vidéki fiatalok maguk döntsenek úgy, hogy nem költöznek be a városba. E döntés során a legalapvetőbb – noha nem az egyetlen – mérlegelési tényező a tisztességes fizetést kínáló és kilátásokat nyújtó szakmai tevékenység lehetősége. A vidéki fiatalok életének – államilag támogatott média és audiovizuális produkciók segítségével bemutatott – vonzó és érdekes imázsa hozzájárulhat ahhoz, hogy ezekben a fiatalokban erősödjön a származásuk kapcsán méltán érzett büszkeség. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | A fenti állítás kétszeresen igaz a nők esetében. Megfelelően el kell ismerni és értékelni kell a vidéki nők – mezőgazdasági és nem mezőgazdasági – gazdasági tevékenységhez való tetemes hozzájárulását, mindenekelőtt szigorúan egyenlő díjazással és adott esetben lehetővé téve, hogy társtulajdonossá váljanak az üzemekben. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | A vidéki területeken mindenféle vállalkozás megtalálható, noha a mezőgazdasági termékek feldolgozásával foglalkozók felülreprezentáltak. Ha a szükséges telekommunikációs, közlekedési, energetikai stb. infrastruktúrák könnyedén hozzáférhetők, a vidéki területek gyakran a legkifizetődőbb lehetőségnek bizonyulnak az új vállalkozási projektek helyszínének kiválasztása során. A megfelelő összegű adóösztönzők jelenthetik azt a tényezőt, ami feléjük billenti a mérleg nyelvét. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | A legtöbb faluban a mezőgazdasági szövetkezet a legnagyobb vállalat, amely a termeléssel közvetlenül összefüggő tevékenység mellett raktározási vagy hitelezési részleggel is rendelkezhet. A szövetkezeteket – szociális jellegükre való tekintettel – megkülönböztetett adójogi bánásmódban kell részesíteni, és számos formában támogatást kell kapniuk a hatóságoktól. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | A mezőgazdaság gyakran a helyi gazdaság sarokkövét jelenti, és egyéb ágazatok, így az agrárélelmiszer-ipar és az idegenforgalom fejlődését is lehetővé teszi. A földek elhagyása ezzel szemben a terület aktív gondozásával járó tájkép és környezetvédelmi szolgáltatások eltűnését vonja maga után. A mezőgazdasági és erdészeti tevékenységek hozzájárulnak a népesség helyben tartásához, az erózióval szembeni küzdelemhez, a tüzek gyakoriságának és kiterjedtségének csökkentéséhez és az elsivatagosodás elkerüléséhez. Alapvetően fontos, hogy a közös agrárpolitika biztosítsa a mezőgazdasági termelés fenntartását a sérülékeny területeken. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | A hegyvidéki területeken folytatott külterjes állattartás lehetővé teszi a mezőgazdasági értékkel nem rendelkező, marginális földterületek kihasználását. A helyesen irányított legeltetési tevékenység számos – környezeti (a biológiai sokféleség fokozása), kulturális (a tárgyi és immateriális örökség megőrzése), táji (térségek megnyitása az idegenforgalom előtt) – előnnyel jár. Ezenkívül a természeti kockázatokat, így az erdőtüzeket, a földcsuszamlásokat és az árvizeket is meggátolja. A hegyvidéki területeken végzett állattenyésztés ugyanakkor egyre nagyobb veszélybe kerül a hús- és tejtermékek rendkívül alacsony jövedelmezősége miatt, ezért feltétlenül szükség van célzott támogatási intézkedésekre. A nagyragadozók (a farkasok és a farkasok) újbóli betelepítése tovább növeli a termelési költségeket. Az együttélés csak bizonyos területeken valósítható meg, nagyon jól átgondolt módon és elegendő, azonnal elérhető kompenzációk mellett. |
| --- | --- |

3.19.

4.   Nyomon követés és értékelés

| 4.1. | Részletes útmutatót kell kidolgozni a bevezetésre kerülő intézkedésekről. A területi szerződéseknek konkrét, kézzelfogható és felülvizsgálható célkitűzéseket kell meghatározniuk, ideértve a teljesítésük várható időhorizontját. Nagyon szorosan nyomon kell követni az előrehaladást bizonyos kulcsfontosságú mutatók terén, amelyek nem teljes körű felsorolása alább olvasható: |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | A népességdinamika vonatkozásában:






  — | a be- és kivándorlás kvalitatív és kvantitatív jellemzői, |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

—

a be- és kivándorlás kvalitatív és kvantitatív jellemzői,

| — | a korfa jellemzői a különféle területi szinteken. |
| --- | --- |

—

a korfa jellemzői a különféle területi szinteken.

| 4.1.2. | Az életminőség vonatkozásában:






  — | élelmiszerellátás: helyi üzletek és hatékony forgalmazási csatornák megőrzése és fejlesztése annak érdekében, hogy minden polgár számára állandó hozzáférést biztosítsanak a jó minőségű élelmiszerekhez, elkerülve az úgynevezett „élelmiszer-sivatagokat”. |
| --- | --- | --- |

4.1.2.

—

élelmiszerellátás: helyi üzletek és hatékony forgalmazási csatornák megőrzése és fejlesztése annak érdekében, hogy minden polgár számára állandó hozzáférést biztosítsanak a jó minőségű élelmiszerekhez, elkerülve az úgynevezett „élelmiszer-sivatagokat”.

| — | finanszírozáshoz való hozzáférés: a pénzintézetek és bankok nyitvatartási idejének meghosszabbítása, valamint bankjegykiadó automaták rendelkezésre állása. |
| --- | --- |

—

finanszírozáshoz való hozzáférés: a pénzintézetek és bankok nyitvatartási idejének meghosszabbítása, valamint bankjegykiadó automaták rendelkezésre állása.

| — | az oktatáshoz való hozzáférés: a legközelebbi általános és középiskolákba történő utazások idejének lerövidítése, |
| --- | --- |

—

az oktatáshoz való hozzáférés: a legközelebbi általános és középiskolákba történő utazások idejének lerövidítése,

| — | az egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférés: a legközelebbi sürgősségi ellátóponthoz és kórházhoz történő utazások idejének lerövidítése, |
| --- | --- |

—

az egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférés: a legközelebbi sürgősségi ellátóponthoz és kórházhoz történő utazások idejének lerövidítése,

| — | ikt-eszközök használata az otthoni ápolásban és az egészségügyi ellátásban, |
| --- | --- |

—

ikt-eszközök használata az otthoni ápolásban és az egészségügyi ellátásban,

| — | a kommunikációhoz való hozzáférés javítása: telefonos eszközök, szélessáv, |
| --- | --- |

—

a kommunikációhoz való hozzáférés javítása: telefonos eszközök, szélessáv,

| — | a történelmi és természeti örökség megőrzése (védett területek) és a kultúrához való jobb hozzáférés. |
| --- | --- |

—

a történelmi és természeti örökség megőrzése (védett területek) és a kultúrához való jobb hozzáférés.

| 4.1.3. | Az elérhető költségvetés vonatkozásában:






  — | nagyobb költségvetési hozzájárulás a helyi önkormányzatok számára lakosonként, illetve négyzetkilométerenként számolva, |
| --- | --- | --- |

4.1.3.

—

nagyobb költségvetési hozzájárulás a helyi önkormányzatok számára lakosonként, illetve négyzetkilométerenként számolva,

| — | nagyobb költségvetési hozzájárulás a köz-magán partnerségek és adott esetben a közvetítő szervek számára, |
| --- | --- |

—

nagyobb költségvetési hozzájárulás a köz-magán partnerségek és adott esetben a közvetítő szervek számára,

| — | a támogatások feltételéül kell szabni a közösség számára nyújtott előnyök ellenőrzését. |
| --- | --- |

—

a támogatások feltételéül kell szabni a közösség számára nyújtott előnyök ellenőrzését.

| 4.1.4. | A jövedelem vonatkozásában:






  — | a vidék és a város közötti különbség fokozatos csökkentése nem csupán a teljes jövedelem, hanem a munkaóránként járó jövedelem tekintetében is, |
| --- | --- | --- |

4.1.4.

—

a vidék és a város közötti különbség fokozatos csökkentése nem csupán a teljes jövedelem, hanem a munkaóránként járó jövedelem tekintetében is,

| — | a nem és a kor szempontjainak figyelembevétele. |
| --- | --- |

—

a nem és a kor szempontjainak figyelembevétele.

| 4.1.5. | A foglalkoztatás vonatkozásában:






  — | a munkanélküliség csökkentése, különösen a fiatalok körében, |
| --- | --- | --- |

4.1.5.

—

a munkanélküliség csökkentése, különösen a fiatalok körében,

| — | a foglalkoztatási arány növelése, különösen a nők körében, |
| --- | --- |

—

a foglalkoztatási arány növelése, különösen a nők körében,

| — | munkahelyteremtésre irányuló ösztönzők biztosítása az alacsony népsűrűségű települések számára, |
| --- | --- |

—

munkahelyteremtésre irányuló ösztönzők biztosítása az alacsony népsűrűségű települések számára,

| — | rugalmas vagy alternatív munkarendű munkahelyek teremtése, |
| --- | --- |

—

rugalmas vagy alternatív munkarendű munkahelyek teremtése,

| — | a társadalmi beilleszkedést elősegítő munkahelyek teremtése. |
| --- | --- |

—

a társadalmi beilleszkedést elősegítő munkahelyek teremtése.

| 4.1.6. | A közfoglalkoztatás vonatkozásában:






  — | az egészségügyi, oktatási, a közrendre és az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésre stb. irányuló szolgáltatások fenntartása minden területen, illetve ezek kiterjesztése mozgó szolgáltatások révén, |
| --- | --- | --- |

4.1.6.

—

az egészségügyi, oktatási, a közrendre és az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésre stb. irányuló szolgáltatások fenntartása minden területen, illetve ezek kiterjesztése mozgó szolgáltatások révén,

| — | az állami szervezetek, szervek, munkahelyek decentralizációja, |
| --- | --- |

—

az állami szervezetek, szervek, munkahelyek decentralizációja,

| — | a köztisztviselők ösztönzése arra, hogy családjaikkal a munkahelyük szerinti helységben telepjenek le, csökkentve a napi ingázást. |
| --- | --- |

—

a köztisztviselők ösztönzése arra, hogy családjaikkal a munkahelyük szerinti helységben telepjenek le, csökkentve a napi ingázást.

| 4.1.7. | Az állami beruházások vonatkozásában:






  — | a lakosonkénti és négyzetkilométerenkénti teljes állami beruházás növelése, |
| --- | --- | --- |

4.1.7.

—

a lakosonkénti és négyzetkilométerenkénti teljes állami beruházás növelése,

| — | az elérhető közlekedési infrastruktúra rendelkezésre állásának hatékony javítása: az autópályák felhajtói és lehajtói, valamint a vasútállomások településektől való átlagos távolsága, |
| --- | --- |

—

az elérhető közlekedési infrastruktúra rendelkezésre állásának hatékony javítása: az autópályák felhajtói és lehajtói, valamint a vasútállomások településektől való átlagos távolsága,

| — | a vasút és az intermodális stratégiák alkalmazásának fokozása. |
| --- | --- |

—

a vasút és az intermodális stratégiák alkalmazásának fokozása.

| 4.1.8. | A magánberuházások vonatkozásában:






  — | a lakosonkénti és négyzetkilométerenkénti teljes magánberuházás növelése, |
| --- | --- | --- |

4.1.8.

—

a lakosonkénti és négyzetkilométerenkénti teljes magánberuházás növelése,

| — | adókedvezmények vagy más típusú ösztönzők biztosítása az alacsony népsűrűségű településeken történő beruházásokhoz, |
| --- | --- |

—

adókedvezmények vagy más típusú ösztönzők biztosítása az alacsony népsűrűségű településeken történő beruházásokhoz,

| — | kedvező adójogi bánásmód a vidéki területen végzett személyszállítási szolgáltatások számára. |
| --- | --- |

—

kedvező adójogi bánásmód a vidéki területen végzett személyszállítási szolgáltatások számára.

Kelt Brüsszelben, 2020. szeptember 17-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2010) 2020.

1

(2)  „Nomenclature des unités territoriales statistiques” – a statisztikai célú területi egységek nómenklatúrája.

2

„Nomenclature des unités territoriales statistiques”

(3)  „Az EGSZB úgy véli, hogy az agroökológia jelenti azt a távlatot, amely felé az európai mezőgazdaságnak haladnia kell, amelynek fejlődése a jellegéből fakadóan a természeti erőforrások megőrzésétől függ.” (HL C 353., 2019.10.18., 65. o.).

3

(4)  Európai strukturális és beruházási alapok.

4

---

| 2020.12.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 429/66 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 429/66

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Az EU kereskedelempolitikájának összeegyeztethetősége az európai zöld megállapodással

(saját kezdeményezésű vélemény)

(2020/C 429/10)

| Előadó: | John BRYAN |
| --- | --- |

Előadó:

John BRYAN

| A Közgyűlés határozata: | 2020.2.20. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az eljárási szabályzat 32. cikkének (2) bekezdése |
| | saját kezdeményezésű vélemény |
| Illetékes szekció: | „Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2020.7.8. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2020.9.18. |
| Plenáris ülés száma: | 554. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 216/1/3 |

A Közgyűlés határozata:

2020.2.20.

Jogalap:

az eljárási szabályzat 32. cikkének (2) bekezdése

saját kezdeményezésű vélemény

Illetékes szekció:

„Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2020.7.8.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2020.9.18.

Plenáris ülés száma:

554.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

216/1/3

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az EGSZB üdvözli az európai zöld megállapodást, különösen a „termelőtől a fogyasztóig” stratégiát és a biodiverzitási stratégiát, amelyek nagyratörőek, nagy hatással lesznek az uniós mezőgazdasági termelésre és agrár-élelmiszeripari ágazatra, és központi szerepet töltenek majd be a jövőbeli kereskedelmi megállapodásokban. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Az EGSZB úgy véli, hogy az EU-nak a Covid19-válságra az európai helyreállítási terv mihamarabbi végrehajtásával kell reagálnia, hogy az uniós gazdaság – az egészségügyi és környezeti kockázatokat is figyelembe véve – a lehető leghamarabb talpra álljon, és újra teljeskörűen működjön. A zöld megállapodásnak a helyreállítás szerves részét kell képeznie. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Mivel a Covid19-válság eddig nem látott mértékű recesszióval fenyegeti a világgazdaságot, még sosem volt ekkora szükség a tisztességes, szabályokon alapuló és egyenlő versenyfeltételeket biztosító kereskedelemre mint a gazdasági talpraállás hajtóerejére. A jól működő, nyitott uniós egységes piac és nemzetközi kereskedelem kulcsfontosságú. Az EGSZB úgy véli, hogy az EU nem engedheti meg, hogy kereskedelempolitikája defenzívába szoruljon. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | A Covid19-válság leglényegesebb tanulságai az EU számára a következők:






  1) | a „globális egészségszemlélet” („One Health”) fogalma, az élelmezésbiztonság és az élelmiszer-önrendelkezés kritikus fontosságú Európa számára; |
| --- | --- | --- |

1.4.

1)

a „globális egészségszemlélet” („One Health”) fogalma, az élelmezésbiztonság és az élelmiszer-önrendelkezés kritikus fontosságú Európa számára;

| 2) | erős KAP-ra, valamint fenntartható és reziliens ellátási láncra van szükség az élelmiszerek és az egészséggel kapcsolatos alapvető termékek terén; |
| --- | --- |

2)

erős KAP-ra, valamint fenntartható és reziliens ellátási láncra van szükség az élelmiszerek és az egészséggel kapcsolatos alapvető termékek terén;

| 3) | a válság kezeléséhez az EU-nak stabil, megfelelően finanszírozott, saját forrásokon alapuló költségvetésre van szüksége; |
| --- | --- |

3)

a válság kezeléséhez az EU-nak stabil, megfelelően finanszírozott, saját forrásokon alapuló költségvetésre van szüksége;

| 4) | a kereskedelemnek és az uniós egységes piac védelmének fontos szerepe van a renacionalizáció és a brexithez hasonló fejlemények megismétlődésének a megakadályozásában. |
| --- | --- |

4)

a kereskedelemnek és az uniós egységes piac védelmének fontos szerepe van a renacionalizáció és a brexithez hasonló fejlemények megismétlődésének a megakadályozásában.

| 1.5. | Az EGSZB kéri, hogy egy részletes hatásvizsgálatban teljes körűen elemezzék ki, hogy a zöld megállapodás részét képező „termelőtől a fogyasztóig” stratégia és biodiverzitási stratégia milyen hatást gyakorol az uniós kereskedelmi megállapodásokra, a gazdálkodásra és az agrár-élelmiszeripari ágazatra. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Közismert, hogy a mezőgazdasági termékek kereskedelmére kulcsszerep hárul a fenntartható fejlődési célok többségének – ha nem mindegyikének – a megvalósításában, valamint hogy a WTO fontos szerepet tölt be a fenntartható fejlődési célok teljesítésében, és hatékony multilaterális kereskedelmi mechanizmus híján ez sokkal nehezebb feladat lenne. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Az EGSZB azt javasolja, hogy a zöld megállapodás részét képező „termelőtől a fogyasztóig” stratégia és biodiverzitási stratégia globális fenntarthatósági normaként képezze részét az összes jövőbeli uniós kereskedelmi megállapodásnak, elismerve, hogy a fenntartható fejlődési célok és az ennél szigorúbb normák többoldalú kereskedelmi megállapodásokba való belefoglalása, majd végrehajtása különösen nagy kihívást jelent. Azonban a kétoldalú kereskedelmi megállapodásokban rövid távon lehetségesnek tűnik a nagyobb előrelépés a fenntartható fejlődési célokkal és az alapvető környezetvédelmi és szociális normákkal kapcsolatban. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Az EU-nak garantálnia kell, hogy a kereskedelmi megállapodások nem helyezik ki a problémát és nem fokozzák az erdőirtást más országokban. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Az EGSZB szerint mindenképpen biztosítani kell, hogy az uniós mezőgazdasági termelés és agrár-élelmiszeripari ágazat életképességét és versenyképességét ne veszélyeztesse az, hogy a zöld megállapodás részét képező „termelőtől a fogyasztóig” stratégia és biodiverzitási stratégia magasabb költségeket és szigorúbb előírásokat jelent, miközben a versenytársak nem hajlandók elfogadni és alkalmazni azokat. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Az EGSZB úgy véli, hogy sokkal nagyobb összhangra és több koordinációra van szükség az olyan uniós politikák között – illetve az egyes politikákon belül –, mint a zöld megállapodás részét képező „termelőtől a fogyasztóig” stratégia és biodiverzitási stratégia, a KAP, a kereskedelempolitika, valamint a szociálpolitika. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | A mezőgazdasági termelés – az EU családi gazdálkodási modelljével összhangban – kulcsszerepet játszik a zöld megállapodás részét képező „termelőtől a fogyasztóig” stratégia és biodiverzitási stratégia megvalósításában, és alapvetően fontos, hogy a mezőgazdasági termelőkre nehezedő újabb terhek ellentételezésére elegendő forrás álljon rendelkezésre a KAP költségvetésében. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Az ökológiai gazdálkodás mezőgazdasági területre történő kiterjesztésével kapcsolatban meg kell vizsgálni a termelés ebből adódó csökkenésének hatását. Intenzívebb kutatásra van szükség az „ökológiai” kifejezés jobb meghatározása és annak pontosabb megállapítása érdekében, hogy az „ökológiai” gazdálkodás pontosan mennyivel járul hozzá a globális fenntarthatósághoz, többek között a biológiai sokféleséghez. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Minden uniós kereskedelmi megállapodásnak tiszteletben kell tartania az EU állat- és növényegészségügyi rendelkezéseit, és be kell tartania az elővigyázatosság elvét. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Háttér

Az európai zöld megállapodás

| 2.1. | Az európai zöld megállapodás (1) egy ambiciózus közlemény, mely az éghajlatváltozással és a környezettel kapcsolatos kihívások kezelése iránti elkötelezettségről tanúskodik. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | A zöld megállapodás egy új növekedési stratégia, amely az Uniót olyan igazságos és virágzó társadalommá kívánja alakítani, amely korszerű, erőforrás-hatékony és versenyképes gazdasággal rendelkezik, ahol 2050-re megszűnik a nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátás, és ahol a gazdaság növekedése nem erőforrásfüggő. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | A zöld megállapodás célja az EU természeti tőkéjének védelme, megőrzése és fejlesztése, valamint a polgárok egészségének és jóllétének védelme a környezettel kapcsolatos kockázatokkal és hatásokkal szemben. Ennek az átállásnak méltányosnak és inkluzívnak kell lennie. Az embereket kell előtérbe helyeznie, és figyelmet kell fordítania a régiókra, az egyes iparágakra és a munkavállalókra. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Az Európai Bizottság kijelentette, hogy a zöld megállapodás szerves részét képezi az Európai Bizottság kereskedelempolitikára vonatkozó stratégiájának, amely az ENSZ 2030-ig tartó időszakra szóló menetrendjének és a fenntartható fejlődési céloknak a megvalósítására irányul (2). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Az európai zöld megállapodásban meghatározott fő célkitűzéseket az alábbi ábra (3) szemlélteti: |
| --- | --- |

2.5.

Image 1

A „termelőtől a fogyasztóig” (F2F) stratégia és a biodiverzitási stratégia

| 2.6. | A zöld megállapodáson belül a „termelőtől a fogyasztóig” stratégia (4) célja az, hogy az EU élelmiszerrendszerét a fenntarthatóság globális etalonjává tegye. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Az uniós biodiverzitási stratégia (5) célja a biológiai sokféleség csökkenésének visszafordítása és a természet helyreállítása. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | A „termelőtől a fogyasztóig” stratégia és a biodiverzitási stratégia fő célkitűzései között szerepelnek többek között az alábbiak:






  — | a vegyi növényvédőszerek használatának 50 %-os csökkentése 2030-ig, |
| --- | --- | --- |

2.8.

—

a vegyi növényvédőszerek használatának 50 %-os csökkentése 2030-ig,

| — | a tápanyagveszteség 50 %-os csökkentése és a műtrágyahasználat 20 %-os visszaszorítása 2030-ig, |
| --- | --- |

—

a tápanyagveszteség 50 %-os csökkentése és a műtrágyahasználat 20 %-os visszaszorítása 2030-ig,

| — | a haszonállatoknak szánt antimikrobiális szerek értékesítésének 50 %-os csökkentése 2030-ig, |
| --- | --- |

—

a haszonállatoknak szánt antimikrobiális szerek értékesítésének 50 %-os csökkentése 2030-ig,

| — | az állatjólétre vonatkozó jogszabályok felülvizsgálata és továbbfejlesztése a tudományos eredmények alapján, |
| --- | --- |

—

az állatjólétre vonatkozó jogszabályok felülvizsgálata és továbbfejlesztése a tudományos eredmények alapján,

| — | az ökológiai gazdálkodás kiterjesztése az EU mezőgazdasági földterületeinek 25 %-ára 2030-ig, |
| --- | --- |

—

az ökológiai gazdálkodás kiterjesztése az EU mezőgazdasági földterületeinek 25 %-ára 2030-ig,

| — | a kollektív kezdeményezésekre vonatkozó versenyszabályok tisztázása a mezőgazdasági termelők ellátási láncban betöltött pozíciójának megerősítése érdekében, |
| --- | --- |

—

a kollektív kezdeményezésekre vonatkozó versenyszabályok tisztázása a mezőgazdasági termelők ellátási láncban betöltött pozíciójának megerősítése érdekében,

| — | zöld modell kialakítása, amely a KAP vagy a piac révén jutalmazná a mezőgazdasági termelőket a szénmegkötésért, |
| --- | --- |

—

zöld modell kialakítása, amely a KAP vagy a piac révén jutalmazná a mezőgazdasági termelőket a szénmegkötésért,

| — | 3 milliárd fa ültetése 2030-ig, |
| --- | --- |

—

3 milliárd fa ültetése 2030-ig,

| — | a beporzóállományok hanyatlásának megfordítása, |
| --- | --- |

—

a beporzóállományok hanyatlásának megfordítása,

| — | legalább 25 000 km hosszúságú folyóvíz szabályozottságának megszüntetése, |
| --- | --- |

—

legalább 25 000 km hosszúságú folyóvíz szabályozottságának megszüntetése,

| — | az EU szárazföldi és tengeri területei 30 %-ának védelme, |
| --- | --- |

—

az EU szárazföldi és tengeri területei 30 %-ának védelme,

| — | a fenntartható élelmiszer-fogyasztás ösztönzése és a mindenki számára megfizethető, egészséges élelmiszerek biztosításának előmozdítása. |
| --- | --- |

—

a fenntartható élelmiszer-fogyasztás ösztönzése és a mindenki számára megfizethető, egészséges élelmiszerek biztosításának előmozdítása.

| 2.9. | Összegezve, e stratégiák célja a megfizethető és fenntartható élelmezés biztosítása az európaiak számára, az éghajlatváltozás kezelése, a környezet védelme és a biológiai sokféleség megőrzése. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Az EGSZB üdvözli a zöld megállapodás részét képező „termelőtől a fogyasztóig” stratégiát és biodiverzitási stratégiát, valamint az ezekben meghatározott célokat (6). |
| --- | --- |

2.10.

Az uniós kereskedelempolitika

| 2.11. | Az Európai Bizottság elnöke által Phil Hogan kereskedelempolitikáért felelős biztosnak adott, 2019. decemberi megbízólevél legfontosabb üzenete az uniós kereskedelempolitikával és Európának a szabályokon alapuló multilaterális rendszerben elfoglalt helyével kapcsolatban az, hogy mindenki számára egyenlő versenyfeltételeket kell biztosítani (7). Az elnök szerint a kereskedelempolitikáért felelős biztosnak gondoskodnia kell a fenntartható fejlődési célok megvalósításáról, ezért minden új kereskedelmi megállapodásban külön fejezetet kell szentelni a fenntartható fejlődésnek. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Az EU felvázolja, hogy a stratégia célkitűzéseivel és a fenntartható fejlődési célokkal összhangban támogatni fogja a fenntartható agrár-élelmiszeripari rendszerekre való globális átállást. Külső politikái – többek között a kereskedelempolitika – révén az EU a kétoldalú, regionális és többoldalú fórumokon valamennyi partnerével együtt folytatni fogja a fenntartható élelmiszerrendszerekkel foglalkozó zöld szövetségek kialakítását. Valamennyi kereskedelmi megállapodásban biztosítani fogja a kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó rendelkezések teljes körű végrehajtását és érvényesítését, többek között az uniós kereskedelmi jogérvényesítési főtisztviselő által. |
| --- | --- |

2.12.

3.   A legfontosabb megvitatandó kérdések

A kereskedelem jelentősége és értéke

| 3.1. | 450 millió fogyasztóval és 25 000 EUR egy főre jutó GDP-vel az EU a világ legnagyobb gazdasága (8). Emellett a világ legnagyobb kereskedelmi tömbje, és 80 ország legfontosabb kereskedelmi partnere. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | A kereskedelem és a beruházás alapvető fontosságú az EU számára. „A mindenki számára előnyös kereskedelem” című közlemény hangsúlyozta, hogy az Unióban több mint 36 millió munkahely, azaz a munkahelyek egyhetede függ az EU-n kívüli exporttól, és a következő 15 év globális gazdasági növekedésének 90 %-a várhatóan Európán kívül valósul meg. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Az EU és 450 millió polgára számára kritikus fontosságú az uniós egységes piacon zajló belső kereskedelem és a világpiacon egy szabad, tisztességes és szabályokon alapuló politika alapján zajló külső kereskedelem (9). 2018-ban a világ más részeivel folytatott uniós árukereskedelem értéke 3 936 milliárd EUR volt. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Az EU agrár-élelmiszeripari kereskedelmére vonatkozó statisztikák (10) szerint 2019 rekordév volt. Az agrár-élelmiszeripari termékek exportjának teljes értéke 151,2 milliárd EUR volt, míg az import értéke 119,3 milliárd EUR-t tett ki, így a 2019-es évre a kereskedelem összesített értéke 270,5 milliárd EUR volt. A kereskedelmi többlet 10,9 milliárd EUR-val nőtt 2018-hoz képest, és így 31,9 millárd EUR-val rekordszintet ért el. Az élelmiszer-feldolgozó ipar létfontosságú szerepet játszik a kereskedelemben és az exportban. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Az EGSZB már korábban is felhívta a figyelmet arra, hogy az agrárkereskedelem mekkora jelentőséggel bír az uniós mezőgazdaság és agrárgazdaság jövőbeli fejlődése szempontjából a globális élelmezésbiztonság kontextusában (11). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Az EGSZB véleményt fogadott el a következő tárgyban: „A mezőgazdaság szerepe a két- és többoldalú, illetve a regionális kereskedelmi tárgyalásokban a WTO Nairobiban tartott miniszteri konferenciájának fényében” (12). A vélemény akkor úgy fogalmazott, hogy a WTO továbbra is a kereskedelmi tárgyalások életképes és eredményes fóruma, különösen a mezőgazdaság vonatkozásában. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | A WTO kudarca a többoldalú kereskedelem előmozdításában, valamint a vitarendezési mechanizmus válsága súlyos fenyegetést jelent a többoldalú megközelítésre és a szabályokon alapuló kereskedelemre. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Ez azonban nem csökkentheti egy megfelelően működő WTO-nak a globális kereskedelemben betöltött szerepét és a szabályokon alapuló többoldalú rendszer fontosságát, melyet az EU is támogat. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | „A WTO reformja a világkereskedelmi fejleményekhez való alkalmazkodás érdekében” című véleményében az EGSZB azon meggyőződésének adott hangot, hogy a lehető leghamarabb reformokat kell bevezetni, különösen a Vitarendezési Testület Fellebbviteli Testületének működését illetően, de szükség van arra is, hogy a WTO tagországai ambiciózusabb, rendszerszintű változtatások mellett kötelezzék el magukat. Az EGSZB által támogatott ezen javaslatok jórészt a következő három területet fedik le: munkaügyi normák és tisztességes munka, az éghajlatváltozással kapcsolatos célkitűzések, valamint az ENSZ 2030-ra elérendő fenntartható fejlődési céljai (13). |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Az EGSZB úgy véli, hogy az EU nem engedheti meg, hogy kereskedelempolitikája defenzívába szoruljon. Figyelemmel a Covid19-válságra és arra, hogy az EU és a világ egésze a gazdasági talpraállásra törekszik, a kereskedelem minden eddiginél nagyobb jelentőséggel és értékkel bír. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Az EGSZB úgy véli, hogy az EU-nak ambiciózus megközelítést kell követnie a gazdasági helyreállítás ösztönzésében és előmozdításában a zöld megállapodás és az európai helyreállítási terv révén. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | A zöld megállapodásnak meg kell teremtenie az egyensúlyt egyfelől a munkahelyek és a környezet védelmét is célzó, erős kereskedelem, másfelől az európai versenyképesség fenntartása között. Az is fontos, hogy a stratégia az EU-n kívülről az uniós piacra irányuló importot se hozza versenyelőnybe. Ez azokra a nem uniós ökológiai termékekre is vonatkozik, amelyeket az EU-ba importálnak. Ezeket ugyanolyan uniós szabályok szerint kell előállítani, mint amilyenek az uniós termelőkre vonatkoznak (14). Szükség lenne egy uniós nyomonkövethetőségi és ökológiai minőségtanúsítási rendszer bevezetésére, valamint arra, hogy az EU-ban előállított termékeket olvasható méretben külön-külön „uniós ökológiai”, illetve a nemzetközi szinten előállított termékeket „nem uniós ökológiai” címkével lássák el. Egy olyan, uniós szintű, független és dinamikus akkreditációs rendszerre is szükség lenne, amelyet jelenleg egyetlen, közhatóság alatt működő nemzeti akkreditáló testület működtet, és amely kifejezetten az ellenőrző szervek akkreditációjával és az ökológiai csalás megelőzésével kapcsolatos kérdésekkel foglalkozna az ökológiai ágazatban folytatott tevékenységek során. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Kulcsfontosságú az uniós egységes piac hatékony és megfelelő működése. Az EGSZB nagyon határozottan úgy véli, hogy az uniós piacokat nem szabad nemzeti hatáskörbe visszahelyezni. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Az EGSZB elismeri a szabályokon alapuló, mindenki számára egyenlő versenyfeltételeket jelentő kereskedelem fontosságát és értékét, és azt, hogy a kereskedelem nagymértékben hozzá fog járulni a Covid19-válságot követő gazdasági helyreállításhoz. |
| --- | --- |

3.14.

A kereskedelem és a fenntartható fejlődés

| 3.15. | A fenntartható fejlődés azt jelenti, hogy a jelen szükségleteit úgy elégítjük ki, hogy közben biztosítjuk, hogy az eljövendő generációk is kielégíthessék majd igényeiket. Az ENSZ 2030-ig tartó időszakra szóló menetrendje 17 főbb fenntartható fejlődési célt és 169 alcélt határoz meg. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | A „termelőtől a fogyasztóig” stratégia és a biodiverzitási stratégia a fenntartható fejlődési céloknál sokkal messzebb megy, és új kritériumrendszert határoz meg azzal a szándékkal, hogy megteremtse a „fenntarthatóság új globális etalonját”. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Az uniós jog előírja, hogy az uniós szakpolitikáknak, beleértve a kereskedelem- és a versenypolitikát is, elő kell mozdítaniuk a fenntartható fejlődést. Az uniós kereskedelempolitika biztosítani igyekszik, hogy a gazdasági fejlődés kéz a kézben járjon a társadalmi igazságossággal, az emberi jogok tiszteletben tartásával, valamint szigorú munkaügyi és környezetvédelmi normákkal, miközben védi az EU növényegészségügyi előírásait, és betartja az elővigyázatosság elvét. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Az EGSZB az évek során több véleményt is kiadott a kereskedelem és a fenntartható fejlődés különféle vonatkozásairól, így „A kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezetek az uniós szabadkereskedelmi megállapodásokban” (15) és „A kereskedelem és a beruházások fő szerepe a fenntartható fejlesztési célok teljesítése és végrehajtása terén” (16) című véleményt. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Az előbbi véleményben az EGSZB sürgette az Európai Bizottságot, hogy alkalmazzon ambiciózusabb megközelítést a kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezetekben foglalt kötelezettségvállalások tényleges érvényesíthetőségének megerősítése tekintetében, és kiemelte, hogy ezek a fejezetek szűk megközelítést alkalmaznak a fogyasztói érdekekkel kapcsolatban. Kiemelte továbbá a belső tanácsadó csoportok működésével kapcsolatos finanszírozási és erőforrásbeli problémákat, valamint a szankciók alkalmazását. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Az utóbbi véleményben az EGSZB úgy vélte, hogy a fenntartható fejlődési célok, valamint a Párizsi Megállapodás alapvetően meg fogja változtatni a globális kereskedelmi menetrendet, különösen az ipari termékek kereskedelme és a mezőgazdasági kereskedelem terén. Azonban az EGSZB azt is megjegyezte, hogy a fenntartható fejlődési célok jogilag nem kötelező erejűek, és nincsenek erre vonatkozó vitarendezési mechanizmusok. A vélemény hangsúlyozta, hogy a felelős üzletvitel kulcsszerepet játszik a fenntartható fejlődési célok megvalósításának elősegítésében, és a magánszektor döntő hatást fejt ki ezen a téren. Arra kérte továbbá az Uniót, hogy végezzen teljes körű hatásvizsgálatot arról, hogy milyen valószínű hatásokkal járhat a fenntartható fejlődési célok és a Párizsi Megállapodás végrehajtása az EU kereskedelmi és versenypolitikájára, többek között a mezőgazdaságra nézve. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | Közismert, hogy a mezőgazdasági termékek kereskedelmére kulcsszerep hárul a fenntartható fejlődési célok többségének – ha nem mindegyikének – a megvalósításában, valamint hogy a WTO fontos szerepet tölt be ennek elérésében, és hogy hatékony multilaterális kereskedelmi mechanizmus híján ez sokkal nehezebb feladat lenne (17). |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | A zöld megállapodás részét képező „termelőtől a fogyasztóig” stratégiával és biodiverzitási stratégiával, valamint az uniós kereskedelempolitikával és a fenntartható fejlődéssel kapcsolatban többek között az alábbi fontos kérdések merülnek fel: Mennyire realisztikus, hogy az EU a fenntartható fejlődési céloknál ambiciózusabb előírásokat határozzon meg és azokat meg is valósítsa? Rá tudja-e venni az EU a kereskedelmi partnereit a fenntartható fejlődési célok végrehajtására? Mehet-e az EU ennél tovább, és rá tudja-e venni a kereskedelmi partnereit vagy akár a tagállamokat, hogy a zöld megállapodás révén a fenntartható fejlődésben még ambiciózusabb előírásokat kövessenek? Mennyire sikerül az EU-nak elfogadtatnia a fenntartható fejlődési célokat és/vagy a „termelőtől a fogyasztóig” stratégiát és a biodiverzitási stratégiát a jövőbeli kereskedelmi tárgyalások során? Milyen költségekkel fog járni a zöld megállapodás az európai mezőgazdasági termelőkre és az agrárágazatra nézve? Milyen hatással lesz az EU kereskedelmi versenyképességére? |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | Az EGSZB úgy véli, hogy az EU-nak végre kell hajtania azt a jogszabályt, amely előírja a vállalatok számára a teljes beszállítói láncuk átvilágítását a környezeti és a társadalmi kockázatok, valamint az emberi jogi jogsértések beazonosítása, megelőzése és enyhítése érdekében. |
| --- | --- |

3.23.

Érvényre juttatás

| 3.24. | Az EU-nak jobban kell fókuszálnia a fenntartható fejlődési célok és a szabadkereskedelmi megállapodásokban foglalt előírások érvényre juttatására és végrehajtására. Az egyre részletesebbé és inkluzívabbá váló kereskedelmi megállapodások összes vonatkozásának megfelelő és szigorú ellenőrzése, végrehajtása és érvényre juttatása nagyon fontos, különösen mivel a fenntartható gazdasági fejlődés olyan területeit érintik, mint a környezetvédelem és az éghajlatváltozás. Az olyan kiemelt kérdések nyomon követésére, mint többek között az erdőirtás, a legújabb technológiákat kell alkalmazni, például azokat, amelyek a Közös Kutatóközpont (JRC) (18) rendelkezésére állnak. |
| --- | --- |

3.24.

| 3.25. | A nyomonkövetési és az érvényre juttatási eljárásoknak világosnak, gyorsnak, hatékonynak és pénzügyi szempontból átláthatónak kell lenniük; a költségeket tisztességesen meg kell osztani, figyelembe véve, hogy a kisebb mezőgazdasági termelők számára mi megfizethető. |
| --- | --- |

3.25.

Közlekedés és energia

| 3.26. | A zöld megállapodásnak sokkal nagyobb hangsúlyt kell fektetnie a közlekedési és energiapolitikára. A közlekedés a globális szén-dioxid-kibocsátás 24 %-áért felelős (és 2030-ra várhatóan eléri a teljes kibocsátás 40 %-át (19)). A szélesebb energiafelhasználás emellett fokozott ellenőrzést követel, valamint a megújuló energiaforrások nagyobb mértékű ösztönzését. |
| --- | --- |

3.26.

A zöld megállapodás részét képező „termelőtől a fogyasztóig” stratégia és biodiverzitási stratégia

| 3.27. | A zöld megállapodás részét képező „termelőtől a fogyasztóig” stratégiának és biodiverzitási stratégiának határozottan támogatnia kell az európai mezőgazdasági termelők és az agrárágazat gazdasági fenntarthatóságát, és javítaniuk kell a piacok működését, hozzájárulva egy gazdasági, környezetvédelmi és társadalmi szempontból fenntarthatóbb agrár-élelmiszeripari ágazat megteremtéséhez. Ez összhangban áll az EGSZB „fenntartható gazdaság, amelyre szükségünk van” elképzelésével (20). |
| --- | --- |

3.27.

| 3.28. | Az EGSZB átfogó uniós élelmiszer-politikáról szóló véleménye (21) arra szólított fel, hogy fenntarthatóbb élelmiszer-politikát kell kidolgozni az Unióban, amelynek célja a fenntartható élelmiszerrendszerekből származó, egészséges étrend biztosítása, a mezőgazdaság táplálkozási és ökoszisztéma-szolgáltatásokkal való összekapcsolása, továbbá olyan ellátási láncok biztosítása, amelyek az európai társadalom valamennyi szegmensében gondoskodnak a közegészségről. |
| --- | --- |

3.28.

| 3.29. | A „termelőtől a fogyasztóig” stratégiában számos olyan elképzelés van, amely ezekben a véleményekben is szerepel, és az EGSZB új lendülettel járult ehhez hozzá. |
| --- | --- |

3.29.

| 3.30. | Ami a növényvédő szerek használatának csökkentésére vonatkozó konkrét javaslatot illeti, a mezőgazdasági termelőknek képeseknek kell lenniük e termékek helyett olyan biztonságos és fenntartható alternatívákat találni, amelyek megvédik a terméshozamot, és elhárítják az élelmezésbiztonságot fenyegető veszélyeket. A fenntartható alternatív növényvédelmi megoldások bevezetéséhez kulcsfontosságú a megbízható tudományos alapokon nyugvó kutatás és innováció. |
| --- | --- |

3.30.

| 3.31. | A műtrágyahasználat csökkentésének is megbízható tudományos alapokon kell nyugodnia, beleértve a tápanyag-gazdálkodási terveket, a talajtesztelést, a növények tápanyagigényének kielégítését, a precíziós tápanyag-kijuttatást és a talaj tápanyag-egyensúlyának fenntartását. |
| --- | --- |

3.31.

| 3.32. | Az antimikrobiális szerek használatának csökkentése az emberi egészség és a biztonságosság szempontjából kritikus fontosságú (globális egészségszemlélet (22)). |
| --- | --- |

3.32.

| 3.33. | Az állategészségügy és állatjólét javítása fontos és kívánatos cél, de sajnos a piacon nem mindig nyeri el jutalmát, és a költségei sokszor nem térülnek meg. A KAP nagyon szigorú szabályokat alkalmaz, amelyek garantálják, hogy Európában az állattenyésztés a világ legszigorúbb visszakövethetőségi, állategészségügyi és állatjóléti, valamint környezetvédelmi előírásainak megfelelően történjen. A nemzetközi kereskedelemben az állatjóléti előírások kölcsönössége a harmadik országokkal kötött kereskedelmi megállapodások egyik alapvető követelménye kell, hogy legyen. |
| --- | --- |

3.33.

| 3.34. | Az antimikrobiális szerek, növényvédő szerek és műtrágyák felhasználására vonatkozó, a „termelőtől a fogyasztóig” stratégiában megállapított csökkentési célokkal összefüggésben összehasonlító elemzés segítségével figyelembe kell venni az elmúlt években több tagállamban is elért haladást. |
| --- | --- |

3.34.

| 3.35. | Az ökológiai gazdálkodás nagyobb mezőgazdasági területre történő kiterjesztésével kapcsolatban meg kell vizsgálni a termelés ebből adódó csökkenésének hatását. Intenzívebb kutatásra van szükség az „ökológiai” kifejezés jobb meghatározása és annak pontosabb megállapítása érdekében, hogy az „ökológiai” gazdálkodás pontosan mennyivel járul hozzá a globális fenntarthatósághoz. Továbbá előfordulhat, hogy az ökológiai gazdálkodás termelési költségei magasabbak, viszont ez a kiskereskedelmi árakban nem feltétlenül tükröződik. Ez fenntarthatatlanná teheti a magasabb költségekkel járó ökológiai gazdálkodást. Az EU-nak értékelnie kell azt is, hogy a felár/életképesség szempontjából milyen piaci hatással jár az ökológiai gazdálkodás négyszeres növekedése. |
| --- | --- |

3.35.

A KAP és a zöld megállapodás részét képező „termelőtől a fogyasztóig” stratégia és biodiverzitási stratégia

| 3.36. | A KAP jelenlegi reformfolyamata 2018-ban kezdődött, a 2018 júniusában benyújtott jogalkotási javaslatokkal (23). Az új KAP merészebb célokat tűz ki, különösen a környezetvédelem és az éghajlatváltozás vonatkozásában. |
| --- | --- |

3.36.

| 3.37. | Az új KAP-ra vonatkozó javaslatok a következő konkrét célkitűzéseket határozzák meg:






  — | a mezőgazdasági üzemek fennmaradását biztosító jövedelemnek és az üzemek rezilienciájának a támogatása EU-szerte az élelmezésbiztonság fokozása céljából, |
| --- | --- | --- |

3.37.

—

a mezőgazdasági üzemek fennmaradását biztosító jövedelemnek és az üzemek rezilienciájának a támogatása EU-szerte az élelmezésbiztonság fokozása céljából,

| — | a piacorientáltság fokozása és a versenyképesség növelése, többek között a kutatás, a technológia és a digitalizáció előtérbe helyezésével, |
| --- | --- |

—

a piacorientáltság fokozása és a versenyképesség növelése, többek között a kutatás, a technológia és a digitalizáció előtérbe helyezésével,

| — | a mezőgazdasági termelők helyzetének javítása az értékláncban, |
| --- | --- |

—

a mezőgazdasági termelők helyzetének javítása az értékláncban,

| — | hozzájárulás az éghajlatváltozás mérsékléséhez és az ahhoz való alkalmazkodáshoz, valamint a fenntartható energia hasznosításának terjedéséhez, |
| --- | --- |

—

hozzájárulás az éghajlatváltozás mérsékléséhez és az ahhoz való alkalmazkodáshoz, valamint a fenntartható energia hasznosításának terjedéséhez,

| — | a fenntartható fejlődés és a természeti erőforrásokkal – például a vízzel, a talajjal és a levegővel – való hatékony gazdálkodás támogatása, |
| --- | --- |

—

a fenntartható fejlődés és a természeti erőforrásokkal – például a vízzel, a talajjal és a levegővel – való hatékony gazdálkodás támogatása,

| — | hozzájárulás a biológiai sokféleség védelméhez, az ökoszisztéma-szolgáltatások gyarapítása, valamint az élőhelyek és a tájak védelme, |
| --- | --- |

—

hozzájárulás a biológiai sokféleség védelméhez, az ökoszisztéma-szolgáltatások gyarapítása, valamint az élőhelyek és a tájak védelme,

| — | a fiatal mezőgazdasági termelők vonzása, valamint a vállalkozásfejlesztés előmozdítása a vidéki területeken, |
| --- | --- |

—

a fiatal mezőgazdasági termelők vonzása, valamint a vállalkozásfejlesztés előmozdítása a vidéki területeken,

| — | a foglalkoztatás, a növekedés, a társadalmi befogadás és a helyi fejlődés előmozdítása a vidéki területeken, a biogazdaságot és a fenntartható erdőgazdálkodást is beleértve, |
| --- | --- |

—

a foglalkoztatás, a növekedés, a társadalmi befogadás és a helyi fejlődés előmozdítása a vidéki területeken, a biogazdaságot és a fenntartható erdőgazdálkodást is beleértve,

| — | az uniós mezőgazdaság által az élelmiszerekkel és az egészséggel kapcsolatos társadalmi igényekre – többek között a biztonságos, tápláló és fenntartható módon termelt élelmiszerek, valamint az állatjólét iránti igényre – adott válasz javítása. |
| --- | --- |

—

az uniós mezőgazdaság által az élelmiszerekkel és az egészséggel kapcsolatos társadalmi igényekre – többek között a biztonságos, tápláló és fenntartható módon termelt élelmiszerek, valamint az állatjólét iránti igényre – adott válasz javítása.

| 3.38. | Az új KAP kifejezetten előírja, hogy a közvetlen kifizetések feltétele a szigorúbb környezetvédelmi és éghajlatváltozással kapcsolatos követelmények alkalmazása. A tagállamoknak ökorendszereket kell felkínálniuk, hogy támogassák a mezőgazdasági termelőket a kötelező előírásokon túlmutató gyakorlatok alkalmazásában. |
| --- | --- |

3.38.

| 3.39. | Az új KAP-ra vonatkozó javaslatok meghatározzák, hogy a vidékfejlesztésre szánt nemzeti előirányzatok legalább 30 %-át környezetvédelmi és éghajlat-politikai intézkedésekre kell fordítani. A KAP teljes költségvetésének várhatóan 40 %-a járul hozzá az éghajlat-politikai fellépéshez (24). |
| --- | --- |

3.39.

| 3.40. | A KAP keretében a tagállamoknak stratégiai terveket kell kidolgozniuk, amelyek meghatározzák, hogy hogyan teljesítsék a KAP konkrét célkitűzéseit. A tagállamok a közösen meghatározott eredménymutatók felhasználásával megállapítják a programozási időszakban elérni kívánt célokat. |
| --- | --- |

3.40.

| 3.41. | Az elmúlt két évben az uniós intézmények már jelentős előrelépést értek el a KAP-javaslatokkal kapcsolatos munkában, ezért nagyon fontos, hogy a zöld megállapodás részét képező javaslatok kései megjelenése ne fordítsa vissza ezt a folyamatot. A KAP-stratégiai terveknek az uniós zöld megállapodással való összehangolása nehéz lesz, de meg kell oldani. |
| --- | --- |

3.41.

Az uniós piac iránya és a tisztességes ár

| 3.42. | A „termelőtől a fogyasztóig” stratégia és a biodiverzitási stratégia világosan kimondja, hogy EU-ban az átlagos mezőgazdasági termelő kb. feleannyit keres, mint az átlagos munkavállaló a gazdaság egészében. |
| --- | --- |

3.42.

| 3.43. | A fenntartható jövedelemhez fontos, hogy az európai mezőgazdasági termelők tisztességes, a termelési költségeket meghaladó árat kapjanak a piacon az élelmiszerért. A „termelőtől a fogyasztóig” stratégiának olyan irányt kell mutatnia a piacnak, hogy az európai mezőgazdasági termelők által követett szigorú élelmiszer-termelési előírások fontosak, és ezeket meg kell fizetni. A „termelőtől a fogyasztóig” stratégiának ezt meg kell valósítania olyan kezdeményezésekkel, amelyek a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok tilalmára (25), az önköltség alatti áron történő értékesítés elkerülésére vagy annak biztosítására vonatkoznak, hogy tisztességes legyen a piaci árnak az ellátási lánc szereplői közötti megoszlása. |
| --- | --- |

3.43.

Költségvetés

| 3.44. | A többéves pénzügyi keretre vonatkozó javaslatok – többek között a KAP költségvetésének reálértéken való 9 %-os csökkentése – nem egyeztethetőek össze a zöld megállapodás részét képező „termelőtől a fogyasztóig” stratégiával és biodiverzitási stratégiával. |
| --- | --- |

3.44.

| 3.45. | Ha teljesíteni akarjuk a stratégiák célkitűzéseit, akkor nem szabad csökkentenünk a KAP költségvetését. A költségvetést éppen hogy növelni kell, ha figyelembe akarjuk venni a mezőgazdasági termelőkre háruló többletterheket és az inflációt, és meg akarjuk védeni e termelők alaptámogatását, valamint az agrártámogatási rendszereket a vidékfejlesztési programon belül. |
| --- | --- |

3.45.

| 3.46. | Ellentételezni kell minden olyan termelés- és bevételcsökkenést, amely a mezőgazdasági termelőknél e stratégia végrehajtásából fakadóan jelentkezik. |
| --- | --- |

3.46.

| 3.47. | Az EGSZB megismétli, hogy támogatja az uniós költségvetés növelését annak érdekében, hogy az megfelelő finanszírozást nyújthasson a KAP számára, illetve az új szakpolitikai célkitűzések eléréséhez és az azonosított kihívások kezeléséhez (26). |
| --- | --- |

3.47.

Tudományos alap

| 3.48. | Az éghajlat-politikai fellépésnek a gazdaságok tevékenységének pontos mérésén kell alapulniuk. A metánkibocsátás elszámolása jelenleg nem tükrözi a legfrissebb tudományos eredményeket (27), és a mezőgazdasági termelők nem kapnak ellentételezést a legelőik és a sövénysávjaik általi szénmegkötésért. A „termelőtől a fogyasztóig” stratégiának és a biodiverzitási stratégiának kezelnie kell ezeket a kérdéseket annak érdekében, hogy az ágazat általi összes kibocsátás és megkötés tisztességesen és pontosan legyen elszámolva. |
| --- | --- |

3.48.

Méltányos átállás

| 3.49. | Az új zöld szakpolitika keretében kiemelkedően fontos, hogy az átállás mindenki számára méltányos legyen. Az új szakpolitika megvalósításának költségeiből mindenkinek ki kell vennie a részét, a mezőgazdasági termelőktől és a feldolgozóktól kezdve a kiskereskedelmen át a fogyasztókig. Ki kell dolgoznunk a „senki se maradjon le” (28) koncepciót, és meg kell védenünk a legkiszolgáltatottabb helyzetben lévőket az új politika nem kívánt következményeitől. |
| --- | --- |

3.49.

Az előírások egyenértékűségének biztosítása

| 3.50. | Az állat- és növényegészségügyi intézkedések alkalmazásáról szóló, 1995. évi WTO-megállapodás kiterjed az élelmiszer-biztonsági, állat- és növényegészségügyi szabályok alkalmazására. Az 5. cikk (7) bekezdése az elővigyázatosság elvéről szól, amely ma már a Lisszaboni Szerződésben is szerepel. Bármely ennek módosítására irányuló, nem multilaterális szintű kísérlet erőteljesen befolyásolná a világkereskedelmi rendszert, illetve magának az állat- és növényegészségügyi megállapodásnak a jövőbeli hitelességét is (29). |
| --- | --- |

3.50.

| 3.51. | Az EU-nak ragaszkodnia kell hozzá, hogy az EU-ba exportáló harmadik országok jóval szigorúbb egyenértékű szociális, környezetvédelmi, állatjóléti és növényegészségügyi előírásoknak feleljenek meg, amelyek hasonlóak az európai mezőgazdasági termelőkre vonatkozó előírásokhoz. Az előírásoknak meg nem felelő importtermékek nem szoríthatják ki a kiváló minőségű európai terményeket, amelyek termesztése megfelel a „termelőtől a fogyasztóig” stratégia és a biodiverzitási stratégia szigorúbb előírásainak. Ugyanakkor Európa nem szervezheti ki kibocsátásáthelyezés útján az éghajlat-politikai céljainak teljesítését. |
| --- | --- |

3.51.

| 3.52. | Az EU-nak emellett mindenképpen ellen kell állnia a kísértésnek, hogy olyan jelentős engedményeket tegyen a mezőgazdaság terén, mely veszélyeztetné a hazai termelést. Az EU-nak továbbá meg kell szüntetnie a mezőgazdaságban – jellemzően az állat- és növényegészségügyi megállapodással és a kereskedelem technikai akadályairól szóló egyezménnyel kapcsolatban – alkalmazott kettős mércék partnerországbeli alkalmazását. |
| --- | --- |

3.52.

Munkaügyi kérdések

| 3.53. | A kutatások szerint a szabadkereskedelmi megállapodások megfelelő eszközt jelentenek a partnerországok munkaügyi helyzetének javítására (30). Az ILO egy 2016-os tanulmányában több mint 260 szabadkereskedelmi megállapodás közül 76-ban vizsgálta meg a munkaügyi rendelkezéseket, és arra a következtetésre jutott, hogy a technikai együttműködés, az ellenőrzési mechanizmusok és a civil társadalom részvétele több ágazatban is hozzájárul a munkajogi helyzet javulásához. |
| --- | --- |

3.53.

Hatásvizsgálat

| 3.54. | A jogszabályok akkor megfelelőek, ha azokat a bevezetésük előtt alapos vizsgálatnak vetik alá. A zöld megállapodás részét képező „termelőtől a fogyasztóig” stratégiában és biodiverzitási stratégiában javasolt összes intézkedést részletes szabályozási hatásvizsgálatnak kell alávetni, mielőtt azokról bármilyen politikai vagy szabályozói döntés születne. |
| --- | --- |

3.54.

Az erdészeti ágazat és az erdőirtás

| 3.55. | Az erdős területek Unióbeli növelése pozitív lépés, amely nagyon kedvező hatással lesz az éghajlatváltozásra. Az erdősítés azonban erőteljes finanszírozást igényel, hogy a mezőgazdasági termelők ne szenvedjenek el jövedelemkiesést, tekintve a befektetés időtartamát. |
| --- | --- |

3.55.

| 3.56. | Az uniós kereskedelempolitikának nagyon tudatosan kell törekednie arra – a zöld megállapodásban és a „termelőtől a fogyasztóig” stratégiában foglalt célok elérésével összhangban –, hogy az EU-ba irányuló import ne fokozza az erdőpusztulást a nem uniós kereskedelmi partnerországokban. Példa erre a Mercosur országokból (Brazília) származó marhahús- és szójaimport, az Ausztráliából származó marha- és juhhúsimport és az Indonéziából származó pálmaolajimport. |
| --- | --- |

3.56.

| 3.57. | Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy tájékoztassa alaposabban az európai fogyasztókat az erdőirtás által jelentett kihívásokról, és jobban tudatosítsa bennük e problémákat a termékek környezeti címkézésének javításával, valamint egy európai erdőirtás-figyelő rendszer és egy előrejelző mechanizmus révén. |
| --- | --- |

3.57.

| 3.58. | Az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, hogy a helyi lakossággal együttműködésben támogassa a kiirtott erdők területének újraerdősítését és az erdőtelepítést, különösen Latin-Amerikában, a szubszaharai Afrikában és a feltörekvő országokban. Az Európai Bizottságnak pénzügyi támogatást és technikai segítségnyújtást is kell biztosítania a harmadik országok számára (az államokat és a nem állami szereplőket is beleértve), különösen az „őserdők” ökoszisztémáinak megőrzése érdekében. |
| --- | --- |

3.58.

| 3.59. | Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy javítsa az importált termékekre elhelyezett „erdőirtástól mentes” címkék minőségét és hitelességét, és ennek érdekében ösztönözze az eszközök konvergenciáját és a meglévő tanúsítási rendszerek kibővítését, távérzékeléses módszert használva térképezze fel a földhasználatot, valamint támogassa a termelőket az ellátási láncok mentén megvalósuló ellenőrzések végrehajtásában és megerősítésében. |
| --- | --- |

3.59.

4.   A Covid19-válság hatásai

| 4.1. | A koronavírus okozta válság rámutat arra, hogy mennyire kiszolgáltatottak vagyunk a globalizált termelési láncokkal és a jól időzített („just-in-time”) nemzetközi kereskedelemmel szemben, ami megakadályozza, hogy sokkhatás esetén rendelkezzünk az olyan alapvető árukkal, mint a maszkok, alapvető gyógyszerek stb. Ehhez hasonló válságok újra be fognak következni. Az iparban, a mezőgazdaságban és a szolgáltatások terén végzett tevékenységek áthelyezésének lehetővé kell tennie a nemzetközi piacokkal szembeni nagyobb autonómia kialakítását, a termelési módszerek feletti ellenőrzés visszaszerzését és a tevékenységek környezeti és társadalmi szempontú átalakításának elindítását. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | A világjárvány emlékeztetett bennünket a természettel való szoros kapcsolatunkra, valamint a a biológiai sokféleség védelmének és az erdőirtás megelőzésének szükségességére. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | A jelenleg zajló Covid19-válság annyira súlyos hatással van a világgazdaságra, hogy a Nemzetközi Valutaalap (IMF) szerint a világ az 1930-as évekbeli nagy gazdasági világválság óta nem nézett szembe súlyosabb gazdasági recesszióval. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Az IMF előrejelzése szerint a világ GDP-je 2020-ra várhatóan 3 %-kal csökken, míg más előrejelzések a globális lassulás mértékét 2,3 % és 4,8 % közé teszik, az értékét pedig 2 és 4 billió USD közöttire becsülik. Az IMF 2020-ra az USA-ban 5,9 %-os, az euróövezetben pedig 7,5 %-os gazdasági visszaesést prognosztizál (31). Az EU GDP-je 2020 második negyedévében 15 %-kal csökkent, és a gazdaság összességében várhatóan 7 %-kal esik vissza 2020-ban (32). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | A nagy gazdasági világválság egyik súlyos következménye az élelmezésbiztonság és az élelmiszer-önrendelkezés hiánya volt, amely több európai országban és az USA egyes államaiban élelmiszerhiányt és éhínséget okozott, ez pedig zavargásokhoz és a szélsőséges politikai erők megjelenéséhez vezetett. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | A Covid19-szükséghelyzet egyik fő tanulsága az élelmezésbiztonság és az élelmiszer-önrendelkezés jelentősége az EU számára, és ez ismételten rávilágít arra, hogy kritikus fontosságú az EU-ban a megfelelően finanszírozott KAP. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | A Covid19-szükséghelyzetnek meg kell erősítenie a KAP fontosságát az EU számára (33), valamint meg kell erősítenie a KAP-nak az EUMSZ 39. cikkében foglalt eredeti szakpolitikai célkitűzéseit, nevezetesen:






  — | a mezőgazdasági népesség megfelelő életszínvonalának biztosítását, különösen a mezőgazdaságban dolgozók egy főre jutó jövedelmének növelésével, |
| --- | --- | --- |

4.7.

—

a mezőgazdasági népesség megfelelő életszínvonalának biztosítását, különösen a mezőgazdaságban dolgozók egy főre jutó jövedelmének növelésével,

| — | a fogyasztók elfogadható ár ellenében történő ellátásának biztosítását. |
| --- | --- |

—

a fogyasztók elfogadható ár ellenében történő ellátásának biztosítását.

| 4.8. | Nem lehet eléggé hangsúlyozni annak fontosságát, hogy az EU határozott gazdaságpolitikai lépésekkel reagáljon a Covid19 miatti vészhelyzetre. A mezőgazdaság terén az Európai Bizottság eddigi válaszlépései kiábrándítóak voltak: a piaci szükséghelyzeti intézkedések csupán 78 millió EUR összegű finanszírozásban részesültek. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Az európai gazdaságnak a Covid19-válságot követő újraélénkítéséhez az EU elindította a NextGenerationEU helyreállítási tervet további 750 milliárd euró összegben, amely az EU költségvetésével együtt a 2021–2027 közötti időszakra összesen 1 850 milliárd EUR-t tesz ki. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Nem lehet eléggé hangsúlyozni annak fontosságát, hogy az EU határozott gazdaságpolitikai lépésekkel reagáljon a Covid19-szükséghelyzetre. Az Európai Bizottság válaszlépéseinek elő kell segíteniük a gazdaság, az élelmezésbiztonság, a fenntartható ellátási láncok, a globális egészségszemlélethez kapcsolódóan az orvostechnikai eszközökkel való ellátottság, valamint a mezőgazdasági termelés és az agrár-élelmiszeripari szektor helyreállítását és megerősítését, illetve a környezet védelmét. |
| --- | --- |

4.10.

Kelt Brüsszelben, 2020. szeptember 18-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2019) 640 final.

1

(2)  Fenntartható fejlődési célok.

2

(3)  COM(2019) 640 final – 1. ábra.

3

(4)  A „termelőtől a fogyasztóig” stratégia.

4

(5)  Biodiverzitási stratégia.

5

(6)  Lásd az EGSZB véleményeit a „termelőtől a fogyasztóig” stratégiáról és a biodiverzitásról: „A termelőtől a fogyasztóig”: fenntartható élelmiszer-stratégia és A 2030-ig tartó időszakra szóló uniós biodiverzitási stratégia (lásd e Hivatalos Lap 51. és 259. oldalát).

6

„A termelőtől a fogyasztóig”: fenntartható élelmiszer-stratégia

A 2030-ig tartó időszakra szóló uniós biodiverzitási stratégia

(7)  A levelet lásd itt.

7

(8)  https://ec.europa.eu/trade/policy/eu-position-in-world-trade/

8

(9)  Eurostat.

9

(10)  https://ec.europa.eu/info/news/2019-record-year-eu-agri-food-trade-2020-mar-27_en#moreinfo.

10

(11)  Az EGSZB véleménye: Az agrárkereskedelem jelentősége az uniós mezőgazdaság és agrárgazdaság jövőbeli fejlődése szempontjából a globális élelmezésbiztonság kontextusában (HL C 13., 2016.1.15., 97. o.).

11

Az agrárkereskedelem jelentősége az uniós mezőgazdaság és agrárgazdaság jövőbeli fejlődése szempontjából a globális élelmezésbiztonság kontextusában

(12)  Az EGSZB véleménye: A mezőgazdaság szerepe a két- és többoldalú, illetve a regionális kereskedelmi tárgyalásokban a WTO Nairobiban tartott miniszteri konferenciájának fényében (HL C 173., 2017.5.31., 20. o.).

12

A mezőgazdaság szerepe a két- és többoldalú, illetve a regionális kereskedelmi tárgyalásokban a WTO Nairobiban tartott miniszteri konferenciájának fényében

(13)  https://www.eesc.europa.eu/hu/node/63550.

13

(14)  Lásd: Az ökológiai ágazatra vonatkozó jogszabályok: https://ec.europa.eu/info/food-farming-fisheries/farming/organic-farming/legislation_hu.

14

(15)  Az EGSZB véleménye: A kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezetek az uniós szabadkereskedelmi megállapodásokban (HL C 227., 2018.6.28., 27. o.).

15

A kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezetek az uniós szabadkereskedelmi megállapodásokban

(16)  Az EGSZB véleménye: A kereskedelem és a beruházások fő szerepe a fenntartható fejlesztési célok teljesítése és végrehajtása terén (HL C 129., 2018.4.11., 27. o.).

16

A kereskedelem és a beruházások fő szerepe a fenntartható fejlesztési célok teljesítése és végrehajtása terén

(17)  Lásd a 12. lábjegyzetet.

17

(18)  https://ec.europa.eu/info/departments/joint-research-centre_hu.

18

(19)  Az EGSZB véleménye: Az uniós kereskedelmi és beruházási politikák szerepe az EU gazdasági teljesítményének ösztönzésében (HL C 47., 2020.2.11., 38. o.), különösen az 5. fejezet, amely a kereskedelmet és a fenntartható fejlődést tárgyalja, különös tekintettel a fenntartható fejlődési célokra és Párizsra.

19

Az uniós kereskedelmi és beruházási politikák szerepe az EU gazdasági teljesítményének ösztönzésében

(20)  Az EGSZB véleménye: A fenntartható gazdaság, amelyre szükségünk van (HL C 106., 2020.3.31., 1. o.).

20

(21)  Az EGSZB véleménye: A civil társadalom hozzájárulása egy átfogó uniós élelmiszer-politika kidolgozásához (HL C 129., 2018.4.11., 18. o.).

21

A civil társadalom hozzájárulása egy átfogó uniós élelmiszer-politika kidolgozásához

(22)  https://onehealthejp.eu/about/.

22

(23)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/budget-may2018-modernising-cap_en.pdf.

23

(24)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/hu/IP_18_3985.

24

(25)  Az EGSZB véleménye az élelmiszer-ellátási lánc javításáról (HL C 440., 2018.12.6., 165. o.).

25

(26)  https://www.eesc.europa.eu/hu/our-work/opinions-information-reports/opinions/cap-legislative-proposals.

26

(27)  Allen, M.R., Shine, K.P., Fuglestvedt, J.S., Millar, R.J., Cain, M., Frame, D.J. és Macey, A.H., (2018): A solution to the misrepresentations of CO2-equivalent emissions of short-lived climate pollutants under ambitious mitigation. npj Climate and Atmospheric Science, 1(1), 16. o.

27

A solution to the misrepresentations of CO2-equivalent emissions of short-lived climate pollutants under ambitious mitigation

(28)  Az EGSZB véleménye: Senki se maradjon le (HL C 47., 2020.2.11., 30. o.).

28

Senki se maradjon le

(29)  Lásd a 12. lábjegyzetet.

29

(30)  Dr. Evita Schmieg: Innovation in the social pillars of sustainable development (Német Nemzetközi és Biztonsági Intézet – SWP).

30

Innovation in the social pillars of sustainable development

(31)  https://blogs.imf.org/2020/04/14/the-great-lockdown-worst-economic-downturn-since-the-great-depression/.

31

(32)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/?uri=CELEX:52020DC0456.

32

(33)  Az EGSZB véleménye a KAP-ra vonatkozó jogalkotási javaslatokról, HL C 62., 2019.2.15., 214. o.

33

---

| 2020.12.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 429/77 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 429/77

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Energiaügy: a nők mint egyenrangú felek a 21. században

(saját kezdeményezésű vélemény)

(2020/C 429/11)

| Előadó: | Laure BATUT |
| --- | --- |
| Társelőadó: | Evangelia KEKELEKI |

Előadó:

Laure BATUT

Társelőadó:

Evangelia KEKELEKI

| A Közgyűlés határozata: | 2020.2.20. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az eljárási szabályzat 32. cikkének (2) bekezdése |
| | saját kezdeményezésű vélemény |
| Illetékes szekció: | „Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2020.7.23. |
| Plenáris ülésen történő elfogadás kelte: | 2020.9.18. |
| Plenáris ülés száma: | 554. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 208/4/2 |

A Közgyűlés határozata:

2020.2.20.

Jogalap:

az eljárási szabályzat 32. cikkének (2) bekezdése

saját kezdeményezésű vélemény

Illetékes szekció:

„Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2020.7.23.

Plenáris ülésen történő elfogadás kelte:

2020.9.18.

Plenáris ülés száma:

554.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

208/4/2

1.   Következtetések és ajánlások

Az EGSZB azt ajánlja, hogy az Európai Bizottság ösztönözze az összes döntéshozó hatóságot az alábbiakra:

| 1.1. | Az energiához való hozzáférés feltételeinek megteremtése mindenki számára, az energiaszegénység csökkentése, valamint kvalitatív és nemek szerint bontott adatok gyűjtése megfelelő mutatókkal kiegészítve. |
| --- | --- |

1.1.

Az energiához való hozzáférés feltételeinek megteremtése mindenki számára, az energiaszegénység csökkentése, valamint kvalitatív és nemek szerint bontott adatok gyűjtése megfelelő mutatókkal kiegészítve.

| 1.2. | Az egyenlőségre vonatkozó meglévő jogszabályok megerősítése és végrehajtása mind európai, mind nemzeti szinten. |
| --- | --- |

1.2.

Az egyenlőségre vonatkozó meglévő jogszabályok megerősítése és végrehajtása mind európai, mind nemzeti szinten.

| 1.3. | A nemek közötti egyenlőségre irányuló célzott politika az energetikai szakmákban, mivel „Women’s talents matter!” (A nők tehetsége számít!). |
| --- | --- |

1.3.

A nemek közötti egyenlőségre irányuló célzott politika az energetikai szakmákban, mivel „Women’s talents matter!” (A nők tehetsége számít!).

| 1.4. | Egyenlő képzési feltételek megteremtése az energia területéhez kapcsolódó szakmákban a tagállamokban és európai szinten – egy „Európai TTMM-tanulmányok Szakkollégiumának” létrehozása. |
| --- | --- |

1.4.

Egyenlő képzési feltételek megteremtése az energia területéhez kapcsolódó szakmákban a tagállamokban és európai szinten – egy „Európai TTMM-tanulmányok Szakkollégiumának” létrehozása.

| 1.4.1. | A tagállamok felkérése, hogy hozzanak létre „Little Polytechnics Schools”-okat (kis műszaki iskolákat) a kisgyermekek számára, hogy megismerkedjenek a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika területével. |
| --- | --- |

1.4.1.

A tagállamok felkérése, hogy hozzanak létre „Little Polytechnics Schools”-okat (kis műszaki iskolákat) a kisgyermekek számára, hogy megismerkedjenek a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika területével.

| 1.5. | Egyenlő feltételek biztosítása a munkaerőpiacon az energiaágazatban: |
| --- | --- |

1.5.

Egyenlő feltételek biztosítása a munkaerőpiacon az energiaágazatban:

| 1.5.1. | Az ágazat valamennyi részére vonatkozó adatok nemenkénti bontásban való bemutatása, ideértve a megújuló energiaforrásokra, illetve az energiaszegénységre vonatkozó adatokat is. A nők előtt álló lehetőségek mérlegelése, megelőzve azonban azt, hogy az energetikai és a digitális átállás buktatót jelentsen a nők karrierje és fizetése szempontjából. |
| --- | --- |

1.5.1.

Az ágazat valamennyi részére vonatkozó adatok nemenkénti bontásban való bemutatása, ideértve a megújuló energiaforrásokra, illetve az energiaszegénységre vonatkozó adatokat is. A nők előtt álló lehetőségek mérlegelése, megelőzve azonban azt, hogy az energetikai és a digitális átállás buktatót jelentsen a nők karrierje és fizetése szempontjából.

| 1.5.2. | Kötelező erejű intézkedések bevezetése a bérek és a fizetések átláthatóságára vonatkozóan, mivel ez előfeltétele annak, hogy minden szinten valóban egyenlő legyen a bérezés. |
| --- | --- |

1.5.2.

Kötelező erejű intézkedések bevezetése a bérek és a fizetések átláthatóságára vonatkozóan, mivel ez előfeltétele annak, hogy minden szinten valóban egyenlő legyen a bérezés.

| 1.5.3. | A nemek egyenlő képviseletének biztosítása a vállalati igazgatótanácsokban. |
| --- | --- |

1.5.3.

A nemek egyenlő képviseletének biztosítása a vállalati igazgatótanácsokban.

| 1.6. | Szociális párbeszéd és kollektív szerződések kialakítása az egyenlőségről az energetikai vállalatokon belül, szerte Európában. |
| --- | --- |

1.6.

Szociális párbeszéd és kollektív szerződések kialakítása az egyenlőségről az energetikai vállalatokon belül, szerte Európában.

| 1.7. | A nők gondolkodásmódjának megváltoztatása példaképek segítségével, valamint a „Teams-Europe” európai hálózatának létrehozása. |
| --- | --- |

1.7.

A nők gondolkodásmódjának megváltoztatása példaképek segítségével, valamint a „Teams-Europe” európai hálózatának létrehozása.

| 1.8. | A férfiak gondolkodásmódjának és a vezetői tréning megközelítéseinek megváltoztatása. |
| --- | --- |

1.8.

A férfiak gondolkodásmódjának és a vezetői tréning megközelítéseinek megváltoztatása.

2.   Bevezetés: Az energiaágazat és a nők

| 2.1. | Az egyenlőség az EU alapértéke, alapvető jog és a szociális jogok európai pillérének elve. Része az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak. Az EUMSZ 8. cikke révén horizontális záradékot képez, amely alátámasztja az egyenlőség valamennyi szakpolitikában történő általános érvényesítését. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | 2020-ban, a Pekingi Nyilatkozat (1) 25. évfordulóján az EU új stratégia segítségével törekszik az egyenlőtlenségek kiküszöbölésére, valamint a nemek közötti egyenlőség előmozdítására. Az elmúlt időszakban számos dokumentum készült e témában, és az EGSZB nem szándékozik ezeket megismételni vagy átfogalmazni, azonban támogatja következtetéseiket. Ezek közé tartoznak az Európai Parlament FEMM bizottsága felkérésére a nőknek az energetikai átállásban betöltött szerepéről kidolgozottak (2), valamint azok, amelyeket az Európai Bizottság nemrégiben kiadott, a 2020–2025 közötti időszakra szóló nemi esélyegyenlőségi stratégiájáról szóló közleménye (3) [COM(2020) 152 final], valamint a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete (EIGE) által készített tanulmányok (4) tartalmaznak. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Az Európai Bizottság úgy véli, hogy„az üzleti tevékenységben, a politikában és a társadalom egészében csak akkor érhetjük el a teljes potenciálunkat, ha minden tehetségünket és sokszínűségünket kihasználjuk. A nemek közötti egyenlőség több munkahelyet és nagyobb termelékenységet teremt – ezt a lehetőséget ugyanúgy valóra kell váltanunk, mint ahogyan megvalósítjuk a zöld és a digitális átállást, és szembenézünk demográfiai kihívásainkkal”.
  Az energiaügy összes kihívása szerepel ebben a mondatban: potenciál és termelékenység, foglalkoztathatóság és ezáltal a készségek, valamint a munka és a magánélet közötti egyensúly, nemek közötti egyenlőség, demográfia, illetve a zöld és a digitális átállás okozta sokk. |
| --- | --- |

2.3.

Az energiaügy összes kihívása szerepel ebben a mondatban: potenciál és termelékenység, foglalkoztathatóság és ezáltal a készségek, valamint a munka és a magánélet közötti egyensúly, nemek közötti egyenlőség, demográfia, illetve a zöld és a digitális átállás okozta sokk.

| 2.4. | A nők foglalkoztatási rátája – a koronavírus okozta válság következményeit megelőzően – magasabb, mint valaha az EU-ban, de sok nő még mindig akadályokba ütközik a munkaerőpiacra való belépés és a munkaerőpiacon maradás tekintetében. A „hol vannak a nők?” kérdés minden tevékenységi ágazatban általánossá kezd válni, ami előrelépést jelent a korábbi – „nocsak, nők?” – szarkasztikus megjegyzéshez képest. Ez nem jelenti azt, hogy a munka világában áthidalták volna a nemek közötti szakadékot. Mint sok, bizonyos technikai dimenzióval rendelkező ágazatban, az energia terén is elmaradás tapasztalható a paritástól: Európában úgy tűnik, hogy a szektor munkavállalóinak átlagosan csak 22 %-a nő. Ez a helyzet például Horvátországban (5). A megújuló energiával kapcsolatos adatokat nemek szerinti bontásban is kellene gyűjteni. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Az energiaszektor a gazdaság jelentős szegmensét képviseli a nyersanyagok, a késztermékek és a szolgáltatások tekintetében: magában foglalja a bányászatot, a termelést, a kereskedelmet, a szállítást és az elosztást, de ugyanígy a diplomáciát, a fizikai és geopolitikai biztonságot is, ezáltal pedig biztosítja a szén, a fa, a kőolaj, a gáz, az atomenergia, a szél, a nap, a víz stb. felhasználását annak érdekében, hogy a polgárok, a fogyasztók és a vállalkozások hozzáférjenek a villamos energiához, a fűtéshez és az autonóm közlekedéshez. Ez a szegmens azzal a sajátossággal bír, hogy meghatározó mozgatórugója a gazdaság más ágazatainak. Minden tehetségre szüksége van tehát. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Az energiaügy minden szempontból sztereotipizált ágazat a nemek tekintetében, ahol a férfiak erőfölényben vannak, ami jelentős foglalkoztatási egyenlőtlenségekhez vezet a férfiak és nők között mind a magán-, mind az állami energiaszektorban. Eközben nem látszik valódi hajlandóság az annak érdekében történő fellépésre, hogy a teljes értékláncban érvényesüljön a nemi szempont (6). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Az energiaágazatban nagyon alacsony a vezető pozíciót betöltő nők száma. Az EIGE egyik tanulmánya 2012-ben kimutatta, hogy Németországban, Spanyolországban és Svédországban az ágazatban működő 295 vállalkozás 64 %-ában nem volt a vezetők között női munkatárs. A helyzet jobb volt a megújulóenergia- és az olajágazatban, és valamivel jobb az északi országokban, de a női vezetők minden tagállamban hiányoznak az energiával kapcsolatos technológiai területeken. 2019-ben a nemek közötti egyenlőtlenség továbbra is aggodalomra ad okot ebben az ágazatban (51,9 indexpont (7)), bár az EIGE azt jelzi, hogy az elmúlt években szinte valamennyi tagállam haladást ért el a kérdésben. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Általános észrevételek: csökkenteni kell a szakadékot

| 3.1. | A változás ütemének felgyorsítása érdekében fontos, hogy számos területen egyidejűleg tegyünk lépéseket és szüntessük meg a kumulatív és egymással kölcsönhatásba lépő hiányosságokat. |
| --- | --- |

3.1.

3.2.   Az energiához való hozzáférés hiányosságai

| 3.2.1. | Egyértelmű, hogy az energiarendszer átalakítása nem pusztán technikai, hanem egyúttal mélyrehatóan szociális kérdés is. E tekintetben különös figyelmet kell fordítani arra, hogy mindenki hozzáférjen az energiához. Az Európai Unióban még mindig vannak olyan háztartások, amelyeknek gondot okoz az energiához való hozzáférés (8), akár a hálózati csatlakozási képességük, akár a szegénységük miatt. Ettől elsősorban az ilyen háztartások vezetéséért felelős nők szenvednek, akiknek gyakran nehéz döntést kell hozniuk maguk és gyermekeik számára arról, hogy ételt tegyenek az asztalra vagy inkább fűtsenek (a „fűtés vagy evés” dilemmája). Az energiapolitikák nincsenek tekintettel a háztartásokon belüli felelősségmegosztás problémáira, ezért az energiaszegénység vizsgálatakor nem szabad megfeledkezni a nemi szempontról (9). Az energiához való hozzáférés hiánya megfosztja ezeket a háztartásokat a digitális hozzáféréstől is, ami nagyban megnehezíti életüket, és elszigeteli őket a társadalmi, a munka-, az oktatási és a kulturális környezettől. Az energiához való hozzáférés hiánya tehát együtt jár a digitális szakadékkal, amelyet gyakran tovább súlyosbít az életkorbeli különbség. Mindezekkel a szempontokkal foglalkozni kell, és konkrét módon figyelembe kell venni a leghátrányosabb helyzetű nemet. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | A háztartások energiafelhasználására vonatkozó kvalitatív adatok gyűjtése pontosabb képet adna szegénységük mértékéről, ehhez pedig átfogó megközelítésre van szükség. Az energia szociális díjszabáson történő eladásán túl az energiaszegénység megoldását a városfejlesztési, a lakhatási, valamint a munkalehetőségekhez való hozzáférést, a bérszinteket és a végfelhasználók számára történő üzleti értékesítési gyakorlatokat meghatározó politikákban kell keresni. Az OECD tanulmányai szerint a nőket mint fogyasztókat foglalkoztatja a fenntartható fejlődés. A háztartásban betöltött felelősségi köreik és nevelő szerepük, valamint amiatt, hogy ráébresztenek az energia észszerű felhasználásának és az újrahasznosításnak a fontosságára, kulcsfontosságú szerepet játszanak a viselkedési minták megváltoztatásában (10). |
| --- | --- |

3.2.2.

3.3.   A szakpolitika hiányossága

| 3.3.1. | Az európai energiapolitika öt, egymással szorosan összefüggő dimenzión alapul:






  — | az ellátás biztonsága, |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

—

az ellátás biztonsága,

| — | teljes mértékben integrált piac, |
| --- | --- |

—

teljes mértékben integrált piac,

| — | energiahatékonyság a kereslet csökkentése érdekében, |
| --- | --- |

—

energiahatékonyság a kereslet csökkentése érdekében,

| — | a gazdaság dekarbonizációja; |
| --- | --- |

—

a gazdaság dekarbonizációja;

| — | a versenyképességet szolgáló kutatás és innováció. |
| --- | --- |

—

a versenyképességet szolgáló kutatás és innováció.

A siker érdekében az Európai Bizottság az alábbiakra törekszik:

| — | felkészülés a változásokra az átalakulások biztosítása révén, |
| --- | --- |

—

felkészülés a változásokra az átalakulások biztosítása révén,

| — | a mobilitás előmozdítása, |
| --- | --- |

—

a mobilitás előmozdítása,

| — | a munkahelyteremtés fejlesztése, |
| --- | --- |

—

a munkahelyteremtés fejlesztése,

| — | az adatok minőségének javítása, |
| --- | --- |

—

az adatok minőségének javítása,

| — | valamint a készségek fejlesztése. |
| --- | --- |

—

valamint a készségek fejlesztése.

| 3.3.2. | A nők helyzete soha nem merült fel kérdésként, annak ellenére sem, hogy pozíciójuk gyenge ebben az ágazatban, és válság esetén – a válság jellegétől függetlenül – továbbra is ők az elsők, akiket elbocsátanak. A szakpolitika terén tapasztalható hiányosságok nem csökkenthetők az egyes fellépési területeken meghozandó, számukra kedvező konkrét intézkedések nélkül, különös tekintettel arra, hogy azok bevezetése az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak részét képezi (11). |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az energiaügy terén kidolgozott politikák a kezdetektől figyelmen kívül hagyják a nemek közötti egyenlőség szempontját. Szeretné, ha a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete által a „Társadalmi nemi egyenjogúság és az energia” című kiadványban (12) kidolgozott „Define, Plan, Act, Check”módszertant ösztönzőként, széles körben terjesztenék a tagállamok kormányai, valamint az energiaágazat terén működő menedzsmentképző iskolák és vállalkozások körében. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Az EIGE-hez hasonlóan az EGSZB is úgy véli, hogy a nemek közötti esélyegyenlőség az energia terén a szakpolitikai ciklus minden szakaszába beépíthető. A helyzetelemzést és az érdekelt felekkel folytatott konzultációt, valamint a költségvetés-tervezés tanulmányozását követően a végrehajtási szakasznak a tudatosítás szintjének növelésével és a kapacitásépítéssel, ezáltal pedig készségfejlesztéssel kell kezdődnie; a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó eszköztár, egy a hetedik keretprogram által finanszírozott energetikai képzési modul rávilágított a nemek közötti egyenlőség fontosságára az energiaágazatban, valamint arra, hogy az e területen folytatott kutatást hogyan érintheti ez a kérdés (13); végezetül a politikákat és a programokat végrehajtásukat követően értékelni kell. Az EGSZB üdvözli azt a szándékot, amelyet az Európai Bizottság az egyenlőségről szóló legutóbbi közleményében fogalmazott meg az ebbe az irányba történő továbblépést illetően. |
| --- | --- |

3.3.4.

3.4.   Munkaerőpiaci hiányosságok

3.4.1.   Foglalkoztatás

| 3.4.1.1. | Franciaországban az EDF büszke arra, hogy alkalmazottainak 25 %-a és vezetőinek 27 %-a nő – a francia törvények azonban a nők arányát 40 %-ban határozzák meg. A vállalat mindenesetre digitális ötletkampányt indított, hogy megvitassa, irányítsa, meggyőzze, népszerűsítse és „fejlessze a nőket foglalkoztató ipart” (14). A jelenlegi helyzetben gyakran maguk a nők tesznek lépéseket annak érdekében, hogy felfigyeljenek rájuk. Például Spanyolországban 2018-ban 57 energiaipari szövetség közzétett egy „En Energia NO sin Mujeres” című közös kiáltványt (15), amely szerint ideje női szakértőket bevonni a közszférába annak érdekében, hogy az energetikai átállás fenntarthatóbbá és méltányosabbá váljon. Az Európai Bizottság ismételten hangsúlyozza, hogy „a férfiak és nők közötti egyenlőség előmozdítása az Unió feladata minden fellépése során”, így a tagállamoké is, amelyek nemek közötti egyenlőségi mutatója 100-ból átlagosan mindössze 67,4 pont. Ausztriában az energiaszolgáltató vállalatok szintén kidolgoztak programokat a nők érdeklődésének felkeltésére; ennek során sok esetben együttműködtek a középiskolákkal és az egyetemekkel (16). |
| --- | --- |

3.4.1.1.

| 3.4.1.2. | Az atomenergia területén a nők kizárását bizonyos szinten jogosnak tartják, „tekintettel a tudományos és műszaki szakmák dominanciájára, ahol még mindig kevés a nő”. A nők aránya az Atomenergetikai és alternatív energetikai bizottságban (CEA, Franciaország) lassan növekszik: 2018-ban a teljes munkaerő 33,8 %-át tették ki, szemben a 2008. évi 30 %-kal; a vezetői állomány 30,3 %-a (a tudományos vezetők 26,5 %-a) és az egyéb alkalmazottak 39,4 %-a nő. |
| --- | --- |

3.4.1.2.

| 3.4.1.3. | A nők továbbra is alulreprezentáltak az olaj- és gáziparban, ahol csak az alkalmazottak 20 %-át, a vezetők 17 %-át és az üzleti vezérigazgatók 1 %-át teszik ki (17). Egyre inkább „kihasználatlan tartalékoknak” tekintik őket: a sokszínűség egy nap kreativitási eszköz lehet a műszaki szakmákban és megoldást jelenthet a generációs és demográfiai szakadékra. A sztereotípiák makacsak, de a foglalkoztatás egyensúlyának megteremtése érdekében fel kell adni őket. Az erőfeszítés megtétele továbbra is a nőkre vár, akiknek először részt kell venniük a műszaki képzéseken. |
| --- | --- |

3.4.1.3.

| 3.4.1.4. | Az energiaszektorban dolgozó nők – más munkavállalókhoz hasonlóan – különféle jogállással rendelkezhetnek. Emellett kevesebbet fizetnek nekik, mint a férfiaknak, és könnyebben elbocsátják őket. Az EU-ban a nők továbbra is hátrányos helyzetben vannak amiatt, hogy a társadalom arra rendezkedett be, hogy a nők személyes idejüket feladva végezzenek nem hivatásos szociális és gondozási feladatokat (gyermekek és idősek gondozása stb.). |
| --- | --- |

3.4.1.4.

3.4.2.   Készségek

| 3.4.2.1. | Az EU-ban továbbra is létezik olyan földrajzi tényező és társadalmi nyomás, amely megakadályozza a lányokat a felsőoktatáshoz való hozzáférésben. Dél-Európa vidéki területein a lakosság bizonyos csoportjai még mindig úgy vélik, hogy a lányok helye otthon van. Digitális analfabetizmusuk véglegesen kizárja őket az energiával kapcsolatos szakmákból, ami a társadalom számára általános készségveszteséget jelent. |
| --- | --- |

3.4.2.1.

| 3.4.2.2. | Minden a képzéssel és a képesítésekkel kezdődik. Az EIGE szerint továbbra is horizontális szegregáció figyelhető meg a férfi és a női hallgatók között. A fiúk szívesebben fordulnak a természettudományok felé, a természettudományos fokozatot szerzett lányok pedig néhány évvel a diploma megszerzése után gyakran nem műszaki szakmákban dolgoznak. Problémás lehet a vállalaton belüli munkakezdésük: „Mérnöki tanulmányaim során ugyanúgy bántak velem, mint bárki mással, a munka megkezdésekor azonban minden megváltozott. Az erőművet nem azzal az elképzeléssel építették, hogy egy nap nők fognak ott dolgozni, és nem volt megfelelő sugárvédelmi felszerelés, illetve öltöző sem a nők számára” (18) – meséli egy nő a karrierje kezdetén, egy atomerőműben szerzett tapasztalatairól. Ehhez hasonló tapasztalatot sokan átélhettek. 2017-ben, annak ellenére, hogy a horvát nők a természettudományi mesterdiplomák 60 %-át és a doktori fokozat 55 %-át szerezték meg, mégis sújtotta őket az üvegplafon-hatás az energetikai ágazatban, ahol a vezetői struktúrákban a nők aránya továbbra is 13–16 % között, a tőzsdén jegyzett társaságokban pedig 19 % volt. |
| --- | --- |

3.4.2.2.

| 3.4.2.3. | Mivel a francia mérnöki iskolákban a nők aránya 30 % alatt van, a francia villamosenergia- és gáziparban (19) nehéz biztosítani a nemek egyensúlyát. 2017-ben a nők aránya az ágazat tisztán technikai részében mindössze 14 % volt, míg a kereskedelmi és szolgáltatási szektorban a nők többségben voltak! Milyen hozzáadott értéket képviselnek a nők? Azt, hogy szociálisak, humánusak, képesek a dossziék elrendezésére és a kávé elkészítésére, vagy azt, hogy műszaki dolgozók, mérnökök vagy kutatók? A nőknek valódi esélyegyenlőségre van szükségük az energiaiparba való belépéshez, valamint arra, hogy elismerjék képességeiket ahhoz, hogy ottmaradjanak és karriert építhessenek. Spanyolországban megállapították, hogy annak ellenére, hogy bevezettek a nők lehetőségeit javító intézkedéseket, vannak, akik nem a műszaki ágazatok iránt érdeklődnek (20). Azokat a sztereotípiákat, amelyek szerint a matematika- és fizikatanulás a fiúk számára van fenntartva, a tanulmányok felépítése, a tanárok hozzáállása és a szülők oktatása révén le kell bontani, mihelyt a gyermekek általános iskolába lépnek, hogy a nők saját magukról alkotott elképzelései is változhassanak. Inspiráló példák vannak: Lengyelországban a „Little Polytechnics for Children” projekt általános iskolás korú gyermekek (lányok és fiúk) számára nyújt lehetőséget arra, hogy közelebbről megismerkedjenek a műszaki tantárgyakkal, és így megelőzhető legyen, hogy a későbbiekben félelmet keltsenek bennük a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika (TTMM). |
| --- | --- |

3.4.2.3.

3.5.   Szakmai előmenetel és bérek

| 3.5.1. | Nem mindig könnyű a nők számára, hogy megfelelő egyensúlyt teremtsenek a családi élet és a munka között ezekben a megterhelő szakmákban. Minták híján néha maguktól mondanak le erről. Szükségük van segítők, mentorok, kivételes nők szolidaritására, akik megmutatják nekik az utat és megerősítik önbizalmukat. Az EGSZB úgy véli, hogy az ágazat humánerőforrás-menedzsereinek képzése során fel kell készíteni őket arra, hogy mindenki – férfiak és nők – munkáját és karrierjét innovatív odafigyeléssel kezeljék, hogy a kivételesnek tekintett karrierek mindennapossá váljanak. Horvátországban 2019-ben a „CIGRE” – egy globális együttműködő közösség – mintájára létrejött egy nők által formált hálózat, amelynek célja, hogy segítsenek egymásnak az energiához kapcsolódó pályafutásuk alakításában (21). Az EGSZB úgy véli, hogy a vállalatok igazgatótanácsában a paritás elérésére irányuló kvóták bevezetése szükséges jelzéssé vált. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Ha a nők TTMM tantárgyakon (természettudományok, technológia, műszaki tudományok és matematika) alapuló karriert akarnak építeni az energiaiparban, még mindig túl sok belső akadállyal szembesülnek a vállalatoknál – mind az állami, mind pedig a magánszektorban. Az Európai Bizottság kiáll amellett, hogy mindenki, férfiak és nők egyenrangúan, „szabadon követhessék választott életútjukat”. További forrásokat kell azonban biztosítania a nők számára egy olyan ágazatban, ahol a fizikai erő már nem a legfontosabb, de továbbra is a készség mércéje. Az egyenlőséget a karrierlehetőségekre vonatkozó minőségi mutatók, illetve azonos képesítés és besorolási fokozat esetén a bérszint alapján kell mérni. Ebbe beletartoznak az alapfizetések és a bérpótlékok is. Az EGSZB ezzel kapcsolatban teljes mértékben támogatja az Equal Pay International Coalition („nemzetközi koalíció az egyenlő bérezésért” – EPIC) célkitűzéseit (22). Azt javasolja, hogy vezessenek be kötelező érvényű intézkedéseket a bérek és a fizetések átláthatósága érdekében, mivel ez a valódi egyenlő díjazás előfeltétele. |
| --- | --- |

3.5.2.

3.6.   A nemzeti és európai szintű szociális párbeszéd szerepe

Az EGSZB úgy véli, hogy az elért megállapodásokat be kell építeni az ipar- és vállalati politikákba.

3.6.1.   Kollektív szerződések

A szociális párbeszéd kiemelt szerepet játszik a megfelelő munkakörülmények kialakításában, valamint abban, hogy az energiaágazatban garantálva legyen a nők munka- és foglalkoztatásbiztonsága. A franciaországi villamosenergia- és gázipar 4 évre szóló ágazati megállapodást írt alá a szakszervezetekkel, amely kiterjed minden olyan területre, ahol előrelépést kell tenni az egyenlő bánásmód eléréséhez a munkahelyeken (23). A CEA vállalati szintű megállapodást kötött. Nagyon fontos lenne, hogy az ilyen, a szociális partnerek által jóváhagyott intézkedéseket valamennyi tagállamban belefoglalják a kollektív szerződésekbe, hogy azok teljes mértékben alkalmazhatóak legyenek.

3.6.2.   Vállalati társadalmi felelősségvállalás, puha jog („soft-law”)

Az Électricité de France 2018-ban vállalati társadalmi felelősségvállalásról szóló megállapodást írt alá szakszervezeteivel, amelynek célja, hogy a vállalat minden szintjén biztosítsa a nemi sokszínűséget és elkötelezze magát a női vezetők kulcsfontosságú posztokra történő felvételének támogatása mellett. Ennek alapja a műszaki szakmák vonzerejének növelése a fiatal nők körében, valamint annak biztosítása, hogy a csoportban a nők és a férfiak számára szakmai pályafutásuk során mindvégig egyenlő esélyeket biztosítsanak. Ez egy szép kötelezettségvállalás, de a puha jog körébe tartozik, jogilag nem kötelező erejű; különösen a nők részéről folyamatos éberséget követel meg annak érdekében, hogy végrehajtásra kerüljön, illetve hogy ellenőrizzék a jogszabályoknak való megfelelőségét, ami továbbra is elengedhetetlen.

4.   Az energetikai átmenet esélyt vagy kockázatot jelent a nők számára?

| 4.1. | A karbonmentes gazdaságra való átállás következtében a termelési szerkezet a kisebb vállalkozások, a rövid ellátási láncok, a fosszilis vagy nukleáris energia és a megújuló energiák új egyensúlya felé mozdul el. Az energia tárolására képes „intelligens” épületek, az intelligens hálózatok stb. a legkorszerűbb technikákat és információs technológiákat alkalmazzák, valamint mesterséges intelligenciát használnak. A magas olajáraknak a Covid19-válság előtti időszakában a nők által vezetett vállalatok hajlamosak voltak a megújuló energiákba fektetni, és figyelembe venni a környezetet fenyegető veszélyeket (24). Aktivitási rátájuk növekedett ebben az ágazatban, bár a mérnöki munkában még mindig alacsony volt (28 % az IRENA szerint). Az energiapiacok destabilizációja, amelyet a szénalapú energiatermelésnek a válság miatti értékcsökkenése okoz, valószínűleg hatással lesz erre a tendenciára. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Az energiaipar ezekben az új, kevésbé „nehéz” tevékenységekben a sokféleség, az innovatív készségek, és lehetőleg a társadalom egészét képviselő profilok iránti igényt látja. Elismert tény, hogy a társadalomnak felelősséget kell vállalnia az átmenetekért, mivel az energetikai átállás elősegíti a digitális átállást, valamint a bennük rejlő lehetőségeket és mindenekelőtt a munkahelyekkel és a szerkezetátalakítással kapcsolatos költségeket (25), és hogy ehhez nőkre van szükségünk, de még nem sokuk van ezen a területen. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | A megújulóenergia-ágazatban még nem alakultak ki általános karrierprofilok. Az EGSZB óva int két kísértéstől:






  1) | attól, amely fordított egyenlőtlenséget teremtene, amelynek keretében a megújuló energia ágazatában több nő lenne, mint férfi; |
| --- | --- | --- |

4.3.

1)

attól, amely fordított egyenlőtlenséget teremtene, amelynek keretében a megújuló energia ágazatában több nő lenne, mint férfi;

| 2) | attól, amely az energetikai és digitális átalakulást arra használná fel, hogy az alacsony keresetek csapdáját hozza létre egy elnőiesedett ágazatban, valamint karriercsapdákat teremtsen a nők számára, akiknek már nem nyílnának lehetőségek a karrierjük előmozdítására a hagyományos energiaágazatokban. |
| --- | --- |

2)

attól, amely az energetikai és digitális átalakulást arra használná fel, hogy az alacsony keresetek csapdáját hozza létre egy elnőiesedett ágazatban, valamint karriercsapdákat teremtsen a nők számára, akiknek már nem nyílnának lehetőségek a karrierjük előmozdítására a hagyományos energiaágazatokban.

Ismételten kéri, hogy az egyenlőségről szóló ágazati és vállalati megállapodásokat foglalják bele a kötelező erejű szerződési jogba.

5.   Részletes megjegyzések

| 5.1. | Az egyénben rejlő lehetőségek kiaknázása egyéni és kollektív kihívást jelent az idősödő európai társadalomban, amely más kereskedelmi hatalmak tehetségei részéről nagy versenynyomásnak van kitéve. A férfiaknak és a nőknek nagyon változatos kompetenciákat kell kombinálniuk egy platformokat és hálózatokat alkalmazó, horizontálisabb energetikai környezetben. Ennek eredményeként megváltoztak az irányítási módszerek. Digitális írástudatlanság azonban továbbra is létezik, és EU-szerte erőfeszítéseket kell tenni annak felszámolására. Napjaink munkája a meglévő jogi kereten belül zajlik. Gyors eredményeket kell elérni ezen a téren. Women's talents matter! (A nők tehetsége számít!) |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Hol lehetséges az önmegvalósítás?„A nők bővítenék a rendelkezésre álló készségek körét” és „a sokféleség a versenyképesség kulcsfontosságú eleme” (26). A mesterséges intelligencia, a nagy adathalmazok felhasználása vajon nemspecifikus? Ez a terület teljesen nyitott, nem minden alkalmazása ismert, és Európa nemzetközi versenyképessége szempontjából kulcsfontosságú terület mind a nők, mind pedig a férfiak számára. A nőket megfelelő képzésben kell részesíteni és ösztönözni kell arra, hogy vegyenek nagy számban részt ebben az ágazatban, és az egyetemeken, a középiskolákban és a munkahelyeken fel kell kelteni a fiatal lányok érdeklődését az energia területéhez kapcsolódó szakmák iránt. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | A nők energiával és eszközökkel való ellátása ahhoz, hogy döntéshozók legyenek. A vállalkozások mérettől függetlenül egyre nagyobb etikai elvárásokkal bírnak. Ennek kapcsán is a nőkre irányul a figyelem, mivel a létrejövő, a decentralizált energiatermelési rendszereket előnyben részesítő struktúrák általában javítják a nemek közötti egyenlőséget a döntéshozatalban. Felismerik, hogy a nőket a férfiaktól eltérő dolgok motiválják, és a humán készségek értékesek a vállalkozás működése szempontjából. Az EGSZB véleménye szerint ez a felismerés pozitív lehet, ugyanakkor csapdát is jelenthet, amely a korábbi status quo fenntartását segíti elő. A nőknek továbbra is ébereknek kell maradniuk. Az egyenlőség mindenesetre egy jog, és annak a karrierjükben és a javadalmazásukban is meg kell nyilvánulnia, válsághelyzetektől vagy demográfiai problémáktól függetlenül. |
| --- | --- |

5.3.

5.4.   Egy „Európai TTMM-tanulmányok Szakkollégiumának” létrehozása a brugge-i modell alapján, de folyamatosan változó kvótával

Az EGSZB sürgeti az Európai Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb hozzon létre egy posztgraduális főiskolát Brüsszelben „Európai TTMM-tanulmányok Szakkollégiuma” (27) néven. Ezen belül az energiaügyi szakon nyitáskor 80 %-os női diákkvótát kell meghatározni annak érdekében, hogy néhány év múlva megvalósulhasson az egyenlőség. Azt javasolja, hogy ne várjanak arra, hogy ismét lesz egy, a brugge-i Európa Tanulmányok Szakkollégiumának létrehozását annak idején megálmodó Madriaga-Churchill-Spaak-De Gasperi-csoporthoz hasonlóan szívós csapat. Inkább a lehető leghamarabb terjesszék a javaslatot a Tanács elé.

| 5.4.1. | A brugge-i szakkollégiumhoz hasonlóan a tagállamok biztosítanák a diákok első körös kiválasztását és tanulmányaik ösztöndíjak révén történő finanszírozását. Ettől függetlenül a Tanács működési költségvetést biztosíthatna ennek a kiválósági iskolának. A nyújtandó képzésnek szinte kizárólag a TTMM-tevékenységekre jellemző tudás és know-how elsajátítására kell irányulnia, gyakorlati képzéssel és multidiszciplináris kurzusokkal, köztük egy az energiával foglalkozó szakkal.
  Ez a kiemelt szakkollégium európai képet adna az energiához kapcsolódó szakmák nemi szemponttól független kiválóságáról, európai hozzáadott értéket teremtene valamennyi nemzeti felsőoktatási intézmény mellett, és ezáltal példát mutathatna, illetve fontos ösztönzője lehetne az energiával kapcsolatos szakmák feminizációjának és a tehetségek megragadásának. |
| --- | --- |

5.4.1.

Ez a kiemelt szakkollégium európai képet adna az energiához kapcsolódó szakmák nemi szemponttól független kiválóságáról, európai hozzáadott értéket teremtene valamennyi nemzeti felsőoktatási intézmény mellett, és ezáltal példát mutathatna, illetve fontos ösztönzője lehetne az energiával kapcsolatos szakmák feminizációjának és a tehetségek megragadásának.

| 5.4.2. | Az Európa Tanulmányok Szakkollégiumához hasonlóan, melynek Brugge-ben és Natolinban (Lengyelország) vannak intézményei, az Európai TTMM-tanulmányok Szakkollégiumának is több létesítménnyel kellene rendelkeznie az Unióban. Ezeknek hálózatban kellene működniük az európai szinten már meglévő struktúrákkal, például a tudományos klaszterekkel, mint amilyen az „EURO-CASE” nem kormányzati szervezet (28), amely 21 európai ország nemzeti mérnöki, alkalmazott tudományos és technológiai akadémiáit tömöríti, vagy az EIT-InnoENergy (29) (Európai Innovációs és Technológiai Intézet), amely a Horizont 2020 program része és az innováció, a vállalkozói szellem és az oktatás előmozdítására összpontosít az energetikai átmenet és a fenntartható energiák területén, az egész értéklánc mentén összekapcsolva az egyetemeket, a vállalkozókat és a kutatóintézeteket (30). |
| --- | --- |

5.4.2.

| 5.4.3. | A nyílt hozzáférésű – azaz ingyenes és újrafelhasználható – adatok európai uniós portáljával (31) összekapcsolva ez egy erőteljes és irigylésre méltó eszköz lehet az EU számára a nemek közötti integráció és az ipar és a kutatóközpontok kapuinak megnyitása szempontjából. Minden kiválósági iskola növeli annak a régiónak az értékét, ahol található. Az európai hozzáadott érték ennél még nagyobb hatást fejtene ki. |
| --- | --- |

5.4.3.

5.5.   Az európai energiaügyi tájékoztató csoportok fejlesztése

Már vannak egyesületek (32), amelyek aktívan dolgoznak a fiatal nők gondolkodásmódjának megváltoztatásán, hogy el tudják képzelni magukat egy energiával kapcsolatos szakma művelőiként. Az ágazat női vezetői találkozókat és tevékenységeket szerveznek középiskolás diáklányok és női hallgatók részvételével, ahol bemutatják foglalkozásukat és az energiához kapcsolódó szakmák széles skáláját. Lengyelországban egy „Girl at the Polytechnic” (33) néven ismert kísérlet nagyon jó eredményeket ért el. A cél az volt, hogy ösztönözzék a nőket arra, hogy műszaki középiskolákban tanuljanak, és hogy különböző tevékenységekkel, többek között nyílt napokkal megtörjék a sztereotípiákat ezekben az intézményekben. Az EGSZB rendkívül fontosnak tartja, hogy ez a megközelítés az európai energiaügyi tájékoztató csoportok európai szintű közvetlen párbeszéde révén rendszerszintűvé váljon. Az euró bevezetésekor minden tagállamban – az Európai Bizottság helyi képviseleteinek égisze alatt – önkéntesek beszélgettek a polgárokkal azokról a változásokról, amelyeket a közös valuta bevezetése okoz majd.

| 5.5.1. | Az európai energiaügyi tájékoztató csoportok ugyanígy kapcsolatba léphetnének a női hallgatókkal, hogy elmagyarázzák nekik a kutatás, a technológia, az ellátás, a transzeurópai hálózatok, az árképzés, a szabályozási rendszerek, az energiapiacok működését, valamint az összes szerepet, amelyet ezeken a területeken betölthetnek. |
| --- | --- |

5.5.1.

| 5.5.2. | A csoportokban – melyek feladata az lenne, hogy a középiskolákban és egyetemeken tanuló fiatal lányokat és nőket megismertessék a mérnöki és technikusi szakmákkal, és lelkesedést keltsenek bennük ezek iránt – olyan nők is helyt kell kapjanak, akik példaként szolgálhatnak, és megmutathatják, hogy ezek az (inkább „férfiasnak” mondott) szakmák elérhetők a lányok számára. |
| --- | --- |

5.5.2.

| 5.5.3. | Szakmai szinten ezek a csoportok megoszthatnák a bevált gyakorlatokat, elősegíthetnék a kapcsolatok kialakítását és a párbeszédet más uniós hálózatokkal és szervezetekkel. A projektben férfiak is részt vennének, különösen a mentorálás terén, de a nőknek mint példaképeknek itt nagyobb szerepük lenne. Létre lehetne hozni a nők egy európai hálózatát, amely egy európai finanszírozásban részesülő projekt részét képezné, és összekötő szerepet töltene be az Európai TTMM-tanulmányok Szakkollégiuma felé. |
| --- | --- |

5.5.3.

| 5.6. | Az európai intézményekben és szervekben fokozni kell a már megkezdett előrelépéseket, és a nők részvételét addig kell növelni, míg meg nem valósul a paritás az energiaszabályozók körében (34). |
| --- | --- |

5.6.

Kelt Brüsszelben, 2020. szeptember 18-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  https://beijing20.unwomen.org/en/about

1

(2)  „Women, Gender Equality and the Energy Transition in the EU” (Nők, nemek közötti egyenlőség és energetikai átállás az EU-ban), tanulmány a FEMM bizottság megbízásából (2019. május) https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2019/608867/IPOL_STU(2019)608867_EN.pdf.

2

„Women, Gender Equality and the Energy Transition in the EU”

(3)  COM(2020) 152 final, 2020. 03. 05., Az egyenlőségközpontú Unió: a 2020–2025 közötti időszakra szóló nemi esélyegyenlőségi stratégia.

3

Az egyenlőségközpontú Unió: a 2020–2025 közötti időszakra szóló nemi esélyegyenlőségi stratégia

(4)  EIGE, a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete, Vilnius, „Gender and Energy” (Az energia és a nemek).

4

„Gender and Energy”

(5)  Horvát Statisztikai Hivatal, energiaágazat (kivéve az olajipart). https://www.dzs.hr/Hrv_Eng/publication/2019/09-02-01_12_2019.htm.

5

(6)  Az ENSZ 5., 7. és 8. sz. fenntartható fejlődési célkitűzése; Joy Clancy, University of Twente, „Give women a chance: engendering the energy supply chain” (Adjunk esélyt a nőknek: a nemi szempont érvényesítése az energiaellátási láncban).

6

„Give women a chance: engendering the energy supply chain”

(7)  EIGE, Gender Equality Index (nemek közötti egyenlőség mutatója).

7

(8)  HL C 341., 2013.11.21., 21. o.

8

(9)  Az EGSZB TEN/707. sz. véleménye, lásd e Hivatalos Lap 93. oldalát.

9

(10)  Lásd az EGSZB „Az európai energiaunió értékelése – Az energetikai átállás szociális és társadalmi dimenziója” című tájékoztató jelentését, előadó: Christophe Quarez, 2020. július.

10

(11)  http://www.unido.org/fileadmin/user_media_upgrade/What_we_do/Topics/Women_and_Youth/Guide_on_Gender_Mainstreaming_ ECC.pdf.

11

(12)  Lásd a 10. oldalt (2016). Elérhető a „Gender Mainstreaming Platform” (A nemek közötti egyenlőség érvényesítésével foglalkozó platform) > „Policy Areas”> „Energy” menüjében: http://eurogender.eige.europa.eu.

12

(13)  http://www.yellowwindow.be/genderinresearch/down-loads/YW2009_GenderToolKit_field4_Energy_001.pdf

13

(14)  https://www.edfpulseandyou.fr/autres-themes/industrie-feminin/

14

(15)  #EnEnergiaNoSinMujeres, a kiáltványt 57 spanyolországi szövetség írta alá.

15

(16)  Lásd: Chancengleichheit zwischen Frauen and Männern in der Energiebranche (A nők és a férfiak esélyegyenlősége az energiaágazatban), az Osztrák Környezetvédelmi és Technológiai Társaság (ÖGUT) által az Osztrák Szövetségi Mezőgazdasági, Erdészeti, Környezetvédelmi és Vízgazdálkodási Minisztérium számára készített tanulmány, 2016. október.

16

Chancengleichheit zwischen Frauen and Männern in der Energiebranche (A nők és a férfiak esélyegyenlősége az energiaágazatban)

(17)  Isztambul, Olajügyi Világkongresszus, 2017, a BCG (The Boston Consulting Group) által végzett tanulmányból.

17

(18)  https://www.iaea.org/newscenter/news/women-in-the-nuclear-field-share-their-stories-at-international-womens-day-event

18

(19)  IEG: Industries Électriques et Gazières.

19

(20)  „Steel women” kezdeményezés.

20

(21)  https://www.cigre.org/GB/community/women-in-engineering

21

(22)  https://www.ilo.org/global/topics/equality-and-discrimination/epic/lang--en/index.htm (HL C 110., 2019.3.22., 26. o.); (HL C 262., 2018.7.25., 101. o.).

22

(23)  https://sgeieg.fr/actualites/accord-relatif-a-egalite-professionnelle-entre-les-femmes-et-les-hommes-2019-2023

23

(24)  https://escholarship.org/

24

(25)  Ezek a koronavírus-válság alatt írott sorok nem feltétlenül lesznek relevánsak a válságot követően.

25

(26)  Cercle InterElles.

26

(27)  STEM: science, technology, engineering and mathematics (természettudományok, technológia, műszaki tudományok és matematika). Lásd Michel Derdevet, „Energia, Európa hálózatban”, egyetemi oktató, IEP-Párizs.

27

„Energia, Európa hálózatban”

(28)  Euro-Case, European Council of Applied Sciences, Technologies and Engineering www.euro-case.org; https://www.euro-case.org/about-us/mission-and-governance/

28

(29)  EIT-InnoEnergy, innoenergy.com.

29

(30)  Lásd: „Energia, Európa hálózatban”, Michel Derdevet, a Párizsi Politikatudományi Intézet egyetemi oktatója, az ENEDIS főtitkára (2013–2019) és igazgatótanácsának tagja.

30

„Energia, Európa hálózatban”,

(31)  data.europa.eu: az Európai Unió nyílt hozzáférésű adatainak lelőhelye.

31

(32)  Énergies de femmes – hálózat az EDF-nél; women4energy.eu (innoenergy/EIT, a the Steinbeis 2i GmbH vezetésével); ellesbougent.com; http://www.interelles.com/colloques-interelles/actes-complets-du-colloque-2019: konferencia [Does AI have a gender?] „A mesterséges intelligenciának van-e neme?” címmel.

32

Énergies de femmes

„A mesterséges intelligenciának van-e neme?” címmel.

(33)  A program 2007-ben indult. A lányok aránya a műszaki oktatásban 30,6 %-ról 36 %-ra nőtt. http://www.dziewczynynapolitechniki.pl/pdfy/raport-kobiety-na-politechnikach2019.pdf.

33

(34)  Az EGSZB véleménye a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó stratégiáról (SOC/633), előadó: Giulia Barbucci, társelőadó: Indre Vareikyté, 2020. július (HL C 364., 2020.10.28., 77. o.).

34

a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó stratégiáról

---

| 2020.12.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 429/85 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 429/85

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A transzeurópai szuperhálózat és a helyi energiaszigetek között – a decentralizált megoldások és a centralizált struktúrák megfelelő kombinációja a gazdasági, társadalmi és ökológiai szempontból is fenntartható energetikai átálláshoz

(saját kezdeményezésű vélemény)

(2020/C 429/12)

| Előadó: | Lutz RIBBE |
| --- | --- |
| Társelőadó: | Thomas KATTNIG |

Előadó:

Lutz RIBBE

Társelőadó:

Thomas KATTNIG

| Közgyűlési határozat: | 2020.2.20. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az eljárási szabályzat 32. cikkének (2) bekezdése |
| | saját kezdeményezésű vélemény |
| Illetékes szekció: | „Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2020.9.3. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2020.9.18. |
| Plenáris ülés száma: | 254. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 216/2/2 |

Közgyűlési határozat:

2020.2.20.

Jogalap:

az eljárási szabályzat 32. cikkének (2) bekezdése

saját kezdeményezésű vélemény

Illetékes szekció:

„Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2020.9.3.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2020.9.18.

Plenáris ülés száma:

254.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

216/2/2

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Politikai szinten tisztázatlan az a kérdés, hogy az EU jövőbeli energiarendszerének kialakítása mennyire lesz központosított vagy decentralizált. Sem az Európai Bizottság, sem a tagállamok nem tettek egyértelmű kijelentéseket e tekintetben. Mindössze annyi világos, hogy a decentralizált struktúrákat csak a megújuló energiák megjelenése tette egyáltalán lehetővé. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) számos véleményében hangsúlyozta, hogy le kell szögezni, hogy az energetikai átállás nemcsak technológiai kérdés, hanem mélyreható társadalmi és politikai kihívás is. A politikai döntéshozók ígéretéhez híven biztosítani kell, hogy a munkavállalók és a szakszervezetek, valamint a fogyasztók részt vehessenek az energetikai átállásban. Ezt az EGSZB nyomatékosan követeli. Az Európai Bizottság és a tagállamok azonban itt is több kérdést hagynak nyitva, mint amennyit megválaszolnak. Sőt: a jelenlegi energiapolitikai kezdeményezések inkább akadályozzák, mintsem elősegítik a polgárok széles körű részvételét. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Az EGSZB-nek meggyőződése, hogy a jövőbeli európai energiarendszerben központosított és decentralizált elemek egyaránt fellelhetők lesznek. Ez azonban nem vezethet önkényességhez. Világos jövőképre van szükség, amely meghatározza, hogy elsősorban decentralizálásra vagy központosításra kell-e törekedni. Az európai energetikai átalakuláshoz ugyanis mindenekelőtt a beruházások biztonságára van szükség – mind az állami, mind a magánszereplők számára. Ez pedig csak az alapvető elvekre vonatkozó világos döntések meghozatalával érhető el. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | A decentralizált energiarendszerben hasonló mértékű rendszerköltségek merülnek fel, mint egy központosított rendszerben. A költségek azonban a rendszerek eltérő alkotóelemeihez kapcsolódnak: egy központosított rendszerben inkább a nagy létesítményekhez és az átviteli hálózatokhoz, míg egy decentralizált rendszerben a kisebb termelőlétesítmények mellett leginkább a rugalmassági opciókhoz, amelyek szintén a fogyasztóknál találhatóak. Ezen túlmenően nagyobb szerepet játszanak az elosztó hálózatok, különösen az intelligens hálózatok, amelyek az intelligens piacoknak és ezáltal az egyes szereplők rendszerbarát magatartásának előfeltételét képezik. Ez a technológiai fejlődés nagyobb autonómiát és önszabályozó decentralizált hálózati egységeket tesz lehetővé. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Ezzel együtt járnak az értékteremtés elosztása terén jelentkező különbségek, valamint az eltérő gazdaság- és szociálpolitikai következmények is. Az értékteremtés a központosított rendszerekben jellemzően kevés szereplőnél összpontosul. A decentralizált rendszerekben a fogyasztók mint aktív ügyfelek, a polgári energiaközösségek, a mezőgazdasági termelők, a kkv-k és a kommunális vállalatok is részt vehetnek az értékteremtésben. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Az új energiarendszer kialakításának kérdése éppen ezért sokkal tágabb, semhogy egyszerű technikai problémának lehessen tekinteni, és inkább messzemenően politikai kérdés: Az „igazságos és méltányos átállás” esetében arról van szó, hogy ki milyen szerepet játszhat (és kell játszania), ezáltal pedig – egyértelműen fogalmazva – arról is, hogy a jövőben ki tud majd pénzt keresni az energiával, illetve ez kinek lesz megengedett, és következésképpen ki részesedhet gazdasági szempontból az energetikai átalakulásból. Ez a kérdés határozza majd meg azt is, hogy az energetikai átalakulás milyen mértékben fogja ösztönözni az innovációt. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Azzal kapcsolatban, hogy milyen irányba kellene tartania a fejlődésnek, a „Tiszta energia minden európainak” csomag rögzít iránymutatást. Ebben egy olyan energiaunióról beszélnek, amely (többek között) csökkenti az energiabehozatalt, és „amely középpontjában a polgárok állnak: amelyben a polgárok magukénak érzik az energetikai átállást, és aktívan részt vesznek a piaci folyamatokban; ahol a polgárok pénztárcája látja hasznát az új technológiáknak”, akik aktív termelővé és piaci szereplővé válnak. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Az EGSZB véleménye szerint mindazonáltal az Európai Bizottság és csaknem minden tagállam az utóbbi öt évben elmulasztotta, hogy ténylegesen tisztázza a jövőbeli struktúrákat és munkamegosztást. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Egyelőre a Tanács sem járult hozzá sokkal a kellőképpen világos energiapolitikához. Az EGSZB ezzel összefüggésben sajnálattal veszi tudomásul, hogy a Tanács német elnöksége egyoldalúan a technológiákra helyezi a hangsúlyt (például „tengeri szélenergia” vagy „hidrogén előállítása megújuló energiaforrásokból”), ám egyáltalán nem foglalkozik az ezekhez kapcsolódó fontos strukturális kérdésekkel. Az EGSZB nyomatékosan hangsúlyozni kívánja, hogy tekintetbe kell venni, hogy milyen következményekkel jár az, ha ilyen technológiákat választunk: kevés szereplős piaci koncentráció, valamint nagy léptékű beruházások a szállítási kapacitásokba, többek között természetes monopóliumokba. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Az új piaci szereplők teljes körű részvételének előfeltétele, hogy valamennyi releváns villamosenergia-piachoz, így különösen a rugalmassági piacokhoz is hozzáférjenek. Ez szinte egyetlen tagállamban sem adott. A tagállamokat ezért arra kérjük, hogy sürgősen igazítsák ki szabályozási kereteiket annak érdekében, hogy a „Tiszta energia” csomag alapvető elképzelései teljes mértékben érvényesülhessenek, és helyreálljon az esélyegyenlőség. Ebben az esetben a digitalizációnak köszönhetően a regionális piacok is rendkívül hatékony megoldásokat érhetnek el, és ha ezeket intelligens hálózatokba kapcsolják, hozzájárulhatnak a stabil és reziliens ellátásbiztonsághoz. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | A gazdasági és szociálpolitikai következményeket illetően az EGSZB megismétli azt az álláspontját, mely szerint a decentralizált energiarendszerek fontos ösztönzést adhatnak a regionális fejlődésnek, és új, jó minőségű és kvalifikált munkahelyek létrehozását idézhetik elő a régiókban (1). |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Bár a politikai döntéshozók részben foglalkoznak a védendő fogyasztók és az energiaszegénység problémájával, nem mutatnak fel lehetséges megoldásokat, és nem kapcsolják össze a problémát az energiarendszer jövőbeli kialakításával sem. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy az energiaszegénység jobb feltérképezése érdekében tegyen javaslatot az energiaszegénység meghatározására szolgáló közös kritériumok és közös mutatók európai szintű bevezetésére. A tagállamoknak több statisztikai eszközt kell kidolgozniuk, amelyek lehetővé teszik a bizonytalan helyzetű háztartások hatékony felmérését. Egyidejűleg gondoskodni kell arról, hogy a kis jövedelmű háztartások lehetőséget kapjanak energiahatékonysági intézkedések végrehajtására, hogy energiafogyasztásukat is csökkenteni tudják. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Felvetődik az az alapvető kérdés, hogy a kritikus infrastruktúrát képező villamosenergia-hálózatnak mint természetes monopóliumnak a tartós ellátásbiztonság érdekében nem lenne-e állami kézben a helye, különösen azért, mert jelentős állami eszközökkel hozták létre és bővítik. Ezt a kérdést egy EGSZB-véleményben tovább kellene tisztázni. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | A helyreállítási terv és a 2021–2028 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret révén most több száz milliárd eurós beruházásokra kerül sor az energetikai infrastruktúrákba és technológiákba. Biztosítani kell, hogy ezeket a beruházásokat ténylegesen egy olyan energetikai átállásra használják fel, amelynek középpontjában a polgárok állnak, nem pedig a fosszilisenergia-rendszer eddigi résztvevői. Az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, a Tanácsot és az Európai Parlamentet, hogy mielőbb kezdjenek széles körű, strukturált párbeszédet a civil társadalommal és a helyi és regionális önkormányzatokkal az e saját kezdeményezésű véleményben felvetett kérdések tisztázása érdekében. |
| --- | --- |

1.14.

2.   A saját kezdeményezésű vélemény háttere

| 2.1. | Európában javában zajlik az a nehéz átállási folyamat, amellyel 2050-ig el kellene érni a klímasemlegességet. Ehhez alaposan át kell alakítani az energiarendszert. Itt többek között alapvető technikai változásokról, a termelést, a kereskedelmet és az értékesítést érintő strukturális kérdésekről, valamint társadalompolitikai átalakulásokról lesz szó. Azt, hogy pontosan miben is állnak és mi mindenre terjednek majd ki a változások, egyelőre nem sikerült végérvényesen tisztázni. Fontos felismerni, hogy az energetikai átalakulás nem pusztán technológiai kérdés, hanem messzemenőkig társadalmi kihívás is. Biztosítani kell, hogy ebben az energetikai átalakulásban a munkavállalók és a szakszervezetek, valamint a fogyasztók is részt vegyenek. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Az utóbbi években az Európai Bizottság több politikai szándéknyilatkozatot tett, és új szabályokat határozott meg. Az EGSZB ezekhez minden esetben észrevételeket fűzött, és a legtöbb esetben üdvözölte és támogatta az új szabályokat. Egyúttal azonban bírálta, hogy e megnyilatkozások közül sok túlságosan homályos és nem konkrét. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Egy dolog világos: az energetikai terület központosított, illetve decentralizált struktúráival kapcsolatos kérdés körüli vitát csak a megújuló energiák megjelenése tette egyáltalán lehetővé. A megújuló energiák (napfény, szél és biomassza) decentralizáltak, mindenütt rendelkezésre állnak, viszonylag kevés beruházást igényelnek, miközben az atomerőművek és a szénerőművek nagy centrális struktúrák. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Nem egyértelmű, hogy hogyan kell bánni a megújuló energiákkal. Különösképpen tisztázatlan, hogy az Európai Bizottság a megújuló energiák meglévő rendszerbe való integrálására vagy a piac átalakítására törekszik-e. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Az EGSZB utalt arra, hogy nézete szerint nem lehet szó elsősorban a megújuló energiák meglévő villamosenergia-ellátási rendszerbe való „integrálásáról”, és hogy az EGSZB sokkal többet ért „alapvető változás” alatt, mint a nemzeti rendszereknek egy európai hálózattá való összekapcsolását és a megújuló energiák részarányának jelentős növelését; ami egyben azt is jelenti, hogy a mostani hagyományos energiahordozóknak (köztük a földgáznak) már csak áthidaló szerep jut majd. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | A teljességgel új energiarendszerhez sokkal színesebb szereplői kör tartozik. Különösen az elosztó hálózatok lesznek sokkal fontosabbak, mint eddig, mindenesetre „intelligens hálózattá” kell válniuk: a hálózat mindenkori helyzetére vonatkozó információkat megbízható, világosan érthető és az időt és adott esetben a helyet tekintve messzemenően pontos formában a piaci szereplők rendelkezésére kell bocsátani. Az intelligens hálózatok ebben az elképzelésben az intelligens piacok előfeltételei, amelyek hatékonyan ösztönöznek a rendszer szempontjából kedvező magatartásra. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Az energiaunióra vonatkozó csomagjában az Európai Bizottság az eddig „passzív” fogyasztók új szerepéről beszél: „Legfőképpen pedig egy olyan energiaunió kialakítására törekszünk, amely középpontjában a polgárok állnak: amelyben a polgárok magukénak érzik az energetikai átállást, és aktívan részt vesznek a piaci folyamatokban; ahol a polgárok pénztárcája látja hasznát az új technológiáknak, és ahol a kiszolgáltatott fogyasztók megfelelő védelemben részesülnek (2).” |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Azt azonban, hogy ez konkrétan mit is jelent, az Európai Bizottság nyitva hagyja. Ennek az is az oka, hogy nem tesznek különbséget az ipari és kereskedelmi fogyasztók, valamint a magánháztartások között, illetve ezen belül a szociálisan és ezáltal technikailag jobb helyzetben lévő magánfogyasztók és a kevésbé jól felszerelt háztartások között. Annyi mindenesetre leszögezhető: a fogyasztó a jövőben nem kizárólag (fizető) fogyasztója lesz az energiának. És nemcsak az a tét, hogy egyszerűbben válthasson szolgáltatót és/vagy rugalmasabban reagálhasson a piaci jelzésekre. Az is fontos, hogy valamennyi releváns villamosenergia-piachoz hozzáférést kapjon. Olyan fogalmak születtek, mint „aktív” ügyfél, önellátó fogyasztó, polgári energiaközösség és megújulóenergia-közösség, és ezeket az új szereplőket bizonyos jogokkal ruházták fel, anélkül azonban, hogy ebből felismerhető lenne, hogy ténylegesen milyen formában vesznek majd részt a piacon, azaz: mennyire lesz valóban nyitott és liberális a piac, és hogyan fogják azokat a fogyasztókat kezelni, akik nem rendelkeznek a piaci részesedéshez szükséges pénzügyi vagy jogi lehetőségekkel (lásd az 5.6. pontot). |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | A védendő fogyasztók és az energiaszegénység problémáját szintén megemlítik ugyan, de nem mutatnak fel semmilyen tényleges megoldási lehetőségeket. Az EGSZB arra kéri továbbá az Európai Bizottságot, hogy tegyen javaslatot az energiaszegénység meghatározására szolgáló elemek és közös, európai szintű mutatók bevezetésére, ami az első lépés lenne e jelenség pontosabb mérése felé. Ahhoz, hogy e fogalommeghatározás illeszkedjen a különböző nemzeti körülményekhez, a tagállamoknak több statisztikai eszközt kell kifejleszteniük, amelyeknek köszönhetően hatékonyan célozhatják meg a bizonytalan helyzetű háztartásokat. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Az Európai Bizottság az EGSZB véleménye szerint az utóbbi öt évben tehát csak nagyon kevéssé tette világossá a jövőbeli struktúrákat és munkamegosztást. A tagállamok is csak késlekedve vagy egyáltalán nem igazították ki szabályozási kereteiket. A fogyasztók, de a kisvállalkozások és a polgári energiaközösségek is sok tagállamban továbbra sem férnek hozzá a villamosenergia-piacokhoz. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Mivel az Európai Bizottság a zöld megállapodással a napirend élére állította a „klímasemlegesség” témáját, és a helyreállítási terv révén több százmilliárd eurót fordítanak majd a gazdaság újjáépítésére, valamint a jó minőségű munkahelyek létrehozására és megőrzésére Európában, az EGSZB sürgősen szükségesnek tartja, hogy rövid időn belül (!) széles körű társadalmi és politikai párbeszéd induljon azon kérdés tisztázása érdekében, hogy mennyi „központi struktúrára” van szükség, és mennyi decentralizált struktúra tűnik adott esetben lehetségesnek és célszerűnek. Ez a saját kezdeményezésű vélemény ehhez kíván ösztönzést adni. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | A Covid19-válságból az a tanulság vonható le, hogy gyors, megfelelő cselekvésre van szükség, mielőtt a helyzet eszkalálódna. Az Európai Bizottság becslései szerint egyedül az aktuálisan érvényes éghajlat-politikai és energetikai célok 2030-ig történő eléréséhez évi akár 260 milliárd EUR összegű további beruházásra lesz szükség. Ez a megújuló energiák, a tárolók, az épületek hőszigetelése, a tömegközlekedés, a kutatás és fejlesztés stb. terén eszközölt közberuházások erőteljes bővítése, valamint a társadalmilag igazságos kialakítás nélkül nem valósulhat meg. E téren a Covid19-válság új utakat nyitott. Az adósságokra és a hiányra vonatkozó európai szabályok ideiglenes hatályon kívül helyezésének a klímaválság leküzdésére is vonatkoznia kell. Az eszközöket azonban úgy kell felhasználni, hogy azt a célt is elérjék velük, hogy a polgárokat helyezzék az energetikai átállás középpontjába, és ezáltal lendületet adjanak a regionális gazdaságoknak is. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | A rossz és elhibázott beruházások elkerülése érdekében választ kell adni az új energiarendszer lényeges struktúráival, a piac felépítésével, a piaci szerepekkel és a piaci szabályokkal kapcsolatban fennálló, tisztázatlan kérdésekre, meg kell szüntetni az ellentmondásokat, valamint mindenekelőtt haladéktalanul fel kell számolni a munkavállalókra és a fogyasztókra gyakorolt szociális hatásokat. Ennek kapcsán központi szerepet játszik a beruházások terheinek igazságos elosztása; és ugyanez érvényes a lehetséges nyereségek igazságos elosztására. |
| --- | --- |

2.13.

3.   A decentralizáció melletti vagy elleni világos kiállás jelentősége a beruházások biztonsága szempontjából

| 3.1. | Az új energiarendszer minden bizonnyal egyaránt tartalmazni fog központi és decentralizált elemeket, nem csak azért, mert a központi vagy decentralizált elemként való besorolás nem mindig egyértelmű. Így például nem világos, hogy egy 30 megawatt feletti telepített kapacitással rendelkező szárazföldi szélerőműpark még „decentralizáltnak” tekinthető-e. Az energiarendszer átalakításának hatékony menete szempontjából ennek ellenére meglehetősen fontos az a kérdés, hogy az új energiarendszert inkább a decentralizálás, vagy inkább a központosítás elveinek megfelelően kell-e kialakítani. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | A 3.1. pontban felvetett kérdéstől függően kell ugyanis mind a közszféra, mind a magánbefektetők különféle beruházási döntéseit rangsorolni és megvalósítani. A meg nem térülő beruházások veszélye csak úgy hárítható el, ha a politika idejekorán és egyértelműen meghozza az arra vonatkozó alapvető döntést, hogy az energetikai átalakulásnak elsősorban központosított vagy elsősorban decentralizált formában kell-e végbemennie. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Az eddigi központosított energiarendszer alapelképzelése a következő: A villamos energia szállítása során nem fordulhatnak elő szűk keresztmetszetek, és minden piaci szereplőnek úgy kell tudnia működni, mintha a rendszeren belüli szállítás korlátlanul lehetséges lenne. Emiatt az átviteli hálózatok döntően fontosak lesznek a rendszer szempontjából. Az európai „rézlemez”, azaz egy fizikai korlátok nélküli európai villamosenergia-hálózat elképzelése mellett felmerül az európai hálózat dél- vagy kelet-ázsiai hálózatokkal való összekapcsolásának elképzelése is. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Felvetődik az az alapvető kérdés, hogy a kritikus infrastruktúrát képező villamosenergia-hálózatnak mint természetes monopóliumnak a tartós ellátásbiztonság érdekében nem lenne-e állami kézben a helye, különösen azért, mert jelentős állami eszközökkel hozták létre és bővítik. Ezt a kérdést egy EGSZB-véleményben tovább kellene tisztázni. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Egy központi rendszerben az előállítás helye, valamint a rugalmassági opciók helye tehát semmilyen szerepet nem játszana a tényleges piaci történések szempontjából. Mindenesetre sem az előállítás helye, sem a fogyasztás helye nem adódna feltétlenül a szállítási infrastruktúrából. Ehelyett inkább a szállítási infrastruktúra követné a termelés és a fogyasztás struktúráját és helyét. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Decentralizált energiarendszer alatt ezzel szemben olyan rendszert értünk, amelynek esetében az elektromosság, a hőtermelés és a mobilitás érdekében felhasznált villamos energia termelése (és tárolása) a fogyasztáshoz a lehető legközelebb történik, amit a megújuló energiahordozók tesznek lehetővé. Ez a rendszer a természetéből fakadóan oda vezet, hogy alig van szükség a villamos energia szállítására – és ezzel csökkennek a szállításból adódó veszteségek is. A megújuló energiahordozókból előállított villamos energia volatilitása új kihívások elé állítja a villamosenergia-hálózatokat. A decentralizáció következtében az elosztó hálózatok egyre fontosabb szerephez jutnak a stabilitás és az ellátásbiztonság fenntartása érdekében. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | A decentralizált rendszerekben a hálózati infrastruktúra szűk keresztmetszeteit nem értékelik elsődlegesen megszüntetendő problémaként. A decentralizált rendszerek ehelyett a helyi rugalmassági opciókra építenek, amelyek segítenek a termelés során fellépő fluktuációk közvetlen kiegyenlítésében. E rugalmassági opciók közé tartoznak a tárolás, a terhelésnek a nagy fogyasztás jellemezte időszakokról a gyengébb fogyasztás jellemezte időszakokra való eltolása, illetve a villamos energiával történő hőtermelés és az e-mobilitás. Az ágazati összekapcsolás a decentralizált rendszerben sokkal nagyobb szerepet játszik, mint a központosított rendszerekben. Ezenkívül az úgynevezett rugalmassági piacok is sokkal nagyobb szerepet fognak kapni, mint a központosított villamosenergia-rendszerben. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Egy decentralizált energiarendszerben nagyobb fokú a hálózati infrastruktúrától való függetlenség, ami egyes tanulmányok szerint a külső támadásokkal (például az internetes bűncselekményekkel) szembeni reziliencia erősödéséhez is vezet – legalábbis, amennyiben sikerül elérni a szigetszerű működés képességét. Az elosztó hálózatokba való beruházások növelésével ezért stabil ellátás és a kiberbűnözés ellen nagyobb ellenálló képesség biztosítható. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Az európai energiapolitikának ezért a következő kérdésekre kell választ adnia:






  — | A befektetőknek abból kell-e kiindulniuk, hogy az új energiarendszer alulról felfelé építkezik majd? Ez a következőt jelentené: a helyi villamosenergia-többletet és a helyi hiányokat elsősorban helyi rugalmassági mechanizmusok segítségével egyenlítik ki. Csak abban az esetben szállítanak hosszabb távolságokra villamos áramot, ha ez a helyi szintű kiegyenlítés gazdasági vagy műszaki szempontból nem megoldható. |
| --- | --- | --- |

3.9.

—

A befektetőknek abból kell-e kiindulniuk, hogy az új energiarendszer alulról felfelé építkezik majd? Ez a következőt jelentené: a helyi villamosenergia-többletet és a helyi hiányokat elsősorban helyi rugalmassági mechanizmusok segítségével egyenlítik ki. Csak abban az esetben szállítanak hosszabb távolságokra villamos áramot, ha ez a helyi szintű kiegyenlítés gazdasági vagy műszaki szempontból nem megoldható.

| — | Vagy fentről lefelé építkező struktúrával kell számolniuk a befektetőknek? Ez azt jelentené, hogy az átviteli hálózatok kiépítése kap elsőbbséget. E modell szerint gyakorlatilag minden megtermelt kilowattórát el kell tudni szállítani. Ha egyáltalán szükségessé válik fluktuációk kiegyenlítése, a hálózati infrastruktúra határozza meg a rugalmassági opciók helyét. Alapjában véve ez az eddigi hálózatépítési politika folytatását jelenti a fosszilis tüzelőanyaggal működő erőműveknek és az atomerőműveknek a lehetőleg nagy alternatív villamosenergia-termelő parkokkal való egyidejű lecserélése mellett (pl. Desertec, offshore szélparkok, nagyon nagy szárazföldi szélparkok). |
| --- | --- |

—

Vagy fentről lefelé építkező struktúrával kell számolniuk a befektetőknek? Ez azt jelentené, hogy az átviteli hálózatok kiépítése kap elsőbbséget. E modell szerint gyakorlatilag minden megtermelt kilowattórát el kell tudni szállítani. Ha egyáltalán szükségessé válik fluktuációk kiegyenlítése, a hálózati infrastruktúra határozza meg a rugalmassági opciók helyét. Alapjában véve ez az eddigi hálózatépítési politika folytatását jelenti a fosszilis tüzelőanyaggal működő erőműveknek és az atomerőműveknek a lehetőleg nagy alternatív villamosenergia-termelő parkokkal való egyidejű lecserélése mellett (pl. Desertec, offshore szélparkok, nagyon nagy szárazföldi szélparkok).

Ezeket a kérdéseket sürgősen tisztázni kell, mivel mindkét megközelítés óriási beruházásokat igényel, bár különböző területeken: Egy központosított rendszerben elsősorban az átviteli hálózatba folynak a pénzek, egy decentralizált rendszer esetében pedig inkább a kisebb, elosztott rugalmassági opciókba.

| 3.10. | A 3.9. pontban felsorolt kérdések értelemszerűen az új energiapiac felépítését és kialakítását feszegetik. Ezt a villamos energia belső piacáról szóló (EU) 2019/943 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) is felismeri. A rendelet azonban nem hoz ezzel kapcsolatban döntést, hanem azt a tagállamokra hagyja.
  Erősen kérdéses, hogy ez elegendő-e egy célzott európai energetikai átalakuláshoz A jogi keret ugyanis sok tagállamban mindeddig egyértelműen nem igazodik a „Tiszta energia” csomag alapját képező célokhoz. |
| --- | --- |

3.10.

Erősen kérdéses, hogy ez elegendő-e egy célzott európai energetikai átalakuláshoz A jogi keret ugyanis sok tagállamban mindeddig egyértelműen nem igazodik a „Tiszta energia” csomag alapját képező célokhoz.

| 3.11. | A 3.9. pontban felsorolt kérdések mögött egy messzemenően politikai jellegű kérdés húzódik meg: ki kereshet pénzt a jövőben az új energiarendszerben, azaz ki lehet gazdaságilag az energetikai átalakulás részese. A Tanács német elnöksége például egyoldalúan a technológiákkal foglalkozik (mégpedig a tengeri szélenergiával és a megújuló energiákból előállított hidrogénnel). Nem veszi figyelembe, hogy ezek a technológiák a termelők kevés szereplős piaci koncentrációjához vezetnek, nagy léptékű beruházásokat tesznek majd szükségessé a szállítási kapacitásokba, vagyis természetes monopóliumokba, valamint adott esetben fenntartják, sőt erősítik is Európa energiafüggőségét. Ezzel szemben nem szerepel a napirenden az a kérdés, hogy hogyan kerülhet a polgár az energiapolitika középpontjába. |
| --- | --- |

3.11.

4.   Döntéshozatali kritériumok a központosított vagy a decentralizált rendszer mellett és ellen

| 4.1. | A 3.10. pontban szereplő kijelentés központi jelentőségű a társadalompolitikai döntéshozatal szempontjából. A politikai vita során azonban ezt nem kezelik nyitottan és őszintén, hanem mindig háttérbe szorul az állítólagos „racionális” érvek mögött: |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | az energetikai átalakulás megköveteli a nagy energiaszolgáltatóktól, hogy átalakítsák üzleti modelljüket. Sok energiaszolgáltató számára azonban nyilvánvalóan egyszerűbb, hogy nagy erőművekből álló régi (központosított) parkját megújuló energián alapuló létesítményekkel váltja fel, amelyeket azonban ugyanúgy központosítottan alakítanak ki, és ritkán fordul csak elő, hogy kisebb teljesítménnyel rendelkeznek. Ily módon az ehhez kapcsolódó elosztási struktúrák is megtarthatók. Egy decentralizáció ezzel szemben számos radikális változással járna, és a nagy energiaszolgáltatók, szemben a kkv-kkal és a kommunális vállalkozásokkal ezzel sokkal nehezebben birkóznak meg. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Hasonló a helyzet az átvitelihálózat-üzemeltetők esetében is: nem fűződik érdekük ahhoz, hogy kevesebb villamos energiát szállítsanak át egész Európán, mivel végső soron ebből élnek. |
| --- | --- |

4.1.2.

A költségek mint érv

| 4.2. | Joggal tekintik lényeges kritériumnak a lehető legjobb ellátásbiztonságnak a legkisebb költség melletti elérését. Érthetően levezethető és modellek segítségével megmutatható, hogy a szállítási költségek egy központosított rendszerben magasabbak, mint egy decentralizált rendszerben. Ezzel szemben a termelés, a tárolás, valamint a terheléselosztás és a teher-újraelosztás költségei a központosított rendszerben alacsonyabbak, mint a decentralizált rendszerben. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Ezeket a költségkülönbségeket számos tanulmányban összevetették egymással. A tanulmányok azonban nem jutottak egyértelmű eredményre, mivel a decentralizált, illetve a központosított rendszer költségelőnyei nem különösebben nagyok egymáshoz képest, és a részleteket tekintve erőteljesen az alapul vett feltevésektől függnek. Emlékeztetünk arra, hogy az EU Közös Kutatóközpontja már 2016-ban megállapította, hogy az európaiak körülbelül 80 %-a olcsóbban láthatná el magát fotovoltaikus rendszerből származó, saját előállítású villamos energiával, mint a hálózatból származó árammal; és azóta tovább esett a fotovoltaikus eszközök ára. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Pusztán a rendszer költségeinek vizsgálata alapján tehát nem dönthető el az az alapvető kérdés, hogy elsősorban egy centrális energiarendszer projektjeibe vagy egy decentralizált energiarendszer projektjeibe kell-e irányítani a beruházásokat, és a szabályozásban ennek megfelelően milyen irányadó korlátokat kell megszabni. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Ebből adódik tehát a kérdés, hogy milyen más kritériumok vehetők figyelembe a költségmegtakarítások puszta szempontján túl az új energiarendszer elsősorban decentralizált vagy elsősorban központosított kialakítása mellett szóló, a befektetők szempontjából elengedhetetlen alapvető döntés meghozatala során. |
| --- | --- |

4.5.

Eltérő értékteremtés

| 4.6. | Az értékteremtés terén strukturális a különbség: a központosított rendszerben az értékteremtés inkább a nagyobb létesítmények és a természetes monopóliumok javát szolgálja, egy decentralizált rendszerben viszont inkább a kisebb létesítményeknél, valamint különösen azoknál a rugalmassági opcióknál jelentkezik, amelyeket a decentralizált rendszerben gyakran alkalmaznak, pl. a tárolásra szolgáló akkumulátoroknál, a hőszivattyúknál, a kis hőerőműveknél, valamint a kétirányú töltéssel rendelkező elektromos autóknál (vehicle to grid). A rugalmassági opciók tehát nagyon gyakran a magánháztartásokban lesznek fellelhetők. A villamosenergia-termelő létesítmények is sokszor magánszemélyek, mezőgazdasági termelők, újonnan alapított kkv-k, energiaszövetkezetek, kommunális vállalatok, közüzemi vállalatok stb. kezében lesznek. A decentralizált energiarendszernél tehát mások vesznek részt az értékteremtésben, mint a központosított rendszernél: az előbbiben jóval nagyobb szerephez jutnak az aktív fogyasztók. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Egy decentralizált energiarendszer aligha képzelhető el ilyen széles társadalmi részvétel nélkül. Ezért a decentralizált rendszert a fogyasztók aktívabb – akár termelő-fogyasztói – szerepe jellemzi, és ez a szerep az általános elfogadás érdekében, de a regionális gazdaság erősítésének okán is észszerű. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Mivel az Európai Bizottság olyan energiauniót kíván létrehozni, amelynek középpontjában a polgárok állnak, mert azt akarja, hogy regionális szinten új munkahelyek jöjjenek létre és az energetikai átalakulás Európa számos régiójában ösztönzőleg hasson a gazdaságra, ehhez egy decentralizált energiarendszert kell szem előtt tartania. Ez a Covid19-válság kezelése szempontjából is fontos. |
| --- | --- |

4.8.

5.   A központosítás kontra decentralizáció kérdésének gazdaság- és szociálpolitikai következményei

| 5.1. | Egy decentralizált rendszer a következőt jelenti az értékteremtés szempontjából: a fogyasztók fizetőből olyan szereplővé válnak, amely részt vesz az energiagazdaság értékteremtésében, azaz pénzt keres, illetve takarít meg; ezért a 3.11. pontban feltett kérdést, hogy a jövőben ki kereshet pénzt az energiával, nyíltan és őszintén meg kell vitatni.
  A termelés-fogyasztás értelmezésének kiterjesztésével a termelés-fogyasztás a „Tiszta energia” csomagban fogalmi szempontból tágabb értelmet nyer: mostantól nemcsak azok a fogyasztók válhatnak termelő-fogyasztóvá, akik saját területtel és földdel, valamint saját ingatlanokkal rendelkeznek. A termelés-fogyasztás lehetősége felmerülhet például a többlakásos házak bérlői és lakói számára, az objektumok és lakónegyedek ellátása kapcsán, sőt akár iparterületek és ipari parkok vonatkozásában is. Éppen ezekben az esetekben elengedhetetlen az egyes termelési és tárolási kapacitások, valamint az egyes fogyasztók intelligens hálózatba kapcsolása egy virtuális erőmű keretében vagy egy intelligens mikrohálózat révén. Ezzel folyamatosan nőnek a helyi és regionális elosztó hálózatok üzemeltetőivel szemben támasztott követelmények. |
| --- | --- |

5.1.

A termelés-fogyasztás értelmezésének kiterjesztésével a termelés-fogyasztás a „Tiszta energia” csomagban fogalmi szempontból tágabb értelmet nyer: mostantól nemcsak azok a fogyasztók válhatnak termelő-fogyasztóvá, akik saját területtel és földdel, valamint saját ingatlanokkal rendelkeznek. A termelés-fogyasztás lehetősége felmerülhet például a többlakásos házak bérlői és lakói számára, az objektumok és lakónegyedek ellátása kapcsán, sőt akár iparterületek és ipari parkok vonatkozásában is. Éppen ezekben az esetekben elengedhetetlen az egyes termelési és tárolási kapacitások, valamint az egyes fogyasztók intelligens hálózatba kapcsolása egy virtuális erőmű keretében vagy egy intelligens mikrohálózat révén. Ezzel folyamatosan nőnek a helyi és regionális elosztó hálózatok üzemeltetőivel szemben támasztott követelmények.

| 5.2. | A termelő-fogyasztó csak akkor válik az energiarendszer szerves részévé, ha ténylegesen valamennyi releváns villamosenergia-piachoz hozzáfér. Az aktív fogyasztóknak a rendszer rendelkezésére kell tudniuk bocsátani azt a rugalmasságot, amelyet az akkumulátorok, a terhelésszabályozás, az elektromos autók, a hőszivattyúk stb. révén nyernek. Ehhez olyan speciálisan konfigurált piacokra van szükség, amelyek a legtöbb tagállamban még nem állnak rendelkezésre. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | A decentralizált energiarendszerhez elvezető energetikai átalakulást gyakran nemcsak ökológiai átalakulásként, hanem társadalmi-ökológiai átalakulásként írják le. A decentralizált energetikai átalakulás ugyanis fontos impulzusokat gerjeszt a helyi és regionális gazdaság számára, és a kis- és középvállalkozások kínálta munkahelyek számának növekedésével és a helyi vásárlóerő erősödésével jár együtt. Még sokatmondóbb, hogy számos tagállam ragaszkodik az energiarendszerében az olyan struktúrákhoz, amelyek megakadályozzák ezeket a pozitív hatásokat. Egyidejűleg arra is ügyelni kell, hogy a keletkező munkahelyek magas szintű szociális biztonságot nyújtó, jó minőségű munkahelyek legyenek. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Annak érdekében, hogy ezek az impulzusok az adott régiókban tényleg mindenkinek, ne pedig csak a sok erőforrással rendelkezőknek a javát szolgálják, elsősorban azokat a projekteket kell ösztönözni, amelyek olyan energiafogyasztói közösségekhez vezetnek, amelyekben a kevés tőkével, jövedelemmel vagy tulajdonnal rendelkező emberek is részt tudnak venni (lásd az EGSZB TEN/660. sz. véleményét (4) is). Erre vonatkozóan már rendelkezésre állnak elképzelések. Ezek megvalósítását azonban az eddiginél sokkal határozottabban támogatniuk kell a tagállamoknak. Ez igencsak sürgős, nehogy a decentralizáció kétsebességes energiatársadalomhoz vezessen. Amennyiben az alacsony jövedelmű és kevés erőforrással rendelkező emberek számára közvetlen támogatás révén is lehetővé teszik az energiafogyasztói közösségekhez való hozzáférést, a részvétel hatékony eszköz lehet az energiaszegénység ellen, mivel azok, akik eddig küszködtek a magas energiaköltségekkel, a megújuló energia gyorsan csökkenő költségeinek köszönhetően érezhetően tehermentesíthetők. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | A védendő fogyasztók és az energiaszegénység súlyos problémát jelent, amelyet valószínűleg sem a központosított, sem a decentralizált energiarendszerben nem lehet alapvetően megoldani. A problémák azonban a megújuló energiát használó létesítmények és a villamosenergia-tárolás csökkenő költségének fényében egy decentralizált rendszerben jobban mérsékelhetők, mint egy központosított rendszerben. A megújuló energiák és a tárolók lakóhelyi megoldások keretében való használata ugyanis az energiaszámlák tartós csökkenését eredményezheti, és megszabadíthatja a fogyasztókat az energiaszolgáltatók és a hálózatüzemeltetők áraitól való függéstől. Ehhez azonban aktív politika kell, amely támogatja a megfelelő elképzelések kidolgozását. Egyidejűleg gondoskodni kell arról, hogy a kis jövedelmű háztartások lehetőséget kapjanak az energiahatékonysági intézkedések végrehajtására, hogy energiafogyasztásukat is csökkenteni tudják. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Továbbá nem szabad a bővített részesedési opciók ürügyén aláásni a fogyasztói jogokat. Ezeket meg kell erősíteni, és adott esetben hozzá kell igazítani az új üzleti modellekhez. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Végül figyelembe kell venni a fogyasztási központokat – a nagyvárosokat és a nagy ipari villamosenergia-fogyasztókat. Ahhoz, hogy ezeket biztosan és kedvező költség mellett el lehessen látni, energiarégiókat alkotva össze kell őket kapcsolni a környező területekkel. Ugyanez vonatkozik az energiaszigetekre is. Az energiarégiók a fogyasztási központok körüli koncentrikus körök alakját fogják felvenni. Ahhoz, hogy a környező terület a teljes potenciálját igénybe vegye a megújuló energiák használatára, célzott ösztönzőkre van szükség. Ezek például csökkentett hálózati díjak formájában valósulhatnak meg, amelyek akkor érvényesülnek, ha az energiarégió önmagát látja el. A rendszer ilyen módon történő felépítésének köszönhetően erősödnek a regionális gazdasági struktúrák – ez egy olyan szempont, amely éppen a Covid19 utáni gazdasági rendszer szempontjából különösen fontos lehet. |
| --- | --- |

5.7.

6.   A jövő energiarendszere

| 6.1. | Az új energiarendszert már nem „felülről lefelé” (vagyis a nagy erőművektől a fogyasztók felé) irányuló rendszerként kell elképzelni, hanem („alulról felfelé”) számos megújulóenergia- és hőtermelési (épületenergetika) és ellátási sziget hálózataként kell kialakítani, amelyben kiemelkedő szerepet tölt be a villamosenergia- és hőelosztás, valamint a keresletoldali szabályozás (ideértve a tárolást is). |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Így Európa valamennyi régiója elegendő és biztonságos ellátásban részesülhet (5). Ez pedig – a kívánt új, sokszereplős rendszert is figyelembe véve – azt fogja jelenteni, hogy a már kialakult (nagy)kereskedelmi struktúrák mellett teljesen új, decentralizált forgalmazási formákat és energiagazdálkodási irányítási rendszereket is létre kell majd hozni. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Az információtechnológia, a termelési technológia, valamint a tárolástechnológia, az elosztórendszer és az épülettechnika terén is elindult innovációs hullámok nyomán napjainkra számos ilyen „termelési és ellátási sziget” jött létre, amelyek néhány évvel ezelőtt még elképzelhetetlennek tűntek. A magánszemélyek, a cégek, az egyesülések (például az energiaszövetkezetek) és a települések (helyi közművek) létrehoztak néhány önellátást, illetve részbeni önellátást biztosító megoldást, aminek köszönhetően sokkal kevésbé vannak ráutalva a hagyományos kínálatra és kereskedelmi csatornákra. Fontos, hogy lássuk az ilyen technikai, valamint társadalmi, illetve szociológiai fejlemények közötti párhuzamosságot. Mindkettő ugyanabba az irányba, nevezetesen a nagyobb autonómia és az önszabályozó, decentralizált hálózati egységek felé mutat. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | A fokozott helyi termelés és a közvetlen értékesítés azért is üdvözlendő, mert ezek révén csökkenteni lehet a hálózati veszteségeket. A németországi Szövetségi Hálózati Ügynökség ezzel kapcsolatban kifejtette (6): „Egyértelmű, hogy az energiaellátási rendszer átalakítása akkor sikerülhet a legjobban, ha valamennyi érdekelt fél szorosan együttműködik egymással. [...] Üdvözölni kell azokat a megközelítésmódokat, amelyek arra irányulnak, hogy minél több energiát a keletkezési helyen használjanak fel [...], mert ezáltal minimálisra lehet csökkenteni a hálózati veszteségeket.” |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Az Európai Bizottságnak ezért a kereskedelmi rendszert a kívánt energiaipari infrastruktúra felől kell megközelítenie ahelyett, hogy az energiaipari infrastruktúra tekintetében szükséges változtatásokat a meglévő kereskedelmi rendszerhez igazodva próbálná meg alakítani. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Figyelembe kell azonban venni számos olyan országnak a tapasztalatát is, ahol egyes piaci szereplők, például stratégiai beruházók, nyereségük maximalizálása érdekében kimazsolázták maguknak a legvonzóbb piaci szegmenseket, miközben vonakodnak befektetni az ellátás biztonságába, az innovációba és a karbantartásba, áthárítva ezeket a költségeket a fogyasztóikra. |
| --- | --- |

6.6.

Kelt Brüsszelben, 2020. szeptember 18-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  Lásd pl.: HL C 367., 2018.10.10., 1. o.

1

(2)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX:52015DC0080

2

(3)  HL L 158., 2019.6.14., 54. o.

3

(4)  HL C 367., 2018.10.10., 1. o.

4

(5)  Lásd: HL C 82., 2016.3.3., 13. o.; HL C 82., 2016.3.3., 22. o.

5

(6)  „Smart Grid” und „Smart Market” – Eckpunktepapier der Bundesnetzagentur zu den Aspekten des sich verändernden Energieversorgungssystems [Smart grid, smart market – A Szövetségi Hálózati Ügynökség koncepcionális dokumentuma a változó energiaellátási rendszer kérdéseiről], 2011. december, 42. o.

6

„Smart Grid” und „Smart Market” – Eckpunktepapier der Bundesnetzagentur zu den Aspekten des sich verändernden Energieversorgungssystems

---

| 2020.12.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 429/93 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 429/93

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A méltányos, fenntartható és hosszú távon megfizethető lakhatáshoz való egyetemes hozzáférés

(saját kezdeményezésű vélemény)

(2020/C 429/13)

| Előadó: | Raymond HENCKS |
| --- | --- |
| Társelőadó: | EDELÉNYI András |

Előadó:

Raymond HENCKS

Társelőadó:

EDELÉNYI András

| Közgyűlési határozat: | 2020.2.20. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az eljárási szabályzat 32. cikkének (2) bekezdése |
| | saját kezdeményezésű vélemény |
| Illetékes szekció: | „Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2020.9.3. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2020.9.16. |
| Plenáris ülés száma: | 554. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 216/1/3 |

Közgyűlési határozat:

2020.2.20.

Jogalap:

az eljárási szabályzat 32. cikkének (2) bekezdése

saját kezdeményezésű vélemény

Illetékes szekció:

„Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2020.9.3.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2020.9.16.

Plenáris ülés száma:

554.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

216/1/3

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | A Covid19 okozta egészségügyi, gazdasági és szociális válság rámutatott arra, hogy mennyire súlyos a megfizethető lakhatással kapcsolatos válság, amellyel a tagállamok évek óta szembesülnek (1). A társadalom fertőzöttségi arányát közvetlenül befolyásoló lakhatási körülmények áldozatai különösen a hajléktalanok, a túlzsúfolt lakásokban élő háztartások, a szegényebb negyedek lakói, az idénymunkások és a bevándorlók. Bár a lakhatási politika továbbra is a tagállamok hatáskörébe tartozik, a méltányos és megfizethető lakhatási lehetőségek hiánya miatt az Európai Unióban (EU) szükség van a lakhatásra vonatkozó európai cselekvési tervre. Ennek tartalmaznia kell egy olyan koherens és az Unió polgárai számára érthető intézkedéscsomagot, amely segíti a tagállamokat, az európai régiókat és városokat abban, hogy fenntartható módon növeljék a szociális és megfizethető lakhatási kínálatot, és hatékonyan lépjenek fel a hajléktalanság ellen. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Az EU-nak mindenekelőtt gondoskodnia kell arról, hogy a lakhatás valódi egyetemes joggá váljon. Ez például az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 14. cikke szerinti rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadott ágazati rendeletek révén biztosítható, amelyek meghatározzák a megfizethető és méltányos lakhatás biztosítására, érvényesítésére és finanszírozására vonatkozó elveket és feltételeket. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Ebben az összefüggésben az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) üdvözli az Európai Bizottság arra irányuló kezdeményezését, hogy kapcsolatot teremtsen a szociális jogok európai pillére és az európai szemeszter között. A lakhatási politika területén ennek a szociális lakhatás reformjával, a lakhatás hozzáférhetőségével és megfizethetőségével, valamint a lakhatási támogatások hatékonyságával kapcsolatos jobb nyomon követést kell eredményeznie. Az EGSZB ugyanakkor kitart amellett, hogy az európai szemeszter lakhatási politikáról szóló országspecifikus ajánlásainak elfogadása előtt konzultálni kell a szervezett civil társadalom képviselőivel. Az EGSZB kéri, hogy biztosítsanak nagyobb mozgásteret a szociális infrastruktúrába történő hosszú távú beruházások számára, és hogy azokat az államháztartási hiány kiszámításakor ne vegyék figyelembe a kormányzati elszámolásban. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Egy, az alacsony költségekkel járó lakhatási kínálat kialakítását és fenntartását célzó, „a megfizethető, méltányos és megfelelő lakhatásba történő beruházásokat támogató európai alap” létrehozása lehetővé tenné az EU számára, hogy tevékenységeit és politikáit koherensebbé és az európai polgárok számára érthetőbbé tegye, különösen a zöld megállapodásnak az épületekre vonatkozó jövőbeli tervével és a szociális jogok európai pillérének jövőbeli cselekvési tervével összefüggésben. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | A tagállamoknak 2020-ban jelentést kell benyújtaniuk az Európai Rendszerkockázati Testülethez (ERKT) az ingatlanárak esetleges túlértékelésére vonatkozó mérésekről és az ERKT ajánlásai nyomán tett intézkedésekről vagy, azok elmaradása esetén, ennek indokáról. Létfontosságú, hogy e jelentés alapján már nagyon korai szakaszban azonosítsák azokat a sebezhető pontokat, amelyek pénzügyi, gazdasági és társadalmi válságokat eredményezhetnek, és ennek megfelelően lépéseket tegyenek. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Az Európai Bizottságnak mielőbb el kell végeznie az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló határozatnak a szociális lakhatás célcsoportjára vonatkozó felülvizsgálatát, és le kell szögeznie, hogy a lakhatási politika nem korlátozódhat a szegénység kockázatának kitettek megsegítésére, hanem méltányos, megfizethető és hosszú távon fenntartható lakhatást kell biztosítania minden polgár, főként a hajléktalanok, a fiatal párok, az egyszülős családok vagy nagycsaládok, a munkavállalók és általában az európai lakhatási válság áldozatául esett középosztálybeliek számára. Ezzel összefüggésben az Európai Bizottságnak javaslatot kell tennie a túl magas lakhatási költségek közös definíciójára, valamint az ezek értékelésére szolgáló harmonizált módszertanra. Ezenkívül normatív szabályozást kell tervbe vennie az üres lakások és az építkezési célra szánt földterületek spekulatív célú birtoklása ellen, és keretet kell szabnia a megfizethető lakások rövid távú, turisztikai célú kiadásra történő fenntartása gyakorlatának. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Végezetül az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy az uniós lakhatás helyzetéről szóló éves jelentéshez való hozzájárulásként évente szervezzen egy a megfizethető lakhatásnak szentelt európai csúcstalálkozót. Ezen valamennyi érdekelt félnek részt kellene vennie, hogy megvizsgálják az említett, a megfizethető lakhatásra vonatkozó európai cselekvési terv végrehajtását és nyomon követését. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Általános megjegyzések

| 2.1. | Annak ellenére, hogy az Európai Unió Alapjogi Chartája tartalmazza a lakhatási támogatáshoz való hozzáférést és a szociális jogok európai pillére rögzíti a szociális lakás vagy a minőségi lakhatáshoz nyújtott támogatás elérhetőségét, az uniós szövegek még mindig nem ismerik el ténylegesen a méltányos lakhatáshoz való jogot, így az a gyakorlatban nem nagyon tud megvalósulni. Ezt bizonyítja az is, hogy a hajléktalanok, a rossz lakáskörülmények között élők, illetve a túlzottan magas lakhatási költségekkel szembesülő háztartások száma egyre növekszik. A gyakorlatban az európai polgárnak nincs valódi joga arra, hogy méltányos és megfizethető lakhatáshoz jusson. E joga mindössze a lakhatási támogatáshoz, szociális lakáshoz vagy átmeneti szükségszálláshoz való hozzáférésre korlátozódik olyan esetekben, amikor a tagállami jog és gyakorlat értelmében rászorulónak minősül, valamint attól függően, hogy rendelkezésre áll-e megfelelő lakás. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | A lakóingatlan-piac dinamikája nem képes kielégíteni az igények összességét. A lakóingatlanok folyamatos drágulása növekvő egyenlőtlenségeket eredményezett egész Európában. Ilyen módon egyre több háztartás áldozza költségvetésének több mint 40 %-át a lakhatásra, ami túlzottan magas lakhatási költséget jelent; az európai polgárok 11 %-a olyan helyzetbe került, amelyben személyes jövedelmének (lakhatási támogatás nélkül) több mint 40 %-át lakhatásra fordítja, minden huszadik polgár pedig túlzsúfolt, alapvető szolgáltatásokat nem biztosító ingatlanban él (2). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | A gazdasági és demográfiai struktúrák mellett az árszínvonal is tagállamonként nagyban különbözik. Ehhez hozzáadódik a fővárosok, a kisebb városok és a többi terület közötti jelentős árkülönbség is. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Sok európai nagyváros és városkörnyéki régió ingatlanpiacára jellemző a foglalkoztatási lehetőségeket kereső háztartások mozgását követő jelentős keresletnövekedés, szemben a földterületek korlátozott rendelkezésre állásával, az emelkedő építési költségekkel és a növekvő népsűrűséggel, valamint a befektetői spekulációk miatt szűkös lakáskínálattal. A földtulajdon szűkös erőforrás, amelynek használata egyre erősebb versenyt indukál a különböző felhasználási módok között – lakhatás, állami infrastruktúra, mezőgazdaság, erdészet, kereskedelmi vagy ipari hasznosítás, közlekedés, biológiai sokféleség, öntözőterületek, szabadidős tevékenységek stb. –, így sok esetben a földterület ára jelenti a lakhatásnak azt az összetevőjét, amely a legkevésbé megfizethető. A nagyvárosi és városkörnyéki lakóingatlanok drágulása a lakhatásból való kirekesztettség, a hajléktalanság és a rossz lakhatási körülmények terjedésében nyilvánul meg, ami immár a fiatalokat, az egyszülős családokat és a nagycsaládokat, a munkavállalókat és általánosabban a középosztálybelieket is sújtja, akik a túlságosan drága lakhatási költségek miatt arra kényszerültek, hogy a városokból kiköltözzenek a vidéki területekre.
  A lakosság e rétegeinek áttelepülése viszont kisebb-nagyobb mértékben növeli a vidéki lakhatás költségeit, ami többek között társadalmi szegregációt, a kizárólag lakhatási célú övezetek (alvóvárosok) megjelenését, megnövekedett mobilitást, a tájkép megváltozását, a talaj mesterséges átalakítását, valamint az infrastruktúra bővülését és a közösség költségeinek növekedését eredményezi. |
| --- | --- |

2.4.

A lakosság e rétegeinek áttelepülése viszont kisebb-nagyobb mértékben növeli a vidéki lakhatás költségeit, ami többek között társadalmi szegregációt, a kizárólag lakhatási célú övezetek (alvóvárosok) megjelenését, megnövekedett mobilitást, a tájkép megváltozását, a talaj mesterséges átalakítását, valamint az infrastruktúra bővülését és a közösség költségeinek növekedését eredményezi.

| 2.5. | A tagállamok széles körű mérlegelési jogkörrel rendelkeznek általános érdekű szociális szolgáltatásaik – ezen belül a lakhatás – meghatározására, megszervezésére és finanszírozására. Ez a hatáskör azonban nem mentesíti őket az Unió értékeinek (emberi méltóság, egyenlőség, megkülönböztetésmentesség, emberi jogok stb.), valamint a lakhatásra vonatkozó közösségi szabályoknak, többek között az EUMSZ-hez csatolt, az általános érdekű szolgáltatásokról szóló (26.) jegyzőkönyvnek való megfelelés alól, amely felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsák a magas minőségi szintet, magas fokú biztonságot és megfizethetőséget, az egyenlő bánásmódot, valamint az egyetemes hozzáférés és a felhasználói jogok előmozdítását. Az Európai Bizottságnak mint a szerződések őrének ezért fontos a szerepe, és be kell avatkoznia, ha a tagállamok nem teljesítik kötelezettségeiket.
  Az Európai Bizottság azonban az állami támogatásokra vonatkozó szabályozás keretében erősen korlátozza a tagállamok hatásköreit, kijelentve, hogy a szociális lakhatást kizárólag a leginkább rászoruló háztartások számára kell fenntartani. A lakhatási válság azonban sokkal szélesebb rétegeket érint. Ugyanakkor a közhatóságok a megfizethető lakhatási lehetőségeket teremtő program keretében kizárólag piaci áron értékesíthetnek építési telket; ezt az árat pedig összetett eljárás szerint, előzetesen kell meghatározni. |
| --- | --- |

2.5.

Az Európai Bizottság azonban az állami támogatásokra vonatkozó szabályozás keretében erősen korlátozza a tagállamok hatásköreit, kijelentve, hogy a szociális lakhatást kizárólag a leginkább rászoruló háztartások számára kell fenntartani. A lakhatási válság azonban sokkal szélesebb rétegeket érint. Ugyanakkor a közhatóságok a megfizethető lakhatási lehetőségeket teremtő program keretében kizárólag piaci áron értékesíthetnek építési telket; ezt az árat pedig összetett eljárás szerint, előzetesen kell meghatározni.

| 2.6. | Ezenkívül a tagállamokban a szociális és megfizethető lakhatásra irányuló állami beruházások erőteljesen visszaestek a kereskedelmi bankok e beruházások finanszírozásából történő kivonulása, a gazdasági és költségvetési válság, valamint a Stabilitási és Növekedési Paktum miatt. Így pedig nem lehet a növekvő igényt a piacit kiegészítő többletkínálattal kielégíteni, már csak azért sem, mivel egyes tagállamokban egyre általánosabbá válik a szociális lakásállomány privatizálása. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Ezt a feszültséget az internetes platformok is táplálják a helyi lakáspiacokon: a kereslet a nemzetközi migrációs tendenciákkal összhangban koncentrálódott és globális idegenforgalmiszálláshely-platformok alakultak ki, ami ahhoz vezetett, hogy a legvonzóbb városokban a megfizethető lakásokat kivonják a piacról és inkább rövid távú szállásokként adják bérbe. Ehhez hozzáadódnak a nemzetközi tőkeegyesítő társasági alapok (nyugdíjalapok, biztosítótársaságok, tőkebefektetési alapok stb.) stratégiái, amelyek – tekintettel a nagyon alacsony pénzügyi hozamra (kamatlábak, osztalékok stb.) – nagyszabású ingatlanberuházásokat indítottak, ami tovább növeli az árakat. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Az Európai Rendszerkockázati Testület (ERKT) 2016. október 31-i ajánlásaiban (3) megjegyzi, hogy a múltbeli pénzügyi válságok rámutattak arra, hogy az ingatlanpiacok nem fenntartható fejlődése súlyos következményekkel járhat a pénzügyi rendszer és a gazdaság egészének stabilitására nézve is. Az ERKT 2019-ben egyes tagállamok részére figyelmeztetést adott ki „a lakóingatlan-szektort középtávon érintő sebezhetőségekről”. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | A Covid19-világjárvány megbénította az ingatlanpiacot. Az egészségügyi válság nyomán fennáll annak a kockázata, hogy súlyos következmények jelentkeznek a lakásépítési ágazatban. Ami a kínálati oldalt illeti, a pandémia következményei elleni küzdelem gazdasági és szociális kiadásai jelentősen megterhelik a jövőbeli állami költségvetéseket, emiatt pedig az állami hatóságok és szervek által a háztartásoknak nyújtott támogatások és a szociális lakásokba történő beruházások valószínűleg jelentősen csökkenni fognak. A keresleti oldalon a súlyosbodó munkanélküliséggel és elszegényedéssel arányosan növekedni fog azoknak a háztartásoknak a száma, amelyek már nem rendelkeznek az ahhoz szükséges jövedelemmel, hogy az ingatlanpiacon juthassanak lakáshoz. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | A zöld megállapodás épületekre vonatkozó tervét és a szociális jogok európai pillérét lehetőségnek kell tekinteni arra, hogy az EU lakhatással kapcsolatos politikái a tagállami politikák és gyakorlatok tiszteletben tartása mellett kézzelfogható és átlátható eredményeket mutassanak fel. Ennek eléréséhez például fel kell kérni a pénzintézeteket (EKB, EBB, EBA) és az „InvestEU” eszközt, hogy a végső fogyasztók érdekében indítsák újra a közberuházásokat, és jelentős mértékben növeljék a kedvezményes hosszú távú hiteleket és a beruházók, valamint az építőipar számára nyújtott garanciákat. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Túlzottan magas lakhatási költségek

| 3.1. | Tagadhatatlan, hogy sok háztartás túlzottan magas lakhatási költségekkel szembesül, és a lakhatás a legjelentősebb fogyasztási célú kiadás és rendkívül nagy terhet jelent, amelyet más alapvető szükségletek rovására kénytelenek fedezni. Ez sok európai polgárt a túlzott eladósodás, a társadalmi lecsúszás vagy kirekesztés fokozott veszélyének tesz ki (4). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Uniós szinten nincsen egyetértés azt illetően, hogy mit jelentenek és miből tevődnek össze a túlzottan magas lakhatási költségek. Az Eurostat szerint a rendelkezésre álló jövedelem 40 %-át meghaladó lakhatási kiadás túlzott költségnek tekintendő; az Európai Bizottság több dokumentumában viszont ez a küszöb a rendelkezésre álló jövedelem egyharmada. Az egészségügyi válság ráadásul arra kényszeríti az alacsony jövedelmű háztartásokat, hogy bérleti díjaik kifizetéséhez igénybe vegyék tartalékaikat, és ez még inkább kiteszi őket a túlzott eladósodás kockázatának. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Egyébként az EU-ban is rendszeresen módszertani viták tárgyát képezi a túlzott lakhatási költségek definíciója; a nemzeti statisztikai intézetek is különböző értékelési módszereket alkalmaznak. A közös irányvonalak kidolgozásakor elengedhetetlen a társadalmi-gazdasági realitások figyelembevétele. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | A túlzottan magas lakhatási költségek ma már nemcsak a legelesettebbeket sújtják, akik az elszegényedés kockázatával küzdenek, hanem azokat is, akiknek a jövedelme túlságosan magas ahhoz, hogy szociális lakást kaphassanak, viszont túlságosan alacsony ahhoz, hogy magánpiaci feltételek mellett találhassanak szálláslehetőséget. Számukra a munkahelyükhöz közel eső városban vagy városrészben található megfelelő ingatlanok sok esetben megfizethetetlenek. Ezért kénytelenek munkahelyüktől távol eső környékre költözni, emiatt pedig – bár élvezik a nagy agglomerációkon kívüli alacsonyabb lakhatási költségek előnyeit – más költségeik merülnek fel, amelyek a mobilitási problémákkal, a környezetvédelmi nyomással és más nehézségekkel kapcsolatosak. A középosztály városközpontból való elvándorlása funkcionális egyensúlyhiányokhoz vezet, növelve a lakások iránti keresletet, valamint a lakbérek és a környezetszennyezés szintjét, ami az otthon és a munkahely közötti ingázással függ össze. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | A tagállami lakhatási politikák tehát nem korlátozódhatnak kizárólag arra, hogy segítsenek a kiszolgáltatott helyzetben lévőknek „tetőt találni a fejük fölé”, hanem biztosítaniuk kell, hogy a lakhatást a családi helyzethez igazítsák, elősegítve a lakóhelyek minőségének – különösen a meglévő lakóhelyek felújítása révén történő – javulását, vagyis méltányos és megfizethető lakhatást kell garantálniuk minden polgár számára, akinek a lakhatás ára vagy minősége problémát okoz. |
| --- | --- |

3.5.

4.   A szociális lakhatás

| 4.1. | A tagállamokban alkalmazott megközelítések és koncepciók sokfélesége miatt nem létezik európai szintű modell a szociális lakhatásra. Mindazonáltal bizonyos közös trendek a tagállamok többségében megfigyelhetők: decentralizáció a regionális és helyi önkormányzatok javára, a kiszolgáltatottabb népességi csoportok újbóli középpontba helyezése, a szociálislakás-kínálatba történő közberuházások csökkenése és a rendelkezésre álló állomány pénzzé tétele a szociális bérlakások értékesítése révén amiatt, hogy a szociális bérlakások bérbeadói esetenként sem a normáknak való megfelelést, sem a felújítások elvégzését nem tudják garantálni. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Az EU-ban a lakhatáshoz való jog a szociális lakhatásban vagy az alacsony költségekkel járó lakhatási lehetőségekben testesül meg, és garantálnia kell, hogy minden rászoruló személy méltányos lakhatáshoz jusson megfizethető áron/lakbérért, teljesítve ezáltal a tagállamokra és az EU-ra az európai és nemzetközi szinten aláírt egyezményekből, nyilatkozatokból, chartákból és szerződésekből eredően háruló kötelezettségeket. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Az Európai Bizottság európai versenyhatóságként hozott határozatában a szociális lakhatás fogalma meglehetősen korlátozó (5): előírja, hogy az állami támogatásokra vonatkozó értesítési kötelezettség alól mentesülő szociális lakások kizárólag „hátrányos helyzetű állampolgároknak vagy olyan, kevésbé előnyös szociális helyzetben lévő csoportoknak biztosítanak lakóhelyet, amelyek korlátozott fizetőképességük következtében piaci feltételek között nem tudnak lakást találni”. A szociális lakhatás e korlátozó meghatározása ma már nem felel meg az európai lakhatási válság mértékének, sem pedig a tagállamok által a szociális lakások bérbeadói számára előírt szolgáltatási kötelezettségeknek, amelyek a hajléktalanok kapcsán alkalmazott „első a lakhatás” elvtől egészen a középosztálybeliek számára megfizethető vagy közepes árszínvonalú lakások európai nagyvárosokban történő biztosításáig terjednek. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Egy 2006-os közleményben (6) az Európai Bizottság a szociális lakhatást az általános érdekű szociális szolgáltatások közé sorolta, amelyekre vonatkozik a szubszidiaritás elve és amelyek (elviekben) széles mérlegelési jogkört biztosítanak a tagállamok számára a szolgáltatások meghatározása, megszervezése és finanszírozása terén. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | E szabadság gyakorlása során azonban a tagállamoknak figyelembe kell venniük az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatát, amely szerint a szociális területen nyújtott szinte valamennyi szolgáltatás (a szolidaritáson alapuló szociális biztonsági rendszerek kivételével) gazdasági tevékenységnek minősül. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Következésképpen a szociális lakhatásra vonatkozó külön jogi keret hiányában az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra vonatkozó közösségi rendelkezéseket, különösen az EUMSZ 14. cikkét és a Lisszaboni Szerződéshez csatolt (26.) jegyzőkönyvet kell alkalmazni a szociális lakhatásra. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Ebből következik, hogy az Uniónak és tagállamainak saját hatáskörükben és a Szerződések alkalmazási körén belül garantálniuk kell, hogy a szociális lakások biztosítása olyan – elsősorban gazdasági és pénzügyi – elvek alapján és feltételek mellett működjön, amelyek lehetővé teszik számukra feladataik teljesítését. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | A marginalizálódott közösségeket célzó szociális és speciális igényeknek megfelelő lakások építésének vagy hőszigetelésének társfinanszírozásához jelentős európai finanszírozás áll rendelkezésre a szociális lakások üzemeltetői számára, különösen az európai alapok (7), az EBB, az Európa Tanács Fejlesztési Bankja, a 2. stratégiai beruházási Juncker-terv, az európai zöld megállapodás keretében létrehozandó beruházási alap, valamint a „NextGenerationEU” gazdaságélénkítési terv, ezen belül pedig különösen a Méltányos Átállást Támogató Alap, a REACT-EU és az InvestEU révén.
  Így az Európai Beruházási Bank (EBB) és az Európai Beruházási Alap (EBA) hosszú távú kölcsönökkel támogatja a szociális lakások üzemeltetőit, a köz- és magánszféra közötti partnerségeket (PPP-k), az érdekképviseleti egyesüléseket, valamint a közvetítő bankokat és a projekttársaságokat. Egyes esetekben a magasabb kockázat vállalásához az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) támogatása szükséges. Ezért ezeket a hosszú távú, szociális infrastruktúrákra irányuló beruházásokat az európai polgárok számára érthetővé kell tenni. |
| --- | --- |

4.8.

Így az Európai Beruházási Bank (EBB) és az Európai Beruházási Alap (EBA) hosszú távú kölcsönökkel támogatja a szociális lakások üzemeltetőit, a köz- és magánszféra közötti partnerségeket (PPP-k), az érdekképviseleti egyesüléseket, valamint a közvetítő bankokat és a projekttársaságokat. Egyes esetekben a magasabb kockázat vállalásához az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) támogatása szükséges. Ezért ezeket a hosszú távú, szociális infrastruktúrákra irányuló beruházásokat az európai polgárok számára érthetővé kell tenni.

| 4.9. | A zöld megállapodás épületekkel kapcsolatos tervének tervezetéhez és az épületekre, illetve különösen szociális és magánlakásokra vonatkozó „hőszigetelési hullámmal” kapcsolatos célkitűzéséhez külön befektetési alapot is kellene társítani, valamint támogatást a hőszigeteléssel foglalkozó helyi ágazatok strukturálásához, hiszen ezek helyben teremtenek munkahelyeket és méretgazdaságossági lehetőségeket biztosítanak. Példa erre az EU által társfinanszírozott „EnergieSprong” nevű projekt. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Tagállami szinten egy sor intézkedés létezik a fenntartható lakások népszerűsítésére. Ilyen például az alacsony költségű lakások építése, illetve egyéni támogatások biztosítása a lakáshitel megszerzéséhez szükséges induló tőke összegyűjtéséhez – ami a lakáshitel törlesztőrészletének csökkentését célozza –, a leghátrányosabb helyzetben levő háztartások segítéséhez abban, hogy méltányosan bérelhessenek megfelelő lakást, illetve a lakóépületek fenntartható energetikai felújításának és a megújuló energiák kiaknázásának az ösztönzéséhez. Tagállami szinten azonban az ösztönző vagy adópolitikák nincsenek összehangolva, és nem mindig mozdítják elő a lakóközösség társadalmi keveredését. Ezenkívül minden tagállamnak független szolgáltatás keretében a lehető legtöbb tájékoztatást és tanácsot kellene nyújtania minden típusú információval kapcsolatban a magánszemélyek számára elérhető lakhatási támogatások vonatkozásában, valamint a magán- és közszférabeli beruházóknak a támogatott társasházak építésének keretében nyújtott állami támogatásokról. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Mindezek a kezdeményezések és támogatások ugyanakkor nem elegendőek ahhoz, hogy megoldják a megfizethető és méltányos lakhatási lehetőségek hiányát. Az EGSZB ezért úgy véli, hogy az Európai Bizottságnak a szociális jogok európai pillére 19. alapelvének és a zöld megállapodás épületekre vonatkozó jövőbeli tervének a végrehajtása keretében javaslatot kellene tennie egy, a méltányos és megfizethető lakhatásra vonatkozó európai cselekvési tervre. |
| --- | --- |

4.11.

5.   A méltányos és megfizethető lakhatásra vonatkozó európai cselekvési terv: hosszú távú beruházás annak érdekében, hogy Európa szorosabb kapcsolatba kerüljön polgáraival és térségeivel

| 5.1. | Még ha a lakhatási politika változatlanul a tagállamok hatáskörében marad is, a megfelelő lakások hiánya, amellyel az EU szembesül, olyan európai szintű cselekvési tervet tesz szükségessé a méltányos és megfizethető lakhatás kapcsán, amelynek koherens és egyértelmű intézkedései segítik a tagállamokat, valamint az európai régiókat és városokat abban, hogy fenntartható módon alakítsanak ki egy új, megfizethető szociálislakás-kínálatot az érintett helyi ingatlanpiacokon, javítva eközben azok energetikai teljesítményét. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Európai szinten nincsen egyetemes módon definiálva a megfizethető lakhatáshoz való tényleges jog, ugyanis minden, különleges nehézségekkel küzdő személy vagy család csupán támogatásra jogosult a közösség részéről annak érdekében, hogy hozzáférjen a méltányos lakhatási lehetőséghez vagy megtartsa azt. Ráadásul megfelelő lakáskínálat hiányában a lakhatási jog – még ha érvényesíthető is – elméleti jog marad. Az EGSZB ezért kéri, hogy a közösségi jogban rögzítsék a lakhatáshoz való tényleges jogot. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Az Európai Bizottságnak biztosítania kell, hogy e jogot olyan proaktív politika kísérje, amely támogatja a szociális és megfizethető lakhatási kínálat állami távlati tervezéséhez szükséges hosszú távú beruházásokat. A tervezés során pedig általános szabályként kell alkalmazni a társadalmi keveredést és a minőségre vonatkozó minimumszabályokat. Az EGSZB arra kéri az Európai Parlamentet és az Európai Unió Tanácsát, hogy az EUMSZ 14. cikkével összhangban, rendes jogalkotási eljárás keretében ágazati rendelettel állapítsák meg a megfizethető lakhatás biztosítására, építésére és finanszírozására vonatkozó elveket és feltételeket. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Az Európai Bizottságnak el kell végeznie az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló határozat felülvizsgálatát a szociális lakhatáshoz való jog kedvezményezettjeinek célcsoportjára vonatkozóan, és le kell szögeznie, hogy a lakhatási politika nem korlátozódhat a szegénység kockázatának kitettek megsegítésére, hanem méltányos, megfizethető és hosszú távon fenntartható lakhatást kell biztosítania minden polgár számára, ideértve a hajléktalanokat és a megfelelő lakások hiányának áldozatul esett középosztálybelieket is. Helyénvaló továbbá rendelkezéseket hozni az üres lakások és az építkezési célra szánt földterületek spekulatív célú birtoklásának szabályozására, és meg kell határozni a rövid távú, turisztikai célú lakásbérleti gyakorlatok kereteit, különválasztva a lakás tulajdonjogát a használattól, amely közjónak minősül és közérdeket szolgál, és amelyet keretbe kell foglalni a lakások hozzáférhetősége érdekében. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Az Európai Bizottságnak hasonlóképpen javaslatot kell tennie a megfizethető lakás és a túl magas lakhatási költségek közös definíciójára, valamint az ezek értékelésére szolgáló harmonizált módszertanra. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | A tagállamoknak 2020-ban jelentést kell benyújtaniuk az Európai Rendszerkockázati Testülethez az ingatlanárak esetleges túlértékelésére vonatkozó mérésekről és az ERKT ajánlásai nyomán tett intézkedésekről vagy, azok elmaradása esetén, ennek indokáról. Létfontosságú, hogy e jelentés alapján már nagyon korai szakaszban azonosítsák azokat a sebezhető pontokat, amelyek pénzügyi válságokat eredményezhetnek. Az EGSZB úgy véli, hogy ezt a jelentést 2021-ben módosítani kell egy másikkal, amely a Covid19-válságnak betudható esetleges következményeket mutatja be. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Ebben az összefüggésben az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság arra irányuló kezdeményezését, hogy kapcsolatot teremtsen a szociális jogok európai pillére és az európai szemeszter között. A lakhatási politika területén ennek a szociális lakhatás reformjával, a lakhatás hozzáférhetőségével és megfizethetőségével, valamint a lakhatási támogatások hatékonyságával kapcsolatos jobb nyomon követést kell eredményeznie. Az EGSZB ugyanakkor kitart amellett, hogy az európai szemeszter lakhatási politikáról szóló országspecifikus ajánlásainak elfogadása előtt konzultálni kell a szervezett civil társadalom képviselőivel. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Az európai kohéziós politikának az Európai Unió Tanácsa és az Európai Parlament által jelenleg tárgyalt, a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó felülvizsgálatára irányuló javaslat célja, hogy 2,2 milliárd euróról 4 milliárd euróra növelje a szociális lakhatást célzó költségvetést. Az EGSZB kéri, hogy biztosítsanak nagyobb mozgásteret a szociális infrastruktúrába történő hosszú távú beruházások számára, és hogy azokat az államháztartási hiány kiszámításakor ne vegyék figyelembe a kormányzati elszámolásban. Az EU nem ösztönözheti a tagállamokat arra, hogy újból beruházzanak a szociális infrastruktúrába, miközben a Stabilitási és Növekedési Paktum keretében maximálja ezeket a beruházásokat. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Egy, a lakhatási kínálat kialakítását és fenntartását célzó, „a megfizethető lakhatásba történő beruházásokat támogató európai alap” létrehozása lehetővé tenné az EU számára, hogy tevékenységeit és politikáit koherensebbé és az európai polgárok számára érthetőbbé tegye, különösen a zöld megállapodásnak az épületekre vonatkozó jövőbeli tervével és a szociális jogok európai pillérének jövőbeli cselekvési tervével összefüggésben. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy az uniós lakhatás helyzetéről szóló éves jelentéshez való hozzájárulásként évente szervezzen egy a megfizethető lakhatásnak szentelt európai csúcstalálkozót. Ezen valamennyi érdekelt félnek részt kellene vennie, hogy megvizsgálják az említett, a megfizethető lakhatásra vonatkozó európai cselekvési terv végrehajtását és nyomon követését. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | Végezetül az EGSZB úgy véli, hogy a „szociális lakhatás” fogalma gyakran vált ki előítéleteket, amennyiben nem a keveredés, a sokféleség és a társadalmi befogadás általános érdekű küldetésének keretében használják. Emlékeztet ezért arra, hogy a szociális lakhatásba irányuló beruházás hasznos a munkahelyteremtés és a zöld gazdaságra való átállás szempontjából is. |
| --- | --- |

5.11.

Kelt Brüsszelben, 2020. szeptember 16-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  Vö. a Housing Europe nevű szövetség „State of Housing in the EU 2019” című jelentésével.

1

(2)  (Eurostat: housing cost/2017. március.

2

housing cost

(3)  CERS/2016/14.

3

(4)  Eurostat (housing cost, 2017. március).

4

housing cost

(5)  Az Európai Bizottság 2011. december 20-i határozata az EUMSZ 106. cikke (2) bekezdésének az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásával megbízott egyes vállalkozások javára közszolgáltatás ellentételezése formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról.

5

(6)  COM(2006) 177 final: „A Közösség lisszaboni programjának végrehajtása – Az általános érdekű szociális szolgáltatások az Európai Unióban”.

6

(7)  ERFA, ESZA, Interreg.

7

---

| 2020.12.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 429/99 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 429/99

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Az uniós légi közlekedés kilátásai a koronavírus-válságban és azt követően

(saját kezdeményezésű vélemény)

(2020/C 429/14)

| Előadó: | Thomas KROPP |
| --- | --- |

Előadó:

Thomas KROPP

| Közgyűlési határozat: | 2020.2.20. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az eljárási szabályzat 32. cikkének (2) bekezdése |
| | saját kezdeményezésű vélemény |
| Illetékes szekció: | „Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2020.9.3. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2020.9.16. |
| Plenáris ülés száma: | 554 |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 217/1/2 |

Közgyűlési határozat:

2020.2.20.

Jogalap:

az eljárási szabályzat 32. cikkének (2) bekezdése

saját kezdeményezésű vélemény

Illetékes szekció:

„Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2020.9.3.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2020.9.16.

Plenáris ülés száma:

554

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

217/1/2

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | A légi közlekedés egyike azoknak az ágazatoknak, amelyeket a legsúlyosabban érintett a koronavírus-válság. A légiutas-forgalmi piac csak 2020 márciusa és 2020 májusa között 90 %-kal zsugorodott, ami drámai következményekkel járt a légi közlekedési értékláncban szereplő valamennyi érdekelt fél és alkalmazottaik bevételeire.
  A légi közlekedés kulcsszerepet játszik a kereskedelem és az idegenforgalom, valamint az Európán belüli és a nem uniós országokhoz fűződő kapcsolatok szempontjából. A turisztikai ágazat számos országban kulcsfontosságú szerepet tölt be a nemzeti GDP előállításában, és rendkívüli veszteségeket szenvedett el. Ezek az uniós országokra is hatással vannak, ám még nagyobb hatást gyakorolnak a fejlődő országokban, ahol az ágazat a GDP jelentős részét adja. Ezen országok esetében a turisztikai tevékenységek leállása fontos humanitárius előrelépések semmissé válásával fenyeget (ld. az Institut der deutschen Wirtschaft tanulmánya, 2015. augusztus: Entwicklungsfaktor Tourismus; egyedül a német turisták 13,5 milliárd eurót költöttek fejlődő országokban található turisztikai célpontokon. Ez az összes turisztikai kiadás 5 %-a ezekben az országokban, és 78 000 munkahelyet teremt ezeken a helyeken).
  Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy mozdítsa elő a fejlesztési együttműködés sarokkövének számító turizmust. |
| --- | --- |

1.1.

A légi közlekedés kulcsszerepet játszik a kereskedelem és az idegenforgalom, valamint az Európán belüli és a nem uniós országokhoz fűződő kapcsolatok szempontjából. A turisztikai ágazat számos országban kulcsfontosságú szerepet tölt be a nemzeti GDP előállításában, és rendkívüli veszteségeket szenvedett el. Ezek az uniós országokra is hatással vannak, ám még nagyobb hatást gyakorolnak a fejlődő országokban, ahol az ágazat a GDP jelentős részét adja. Ezen országok esetében a turisztikai tevékenységek leállása fontos humanitárius előrelépések semmissé válásával fenyeget (ld. az Institut der deutschen Wirtschaft tanulmánya, 2015. augusztus: Entwicklungsfaktor Tourismus; egyedül a német turisták 13,5 milliárd eurót költöttek fejlődő országokban található turisztikai célpontokon. Ez az összes turisztikai kiadás 5 %-a ezekben az országokban, és 78 000 munkahelyet teremt ezeken a helyeken).

Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy mozdítsa elő a fejlesztési együttműködés sarokkövének számító turizmust.

| 1.2. | Az EU tagállamai hajlandóak támogatni az összes gazdasági ágazatot a helyreállítási folyamatban. Mindazonáltal a példa nélküli globális recesszió, valamint a világjárvány bizonytalan időtartama miatt nem valószínű, hogy a globális gazdasági tevékenységek a közeljövőben visszaállnak a koronavírus előtti szintekre. Ezért az EGSZB felszólítja az Európai Bizottságot, hogy dolgozzon ki egy, az egész európai légi közlekedési ágazat helyreállítását szolgáló átfogó ütemtervet; egy ilyen cselekvési tervnek külön forrásokat kell tartalmaznia valamennyi alágazat és azok munkaerejének támogatására. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | A tervezés stabilitására valamennyi érdekelt félnek és a szociális partnereknek is szükségük van. A koronavírus-válság megköveteli, hogy világos különbséget tegyünk a légi közlekedési ágazat rövid távú kilábalási szakasza, illetve az ágazat nemzetközi versenyképességének és az egyenlő versenyfeltételeknek a közép- és hosszú távú biztosítása között.
  Ebben az összefüggésben a minőségi munkahelyek megőrzése és a megfelelő munkakörülmények kulcsfontosságú követelmények a képzett munkaerő megtartása szempontjából, amely nélkül a fenntartható versenyképesség nem biztosítható. Ezért a képzett munkaerő folyamatos toborzása és képzése a légi közlekedés értékláncában előfeltétele az európai légi közlekedés helyreállításának. |
| --- | --- |

1.3.

Ebben az összefüggésben a minőségi munkahelyek megőrzése és a megfelelő munkakörülmények kulcsfontosságú követelmények a képzett munkaerő megtartása szempontjából, amely nélkül a fenntartható versenyképesség nem biztosítható. Ezért a képzett munkaerő folyamatos toborzása és képzése a légi közlekedés értékláncában előfeltétele az európai légi közlekedés helyreállításának.

| 1.4. | Rövid távon az Európai Bizottságnak kiemelten kell kezelnie az utasok repülés iránti bizalmának helyreállítását. A koronavírus-válság a legtöbb idevágó szabályozásban előre nem látható piaci feltételeket teremtett. Az utasok számára tisztázni kell azokat a feltételeket, amelyek mellett visszatérítik az előre fizetett jegyeket a válsághelyzetben történő törlés esetén; az Európai Bizottságnak – a megfelelő egészségügyi előírásokra vonatkozó kötelező érvényű nemzetközi megállapodások ösztönzésével – elő kell segítenie annak megértését is, hogy a légi közlekedés biztonságos.
  E kritikus kilábalási időszak alatt az Európai Bizottságnak a tervezés stabilitását is biztosítania kell, mégpedig oly módon, hogy moratóriumot szab meg a szabályozási keret olyan változásait illetően, amelyek gátolnák az eredményes kilábalást.
  Az EGSZB felszólítja az Európai Bizottságot, hogy törekedjen megfelelő egyensúlyra és annak fenntartására a koronavírus-válság leküzdéséhez szükséges helyreállítási intézkedések és a költségvetési rendeletnek az európai zöld megállapodás által megkívánt módosítása között. Az EGSZB határozottan arra kéri az Európai Bizottságot, hogy ne sújtsa az ágazatot további pénzügyi és/vagy szabályozási terhekkel, különösen egy olyan kilábalási szakaszban, amikor az ágazat egészének rendkívül meggyengült a pénzügyi helyzete. Ez – nem kizárólagos jelleggel – magában foglalja a „használd vagy elveszíted” résidőre vonatkozó rendelkezés 2020–2021-es téli szezonra szóló mentességének meghosszabbítását. |
| --- | --- |

1.4.

E kritikus kilábalási időszak alatt az Európai Bizottságnak a tervezés stabilitását is biztosítania kell, mégpedig oly módon, hogy moratóriumot szab meg a szabályozási keret olyan változásait illetően, amelyek gátolnák az eredményes kilábalást.

Az EGSZB felszólítja az Európai Bizottságot, hogy törekedjen megfelelő egyensúlyra és annak fenntartására a koronavírus-válság leküzdéséhez szükséges helyreállítási intézkedések és a költségvetési rendeletnek az európai zöld megállapodás által megkívánt módosítása között. Az EGSZB határozottan arra kéri az Európai Bizottságot, hogy ne sújtsa az ágazatot további pénzügyi és/vagy szabályozási terhekkel, különösen egy olyan kilábalási szakaszban, amikor az ágazat egészének rendkívül meggyengült a pénzügyi helyzete. Ez – nem kizárólagos jelleggel – magában foglalja a „használd vagy elveszíted” résidőre vonatkozó rendelkezés 2020–2021-es téli szezonra szóló mentességének meghosszabbítását.

| 1.5. | Az Európai Bizottságnak középtávon felül kell vizsgálnia az EU (2015-ben elfogadott) légi közlekedési stratégiáját, amelynek egyenlő versenyfeltételeket kell biztosítania a koronavírus utáni időszakban, a légi közlekedési rendszer rendkívüli instabilitásának értékelése, valamint a megváltozott paraméterek és piaci dinamika értékelése alapján. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Az EGSZB ajánlja, hogy az Európai Bizottság mérlegelje a nem uniós országokkal kötött kétoldalú légi szolgáltatási megállapodások újratárgyalását azzal a céllal, hogy az egyenlő versenyfeltételek révén megakadályozza az állami támogatások és a környezetvédelmi rendszerek, például az EU kibocsátás-kereskedelmi rendszerének (ETS) torzító hatásait és a társadalmi egyensúlyzavarokat, biztosítva ezzel a fenntartható piaci növekedés folytonosságát. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Miután az európai légi közlekedési ágazat visszanyerte stabilitását, az EGSZB azt várja, hogy az Európai Bizottság elkötelezze magát egy fenntartható légi közlekedési politika mellett, amely kibontakoztatja az európai légi közlekedési ágazatban rejlő potenciált. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Az EGSZB sürgeti az Európai Bizottságot, hogy – a tagállamok és az EU között több évtizede fennálló, felesleges vitát követően – az egységes európai égbolt teljes végrehajtásához szükséges szabályozási lépések felgyorsításával biztosítsa az európai versenyképességet, és ezáltal a CO2-kibocsátások akár 10 %-os csökkentését érje el Unió-szerte. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | A zöld megállapodás egy, az EGSZB által támogatott kulcsfontosságú politikai csomag, amelynek célja az összes ágazat éghajlatváltozásra gyakorolt hatásának csökkentése, beleértve a repülést is. Az EGSZB reméli, hogy további uniós forrásokat különítenek el a K+F-re a környezetbarát termékek, szolgáltatások, eljárások és technológiák előmozdítása céljából, az európai versenyképesség sérelme nélkül. Az EGSZB felkéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy amikor a tagállamok pénzügyi támogatást nyújtanak, összpontosítsák politikájukat a fenntarthatóságra vonatkozó, globálisan alkalmazandó szabványok előmozdítására, ideértve a kiegészítő környezetvédelmi intézkedéseket is. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Az EGSZB megerősítést kér arra vonatkozóan, hogy a szociális párbeszéd módszerét alkalmazó szociális partnereket a továbbiakban is bevonják a szükséges szabályozási intézkedések kidolgozásába és végrehajtásába, és megismétli, hogy kész maradéktalanul támogatni az Európai Bizottságot az európai légi közlekedési ágazat gyors helyreállításának előmozdítására irányuló törekvésében. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Háttér-információk

| 2.1. | Az uniós légi közlekedési ágazat 1,4 (1)–2 (2) millió főt foglalkoztat közvetlenül, és összesen 4,8–5,8 millió munkahelyet biztosít. A légi közlekedés közvetlen hozzájárulása az Unió GDP-jéhez 110 milliárd EUR, míg a multiplikátorhatás révén az összesített hatás – a turizmust is figyelembe véve – 510 milliárd EUR.
  Ezt a kritikus fontosságú szerepet, amelyet a légi közlekedés nemcsak ágazatként, hanem a gazdasági jólétnek, a munkahelyek biztonságának és az idegenforgalomnak a katalizátoraként is betölt, eddig nagyon alábecsülték.
  Az idegenforgalom egyes tagállamokban a GDP akár 25 %-át is adja. Ezért rendkívül fontos a légi járatok gyors újraindulása a turizmus mint kiemelkedő bevételi forrás fenntartásához, az alkalmazandó higiéniai intézkedések betartása mellett.
  Az európai légi közlekedés globális szinten az olyan országokba irányuló kereskedelmet és turizmust is támogatja, amelyek égetően rászorulnak a gazdasági támogatásra és a globális közösségbe való politikai integrálódásra. A nemzetközi légi közlekedés koronavírus-válság alatti hiánya különösen a fejlődő nemzetek gazdasági gyengeségét nagyította fel. |
| --- | --- |

2.1.

Ezt a kritikus fontosságú szerepet, amelyet a légi közlekedés nemcsak ágazatként, hanem a gazdasági jólétnek, a munkahelyek biztonságának és az idegenforgalomnak a katalizátoraként is betölt, eddig nagyon alábecsülték.

Az idegenforgalom egyes tagállamokban a GDP akár 25 %-át is adja. Ezért rendkívül fontos a légi járatok gyors újraindulása a turizmus mint kiemelkedő bevételi forrás fenntartásához, az alkalmazandó higiéniai intézkedések betartása mellett.

Az európai légi közlekedés globális szinten az olyan országokba irányuló kereskedelmet és turizmust is támogatja, amelyek égetően rászorulnak a gazdasági támogatásra és a globális közösségbe való politikai integrálódásra. A nemzetközi légi közlekedés koronavírus-válság alatti hiánya különösen a fejlődő nemzetek gazdasági gyengeségét nagyította fel.

| 2.2. | Jóllehet a légi közlekedés már korábban is szembesült válságokkal (példák: a 2001-es terrortámadások és légtérzár; a SARS- és az ebolavírus-járvány; a globális pénzügyi rendszer 2008-as válsága; az európai légtér lezárása a vulkáni hamu terjedése idején 2010-ben), a jelenlegi válság példa nélküli. A legfrissebb becslések szerint az ágazat talpraállása 2024 előtt nem várható (3). Sem az európai intézmények, sem a nemzetközi szervek nem tudták összehangolni a szabályozási intézkedéseket a nemzetközi szabványok kidolgozása érdekében. Ahhoz azonban, hogy a válság előtti fenntartható és ellenálló szolgáltatási szintek helyreálljanak, a nemzetközi légi közlekedésben következetes és tudományos alapokon nyugvó, globális normákra van szükség.
  Jóllehet a válság idején a közvélemény és a politikai reflektorfény a légitársaságokra fókuszált, a légi közlekedés ökoszisztémája más fontos szereplőket is magában foglal, mint például repülőtereket, léginavigációs szolgáltatókat, földi kiszolgálókat és más szolgáltatókat. Olyan megoldásokat kell keresni, amelyek a teljes légi közlekedési értékláncot felölelik. |
| --- | --- |

2.2.

Jóllehet a válság idején a közvélemény és a politikai reflektorfény a légitársaságokra fókuszált, a légi közlekedés ökoszisztémája más fontos szereplőket is magában foglal, mint például repülőtereket, léginavigációs szolgáltatókat, földi kiszolgálókat és más szolgáltatókat. Olyan megoldásokat kell keresni, amelyek a teljes légi közlekedési értékláncot felölelik.

3.   Általános észrevételek a jelenlegi válsághelyzettel kapcsolatban

3.1.   Egészségügyi aggodalmak

A koronavírus-válság intenzitása és időtartama azon fog múlni, hogy az illetékes hatóságok mennyire lesznek képesek korlátok közé szorítani ennek az eddig ismeretlen vírusnak a terjedését. Több tanulmány rámutat, hogy a légi közlekedés az egyik legbiztonságosabb közlekedési mód. Európai szinten az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség (EASA) és az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ, globális szinten pedig a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) dolgozott ki iránymutatásokat az összehangolt higiéniai protokollra és a tagállamok összehangolt egészségügyi és higiéniai intézkedéseire. A légitársaságok és a repülőterek szorosan együttműködnek az Európai Bizottsággal és az ICAO-val.

3.2.   Likviditáshiány

2020 második negyedévében a légitársaságok bevételei átlagosan 79 %-kal estek vissza. Ebben az időszakban a légitársaságok még a változó költségek levonása után is hozzávetőlegesen 60 milliárd USD-t emésztettek fel. A likviditási problémához nagyban hozzájárult az előre eladott jegyek visszatérítése (a számítások eltérnek a diszkont légitársaságok üzleti modellje esetében, ahol alacsonyabbak a működési költségek, ám nagyobb mértékben függenek az előre eladott jegyektől).

Ugyanakkor a fogyasztókat is sújtja a koronavírus-válság; több tagállamban peres ügyeket indítottak a 261/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (4) összhangban az előre fizetett jegyek visszatérítését kérő fogyasztók. Ezen esetek és a további felmerülő igények átlátható és reális megoldására van szükség reális határidőn belül.

Így a koronavírus-válságból való kilábaláskor a légi közlekedési ágazat nagymértékben eladósodott lesz (noha a kormányok globálisan eddig körülbelül 123 milliárd USD összegben nyújtottak állami támogatást, hogy működésben tartsák a légitársaságokat, ebből csak 11 milliárd USD-t biztosítottak saját tőkeként, a fennmaradó összegek olyan kötelezettségek, amelyeket a légitársaságoknak vissza kell majd fizetniük). Ezenkívül az európai légitársaságoknak nyújtott állami támogatás formája és mértéke tagállamonként jelentősen eltérő.

Számos nemzetközi tevékenységet folytató légitársaság csődöt jelentett (például az Avianca, a LATAM és a South African Airways).

A léginavigációs szolgáltatók kifizetésének egy részét elhalasztották; ez enyhíti a légitársaságok likviditási terheit, de jelentős bevételi hiányt teremt a léginavigációs szolgáltatók oldalán. Olyan megoldást kell találni, amely lehetővé teszi a léginavigációs szolgáltatók számára, hogy továbbra is életképesek legyenek, és tudják biztosítani az alapvető szolgáltatásokat, és amely nem jelent megnövekedett terheket a légitársaságok számára egy későbbi időpontban a válságból való kilábalás során. A repülőtereket, a légi áruszállítást, valamint a földi kiszolgálást, étkeztetést és egyéb szolgáltatókat hasonlóképpen súlyosan érintette a válság, ezért további támogatásra lehet szükségük.

3.3.   Összehangolt megközelítés a rövid távú kilábalás biztosítása érdekében

Az Európai Bizottság közleményt adott ki a közlekedési ágazat számára, amelyben a következőket ajánlotta:

| — | a kilábalást célzó általános stratégia 2020-ra és azon túlra, |
| --- | --- |

—

a kilábalást célzó általános stratégia 2020-ra és azon túlra,

| — | az EU belső határain a szabad mozgás helyreállítására és a korlátozások fokozatos és összehangolt feloldására irányuló közös megközelítés, |
| --- | --- |

—

az EU belső határain a szabad mozgás helyreállítására és a korlátozások fokozatos és összehangolt feloldására irányuló közös megközelítés,

| — | a közlekedés fokozatos helyreállítását támogató keret, az utasok és a személyzet biztonságának garantálása mellett, |
| --- | --- |

—

a közlekedés fokozatos helyreállítását támogató keret, az utasok és a személyzet biztonságának garantálása mellett,

| — | annak elérése, hogy az utazási utalványok vonzó alternatívát jelentsenek a fogyasztók számára a készpénzes visszatérítéssel szemben, |
| --- | --- |

—

annak elérése, hogy az utazási utalványok vonzó alternatívát jelentsenek a fogyasztók számára a készpénzes visszatérítéssel szemben,

| — | a turisztikai tevékenységek biztonságos és fokozatos helyreállításának kritériumai, valamint a szálláshelyek és vendéglátóipari létesítmények egészségügyi protokolljának kidolgozására vonatkozó kritériumok. |
| --- | --- |

—

a turisztikai tevékenységek biztonságos és fokozatos helyreállításának kritériumai, valamint a szálláshelyek és vendéglátóipari létesítmények egészségügyi protokolljának kidolgozására vonatkozó kritériumok.

Ezek az ajánlások nem kötelező jellegűek, de körvonalazzák, hogy a tagállamok milyen mértékű haszonra tennének szert saját intézkedéseik összehangolása révén.

Az Európai Bizottság 2020 tavaszán közleményt tett közzé az állami támogatási intézkedésekre vonatkozó ideiglenes keretről. A keret lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy a vállalatokat kompenzálják a rendkívüli pénzügyi veszteségekért, valamint biztosítsák a munkahelyek megtartását és a foglalkoztatási szint fenntartását. Ezenkívül az Európai Bizottság ideiglenes eltéréseket engedélyezett a résidők kiosztását (5), valamint a földi kiszolgálási engedélyeket illetően. Fontos és sürgős annak felmérése, hogy ezen intézkedések további meghosszabbítása hozzájárulna-e az érintett vállalatok stabilitásának tervezéséhez, és ha igen, a lehető leghamarabb meg kell tenni a szükséges szabályozási lépéseket.

Az EGSZB mély aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az Európai Unió tagállamai nem képesek következetes és tudományos alapú megközelítéseket alkalmazni az utazási korlátozásokat illetően. Annak ellenére, hogy az iparág több ízben kérte egy tudományos alapú, harmonizált és összehangolt megközelítés alkalmazását az új korlátozásokra vonatkozóan, eltérő nemzeti megközelítések láttak napvilágot. Ezen egyoldalú nemzeti intézkedések némelyike ellentétes a szakértői útmutatásokkal, és tovább rontja a fogyasztói bizalmat. Az EGSZB sürgeti az Európai Bizottságot, hogy biztosítsa az európai légi forgalom biztonságos és átlátható újraindítását. A tagállamoknak törekedniük kell a fokozatos határnyitás harmonizálására, összhangban az Európai Bizottság ajánlásaival.

4.   Részletes megjegyzések a fenntartható helyreállítás követelményeire vonatkozóan

4.1.   A válság egyúttal lehetőség a légi közlekedés stratégiai szerepének újraértékelésére Európában (6)

A koronavírus-válság megváltoztatta a légi közlekedési értéklánc szereplői közötti kapcsolatot. Tekintettel a piac új méretére és szerkezetére, a légi közlekedési szereplőket be kell vonni a koronavírus-válság utáni légi közlekedési piacon célravezető mechanizmusok kidolgozásába.

Továbbá az Európai Bizottságnak a változó geopolitikai realitások fényében újra kell értékelnie az állami támogatásokkal kapcsolatos általános politikáját. Az EU versenyképességének és az egyenlő versenyfeltételeknek az előmozdítását, valamint a magas színvonalú munkahelyek megőrzését célzó következetes és meggyőző uniós légi közlekedési politika hiányában az EU közelében található nemzetközi csomópontok, mint például Isztambul, a londoni Heathrow és az Öböl-térség repterei átterelhetik a légi forgalmat, és alááshatják az EU összeköttetéseit. A nem uniós országokban nyújtott állami támogatások mértékének következetes értékelésére is szükség lesz (e támogatások megvalósulhatnak hitel, bértámogatás, hitelgarancia, sajáttőke-finanszírozás, vállalati adók, útvonalak finanszírozása vagy készpénzinjekciók formájában). Ez szükségessé fogja tenni továbbá az 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) szigorú végrehajtását, hogy megakadályozzák az uniós légitársaságok unión kívüli országok általi ellenséges felvásárlását és az azokba való beruházást, ily módon biztosítva, hogy az európai gazdaság – minőség és ár alapján – megőrizhesse nemzetközi versenyképességét, és támaszkodhasson a légi közlekedési ágazata által biztosított összeköttetésekre (az Astra nevű kis görög légitársaság kínai befektetőkkel tárgyalt).

4.2.   A versenyképesség megőrzése

| 4.2.1. | A légi közlekedési ágazat nem lesz képes arra, hogy visszatérjen a koronavírus előtti normalitáshoz (a forgatókönyvek eltérőek, attól függően, hogy 2022-re vagy 2025-re teszik a kilábalást), mert a koronavírus-válság nagyságrendje strukturális hatásokat fog előidézni a piacon. Az érdekelt felek és a fogyasztók számára a tervezés stabilitásának megőrzése érdekében a nem uniós országokkal kötött uniós légiszolgáltatási megállapodásokat kell platformként felhasználni a koronavírus-válság alatt nyújtott állami támogatások mértékének közös nyomon követésére, azzal a céllal, hogy azonosítsák és megoldják a torzító hatású trendeket. Ezzel összefüggésben az állami támogatás mértékének meghatározása során fontos szerepet kell játszania a piacra jutásnak. Ha valamely nem uniós ország megtagadja a támogatás kérdésének kezelését, megtorló intézkedéseket kell alkalmazni. E légi szolgáltatási megállapodásokban foglalkozni kell az uniós és nem uniós fuvarozók közötti egyenlőtlen környezetvédelmi és szociális előírásokkal. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | A túlzott piaci kapacitás – azzal együtt, hogy a küszöbön álló globális recesszió alatt előreláthatóan csökkenni fog a vásárlóerő – akár a légiszolgáltatási megállapodások ideiglenes vagy strukturális átalakításait is megkövetelheti, azzal a céllal, hogy a kilábalási időszak alatt biztosított legyen a kölcsönösség. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Az Európai Bizottság egyoldalú eljárásokat indíthat és kell is, hogy indítson a nem uniós országok és fuvarozóik ellen, ha tárgyalások útján nem érhető el megoldás (az (EU) 2019/712 európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) lehetőséget ad eljárások elindítására). |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Különösen érzékeny kérdés az előre kifizetett jegyek visszatérítését követelő utasok likviditási problémái, illetve a légitársaságok likviditási problémái közötti feszültség. Több légitársaság kénytelen lenne csődöt jelenteni, ha ténylegesen sor kerülne valamennyi visszatérítésre. Az EU 261 soron következő felülvizsgálatának a szabályok tisztázását kell célként kitűznie, hogy mindenki számára előnyös megoldást biztosítson, az utasok és a légitársaságok érdekeit egyaránt figyelembe véve (többféle lehetőség jöhet szóba, így például egy kormány által garantált, korlátozott időre szóló utalvány: ha a légitársaság az utalvány lejárata előtt csődöt jelent, vagy nem képes biztosítani a légijáratot, az utas visszatérítést kap, a légitársaság pedig időt nyer, hogy használhassa készpénztartalékát). |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Az EGSZB úgy véli, hogy az ágazat jelenlegi helyzete annyira kritikus, hogy a kilábalási időszak alatt fel kell függeszteni azokat a szabályozási kezdeményezéseket, amelyek elvonják a figyelmet a globálisan versenyképes uniós légi közlekedési ágazat stabilizálásáról.
  Az EGSZB ezzel összefüggésben megismétli azokat a prioritásokat, amelyek megvalósítására az Európai Bizottságnak az európai versenyképesség visszaszerzése és megőrzése érdekében törekednie kell, a szociális védelem szükséges szintjének biztosítása mellett (9). |
| --- | --- |

4.2.5.

Az EGSZB ezzel összefüggésben megismétli azokat a prioritásokat, amelyek megvalósítására az Európai Bizottságnak az európai versenyképesség visszaszerzése és megőrzése érdekében törekednie kell, a szociális védelem szükséges szintjének biztosítása mellett (9).

4.3.   A társadalmi párbeszéd a helyreállítás kulcsfontosságú pillére

A jelenlegi válság kapcsán a teljes légi közlekedési ökoszisztéma és alkalmazottai egzisztenciális szorongással szembesülnek, a nyújtott szolgáltatások hatékonyságától függetlenül. A jövőbeli fenntartható minőségi munkahelyteremtés biztosítása érdekében rendkívül fontos megfelelő egyensúlyt teremteni a vállalkozási és a szociális szempontok között.

Ez nemcsak szakpolitikai és elvi kérdés, hanem egyben azonnali megfontolást igénylő szempont is: elfogadhatatlanok az olyan piaci gyakorlatok, mint az igény szerinti repülés, a színlelt önfoglalkoztatás, a szociális védelem hiánya ajánlati felhívás és/vagy a tevékenységek részleges elvesztése esetén, valamint az alkalmazottakkal kötött szerződések csak azért történő felmondása, hogy ugyanazokat a munkavállalókat lényegesen alacsonyabb bérezéssel újra felvegyék (10).

A szociális párbeszédre a legtöbb társaság elkerülhetetlen átméretezése során is szükség lesz, ezért azt európai, nemzeti és vállalati szinten is ösztönözni kell. Ez ugyanakkor nem zárja ki, hogy az EU intézményei és a tagállamok vállalják felelősségüket szociális téren.

4.4.   A légi közlekedési ökoszisztéma fenntarthatóságának biztosítása

| 4.4.1. | Az EGSZB megjegyzi, hogy a teljes globális légi közlekedési ágazat megállapodott azokról az intézkedésekről, amelyek célja, hogy globális (11) és uniós szinten (12) egyaránt korlátok közé szorítsák a CO2-kibocsátást. Ezért bármely további uniós intézkedést a verseny összefüggésében kell vizsgálni; ha például a légi forgalmat az uniós légitársaságoktól átterelik nem uniós versenytársaik felé, annak semmilyen pozitív hatása nem lesz a fenntarthatóságra.
  Az EGSZB-nek meggyőződése, hogy a fenntarthatóságot az új, koronavírus utáni kontextusban kell értékelni. Az intézkedések hatását aszerint kell értékelni, hogy az uniós légitársaságok tartósan ki tudnak-e lábalni a koronavírus-válságból és meg tudják-e őrizni versenyképességüket.
  Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a légi közlekedésnek – az összes többi ágazathoz hasonlóan – tartania kell magát a zöld megállapodás hosszú távú céljaihoz. Az EGSZB sürgeti az Európai Bizottságot, hogy tevékenységeit globális szinten – nevezetesen a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet keretében – koordinálja. Az EGSZB szorgalmazza a nagy sebességű vasúti hálózat további kiterjesztését Európában, közvetlen összeköttetést biztosítva a központi repülőterekkel.
  Az EGSZB üdvözli, hogy az uniós helyreállítási terv biztosítja a jövőorientált ágazatokba való beruházást. Ennek az EGSZB szerint korszerű, interoperábilis technológiába való stratégiai beruházásokat kell magában foglalnia, a légi közlekedés valamennyi érdekelt felének javára. Aktívan elő kell mozdítani a légi közlekedésben használt fenntartható üzemanyagok piacait, a fenntartható technológiákat és az adatpiacokat. A fosszilis energiahordozóktól mentes folyékony üzemanyagok jelentősen hozzájárulhatnak az alacsony szén-dioxid-kibocsátású repülés megvalósításához. Jelenleg még jelentős kutatásra és fejlesztésre van szükség az ilyen üzemanyagok észszerű költségráfordítással való biztosításához.
  Az EGSZB örömmel fogadja az ilyen alternatív üzemanyagok (power-to-x, szintetikus üzemanyagok) különféle finanszírozási kezdeményezéseit az EU jelenlegi kutatásfinanszírozási eszköze keretében (Horizont 2020), és arra ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy fokozza az ilyen irányú erőfeszítéseket a következő kutatási és innovációs keretprogramban (a többi finanszírozási eszköz mellett: Európai horizont program). |
| --- | --- |

4.4.1.

Az EGSZB-nek meggyőződése, hogy a fenntarthatóságot az új, koronavírus utáni kontextusban kell értékelni. Az intézkedések hatását aszerint kell értékelni, hogy az uniós légitársaságok tartósan ki tudnak-e lábalni a koronavírus-válságból és meg tudják-e őrizni versenyképességüket.

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a légi közlekedésnek – az összes többi ágazathoz hasonlóan – tartania kell magát a zöld megállapodás hosszú távú céljaihoz. Az EGSZB sürgeti az Európai Bizottságot, hogy tevékenységeit globális szinten – nevezetesen a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet keretében – koordinálja. Az EGSZB szorgalmazza a nagy sebességű vasúti hálózat további kiterjesztését Európában, közvetlen összeköttetést biztosítva a központi repülőterekkel.

Az EGSZB üdvözli, hogy az uniós helyreállítási terv biztosítja a jövőorientált ágazatokba való beruházást. Ennek az EGSZB szerint korszerű, interoperábilis technológiába való stratégiai beruházásokat kell magában foglalnia, a légi közlekedés valamennyi érdekelt felének javára. Aktívan elő kell mozdítani a légi közlekedésben használt fenntartható üzemanyagok piacait, a fenntartható technológiákat és az adatpiacokat. A fosszilis energiahordozóktól mentes folyékony üzemanyagok jelentősen hozzájárulhatnak az alacsony szén-dioxid-kibocsátású repülés megvalósításához. Jelenleg még jelentős kutatásra és fejlesztésre van szükség az ilyen üzemanyagok észszerű költségráfordítással való biztosításához.

Az EGSZB örömmel fogadja az ilyen alternatív üzemanyagok (power-to-x, szintetikus üzemanyagok) különféle finanszírozási kezdeményezéseit az EU jelenlegi kutatásfinanszírozási eszköze keretében (Horizont 2020), és arra ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy fokozza az ilyen irányú erőfeszítéseket a következő kutatási és innovációs keretprogramban (a többi finanszírozási eszköz mellett: Európai horizont program).

| 4.4.2. | Ugyanakkor az EGSZB hangsúlyozza, hogy a légi közlekedési ökoszisztéma fenntarthatóságának, ellenálló képességének és méretezhetőségének megerősítését célzó új technológiák és intézkedések finanszírozásának egy mindenre kiterjedő légi közlekedési ütemterv szerves részét kell képeznie, amelyet úgy kell végrehajtani, hogy biztosítsa az európai légi közlekedési értéklánc helyreállításához szükséges támogatást. |
| --- | --- |

4.4.2.

Kelt Brüsszelben, 2020. szeptember 16-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  Steer Davies Gleave, Study on employment and working conditions in air transport and airports [Tanulmány a foglalkoztatásról és a munkafeltételekről a légi közlekedésben és a repülőtereken], végleges jelentés, 2015.

1

(2)  Aviation: Benefits Beyond Borders [Légi közlekedés: határok nélküli előnyök], az Oxford Economics által az ATAG megbízásából készített jelentés, 2014. április.

2

Aviation: Benefits Beyond Borders

(3)  Lásd:https://staging.corporatetravelcommunity.com/european-capacity-may-have-grown-in-jun-2020-but-a-european-aviation-body-warns-that-the-recovery-in-passenger-traffic-is-proceeding-at-a-slower-pace-than-it-had-projected/

3

(4)  HL L 46., 2004.2.17., 1. o.

4

(5)  Az EGSZB TEN/711. sz. véleménye: „A Közösség repülőterein alkalmazandó résidőkiosztás” (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

5

(6)  HL C 13., 2016.1.15., 169. o.

6

(7)  HL L 293., 2008.10.31., 3. o.

7

(8)  HL L 123., 2019.5.10., 4. o.

8

(9)  HL C 13., 2016.1.15., 110. o.

9

(10)  Lásd a 9. lábjegyzetet.

10

(11)  CORSIA (a nemzetközi légi közlekedés kibocsátáskompenzációs és -csökkentési rendszere).

11

(12)  HL C 133., 2013.5.9., 30. o.

12

---

| 2020.12.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 429/105 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 429/105

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Az EU és Afrika: az egyenlő fejlesztési partnerség megvalósítása a fenntarthatóság és a közös értékek alapján

(saját kezdeményezésű vélemény)

(2020/C 429/15)

| Előadók: | Dimitris DIMITRIADIS (EL/I)


  Dilyana SLAVOVA (BG/III)


  Thomas WAGNSONNER (AT/II) |
| --- | --- |

Előadók:

Dimitris DIMITRIADIS (EL/I)

Dilyana SLAVOVA (BG/III)

Thomas WAGNSONNER (AT/II)

| Közgyűlési határozat: | 2020.2.20. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az eljárási szabályzat 32. cikkének (2) bekezdése |
| | saját kezdeményezésű vélemény |
| Illetékes szekció: | „Külkapcsolatok” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2020.2.24. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2020.9.16. |
| Plenáris ülés száma: | 554. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 216/1/2 |

Közgyűlési határozat:

2020.2.20.

Jogalap:

az eljárási szabályzat 32. cikkének (2) bekezdése

saját kezdeményezésű vélemény

Illetékes szekció:

„Külkapcsolatok” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2020.2.24.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2020.9.16.

Plenáris ülés száma:

554.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

216/1/2

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Egy gyorsan változó világban, amely jelentős problémákat, de emellett új lehetőségeket is tartogat, Európa kötelessége, hogy multikulturális, intézményi és társadalmi-gazdasági örökségét megragadva lehetővé tegye a globális fenntartható fejlődést. Az afrikai fejlődő országok előtt rendkívül összetett kihívások állnak, amelyekkel érzékeny, többdimenziós megközelítést alkalmazva kell foglalkoznunk. Nem osztogathatunk csak jóhiszemű tanácsokat; a fenntartható fejlődési célok elérése érdekében az afrikai beruházásokhoz az EU és a tagállamok részéről nagy mennyiségű pénzügyi eszközre is szükség van. Ennek kell az EU nemzetközi partnerségei elsődleges céljának lennie, valamint az alapvető közös értékek közé tartozó egyetemes emberi jogok tiszteletben tartásának kell az Afrikával létrehozandó egyenlő fejlesztési partnerségen belüli minden politikai kötelezettségvállalás alapját képeznie. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | A fejlesztéspolitikáról szóló új uniós konszenzussal összhangban az EGSZB támogatja Afrikában a méltó élet és a jó kilátások előmozdítását, a középosztály megteremtését és az egyenlő partnerségek támogatását a fenntartható szociális-liberális demokratikus struktúráknak az egyetemes emberi jogokkal (1) – többek között az alapvető munkavállalói jogokkal (a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) nyilatkozata a munka világára vonatkozó alapvető elvekről és jogokról, amely magában foglalja az alapvető munkaügyi normákat is, és a háromoldalú nyilatkozat a multinacionális vállalatokra és a szociálpolitikára vonatkozó elvekről), a vállalkozás szabadságával és az egészséges környezethez való joggal –, valamint a fenntartható fejlődési célokkal összhangban történő megerősítése révén. Az EGSZB üdvözli „Az Afrikával kapcsolatos átfogó stratégia felé” című közös közleményt (2), és hozzá kíván járulni az Afrikával kapcsolatos új uniós átfogó stratégia javításához. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | A jelenlegi helyzet rávilágít a kritikus kihívásokra, de egyben az EU és Afrika közötti fejlesztési együttműködés számára kínált ígéretes kilátásokra is. A világ 20 leggyorsabban növekvő gazdaságai közül számos Afrikában található. 2035-re Afrika fog a legtöbb potenciális munkaerővel rendelkezni. Mindkét fél számára nélkülözhetetlenek az egyetemes emberi jogokon és a fenntarthatóságon alapuló, magas szintű kereskedelmi és beruházási partnerségek, a fejlesztési források felhasználásának középpontjában pedig a határbiztonság helyett a fejlesztésnek kell állnia. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Az EGSZB üdvözli az Afrikai Kontinentális Szabadkereskedelmi Térség (AfCFTA) létrehozását, mivel az megerősíti a kontinensen belüli kereskedelmet, csökkenti a függőséget és szakít a kizárólag a tengerentúli export által vezérelt megközelítéssel. Ez egy elengedhetetlen első lépést jelenthet az EU és Afrika közötti szabadkereskedelmi térség megteremtése felé. Az EGSZB megismétli, hogy a szervezett civil társadalom fontos szerepet játszik a Cotonoui Megállapodást követő megállapodásban. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | A regionális értékláncok és a fenntartható helyi gazdaság előmozdítását célzó, Afrikán belüli infrastruktúrába irányuló hosszú távú beruházások gazdaságilag indokoltak, ökológia szempontból fenntarthatóak, valamint termelési kapacitásokat, azon belül is színvonalas helyi munkahelyeket teremtenek. A kizárólag a tengerentúli exportra irányuló megközelítés nem fenntartható. A kontinensek közötti gazdasági együttműködésnek mindenekelőtt elő kell segítenie az afrikai helyi termelést. A főbb afrikai ágazatok közé kell tartoznia a fenntartható mezőgazdaságnak, az energiatermelésnek és a körforgásos gazdaságnak, valamint a nyersanyagokhoz és az építőiparhoz kapcsolódó hagyományos ágazatoknak, amelyek esetében továbbra is reformokra van szükség a fenntartható fejlődési célokkal összhangban. Afrikában nem feltétlenül fognak állami forrásokat igénybe venni a magánberuházásokhoz, ami hátrányos a hagyományos fejlesztési együttműködésre nézve. Ezért okvetlenül szükség van olyan nyomonkövetési, ellenőrzési és értékelési rendszerekre, amelyekben a szervezett civil társadalom is nagy mértékben részt vesz. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | A civil társadalom, a szociális partnerségek, a szociális piacgazdaságok és a jóléti állami rendszerek sikeres modellként szolgálnak az afrikai fenntartható fejlődés támogatásához, noha azokat hozzá kell igazítani a helyi kultúrához és a társadalmi-gazdasági körülményekhez. Az afrikai országok támogatásával kapcsolatos prioritásoknak nemcsak a kereskedelemre és a beruházásokra kell kiterjedniük, hanem, és elsősorban az adópolitikára, a migrációra, a fejlesztésre, a környezetvédelemre, az oktatásra, valamint a munka- és életkörülményekre is. Ez a jelenlegi Covid19/koronavírus-válság fényében – amelyet Afrika rendkívüli módon meg fog szenvedni – még fontosabb. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Minőségbiztosítási infrastruktúrát kell kiépíteni annak érdekében, hogy az afrikai áruk megfelelhessenek a célpiaci előírásoknak. Gondoskodni kell arról, hogy tiszteletben tartsák a fenntartható fejlődési céloknak megfelelő jogszabályokat. Hasonlóképpen, az emberi jogokkal kapcsolatos kellő gondosság elvén alapuló rendszerek, beleértve az uniós szabályokat is, nagyon hasznosak lennének (3). |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Az EU és Afrika közötti együttműködés megerősítése céljából ki kell bővíteni az Erasmus+ programot. Az EU–Afrika fejlesztési partnerség keretében erőteljesebben támogatni kell a helyi közoktatási rendszerek kiépítését a kisgyermekkori neveléstől kezdve az egyetemi szintig és a szakképzésig, beleértve a tanulószerződéses gyakorlati képzéseket és az egész életen át tartó tanulási programokat is. Meg kell akadályozni, hogy a képzett munkaerő Afrikából az EU-ba vándoroljon el. Különösen a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítése és a nők társadalmi szerepvállalásának növelése játszik központi szerepet a fenntartható fejlődés megvalósításában. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Az EGSZB prioritásként kezeli a nők társadalmi szerepvállalásának növelését Afrikában, és sürgeti az intézményeket és a civil társadalmat, hogy aktívan és folyamatosan törekedjenek a nemek közötti teljes egyenlőségre a különböző társadalmi és gazdasági szinteken. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | A migráció megfordítása sok szempontból döntő fontosságú kérdés. Kizárólag a gazdasági, környezeti és társadalmi fejlődés számolhatja fel a kényszermigráció okait. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Egy nemzetközi Afrikai Diaszpórafinanszírozási Társaság ideális platformként szolgálhat a beruházások becsatornázásához; afrikai szervek irányíthatnák, illetve azt az afrikai szükségletek kielégítéséhez vehetnék igénybe. Ez az uniós beruházók számára is alternatívát jelenthet. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Afrika gazdasága erőteljesen növekedett az elmúlt évtizedben, ami a becslések szerint ahhoz vezet, hogy a kontinens energiaszükséglete 2050-re meg fog duplázódni, miközben a szegénységi ráta továbbra is makacsul magas marad. Ebből fakadóan viszont környezeti és társadalmi-gazdasági szempontból állandósulnak, ha nem súlyosbodnak a fenntarthatósággal kapcsolatos problémák. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Ez a helyzet mindamellett lehetőségeket is kínálhat: i. az afrikai országok vezető szerepet játszhatnak a napenergia villamos energiává való, fotovoltaikus napenergia-technológiák használatán alapuló átalakításában; ez akár a szintetikus tüzelőanyagok tömegtermeléséhez is vezethet; ii. a közös projektekkel, üzleti tevékenységekkel és szakpolitikákkal kapcsolatos konkrét lehetőségek új szociális-ökológiai piacgazdasági megközelítést hozhatnak létre. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | A földművelés fejlesztése, a betakarítás utáni veszteségek csökkentése és a minőségi előírások továbbfejlesztése érdekében támogatni kell az afrikai mezőgazdasági ágazatot és élelmiszeripart. Az egyéb agrár-élelmiszeripari célkitűzések közé tartozik az új forgalmazási és termelési módszerek kifejlesztése, a mezőgazdasági termelők körében a szövetkezeti önszerveződés előmozdítása, az élelmezésbiztonság támogatása és a kereskedelem fokozása a teljes értéklánc mentén. Az EGSZB különösen ellenzi a „nagyarányú földszerzést” Afrikában. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | Az uniós és az afrikai érdekelt feleknek együtt kell működniük a zöld megállapodás megvalósítása érdekében, hogy megmenthessük a bolygót és mindenki számára méltó életet biztosíthassunk. A szervezett civil társadalom intézményi bevonásával könnyűszerrel önvizsgálatot gyakorolhatunk, az új módszerekkel pedig elkerülhetjük a múltbéli hibákat. A fenntartható fejlődés csak akkor valósítható meg, ha magából az adott országból indul ki, és a hajtóerőt is onnan kapja. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | Az egyetemes emberi jogokon alapuló megközelítés elfogadása, a demokratikus kormányzási struktúrák kialakítása, az államháztartás átlátható igazgatása révén a gazdasági és pénzügyi kormányzás javítása, valamint a korrupció elleni küzdelmet célzó, független igazságszolgáltatáson alapuló hiteles rendszer megteremtése – ez mind hozzájárul ahhoz, hogy üzleti és fejlesztési téren erős, önellátó és stabil partnereink legyenek. |
| --- | --- |

1.16

2.   A vélemény háttere és fő megállapításai

| 2.1 | Az EU27 Afrika legnagyobb kereskedelmi és beruházási partnere. Az EGSZB üdvözli „Az Afrikával kapcsolatos átfogó stratégia felé” című közös közleményt (4), amely partnerségeket javasol a zöld átállás és az energiához való hozzáférés, a digitális transzformáció, a fenntartható növekedés és munkahelyteremtés, valamint a béke és jó kormányzás terén. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Ötvenkét afrikai országnak van valamilyen megállapodása az EU-val. Az EU négy észak-afrikai országgal kötött társulási megállapodást, Marokkóval és Tunéziával pedig mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség létrehozásával kapcsolatos tárgyalásokat folytat. Az EU öt gazdasági partnerségi megállapodást kötött regionális afrikai szervezetekkel. Ezek a Cotonoui Megállapodáson alapulnak, céljuk pedig, hogy az EU és az afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCS) államok közötti kereskedelmi kapcsolatokat a WTO szabályaival összeegyeztethetővé tegyék. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Az EGSZB emlékeztet saját megközelítésére: mindenki számára méltó életet és a jó kilátásokat kíván biztosítani, sürgeti a középosztály megteremtését (tekintettel a migráció és a jövedelem közötti összefüggésre), valamint a fenntartható szociális-liberális demokratikus struktúrák megerősítése révén támogatni kívánja az egyenlő partnerségeket. A már meglévő hagyományokat és a bevált gyakorlatokat azonban tiszteletben kell tartani. Az EGSZB eddig is egy olyan fejlesztési politika mellett szállt síkra, amely Afrikában mindenki számára jó kilátásokat, struktúrákat és gazdasági lehetőségeket teremt. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Folyamatosan növekednek az Afrikán kívülről érkező beruházások. Kína például a Kína–Afrika Együttműködési Fórum és az Egy övezet, egy út kezdeményezés keretében hajt végre beruházásokat. Az egyéb, kevésbé nagy volumenű beruházások közé tartozik az USA „Africa Partnership Station” elnevezésű kezdeményezése és a 2019-es Oroszország–Afrika-csúcstalálkozó. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Az egyetemes emberi jogok – többek között az alapvető munkavállalói jogok, a vállalkozás szabadsága, az egészséges környezethez való jog és a jogállamiság – elengedhetetlen közös értékek. Ezek az értékek a fenntartható fejlődési célokkal együtt a fejlesztési programok tekintetében nemzetközileg elfogadott alapkövetelmények közé tartoznak, és az egyenlő fejlesztési partnerségek alapját képezik. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Összhangban vannak továbbá a fejlesztéspolitikáról szóló új uniós konszenzussal, amely a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia révén az egyéb szakpolitikák alakulására gyakorolt hatásokat is igyekszik figyelembe venni. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Az EGSZB e véleményben meghatározza a komoly egyenlő fejlesztési partnerségekre vonatkozó kritikus szempontokat, valamint elemzi az EU–Afrika-kapcsolatok jelenlegi helyzetét és kihívásait. |
| --- | --- |

2.7

3.   Jelenlegi kihívások

A méltó élet, a környezeti felelősségvállalás és a jó kilátások döntő jelentőséggel bírnak a túlélésünk szempontjából. Foglalkoznunk kell az éghajlatváltozással, felelősségteljesebben kell gondolkoznunk és jobban együtt kell működnünk. Az iparpolitikával és növekedéssel kapcsolatos hagyományos megközelítés idejétmúlt fejlesztési modell, amely a bolygó pusztulásához vezet és hatalmas társadalmi költségekkel jár. Kiváltképpen Afrikában nemcsak arra van szükség, hogy az embereket kiemeljék a mélyszegénységből, hanem azt is biztosítani kell számukra, hogy a társadalom aktív tagjai lehessenek (lakhatás, élelmezés, egészségügy, oktatás). A Világgazdasági Fórum globális kockázatokról szóló 2017. évi jelentése kiemelte, hogy a jelenlegi politikai kihívásokhoz kapcsolódó kockázatok leginkább a világban uralkodó egyenlőtlenségek jelentette problémából fakadnak. Lehetőségek hiányában ez a nőket és a kiszolgáltatott csoportokat még inkább érinti, akik kirekesztődnek a társadalomból.

3.1   Gazdasági szempontok

| 3.1.1 | A világ 20 leggyorsabban növekvő gazdaságai közül jó néhány Afrikában található, és 2035-re Afrika fog a legtöbb potenciális munkaerővel rendelkezni. Afrika a jövő globális piacainak, fogyasztóinak és munkavállalóinak bölcsője. A jelenlegi globális kihívások többsége tehát csak erős afrikai partnerekkel közösen kezelhető. Egyetemes emberi jogokon, fenntarthatóságon és egyenlőségen alapuló kereskedelmi és beruházási partnerségek kellenek. Afrikában a fenntartható fejlődési célok eléréséhez éves szinten 600 milliárd EUR-ra van szükség (5). Az EGSZB ezért elismeri, hogy óriási igény van magánberuházásokra. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | A kereskedelempolitikán belül figyelembe kell venni a fejlesztési szempontú koherenciát, különösen a vámok, a közbeszerzések és az adók tekintetében, illetve a meglévő aszimmetriákat, főleg a gazdasági partnerségi megállapodások kapcsán (6), emellett támogatni kell a regionális integrációt, külön – kötelező erővel bíró és szankcionálható – fejezeteket kell szentelni a fenntarthatóságnak, valamint olyan módon kell módosítani a beruházásvédelmet, hogy az minden egyetemes emberi jog tiszteletben tartására kiterjedjen. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Az EGSZB üdvözli az Afrikai Kontinentális Szabadkereskedelmi Térség (AfCFTA) létrehozását, mivel az megerősíti a kontinensen belüli kereskedelmet, csökkenti a függőséget és szakít a kizárólag a tengerentúli export által vezérelt megközelítéssel. Támogatja az EU és az Afrikai Unió (AU) közötti szabadkereskedelmi térség egyetlen megállapodás keretében történő létrehozását, azonban figyelembe kell venni az egyes afrikai államok különbözőségeit és gazdasági erősségeit. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | Egyre gyakoribb, hogy a hagyományosan fejlesztésre szánt forrásokat a magánberuházások ösztönzésére fordítják, de ez nem lehet hátrányos a hagyományos fejlesztési együttműködésre nézve. A kifejezetten a fenntartható projekteket célzó úgynevezett „zöldkötvények” jó megoldást jelenthetnek az afrikai magánberuházások becsatornázására. Minden beruházást – legyen az állami vagy magán – a civil társadalmi szervezetek bevonásával feltétlenül nyomon kell követni, illetve ellenőrizni és értékelni kell annak garantálása érdekében, hogy a befektetett forrásokat a fenntartható fejlődési célok elérésére fordítsák, valamint a beruházások során tiszteletben tartsák az egyetemes emberi jogokat. Az EGSZB ugyanakkor megjegyezte, hogy az európai fejlesztési alapokat arra használták, hogy mérsékeljék Afrikában a rossz munkakörülményeket (7). |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | A mezőgazdaság Afrika egyik fő gazdasági ágazata (az afrikaiak több mint 60 %-a a mezőgazdaságban dolgozik, leggyakrabban kis önellátó gazdaságokban). Az afrikai iparosodott és feltörekvő gazdaságokban a szántóterületekért folyik a verseny (8). A hivatalos és pontos nyilvántartások hiánya lehetővé teszi a nagyarányú földszerzést, valamint megakadályozza, hogy az afrikai fiatalok termőföldhöz jussanak. Világszinten a legtöbb termőföldalapú beruházást Afrikában hajtják végre, amelyek között nagy volumenű uniós beruházások is vannak. A fejlesztési szakértők arra figyelmeztetnek, hogy a guineai szavannán összesen 4 millió négyzetkilométer szántóterület kerül nemzetközi (köztük európai) mezőgazdasági konszernek célkeresztjébe (9). A világ élelmiszer-termelésének 2050-ig 70 %-kal kell növekednie (10), ami a fejlődő országokban 97 %-os növekedést tesz szükségessé, miközben a szántóterületeket egyre inkább környezetbarát tüzelőanyagok és vegyipari alapanyagok előállítására használják. Az élelmezésbiztonság a Covid19-világjárvány hatása miatt még fontosabbá vált. |
| --- | --- |

3.1.5

3.2   Szociális szempontok

| 3.2.1 | A civil társadalom, a szociális partnerségek és szociális piacgazdaság fogalma Európában nagyon jól működött. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Úgy tűnik, hogy az Európai Beruházási Bank (EBB) projektjei eleget tesznek a tágabb fenntarthatósági célkitűzéseknek és jobb fejlesztési megközelítést alkalmaznak. Az Európai Parlament, az Európai Bizottság és a civil társadalmi szervezetek azonban aggodalmuknak adtak hangot az EBB műveletivel kapcsolatban. Hangsúlyozták, hogy annak műveletei során fokozni kell az emberi jogokkal kapcsolatos kellő gondosságot. Ez rendkívül fontos, ha hiteles támogatást kíván nyújtani (11). |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Az olyan rendelkezések, amelyek lehetővé teszik az európaiak számára a fenntartható fejlődési céloknak megfelelő jogszabályok vitatását, rontják a hitelességünket:






  — | a tisztességes munka tisztességes béreket is jelent; ennek vitatása nincs összhangban az általunk követendő fejlesztési megközelítéssel (pl. Veolia kontra Egyiptom eset), |
| --- | --- | --- |

3.2.3

—

a tisztességes munka tisztességes béreket is jelent; ennek vitatása nincs összhangban az általunk követendő fejlesztési megközelítéssel (pl. Veolia kontra Egyiptom eset),

| — | az uniós beruházásokat védeni kell, de garantálnunk kell a munkaügyi jogszabályok betartását, valamint a környezet- és fogyasztóvédelmet. |
| --- | --- |

—

az uniós beruházásokat védeni kell, de garantálnunk kell a munkaügyi jogszabályok betartását, valamint a környezet- és fogyasztóvédelmet.

| 3.2.4 | Fejlesztési partnerségünk keretében erőteljesebben támogatni kell a helyi közoktatási rendszerek kiépítését a kisgyermekkori neveléstől kezdve az egyetemi szintig. Külön figyelmet kell szentelni a szakképzésnek, beleértve a tanulószerződéses gyakorlati képzéseket és az egész életen át tartó tanulási programokat is. Európa tapasztalata hasznos lehet az afrikai oktatási rendszer fejlesztésében. |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.2.5 | Afrikában gyakran nagyon magasak a kereskedelmi költségek, és sok ország még nem tesz eleget a nemzetközi minőségi, biztonsági és környezetvédelmi előírásoknak. Minőségbiztosítási infrastruktúrát kell kiépíteni annak támogatása érdekében, hogy az afrikai áruk megfeleljenek a célpiaci előírásoknak, Afrikában is. Az afrikai országoknak nyújtott támogatásoknak különösen a környezeti, egészségügyi és munkakörülmények javítására és a védelmi rendszerek kiépítésére kell irányulniuk. |
| --- | --- |

3.2.5

| 3.2.6 | Az európai jóléti állami rendszerek sikeresen fejlődtek a szolidaritás talaján, amelyben gyökeret eresztettek az összes jelentősebb politikai mozgalom által osztott alapvető értékek. A társadalombiztosítási rendszerek, a szövetkezeti modellek és a közszolgáltatások lehetővé tették az emberek számára, hogy megteremtsék a jólétet, és hogy a piaci erőket a szegénység csökkentése és a gazdasági növekedés ösztönzése mellett a részvételi demokrácia előmozdításának szolgálatába állítsák. |
| --- | --- |

3.2.6

| 3.2.7 | Ez a Covid19-válság által támasztott kihívások fényében – amelyeket Afrika rendkívül meg fog szenvedni – még fontosabb. Az ENSZ adatai szerint Afrika viseli a betegségek okozta össztársadalmi terhek 24 %-át, és ezen belül a malária különösen nagy problémát jelent, azonban az egészségügyi dolgozók csupán 3 %-ával rendelkezik. Tudvalevő, hogy az egészségügyi dolgozókat képző országok pénzügyi veszteségeket szenvednek, ha ezek a szakemberek iparosodott országokba vándorolnak (12). |
| --- | --- |

3.2.7

| 3.2.8 | Kizárólag a gazdasági, környezeti és társadalmi fejlődés számolhatja fel a kényszermigráció okait. Kötelességünk szakpolitikáinkba beépíteni az egyetemes emberi jogokat, hogy Afrikában előmozdítsuk az olyan társadalmak létrejöttét, amelyeket sok afrikai kivándorló az otthoni kilátások hiánya miatt az EU-ban igyekszik megtalálni. |
| --- | --- |

3.2.8

| 3.2.9 | A migráció megfordítása döntő fontosságú kérdés. Az EGSZB jelentésében például a képzett munkaerő Tunéziából való elvándorlására szeretne rámutatni (13), ahol a politikai döntéshozóknak azzal a helyzettel kell szembenézniük, hogy az – uniós források segítségével képzésben részesülő – informatikai szakemberek közel egyharmada vándorol ki az EU-ba dolgozni. |
| --- | --- |

3.2.9

3.3   Fenntarthatósági szempontok

| 3.3.1 | Az elmúlt évtizedben erőteljesen növekedett az afrikai gazdaság, és jelentősen javultak az életkörülmények, a szegénységi ráta azonban továbbra is makacsul magas. A korlátozott gazdasági diverzifikációra, a tartós egyenlőtlenségekre, a magas munkanélküliségre és a nagyfokú környezetkárosodásra tekintettel a kontinensnek továbbra is a fenntartható fejlődés irányába kell haladnia, ami mindenki számára méltó életet eredményezhet. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Afrika energiaszükséglete 2050-re várhatóan megduplázódik. E megnövekedett szükségletet a megújuló energiaforrások használatának fokozásával kell fedezni. A fosszilis tüzelőanyagokról a megújuló energiaforrásokra való energetikai átállás megvalósítása elengedhetetlen az éghajlatváltozás mérsékléséhez. Az afrikai országok vezető szerepet játszhatnak a napenergia villamos energiává való, fotovoltaikus napenergia-technológiák használatán alapuló átalakításában. Emellett a helyi fogyasztásra szánt villamos energia biztosítása és a nagy napelemparkok szintén elősegíthetik az e-üzemanyagok termelését (14). Fontos, hogy a helyi lakosság is részesüljön ennek hasznából. Úgy tűnik, hogy a metanol és más szintetikus tüzelőanyagok a fosszilis tüzelőanyagok alternatívái lehetnek a légi közlekedésben, de a közúti járművek esetében is meghosszabbíthatják a belső égésű motorok használatát. |
| --- | --- |

3.3.2

4.   Politikai ajánlások

4.1   Általános szempontok

| 4.1.1 | Az afrikai államokkal kialakított, méltányos és egyenlő fejlődésen alapuló kapcsolatnak elő kell mozdítania a tisztességes munkahelyek létrejöttét és a közszolgáltatások fenntartását. A kereskedelempolitika keretében különösen biztosítani kell, hogy maradéktalanul tiszteletben tartsák az egyetemes emberi jogokat, a környezetvédelmet és a méltó élethez való jogot. Emellett a fejlődő országok igényeit is figyelembe kell venni. A Cotonoui Megállapodás utáni időszakra vonatkozó megállapodás csak abban az esetben fog nagyszerű lehetőséget kínálni, ha színvonalas munkahelyeket teremt, előmozdítja a fenntartható növekedést és biztosítja a szervezett civil társadalom bevonását. Neves fejlesztéspolitikai szakértők azzal érvelnek, hogy a sajátos helyi körülmények miatt az uniós fejlesztéspolitikát – különösen Afrika és annak társadalmai vonatkozásában – a demokratikus regionalizmusnak kell vezérelnie (15). |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | A jelenkori, progresszív partnerségeknek az iparosodott és a fejlődő országok közötti együttműködés új formái iránti igényt kell tükrözniük. E reformpartnerségek létrehozásához különösen arra lesz szükség, hogy a magánszektorbeli tevékenységek tekintetében javuljon az általános környezetet és több színvonalas munkahely jöjjön létre, amely megfelelő jövedelmet biztosít az afrikai fiatal lakosság számára ahhoz, hogy méltó életet élhessen. Ez elengedhetetlen ahhoz, hogy a fiatalok kevésbé akarjanak egy jobb jövő reményében elvándorolni az afrikai kontinensről (16). E tekintetben az EGSZB emlékeztet tunéziai kapcsolataira, valamint arra, hogy támogatja Tunézia demokratizálódását. A jelenleg tárgyalás alatt álló mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás esetében fontolóra kell venni az eddig elért eredmények megőrzését, biztosítva, hogy a tunéziai gazdaság képes legyen lehetőségeket és kilátásokat kínálni lakossága számára. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | Az Afrikában szükséges reformok megerősítése és támogatása céljából létre lehetne hozni egy agytrösztöt, amely a civil társadalom bevonására, tárgyalásos úton kialakított gazdasági és strukturális reformokara és a fenntartható fejlődési célokra összpontosít. Ez Afrikában előmozdíthatja az ismeretek bővítését és a kompetenciák fejlesztését, valamint Afrikában és Európában egyaránt megkönnyítheti a civil társadalom közötti információcserét. |
| --- | --- |

4.1.3

4.2   Gazdasági fejlődés

| 4.2.1 | Az európai zöld megállapodás kapcsán az innovációnak és a társadalmi-ökológiai átalakulásnak kell a gazdasági fejlődés hajtóerejének lennie. A figyelem középpontjában a javak igazságos elosztásának és a jóléti állami rendszerek megteremtésnek kell állnia. A prioritásoknak nemcsak a kereskedelemre és a beruházásokra kell kiterjedniük, hanem az egyéb területeken folytatott nemzetközi együttműködésre is, ideértve pl. az adópolitikát, a migrációt, a fejlesztést, a környezetvédelmet, az oktatást, a munka- és életkörülményeket, valamint az egészségügyi feltételeket (különösen a Covid19 után). E tekintetben döntő fontosságú a szervezett civil társadalom bevonása. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | A regionális értékláncok és a fenntartható helyi gazdaság támogatása érdekében hosszú távú beruházásokra van szükség az Afrikán belüli infrastruktúra terén (szemben a tengerentúli kivitel megkönnyítését célzó infrastruktúrával). Ezek a beruházások gazdaságilag indokoltak, ökológia szempontból fenntarthatóak, valamint termelési kapacitásokat, azon belül is színvonalas helyi munkahelyeket teremtenek. A tengerentúli export által vezérelt paradigma még mindig jelentős szerepet játszik Afrikában, mivel a nyersanyagok stratégiai jelentőséggel bírnak a nagy gazdaságok számára (ideértve az EU-t és a tagállamokat is). Az uniós beruházások esetében másmilyen, valóban egyenlő partnerségeken alapuló megközelítést kell követni annak biztosítása érdekében, hogy az mindenki számára előnyös legyen, valamint különösen azért, hogy előmozdítsák Afrikában a fenntartható fejlődést. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | Egy nemzetközi Afrikai Diaszpóra Finanszírozási Társaság koordinálhatná, hogy az afrikai diaszpóra erőforrásait Afrikában az inkluzív fejlődés és a társadalmilag felelős vállalkozásokba és rendszerekbe való beruházások céljára fordítsák (17). A társaság ideális platformként szolgálhat a beruházások becsatornázásához, afrikai szervek irányíthatnák, és afrikai vállalatok javára lehetne igénybe venni, valamint az az uniós befektetők számára is lehetőségeket kínálhat. Afrikában a fenntartható fejlődési célok eléréséhez szükséges beruházások jelentősen meghaladják az afrikai migránsok becsült éves megtakarításait. Ennélfogva a diaszpóraszervezetek segítségével többféle (gazdasági) együttműködést kell megvalósítani. |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4 | Ami a máshol feldolgozásra kerülő nyersanyagok kivitelét illeti, az afrikai országokat arra kell bátorítani, illetve abban kell segíteni, hogy fenntartható belföldi iparágakat hozzanak létre, hogy a nyersanyagok feldolgozásából származó haszon az országban maradjon. A kitermelő ágazat bevételeit az infrastruktúrába és a szociális ellátásba kell fektetni, amelynek így valóban a lakosság lesz a haszonélvezője. |
| --- | --- |

4.2.4

| 4.2.5 | Továbbra is elsőbbséget kell élveznie a közbiztonság megerősítésének, amelynek célja a terrorizmus elleni küzdelem. A határbiztonság és a fegyverellátás kérdését azonban nagyon óvatosan kell kezelni. A fejlesztési források felhasználásánál a hangsúlyt a fejlesztésre kell helyezni, nem pedig a kényszermigráció megállítására és a biztonsági erők felfegyverzésére: a fejlesztési politikában az erősödő biztonsági megközelítés tovább súlyosbíthatja a migráció alapvető okait. |
| --- | --- |

4.2.5

| 4.2.6 | Az EGSZB az emberi jogokkal kapcsolatos kellő gondosság tekintetében uniós szabályokat szorgalmaz (18). Az EU-tól korábban megkövetelték az emberi jogokkal kapcsolatos kellő gondosság elvének kötelező betartását, különösen az EU nemzetközi értékláncaiban (19). A meglévő intézkedések és az EGSZB elképzelései (pl. egy minősítő ügynökség) alapján a kellő gondosság elvén alapuló kötelező rendszer rendkívül hasznos lenne a fenntartható fejlődés szempontjából, különösen Afrikában, és megerősítené az egyenlő fejlesztési partnerség megteremtésére irányuló uniós erőfeszítéseket. |
| --- | --- |

4.2.6

| 4.2.7 | A kkv-fejlesztés és az afrikai és uniós kkv-k közötti együttműködés érdemeit nem lehet eléggé hangsúlyozni. Leginkább a multinacionális vállalatok képesek kezelni az afrikai üzleti vállalkozásokhoz kapcsolódó kockázatokat. Annak érdekében, hogy az egyenlő fejlesztési partnerség keretében ki lehessen használni a kkv-kban rejlő potenciált, a kkv-knak megbízható struktúrákra és intézményi támogatásra van szükségük. Az afrikai munkahelyek többségét a kkv-k biztosítják. A kkv-k igényeinek – pl. hitelek, helyi pénznemben nyújtott hitelek és kockázatkezelés – kielégítése érdekében fejleszteni kell (és ahol még nem állnak rendelkezésre) létre kell hozni a pénzügyi szolgáltatásokat, különösen a szövetkezeti alapon működő pénzügyi szolgáltatásokat. |
| --- | --- |

4.2.7

| 4.2.8 | Az afrikai országokban a szakképzett személyzet hiánya jelenti a fő akadályt a vállalatok számára. A szakképzés előmozdítása tehát elsőrendű prioritást élvez. |
| --- | --- |

4.2.8

| 4.2.9 | „Mivel az adóztatási kérdések összefüggenek a fenntartható fejlődési célokkal, a vállalkozásoknak alapvetően ott kell adót fizetniük, ahol a nyereség az értékteremtés (pl. termelés, nyersanyag-kitermelés) révén képződik” (20). Ez az elv alapvető fontosságú az egyenlő fejlesztési partnerség szempontjából. Az EGSZB az uniós fejlesztéspolitikákkal való ütközések kockázata esetén az EU által kötött, kettős adóztatás elkerüléséről szóló kétoldalú megállapodások hatásvizsgálatát is szorgalmazta (21).
  A magánberuházások mellett az adóbevételek is fontos szerepet játszanak a pénzügyileg fenntartható fejlődés megvalósításában. Az afrikai országok nélkülözik az adóbevetéleket, amelyek összege az évente általuk kapott összes fejlesztési támogatás kétszeresének felel meg. Az afrikai országokban feltétlenül szükség van adókikerülés elleni intézkedésekre, valamint a belföldi bevételek növelését célzó kampányokra, és ehhez az adóhatóságok, a számvevőszékek és a pénzügyminisztériumok tisztviselői képzésének kell társulnia. Az – akár az afrikai országokban, akár az EU-ban található – adóparadicsomok akadályozzák a fenntartható fejlődést. |
| --- | --- |

4.2.9

A magánberuházások mellett az adóbevételek is fontos szerepet játszanak a pénzügyileg fenntartható fejlődés megvalósításában. Az afrikai országok nélkülözik az adóbevetéleket, amelyek összege az évente általuk kapott összes fejlesztési támogatás kétszeresének felel meg. Az afrikai országokban feltétlenül szükség van adókikerülés elleni intézkedésekre, valamint a belföldi bevételek növelését célzó kampányokra, és ehhez az adóhatóságok, a számvevőszékek és a pénzügyminisztériumok tisztviselői képzésének kell társulnia. Az – akár az afrikai országokban, akár az EU-ban található – adóparadicsomok akadályozzák a fenntartható fejlődést.

| 4.2.10 | Olyan infrastruktúrára van szükség, amely segít a vállalatoknak a pénzügyi és támogatási mechanizmusok megtalálásában és a helyi kapcsolatok kiépítésében. A projekttervezési szakaszokban a vállalatoknak tanácsokra is szükségük van. |
| --- | --- |

4.2.10

| 4.2.11 | Az afrikai országokban támogatni kell a mezőgazdasági ágazatot és az élelmiszeripart, hogy a mezőgazdasági termelők fejleszteni tudják a földművelést, csökkenteni tudják a betakarítás utáni veszteségeket, leállíthassák az erdőirtást és továbbfejleszthessék a minőségi előírásokat. Ezenkívül az agrár-élelmiszeriparban új forgalmazási és korszerű gazdálkodási és feldolgozási módszereket kell kifejleszteni, a mezőgazdasági termelők körében elő kell mozdítani a szövetkezeti önszerveződést, valamint a teljes értéklánc mentén fokozni kell a kereskedelmet. |
| --- | --- |

4.2.11

4.3   Szociálpolitika

| 4.3.1 | A civil társadalomnak – többek között a bolti és ágazati szintű szociális partnerségeknek – az európai államok intézményi felépítésébe történő bevonása előnyhöz juttatta az EU-t. A szervezett civil társadalmat erőteljesen be kell vonni az egyenlő fejlesztési partnerségbe, mivel ez stabil struktúrákat fog teremteni az összes uniós tevékenység, különösen a vállalkozások számára. Ennek során az erőfeszítéseink nemcsak a haszonszerzésre irányulnának, hanem Afrika fenntartható fejlődésére is, hogy bizalmon és egyenlőségen alapuló hosszú távú partnerségeket lehessen létrehozni. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Az uniós tagállamok és az afrikai államok közötti együttműködés megerősítése céljából ki kell bővíteni az Erasmus+ programot. Az afrikai diplomások szakmai képességeinek és ismereteinek a származási országuk fenntartható fejlődését kell szolgálniuk. Meg kell akadályozni, hogy a képzett munkaerő Afrikából az EU-ba vándoroljon el. Az oktatás jelentős lépést jelent különösen a nők és a kiszolgáltatott csoportok körülményei javításának irányába, és a támogatásunk célját is ennek megfelelően kell meghatározni. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | A Covid19-válság tovább súlyosbítja a kihívásokat. Sok egészségügyi rendszer már most is túlterhelt. Még több támogatást kell nyújtanunk az afrikai államoknak, hogy olyan erős egészségügyi rendszereket tudjanak létrehozni, amelyek biológiai és szociális gyógyászati szinten is készek a Covid19-hez hasonló kihívások kezelésére. A megfelelő egészségügyi ellátást nem akadályozhatja az elégtelen gazdaság, a kormányzás hiánya, a rossz megközelíthetőség vagy a szakképzett személyzet hiánya. A megfelelően felépített európai jóléti államok túlnyomórészt kiállták a próbát a jelenlegi kihívásokkal szemben, és különösen Afrikában mintaként használhatók az egészségügyi ellátási rendszerek fejlesztésére. |
| --- | --- |

4.3.3

| 4.3.4 | Az EU-ban működő afrikai diaszpóraszervezeteket be kell vonni az uniós tagállamok és az afrikai államok közötti egyenlő partnerségek létrehozásába. Finanszírozással és szakértelemmel szolgálhatnak, valamint nyilvánvalóvá tehetik, hogy az egyetemes emberi jogokon alapuló megközelítés meg fogja erősíteni a stabil vállalkozásokhoz, a társadalmi szerepvállaláshoz és az egészséges környezethez szükséges afrikai struktúrákat. E szervezetek tudják, hogy az EU tiszteletben tartja az egyetemes emberi jogokat, képesek az uniós keretrendszerben működni, valamint a származási országokban hídként szolgálhatnak az uniós tevékenységek számára. |
| --- | --- |

4.3.4

4.4   Fenntartható fejlődés

| 4.4.1 | A fenntartható fejlődés csak akkor valósítható meg, ha magából az adott országból indul ki, és a hajtóerőt is onnan kapja. Támogatni kell Afrika saját fejlesztési kapacitásait, hogy megkezdődhessenek a reformok, mindenki méltó életkilátásokkal rendelkezzen, valamint a kontinensen eszközölt magán- és állami beruházások egyaránt megtérülhessenek. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | Afrikában új, ágazatonként kialakított és nemzetközileg koordinált iparpolitikai megközelítésre van szükség annak érdekében, hogy nagyobb piacokat és erősebb ösztönzőket hozzanak létre a fenntartható iparágak számára, különös tekintettel azokra, amelyek nem a fosszilis tüzelőanyagokra támaszkodnak (22). |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | A fotovoltaikus technológiák használatán alapuló e-üzemanyaggyártást illetően a gazdasági hatékonyság szempontjából fontos a helyszín (23), és az egyenlítői „napfényövezet” ideális területnek tűnik (24). Ez az ágazat az afrikai országok gazdasági fejlődésére is kedvező hatással lehet, és lehetővé teheti számukra a nemzetközi energiaprojektekben való részvételt. Az ezen ágazat részére nyújtott fejlesztési segélyek nemcsak a segélyben részesülő országokra, hanem a fejlett országok energiafogyasztóira nézve is kedvező hatással járhatnak (25). |
| --- | --- |

4.4.3

| 4.4.4 | A fenntartható fejlődési célok eredményeképpen az EU és annak afrikai partnerei között egyetemes emberi jogokon alapuló kapcsolat jöhet létre, és a zöld megállapodás szellemében együttműködhetnek a bolygó megmentése és a mindenki számára méltó élet biztosítása érdekében. A szervezett civil társadalom intézményi bevonásával könnyűszerrel önvizsgálatot gyakorolhatunk, az új módszerekkel pedig elkerülhetjük a múltbéli hibákat. |
| --- | --- |

4.4.4

| 4.4.5 | Minden érdekelt félnek – köztük a szociális partnereknek és az egyéb civil társadalmi szervezeteknek is – azokat a projekteket, üzleti tevékenységeket és politikákat kell ösztönöznie, amelyek új szociális-ökológiai piacgazdasági megközelítést hoznak létre. A gazdasági szempontokat és az alapvető társadalmi és biofizikai kérdéseket (többek között az éghajlatváltozást) határozottabban figyelembe kell venni. Ennélfogva az egyenlő fejlesztési partnerség keretében megvalósított fenntartható fejlődés kapcsán a pusztán gazdasági mutatók mellett azokat a mutatókat is meg kell vizsgálni, amelyek figyelembe veszik a mindenki számára biztosítandó jólétre vonatkozó holisztikus megközelítéseket (26). |
| --- | --- |

4.4.5

| 4.4.6 | Sok mezőgazdasági beruházás kétes hatásokkal járt a közösségekre nézve. Rendszeresen számolnak be az emberi jogok megsértéséről és olyan – köztük európai – beruházókról, akik megszegik az infrastruktúra kiépítésére vagy a helyi közösségeket célzó munkahelyteremtésre vonatkozó megállapodásokat. Az EGSZB különösen ellenzi a „nagyarányú földszerzést” Afrikában. A szervezett civil társadalom bevonásával végzett hatásvizsgálatoknak szigorúbbnak kell lenniük és következményekkel kell járniuk az olyan beruházókra nézve, akik nem tesznek eleget az egyetemes emberi jogoknak és a fenntartható fejlődési céloknak. Az egyik lehetőség, ha támogatjuk az ingatlan-nyilvántartások létrehozását, valamint a helyi mezőgazdasági termelők szerveződését és a szövetkezeti vállalkozások létrehozását, mivel együtt erősebbek a nemzetközi piacokon. Ennek segítségével az EU és Afrika elérheti közös célkitűzéseit, mivel így olyan struktúrák jönnek létre, amelyek lehetővé teszik az egyenlő versenyfeltételek megteremtését az afrikai partnerek számára, és megerősítik őket a többi nagy gazdasági szereplővel szemben. |
| --- | --- |

4.4.6

4.5   Az egyetemes emberi jogokon és a fenntartható fejlődési célokon alapuló együttműködés és a civil társadalom megerősítése az afrikai államokban – az EU számára az egyenlő fejlesztési partnerség sikeréhez vezető út

| 4.5.1 | Az egyetemes emberi jogokon alapuló megközelítés elfogadása, a demokratikus kormányzási struktúrák kialakítása, az államháztartás átlátható igazgatása révén a gazdasági és pénzügyi kormányzás javítása, valamint a korrupció elleni küzdelmet célzó, független igazságszolgáltatáson alapuló hiteles rendszer megteremtése – ez mind hozzájárul ahhoz, hogy üzleti és fejlesztési téren erős, önellátó és stabil partnereink legyenek. A szervezett civil társadalmi részvétel kétségtelenül biztosíthatja az összes említett intézkedés végrehajtását. |
| --- | --- |

4.5.1

| 4.5.2 | Az EU ígéreteit kézzelfogható eredményekre kell váltani. Kizárólag az egyetemes emberi jogok tiszteletben tartása és a fenntartható fejlődési célok elérése révén lehet megszabadulni a függőségi helyzetektől és egyenlő fejlesztési partnerré válni. |
| --- | --- |

4.5.2

Kelt Brüsszelben, 2020. szeptember 16-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  Az emberi jogi ENSZ-egyezségokmányokban és -egyezményekben megállapítottak szerint.

1

(2)  JOIN(2020) 4 final.

2

(3)  Az Európai Parlament tanulmánya: Access to legal remedies for victims of corporate human rights abuses in third countries, Brüsszel, 2019.

3

Access to legal remedies for victims of corporate human rights abuses in third countries

(4)  JOIN(2020) 4 final.

4

(5)  Német Fejlesztési Minisztérium, Afrika und Europa – Neue Partnerschaft für Entwicklung, Frieden und Zukunft, 2017.

5

Afrika und Europa – Neue Partnerschaft für Entwicklung, Frieden und Zukunft

(6)  Az Osztrák Fejlesztési Segélyek Kutatási Alapítványa (Österreichische Forschungsstiftung für Entwicklungshilfe, ÖFSE): A gazdasági partnerségi megállapodások kiválasztott afrikai országokra gyakorolt gazdasági és társadalmi hatásai, 2018 – e tanulmány szerint a gazdasági partnerségi megállapodás káros hatásokkal jár a Nyugat-afrikai Államok Gazdasági Közösségére nézve, a vámcsökkentés milliárdos veszteségeket okozhat partnerországaink számára, amelyek így a fenntartható fejlődésre fordítható állami bevételektől esnek el (HL C 97., 2020.3.24., 18. o., 5.5. pont).

6

A gazdasági partnerségi megállapodások kiválasztott afrikai országokra gyakorolt gazdasági és társadalmi hatásai

(7)  Az EGSZB tagjának, Jaroslaw Mulewicznek az EGSZB által az ázsiai textilipari vállalatok székhelyéül szolgáló etióp Bole Lemi ipari parkban tett látogatást követő szóbeli jelentése alapján. Az Uniós Szükséghelyzeti Alap Afrikáért elnevezésű alapnak azonban elő kell mozdítania a fenntartható és elfogadható foglalkoztatási feltételeket (eddig vegyes eredményeket sikerült elérnie e téren).

7

(8)  Német Környezetvédelmi Hivatal, Globale Landflächen und Biomasse, 2013.

8

Globale Landflächen und Biomasse

(9)  Gebauer, Trojanow, Hilfe? Hilfe! – Wege aus der globalen Krise, 2018.

9

Hilfe? Hilfe! – Wege aus der globalen Krise

(10)  Lásd a 8. lábjegyzetet.

10

(11)  Az Európai Parlament 2019. január 17-i állásfoglalása (2018/2151(INI)); bizottsági szolgálati munkadokumentum SWD(2019) 333 final.

11

(12)  Kingsley Ighobor, Africa Renewal, 2016. december–2017. március, Diagnosing Africa’s medical brain drain.

12

Diagnosing Africa’s medical brain drain.

(13)  Kais Sellaminak, a Discovery Informatique vezérigazgatójának a 2019 októberében Barcelonában megrendezett euro-mediterrán konferencián elhangzott szóbeli jelentése.

13

(14)  COM(2018) 773 – Tiszta bolygót mindenkinek – Európai hosszú távú stratégiai jövőkép egy virágzó, modern, versenyképes és klímasemleges gazdaságról.

14

(15)  Többek között Werner Raza, az Osztrák Fejlesztési Segélyek Kutatási Alapítványának (Österreichische Forschungsstiftung für Entwicklungshilfe, ÖFSE) igazgatója, a A good life for all needs a different Globalisation címmel 2020 márciusában, Bécsben megrendezett konferencián.

15

A good life for all needs a different Globalisation

(16)  Tanulmányok azt mutatják, hogy egy bizonyos szintű minimálbér csökkenti a migrációs nyomást, többek között: Clemens, Does Development Reduce Migration? (2014).

16

Does Development Reduce Migration?

(17)  GK Partners (2019), Strategic, Business and Operational Framework for an African Diaspora Finance Corporation.

17

Strategic, Business and Operational Framework for an African Diaspora Finance Corporation

(18)  HL C 47., 2020.2.11., 38. o.; 1.5.3. pont.

18

(19)  HL C 47., 2020.2.11., 38. o. és HL C 97, 2020.3.24., 9. o.

19

(20)  HL C 81., 2018.3.2., 29. o., 1.9. pont.

20

(21)  Uo. 1.7. pont.

21

(22)  Victor, Geels, Sharpe, Accelerating the Transitions,(2019).

22

Accelerating the Transitions,

(23)  Janina Scheelhaase és mások, Transportation Research Procedia 43. (2019), 21–30. o.

23

ransportation Research Procedia

(24)  Prognos (2018), Importance of liquid energy sources for the energy transition.

24

Importance of liquid energy sources for the energy transition.

(25)  Radermacher F.-J. (2019), Die internationale Energie- und Klimakrise überwinden.

25

Die internationale Energie- und Klimakrise überwinden.

(26)  Stiglitz, Joseph; Sen, Amartya; Fitoussi, Jean. A Bizottság jelentése a gazdasági teljesítmény és a társadalmi haladás méréséről (Report of the Commission on the Measurement of Economic Performance and Social Progress), 2009.

26

---

| 2020.12.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 429/114 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 429/114

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A civil társadalom hozzájárulása a Nyugat-Balkán zöld menetrendjéhez és fenntartható fejlődéséhez az uniós csatlakozási folyamat részeként

(saját kezdeményezésű vélemény)

(2020/C 429/16)

| Előadó: | Dragica MARTINOVIĆ DŽAMONJA |
| --- | --- |
| Társelőadó: | Pierre Jean COULON |

Előadó:

Dragica MARTINOVIĆ DŽAMONJA

Társelőadó:

Pierre Jean COULON

| Közgyűlési határozat: | 2020.2.20. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az eljárási szabályzat 32. cikkének (2) bekezdése |
| | saját kezdeményezésű vélemény |
| Illetékes szekció: | „Külkapcsolatok” (REX) |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2020.7.24. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2020.9.18. |
| Plenáris ülés száma: | 554. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 215/1/3 |

Közgyűlési határozat:

2020.2.20.

Jogalap:

az eljárási szabályzat 32. cikkének (2) bekezdése

saját kezdeményezésű vélemény

Illetékes szekció:

„Külkapcsolatok” (REX)

Elfogadás a szekcióülésen:

2020.7.24.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2020.9.18.

Plenáris ülés száma:

554.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

215/1/3

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) eddig is támogatta, és továbbra is határozottan szorgalmazza az Európai Unió (EU) hat nyugat-balkáni országgal való bővítését (1), feltéve, hogy teljesítik a tagsághoz szükséges kritériumokat. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Ezzel összefüggésben az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság átdolgozott módszertannal kapcsolatos fellépését, amely lehetővé teszi a csatlakozási tárgyalások megkezdését Észak-Macedóniával és Albániával, és üdvözli a folyamat dinamikusabbá és kiszámíthatóbbá tételére irányuló erőfeszítéseket. Ugyanakkor az EGSZB szorgalmazza a szociális partnerek és a civil társadalmi szervezetek szerepének erősítését. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Az EGSZB úgy véli, hogy a Covid19-válságból való kilábalás keretében támogatni kell a zöld politikákat, és a zöld átmenetnek egy átfogó és előremutató helyreállítási terv szerves részét kell képeznie a Nyugat-Balkánon (2). E tekintetben az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság bejelentett egy helyreállításra irányuló segélycsomagot a Nyugat-Balkán számára. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Az EGSZB véleménye szerint a Nyugat-Balkánnak igazodnia kellene a jelentős európai politikákhoz és kezdeményezésekhez, és be kellene kapcsolódnia azokba, különös tekintettel – földrajzi helyzetéből adódóan – az európai zöld megállapodásra. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Figyelembe véve, hogy milyen jelentős beruházásokra és szabályozási kiigazításokra van szükség, az EGSZB határozottan úgy véli, hogy a szociális partnereknek és a civil társadalmi szervezeteknek különösen fontos szerepet kell játszaniuk a zöldebb és fenntarthatóbb társadalomra történő áttérésben, különös tekintettel a Nyugat-Balkán sajátos politikai körülményeire. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Az EGSZB megismétli, hogy fontos garantálni az egyesülési szabadságot és a támogató polgári teret, valamint hogy a szilárd és hatékony civil párbeszéd érdekében fokozni kell a civil társadalmi szervezetek kapacitásépítésének támogatását. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Az EGSZB emlékeztet arra, hogy a Nyugat-Balkán rendkívül érzékeny az éghajlatváltozás hatásaira, amelyek károsak az általános egészségi állapotra és a gazdaságra nézve, és sürgős fellépésre van szükség a polgárok, különösen pedig a gyermekek és a fiatalok életminőségének javítása érdekében. Ez egy zöldebb modellre történő méltányos átállás révén valósulhat meg, szem előtt tartva azt az elvet, hogy senkit sem szabad magára hagyni. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Az EGSZB kéri, hogy a Nyugat-Balkán zöldebbé tételére irányuló jövőbeni fellépések igazodjanak a régió sajátos kihívásaihoz és szükségleteihez, ideértve egy megfelelő szabályozási keretet, a határokon átnyúló tevékenységeket, innovatív technológiai megoldásokat, az energia helyben történő termelését és fogyasztását és az energiahatékonyságot, a fenntartható városi közlekedést, közúti és vasúti hálózatokat, a köz- és a magánszféra szerepvállalását, az ikt-t és a gyors internet kiépítését, agrár-élelmiszeripari intézkedéseket stb. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Az EGSZB véleménye szerint a Nyugat-Balkán szén-dioxid-mentesítéssel, a levegő, a víz és a talaj szennyezésmentesítésével, a hálózati összekapcsoltsággal és az éghajlatváltozással kapcsolatos kihívásaiból lehetőségek kovácsolhatók, amihez be kell ruházni a kutatásba és a fejlesztésbe, alternatív megközelítéseket kell elsajátítani és bevezetni, a körforgásos gazdaság, a hulladékgazdálkodás, illetve környezetbarátabb energetikai és konnektivitási megoldások mellett, továbbá aktív intézkedésekre van szükség a régió biológiai sokféleségének védelmére irányulóan. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Az EGSZB rámutat annak fontosságára, hogy a nemek közötti egyenlőségre különös hangsúlyt helyező, aktív nemzeti és regionális oktatási és képzési, valamint készségstratégiák keretében, az érintett szereplőkkel együttműködve és tényleges szociális párbeszédet folytatva fejlesszék a zöld készségeket. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a Nyugat-Balkánon megfelelően érvényre kell juttatni a jó kormányzást és a demokratikus intézményeket, a jogállamiságot, sikeres korrupcióellenes politikákat, a szervezett bűnözés elleni küzdelmet, az emberi jogok tiszteletben tartását és a biztonságot. Mivel a gazdaság környezetbarátabbá tételéhez jelentős beruházásokra van szükség, feltétlenül emlékeztetni kell arra, hogy a jogállamiság kulcstényező az eredményes üzleti környezet biztosításához, valamint a magánberuházások és a közvetlen külföldi befektetések vonzásához. |
| --- | --- |

1.11

2.   A Nyugat-Balkán uniós integrációja

| 2.1 | Az EGSZB határozottan támogatja az Európai Unió (EU) hat nyugat-balkáni országgal való bővítését – feltéve, hogy azok teljesítik a tagsághoz szükséges kritériumokat. Rendkívül erős hálózatot alakított ki a régió szociális partnereivel és civil társadalmi szervezeteivel, és szilárdan elkötelezte magát amellett, hogy segíti közvetíteni azok álláspontját. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Az EGSZB üdvözli, hogy az európai vezetők a 2020. május 6-i zágrábi csúcstalálkozón szolidaritásukról biztosították a nyugat-balkáni országokat, ugyanakkor emlékeztet nyilatkozatára (3), amelyben hangsúlyozta, hogy a jövőben nagyobb szerepvállalásra lesz szükség a bővítés terén, valamint sajnálatának adott hangot amiatt, hogy nem ismerik el kellően a civil társadalom véleményének fontosságát. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Az EGSZB üdvözli A csatlakozási folyamat javítása – hiteles uniós perspektíva a Nyugat-Balkán számára című közleményt (4), amely átdolgozott módszertant javasol a tagjelölt országok számára és hitelesebbé kívánja tenni a folyamatot a bővítés előrevitele érdekében. Ugyanakkor az EGSZB sajnálattal jegyzi meg, hogy a dokumentumban nem ismerik el megfelelően a szociális partnerek és a civil társadalmi szervezetek szerepét. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy erősítse meg a civil társadalom szerepét a szükséges csatlakozási kritériumok teljesítésére irányuló kormányzati fellépések nyomon követésében, különösen ami az alapjogokat, valamint a „Zöld menetrend és fenntartható összeköttetések” témakört illeti. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Az EGSZB egyetért az Európai Bizottság segélycsomagjával, amelynek célja, hogy támogassa a nyugat-balkáni országokat a Covid19-járvány hatásainak ellensúlyozására irányuló erőfeszítéseikben, amint azt a Covid19-járványra való globális szintű uniós reagálásról szóló közlemény (5), valamint a Covid19 leküzdése és a világjárványt követő helyreállítás során a Nyugat-Balkánnak nyújtandó támogatásról szóló közlemény (6) is részletezi. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Miközben az EGSZB mind a válságreagálás, mind pedig a Nyugat-Balkánra vonatkozó jövőbeli gazdasági és beruházási terv kapcsán még jobban elkötelezi magát a régió iránt, rámutat arra, hogy jobban ragaszkodni kellene a reformokhoz, valamint ahhoz, hogy az EU vállalásai a demokratikus reformoktól, valamint az európai alapértékek, például a jogállamiság és az alapjogok tiszteletben tartásától függjenek. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Az EGSZB ismételten hangot ad azon meggyőződésének, hogy a szociális partnereket és más civil társadalmi szervezeteket – uniós és nemzeti szinten egyaránt – érdemben be kell vonni a Nyugat-Balkán uniós integrációjának teljes folyamatába. Kapacitásaikat technikai és gazdasági támogatás révén meg kell erősíteni, elősegítve, hogy hozzáférjenek az európai finanszírozási forrásokhoz, valamint teljeskörűen bevonva őket a csatlakozási tárgyalások folyamatába (7). |
| --- | --- |

2.7

3.   A zöld megállapodás – az uniós integráció fontos aspektusa a Nyugat-Balkán számára

| 3.1 | Az EGSZB úgy véli, hogy a Nyugat-Balkánnak továbbra is igazodnia kell az EU iránymutatásaihoz, célkitűzéseihez és értékeihez, az Európai Uniónak pedig törekednie kell arra, hogy kezdeményezéseibe bevonja a Nyugat-Balkánt. Ez különösen igaz az európai zöld megállapodásra, amelynek a térség földrajzi elhelyezkedése miatt – az európai kontinens szívében található és minden oldalról az Európai Unió veszi körül – a Nyugat-Balkánra is ki kell terjednie. Nem meglepő tehát, hogy a zöld megállapodásról szóló, 2019. december 11-i közlemény kifejezetten bejelenti, hogy a Nyugat-Balkánra vonatkozó gazdasági és beruházási terv keretében 2020 végéig közzétételre kerül „A Nyugat-Balkánra vonatkozó zöld menetrend” című közlemény (8). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Az EGSZB kéri, hogy a Nyugat-Balkánra vonatkozó zöld menetrend hatékony módon erősítse meg és ösztönözze a regionális együttműködést, különösen az energetikai és a közlekedési ágazatban. A szociális partnerek és a civil társadalmi szervezetek aktív részvétele és bevonása a már létező regionális együttműködési közösségekbe, szerződésekbe és kezdeményezésekbe létfontosságú ahhoz, hogy javítsák a régió polgárainak jóllétét és egészségét, kiaknázva eközben a Nyugat-Balkán zöld, alacsony szén-dioxid-kibocsátású és körforgásos gazdaságában rejlő lehetőségeket. A Nyugat-Balkánra vonatkozó zöld menetrendnek az alábbi öt tematikus tengelyen keresztül kellene kezelnie a problémaköröket: 1) dekarbonizáció, 2) körforgásos gazdaság, 3) biodiverzitás, 4) szennyezés és 5) agrár-élelmiszeripari intézkedések. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Az EGSZB osztja azt a meggyőződést, hogy a Covid19-válságnak nagyon komoly hatásai vannak a polgárokra és a vállalkozásokra, ezért a politikai célkitűzéseket újra kell gondolni. Ugyanakkor az EGSZB úgy véli, hogy a zöld átmenetnek egy olyan átfogó gazdaságélénkítési terv szerves részét kell képeznie, amely jövőorientált, és nagyszabású állami és magánberuházásokat irányoz elő a közlekedési és energetikai összeköttetésekbe, a keresletoldali energiamegtakarításba, valamint a környezetbarátabb technológiákba, például a nap-, a szél- és a tiszta hidrogénenergiába, az akkumulátorokba és a szén-dioxid-leválasztásba, amelyek kiküszöbölik vagy minimalizálják a természeti környezetre és az emberekre gyakorolt hatást. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Az EGSZB sajnálattal vesz tudomásul bizonyos, a régióval kapcsolatos aggasztó elemzéseket és tendenciákat, amelyek sürgős fellépést igényelnek. A nyugat-balkáni régió gazdaságai továbbra is nagymértékben függenek a szilárd fosszilis tüzelőanyagoktól, és magas az energiaintenzitásuk. A régiót súlyosan érinti az éghajlatváltozás (aszályok, áradások), és hőmérséklete az évszázad végéig várhatóan akár 4 oC-kal is emelkedhet (9). A közúti szállítás zöme régebbi, kevésbé üzemanyag-hatékony járművekkel zajlik. A régió néhány városa (Szarajevó, Pristina, Szkopje, Belgrád) a PM2,5 és PM10,0 jelentette szennyezés terén az európai rangsorok élén található. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Az EGSZB azonban emlékeztet arra, hogy a régióban jelentős megújulóenergia-potenciál rejlik (víz-, szél- és napenergia), valamint a természeti erőforrások is jelentős lehetőségeket tartogatnak, a biológiai sokféleség pedig rendkívüli. A szén-dioxid-mentesítéssel, a levegő, a víz és a talaj szennyezésmentesítésével, a hálózati összekapcsoltsággal és az éghajlatváltozással kapcsolatos kihívásokból lehetőségek kovácsolhatók, amihez kutatásra és innovációra van szükség, illetve alternatív megközelítéseket kell bevezetni, a körforgásos gazdaság, a hulladékgazdálkodás, valamint a környezetbarátabb energetikai, energiahatékonysági és konnektivitási megoldások mellett. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Az EGSZB emlékeztet arra, hogy a Nyugat-Balkánnak szentelt poznańi csúcstalálkozón (10) az EU megerősítette elkötelezettségét a környezetvédelem és az éghajlatváltozás terén, és jóváhagyta a „Tiszta energiákra való átállás a Nyugat-Balkánon” című, 2019. február 21-i közös nyilatkozatot. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | A fosszilis tüzelőanyagokon alapuló gazdaságról a zöld gazdaságra való átállás magában foglalja az összekapcsolhatóságot is, az energetikai, a közlekedési és az elosztási infrastruktúráktól kezdve a digitális menetrendig. A zöld gazdaságra való átállás megvalósítása során a vállalkozásokat a megoldás részének kell tekinteni. A megfelelő keretrendszer és támogatás segítségével a szén-dioxid-semleges átmenet korszerűsíti az ipart, valamint új, minőségi munkahelyeket és több munkalehetőséget teremt. Elengedhetetlen a Nyugat-Balkán szociális partnereinek, vállalkozásainak és más civil társadalmi szervezeteinek bevonása az intelligens, körforgásos és alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság előmozdítását célzó intézkedések kialakításába és végrehajtásába. Ebben a folyamatban a szociális politikák mellett a szociális párbeszéd is alapvető garanciát jelent az összetartó társadalom létrejöttéhez, amely arra törekszik, hogy mindenki dolgozhasson, és csökkenti az egyenlőtlenségeket és a kirekesztést. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a szociális partnereket és a civil társadalmi szervezeteket teljes mértékben be kell vonni a fenntartható fejlődés kiemelt politikai célkitűzésként való meghatározásába, előmozdítva ezzel a régióba irányuló zöld beruházásokat. A tudományos körök, a munkaadók és a munkavállalók, a társadalmi változások előmozdítói, például a vállalkozók, a média, valamint a vallási és egyéb, a nemzeti határoktól független vezetők fontos szerepet játszanak az inkluzív és fenntartható fejlődésben. Többek között a tudományos közösségek, kulturális csoportok, ipari klaszterek és fogyasztói szervezetek is jelentős szakértelemmel rendelkeznek ennek a régió szempontjából fontos döntésnek a támogatásához, és ahhoz, hogy ez a helyes döntés legyen a gazdaság és a társadalom számára. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, erőforrás-hatékony és zöldebb gazdaság érdekében aktív nemzeti és regionális oktatási és képzési, valamint készségstratégiák keretében fejleszteni kell a zöld készségeket, együttműködve az érintett szereplőkkel és tényleges szociális párbeszédet folytatva, bevonva a diákokat, a tanárokat és a szülőket is. Ha a körforgásos gazdaságra való átállást stratégiai célnak tekintjük a Nyugat-Balkán számára, akkor a zöld készségek előmozdítását hozzá kell igazítani a nemzeti növekedési stratégiákhoz, biztosítandó, hogy az oktatási és képzési kezdeményezések megfeleljenek a nemzeti stratégiai céloknak, és megfelelő finanszírozásban részesüljenek. Az EGSZB kéri, hogy a nemek közötti egyenlőség javítása és a zöldebb gazdaságra való méltányosabb átállás biztosítása érdekében fordítsanak különös figyelmet a nők részvételére az új oktatási és képzési (tovább- és átképzési) politikák kidolgozásában és végrehajtásában. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | A munkanélküliség és a strukturális munkaerőhiány kezelése céljából jobb készségigény-előrejelzést kell bevezetni annak biztosítása érdekében, hogy a diákok és a munkaerő olyan készségekkel rendelkezzenek, amelyekre a munkaerőpiacnak szüksége van. Ezenkívül meg kell erősíteni a szakképzést, és különösen a munkaalapú tanulást és a duális oktatási rendszereket, amelyek egyes uniós tagállamokban segítettek kezelni a fiatalok munkanélküliségét. E célok eléréséhez biztosítani kell és elő kell mozdítani a vállalkozások és vállalkozói szervezeteik, köztük a kereskedelmi kamarák aktív részvételét. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való átállás kapcsán az EGSZB támogatja a „senkit sem szabad magára hagyni” elvet. Különös figyelmet kell fordítani a polgárokra és különösen a kiszolgáltatott csoportokra, gondoskodva arról, hogy az energia megfizethető és hozzáférhető legyen, valamint hogy az említettek támogatásokban tudjanak részesülni energiahatékonysági intézkedések céljára. A széntermeléstől függő régiókat támogatni kell a méltányos átállásban, hogy részvételen alapuló átszervezési terveket dolgozzanak ki alulról felfelé építkezve, enyhítve a munkahelyek megszűnésének problémáját. A fogyasztókat információkkal és iránymutatással kell ellátni, és be kell vonni, hogy olyan felelősségteljes hozzáállást fogadjanak el és tanúsítsanak, amely hozzájárul az éghajlatváltozás hatásainak enyhítéséhez. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Az EGSZB elismeri, hogy a régió geopolitikai és gazdaságföldrajzi szempontból fontos az EU számára, és körültekintésre int a harmadik országokból eredő beruházások tekintetében, amelyek gyakran kevésbé tartják szem előtt a fenntarthatósággal kapcsolatos célkitűzéseket. Az EGSZB felhívja a régión belüli hatóságokat és civil társadalmat, hogy hirdessék és hívják fel a figyelmet arra, hogy az EU pozitív szerepet vállal és pénzügyi támogatást nyújt a környezetbarátabb technológiák bevezetése terén. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Az EGSZB szorgalmazza a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos nyugat-balkáni tevékenységek finanszírozásának előzetes értékelését, valamint a feltételesség elvének alkalmazását a projektek fenntarthatóságának tekintetében. |
| --- | --- |

3.13

4.   Az éghajlatváltozás és a Nyugat-Balkán

| 4.1 | Az EGSZB emlékeztet arra, hogy a Nyugat-Balkán rendkívül érzékeny az éghajlatváltozás hatásaira, és az elmúlt években a térséget rendkívüli károkat okozó áradások és aszályok sújtották. A Regionális Együttműködési Tanács (RCC) éghajlatváltozásról szóló tanulmánya (11)1,2 oC-os hőmérséklet-emelkedést állapított meg, az évszázad végéig pedig további 1,7–4,0 oC-os emelkedést vár. Emellett a légszennyezési problémák is jól dokumentáltak, és az általános egészségre és a gazdaságra nézve is károsak.
  Az éghajlatváltozás megzavarja az alapvető életszükségletek (menedék, élelem és víz) elérhetőségét, ezért a gyermekek és a fiatalok azok közé tartoznak, akik a leginkább ki vannak szolgáltatva az éghajlatváltozás közvetlen és közvetett hatásainak. Ezt a helyzetet a Covid19-világjárvány tovább súlyosbította (12). |
| --- | --- |

4.1

Az éghajlatváltozás megzavarja az alapvető életszükségletek (menedék, élelem és víz) elérhetőségét, ezért a gyermekek és a fiatalok azok közé tartoznak, akik a leginkább ki vannak szolgáltatva az éghajlatváltozás közvetlen és közvetett hatásainak. Ezt a helyzetet a Covid19-világjárvány tovább súlyosbította (12).

| 4.2 | Az EGSZB elismeri, hogy a nyugat-balkáni országok komoly kötelezettségeket vállaltak az éghajlatváltozásról szóló 2015. évi Párizsi Megállapodás keretében (13) arra vonatkozóan, hogy csökkentik az üvegházhatásúgáz-kibocsátást, és az idők folyamán a legújabb tudományos eredményekkel összhangban fokozzák ambícióikat a nemzetileg meghatározott hozzájárulásaik tekintetében. A kormányok mellett más érdekelt felek, például vállalkozások, városok és nem kormányzati szervezetek is döntő szerepet játszanak a Párizsi Megállapodás végrehajtásában. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Az EGSZB úgyszintén elismeri azokat a kötelezettségvállalásokat, amelyeket az országok az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési céljai keretében tettek a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos kihívások – többek között a szegénység, az egyenlőtlenség, az éghajlatváltozás, a környezetkárosodás, a béke és az igazságszolgáltatás – kezelésére. Rendkívül fontos az is, hogy az új fejlesztési modellt az egyes országokban és nemzetközi szinten is támogassák a polgárok, a vállalkozások és a pénzügyi ágazat szereplői. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Az EGSZB tudatában van annak, hogy a tárgyalási fejezetek közül a környezetvédelemmel és az éghajlatváltozással kapcsolatos tárgyalások jelentik az egyik legnagyobb kihívást, éspedig különösen az olyan beruházásigényes irányelveket illetően, mint a víz-, a hulladék-, az ipari kibocsátásokról szóló és a kibocsátáskereskedelmi irányelv. Úgy véli azonban, hogy az éghajlatváltozás radikális és átalakító hatású intézkedéseket tesz szükségessé, amelyekhez nemcsak a szakpolitikák és a jogszabályok összehangolására van szükség, hanem gazdasági paradigmaváltásra és a társadalom olyan átalakítására is, amelynek következtében az karbonsemlegessé, az éghajlatváltozás hatásaival szemben rezilienssé és erőforrás-hatékonnyá válik. Ily módon a helyi és nemzeti szintű éghajlati vagy dekarbonizációs stratégiák valójában új növekedési stratégiákat képviselnek. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Tudván, hogy az éghajlati stratégia kidolgozásának folyamata mélyreható reformokat tesz szükségessé és valamennyi ágazat átalakítását igényli, az EGSZB arra kéri a nyugat-balkáni országokat – úgy is, mint az UNFCCC részes feleit –, hogy stratégiáikat az uniós vívmányokkal összhangban dolgozzák ki és hajtsák végre, és valamennyi érdekelt fél – köztük a civil társadalmi szervezetek – aktív részvételével és fokozott bevonásával hangolják össze az alacsony üvegházhatásúgáz-kibocsátásra irányuló hosszú távú, 2050-ig tartó fejlesztési stratégiáik kidolgozásával kapcsolatos munkát. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Bosznia-Hercegovina kivételével valamennyi ország magas szintű éghajlatváltozási koordinációs szerveket hozott létre annak érdekében, hogy az éghajlat-politikai intézkedéseket beépítsék a többi ágazati politikába, különösen a gazdaságfejlesztésbe, az energiaügybe, a közlekedésbe és a mezőgazdaságba. E szervek célja még az is, hogy a stratégiai és szakpolitikai dokumentumok és a jogszabályok kidolgozása során valamennyi érdekelt fél aggályait és észrevételeit figyelembe vegyék. Az EGSZB azt ajánlja, hogy minden ilyen szervben a szabályozási és/vagy jogalkotási konzultációk legelejétől kezdve adjanak helyet a civil társadalmi szervezetek és a szociális partnerek képviselőinek. Az EGSZB javasolja továbbá egy olyan mechanizmus kidolgozását, amely lehetővé teszi, hogy minden aggályt időben, átlátható és részvételen alapuló módon kezeljenek. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Tekintve, hogy az EU ETS irányelvvel történő harmonizálás költségeit nagyrészt az iparnak kell viselnie, az EGSZB azt ajánlja, hogy a civil társadalmat, az ipart és a vállalkozói szövetségeket különösen vonják be az EU ETS irányelvvel kapcsolatos ismeretterjesztési és kapacitásépítési tevékenységekbe. Ez a rendszer komoly beruházási követelményeket támaszt a Nyugat-Balkánnal, és különösen a nagy ipari ágazatokkal rendelkező országokkal szemben, mivel ezeknek nincsen elegendő kapacitásuk az irányelv elvárásainak teljesítéséhez. Az elvárások ugyanis nemcsak beruházásokhoz kapcsolódnak, hanem a szabályozási környezet, az irányítás, a nyomon követés és a jelentéstétel, valamint a kibocsátások hitelesítése és akkreditációja terén is változásokat tesznek szükségessé. |
| --- | --- |

4.7

5.   Energiaügy a Nyugat-Balkánon

| 5.1 | Az EGSZB támogatja az energiauniót és a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keretet, amelyek célja a Párizsi Megállapodás célkitűzéseinek teljesítése. A nyugat-balkáni országok kötelesek igazodni ezekhez a politikákhoz, de aktívabb részt kellene vállalniuk azokban, és az eszmecserék korai szakaszától kezdve be kellene vonni őket az energiaunióba. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Az EGSZB támogatja a „Tiszta energiákra való átállás a Nyugat-Balkánon” című 2019. évi közös nyilatkozatot, amelyet a nyugat-balkáni országok energiaügyi és környezetvédelmi miniszterei fogadtak el a nyugat-balkáni fenntartható vízenergia-fejlesztés elveiről (14), és emlékeztet arra, hogy a civil társadalmi szervezetek hozzájárulása és határozott szerepvállalása fontos szerepet játszott ezek elfogadásában. Az EGSZB úgy véli, hogy bár ezek megfelelő első lépéseknek tekinthetők, többet kellene tenni. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Ezzel összhangban az EGSZB azt ajánlja, hogy tegyék lehetővé a nyugat-balkáni szociális partnerek és civil társadalmi szervezetek számára, hogy tevékenyen és konkrétan szerepet vállaljanak, és ennek keretében például javaslatokat tegyenek az EU Energiaszegénységi Megfigyelőközpontjában. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Az EGSZB úgy véli, hogy a párizsi célkitűzések elérésére és általában a fenntartható növekedésre irányuló erőfeszítéseket korszerű és célszerű, a régió számára megfelelő intézkedésekkel kell alátámasztani. Ide tartozik a korszerű és jövőorientált infrastruktúra kialakítása, a megfelelő jogszabályi és szabályozási keret létrehozása, valamint az új technológiák és az ehhez társuló, a régió gazdaságainak „zöld és inkluzív” fejlődését szolgáló üzleti modellek átvétele. Ez konkrétan azt jelenti, hogy „intelligens” energiaátviteli és -elosztó hálózatokat kell kiépíteni annak érdekében, hogy a villamosenergia-termelési szerkezetben helyet kaphassanak az egyre növekvő arányban elérhető, ingadozó teljesítményű megújuló energiaforrások. A napon belüli, kiegyenlítő és tárolási piacok fejlődése szintén kedvezően hat az olyan piacvezérelt megoldások kialakítására, amelyek célja, hogy az erőforrásokat megfelelően lehessen elosztani a már most is változó energiaszerkezetben, amelyben a fosszilis tüzelőanyagokról egyre inkább a tisztább energia felé tolódik el a hangsúly. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Az EGSZB úgy véli, hogy egy szilárd, korszerű és átlátható jogalkotási és szabályozási keret kulcsfontosságú az energiapiac fejlődéséhez és ahhoz, hogy bevonzza az új infrastruktúra és kapacitás finanszírozásához szükséges új beruházásokat. Az Energiaközösség (15) szerepe nélkülözhetetlen, a közösségi vívmányok átültetése és végrehajtása pedig elengedhetetlen feltétel. Emellett az olyan határokon átnyúló tevékenységek, mint a villamosenergia-kereskedelem, nagy energia- és költséghatékonyságot és -megtakarításokat eredményezhetnek, amennyiben valamennyi piaci szereplő hasonló szabályokat követ a környezetvédelmi megfelelés és a szén-dioxid-árazás tekintetében. Ezért az Energiaközösség szabályozó testületének (ECRB) szerepe kiemelkedő fontosságú és megerősítendő, szem előtt tartva, hogy a fenntartható alternatívák választásához jól működő határokon átnyúló piacokra van szükség. Az Uniónak támogatnia kellene az Energiaközösség titkárságát abban, hogy segítse a regionális kormányzatokat a régióra vonatkozó 2030-as célkitűzések által vezérelt, szilárd, integrált nemzeti energia- és klímatervek kialakításában. Az integrált nemzeti energia- és klímaterveknek a környezeti biztosítékok figyelembevételével tükrözniük kell a gazdaság széntelenítéséhez szükséges törekvéseket. Szakpolitikákat és intézkedéseket kell tartalmazniuk azzal kapcsolatban, hogy a 2030-as célok elérése és a Párizsi Megállapodás keretében vállalt hozzájárulások teljesítése érdekében valamennyi, a kibocsátás szempontjából kulcsfontosságú ágazatban csökkenjen az üvegházhatásúgáz-kibocsátás; emellett a tervekben szerepelnie kell egy kitekintésnek is arra irányulóan, hogy a gazdaság 2050-re szén-dioxid-semlegessé váljon. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Az EGSZB kéri, hogy az előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) megfelelő százalékát alkossák a zöld átállást szolgáló költségvetési előirányzatok. Sajnálatát fejezi ki a Nyugat-Balkán alacsony K+F+I-intenzitása miatt, és szorgalmazza nagyobb arányú részvételét a rendelkezésre álló uniós programokban, többek között az Európai horizont programban. Az ilyen beruházások ugyanis kulcsfontosságúak a hatékony zöld átállást szolgáló új technológiák kifejlesztéséhez. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Mivel az innováció alapvető szerepet játszik a változó energetikai környezetben, az EGSZB azt ajánlja, hogy a Nyugat-Balkánon komolyan fontolják meg az elosztott, azaz helyben termelt és fogyasztott energia használatát. Mivel a régióban kiterjedt hegyláncok találhatóak, nem könnyű és nem költséghatékony támogatni a nagy- és közepes feszültségű villamosenergia-hálózatok széles körű kiépítését. A jelenleg elérhető technológiai megoldások sokkal kiforrottabbak az elosztott energia támogatására, és ez gazdaságilag is megalapozottabb. Ezt az új megközelítést az aktuális uniós tapasztalatok mellett a termelő-fogyasztókra és az energiaközösségekre vonatkozó támogató uniós jogalkotási és szabályozási keret is alátámaszthatja. Az ilyen üzleti modellek megfelelőbb megoldásokat kínálhatnak a helyi igények és jellemzők figyelembevételéhez, és lehetővé teszik, hogy a helyi szereplők közvetlen részt vállaljanak a fenntartható megoldásokban, és így jobban elköteleződjenek a fenntartható fejlődésre való átállás iránt. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | Az EGSZB úgy véli továbbá, hogy a Nyugat-Balkánon nagy lehetőségek rejlenek az energiahatékonyságban. Az épületállomány felújítása – az ipari és egyéb tevékenységeket szolgáló, köz- és magánépületeket is ideértve – jelentős energia- és költségmegtakarítást eredményez, eközben pedig kezeli az energiaszegénység fontos problémáját is. Az energiamegtakarítás is fontos része a „helyi energia” üzleti és szociális modelljének, mivel az ipari és/vagy lakossági felhasználás céljából történő hővisszanyerésnek helyi vagy regionális szinten van értelme. A régió legtöbb országában az elosztási veszteségek is nagyok, és jelentős beruházást tesznek szükségessé. Ezért az uniós és nemzetközi finanszírozás ezen a téren is hozzájárulhat a hatékony, helyi és alacsony környezeti hatású energiatermelés és -fogyasztás fejlesztéséhez. Mivel a régió országai korlátozott lehetőségekkel rendelkeznek, szükség lesz ilyen finanszírozásra, tekintettel a beruházások kezdeti tőkeintenzitására és a viszonylag hosszú megtérülési időszakra. Az európai technológiák műszakilag és gazdaságilag is kiforrottak, és ezért megfelelőek a régió számára. Az EGSZB kéri az EU-t és az érintett finanszírozó szervezeteket, hogy erősítsék meg szerepvállalásukat a helyi és regionális energiahatékonysági projektek terén. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | Az EGSZB kéri, hogy – különös tekintettel a fent meghatározott kiemelt intézkedésekre – fokozottan és szorosan integrálják az energiaunió projektjébe az Energiaközösséget, amelynek célja, hogy az EU energiaügyi, éghajlatváltozási és környezetvédelmi vívmányait kiterjessze a bővítési és a szomszédos országokra. A civil társadalmi szervezetek számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy rendszeresen részt vegyenek az Energiaközösség ülésein. |
| --- | --- |

5.9

6.   Összeköttetések a Nyugat-Balkánon

Közlekedés

| 6.1 | Az EGSZB teljes mértékben támogatja, hogy a határokon átnyúló kereskedelem és mobilitás fokozása érdekében modern és „jövőálló” közlekedési hálózatokat fejlesszenek ki a régióban. Tekintettel arra, hogy a Nyugat-Balkán meglévő városi és közúthálózatai, valamint különösen elavult vasúthálózatai komoly fejlesztésre szorulnak, minden újonnan épített infrastruktúrának kezdettől fogva támogatnia kell az elektromos vagy tiszta hidrogénmeghajtású közlekedést, de adott esetben a gázüzemű járműveket is. Ez lehetővé tenné, hogy az infrastruktúra évtizedekig használható és korszerű legyen, miközben hozzájárul a levegő minőségének javításához és az üzemanyag-behozatal csökkentéséhez. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Az EU és az európai vállalatok, illetve szakértelmük bármely lehetséges kiválasztott fenntartható megoldás esetében (például elektromos közlekedés, bioüzemanyag, tiszta hidrogén) segíthetik a régión belüli zökkenőmentes bevezetést. Az EGSZB arra kéri a Nyugat-Balkánt, hogy aktívan működjön együtt az uniós köz- és magánszereplőkkel, és tegyen határozott lépéseket a közlekedési hálózatok fejlesztése érdekében. Az EGSZB ezenkívül javasolja az uniós bevált gyakorlati példák – köztük a fenntartható városi mobilitási tervek – átvételét. Ezeket a kezdeményezéseket az egyelőre kevésbé aktív Közlekedési Közösség szervezetén keresztül lehetne megvalósítani. |
| --- | --- |

6.2

Ikt

| 6.3 | Az adathálózatok és az ikt egyre inkább a gazdasági, ipari és társadalmi tevékenység gerincét jelentik. Emellett közvetlen és kulcsfontosságú kapcsolat áll fenn az ikt és a gyors internethálózatok, valamint a fenntartható fejlődés között, köszönhetően az intelligens hálózatok által támogatható automatizálás révén megjelenő megoldások – például a dolgok internete, az intelligens városok és falvak, az intelligens fogyasztásmérők, az összekapcsolt járművek stb. – hatékonyságának. E hálózatok és technológiák finanszírozásához méretgazdaságosságra van szükség, ezek ugyanis jelenleg költségesek, de a régió gazdasága számára forradalmi jelentőséggel bírhatnak. Ezért az EGSZB egyrészt szorgalmazza, hogy irányítsanak uniós finanszírozást erre a célra, másrészt pedig arra kéri a Nyugat-Balkán országait, hogy működjenek együtt egy, a gyors internet kiépítésére vonatkozó regionális főterv kidolgozásában, amely lehetővé tenné számukra, hogy közös szerződéseket alkudjanak ki, és kollektív tárgyalás és méretgazdaságosság révén jobb feltételeket érjenek el. |
| --- | --- |

6.3

7.   Természeti erőforrások, biológiai sokféleség és agrár-élelmiszeripari intézkedések a Nyugat-Balkánon, növekedési lehetőségek

| 7.1 | A Nyugat-Balkánon gazdag a biológiai sokféleség, és számos őshonos élőhely található, amelyeket nagyfokú erdősítés jellemez, ám ezek sokféle veszélynek vannak kitéve. Ilyen a városi és part menti övezetek beépített területeinek növekedése, a bányászati tevékenység, a kisméretű vízerőművek rosszul szabályozott fejlesztése, amelyre anélkül kerül sor, hogy átfogó elemzést végeznének a biológiai sokféleségre gyakorolt hatásukról, valamint a szabályozatlan vadászat és fakitermelés. A kormányok számos lépést tettek a fajok és az élőhelyek védelme érdekében, és növelték a védett területek arányát. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Az EGSZB javasolja, hogy a Nyugat-Balkán törékeny gazdaságai vizsgálják meg, miként válhatnak erőforrás-hatékonyabbá és miként mozdulhatnak el a körforgásos gazdaság irányába, mechanizmusokat dolgozva ki és alkalmazva a nagy természetvédelmi és társadalmi értékkel rendelkező veszélyeztetett tájak és élőhelyek (köztük folyók) tartós védelme érdekében, továbbá vizsgálják meg, miként mozdulhatnak el új zöld technológiák irányába. A régió figyelemre méltó biológiai sokféleségében és őshonos élőhelyeiben jelentős gazdasági potenciál rejlik az ökoturizmus és az agroturizmus kapcsán, ám fejleszteni kell a kapacitásokat és javítani a megfelelést. Az átlagos erőforrás-hatékonyság igen alacsony, az erőforrás-termelékenység egyötöde az uniós átlagnak, az újrafeldolgozási és a hulladékgazdálkodási gyakorlatok pedig fejletlenek. A helyzet javítása érdekében el kell mozdulni a körforgásos gazdaság felé, valamint új zöld technológiákat kell kifejleszteni és alkalmazni a régióban. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Az EGSZB javasolja, hogy az országok teljes mértékben tegyék magukévá a nemrégiben előterjesztett uniós biodiverzitási stratégia (16) elveit, különös tekintettel a védett területek hálózatának bővítésére, valamint a leromlott állapotú élőhelyek szigorú védelmére és helyreállítására. Ennek megfelelően igen ajánlott a nemzeti biodiverzitási stratégiák és cselekvési tervek mielőbbi felülvizsgálata és/vagy legalább nemzeti kötelezettségvállalások megtétele a legfontosabb célok vonatkozásában. |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | Az éghajlatváltozás hatással van az élelmiszer-termelésre és az értékláncokra is, és jelentős károkat és termelési veszteségeket okoz a növénytermesztési, az állattenyésztési, a halászati és az erdészeti ágazatban. A nemrégiben előterjesztett uniós „termelőtől a fogyasztóig” stratégiának (17) kell meghatároznia a regionális és nemzeti mezőgazdasági stratégiák kidolgozásának vezérelveit, ideértve a peszticidek, a műtrágyák és az antibiotikumok használatának csökkentését fenntartható élelmiszerek termelése érdekében, valamint annak biztosítását, hogy a termelők tisztes jövedelemhez jussanak tisztességes árak mellett, és egyidejűleg fokozatosan megszűnjenek a környezeti szempontból káros támogatások. |
| --- | --- |

7.4

8.   Horizontális feltételek a Nyugat-Balkán sikeres, fenntartható átalakulásához

| 8.1 | Az EGSZB emlékeztet arra, hogy a Nyugat-Balkán környezetbarátabbá válása felé történő átmenet nem lehet sikeres bizonyos alapvető előfeltételek teljesülése nélkül, amelyek elsősorban a stabil és átlátható nemzeti politikai keretrendszerekkel és a politikai akarattal kapcsolatosak. A felülvizsgált csatlakozási módszertan szerint meghatározott „Alapvető jogok” fejezetben szereplő jogállamiság az EU alapját képező érték, amely jogosan határozza meg a csatlakozási folyamat ütemét. Hiánya olyan környezetet teremt, amely kedvezőtlen a változás, a beruházások és a fenntarthatóbb társadalmak felé való szükséges átmenet szempontjából. |
| --- | --- |

8.1

| 8.2 | Az EGSZB ezért arra kéri a régió nemzeti hatóságait, hogy hozzanak sürgős, mélyreható és érdemi intézkedéseket a közigazgatás hatékony és átlátható működésének biztosítása, a korrupció elleni küzdelem és a korrupció felszámolása, az igazságszolgáltatási rendszerek teljes függetlenségének biztosítása, egy kiszámítható és vonzó üzleti környezet és az egyenlő versenyfeltételek megteremtése (ezen belül a piaci átláthatóság, a szabályozási egyértelműség és az összes érdekelt féllel történő nyílt konzultáció biztosítása), az innováció és a versenyképesség elősegítése, valamint a szociális partnerek és a civil társadalmi szervezetek fokozott bevonása érdekében – ez ugyanis az egyetlen módja annak, hogy kézzelfogható és tartós eredményeket lehessen elérni. |
| --- | --- |

8.2

| 8.3 | A szervezett civil társadalom annak minden alkotóelemével együtt, továbbá a szociális partnerek és más szervezetek középponti és aktív szerepet töltenek be a Nyugat-Balkán fenntartható fejlődésének előmozdításában. A társadalomhoz való kötődésüknek köszönhetően erős társadalmi támogatottságot és legitimitást biztosíthatnak e politikai célkitűzés számára. A szervezett civil társadalom fontos szerepet fog játszani a fenntartható fejlődésnek mint „a társadalom tudatos választásának” előmozdításában, amely ezáltal a politikai és társadalmi választóvonalakon átívelően elfogadott és támogatott lehetőséggé válik. |
| --- | --- |

8.3

| 8.4 | Az EGSZB emlékezteti a nyugat-balkáni hatóságokat az egyesülési szabadság garantálásának és a szilárd és hatékony civil párbeszédhez szükséges polgári tér biztosításának fontosságára. Felkéri a nyugat-balkáni kormányokat, hogy fogadjanak el a szociális partnerek és a civil társadalmi szervezetek számára kedvező környezetet és kapacitásépítést biztosító nemzeti stratégiákat, valamint ezekhez kapcsolódó cselekvési terveket. |
| --- | --- |

8.4

Kelt Brüsszelben, 2020. szeptember 18-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  Albánia, Bosznia-Hercegovina, Koszovó (ez a megnevezés nem érinti a Koszovó jogállásával kapcsolatos álláspontokat, és összhangban áll az 1244 (1999) sz. ENSZ BT-határozattal és a Nemzetközi Bíróságnak a koszovói függetlenségi nyilatkozatról szóló véleményével), Montenegró, Észak-Macedónia és Szerbia.

1

(2)  COM(2020) 315 final (2020. 04. 29.) – Közlemény a Covid19 leküzdése és a világjárványt követő helyreállítás során a Nyugat-Balkánnak nyújtandó támogatásról.

2

Közlemény a Covid19 leküzdése és a világjárványt követő helyreállítás során a Nyugat-Balkánnak nyújtandó támogatásról

(3)  Az EGSZB hozzájárulása a 2020. május 6-i EU–Nyugat-Balkán csúcstalálkozóhoz (2020.4.28.).

3

https://www.eesc.europa.eu/en/news-media/presentations/eesc-contribution-eu-western-balkans-summit-6-may-2020.

(4)  COM(2020) 57 final (2020.2.5.): A csatlakozási folyamat javítása – hiteles uniós perspektíva a Nyugat-Balkán számára.

4

A csatlakozási folyamat javítása – hiteles uniós perspektíva a Nyugat-Balkán számára

(5)  JOIN(2020) 11 (2020.4.8.) – Közlemény a COVID-19-járványra való globális szintű uniós reagálásról.

5

Közlemény a COVID-19-járványra való globális szintű uniós reagálásról

(6)  COM(2020) 315 final (2020.4.29.) – Közlemény a Covid19 leküzdése és a világjárványt követő helyreállítás során a Nyugat-Balkánnak nyújtandó támogatásról.

6

Közlemény a Covid19 leküzdése és a világjárványt követő helyreállítás során a Nyugat-Balkánnak nyújtandó támogatásról

(7)  HL C 262., 2018.7.25., 15. o.

7

(8)  COM(2019) 640 final (2019. 12. 11.) – Az európai zöld megállapodás melléklete.

8

Az európai zöld megállapodás melléklete

(9)  https://www.rcc.int/pubs/62

9

(10)  A 2014-ben indított „nyugat-balkáni hatok” kezdeményezés (más néven berlini folyamat) célja részben az, hogy támogassa az Energiaközösség hat délkelet-európai szerződő felét – Albániát, Bosznia-Hercegovinát, Koszovót*, Észak-Macedóniát, Montenegrót és Szerbiát – a regionális együttműködés megerősítésében és a fenntartható növekedés és munkahelyteremtés előmozdításában.

10

(11)  https://www.rcc.int/pubs/62

11

(12)  Az Egészségügyi Világszervezet becslései szerint az éghajlatváltozásnak tulajdonítható betegségek, balesetek és halálesetek több mint 80 %-ának gyermekek az érintettjei.

12

(13)  Koszovó nem részes fele az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezményének (UNFCCC), és mint ilyen, nincs számára előírva nemzetileg meghatározott hozzájárulás. Az éghajlatváltozási stratégiát azonban elfogadta.

13

(14)  A hidroelektromosság a többi megújuló energiaforrás között; prioritás a már létező struktúrák rehabilitációja; új nagyméretű vízerőművek építése korlátozott számban; a megújuló energiaforrások hálózati integrációja és regionális villamosenergia-piac; integrált vízkészlet-gazdálkodás; a változás hatásainak figyelembevétele; a hidroelektromosság-fejlesztés környezeti hatásainak figyelembevétele; határokon átnyúló megfontolások és fenntarthatósági elvek a hidroelektromosság tervezésében.

14

(15)  A 2006 óta fennálló Energiaközösség (amelynek mandátumát 2016-ban meghosszabbították) célja, hogy elterjessze az EU belső energiapiaci szabályait és elveit tagjai (az Európai Unió, Albánia, Bosznia-Hercegovina, Észak-Macedónia, Koszovó, Montenegró, Szerbia, Moldova, Ukrajna) és társult tagjai (Örményország, Grúzia, Norvégia és Törökország) körében. Székhelye Bécsben található. www.energy-community.org.

15

(16)  A 2030-ig tartó időszakra szóló uniós biodiverzitási stratégia, COM(2020) 380 final (2020. május 20.).

16

(17)  A „termelőtől a fogyasztóig” stratégia, COM(2020) 381 final.

17

---

| 2020.12.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 429/122 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 429/122

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Szén-dioxid-piacok: Új irányok, struktúrák és kihívások az európai iparágban

(saját kezdeményezésű vélemény)

(2020/C 429/17)

| Előadó: | Emmanuelle BUTAUD-STUBBS |
| --- | --- |

Előadó:

Emmanuelle BUTAUD-STUBBS

| Közgyűlési határozat: | 2020.2.20. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az eljárási szabályzat 32. cikkének (2) bekezdése |
| | saját kezdeményezésű vélemény |
| Illetékes szekció: | „Külkapcsolatok” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2020.7.24. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2020.9.18. |
| Plenáris ülés száma: | 554. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 220/0/1 |

Közgyűlési határozat:

2020.2.20.

Jogalap:

az eljárási szabályzat 32. cikkének (2) bekezdése

saját kezdeményezésű vélemény

Illetékes szekció:

„Külkapcsolatok” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2020.7.24.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2020.9.18.

Plenáris ülés száma:

554.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

220/0/1

1.   Következtetések és ajánlások

1.1.   A szén-dioxid-piacokra vonatkozó új megállapodás

| 1.1.1. | A világon számos szén-dioxid-piac létezik, és az EU kibocsátáskereskedelmi rendszere (ETS) nem elszigetelten működik. Ezek a szén-dioxid-piacok eltérő méretűek és eltérő szabályok szerint működnek, de közös elemeik is vannak néhány olyan piaci mechanizmus létrehozása révén, amelyek a szén-dioxid- és egyéb üvegházhatásúgáz-kibocsátások mérésére, valamint a tonnánkénti ár meghatározására szolgálnak. |
| --- | --- |

1.1.1.

| 1.1.2. | Ezeket a helyi szén-dioxid-piacokat az Európai Bizottságnak figyelemmel kell kísérnie annak érdekében, hogy azonosítsa azokat a bevált módszereket, melyek hasznosak lehetnek az ETS és az energia-irányelv átdolgozásához. A többi szén-dioxid-piac ilyen jellegű ismerete és megértése alapvető fontosságú az importált cikkek karbonintenzitását ellensúlyozó mechanizmus kalibrálásához is, amelyet eltérően kell alkalmazni a szén-dioxid-piaccal rendelkező és a szén-dioxid-piaccal nem rendelkező országokban. |
| --- | --- |

1.1.2.

| 1.1.3. | A jelenlegi Covid19-világjárvány nem lassíthatja a klímaváltozással kapcsolatos lépéseket, sem európai, sem nemzetközi szinten. Ez azt jelenti, hogy az európai zöld megállapodást az ütemtervnek megfelelően be kell vezetni. Már a legkisebb késedelem is meghiúsítja a karbonsemlegesség 2050-re való elérését. Ennél is fontosabb, hogy a helyreállítási csomagokat összhangba kell hozni az EU klímacéljával, továbbá az európai zöld megállapodás célkitűzésével. |
| --- | --- |

1.1.3.

| 1.1.4. | Az EGSZB úgy véli, hogy a Párizsi Megállapodás 6. cikkének elfogadása alapvető fontosságú lehetőség a 2020 utáni időszakra vonatkozó éghajlat-politikai intézkedések megerősítésére. Ezért az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a 2021-es COP26 konferencia során szerezzen egyértelmű megbízatást a tagállamoktól a 6. cikk megvalósítására vonatkozó iránymutatás elfogadásához szükséges kompromisszum eléréséhez. |
| --- | --- |

1.1.4.

1.2.   A szén-dioxid-piacok közötti kereskedés szabályozása

| 1.2.1. | A különböző joghatóságokban működő szén-dioxid-piacokon különböző árak érvényesülnek, amelyek jelenleg 1 USD/tonna szén-dioxid-egyenérték és 30 USD/tonna szén-dioxid-egyenérték között mozognak. Ez azt jelenti, hogy az összes ilyen szén-dioxid-piac közötti kétoldalú kereskedelmi forgalomnak a leginkább energiaintenzív és kereskedelmi kitettségű ágazatok (acél, cement és egyebek) tekintetében valamilyen specifikus mechanizmussal (kompenzáció, hozzáigazítás stb.) figyelembe kell vennie ezeket a különbségeket. |
| --- | --- |

1.2.1.

| 1.2.2. | Az EU szempontjából az aszimmetrikus szén-dioxid-árak problémáját prioritásként kell kezelni. Különböző lehetőségek állnak rendelkezésre ennek az aszimmetriának az enyhítésére és az európai ipar versenyképességének védelmére, beleértve a térítésmentes kiosztást, az ETS-sel való összekapcsolást és az importált fogyasztási cikkek karbonintenzitását ellensúlyozó mechanizmust. |
| --- | --- |

1.2.2.

| 1.2.3. | Az EGSZB támogatja a zöld megállapodás szakpolitikáját, és arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a terveknek megfelelően az elkövetkező hónapokban nyújtsa be a különböző javaslatokat, beleértve az importált cikkek karbonintenzitását ellensúlyozó mechanizmusról szólót. Míg az ilyen mechanizmus egyenlő versenyfeltételeket eredményezhet az EU legtöbb CO2-intenzív ágazata számára olyan harmadik országban lévő piaci versenytársaikhoz képest, ahol nincs ambiciózus klímapolitika, hatékonyságát nagyrészt a javaslat megvalósításának részletei fogják meghatározni, amelyekről az EGSZB várja az információkat. |
| --- | --- |

1.2.3.

| 1.2.4. | Figyelembe véve, hogy az importált cikkek karbonintenzitását ellensúlyozó mechanizmus az Európai Bizottság jelenlegi megbízatásának jogalkotási prioritása, az EGSZB tevékenységével már hozzájárult ezen elgondoláshoz annak érdekében, hogy olyan eszközt tervezzen meg, amely összhangban van a WTO szabályaival, hatékony fegyver a klímaváltozás ellen, és az EU iparának versenyképességét segíti (1). A cél ezenkívül a harmadik országok ellentétes hatású intézkedéseinek a megakadályozása egy olyan konzultációs folyamat révén, melynek része lesz a szén-dioxid-kibocsátás mérésének és összehasonlításának módszertanáról, valamint a legjobb rendelkezésre álló technológiákról folytatott párbeszéd. |
| --- | --- |

1.2.4.

| 1.2.5. | Az ilyen klímapolitikai intézkedések minden esetben részei kell, hogy legyenek az ipari intézkedéseket, a finanszírozáshoz és a befektetéshez való hozzáférést, a szabványosítási erőfeszítéseket, a K+F programokat és a képzési szakpolitikákat magában foglaló átfogó globális szakpolitikának, hogy könnyebb legyen a tiszta technológiák felé való átmenet az EU-ban. |
| --- | --- |

1.2.5.

| 1.2.6. | A fosszilis tüzelőanyagok leginkább torzító hatású támogatásának fokozatos kivezetését szabályosan meg kell szervezni tagállami szinten, valamint figyelembe kell venni annak szükségességét, hogy a kibocsátási egységek értékesítéséből szerzett bevételt a szénfüggő régiók méltányos átállásának biztosítására kell felhasználni. Ez a szakpolitika segíteni fog az EU-nak abban, hogy határozottabb szerepet vállaljon a WTO esedékes, a fosszilis tüzelőanyagok támogatásainak csökkentéséről szóló többoldalú tárgyalásaiban. |
| --- | --- |

1.2.6.

2.   A szén-dioxid-piacok nagy számban történő kialakulása világszerte és ezen piacok jellemzői

2.1.   Fogalommeghatározások

| 2.1.1. | A szén-dioxid-árazás az egyik alapvető fontosságú szakpolitikai eszköz az ÜHG-kibocsátás csökkentésére. A Világbank meghatározása szerint: „A szén-dioxid-árazás olyan eszköz, amely elkülöníti az üvegházhatásúgáz-kibocsátás külső költségeit – azokat a kibocsátási költségeket, amelyeket a köz fizet meg, például a terményeket ért károkat, a hőhullámok és a szárazság okozta egészségügyi költségeket és az ingatlanok áradások és a tengerszint emelkedése következtében történő elvesztését –, és az ár révén összekapcsolja azokat a forrásaikkal, rendszerint a kibocsátott szén-dioxid árának formájában.” |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Szakpolitikákba való átültetésekor a szén-dioxid-árazás elképzelése különböző formákat ölthet: ezek a szén-dioxid-adó vagy a szén-dioxid-piac. Az egyik legelterjedtebb forma a kibocsátáskereskedelmi rendszer. Az OECD magyarázata szerint: „A kibocsátáskereskedelmi rendszerek hozzájárulnak a gazdasági hatékonysághoz, mégpedig azáltal, hogy ott könnyítik meg a kibocsátások csökkentését, ahol az a legolcsóbban elérhető. Azon szennyezők számára, akik szerint költséges lenne kibocsátásuk csökkentése, megengedett kibocsátási egységek vásárlása olyan szennyezőktől, akik alacsonyabb költségen képesek csökkenteni kibocsátásukat. Egy »tökéletesen« működő piacon egy további kibocsátási egységnyi csökkentés költségei kiegyenlítődnének, és egy adott környezetvédelmi cél elérésének összes költsége minimalizálódna.” |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | A kereskedelmi rendszerek két alaptípusa létezik: a fix összkvótás kereskedési rendszer, melyben rögzítik a kibocsátások felső határértékét, és a kibocsátásokat vagy elárverezik, vagy térítésmentesen osztják ki meghatározott szempontok szerint, valamint a „baseline-and-credit” kereskedelmi rendszer, melyben nincs rögzített felső határa a kibocsátásnak, de azok a szennyezők, amelyek nagyobb mértékben csökkentik kibocsátásaikat, mint amekkorára kötelezettek, „karbonkreditet” szereznek, melyeket el tudnak adni másoknak. |
| --- | --- |

2.1.3.

2.2.   Globális áttekintés

| 2.2.1. | Jelenleg négy kontinensen 21 kibocsátáskereskedelmi rendszer működik 29 joghatóság alatt. Ezek a rendszerek nemzetek feletti, nemzeti és szubnacionális (állami, tartományi és városi) szinten működnek. A kibocsátáskereskedelmi rendszert alkalmazó joghatóságok a globális GDP 42 %-át teszik ki. Az ETS-ek a globális ÜHG-kibocsátások 9 %-át fedik le, és a világ népességének közel egyhatoda él olyan területen, ahol egy működő ETS van hatályban. Jelenleg további 24 rendszert fejlesztenek, illetve fontolják azok létrehozását (2). |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | A létező ETS-ek a következők:






  — | nemzetek feletti szinten: az EU ETS, amely magában foglalja az EU tagállamokon kívül Izlandot, Liechtensteint és Norvégiát, |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

—

nemzetek feletti szinten: az EU ETS, amely magában foglalja az EU tagállamokon kívül Izlandot, Liechtensteint és Norvégiát,

| — | nemzeti szinten: Kazahsztán, Mexikó, Új-Zéland, Koreai Köztársaság és Svájc, |
| --- | --- |

—

nemzeti szinten: Kazahsztán, Mexikó, Új-Zéland, Koreai Köztársaság és Svájc,

| — | tartományi és állami szinten: Connecticut, Delaware, Fucsien, Hupej, Kalifornia, Kuangtung, Maine, Maryland, Massachusetts, New Hampshire, New Jersey, New York, Nova Scotia, Quebec, Rhode Island, Vermont, |
| --- | --- |

—

tartományi és állami szinten: Connecticut, Delaware, Fucsien, Hupej, Kalifornia, Kuangtung, Maine, Maryland, Massachusetts, New Hampshire, New Jersey, New York, Nova Scotia, Quebec, Rhode Island, Vermont,

| — | városi szinten: Peking, Csungking, Szaitama, Sanghaj, Sencsen, Tiencsin, Tokió. |
| --- | --- |

—

városi szinten: Peking, Csungking, Szaitama, Sanghaj, Sencsen, Tiencsin, Tokió.

| 2.2.3. | Az EU ETS a legnagyobb és a legrégebbi kibocsátáskereskedelmi rendszer. A 2005-ben létrehozott rendszer az EU kibocsátásainak mintegy 45 %-át fedi le. A méret és a létrehozás időpontja szempontjából Kalifornia és Korea követi. |
| --- | --- |

2.2.3.

2.3.   Szén-dioxid-piacok közös jellemzői és sajátosságai

2.3.1.   Közös jellemzők

| 2.3.1.1. | Noha nincs két egyforma ETS, egyes jellemzők és kialakítási megoldások közösek a különböző rendszerekben, vagy legalábbis gyakran fordulnak elő.






  — | Ágazati lefedettség: a legtöbb ETS az energia- és az ipari ágazatokat fedi le, amelyek a legtöbb országban a nemzeti ÜHG-kibocsátás jelentős részéért felelősek. |
| --- | --- | --- |

2.3.1.1.

—

Ágazati lefedettség: a legtöbb ETS az energia- és az ipari ágazatokat fedi le, amelyek a legtöbb országban a nemzeti ÜHG-kibocsátás jelentős részéért felelősek.

| — | Kiosztási szabályok: a legtöbb rendszer megkülönbözteti a kibocsátási egységek térítésmentes kiosztását és az árverezést. |
| --- | --- |

—

Kiosztási szabályok: a legtöbb rendszer megkülönbözteti a kibocsátási egységek térítésmentes kiosztását és az árverezést.

| — | CO2-kibocsátás-áthelyezés és versenyszabályok: a legtöbb rendszer térítésmentesen osztja ki az egységeket olyan szabályosan működő szervezetek között, melyek ki vannak téve a CO2-kibocsátás-áthelyezés kockázatának, hogy így megőrizzék az ilyen szervezetek versenyképességét. |
| --- | --- |

—

CO2-kibocsátás-áthelyezés és versenyszabályok: a legtöbb rendszer térítésmentesen osztja ki az egységeket olyan szabályosan működő szervezetek között, melyek ki vannak téve a CO2-kibocsátás-áthelyezés kockázatának, hogy így megőrizzék az ilyen szervezetek versenyképességét.

2.3.2.   Sajátosságok

| 2.3.2.1. | Ugyanakkor általában különbségek is vannak a különböző ETS-ek között, különösen az egyedi tervezési szempontok tekintetében:






  — | Ágazati lefedettség: az egyes ETS-ek pontos ágazati lefedettsége eltérő. Egyes ETS-ek például csak az energiaágazatot foglalják magukban, míg mások az energiaágazaton és az iparon túl olyan ágazatokra is kiterjednek, mint amilyen a hulladékgazdálkodás, a szállítás, a belföldi légiközlekedés, az építőipar és az erdészet. |
| --- | --- | --- |

2.3.2.1.

—

Ágazati lefedettség: az egyes ETS-ek pontos ágazati lefedettsége eltérő. Egyes ETS-ek például csak az energiaágazatot foglalják magukban, míg mások az energiaágazaton és az iparon túl olyan ágazatokra is kiterjednek, mint amilyen a hulladékgazdálkodás, a szállítás, a belföldi légiközlekedés, az építőipar és az erdészet.

| — | A piac stabilitásával kapcsolatos rendelkezések: több ETS-nek vannak a piac stabilitásával kapcsolatos rendelkezései, amelyek minimálár és maximumár, vagy kibocsátásiegység-tartalékok formájában valósulhatnak meg. |
| --- | --- |

—

A piac stabilitásával kapcsolatos rendelkezések: több ETS-nek vannak a piac stabilitásával kapcsolatos rendelkezései, amelyek minimálár és maximumár, vagy kibocsátásiegység-tartalékok formájában valósulhatnak meg.

| — | Rugalmassági rendelkezések: a rugalmasság lehetősége és a rugalmasságra vonatkozó szabályok, mint például a bankolás, a kölcsönfelvétel és a nemzetközi karbonkreditek, eltérőek az egyes ETS-ekben. |
| --- | --- |

—

Rugalmassági rendelkezések: a rugalmasság lehetősége és a rugalmasságra vonatkozó szabályok, mint például a bankolás, a kölcsönfelvétel és a nemzetközi karbonkreditek, eltérőek az egyes ETS-ekben.

| — | A szén-dioxid ára: az ETS-ben a szén-dioxid ára nincs meghatározva (az olyan speciális árszabályozások kivételével, mint például a minimálár és a maximumár meghatározása), hanem azt a piaci egyensúly és a piac dinamikája határozza meg. Ezért a különböző ETS-ek tonnánkénti árai néhány eurótól 30 eurót meghaladó értékig terjednek. |
| --- | --- |

—

A szén-dioxid ára: az ETS-ben a szén-dioxid ára nincs meghatározva (az olyan speciális árszabályozások kivételével, mint például a minimálár és a maximumár meghatározása), hanem azt a piaci egyensúly és a piac dinamikája határozza meg. Ezért a különböző ETS-ek tonnánkénti árai néhány eurótól 30 eurót meghaladó értékig terjednek.

| — | Felső határ csökkenése: a felső határnak az előző év azonos időszakához képest való csökkenése eltérő az egyes rendszerekben, és az adott ország hosszú távú kibocsátáscsökkentési célkitűzésének ambíciószintjét tükrözi. |
| --- | --- |

—

Felső határ csökkenése: a felső határnak az előző év azonos időszakához képest való csökkenése eltérő az egyes rendszerekben, és az adott ország hosszú távú kibocsátáscsökkentési célkitűzésének ambíciószintjét tükrözi.

| — | CO2-kibocsátás-áthelyezési és versenyképességi szabályok: a CO2-kibocsátás-áthelyezési szabályok és a lefedett ágazatok is eltérőek a különböző ETS-ekben. |
| --- | --- |

—

CO2-kibocsátás-áthelyezési és versenyképességi szabályok: a CO2-kibocsátás-áthelyezési szabályok és a lefedett ágazatok is eltérőek a különböző ETS-ekben.

| — | Bevételek felhasználása: a kibocsátási egységek árveréseinek bevételeit különböző módon használhatják fel. Egyes rendszerekben meghatározott célra használják őket, például a K+F támogatására, a rendszerben részt vevő szervezetek kompenzálására stb., míg más rendszerekben az államháztartásba kerülnek. Az EU-ban a tagállamoknak az árverési bevételek legalább 50 %-át kell éghajlat- és energiapolitikai célokra fordítaniuk. |
| --- | --- |

—

Bevételek felhasználása: a kibocsátási egységek árveréseinek bevételeit különböző módon használhatják fel. Egyes rendszerekben meghatározott célra használják őket, például a K+F támogatására, a rendszerben részt vevő szervezetek kompenzálására stb., míg más rendszerekben az államháztartásba kerülnek. Az EU-ban a tagállamoknak az árverési bevételek legalább 50 %-át kell éghajlat- és energiapolitikai célokra fordítaniuk.

2.4.   Az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer, az első és legnagyobb szén-dioxid-piac rövid áttekintése

| 2.4.1. | Az Európai Unió kibocsátáskereskedelmi rendszere (EU ETS) az első és legnagyobb fix összkvótás kereskedési rendszer az ÜHG-kibocsátások csökkentésére (3). Az EU ETS-t három egymást követő szakaszban hozták létre és bővítették: I. szakasz (2005–2007), II. szakasz (2008–2012; összhangban a Kiotói Jegyzőkönyv szerinti első kötelezettségvállalási időszakkal), III. szakasz (2013–2020, összhangban a Kiotói Jegyzőkönyv szerinti második kötelezettségvállalási időszakkal) (4). |
| --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | A közelgő IV. szakasz 2021-ben kezdődik és 2030-ig tart majd. Az EU ETS hozzávetőleg 11 000 erőművet, gyártóüzemet és egyéb helyhez kötött létesítményt, továbbá légiközlekedési tevékenységeket foglal magában 30 országban: a 27 EU-tagállamban, Izlandon, Liechtensteinben és Norvégiában. Az EU összes ÜHG-kibocsátásának az EU ETS mintegy 45 %-át fedi le (5). |
| --- | --- |

2.4.2.

| 2.4.3. | Az EU által 2014 októberében elfogadott, az éghajlat- és energiapolitika 2030-ig szóló kerete újból megerősíti a dekarbonizációra irányuló stratégiát, valamint 2020-on túlra kiterjeszti az érdekszövetség dekarbonizációs céljait, beleértve az ÜHG-kibocsátások 2030-ig legalább 40 %-os csökkentését (az 1990-es szintekhez képest). |
| --- | --- |

2.4.3.

| 2.4.4. | Az EU ETS az ÜHG-kibocsátások fent említett csökkentésének eléréséhez úgy járul hozzá, hogy az EU ETS által lefedett ágazatokban a kibocsátásokat 43 %-kal csökkenti a 2005-ös szinthez képest (6). Az EU ETS IV. szakasza 2021-től 2030-ig tart majd. A IV. szakasz célja a kibocsátáscsökkentés ütemének növelése, célzottabb CO2-kibocsátás-áthelyezési szabályok felállítása, valamint az alacsony szén-dioxid-kibocsátást eredményező innováció és az energiaágazat modernizációjának finanszírozása (7). Az Európai Bizottság új szabályokat vezetett be az EU ETS IV. szakasz előtti megreformálása és, ami a legfontosabb, a felső határ csökkentési pályájának a 2030-as kibocsátáscsökkentési céllal való összhangba hozása érdekében. |
| --- | --- |

2.4.4.

2.5.   Kiegészítő intézkedések egy globális uniós éghajlat-politika keretében

| 2.5.1. | Uniós szinten az EU ETS nem az egyetlen, az Unió egészére kiterjedő szakpolitika, amelyet bevezettek az érdekszövetség 2020-as éghajlat- és energiapolitikai céljának elérése érdekében. Az EU 2020-as integrált energiaügyi és éghajlat-változási csomagja három különböző, 2020-ra teljesítendő célt tűzött ki:






  — | az ÜHG-kibocsátásoknak az 1990-es szintekhez képest 20 %-kal történő csökkentése, |
| --- | --- | --- |

2.5.1.

—

az ÜHG-kibocsátásoknak az 1990-es szintekhez képest 20 %-kal történő csökkentése,

| — | a megújuló forrásból származó energia 20 %-os arányának elérése az Unió energiamixében, |
| --- | --- |

—

a megújuló forrásból származó energia 20 %-os arányának elérése az Unió energiamixében,

| — | az energiahatékonyság 20 %-os növelése. |
| --- | --- |

—

az energiahatékonyság 20 %-os növelése.

| 2.5.2. | Míg az EU ETS-t az európai gazdaság dekarbonizációja és az első cél elérése kulcsfontosságú szakpolitikai eszközének szánták, a megújulóenergia-irányelvet (RED) és az energiahatékonysági irányelvet (EED) a második és a harmadik cél elérése érdekében vezették be. |
| --- | --- |

2.5.2.

| 2.5.3. | Ezenkívül egy sor tagállam nemzeti szinten kiegészítő és átfedő szabályozásokat vezetett be, főleg minimálár megállapítása és a szén felhasználásnak fokozatos megszüntetése formájában. A hatékony szabályozás biztosítása érdekében fontos a kiegészítő és átfedő szabályozások negatív hatásainak elkerülése. |
| --- | --- |

2.5.3.

| 2.5.4. | A kiegészítő és átfedő szabályozások bevezetése számottevő hatással lehet az EU szén-dioxid-piacának működésére. A kibocsátásoknak az ilyen szabályozások következtében történő erőteljes csökkenése a kibocsátási egységek iránti kereslet csökkenését eredményezné, ennek következtében pedig felborítaná a piaci egyensúlyt. |
| --- | --- |

2.5.4.

| 2.5.5. | Ez a hatás bizonyos mértékig csökkenthető a piaci stabilitási tartalékkal (MSR), amely 2019 januárjában kezdte meg működését, célja pedig a piacon felgyülemlő kibocsátási egységek többletének felvétele. A 2019-től 2023-ig terjedő időszakban az MSR a többlet 24 %-át fogja visszatartani. Ez az érték 2024-től 12 %-ra fog csökkenni, 2023-tól pedig azok az MSR-ben lévő kibocsátási egységek, amelyek meghaladják a megelőző évben összesen elárverezett egységek számát, érvényességüket vesztik. Ennek ellenére döntő fontosságú nagyobb átláthatóság és összehasonlíthatóság biztosítása az ilyen, az EU ETS-sel átfedésben lévő szabályozások esetében és, ahol a hatás számottevő, a negatív hatások minimalizálása. |
| --- | --- |

2.5.5.

| 2.5.6. | A fosszilis tüzelőanyagok nemzeti és regionális szintű támogatásának kérdését nagyságrendjük miatt előrébb kellene helyezni az EU napirendjén: ezek a támogatások évente akár 300 milliárd eurót is kitehetnek, ami a zöld megállapodás teljes beruházási összege egyharmadának felel meg, és az EU proaktívabb elkötelezettségét eredményezi a WTO-val való, a fosszilis tüzelőanyagok támogatásának fokozatos megszüntetéséről szóló jövőbeni tárgyalásokon. |
| --- | --- |

2.5.6.

| 2.5.7. | Az EGSZB továbbá megállapította, hogy a megújuló energiák nagyszerű eszközei a regionális fejlesztésnek (biomassza, szél, nap stb.). A fő kérdés az volt, hogy hogyan lehet kombinálni a két szakpolitikát, azaz a fosszilis tüzelőanyagok (szén, olaj) támogatásának fokozatos megszüntetését és a megújuló energiák ösztönzésének bevezetését. |
| --- | --- |

2.5.7.

3.   A szén-dioxid-piacok jövőbeni kihívásai és lehetőségei

| 3.1. | A Covid19 és a klímapolitikára gyakorolt hatása |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Az EU-ban a járvány megfékezésére irányuló intézkedések a szén-dioxid-kibocsátás napi 58 %-os csökkenéséhez vezettek (8). Amennyiben ezek az intézkedések a tagállamok többségében 45 napig tartanak, 2020-ban 45 megatonnányi CO2 kibocsátása kerülhető el, ami az EU éves kibocsátásának 5 %-át jelenti. A közúti és a légi közlekedésben a napi kibocsátások a szokásosnál 10-szer alacsonyabbak voltak, miközben az energiafogyasztás csökkenése eléri a 40 %-ot. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | A kibocsátások jelenlegi csökkenése várhatóan átmeneti lesz, és az EU hamarosan ugyanazokkal a dekarbonizációs kihívásokkal fog szembenézni, mint a járvány előtt (9). Ez azt jelenti, hogy az európai zöld megállapodást az ütemtervnek megfelelően be kell vezetni. Már a legkisebb késedelem is meghiúsítja a karbonsemlegesség 2050-re való elérését. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Az üvegházhatású gázok (ÜHG) kibocsátásának csökkentését szolgáló piaci eszközök ellenálónak bizonyultak a Covid19 hatásaival szemben. A kibocsátási egységek árai csökkentek, ami alacsonyabb várható keresletet tükröz, ami rövid távú könnyebbséget jelent a vállalkozások számára. A legtöbb meglévő kibocsátáskereskedelmi rendszerbe beépített piacstabilitási intézkedések biztosítják, hogy a szén-dioxid-árak csökkenése ne menjen bizonyos szint alá, és hogy ne folytatódjon közép- vagy hosszú távon. Fontos biztosítani, hogy ezek az intézkedések képesek legyenek ellenállni a Covid19 hatásainak. Ez alapvető fontosságú a szén-dioxid-árak hosszú távú biztonságának biztosításához. A szabályozó szerveknek emellett sikerült rugalmasságot biztosítaniuk a megfelelési és szabályozási határidők tekintetében az igen zavaró körülmények között. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.2. | A szén-dioxid-piacok potenciáljának felszabadítását szolgáló közös szabályok elfogadása (a Párizsi Megállapodás 6. cikke) |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | A 2015 decemberében elfogadott Párizsi Megállapodás előkészítette az éghajlat-politikai intézkedéseket a század második felére, ha nem annál sokkal hosszabb időre. A Párizsi Megállapodás szerint a részt vevő országoktól elvárják, hogy nemzetileg meghatározott hozzájárulásokat (NDC-ket) állapítsanak meg, amelyek körvonalazzák hozzájárulásukat a Megállapodás fő céljának eléréséhez. Az NDC-k általában eléggé eltérőek, de rendszerint tartalmaznak a következő 10 évre vonatkozó kibocsátáscsökkentési célkitűzést. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | A Párizsi Megállapodás 6. cikke olyan, az országok közötti keret létrehozására irányul, amelyben együttműködnek az NDC-k megvalósításában, többek között piaci alapú megközelítések révén. Ennélfogva lehetővé teszi egy nemzetközi szén-dioxid-piacnak a Párizsi Megállapodás szerinti létrehozását. Ennél is fontosabb, hogy kulcsfontosságú szerepe lehet a szén-dioxid-árazási politikák és a kibocsátáskereskedelmi rendszerek elterjedésében és kibővítésében. A 6. cikk révén az ETS-t működtető országok egy másik ETS-sel össze tudják kapcsolni rendszerüket, a kapcsolatot pedig NDC-jük elérésének egyik módjaként használhatják. Az országok nemzetközi karbonkrediteket is beszerezhetnek majd, hogy egy nemzetközi piaci kereten keresztül megfeleljenek belföldi szabályozásaiknak. Az UNFCCC-tárgyalások során a 2018-as COP24 és a 2019-es COP25 konferencián az egyes felek közötti alapvető nézetkülönbségek miatt nem sikerült a 6. cikk végrehajtására vonatkozó iránymutatást elfogadni. A 6. cikkel kapcsolatos iránymutatás elfogadása most a COP26 konferencián lesz napirenden, és alapvető fontosságú, hogy ez a folyamat további késedelem nélkül lezáruljon. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.3. | Tárgyalás egy ambiciózus és kiegyensúlyozott bilaterális megállapodásról az EU-27 és az Egyesült Királyság szén-dioxid-piaca között |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Az Európai Bizottságban egyetértés van abban, hogy az Egyesült Királyság nagyszerű partner lenne a klímaváltozással kapcsolatos kérdésekben, ugyanakkor azt is tudják, hogy az időtállóság biztosítása érdekében a megállapodásban egyértelmű éghajlat-politikai rendelkezéseknek kell szerepelniük, hogy behatárolják az Egyesült Királyág uniós szabályoktól való eltérését. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Az EU megközelítése négy elemen alapul:






  — | A Párizsi Megállapodás alapvető eleme kell, hogy legyen a szabadkereskedelmi megállapodásnak (FTA). Ez azt jelenti, hogy az egyik fél felfüggesztheti a Szerződés rendelkezéseit, ha a másik fél azokat megszegi. |
| --- | --- | --- |

3.3.2.

—

A Párizsi Megállapodás alapvető eleme kell, hogy legyen a szabadkereskedelmi megállapodásnak (FTA). Ez azt jelenti, hogy az egyik fél felfüggesztheti a Szerződés rendelkezéseit, ha a másik fél azokat megszegi.

| — | Mindkét félnek meg kell erősítenie a klímasemlegesség legkésőbb 2050-ig történő elérésére vonatkozó kötelezettségvállalását: az Egyesült Királyság már belső jogalkotási aktust készített rá, de úgy gondoljuk, hogy az EU és az Egyesült Királyság közötti jövőbeli megállapodásra vonatkozó rendelkezés megerősítené ezt a kötelezettségvállalást. |
| --- | --- |

—

Mindkét félnek meg kell erősítenie a klímasemlegesség legkésőbb 2050-ig történő elérésére vonatkozó kötelezettségvállalását: az Egyesült Királyság már belső jogalkotási aktust készített rá, de úgy gondoljuk, hogy az EU és az Egyesült Királyság közötti jövőbeli megállapodásra vonatkozó rendelkezés megerősítené ezt a kötelezettségvállalást.

| — | Egyenlő versenyfeltételek és a védelem szinjének csökkentését tiltó záradék: döntő fontosságú elem az EU számára. Ha azt akarjuk, hogy ez a partnerség kiállja az idő próbáját, biztosítanunk kell, hogy az Egyesült Királyságban a jövőbeli igazgatási szervek ne csökkentsék az éghajlatváltozás elleni küzdelem jelenlegi magas színvonalát. |
| --- | --- |

—

Egyenlő versenyfeltételek és a védelem szinjének csökkentését tiltó záradék: döntő fontosságú elem az EU számára. Ha azt akarjuk, hogy ez a partnerség kiállja az idő próbáját, biztosítanunk kell, hogy az Egyesült Királyságban a jövőbeli igazgatási szervek ne csökkentsék az éghajlatváltozás elleni küzdelem jelenlegi magas színvonalát.

| — | A szén-dioxid-árazás rendszerének létrehozása az Egyesült Királyságban: az Egyesült Királyság úgy döntött, hogy kilép az EU kibocsátáskereskedelmi rendszeréből. Az Egyesült Királyság 2019-ben az összes kibocsátási egység 7 %-át képviselte, bizonyos ágazatokban, például a légiközlekedésben pedig 19 %-át. Ezért döntő fontosságú, hogy az Egyesült Királyság kiépítse saját piacát, figyelembe véve annak az uniós rendszerrel való összeegyeztethetőségét. Az Egyesült Királyság június 1-jén ismertette egy nemzeti kibocsátáskereskedelmi rendszer létrehozására irányuló javaslatát. Az EU nyitott arra, hogy összekapcsolási megállapodást kössön az Egyesült Királyság jövőbeli kibocsátáskereskedelmi rendszere és az EU ETS között, amennyiben az ilyen összekapcsolás nem sérti az EU ETS integritását. |
| --- | --- |

—

A szén-dioxid-árazás rendszerének létrehozása az Egyesült Királyságban: az Egyesült Királyság úgy döntött, hogy kilép az EU kibocsátáskereskedelmi rendszeréből. Az Egyesült Királyság 2019-ben az összes kibocsátási egység 7 %-át képviselte, bizonyos ágazatokban, például a légiközlekedésben pedig 19 %-át. Ezért döntő fontosságú, hogy az Egyesült Királyság kiépítse saját piacát, figyelembe véve annak az uniós rendszerrel való összeegyeztethetőségét. Az Egyesült Királyság június 1-jén ismertette egy nemzeti kibocsátáskereskedelmi rendszer létrehozására irányuló javaslatát. Az EU nyitott arra, hogy összekapcsolási megállapodást kössön az Egyesült Királyság jövőbeli kibocsátáskereskedelmi rendszere és az EU ETS között, amennyiben az ilyen összekapcsolás nem sérti az EU ETS integritását.

| 3.4. | Az átfogó gazdasági és kereskedelmi megállapodás (CETA) alapján levont tanulságok és a kétoldalú klímapolitikai együttműködés lehetőségei |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | A CETA 24.4. cikke olyan rendelkezést tartalmaz, amely összekapcsolja a kereskedelmet és a környezetet, amelynek értelmében Kanada és az EU is újból megerősíti elkötelezettségét azoknak a többoldalú megállapodásoknak a végrehajtása iránt, amelyeknek részes felei. Ez a rendelkezés utat nyithat a Kanada és az EU között a multilaterális környezetvédelmi megállapodásokról folytatott tárgyalások előtt, amelyek során megosztják a közös aggályokat, valamint lefektetik annak alapjait, hogy Kanada és az EU a Párizsi Megállapodás szerinti új, együttműködésen alapuló éghajlat-politikai kezdeményezéseket dolgozzon ki vagy vezessen. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | A CETA 22.3. cikke felszólít a Kanada és az EU közötti, a fenntartható fejlődést elősegítő kereskedelem terén való együttműködésre. A 24. cikk szerinti munkaterv magában foglalja a kereskedelem és beruházások által a környezetpolitikára gyakorolt hatás terén folytatott együttműködést, valamint olyan, az éghajlat-változási rendszer kereskedelemmel kapcsolatos szempontjainak figyelembevételét, mint amilyen a szén-dioxid-piacok kérdése és a tiszta technológiák átadása és fejlesztése. A 24.12. cikk tájékoztatásul 10 olyan területet sorol fel, amelyekben lehetséges a felek közötti együttműködés környezetvédelmi kérdésekben, amennyiben egyesek úgy tartják, hogy a CETA a nemzeti szakpolitika kidolgozását „többoldalúvá tevő” platformként működik. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Az EU és Kanada által az importált cikkek karbonintenzitását ellensúlyozó mechanizmusokkal kapcsolatban folytatott közös munka „a jelenlegi és jövőbeli nemzetközi éghajlat-változási rendszerek kereskedelmi vonatkozásai” területére irányuló lehetséges együttműködés egyik témája. Ez az együttműködés az információmegosztás és a bevált gyakorlatokról való megállapodás területén valósulhat meg, például a kereskedelem tárgyát képező áruk szén-dioxid-tartalmának kiszámításában vagy a versenyképességgel és a CO2-kibocsátás-áthelyezéssel kapcsolatos módszertanok összehangolásában az olyan kibocsátásintenzív, kereskedelmi kitettségű (EITE) ágazatokban, amelyeket jelenleg nemzeti szinten teljesítendő kibocsátáskereskedelmi rendszerek szabályoznak Kanadában és az EU-ban egyaránt. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Az érintett ágazatoktól, mint a cement- vagy az alumíniumipartól érkező támogatás révén életképes lehetőségek is adódhatnak az ETS kialakítására, valamint a versenyképesség megőrzésére és a CO2-kibocsátás-áthelyezés megakadályozására (pl. a térítésmentes kiosztások kiszámítására szolgáló közös referenciaértékek és módszertanok, illetve az importált cikkek karbonintenzitásának ellensúlyozására szolgáló közös mechanizmusok kidolgozására) irányuló, az EU és Kanada közötti együttműködésen alapuló közös ágazati kísérleti projektek számára. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.5. | Az ágazati hatókör kiterjesztéséből levont tanulságok: közlekedés és üzemanyagok |
| --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | Miközben az EU vizsgálja az EU ETS jövőbeni módosításait, jelentős és alapos figyelmet kell fordítani az észak-amerikai szubnacionális kibocsátáskereskedelmi rendszerek piaci szerkezetével és működőképességével kapcsolatos tapasztalatokra. Az EU számára különösen értékes tanulságokkal az szolgál, ahogyan Kalifornia és Quebec kiterjesztette az ETS hatályát úgy, hogy az magában foglalja a közlekedési és az üzemanyag-ágazatokat is. Kalifornia és Quebec közlekedésiüzemanyag-, földgáz- és egyéb üzemanyag-forgalmazói 2015 óta teljesítik a Western Climate Initiative elnevezésű közös kezdeményezés (WCI) fix összkvótás programja szerinti megfelelési követelményeket. Az ágazatnak a program alá tartozó szervezetei nem kapnak térítésmentes kibocsátási egységeket, hanem az állam által szervezett negyedéves árveréseken vagy a másodlagos magánpiacon kötelesek ilyeneket vásárolni. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Egy másik USA-beli fejlemény, amelyet érdemes figyelemmel kísérni, a Transportation Climate Initiative (10) (TCI) elnevezésű kezdeményezés, az USA 12 északkeleti és közép-atlanti államának és a Columbia Kerület regionális együttműködése, amely a közlekedés javítására, a tiszta energián alapuló gazdaság kialakítására és a közlekedési ágazat szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére törekszik. A kezdeményezés arra épül, hogy a régió vezető helyet tölt be az energiaágazat ÜHG-kibocsátásainak csökkentésében egy 2009-ben bevezetett, regionális szinten teljesítendő fix összkvótás kereskedési program, a Regional Greenhouse Gas Initiative (RGGI) elnevezésű kezdeményezés révén. Miután a TCI alá tartozó joghatóságok összes ÜHG-kibocsátásának egyharmada a közlekedési ágazatban keletkezik, a részt vevő államok 2020-ban egy közös „mintaszabály”-megközelítés kialakításában működnek együtt, amelynek keretében javaslatokat tesznek az ETS program kialakítására a jelenleg nem lefedett – és növekvő – ágazati kibocsátások kezelése érdekében. A tervek szerint az új vagy kibővített ETS program(ok) már 2022-ben elindíthatja/elindíthatják az első kötelezettségvállalási időszakokat. |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | Az ETS szélesebb körű ágazati kiterjesztésének éghajlati és gazdasági előnyei egyértelműek: minél nagyobb és szélesebb körű a piac, annál nagyobb a piaci résztvevők köre, annál több a kibocsátáscsökkentési lehetőség és a technológiai újítás, valamint annál jobban nő a hatékonyság, ami alacsonyabb programköltségeket és tonnánkénti kibocsátáscsökkentési költséget, továbbá kiterjedtebb kibocsátáscsökkenést, tiszta finanszírozást és befektetést eredményez. |
| --- | --- |

3.5.3.

4.   Az EU éghajlat- és iparpolitikájának kihívásai

4.1.   Az ETS rendszer sikeres megújítása

| 4.1.1. | Az EU-nak a 2014 októberében elfogadott, a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai kerete az alábbi célokat tűzte ki:






  — | az ÜHG-kibocsátások csökkentése legalább 40 %-kal (az 1990-es szinthez képest), |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

—

az ÜHG-kibocsátások csökkentése legalább 40 %-kal (az 1990-es szinthez képest),

| — | a megújuló energiák legalább 27 %-os arányának elérése, |
| --- | --- |

—

a megújuló energiák legalább 27 %-os arányának elérése,

| — | az energiahatékonyság legalább 27 %-os javítása. |
| --- | --- |

—

az energiahatékonyság legalább 27 %-os javítása.

| 4.1.2. | A 2019-ben bemutatott európai zöld megállapodás részeként az Európai Bizottság azt tervezi, hogy megemeli a 2030-as célt, beleértve az EU ETS-re vonatkozót is. A cél a 40 %-os kibocsátáscsökkentési célérték 50 %-ra vagy 55 %-ra történő emelése, hogy az EU kibocsátásait olyan pályára állítsa, amelyen haladva 2050-re elérhető a klímasemlegesség. A 2030-as célok megemeléséről szóló átfogó és részletes tervet várhatóan 2020 októberében nyújtják be, a vonatkozó jogszabályi intézkedések felülvizsgálatát illető konkrét javaslatok pedig 2021 júniusában kerülnek előterjesztésre. Ezeknek a javaslatoknak része lesz az EU ETS irányelv felülvizsgálata is, esetleg a piaci stabilitási tartalék (MSR) felülvizsgálatával együtt. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Ez azt jelenti, hogy az EU ETS 2030-ra vonatkozó célkitűzését és a rendszer szabályait alapos felülvizsgálatnak vetik alá az elkövetkező években. Amikor ez a felülvizsgálat elindul, döntő fontosságú lesz, hogy alapos figyelmet fordítsanak az EU ETS alapvető jellemzőire és az európai iparra gyakorolt hatásukra. |
| --- | --- |

4.1.3.

4.2.   Az importált cikkek karbonintenzitását ellensúlyozó uniós mechanizmus kialakítása és végrehajtása

| 4.2.1. | Az EU határain beszedett CO2 adó ötlete már akkor is szerepelt Ursula von der Leyen napirendjén, amikor még elnökjelölt volt. Az Európai Bizottság elnökévé való kinevezése óta az Európai Bizottság számára prioritás az importált cikkek karbonintenzitását ellensúlyozó uniós mechanizmusok kérdése, amelyek többféle formát ölthetnek: adók, az ETS-en alapuló rendszerek vagy szabványok. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Az Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság 2020 márciusában online konzultációt indított az összes érdekelt fél véleményének megismerése érdekében. A konzultáció, valamint a tagállami szakértőkkel folytatott megbeszélések eredménye hasznos lesz a jogszabályjavaslat 2021 tavaszán sorra kerülő kidolgozásakor. A jövőbeni szén-dioxid-csökkentési intézkedéseknek összhangban kell lenniük a WTO szabályaival és az EU egyéb nemzetközi kötelezettségeivel. Ez alapvetően azt jelenti, hogy az ítélkezési gyakorlatnak megfelelően megkülönböztetésmentesnek és arányosnak kell lenniük. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.3. | Az EGSZB azt tanácsolja az Európai Bizottságnak, hogy mélyrehatóbban vizsgálja meg ezt a kérdést és a különböző szakpolitikai lehetőségeket, például a kibocsátáskereskedelmi rendszer reformját, az importált cikkek karbonintenzitását ellensúlyozó mechanizmust, a szén-dioxid-intenzitáshoz igazított héakulcsot, és azokat hasonlítsa össze az alábbiak tekintetében:






  — | milyen hatással lesz a szén-dioxid-kibocsátásra és a beruházások áthelyezésére, ha a jövőben az árak magasabbak lesznek és kevesebb kibocsátási egység áll rendelkezésre az EU-ban, |
| --- | --- | --- |

4.3.

—

milyen hatással lesz a szén-dioxid-kibocsátásra és a beruházások áthelyezésére, ha a jövőben az árak magasabbak lesznek és kevesebb kibocsátási egység áll rendelkezésre az EU-ban,

| — | a WTO-szabályok betartásával kapcsolatos jogbiztonság, |
| --- | --- |

—

a WTO-szabályok betartásával kapcsolatos jogbiztonság,

| — | a kereskedelmi partnerek általi elfogadhatóság, |
| --- | --- |

—

a kereskedelmi partnerek általi elfogadhatóság,

| — | technikai megvalósíthatóság, különösen a globálisan elfogadott számviteli és mérési szabványok, valamint megbízható és elismert adatbázisok meglétét illetően (11). |
| --- | --- |

—

technikai megvalósíthatóság, különösen a globálisan elfogadott számviteli és mérési szabványok, valamint megbízható és elismert adatbázisok meglétét illetően (11).

4.4.   Az importált cikkek karbonintenzitását ellensúlyozó uniós mechanizmus előnyei

| 4.4.1. | Egy ilyen mechanizmus védelmet fog biztosítani az EU energiaintenzív (például acél- és cementipari) vállalatai számára az olyan harmadik országokból érkező olcsóbb importokkal szemben, amelyek nem rendelkeznek éghajlat-politikával, illetve amelyek éghajlat-politikája gyengébb (szén-dioxid-piac hiánya, szén-dioxid-árazás hiánya). Ez kiigazítás visszaállítaná az egyenlő versenyfeltételeket az uniós és harmadik országbeli vállalatok között, ami történhet például abban a formában, hogy az EU ETS-ben érvényes átlagáron alapuló illetéket vetnének ki a behozott árukra. Az ilyen mechanizmusok hozzá fognak járulni a CO2-kibocsátás-áthelyezések megelőzéséhez, valamint elejét fogják venni a negatív versenynek az energiaintenzív ágazatokban, miközben megvédik az EU ágazatainak versenyképességét és csökkentik az olcsó, magas karbonkibocsátású behozatalok versenyképességét. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Mivel az EU a globális ÜHG-kibocsátás 10 %-áért felelős, egy ilyen mechanizmus pozitív jelzés lehet az EU-val kereskedő, hasonlóan gondolkodó országok (Kanada, Egyesült Királyság, Svájc) felé is, amelyek számára előnnyel fog járni az ETS-eik egyfajta kölcsönös elismerése és az, hogy mentesíthetik belföldi cégeiket az EU-27-be történő kivitelek utáni illetékek megfizetése alól. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Ezzel az EU biztosítani fogja a koherenciát belső és külső kötelezettségvállalásai között, és a megújulóenergia-irányelv felülvizsgálatával javítani fogja klímapolitikáját, hogy megfeleljen azoknak a kihívásoknak, amelyek szerint az 1990-es szinthez képest 2030-ra 50–55 %-kal csökkenteni kell az ÜHG-kibocsátást és 2050-re el kell érni a karbonsemlegességet. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | Ezek a szén-dioxid-vámra vonatkozó lehetséges intézkedések az olyan jelenlegi intézkedések alternatívájaként szolgálhatnak, amelyek az EU ETS-en belüli CO2-kibocsátás-áthelyezési kockázattal foglalkoznak (CO2-kvóták térítésmentes kiosztása a kibocsátási profil mélyreható elemzése, a legjobb rendelkezésre álló technológiák stb. alapján). Jelenleg is folynak a megbeszélések arról, hogy a szén-dioxid-vámra vonatkozó intézkedések helyettesíteni fogják-e a meglévő versenyképességi intézkedéseket, vagy azokkal párhuzamosan fognak-e működni a különböző ágazatokban és/vagy egy adott ágazatban. Fontos megérteni azt is, hogy milyen hatások érvényesülhetnek a villamosenergiának az összekapcsolt hálózatokon keresztüli behozatala és kivitele területén. |
| --- | --- |

4.4.4.

4.5.   Az importált cikkek karbonintenzitását ellensúlyozó uniós mechanizmus hátrányai

| 4.5.1. | A szén-dioxid-vámra vonatkozó intézkedések megtorló intézkedésekre ösztönözhetnek olyan harmadik országokat, amelyek nyersanyagot szállítanak az EU-ba, mint például az USA-t, Kínát vagy Indiát, ez pedig új kereskedelmi akadályokat fog létrehozni egy olyan környezetben, amelyben a Covid19 következtében hatalmas – a WTO nemrég megjelent kiadványa szerint 18 % és 32 % közötti – lesz világkereskedelmi recesszió mértéke. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Az importált cikkek karbonintenzitását ellensúlyozó mechanizmus alkalmazása alááshatja az UNFCCC multilaterális megközelítését is, továbbá a nemzetközi együttműködésnek az egyoldalúbb megközelítést előnyben részesítő megtagadásának is tekinthető. |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | Egyes, gyenge klímapolitikával rendelkező harmadik országokból importált nyersanyagok drágábbak lesznek majd az EU-s vásárlók számára. Ez azt jelenti, hogy egyes, ilyen nyersanyagokat feldolgozó nagy (az autóiparban és az építőiparban működő) európai gyártócégek áralapú versenyképessége csökkenhet, miközben a késztermékeknek az EU-ba való exportja változhat. |
| --- | --- |

4.5.3.

| 4.5.4. | Az CO2-kibocsátás-áthelyezési mechanizmus ágazati lefedettsége különbözhet a versenyképesség védelmét szolgáló meglévő intézkedések ágazati lefedettségétől: a szén-dioxid-vámra vonatkozó intézkedések alkalmazási területe adott esetben olyan ágazatokra korlátozódhat, mint például a cement- és az acélgyártás, ahol a CO2-kibocsátás-áthelyezés kockázata a legmagasabb, míg a CO2-kibocsátás-áthelyezési intézkedések ágazati lefedettsége szélesebb körű (pl. vegyi anyagok, textilfestési és textilkikészítési tevékenységek). |
| --- | --- |

4.5.4.

4.6.   Az ágazati megközelítés

| 4.6.1. | Az EU acélágazata a kínai, török, algériai és iráni acélgyártókkal való éles globális verseny okozta nyomás alatt áll, mivel ez utóbbiak nem tartoznak semmilyen ETS alá, és már évi 30 millió tonna acélt exportálnak az EU-ba. Az Európai Acélszövetség (Eurofer) környezetvédelmi, gazdasági és jogi okokból támogatja az importált cikkek karbonintenzitását ellensúlyozó mechanizmus bevezetését és azt a CO2-kibocsátás-áthelyezés kockázata elkerülése egyik előfeltételének tekinti. Ennek a mechanizmusnak ki kell terjednie a kész és félkész acéltermékekre, és egy szabályos elszámolási rendszeren kell alapulnia, amely valamilyen, harmadik országokkal kötött „ekvivalenciamegállapodás” alapján méri a termékek szénlábnyomát, és amelyet egy átmeneti időszak során együtt alkalmaznak a kvótáknak az EU ETS szerint történő térítésmentes kiosztásával. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | Az európai cementágazat (CEMbureau) üdvözli az importált cikkek karbonintenzitását ellensúlyozó mechanizmus elképzelését, mivel az EU alacsony árrésekkel dolgozó iparában nagy a CO2-kibocsátás-áthelyezés kockázata. Ez az ágazat, amely hosszú távú befektetési ciklust alkalmaz, hogy 2050-re elérje a klímasemlegességi célt, több olyan feltételt is meghatároz, mint például az átlátható módszertan, a WTO-nak való megfelelés, a széles ágazati lefedettség az ETS hatálya alá tartozó összes ágazatra kiterjedően, és a kvóták térítésmentes kiosztásának párhuzamos alkalmazása 2030-ig. |
| --- | --- |

4.6.2.

4.7.   Párbeszéd harmadik országokkal

| 4.7.1. | Az EGSZB támogatja párbeszéd kezdeményezését harmadik országokkal a szén-dioxid-vámra irányuló intézkedések tartalmának és az EU-ba irányuló exportjukra gyakorolt hatásának megvitatása érdekében. Ennek a párbeszédnek más-más formát kell öltenie az ambiciózus klímapolitikával rendelkező országok (például Kanada), és az ennek hiányában lévő országok (Egyesült Államok, Kína, Oroszország) esetében. |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.7.2. | Tudjuk például, hogy az USA kormánya szorosan figyelemmel kíséri az importált cikkek karbonintenzitását ellensúlyozó uniós mechanizmussal kapcsolatos elgondolások alakulását. A WTO-ban az EU kereskedelempolitikájának értékelése során egyes USA-beli tisztviselők már hangot adtak aggodalmuknak az importált cikkek karbonintenzitását ellensúlyozó bármilyen uniós mechanizmust illetően. |
| --- | --- |

4.7.2.

4.8.   A globális szén-dioxid-árazás végső célja

| 4.8.1. | A EGSZB ragaszkodik ahhoz, hogy szükség van a különböző rendelkezésre álló eszközök kombinálására és harmonizálására a klímaválság elleni küzdelem érdekében. Mivel fontos nemzetközi szervezetek és vállalatok gondolják úgy, hogy a szén-dioxid-árjelzés alapvető fontosságú ahhoz, hogy tényleges előrelépést érjünk el a klímaváltozás elleni küzdelemben és hosszú távon a befektetések számára vonzó környezetet hozzunk létre az ökológiai átmenetnek az állami és a magánszektorbeli szereplők (ipar, közlekedés, lakásszektor, mezőgazdaság stb.) számára történő felgyorsítása érdekében, az EGSZB a különböző joghatóságokban alkalmazott megközelítések harmonizációja mellett teszi le a voksot, ami végül összehasonlítható árjelzés bevezetését fogja eredményezni a különböző joghatóságokban. |
| --- | --- |

4.8.1.

| 4.8.2. | Az összehasonlítható árjelzés, valamint a közösen kialakított, a szénlábnyom mérésére szolgáló módszertan elfogadása előtti átmeneti időszakban fokozatosan harmonizálni kell a regionális szén-dioxid-árazást a hasonló beállítottságú országok (EU-27, Egyesült Királyság, Svájc, Latin-Amerika, az USA középnyugati része, Dél-Kelet-Ázsia és mások) között. Az ilyen regionális szén-dioxid-piacok létrehozása közös szén-dioxid-piaci infrastruktúrákat von maga után (egyfajta egységes szén-dioxid-piacot), miközben egyes szén-dioxid-specifikus mechanizmusokat harmadik országokkal szemben lehetne alkalmazni. |
| --- | --- |

4.8.2.

| 4.8.3. | Ugyanakkor az országok és regionális vámuniók közötti szén-dioxid-kereskedelmi háború kitörésének elkerülése érdekében biztosítani kell egy, a WTO által megadott mentességet, amely meghatározza azokat a szabályokat, amelyek alapján az importált cikkek karbonintenzitását ellensúlyozó mechanizmusokat (szén-dioxid-adó, ETS-en alapuló rendszerek, szabványok) létre kell hozni és működtetni kell a WTO két kulcsfontosságú alapelvével, nevezetesen az arányosság és a megkülönböztetésmentesség alapelvével összhangban. |
| --- | --- |

4.8.3.

Kelt Brüsszelben, 2020. szeptember 18-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  HL C 353., 2019.10.18., 59. o.

1

(2)  https://icapcarbonaction.com/en/?option=com_attach&task=download&id=677.

2

(3)  IETA: 10 years of Emissions Trading in Europe: towards a new beginning?, May 2015 [IETA: 10 éves a kibocsátáskereskedelem Európában: egy új kezdet felé? 2015. május], http://www.ieta.org/resources/EU/EUETS%20Paper%20May_FINAL.pdf.

3

(4)  Lásd a 3. lábjegyzetet.

4

(5)  Lásd a 3. lábjegyzetet.

5

(6)  Lásd a 3. lábjegyzetet.

6

(7)  European Commission (Climate Action): Revision for phase 4 (2021–2030) [Európai Bizottság (Éghajlat-politika): Átdolgozás a IV. szakaszhoz (2021–2030)], legutóbbi hozzáférés: 2018. március, https://ec.europa.eu/clima/policies/ets/revision_en.

7

(8)  Sia Partners: CO2 emissions in the EU [CO2-kibocsátások az EU-ban], 2020. április 1.

8

2

2

(9)  Carbon Brief: https://www.carbonbrief.org/analysis-what-impact-will-the-coronavirus-pandemic-have-on-atmospheric-CO2, 2020. május 7.

9

2

(10)  https://www.transportationandclimate.org/content/about-us.

10

(11)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

11

---

| 2020.12.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 429/131 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 429/131

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A nonprofit szociális vállalkozások megerősítése mint a szociális Európa alapvető pillére

(feltáró vélemény)

(2020/C 429/18)

| Előadó: | Krzysztof BALON |
| --- | --- |

Előadó:

Krzysztof BALON

| Felkérés: | Német elnökség, 2020.2.18. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke |
| Illetékes szekció: | „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2020.9.4. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2020.9.18. |
| Plenáris ülés száma: | 554. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 211/3/5 |

Felkérés:

Német elnökség, 2020.2.18.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke

Illetékes szekció:

„Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2020.9.4.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2020.9.18.

Plenáris ülés száma:

554.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

211/3/5

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | A nonprofit szociális vállalkozások által az Európai Unió (EU) szociális dimenziójának megvalósítása és a szociális jogok európai pillérének végrehajtása során betöltött szerepre tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) amellett foglal állást, hogy válsághelyzetben is, sőt, éppen válságok idején erősítsék meg és célzottan támogassák különösen azokat a szociális vállalkozásokat és a szociális gazdaságban tevékenykedő további szervezeteket, amelyek esetleges nyereségeiket teljes mértékben visszaforgatják a közérdekű feladatok, illetve az alapszabályban meghatározott közérdekű tevékenységek ellátásába. Ezen túlmenően fontos, hogy Európa-szerte ismertebbé tegyük ezeket a vállalkozásokat. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Sok tagállam jogrendszerében már most is létezik olyan szabályozás, amely meghatározza a szociális vállalkozásokra is alkalmazható közhasznúsági jogállást. Az EGSZB ezért a többi tagállamot is arra biztatja, hogy nemzeti törvényeikben rögzítsenek megfelelő szabályokat. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Ezenfelül a 26. számú, az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló jegyzőkönyv mintájára csatolni kellene az EUMSZ-hez egy jegyzőkönyvet a vállalkozási formák sokféleségéről, amely külön meghatározza a nonprofit szociális vállalkozások fogalmát. Az EGSZB kéri továbbá a tagállamokat, hogy a Szerződés jövőben végrehajtandó felülvizsgálata során vegyék figyelembe ezt a módosítást. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | A nonprofit szociális vállalkozásokat és a hasonló nonprofit szervezeteket azzal kell erősíteni, hogy a közbeszerzési jogban az állami vagy ágazati ajánlattevőkkel szemben speciális módon veszik őket figyelembe az általános érdekű szociális szolgáltatások nyújtása esetén. Így a nyilvános versenytárgyalásoknál elsősorban a nonprofit szociális vállalkozások sajátos tevékenységi területeit vennék tekintetbe a szociális szolgáltatásokon – például az ápolás-gondozáson és az egészségügyön – belül. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Ezen túlmenően az EGSZB a kizárólag nonprofit szervezeteknek szóló támogatások lehetősége mellett foglal állást, az állami támogatásokra vonatkozó uniós jogszabályok sérelme nélkül. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Az általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújtó vállalkozások számára nyújtott csekély összegű támogatásokról szóló rendeletben szereplő, jelenlegi három pénzügyi évenkénti 500 000 EUR küszöbértéket jelentősen, mégpedig pénzügyi évenként 800 000 EUR-ra kellene emelni. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Az EGSZB úgy véli, hogy általános mentességet kell bevezetni az európai alapok nemzeti társfinanszírozás melletti felhasználása esetén. E téren a tisztán az EU által kezelt programokhoz hasonlóan a nemzeti társfinanszírozás esetében is abból kellene kiindulni, hogy ez nem tartozik az állami támogatásra vonatkozó szabályok hatálya alá. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Az európai szemeszterrel összefüggésben a szociális eredménytábla részévé kell válnia a nonprofit szociális gazdasági szervezetek támogatásának is. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | A nonprofit szociális gazdasági vállalatok nemcsak egy fenntartható vállalati modellt jelentenek, hanem jó minőségű munkahelyeket is teremtenek és tartanak fenn, előmozdítják az esélyegyenlőséget – a fogyatékossággal élők és egyéb szociálisan hátrányos helyzetű csoportok esetében is –, számottevő társadalmi részvételről és méltányosságról gondoskodnak, és ösztönzik a digitális és ökológiai átállást. A szociális gazdaság ily módon stratégiai szövetséges Európa szociális dimenziójának erősítésében. A szociális gazdaság tevékenységeit ezért az európai alapoknak különösen támogatniuk kellene, és a szociális gazdaság tevékenységeihez nyújtott támogatásnak az ESZA+ különálló, egyedi céljává kellene válnia. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Az EGSZB kész arra, hogy a koronavírus-válság után az Európai Helyreállítási Alap végrehajtása során és a szociális gazdaság 2021-es cselekvési tervének keretében a nonprofit szociális vállalkozások által betöltött szereppel, valamint a jogi és pénzügyi politikai keretfeltételek ezzel összefüggésben szükséges átalakításával kapcsolatos vita során ösztönző szerepet töltsön be és koordinációs feladatot lásson el. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Bevezető

| 2.1. | A Németországi Szövetségi Köztársaság szövetségi kormánya 2020. február 18-án a 2020 második felében soron következő német EU-elnökség előkészítésének keretében azzal kereste meg az EGSZB-t, hogy készítsen véleményt „A nonprofit szociális vállalkozásoknak mint a társadalmilag méltányos Európa alappillérének megerősítése” címmel. A német kormány ennek kapcsán hangsúlyozta a közérdek mint kötelező európai alapérték jelentőségét a gazdasági tevékenység területén is, valamint a szociális szolgáltatások nyújtását a középpontba állító, a közérdek iránt elkötelezett szociális gazdasági vállalkozások nagy innovációs potenciálját. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | A szociális gazdaság a vállalkozások és szervezetek sokszínű palettájából áll: szövetkezetekből, önsegélyező egyletekből, egyesületekből, alapítványokból és szociális vállalkozásokból, az egyes tagállamokra jellemző sajátos jogi formák mellett; e szervezeteket a közös értékek és alapelvek egyesítik (1). A szociális gazdaság a gazdasági és társadalmi válságok idején is kifejezetten fontosnak és a rendszer szempontjából lényegesnek bizonyult. Hozzájárul a társadalmi kohézió megteremtéséhez, erősítéséhez és tartós biztosításához. Különösen a szociális célnak abszolút elsőbbséget biztosító, a szociális szolgáltatások nonprofit nyújtásán alapuló modellről bizonyosodott be, hogy rendkívül rugalmas, polgárközeli, innovatív, fenntartható, demokratikus legitimitással rendelkezik és hatékony. A nonprofit szociális vállalkozások ezenkívül nagymértékben hozzájárulnak az általános – életkortól, nemtől és származástól független – esélyegyenlőség megteremtéséhez. A társadalomnak olyan szociális igényeit elégítik ki, amelyeket még nem fednek le a szociális közszolgáltatások. Az EGSZB már egy korábbi véleményében rámutatott arra, hogy a szociális gazdasági vállalkozások munkájának a közérdeket kell szolgálnia, és nem irányulhat a profit maximalizálására. A szociális gazdaság ennek révén minőségi munkahelyeket hoz létre különböző társadalmilag felelős vállalkozásoknál (2) olyan területeken, mint például az egészségügyi ellátás, az ápolás-gondozás és a gyermekgondozás. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Ami a szociális gazdaság európai sokszínűségét illeti, a „szociális vállalkozásnak” nincs egész Európában érvényes kötelező jogi fogalommeghatározása. Az EGSZB bizonyos jellemzők alapján nevez egyes vállalkozásokat szociális vállalkozásoknak, így például:






  — | profitcélok helyett elsősorban olyan, szociális célok kitűzése, amelyek szociális előnyökkel szolgálnak a lakosság mint közösség és annak tagjai számára, |
| --- | --- | --- |

2.3.

—

profitcélok helyett elsősorban olyan, szociális célok kitűzése, amelyek szociális előnyökkel szolgálnak a lakosság mint közösség és annak tagjai számára,

| — | alapvetően nonprofit jelleg, amelynek értelmében a haszon döntő részét visszaforgatják, és nem osztják szét magánrészvényeseknek vagy -tulajdonosoknak, |
| --- | --- |

—

alapvetően nonprofit jelleg, amelynek értelmében a haszon döntő részét visszaforgatják, és nem osztják szét magánrészvényeseknek vagy -tulajdonosoknak,

| — | az alábbi, különféle jogi formák vagy modellek egyikéhez való tartozás: szövetkezetek, önsegélyező egyletek, önkéntes szervezetek, alapítványok, profitorientált vagy nonprofit vállalkozások; gyakran különböző jogi formák ötvözése, időnként a forma módosítása a szükségletek szerint, |
| --- | --- |

—

az alábbi, különféle jogi formák vagy modellek egyikéhez való tartozás: szövetkezetek, önsegélyező egyletek, önkéntes szervezetek, alapítványok, profitorientált vagy nonprofit vállalkozások; gyakran különböző jogi formák ötvözése, időnként a forma módosítása a szükségletek szerint,

| — | gazdasági szereplő, aki – gyakran általános érdekű – árut vagy szolgáltatást kínál, sokszor erős szociális innovációs jelleggel, |
| --- | --- |

—

gazdasági szereplő, aki – gyakran általános érdekű – árut vagy szolgáltatást kínál, sokszor erős szociális innovációs jelleggel,

| — | független szervezetként való működés, amelyet nagymértékben jellemez a részvétel és az együttdöntés (alkalmazottak, felhasználók, tagok), valamint a kormányzás és a demokrácia (akár képviseleti, akár nyitott), |
| --- | --- |

—

független szervezetként való működés, amelyet nagymértékben jellemez a részvétel és az együttdöntés (alkalmazottak, felhasználók, tagok), valamint a kormányzás és a demokrácia (akár képviseleti, akár nyitott),

| — | gyakran civil szervezethez való kapcsolódás, sőt, ahhoz kötődő eredet (3). |
| --- | --- |

—

gyakran civil szervezethez való kapcsolódás, sőt, ahhoz kötődő eredet (3).

| 2.4. | A közhasznúság egész EU-ban érvényes jogilag kötelező fogalommeghatározása ugyancsak hiányzik. Mint azt az EGSZB egy korábbi véleményében megjegyzi, az uniós jog alig ismeri el a szociális gazdaság alapvető jellemzőit, például a nyereséghez való eltérő hozzáállást. Az EUMSZ 54. cikkét egyelőre úgy értelmezik, hogy szembeállítja a gazdaságilag nem érdekelt szervezeteket (nonprofit) és a fizetés ellenében gazdasági tevékenységet folytató vállalkozásokat. Ez utóbbi kategória tehát magában foglal minden nyereséget termelő vállalkozást – attól függetlenül, hogy az szétosztja-e a nyereséget vagy sem –, nem tesz különbséget a különféle vállalkozások között, és jogi formájukat nem veszi figyelembe (4). Sok tagállam jogrendszerében azonban léteznek olyan szabályok, amelyek a szociális vállalkozásokra is alkalmazható közhasznú jogállást határoznak meg. Ennek megfelelően a gazdaságilag aktív szereplők három típusát kellene megkülönböztetni: tisztán profitorientált vállalkozások, korlátozottan nyereségorientált szociális gazdasági vállalkozások – ahogy azt már az INT/871. sz. EGSZB-vélemény is említi (5) – és tisztán nonprofit szociális vállalkozások. Ez utóbbiak képezik jelen vélemény célcsoportját. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | E nemzeti szabályok jogalapján azok a szociális vállalkozások tekinthetők nonprofit szociális vállalkozásnak, amelyek a 2.4. pontban felsorolt jellemzőkkel rendelkeznek, és emellett a nemzeti jogszabályok alapján az esetleges nyereségeiket kötelesek teljes mértékben közérdekű feladatok, illetve az alapszabályban meghatározott közhasznú célok megvalósításába visszaforgatni. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Az EGSZB már egy korábbi véleményében kifogásolta, hogy az Európai Unió Bíróságának (EUB) ítélkezési gyakorlata és az Európai Bizottság döntéshozatali gyakorlata nem mutat elegendő érdeklődést azok iránt a vállalkozások iránt, amelyeket az egyes országok nemzeti jogában „közhasznú” vállalkozásoknak neveznek, vagy amelyek, ettől az elnevezéstől függetlenül, eleget tesznek a fent említett kritériumoknak. Az EGSZB ezért úgy véli, hogy a 26. számú, az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló jegyzőkönyv mintájára csatolni kellene az EUMSZ-hez egy jegyzőkönyvet a vállalkozási formák sokféleségéről, amelyben külön meg kell határozni a nonprofit szociális vállalkozások és a korlátozottan nyereségorientált szociális vállalkozások fogalmát, valamint kéri a tagállamokat, hogy a Szerződés jövőben elvégzendő felülvizsgálatánál gondoljanak erre a módosításra (6). |
| --- | --- |

2.6.

3.   A nonprofit szociális vállalkozások mint az általános érdekű szociális és egészségügyi szolgáltatások szolgáltatói a szociális jogok európai pillérének megvalósítása során

| 3.1. | Az EGSZB egy korábbi véleményében már hangsúlyozta, hogy a szociális jogok európai pillére nem lehet hatékony a szociális gazdaság vállalkozásainak részvétele nélkül, és ezek a vállalkozások természetüknél fogva olyan célokat teljesítenek, mint a biztonságos és rugalmas foglalkoztatás előmozdítása, a szociális párbeszéd és a munkavállalói részvétel, a biztonságos, egészséges és megfelelően kialakított munkakörnyezet megteremtése, vagy innovatív válaszokat nyújtanak egyes alapvető szociális szükségletekre (7). Ezeket a nonprofit szervezeteket Európa-szerte ismertebbé kellene tenni. Annak érdekében, hogy mindennapi munkájuk során és válsághelyzetekben egyaránt meg tudják állni a helyüket, elő kell mozdítani az innovációt, és könnyebb hozzáférést kell biztosítani a támogatásokhoz. Szükség lenne a bevált gyakorlatok tagállamok közötti cseréjére is. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Az uniós tagállamok mindenkori társadalmi modelljeinek kialakítása szerint a nemzetállam viseli a felelősséget az iránt, hogy a polgárok átfogó és hatékony, valamint általánosan hozzáférhető, megfizethető és jó minőségű általános érdekű szociális és egészségügyi szolgáltatásokat vehessenek igénybe. Az EGSZB már felhívta a figyelmet arra, hogy az általános érdekű szolgáltatások a társadalmi igazságosság építményének elengedhetetlen alkotóelemét jelentik, és hogy mindenkinek joga van a jó minőségű „alapvető szolgáltatásokhoz”, köztük a szociális és egészségügyi szolgáltatásokhoz, a szociális jogok európai pillérében foglalt leírás szerint (8). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Egyes országokban ezeket a szolgáltatásokat az állami szolgáltatásokkal szemben elsőbbséget élvezve nonprofit kezdeményezések, intézmények és szolgálatok nyújtják oly módon, hogy az állam biztosítja e szolgáltatások nyújtásának keretfeltételeit, a szolgáltatókat az igénybevevők választják ki, és a szolgáltatásokat a társadalombiztosítási intézmények finanszírozzák. A szolgáltatásnyújtásnak ennek során igazodnia kell a jogosultak érdekeihez, és annak a jogosultak részvételén kell alapulnia. A szolgáltatásnyújtás e nonprofit szociális vállalkozások révén megvalósuló, egyszerre felhasználóorientált és versenyen alapuló formája egy egész Európára kiterjedő modell vitaalapja lehetne, és ezt erősíteni lehetne az olyan közbeszerzési eljárásokkal szemben, amelyek elveszik a felhasználó választási szabadságát. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Az EGSZB kívánatosnak tartja a célzott támogatások vagy a kizárólag a nonprofit szervezeteknek szóló támogatások lehetőségét, anélkül, hogy fennállna az állami támogatásokra vonatkozó uniós jog megsértésének a veszélye. Ez a válsághelyzetekben fontosabb, mint valaha, mivel a nonprofit szervezeteknek nincsenek tartalékaik. A szociális és egészségügyi szolgáltatások azonban éppen a válsághelyzetekben nélkülözhetetlenek, és gondoskodni kell e szolgáltatások jó minőségben való fenntartásától. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Ehhez és általában véve a szociális gazdaság általános érdekű szociális és egészségügyi szolgáltatások nyújtása során való erősítése céljából az európai jogi keret alapvető módosításaira van szükség, különösen a következőkre: |
| --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | a nonprofit szolgáltatók állami vagy ágazati ajánlattevőkkel szembeni elsőbbségének bevezetése a közbeszerzési jogban; |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | az általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújtó vállalkozások számára nyújtott csekély összegű támogatásokról szóló rendeletben szereplő jelenlegi három pénzügyi évenkénti 500 000 EUR küszöbérték felemelése pénzügyi évenként 800 000 EUR-ra; ez az emelés hozzájárulna az általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújtó vállalkozások számára nyújtott csekély összegű támogatásokról szóló rendelet jobb alkalmazhatóságához és ennek megfelelően annak fokozott hatékonyságához, ugyanakkor pedig továbbra is csekély lenne a tényleges, határokon átnyúló versenytorzulások veszélye; |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | általános mentességek az európai alapok nemzeti társfinanszírozás melletti felhasználása esetén; mint a tisztán az EU által kezelt programok esetében, a nemzeti társfinanszírozás esetében is abból kellene kiindulni, hogy erre nem vonatkoznak az állami támogatási szabályok. E tekintetben a tagállami szerveknek bizonyos esetekben jogi kötelező erővel és az állami juttatás kedvezményezettje számára a bizalomvédelem elve mellett el kell tudniuk dönteni, hogy tényszerűen nem áll fenn állami támogatás. E téren az Európai Bizottságot, illetve az EUB-t meg kell illetnie a visszaélésekre irányuló ellenőrzési jognak. |
| --- | --- |

3.5.3.

4.   A nonprofit szociális vállalkozások tevékenységeinek pénzügyi politikai kerete

| 4.1. | Az EGSZB többször is kérte az Európai Bizottságot, hogy a tagállamokkal együttműködve hozzon létre támogató jellegű, fenntartható pénzügyi ökoszisztémát a szociális gazdaság számára (9). Ahhoz, hogy javuljon a nonprofit szociális vállalkozások tevékenységeinek pénzügyi kerete, többek között elégséges társfinanszírozási arányokra, adminisztratív egyszerűsítésekre, így például keresletorientált mutatókra és az átalányok alkalmazására és elismerésére lenne szükség. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Az olyan nonprofit szociális vállalkozások számára, amelyek szociális és egészségügyi szolgáltatásokat nyújtanak, különösen nagy jelentőséggel bír az európai alapokon, köztük az Európai Szociális Alap Pluszon (ESZA+) keresztül nyújtott támogatás: |
| --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Az EGSZB már az ESZA+-ról szóló rendelet tervezetére vonatkozó véleményében (10) kérte, hogy figyelembe véve a szociális gazdaságnak az EU szociális dimenziójában játszott egyre nagyobb szerepét, a szociális gazdaság tevékenységeinek támogatását tegyék az ESZA+ különálló, speciális céljává (11). |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Az EGSZB felhívta a figyelmet a nonprofit szociális vállalkozások gyakran nem elegendő pénzügyi forrásaira is, és ezzel összefüggésben már kérte, hogy az ESZA+ alapból támogatott tevékenységek esetében a saját források biztosításakor kezeljék azonos módon a természetbeni hozzájárulásokat a pénzügyi hozzájárulásokkal (12). |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | A nonprofit szociális vállalkozások között vannak kisebb, helyben tevékenykedő szervezetek is, amelyek önsegítő csoportokból jöttek létre. Az EGSZB már szót emelt amellett, hogy az ESZA+ forrásainak megfelelő részét az ilyen szervezetek számára kell elkülöníteni (13). A szociális és egészségügyi szolgáltatások nyújtása során az önkéntes szerepvállalás célzott támogatásának is lehetségesnek kellene lennie. |
| --- | --- |

4.2.3.

5.   Cselekvési terv a szociális gazdaság számára: a nonprofit szociális vállalkozások mint a koronavírus-válság utáni Helyreállítási Alap fontos szereplői

| 5.1. | A koronavírus-válság azt mutatja, hogy az egyes államok intézkedései csak összehangolt fellépés esetén érnek el eredményt. Mint azt már a koronavírus-reagálási beruházási kezdeményezésről szóló ECO/515. sz., az EGSZB álláspontját kifejtő dokumentumban is megjegyeztük, az állami egészségügyi ellátó rendszerek és a kkv-k mellett a nonprofit szociális vállalkozásokat és a civil társadalmi szervezeteket sem szabad figyelmen kívül hagyni, és ezeket fokozottan támogatni kell. A nonprofit szociális vállalkozások és a civil társadalmi szervezetek nagyon csekély tartalékkal rendelkeznek, amelyet válsághelyzetben felhasználhatnának. E szervezetek azonban éppen a fennálló válság alatt alapvetőek a működőképes (egészségügyi) rendszerek fenntartása érdekében. Ezért kéri az EGSZB, hogy e szerepkörök és szervezetek több támogatásban részesüljenek, éspedig nemcsak a sürgős válság kezelése érdekében, hanem azért is, hogy az európai szemeszter folyamata során végrehajtásra kerüljön a szociális jogok európai pillére, a közös szociális és egészségügyi politika, az Európai Szociális Alap (ESZA) és a szociális eredménytábla (14). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság álláspontját, amelyet Nicolas Schmit, a foglalkoztatásért és a szociális jogokért felelős biztos fogalmazott meg a tagállamok kormányainak címzett, 2020. április 24-i levélben (15), és amely szerint éppen a válság időszakában támogatni kellene a szociális gazdaságot. A szociális gazdaság szervezetei az Európai Bizottság szerint máris sokféle módon hozzájárulnak a gyakorlatban a válság hatásainak enyhítéséhez: Az állami hatóságokkal együttműködésben és azok intézkedéseit kiegészítve a szociális szolgáltatások széles palettáját biztosítják, különösen a társadalom legkiszolgáltatottabb tagjai számára. Emellett a veszélyeztetett csoportok fontos munkaadói, és döntő szerepet játszanak a munkaerőpiacra való beilleszkedésben és a képesítések biztosításában. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | A nonprofit szociális gazdasági és egyéb, nem nyereségszerzési célú szervezeteknek a kommunikációt, a politikát tekintve és az operatív munka során jobban össze kell kapcsolódniuk egymással. E hálózatépítést az EU-nak és a tagállamoknak is támogatniuk kell azzal, hogy tartósan támogatják a rendszeres határokon átnyúló együttműködést, és a katasztrófavédelmet, a mentőszolgálatokat, valamint a szociális és egészségügyi szolgáltatókat jobban hálózatba kapcsolják egymással. A határok lezárásához és a tisztán nemzeti elképzelésekhez való visszalépés a koronavírus-válság alatt kontraproduktív volt, és nem felel meg az EU céljainak és értékeinek. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Európában a szociális gazdasági szervezetek és különösen a nonprofit szociális vállalkozások inkluzív jellegük és azon céljuk alapján, hogy a leginkább hátrányos helyzetűeket kívánják támogatni, különösen nagy mértékben hozzájárulnak ahhoz, hogy a migránsokat támogató szolgáltatások álljanak rendelkezésre. Mint azt az INT/785. sz. EGSZB-vélemény már kérte, a szociális gazdasági szervezeteknek ezzel összefüggésben is nagyobb elismerést kellene kapniuk (16). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Az EGSZB a szociális gazdaság külső dimenziójáról szóló véleményére (17) hivatkozva újfent rámutat arra, hogy az Európai Bizottság a fejlesztéspolitikára vonatkozó új konszenzusra irányuló javaslatában nem vette figyelembe a szociális gazdaságot. Éppen a nonprofit szociális gazdaság különös potenciállal rendelkezik ahhoz, hogy az önsegítés és a szervezett civil társadalom talaján alulról felfelé építkezve tartós hatást fejtsen ki a társadalmi és ökológiai problémák megoldása érdekében. Az erős nonprofit szociális gazdaság mint „bevált gyakorlat” rendelkezésre áll Európában a tapasztalataival. Az előírt nonprofit orientáció, amely a nyereségek szociális tevékenységbe való teljes körű visszaforgatásának formájában valósul meg, a megfelelő állami, illetve demokratikus legitimációval rendelkező kontrollmechanizmusok mellett Európán kívül is megakadályozhatja a közpénzek privatizálását és az akadálytalan profitmaximalizálást. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Az Európai Helyreállítási Alap koronavírus-válság utáni végrehajtása során és a szociális gazdaság 2021-es cselekvési tervének keretében a nonprofit szociális vállalkozások és az ezeket hordozó civil társadalmi szervezetek által betöltendő szerepet illetően, valamint a jogi és pénzügyi politikai keretfeltételek ezzel összefüggésben szükséges átalakítását illetően széles körű társadalmi konszenzusra van szükség a munkaadók, a munkavállalók és a civil társadalom más szervezetei között. Az EGSZB kész arra, hogy e tekintetben ösztönző és koordinációs szerepet vállaljon. |
| --- | --- |

5.6.

Kelt Brüsszelben, 2020. szeptember 18-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  HL C 282., 2019.8.20., 1. o.

1

(2)  HL. C 240., 2019.7.16., 20. o.

2

(3)  HL C 24., 2012.1.28., 1. o.

3

(4)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

4

(5)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

5

(6)  HL C 282., 2019.8.20., 1. o.

6

(7)  HL C 282., 2019.8.20., 1. o.

7

(8)  HL C 282., 2019.8.20., 7. o.

8

(9)  HL C 13., 2016.1.15., 152. o.; HL C 62., 2019.2.15., 165. o.

9

(10)  COM(2018) 382 final.

10

(11)  HL C 62., 2019.2.15., 165. o.

11

(12)  HL C 62., 2019.2.15., 165. o.

12

(13)  HL C 62., 2019.2.15., 165. o.

13

(14)  Az EGSZB ECO/515. sz., álláspontot kifejtő dokumentumának 1.11. pontja.

14

(15)  https://twitter.com/NicolasSchmitEU/status/1254685369070530560.

15

(16)  HL C 283., 2018.8.10., 1. o.

16

(17)  HL C 345., 2017.10.13., 58. o.

17

---

| 2020.12.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 429/136 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 429/136

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Kötelező átvilágítás

(feltáró vélemény)

(2020/C 429/19)

| Előadó: | Thomas WAGNSONNER |
| --- | --- |
| Társelőadó: | Emmanuelle BUTAUD-STUBBS |

Előadó:

Thomas WAGNSONNER

Társelőadó:

Emmanuelle BUTAUD-STUBBS

| Felkérés: | az Európai Parlament levele, 2020.9.15. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke |
| Illetékes szekció: | „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2020.9.4. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2020.9.18. |
| Plenáris ülés száma: | 554. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 215/1/3 |

Felkérés:

az Európai Parlament levele, 2020.9.15.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke

Illetékes szekció:

„Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2020.9.4.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2020.9.18.

Plenáris ülés száma:

554.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

215/1/3

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) megerősíti annak időszerűségét, hogy az Európai Bizottság cselekedjen, és olyan jogalkotási javaslatot bocsásson a tagállamok és az Európai Parlament elé a kötelező átvilágításra vonatkozóan, amely a felelősség aktuális normákon alapuló elismerése mellett egyértelmű és biztonságos jogi keretet ad az európai vállalkozásoknak. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Az emberi jogi átvilágítás (HRDD) belső piaci kérdéssé vált; amikor a különböző tagállamok eltérő jogi szankciókat alkalmaznak a vállalkozások magatartásával szemben, akkor az EU szintjén nem elégséges a széttagolt, részben ágazati jogalkotási kezdeményezés. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | A jogalkotási kezdeményezés tárgyi hatályának – akár irányelvre, akár rendeletre irányul, azok sajátos előnyeivel és hátrányaival együtt – garantálnia kell az emberi és a környezetvédelmi jogok definíciójának széles körű lefedését, kiterjedve a munkavállalók és a szakszervezetek jogaira is, továbbá biztosítania kell az új emberi jogi fejlemények beemelését. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | A gazdasági, ökológiai és társadalmi szempontból fenntartható vállalatok megteremtését célzó vezetői döntéseket az átvilágítási kötelezettségek – különösen a globális értékláncokra vonatkozóak – alapján kell meghozni. A környezeti hatásoknak mindenképpen nagy jelentőséget kell tulajdonítani a fenntartható üzleti magatartás szempontjából, és a globális értékláncokban is prioritásként kell kezelni őket. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | A jogalkotási kezdeményezésnek ágazatközi jelleggel ki kell terjednie minden vállalkozásra, ezen belül a tisztességtelen verseny és az egyenlőtlen versenyfeltételek elkerülése érdekében arányos követelményeket kell előírnia az Unióban letelepedett vagy tevékenységet folytató kkv-kra vonatkozóan, valamint az állami szektor számára. Az üzleti magatartásra vonatkozóan szigorú normák betartását kell előírnia a vállalkozások számára, ugyanakkor megfelelő intézkedéseket is biztosítania kell, amelyek arányosak az emberi jogok megsértésének adott esetben felmerülő kockázatával. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | A kötelező emberi jogi átvilágításnak ki kell terjednie a következő szempontokra:






  — | átfogó átvilágítási keretrendszer a belső piacon tevékenységet folytató vállalkozásokra, ezen belül az Unióban jelentős volumenű árut és szolgáltatást értékesítő harmadik országbeli vállalkozásokra vonatkozó jelenlegi szabályozási eszközök alapján, |
| --- | --- | --- |

1.6.

—

átfogó átvilágítási keretrendszer a belső piacon tevékenységet folytató vállalkozásokra, ezen belül az Unióban jelentős volumenű árut és szolgáltatást értékesítő harmadik országbeli vállalkozásokra vonatkozó jelenlegi szabályozási eszközök alapján,

| — | felelősség, amely hatékony jogorvoslatot eredményez a kötelességszegéssel érintettek számára. A büntetőjogi felelősségre is kiterjedő specifikus felelősségi keretrendszert kell bevezetni az olyan esetek kezelésére, amelyek során sérülnek az emberi jogi, szociális és környezetvédelmi normák, vagy a vállalkozások – illetve ellátási és alvállalkozói láncaik – tevékenysége káros hatásokkal jár. |
| --- | --- |

—

felelősség, amely hatékony jogorvoslatot eredményez a kötelességszegéssel érintettek számára. A büntetőjogi felelősségre is kiterjedő specifikus felelősségi keretrendszert kell bevezetni az olyan esetek kezelésére, amelyek során sérülnek az emberi jogi, szociális és környezetvédelmi normák, vagy a vállalkozások – illetve ellátási és alvállalkozói láncaik – tevékenysége káros hatásokkal jár.

| 1.7. | A jogbizonytalanság elkerülése érdekében a jogalkotási kezdeményezésnek igen egyértelműen elő kell írnia, hogy az átvilágítási folyamat során mely intézkedéseket kell maguknak a vállalkozásoknak meghozniuk ahhoz, hogy az emberi jogi kockázatokat az egyéb kötelezően alkalmazandó uniós jogszabályokkal, köztük a nem pénzügyi információk közzétételére vonatkozó, módosított és esetlegesen kiigazítandó követelményekkel összhangban értékelhessék:






  — | egyértelműen meghatározott kockázatelemzés (a vállalkozások tevékenységéből származó, az emberi jogokra és a környezetre [potenciálisan] káros hatások azonosítása és értékelése, egy hivatalos, hozzáférhető, átlátható, részletes és elfogulatlan dokumentumban öltve formát, amelynek célja a kockázatok egyértelmű és átlátható kockázatértékelési és rangsorolási módszertan alapján történő feltérképezése), beleértve a korai figyelmeztető rendszerek tárgyalásos mechanizmusát és a visszaélést bejelentő személyek védelmét is, |
| --- | --- | --- |

1.7.

—

egyértelműen meghatározott kockázatelemzés (a vállalkozások tevékenységéből származó, az emberi jogokra és a környezetre [potenciálisan] káros hatások azonosítása és értékelése, egy hivatalos, hozzáférhető, átlátható, részletes és elfogulatlan dokumentumban öltve formát, amelynek célja a kockázatok egyértelmű és átlátható kockázatértékelési és rangsorolási módszertan alapján történő feltérképezése), beleértve a korai figyelmeztető rendszerek tárgyalásos mechanizmusát és a visszaélést bejelentő személyek védelmét is,

| — | nyomonkövetési intézkedések (a vállalaton belüli felelősségi körök meghatározása, a káros hatások megszüntetése és megelőzése), |
| --- | --- |

—

nyomonkövetési intézkedések (a vállalaton belüli felelősségi körök meghatározása, a káros hatások megszüntetése és megelőzése),

| — | a meghozott intézkedések eredményességének nyomon követése az ENSZ-irányelvek és az OECD multinacionális vállalkozásokra vonatkozó irányelvei alapján, |
| --- | --- |

—

a meghozott intézkedések eredményességének nyomon követése az ENSZ-irányelvek és az OECD multinacionális vállalkozásokra vonatkozó irányelvei alapján,

| — | kommunikáció (érdemi beszámolás a vállalkozások tevékenységéből származó [potenciálisan] káros hatások kezeléséről) az üzleti titokhoz való jog és az átláthatóság tiszteletben tartása mellett, |
| --- | --- |

—

kommunikáció (érdemi beszámolás a vállalkozások tevékenységéből származó [potenciálisan] káros hatások kezeléséről) az üzleti titokhoz való jog és az átláthatóság tiszteletben tartása mellett,

| — | a vállalkozásnál képviselettel rendelkező szakszervezetek bevonása a szociális párbeszédre vonatkozó nemzeti keretnek megfelelően. |
| --- | --- |

—

a vállalkozásnál képviselettel rendelkező szakszervezetek bevonása a szociális párbeszédre vonatkozó nemzeti keretnek megfelelően.

| 1.8. | A jogsértés áldozatai és képviselői számára – ideértve a szakszervezeteket és az emberi jogok védőit is – biztosítani kell az elszenvedett káros hatásokkal szembeni hatékony jogorvoslathoz való hozzáférést. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Az emberi jogok keretében a vállalati vonatkozású emberi jogi jogsértések áldozatai, valamint képviselőik számára – ideértve a szakszervezeteket és az emberi jogok védőit is – biztosítani kell a tisztességes eljárásokhoz, bíróságokhoz és hatóságokhoz való hozzáférést. Amennyiben nem egyértelmű, hogy adott esetben az anyavállalat, annak valamely leányvállalata, vagy kialakult üzleti kapcsolatban álló beszállítója a felelős, olyankor egyetlen, tisztességes eljárást lefolytató fórumnak kell joghatósággal rendelkeznie. Ennek megfelelően a Brüsszel I. rendelet módosításával lehetővé kell tenni európai eljárás lefolytatását emberi jogi jogsértés esetén. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | A kötelező átvilágítási keretrendszer elfogadott norma útján valósulna meg, amelynek érvényre juttatása arányos, eredményes és visszatartó erejű szankciók formájában történik, míg a felelősség megállapítását az emberi jogok egyértelműen meghatározott körének megsértésére kellene alapozni. Ahogy minden felelősségi rendszerben, egyértelmű ok-okozati összefüggést kell megállapítani a hiba, illetve a megelőzés elmulasztása, valamint egy adott kár között. Meglehetősen atipikus oksági esetekben ennek megfelelően nincs kockázati kapcsolat. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | A francia átvilágítási jogszabályokkal kapcsolatban levont tanulságok alapján ahhoz, hogy az európai vállalkozások betölthessék e szerepüket, a kötelező erejű jogalkotási kezdeményezésnek meg kell felelnie az alábbi minőségi standardoknak:






  — | egyértelmű fogalommeghatározások és érthető megfogalmazás, |
| --- | --- | --- |

1.11.

—

egyértelmű fogalommeghatározások és érthető megfogalmazás,

| — | garantált jogbiztonság és kivitelezhetőség különösen az alkalmazandó jog, valamint az üzleti titokhoz való jogot tiszteletben tartó arányos beszámolási követelmények tekintetében. |
| --- | --- |

—

garantált jogbiztonság és kivitelezhetőség különösen az alkalmazandó jog, valamint az üzleti titokhoz való jogot tiszteletben tartó arányos beszámolási követelmények tekintetében.

| 1.12. | Ösztönözni kell az adatok teljes körű nyomon követését biztosító innovatív információtechnológiák (pl. „blokklánc”) kifejlesztését a globális ellátási láncok irányítása kapcsán az adminisztratív terhek és költségek csökkentése, valamint az átfedések elkerülése érdekében. E technológiák biztonságot nyújtanak, és garantálják a nyomonkövethetőséget. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Fő elemek és háttér

| 2.1. | Az Európai Parlament felkérte az EGSZB-t, hogy fogalmazzon meg véleményt az átvilágításra és a vállalatok elszámoltathatóságára vonatkozóan uniós szinten bejelentett jogalkotási kezdeményezésről. Az EGSZB ennek megfelelően a vonatkozó jogalkotási aktus lehetséges tartalmára és fogalommeghatározásaira irányuló javaslatokat tesz, és ennek során az átvilágítás, valamint a vállalkozások emberi jogi felelőssége kapcsán végzett munkájára, továbbá tagjai – különösen az ambiciózus jogszabályokat alkalmazó országokból érkezők – ismereteire és tapasztalatára támaszkodik. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Az EGSZB az elmúlt időszakban tevékenyen foglalkozott a globális értékláncok átvilágítási kérdéseivel (1). Emberi jogi jogsértések (2) továbbra is előfordulnak a globális értékláncokban többek között a munkavállalói jogokat (3) és a környezetvédelmi jogokat érintően, annak ellenére, hogy e hatások számos esetben megelőzhetők lennének átvilágítás útján, valamint akkor, ha az államok és közigazgatási szerveik teljesítenék nemzetközi kötelezettségvállalásaikat, különösen a munkajogok és az emberi jogok terén. Az ilyen jogsértések áldozatainak gyakran nincsenek olyan jogorvoslati lehetőségeik, amelyeket az ügyük kapcsán igénybe vehetnének. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Több olyan önkéntes keretrendszer kialakítására is sor került, amelynek révén a vállalkozások beépíthetik üzleti tevékenységükbe az emberi jogi átvilágítást. Ez általában a vállalati társadalmi felelősségvállalásra (CSR) vonatkozó stratégiák formájában valósul meg. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Az ilyen szabályozási eszközök közül igen jelentős hatása van az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelveknek, az ENSZ Globális Megállapodásnak, a társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó ISO 26000 standardnak, valamint az OECD multinacionális vállalkozásokra vonatkozó irányelveinek. Ezek többek között szorgalmazzák, hogy a globális értéklánchoz tartozó üzletfelekkel kötött szerződéseket úgy alakítsák ki, hogy azok az emberi jogok védelme érdekében strukturálják az üzleti kapcsolatokat. Az ilyen önkéntes eszközök bizonyítják, hogy a globális értékláncokban van lehetőség az emberi jogi jogsértésekkel kapcsolatos kockázatok kezelésére, valamint az erre vonatkozó standardok bevezetésére. Ezenkívül kiindulópontot adhatnak további, esetlegesen kötelező érvényű intézkedések kidolgozásához. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Az önkéntes intézkedések nem minden esetben elégségesek ahhoz, hogy megelőzzék az alapvető jogok súlyos megsértését, ugyanakkor a külföldi üzleti kapcsolatot létesítő vállalkozások számára sem nyújtanak jogbiztonságot. Az intézkedések heterogén sokasága sem a jogbiztonságot, sem a jog kiszámíthatóságát nem garantálja. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Ennek orvoslása érdekében egyes uniós tagállamok olyan jogszabályokat fogadtak el, amelyek javítják a vállalati elszámoltathatóságot, továbbá erősebb keretrendszert hoznak létre az emberi jogi átvilágításhoz. Ezek értékes tapasztalatokkal szolgálhatnak. Különböző európai országok hasonló jogszabályok bevezetését mérlegelik. Az Egyesült Királyság az ellátási láncokon belüli átláthatóságra vonatkozó rendelkezésekkel egészítette ki modernkori rabszolgaságra vonatkozó törvényét. Hollandia a gyermekmunkával kapcsolatos átvilágításról szóló törvényjavaslat elfogadásával küzd az ellen, hogy a Hollandiában letelepedett, valamint a holland piacon terméket és szolgáltatást értékesítő vállalkozások gyermekmunkát alkalmazzanak. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Az emberi jogi átvilágítás kapcsán uniós szinten is van hatályban jogszabály. Az emberi jogi átvilágításra vonatkozó rendelkezéseket megerősítették például az EU konfliktusövezetekből származó ásványokról szóló rendeletében, a nem pénzügyi információk közzétételéről szóló irányelvben és a fa- és fatermékpiaci rendeletben. Az emberi jogok globális értékláncokban történő megsértését közvetett módon a közigazgatási, a polgári vagy a büntetőjog keretében kezelik. Ezek az esetek olyan nemzetközi magánjogi, nemzetközi eljárásjogi, valamint nemzetközi (társasági) büntetőjogi kérdéseket vetnek fel, amelyeket az EU-ban bizonyos mértékig harmonizáltak (lásd a Brüsszel I. és a Róma II. rendeletet). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Nemzetközi szinten is történtek erőfeszítések. Genfben az Emberi Jogi Tanács munkacsoportja a vállalkozások emberi jogi felelősségéről szóló, jogilag kötelező erejű nemzetközi eszközről (ENSZ-egyezmény) folytat tárgyalásokat. Erre vonatkozó véleményében (4) az EGSZB egyetértett az Európai Parlamenttel (5) az egyezmény szükséges tartalmi elemeiről, amelyek a következők:






  — | az UNGP keretére kell épülnie, |
| --- | --- | --- |

2.8.

—

az UNGP keretére kell épülnie,

| — | a transznacionális vállalatok és egyéb üzleti vállalkozások, köztük azok leányvállalatai számára előírt, az átvilágításra vonatkozó kötelezettségek meghatározása, |
| --- | --- |

—

a transznacionális vállalatok és egyéb üzleti vállalkozások, köztük azok leányvállalatai számára előírt, az átvilágításra vonatkozó kötelezettségek meghatározása,

| — | az államok területen kívüli emberi jogi kötelezettségeinek elismerése, valamint e célból szabályozási intézkedések elfogadása, |
| --- | --- |

—

az államok területen kívüli emberi jogi kötelezettségeinek elismerése, valamint e célból szabályozási intézkedések elfogadása,

| — | a vállalati büntetőjogi felelősség elismerése, |
| --- | --- |

—

a vállalati büntetőjogi felelősség elismerése,

| — | mechanizmusok az államok között a határokon átnyúló esetek kivizsgálása és az ezekkel kapcsolatos vádemelés és végrehajtás terén történő koordináció és együttműködés érdekében, valamint |
| --- | --- |

—

mechanizmusok az államok között a határokon átnyúló esetek kivizsgálása és az ezekkel kapcsolatos vádemelés és végrehajtás terén történő koordináció és együttműködés érdekében, valamint

| — | a felügyeletre és végrehajtásra vonatkozó nemzetközi bírósági és nem bírósági mechanizmusok létrehozása. |
| --- | --- |

—

a felügyeletre és végrehajtásra vonatkozó nemzetközi bírósági és nem bírósági mechanizmusok létrehozása.

| 2.9. | Az emberi jogi átvilágítás szempontjait több esetben vizsgálták európai intézmények és ügynökségek, köztük az Alapjogi Ügynökség (FRA) (6) és az Európai Parlament is. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | A Jogérvényesülési Főigazgatóság megbízásából nemrégen készült tanulmány (7) elemzést közölt az ellátási láncokra vonatkozó átvilágítási követelményekről. Ez felmérte az érdekeltek helyzetét, szemléltette a szabályozási keretet, értékelte a különböző szakpolitikai alternatívákat, és igazolta, hogy az emberi jogi átvilágításra vonatkozóan átfogó, kötelező érvényű intézkedések kidolgozása szükséges. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | A felmérés több mint 600 válaszadójának többsége jelezte, hogy a jogszabályban gondossági normaként előírt kötelező átvilágítás előnyökkel járhat a vállalkozások számára a harmonizáció, a jogbiztonság, az egyenlő versenyfeltételek, valamint annak kapcsán, hogy az általánosan elfogadott standard révén a teljes ellátási láncra kiterjedően fokozható az üzleti kapcsolatok kihasználtsága. Mivel sok vállalkozás több ágazatban is folytat tevékenységet, a válaszadók az általános, ágazatközi szabályozást részesítették előnyben, amely esetleg az ENSZ-irányelvek alapján minden vállalkozásra kiterjed. Emellett eljárási követelmények helyett a gondossági norma alkalmazását is előnyösebbnek tartották. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | A tanulmány kiemelte továbbá, hogy a válaszadó vállalkozásoknak egyelőre csak mintegy harmada számolt be arról, hogy olyan átvilágítást végez, amely teljeskörűen figyelembe veszi az emberi jogi és környezeti hatásokat. Emellett a válaszadó vállalkozások közül az átvilágítást végzők többségénél az csak az első szintű beszállítókra terjed ki (8). A tanulmány eredményeinek bemutatásakor Didier Reynders igazságügyi biztos megállapította, hogy az emberi jogi jogsértésekre, valamint a vállalat által okozott éghajlati és környezeti károkra irányuló önkéntes intézkedések a beszámolási kötelezettség ösztönző hatása ellenére sem hozták meg a szükséges magatartásbeli változást (9). |
| --- | --- |

2.12.

3.   Általános észrevételek

| 3.1. | Önkéntes intézkedésekkel nem lehetséges minden jogsértést megakadályozni. A megfelelő szankciókkal kísért kötelező erejű intézkedések biztosíthatják a jogi minimumnormák betartását azon vállalkozások esetében is, amelyek erkölcsi felelősségüket nem veszik olyan komolyan, mint azok, amelyek magas szintű emberi jogi normákat valósítanak meg. A kötelező erejű szabályokat a végrehajtás megkönnyítése és a redundanciák elkerülése érdekében a meglévő átvilágítási rendszerekkel, például az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvekkel összhangban kell kialakítani. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Az emberi jogi, szociális és környezetvédelmi normák megsértése, vagy az azokra kifejtett káros hatás származhat a vállalkozás saját tevékenységéből, a vállalkozás leányvállalatainak vagy ellenőrzött vállalkozásainak tevékenységéből, valamint a vállalkozás üzleti kapcsolataiból, azaz ellátási és alvállalkozói láncából is. Ennek megfelelően az ENSZ-irányelvek, az OECD-iránymutatások, valamint az ILO háromoldalú nyilatkozata elismeri, hogy az átvilágításnak a vállalkozások üzleti kapcsolataira, így ellátási és alvállalkozói láncaikra is ki kell terjednie. E keretek alapján az tekinthető optimálisnak, ha az átvilágítási követelmények mérettől függetlenül minden vállalkozás tevékenységére kiterjednek, ideértve az egyes vállalkozások saját tevékenységét, leányvállalataik és ellenőrzött vállalkozásaik tevékenységét, továbbá üzleti kapcsolataikat, ezen belül teljes ellátási és alvállalkozói láncaikat, valamint jogbérleti és egyéb szerződéseik kezelését is. A követelményeknek egyaránt ki kell terjedniük az Unióban és azon kívül folytatott tevékenységekre, valamint a tényleges és a potenciális hatásokra és jogsértésekre. A gyakorlatban ugyanakkor nehéz meghatározni az átvilágítás alkalmazási körét: például a 2017. március 27-i 2017-399. sz. francia törvényben előírt kritériumok egyike az, hogy az ellátási láncban található szervezettel olyan kialakult üzleti kapcsolatnak kell fennállnia, amely bizonyos mértékű ellenőrzésre utal. A francia alkotmánybíróság egyik ítéletében meghatározta a „kialakult üzleti kapcsolat” mibenlétét, amely szerint ez általában a vállalkozás első szintű beszállítóival és alvállalkozóival létesített rendszeres, stabil és folyamatos kapcsolat. Természetesen ennél ambiciózusabb lenne, ha az átvilágítást kivétel nélkül minden szervezetre kiterjesztenék, azonban figyelembe kell vennünk a nagyszámú (egyetlen multinacionális vállalat esetében akár 100 ezer) beszállító jelentette összetettséget, ugyanakkor teljes értékláncuk, illetve ellátási láncuk eredményes átvilágítására kell ösztönöznünk a vállalkozásokat. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Ösztönözni kell az adatok teljes körű nyomon követését biztosító innovatív információtechnológiák (pl. „blokklánc”) kifejlesztését, amelyeknek a globális ellátási láncok irányításában történő alkalmazásával csökkenthetők az adminisztratív terhek és költségek, továbbá elkerülhetők a különféle belső struktúrák közötti átfedések. E technológiák biztonságot nyújtanak, és garantálják a nyomonkövethetőséget. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Az EGSZB ismételten megállapítja (10): „Amennyiben az uniós tagállamok egyedi alapon szigorúbb kötelező kereteket kezdenek meghatározni a[z átvilágítás] kapcsán, az a szóban forgó szabályok ütközéséhez vezethet az EU-n belül. Az uniós tagállamokban található olyan vállalkozások, amelyek szigorúbb követelményeket alkalmaznak a[z átvilágítást] illetően, nem kerülhetnek versenyhátrányba az ilyeneket nem alkalmazó vállalkozásokkal szemben. Az EGSZB megjegyzi, hogy a vállalkozások számára egyenlő versenyfeltételeket és jogbiztonságot kell biztosítani, egyértelmű felelősségi körök mellett.” |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Az önkéntes rendszerek egyenetlen és széttagolt alkalmazása tisztességtelen versenyt eredményez európai szinten, mivel egységes rendszer helyett országonként változó nemzeti jogszabályok heterogén sokasága szolgálja ugyanannak az átfogó célnak az elérését. Az Unión kívül az átvilágítás jogi szabályozása elenyésző mértékű, ami nem szerencsés az olyan kulcsfontosságú kereskedelmi partnerek szempontjából, mint az USA és Kína. Egy kötelező erejű uniós kezdeményezés végrehajtása esetén a többi piac vállalkozásainak be kell tartaniuk az itteni standardokat ahhoz, hogy a mi belső piacunkon tevékenységet folytathassanak, amennyiben az uniós jogalkotási kezdeményezés az Unióban terméket és szolgáltatást értékesítő harmadik országbeli vállalkozásokra is kiterjed. A tisztességes verseny érdekében kiemelten fontos az ENSZ-egyezmény szerepe abban, hogy az egyenlő versenyfeltételek az EU joghatósági területén kívül is biztosítottak legyenek. A jelenlegi uniós keret teret enged különböző, az emberi jogi, környezetvédelmi és szociális normák tekintetében eltérő gyakorlati eljárások és standardok alkalmazásának. Az uniós jogalkotási kezdeményezésnek egyszerre kell ambiciózusnak és pragmatikusnak lennie, egyúttal készen kell állnia a jelenleg az ENSZ-ben elfogadás alatt álló nemzetközi standard (11) bevezetésére is, amely az egyenlő nemzetközi versenyfeltételek megteremtését szolgálja. Az EU emberi jogok védelmében betöltött szerepére tekintettel az európai vállalkozások közül sokan (különösen a nagyobbak) az emberi jogi átvilágítás terén felmutatott eredményeik révén élen járhatnak az emberi jogok globális értékláncon belüli védelmével kapcsolatos felelősségvállalásban. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Ahhoz, hogy az európai vállalkozások betölthessék e szerepüket, a kötelező erejű uniós jogalkotási aktusnak meg kell felelnie az alábbi minőségi standardoknak:






  — | egyértelmű fogalommeghatározások és érthető megfogalmazás, |
| --- | --- | --- |

3.6.

—

egyértelmű fogalommeghatározások és érthető megfogalmazás,

| — | garantált jogbiztonság és kivitelezhetőség. |
| --- | --- |

—

garantált jogbiztonság és kivitelezhetőség.

| 3.7. | Az európai belső piac világkereskedelmi befolyása révén az uniós jogalkotási kezdeményezés azáltal is elősegítené az egyenlő versenyfeltételek megteremtését, hogy nemcsak az európai vállalkozások számára írja elő az emberi jogi átvilágítás normáit, hanem a belső piacon terméket és szolgáltatást értékesítő harmadik országbeli vállalkozások számára is. Az Unióban letelepedett uniós vállalkozások és a belső piacon terméket és szolgáltatást értékesítő, illetve a belső piacon beruházásokat végrehajtó harmadik országbeli vállalkozások közötti egyenlő versenyfeltételek követelményének minden uniós jogalkotási kezdeményezésben központi szerepet kell kapnia, máskülönben az uniós vállalkozások versenyhátrányba kerülnek. Az előzőekben említett fa- és fatermékpiaci rendelet, valamint a konfliktusövezetekből származó ásványokról szóló rendelet gyakorlati példáiból láthatjuk, hogy a belső piac a nemzetközi beszállítók esetében is kiaknázható. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Az emberi jogi átvilágítás belső piaci kérdéssé vált; amikor a különböző tagállamok eltérő jogi szankciókat alkalmaznak a vállalkozások magatartásával szemben, akkor az EU szintjén egy széttagolt, részben ágazati jogszabály nem elégséges. Az átvilágításnak különféle jogi vonatkozásai lehetnek az adott nemzeti és jogi környezettől függően. A jelen vélemény összefüggésében az átvilágítás egy sor olyan kötelezettséget takar, amelyet egy vállalkozásnak teljesítenie kell a tevékenységi körében, valamint a globális ellátási láncában előforduló emberi jogi (többek között az alapvető ILO-egyezmények hatálya alá tartozó) és környezeti hatások megelőzése és mérséklése, valamint az e hatásokért történő felelősségvállalás érdekében. Emellett valamennyi érintett vállalkozás számára egyenlő versenyfeltételeket kell biztosítani. Nemzetközi szinten, így különösen a vállalkozások emberi jogi felelősségéről szóló kötelező erejű ENSZ-egyezmény kapcsán az EGSZB sajnálatosnak tartja az átvilágítással kapcsolatos jogalkotási dinamika hiányát, és úgy ítéli meg, hogy a jövőbeli uniós jogalkotási kezdeményezés hatályának az EU-ban beruházó és értékesítő harmadik országbeli vállalkozásokra való kiterjesztése megfelelő kiindulópont a normák szigorításához. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság megerősíti annak időszerűségét, hogy az Európai Bizottság cselekedjen, és a kötelező átvilágításra vonatkozóan olyan jogalkotási javaslatot bocsásson a tagállamok és az Európai Parlament elé, amely a felelősség aktuális normákon alapuló elismerése mellett egyértelmű jogi keretet ad az európai vállalkozásoknak. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | A jogalkotási kezdeményezésnek a vállalkozás érdekeltjeinek holisztikus, egyúttal jogilag megalapozott és egyértelmű értelmezéséből kell kiindulnia (12). Az érdekeltek csoportján belül központi helyet foglalnak el a részvényesek, akik számára gyakran pénzügyi veszteség jelentkezik olyankor, amikor a vállalkozások emberi jogi jogsértésben érintettek, és megítélésük ezzel összefüggésben romlik. A részvényesek mellett a vállalkozás alkalmazottai, azok üzemi és ágazati szintű képviselői, valamint azok a gyakran civil társadalmi szervezetekbe tömörülő emberek, akiket a vállalkozás cselekményei akár közeli lakóhelyük, akár e cselekmények hatásainak való kitettségük okán érintenek, ugyancsak érdekeltek abban, hogy az emberi jogokkal kapcsolatos átvilágítás biztosítsa a vállalkozás felelős irányítását. Az átvilágításra vonatkozó jogalkotási kezdeményezés keretében az érdekeltek minden csoportját saját érdekeik szerint megfelelően figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Mindebből következően a jogsértés áldozatai és képviselői számára – ideértve a szakszervezeteket és az emberi jogok védőit is – biztosítani kell az elszenvedett káros hatásokkal szembeni hatékony jogorvoslathoz való hozzáférést. A hatékony jogorvoslat azt jelenti, hogy az áldozatoknak módjuk van teljes körű kártalanításhoz jutni az őket ért károkért. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Említést érdemel, hogy az ENSZ-egyezményre irányuló tárgyalások eredményeként a szabályozásba bekerülhetnek a legsúlyosabb cselekményekkel – háborús bűncselekményekkel, törvénytelen kivégzésekkel – kapcsolatos büntetőjogi felelősségre vonatkozó rendelkezések. Ezért az átvilágításra vonatkozó európai jogalkotási kezdeményezésnek alkalmasnak kell lennie arra, hogy saját keretrendszereiben is megjelenítse ezeket a büntetőjogi kérdéseket. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Ennek megfelelően a kötelező emberi jogi átvilágítás mérlegelésekor figyelembe kell venni az alábbi szempontokat:






  — | egységes átvilágítási keretrendszer, amely a belső piacon tevékenységet folytató vállalkozásokra vonatkozó jelenlegi szabályozási eszközökre épül, |
| --- | --- | --- |

3.13.

—

egységes átvilágítási keretrendszer, amely a belső piacon tevékenységet folytató vállalkozásokra vonatkozó jelenlegi szabályozási eszközökre épül,

| — | felelősség, amely hatékony jogorvoslatot eredményez a kötelességszegéssel érintettek számára, |
| --- | --- |

—

felelősség, amely hatékony jogorvoslatot eredményez a kötelességszegéssel érintettek számára,

| — | specifikus felelősségi keretrendszer, amely adott esetben – a jogrendszertől és a jogsértéstől függően – kiterjed a büntetőjogi felelősségre is. |
| --- | --- |

—

specifikus felelősségi keretrendszer, amely adott esetben – a jogrendszertől és a jogsértéstől függően – kiterjed a büntetőjogi felelősségre is.

| 3.14. | Az átvilágítási keretrendszer és a polgári jogi (potenciálisan büntetőjogi) felelősség közötti kapcsolat nyilvánvaló. A szigorú átvilágítási eljárások és a tájékoztatás segítségével a vállalkozások bizonyíthatják, hogy nem felelősek egy adott emberi jogi jogsértésért. Az átvilágítást végző vállalkozásoknak előnyre kell szert tenniük az erőfeszítéseiknek köszönhetően. Ugyanakkor ez nem értelmezhető a felelősség általános kizárásaként. Az ENSZ-irányelvek a 17. elv kommentárjában a kérdés kapcsán a következőket állapítják meg: „A megfelelő emberi jogi átvilágítás elvégzésének elő kell segítenie az üzleti vállalkozások számára az ellenük indított kereset kockázatának kezelését azáltal, hogy képessé válnak annak bizonyítására, hogy minden észszerűen elvárható intézkedést meghoztak az állítólagos emberi jogi jogsértésben való érintettség elkerülésére. Az átvilágítást végző üzleti vállalkozások azonban nem feltételezhetik, hogy ez önmagában feltétlenül és maradéktalanul mentesíti őket az ember jogi jogsértés elkövetéséért vagy az ahhoz való hozzájárulásért való felelősség alól.” |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | A jogalkotási kezdeményezésnek ki kell terjednie az átvilágításra, ugyanakkor biztosítania kell azt is, hogy az megfelelően és egységes módon illeszkedjen a felelősségi kérdések ENSZ-irányelveken alapuló vizsgálatának körébe, amely kifejezetten magában foglalja azokat a szervezeteket is, amelyekkel a vállalkozás kialakult üzleti kapcsolata révén közvetlen összeköttetésben áll tevékenysége, termékei vagy szolgáltatásai kapcsán. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Ez az arányos felelősség beépítését illetően is ideális megközelítés lehet, és elkerülheti a kkv-kra vonatkozó értékhatárok önkényes megállapítását. A meglévő átvilágítási keretek, köztük az ENSZ-irányelvek és az OECD multinacionális vállalkozásokra vonatkozó irányelvei minden vállalkozásra kiterjednek, éspedig jó okkal: az emberi jogok egyetemesek és oszthatatlanok; az emberi jogi kitettség az értéklánc mentén igen változatos méretű, forgalmú és ágazati sajátosságokkal rendelkező szervezeteket érinthet; a felelősség meghatározott méretre, leányvállalati és szállítói körre való korlátozása problémákat okozhat a megfelelési értékhatárokhoz igazodó globális értékláncok miatt. Tény, hogy ezek a vállalkozások, amelyeket a Covid19-válság már eddig is rendkívüli mértékben sújtott, kevesebb megfelelő erőforrással rendelkeznek az előírt feladat elvégzéséhez. Egy észszerű átvilágítás garantálja az emberi jogok tiszteletben tartását és a közvetlenül érintett emberek kártalanítását, azonban a legsúlyosabb gazdasági válsághelyzetben nem ró aránytalan logisztikai, pénzügyi és emberi terhet a kkv-kra. Az átvilágítási követelmények és a potenciális felelősség kölcsönhatásának tisztázása praktikus megközelítés lehet az európai kkv-k sajátosságainak érvényesítésében. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | A jogalkotási kezdeményezésnek – az ENSZ-irányelvekben foglaltak értelmében – a tisztességtelen verseny és az egyenlőtlen versenyfeltételek elkerülése érdekében ágazatközi jelleggel ki kell terjednie az Unióban letelepedett vagy tevékenységet folytató összes vállalkozásra, valamint az állami szektorra. Az üzleti magatartásra vonatkozóan szigorú normák betartását kell előírnia a vállalkozások számára, ugyanakkor megfelelő intézkedéseket is javasolnia kell, amelyek arányosak az emberi jogok megsértésének adott esetben felmerülő kockázatával. A vállalkozásoknak eredményes átvilágítási mechanizmusokat kell kialakítaniuk az emberi jogi jogsértések, valamint a káros szociális és környezeti hatások azonosítása, megelőzése és mérséklése érdekében. E mechanizmusoknak ki kell terjedniük tevékenységeikre és üzleti kapcsolataikra, ezen belül azokra az ellátási és alvállalkozói láncokra is, amelyekkel egyértelmű üzleti kapcsolatban állnak valamilyen jól meghatározható globális értéklánc keretében. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | A jogalkotási kezdeményezés tárgyi hatályának garantálnia kell az emberi és a környezetvédelmi jogok definíciójának széles körű lefedését, kiterjedve a munkavállalók és a szakszervezetek jogaira is, továbbá biztosítania kell az új emberi jogi fejlemények (például a megkülönböztetés tilalmának elve) beemelését. Építenie kell az olyan szabályozási eszközökre, mint az Emberi Jogok Nemzetközi Törvénye, az ILO-egyezmények, az emberi jogok európai egyezménye és az Európai Szociális Charta. Az ILO multinacionális vállalatokra és szociálpolitikára vonatkozó elvekről szóló háromoldalú nyilatkozata tartalmaz egy átfogó jegyzéket is a multinacionális vállalatokhoz és munkához kapcsolódó nyilatkozatokról és jogokról, amely külön felsorolja a munkahelyi biztonsággal és egészségvédelemmel kapcsolatos megállapodásokat és ajánlásokat is, és amelyet figyelembe kell venni. A környezetvédelmi jogokat illetően a Párizsi Megállapodást azzal a korlátozással kell figyelembe venni, hogy ezt a nemzetközi egyezményt kormányok és nem vállalkozások írták alá, ami azt jelenti, hogy az előbbieknek teljesíteniük kell a vállalt kötelezettségeiket, míg az utóbbiaknak hozzá kell járulniuk ennek megvalósításához. Építenie kell továbbá az EU-Szerződésekre és az Európai Unió Alapjogi Chartájára, valamint az emberi jogok területét érintő nemzeti szintű szabályozási eszközökre. Az emberi jogok védelmének mértéke mindenesetre nem maradhat el attól, amit a meglévő nemzetközi, európai vagy nemzeti jogszabályok biztosítanak. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Az átvilágítási kötelezettségeknek egyaránt ki kell terjedniük a tényleges és a potenciális hatásokra. Emellett ki kell terjedniük a szociális és a környezeti hatásokra, ez utóbbiakra a fenntartható fejlődési célok alapján is, valamint a korrupció elleni küzdelemre, a vállalatirányításra és a méltányos adóztatásra. A fenntartható üzleti magatartás szempontjából elsődleges fontosságúnak kell tekinteni a környezeti hatásokat. Az ENSZ-irányelvekben, az OECD-iránymutatásokban, valamint az ILO háromoldalú nyilatkozatában foglalt meghatározás szerint a vállalkozások az általuk végzett átvilágítás során „azonosíthatják, megelőzhetik és mérsékelhetik a tényleges vagy lehetséges káros hatásokat, továbbá számot adhatnak azok kezeléséről. Ezekre az eszközökre építve a kötelező átvilágításnak az üzleti titoktartáshoz fűződő jogos érdekek védelme mellett ki kell terjednie a tényleges vagy lehetséges káros hatások azonosítására és értékelésére, az ezzel kapcsolatos megállapítások alapján a káros hatások megszüntetésére és megelőzésére hozott intézkedésekre, a végrehajtás és az eredmények nyomon követésére, valamint a hatások kezelésével kapcsolatos beszámolásra.” A jogalkotási kezdeményezést a végrehajtás megkönnyítése és a redundanciák elkerülése érdekében a meglévő átvilágítási rendszerekkel, például az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvekkel összhangban kell felépíteni. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | A jogalkotási kezdeményezésnek igen egyértelműen elő kell írnia, hogy az átvilágítási folyamat során mely intézkedéseket kell maguknak a vállalkozásoknak meghozniuk ahhoz, hogy az emberi jogi kockázatokat az egyéb kötelezően alkalmazandó uniós jogszabályokkal, köztük a nem pénzügyi információk közzétételéről szóló módosított (esetlegesen a későbbiekben kiigazítandó) irányelvvel (13) összhangban értékelhessék. A következő intézkedéseket kell tartalmaznia:






  — | egyértelműen meghatározott kockázatelemzés (a vállalkozások tevékenységéből származó, az emberi jogokra és a környezetre [potenciálisan] káros hatások azonosítása és értékelése), korai riasztási mechanizmussal kiegészítve, |
| --- | --- | --- |

3.20.

—

egyértelműen meghatározott kockázatelemzés (a vállalkozások tevékenységéből származó, az emberi jogokra és a környezetre [potenciálisan] káros hatások azonosítása és értékelése), korai riasztási mechanizmussal kiegészítve,

| — | nyomonkövetési intézkedések (a vállalaton belüli felelősségi körök meghatározása, a káros hatások megszüntetése és megelőzése), |
| --- | --- |

—

nyomonkövetési intézkedések (a vállalaton belüli felelősségi körök meghatározása, a káros hatások megszüntetése és megelőzése),

| — | a meghozott intézkedések eredményességének nyomon követése az ENSZ-irányelvek és az OECD multinacionális vállalkozásokra vonatkozó irányelvei alapján, |
| --- | --- |

—

a meghozott intézkedések eredményességének nyomon követése az ENSZ-irányelvek és az OECD multinacionális vállalkozásokra vonatkozó irányelvei alapján,

| — | kommunikáció (beszámolás a vállalkozások tevékenységéből származó [potenciálisan] káros hatások kezeléséről) az üzleti titokhoz való jog tiszteletben tartása mellett, |
| --- | --- |

—

kommunikáció (beszámolás a vállalkozások tevékenységéből származó [potenciálisan] káros hatások kezeléséről) az üzleti titokhoz való jog tiszteletben tartása mellett,

| — | a vállalkozásnál képviselt szakszervezetek bevonása a vonatkozó szociális párbeszédnek megfelelően. |
| --- | --- |

—

a vállalkozásnál képviselt szakszervezetek bevonása a vonatkozó szociális párbeszédnek megfelelően.

| 3.21. | A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy egy vagy több nemzeti közigazgatási szerv (például munkaügyi vagy munkavédelmi felügyelet) feladatköre legyen annak figyelemmel kísérése, hogy a vállalkozások teljesítik-e a kötelezettségeiket. A hatóságnak rendelkeznie kell az ahhoz szükséges erőforrásokkal és szaktudással, hogy hivatalból, valamint kockázatértékelés, visszaélést bejelentő személytől kapott információ, továbbá panasz alapján ellenőrzéseket végezzen. Szorosan együtt kell működnie a szociális partnerekkel, és biztosítania kell azok tevékeny szerepvállalását. Szerephez kell jutniuk a megfelelően felszerelt OECD kapcsolattartó pontoknak is. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | A nemzetközi jogi eszközök elismerik azt a szerepet, amelyet a civil társadalom képviselőivel, a szakszervezetekkel, valamint a munkavállalókkal és a szociális párbeszéd megfelelő (üzemi, ágazati, nemzeti, európai, nemzetközi) szintjéhez tartozó legitim képviselőikkel folytatott érdemi egyeztetéseknek kell játszaniuk a vállalkozások átvilágítási kezdeményezéseinek meghatározásában és végrehajtásában. A jogalkotási kezdeményezésnek ezért biztosítania kell az említett szereplők részvételét a vonatkozó átvilágítási rendelkezésekben. |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | Azokban a meglévő rendszerekben, amelyeken a kötelező erejű jogalkotási kezdeményezés alapulhat, az átvilágítási rendszer megvalósítása és működtetése önmagában nem minden esetben zárja ki a felelősséget, mivel a kárt az emberi jogok megsértése, és nem a kellő gondosság elmulasztása okozza. Az emberi jogi jogsértés áldozatainak eredménytelen megelőzés esetén is szükségük van legalább hatékony jogorvoslatra, amely biztosítja teljes körű kártalanításukat. Az átvilágítási rendszernek szemléltetnie kell a károkozás megelőzése érdekében tett erőfeszítéseket. |
| --- | --- |

3.23.

4.   Részletes megjegyzések

| 4.1. | Az Unión belüli és kívüli határokon átnyúlóan működő vállalkozásokat gazdaságilag, társadalmilag és környezetileg fenntartható módon kell irányítani, Európán belüli telephelyek, árutermelés és szolgáltatások perspektívájával. A jogalkotási javaslatnak elő kell írnia a vállalkozások számára azt is, hogy a felelős és fenntartható üzleti magatartás elveit és szempontjait építsék be globális értékláncbeli üzleti kapcsolataikba. A jogalkotási javaslatnak olyan keret kialakítására kell törekednie, amelynek részét képezi a tényleges és kötelező párbeszéd az adott vállalkozás legfontosabb érdekeltjeivel, lehetőleg a felügyeleti és tanácsadó testületeik szintjén. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Figyelembe véve, hogy az áldozatok gyakran szembesülnek kihívásokkal és akadályokkal az igazságszolgáltatáshoz való joguk érvényesítése során olyan harmadik országokban, ahol európai vállalkozások tevékenységet folytatnak, biztosítani kell, hogy az igazságszolgáltatáshoz való jog abban a tagállamban is érvényesíthető legyen, amelyben az adott vállalkozás letelepedett, vagy üzleti tevékenységet folytat. Ezért lehetővé kell tenni, hogy a valamely tagállamban letelepedett, tevékenységet folytató vagy ahhoz egyéb módon kapcsolódó vállalkozással szembeni kereset az adott tagállam joghatósága szerint is benyújtható legyen. E lehetőséget a gondossági kötelezettségről szóló 2017. március 27-i francia törvény már előírja, ugyanakkor a folyamatban lévő ügyek azt mutatják, hogy külföldi leányvállalattal szembeni panaszok kapcsán még nem került sor a nemzeti bíróságok joghatóságának megállapítására. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Az európai bíróságok joghatósága általában az európai alperesekre korlátozódik. Az európai székhelyű vállalkozások tehát perelhetők európai bíróság előtt, ám a kár helye szerinti országban székhellyel rendelkező leányvállalataik jellemzően nem. A beszállítók és az ellátási lánc közvetítő tagjai még távolabb kerülnek a szóban forgó európai vállalattól. Az emberi jogok keretében a vállalati vonatkozású emberi jogi jogsértések áldozatai, valamint képviselőik számára – ideértve a szakszervezeteket és az emberi jogok védőit is – biztosítani kell a tisztességes eljárásokhoz, bíróságokhoz és hatóságokhoz való hozzáférést. Amennyiben nem egyértelmű, hogy adott esetben az anyavállalat, annak valamely leányvállalata, vagy beszállítója a felelős, olyankor egyetlen, tisztességes eljárást lefolytató fórumnak kell joghatósággal rendelkeznie. Ennek megfelelően a Brüsszel I. rendelet módosításával lehetővé kell tenni európai eljárás lefolytatását emberi jogi jogsértés esetén. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Az ENSZ szintjén zajlik az alkalmazandó jog kérdésével kapcsolatos vita is. A Róma II. rendelet 7. cikke környezeti kár esetén biztosítja a jogválasztás lehetőségét. Kérdés, hogy ugyanez az emberi jogok esetében is így lesz-e, és ezáltal azonos szintű jogok vonatkoznak-e majd a környezeti károkra és az emberi jogok megsértésére. A kérdésről jelenleg jogászok vitatkoznak; a jogkövetkezmények előzetes megítélése nélkül az EGSZB az elvi közelítést részesíti előnyben. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Specifikus, adott esetben – a jogrendszertől és a jogsértéstől függően – a büntetőjogi felelősségre is kiterjedő felelősségi keretrendszert kell bevezetni az olyan esetek kezelésére, amelyek során sérülnek az emberi jogi, szociális és környezetvédelmi normák, vagy a vállalkozások – illetve ellátási és alvállalkozói láncaik – tevékenysége káros hatásokkal jár. Az ENSZ-egyezmény tervezete rendelkezik a leggyalázatosabb nemzetközi bűncselekményekkel kapcsolatos büntetőjogi felelősségről. Az ENSZ-egyezményről kiadott véleményében az EGSZB megállapította, hogy a felelősségnek ki kell terjednie a súlyos gondatlanság eseteire is (14). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Az EGSZB korábban kifejtette álláspontját a bizonyítási teher és az ehhez kapcsolódó bizonyítási küszöb kérdésében is. Az EGSZB véleményében (15) foglalt javaslat szerint „[e]z legalábbis azt jelentené, hogy az emberi jogok megsértése miatt pert indító személyeknek csak a jogsértés elkövetőjével (pl. beszállító vagy leányvállalat) fennálló határozott kapcsolat meglétét kell bizonyítaniuk, és a (fogadó vagy anya-)vállalatnak kell meggyőzően indokolnia, hogy a jogsértésekre rajta kívül álló okok miatt került sor.” |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | A vállalkozásokat sem a komolytalan jogvitáknak, sem a feltétel nélküli felelősségre vonásnak nem helyénvaló kitenni; átvilágítási folyamataikra hivatkozva szemléltethetik a káros hatások mérséklésére és megelőzésére irányuló szerepvállalásukat és erőfeszítéseiket. Attól függetlenül, hogy végzett-e átvilágítást, nem vonható felelősségre az a vállalkozás, amely a kárt nem okozta, a károkozáshoz nem járult hozzá, és arról nem volt tudomása. Az átvilágítási folyamatnak kezelnie kell a felelősségkorlát („corporate veil”) gyakran említett problémáját, amely azt jelenti, hogy az áldozatok gyakran nem rendelkeznek az ahhoz szükséges erőforrásokkal vagy lehetőségekkel, hogy szemléltessék az adott globális értékláncon belüli sajátos felelősségi hierarchiát. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Az áldozatok igazságszolgáltatáshoz való jogának könnyebb érvényesítésére irányuló intézkedéseknek megfelelő támogatási programokat is magukban kell foglalniuk. Előzetes eljárásokkal kell lehetővé tenni az emberi jogi, szociális és környezetvédelmi normákat sértő tevékenység beszüntetését. Az EGSZB korábban már megállapította a tanúk fontosságát és a visszaélést bejelentő személyek szerepét, valamint azt, hogy támogatni szükséges a területen tevékenykedő nem kormányzati szervezeteket, amennyiben jogilag alátámasztható érdekük fűződik az intézkedéshez és a bizonyítékok gyűjtéséhez. Franciaországban a francia átvilágítási keretrendszer alapján nem kormányzati szervezetek kezdeményezésére kézbesített néhány hivatalos felszólítás rámutatott a jogérvényesítés (például az alkalmazandó jog megállapításának) nehézségeire. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | A kötelező átvilágítási keretrendszer elfogadott norma útján valósulna meg, amelynek érvényre juttatása arányos, eredményes és visszatartó erejű szankciók formájában történik, míg a felelősség megállapítását az emberi jogok egyértelműen meghatározott körének megsértésére kellene alapozni. Ahogy minden felelősségi rendszerben, egyértelmű ok-okozati összefüggést kell megállapítani a hiba, illetve a megelőzés elmulasztása, valamint egy adott kár között. Áttételes oksági esetekben ennek megfelelően nincs kockázati kapcsolat. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | A szankcióknak ki kell terjedniük a közbeszerzésből és az állami finanszírozásból való kizárásra, valamint a vállalkozások forgalmával és a károk mérséklésével arányos pénzügyi szankciókat is tartalmazniuk kellene. Ez várhatóan arra ösztönzi a vállalkozásokat, hogy teljesítsék a kötelezettségeiket, és előzzék meg a tevékenységükkel okozható káros hatásokat. Emellett remélhetőleg elősegíti azt is, hogy az alkalmazott megközelítés egyre nagyobb jelentőséget tulajdonítson az emberi jogoknak, a munkavállalói és a szakszervezeti jogokat is ideértve. A tagállamoknak pozitív ösztönzők bevezetésével kell előmozdítaniuk a vállalkozások fenntartható gazdasági tevékenységgel kapcsolatos, beszállítói és alvállalkozói láncaikra is kiterjedő ambiciózus hozzáállását. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | A jogalkotási kezdeményezésnek tartalmaznia kell csökkentést kizáró záradékot, a kedvezőbb rendelkezés elvét kikötő záradékot, valamint szakértői véleményen alapuló felülvizsgálati záradékot (ennek lehetséges példája az adatvédelmi jogszabály). Az új uniós jogalkotási kezdeményezés követelményeit a meglévő önkéntes átvilágítási eszközökre is alkalmazni kell, ez utóbbiak szükség szerinti kiigazításával. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Az Európai Bizottságnak tevékenyen elő kell mozdítania az átvilágítással kapcsolatos politikáját nemzetközi szinten, vagyis az ENSZ-egyezménnyel kapcsolatos folyamatban valamennyi releváns nemzetközi szervezet keretében annak érdekében, hogy irányt mutasson más jogrendszerek számára is. |
| --- | --- |

4.12.

Kelt Brüsszelben, 2020. szeptember 18-án

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  HL C 303., 2016.8.19., 17. o., HL C 97., 2020.3.24., 9. o., valamint az EGSZB „Fenntartható ellátási láncok és tisztességes munka a nemzetközi kereskedelemben” című véleménye (Lásd e Hivatalos Lap 197. oldalát).

1

(2)  Az Emberi Jogok Nemzetközi Törvényében, a kilenc emberi jogi alapokmányban, valamint Európa és az EU vonatkozásában az emberi jogok európai egyezményében, az Európai Szociális Chartában és az Európai Unió Alapjogi Chartájában foglaltak szerint.

2

(3)  Az alapvető munkaügyi normákban és különösen a multinacionális vállalatokra és a szociálpolitikára vonatkozó elvekről szóló háromoldalú ILO-nyilatkozatban foglaltak szerint.

3

(4)  HL C 97., 2020.3.24., 9. o.

4

(5)  Az EP 2018/2763(RSP) állásfoglalása.

5

(6)  Az FRA tanulmánya: „Improving access to remedy in the area of business and human rights at the EU level” [A jogorvoslathoz való hozzáférés javítása uniós szinten az üzleti vállalkozások emberi jogi felelőssége területén] (Bécs, 2017).

6

(7)  https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/8ba0a8fd-4c83-11ea-b8b7-01aa75ed71a1/language-en.

7

(8)  Tanulmány az ellátási láncra vonatkozó átvilágítási követelményekről. Európai Bizottság, 2020. január, 16. o.

8

(9)  Didier Reynders európai biztos előadása az RBC átvilágítással kapcsolatos webináriumán, 2020. április 30.

9

(10)  Lásd a 4. lábjegyzetet.

10

(11)  A vállalkozások emberi jogi felelősségéről szóló ENSZ-egyezmény.

11

(12)  https://s3.amazonaws.com/brt.org/BRT-StatementonthePurposeofaCorporationOctober2020.pdf

12

(13)  HL L 330., 2014.11.15., 1. o.

13

(14)  Lásd a 4. lábjegyzetet.

14

(15)  Lásd a 4. lábjegyzetet.

15

---

| 2020.12.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 429/145 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 429/145

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Az uniós területfejlesztési menetrend, a Lipcsei Charta és az uniós városfejlesztési menetrend felülvizsgálata

(feltáró vélemény a német elnökség felkérésére)

(2020/C 429/20)

| Előadó: | Petr ZAHRADNÍK |
| --- | --- |
| Társelőadó: | Roman HAKEN |

Előadó:

Petr ZAHRADNÍK

Társelőadó:

Roman HAKEN

| Felkérés: | Peter ALTMAIER, a gazdaságért és energiaügyekért felelős német szövetségi miniszter 2020.2.18-án kelt levele |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke |
| Illetékes szekció: | „Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2020.7.20. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2020.9.18. |
| Plenáris ülés száma: | 554. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 216/0/4 |

Felkérés:

Peter ALTMAIER, a gazdaságért és energiaügyekért felelős német szövetségi miniszter 2020.2.18-án kelt levele

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke

Illetékes szekció:

„Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2020.7.20.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2020.9.18.

Plenáris ülés száma:

554.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

216/0/4

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az EGSZB javasolja, hogy a jelenlegi Lipcsei Charta hatálybalépése óta megjelent új körülményeket és paramétereket (lásd a 2.2 pontot) teljes mértékben vegyék figyelembe az új Charta tartalmának meghatározásakor, hogy az új Charta működési szempontból összeegyeztethető legyen az Unió következő többéves pénzügyi keretével és az európai szemeszter folyamatával. Fontos továbbá, hogy figyelembe vegye a Covid19-világjárvány hatásait és következményeit a tagállamok és az egész Unió gazdasági, társadalmi és környezeti fejlődésére, valamint területfejlesztésére nézve. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Az EGSZB felhívja a figyelmet arra, hogy a jövőben várhatóan nagyobb számban fordulnak elő különböző (gazdasági, egészségügyi, környezeti, informatikai stb.) zavarok és kockázatok, ezért javasolja, hogy a fenntartható európai városokról szóló új Lipcsei Chartában külön utaljanak arra, hogy szisztematikusan figyelembe kell venni a rezilienciát. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Az EGSZB üdvözli a 2030-as területfejlesztési menetrendre vonatkozó szöveget, és támogatja a menetrend alapvető pilléreit: az igazságosságot, a környezet védelmét és a területi dimenziónak a közigazgatás valamennyi érintett területén való érvényesítését. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Az EGSZB üdvözli egyúttal azt is, hogy a 2030-as területfejlesztési menetrend biztosítja számára a lehetőséget, hogy bekapcsolódjon a megvalósítási folyamatába. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Az EGSZB tudatában van egyfelől annak, hogy jelentős mozgástér áll rendelkezésre a területfejlesztés és a városfejlesztés keretében egy integrált megközelítés alkalmazására, másfelől annak, hogy milyen előnyökkel jár egy ilyen megközelítés a szinergiahatások, a költségmegtakarítás és a támogatásban részesülő projektek tartalmának funkcionális összekapcsolása révén. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Az EGSZB felhívja a figyelmet arra, hogy kellő mozgástér áll rendelkezésre az integrált megközelítés alkalmazásához is, azaz lehetőség van az állami és magánforrások összekapcsolására annak érdekében, hogy növeljük a kapacitást és megosszuk a kockázatokat, ami mind a területfejlesztés, mind pedig a városfejlesztés javát szolgálja, megfelelő demokratikus ellenőrzés, átlátható irányítás és elszámoltathatóság mellett. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Az EGSZB teljes mértékben támogatja, hogy a terület- és városfejlesztési eszközök igénybevételekor a különböző területtípusok között meglegyen az egyensúly. Javasolja, hogy az érintett területtípusokhoz a legmegfelelőbb támogatási eszközöket használják, a szubszidiaritás elvére is figyelemmel, mert ily módon elkerülhetőek a szegénység, a lemaradás és az elszigetelődés tünetei a veszélyeztetett régiók esetében. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Az EGSZB hangsúlyozza a városi agglomerációk és nagyvárosi területek fejlesztéséhez alkalmazott új modellek és szempontok jelentőségét, mivel ezek – a nyitottságuk révén – elengedhetetlenek az EU globális versenyképességének javításához. Kiemeli egyúttal, hogy ellen kell állnunk a globalizáció egyes továbbgyűrűző hatásainak. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Az EGSZB azzal is tisztában van azonban, mennyire fontos a – főként vidéki – félreeső és peremterületek védelme és támogatása annak érdekében, hogy ezek a területek is részt vehessenek a modern és fenntartható regionális fejlődésben. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Ha megvizsgáljuk a belső és a külső tényezőket, nem lehetséges külön kezelni a városok és a régiók fenntarthatóságát és rezilienciáját. Az EGSZB ajánlja továbbá a városfejlesztési menetrend maximális összehangolását a területi kohéziós politikával. Ezt a városi és a vidéki területek közötti funkcionális partnerségek és olyan integrált projektek révén lehet biztosítani, amelyek célja a városok, azok funkcionális területei és vidéki perifériájuk helyi gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi rendszerei fenntarthatóságának és rezilienciájának megerősítése. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy támogassa a tapasztalatcserét, ami fokozatosan módszertani ajánlások megfogalmazásához vezethetne arra vonatkozóan, hogy miként kell figyelembe venni az újonnan felmerülő kockázatokat és a rezilienciát a városi és regionális szintű fejlesztési tervek kidolgozásának és értékelésének keretében. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Az EGSZB egyfelől megállapítja, hogy a nagyvárosi körzetek és a városi agglomerációk az erőforrások koncentrációjának és a gazdasági tevékenységek diverzifikációjának köszönhetően kedvező feltételeket teremtettek ahhoz, hogy a nemzetgazdaság egészének növekedési pólusaivá és kapcsolattartó pontjaivá váljanak a globalizáció keretében zajló gazdasági nyitás során. Másfelől teljes mértékben tudatában van annak, hogy a nemzetgazdaság egészének kiegyensúlyozott módon, a vidéki és peremterületeket is figyelembe véve kell fejlődnie. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Az EGSZB határozottan kéri, hogy a városfejlesztés és regionális fejlesztés terén a partnerség elvének alkalmazásakor biztosítsanak kiegyensúlyozottabb képviseletet. A méltányos képviseletre jó példával szolgál a LEADER program/a közösségvezérelt helyi fejlesztés (CLLD), amelyben a partnerségek tagjainak legfeljebb 50 %-a érkezhet a közigazgatásból. Az EGSZB ajánlja, hogy a köz- és magánszféra hatékony együttműködése érdekében sokkal nagyobb szerepet kapjanak a célcsoportok (a városok és a vidéki térségek lakói, a helyi NGO-k és a szociális partnerek). |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Az EGSZB megállapítja, hogy a gyakorlatban az integrált területi megközelítést elsősorban a vidéki térségekben (LEADER/CLLD) és a funkcionális városi agglomerációk, valamint a nagyvárosi agglomerációk esetében alkalmazzák. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Noha az irányító és tanácsadó szervek összetételében garantált a (szektorok közötti) partnerség, a gyakorlatban a magánszervezetek (legyenek azok helyi vállalkozások, civil szervezetek, vagy helyi akciócsoportok és kapcsolódó szervezetek) az ITI-ben sokkal gyengébb pozícióval rendelkeznek. A jövőben ezt a hiányosságot orvosolni kell, mivel így nem lehet kiegyensúlyozott képet kapni a közösség fejlesztési igényeiről. |
| --- | --- |

1.15.

2.   Háttér

| 2.1. | A Lipcsei Charta az uniós tagállamok kormányközi dokumentuma, melynek célja a fenntartható városfejlesztési politika közös elveinek és stratégiáinak tiszteletben tartása. A Charta e tekintetben három pilléren nyugszik:






  — | a fenntartható városfejlesztés fogalmának integrálása a nemzeti, regionális és helyi fejlesztési politikákba, |
| --- | --- | --- |

2.1.

—

a fenntartható városfejlesztés fogalmának integrálása a nemzeti, regionális és helyi fejlesztési politikákba,

| — | integrált városfejlesztési eszközök (például a városi területen zajló közösségvezérelt helyi fejlesztés, azaz CLLD-U) és az ehhez kapcsolódó kormányzás alkalmazása, valamint a többszintű kormányzás elvén alapuló irányítás alkalmazása, |
| --- | --- |

—

integrált városfejlesztési eszközök (például a városi területen zajló közösségvezérelt helyi fejlesztés, azaz CLLD-U) és az ehhez kapcsolódó kormányzás alkalmazása, valamint a többszintű kormányzás elvén alapuló irányítás alkalmazása,

| — | a más területi struktúratípusokkal való egyensúly garantálása, a policentrikus városhálózati struktúra tiszteletben tartásával. |
| --- | --- |

—

a más területi struktúratípusokkal való egyensúly garantálása, a policentrikus városhálózati struktúra tiszteletben tartásával.

| 2.2. | Az EGSZB egyetért a Lipcsei Charta hatályával és tartalmával, de úgy véli, hogy ez utóbbit hozzá kell igazítani a 2007. májusi elfogadása óta fellépett új körülményekhez. A Charta elfogadása óta bekövetkezett legfontosabb változások a következők:






  — | a hatalmas technológiai fejlődés és az innovációs lehetőségek kiszélesedése a digitalizációnak, az intelligens mobilitásnak és más intelligens megoldásoknak köszönhetően, melyek számtalan fejlesztési lehetőséget kínálnak (például az erőforrások kiaknázásának optimalizálása stb.), ugyanakkor stratégiai kockázatokat is rejtenek magukban (a foglalkoztatásra gyakorolt hatás, az informatikai rendszerek sebezhetősége stb.), |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

a hatalmas technológiai fejlődés és az innovációs lehetőségek kiszélesedése a digitalizációnak, az intelligens mobilitásnak és más intelligens megoldásoknak köszönhetően, melyek számtalan fejlesztési lehetőséget kínálnak (például az erőforrások kiaknázásának optimalizálása stb.), ugyanakkor stratégiai kockázatokat is rejtenek magukban (a foglalkoztatásra gyakorolt hatás, az informatikai rendszerek sebezhetősége stb.),

| — | a gazdaság és a társadalom 4.0 hatása a gazdasági tevékenységeknek a körforgásos és a megosztásalapú gazdaság formájában való, újfajta szervezése szempontjából, amelyek elindítói és hatásai elsősorban a városi agglomerációkban koncentrálódnak, |
| --- | --- |

—

a gazdaság és a társadalom 4.0 hatása a gazdasági tevékenységeknek a körforgásos és a megosztásalapú gazdaság formájában való, újfajta szervezése szempontjából, amelyek elindítói és hatásai elsősorban a városi agglomerációkban koncentrálódnak,

| — | a társadalom összetételének a migráció, a demográfiai változások és az életmódbeli változások hatására bekövetkező változásai, |
| --- | --- |

—

a társadalom összetételének a migráció, a demográfiai változások és az életmódbeli változások hatására bekövetkező változásai,

| — | az európai zöld megállapodásban foglalt célkitűzések és intézkedések által jelentett lehetőségek és kihívások, |
| --- | --- |

—

az európai zöld megállapodásban foglalt célkitűzések és intézkedések által jelentett lehetőségek és kihívások,

| — | a városfejlesztés finanszírozásának új módjai és modelljei, melyek a – magán- és közszférabeli – források és az érdekek megosztásán alapulnak, |
| --- | --- |

—

a városfejlesztés finanszírozásának új módjai és modelljei, melyek a – magán- és közszférabeli – források és az érdekek megosztásán alapulnak,

| — | a városi agglomerációk és a nagyvárosok kifelé történő megnyitásának új aspektusai, figyelemmel a globális versenyben játszott szerepükre és arra, hogy a globalizáció nemkívánatos mellékkövetkezményeivel szemben reziliensnek kell lenniük, |
| --- | --- |

—

a városi agglomerációk és a nagyvárosok kifelé történő megnyitásának új aspektusai, figyelemmel a globális versenyben játszott szerepükre és arra, hogy a globalizáció nemkívánatos mellékkövetkezményeivel szemben reziliensnek kell lenniük,

| — | az az állandó igény, hogy a lakosság nagyobb mértékben vegyen részt a városok és vidéki perifériájuk fejlesztésére irányuló projektek megtervezésében és végrehajtásában. |
| --- | --- |

—

az az állandó igény, hogy a lakosság nagyobb mértékben vegyen részt a városok és vidéki perifériájuk fejlesztésére irányuló projektek megtervezésében és végrehajtásában.

| 2.3. | A 2030-as területfejlesztési menetrend az Európai Unió és a tagállamok kormányközi dokumentuma, melyet más országbeli partnerekkel, az uniós intézményekkel és szervezetekkel, valamint európai érdekcsoportokkal együttműködésben dolgoztak ki. Célja annak biztosítása, hogy a fenntartható jövő megteremtése ne csupán a területi kohézió megerősítését jelentse, amely az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikke által meghatározott célkitűzés, hanem az összes területre és azok összes lakójára terjedjen ki. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | Ennek alapján a 2030-as területfejlesztési menetrend arra szólít fel, hogy az összes szakpolitikában és az összes kormányzási szinten meg kell erősíteni a területi dimenziót. E tekintetben három pilléren nyugszik:






  — | első fő célja egy igazságos Európa megteremtése, amely jövőt és perspektívát kínál az összes területtípusnak és azok lakóinak. Hangsúlyozza a területi dimenzió és a területrendezés hozzájárulását az olyan politikai prioritások integrációjához és összekapcsolásához, mint a gazdasági, társadalmi és területi kohézió, a szociális jogok európai pillére, a polgárokhoz közelebb álló Európa, a települések és területek inkluzívabb, fenntarthatóbb és integráltabb fejlődése, a méltányos átalakulás és az európai területi integráció, |
| --- | --- | --- |

2.3.1.

—

első fő célja egy igazságos Európa megteremtése, amely jövőt és perspektívát kínál az összes területtípusnak és azok lakóinak. Hangsúlyozza a területi dimenzió és a területrendezés hozzájárulását az olyan politikai prioritások integrációjához és összekapcsolásához, mint a gazdasági, társadalmi és területi kohézió, a szociális jogok európai pillére, a polgárokhoz közelebb álló Európa, a települések és területek inkluzívabb, fenntarthatóbb és integráltabb fejlődése, a méltányos átalakulás és az európai területi integráció,

| — | második célkitűzése egy zöld Európa megteremtése, amely megvédi a közös környezetünket és befolyásolja a társadalmi átalakulást. E célkitűzés hangsúlyozza a területi dimenzió és a területrendezés hozzájárulását az olyan politikai prioritásokhoz, mint az ENSZ fenntartható fejlődési céljai, az európai zöld megállapodás, a Párizsi Megállapodás és Európa átállása a körforgásos gazdaságra, |
| --- | --- |

—

második célkitűzése egy zöld Európa megteremtése, amely megvédi a közös környezetünket és befolyásolja a társadalmi átalakulást. E célkitűzés hangsúlyozza a területi dimenzió és a területrendezés hozzájárulását az olyan politikai prioritásokhoz, mint az ENSZ fenntartható fejlődési céljai, az európai zöld megállapodás, a Párizsi Megállapodás és Európa átállása a körforgásos gazdaságra,

| — | harmadszor a 2030-as területfejlesztési menetrend stratégiai orientációt biztosít a területrendezés számára, és arra szólít fel, hogy az összes szakpolitikában és az összes kormányzási szinten meg kell erősíteni a területi dimenziót. Ennek kapcsán az EGSZB-t is érinti, mivel előírja, hogy annak tagjait tájékoztatni kell a menetrend prioritásairól és ösztönözni kell őket a megvalósításukban való részvételre. Kiemeli, hogy a civil társadalmi partnerek milyen fontos szerepet játszanak abban, hogy az összes terület számára fenntartható jövőt lehessen biztosítani, és megerősíti a közösségvezérelt helyi fejlesztés, valamint az integrált területfejlesztést és az együttműködést előmozdító egyéb eszközök által követett megközelítést. Az EGSZB tagjait arra kérik, hogy az európai szintű politikai vitákban álljanak ki a területfejlesztési menetrend prioritásai mellett. |
| --- | --- |

—

harmadszor a 2030-as területfejlesztési menetrend stratégiai orientációt biztosít a területrendezés számára, és arra szólít fel, hogy az összes szakpolitikában és az összes kormányzási szinten meg kell erősíteni a területi dimenziót. Ennek kapcsán az EGSZB-t is érinti, mivel előírja, hogy annak tagjait tájékoztatni kell a menetrend prioritásairól és ösztönözni kell őket a megvalósításukban való részvételre. Kiemeli, hogy a civil társadalmi partnerek milyen fontos szerepet játszanak abban, hogy az összes terület számára fenntartható jövőt lehessen biztosítani, és megerősíti a közösségvezérelt helyi fejlesztés, valamint az integrált területfejlesztést és az együttműködést előmozdító egyéb eszközök által követett megközelítést. Az EGSZB tagjait arra kérik, hogy az európai szintű politikai vitákban álljanak ki a területfejlesztési menetrend prioritásai mellett.

| 2.4. | Az EGSZB egyetért a 2030-as területfejlesztési menetrend tartalmával, és elismeri annak fontosságát, továbbá méltányolja a 2011 óta a területfejlesztési menetrend aktualizálása és elmélyítése érdekében tett erőfeszítéseket:






  — | támogatja különösen a területfejlesztési menetrend azon átfogó célját, hogy fenntartható jövőt kell biztosítani Európában az összes területtípus és azok összes lakója számára, |
| --- | --- | --- |

2.4.

—

támogatja különösen a területfejlesztési menetrend azon átfogó célját, hogy fenntartható jövőt kell biztosítani Európában az összes területtípus és azok összes lakója számára,

| — | támogatja a 2030-as területfejlesztési menetrend céljait és prioritásait, és méltányolja a területek és lakóik érdekében tett erőfeszítéseket, |
| --- | --- |

—

támogatja a 2030-as területfejlesztési menetrend céljait és prioritásait, és méltányolja a területek és lakóik érdekében tett erőfeszítéseket,

| — | helyesli, hogy nagy hangsúlyt kap az alábbi prioritások megvalósítása: a) egy kiegyensúlyozott Európa, amely nem hagyja, hogy bármely terület vagy bármely polgár lemaradjon; b) a városi és vidéki területeket összekötő funkcionális régiók; c) az országhatáron átnyúló életvitel és munkavállalás integrációja; d) egészséges környezet és tisztességes életkörülmények biztosítása; e) a körforgásos gazdaság és f) fenntartható digitális és fizikai konnektivitás, |
| --- | --- |

—

helyesli, hogy nagy hangsúlyt kap az alábbi prioritások megvalósítása: a) egy kiegyensúlyozott Európa, amely nem hagyja, hogy bármely terület vagy bármely polgár lemaradjon; b) a városi és vidéki területeket összekötő funkcionális régiók; c) az országhatáron átnyúló életvitel és munkavállalás integrációja; d) egészséges környezet és tisztességes életkörülmények biztosítása; e) a körforgásos gazdaság és f) fenntartható digitális és fizikai konnektivitás,

| — | nélkülözhetetlennek tartja, hogy a civil társadalmat bevonják a területfejlesztési célok – mint például a méltányos és zöld Európa megteremtése – meghatározásába, és egyetért azzal, hogy az EGSZB az egyik főszereplőként vegyen részt ebben a folyamatban, |
| --- | --- |

—

nélkülözhetetlennek tartja, hogy a civil társadalmat bevonják a területfejlesztési célok – mint például a méltányos és zöld Európa megteremtése – meghatározásába, és egyetért azzal, hogy az EGSZB az egyik főszereplőként vegyen részt ebben a folyamatban,

| — | nagyra értékeli, hogy az EGSZB összes tagja részt vehet a 2030-as területfejlesztési menetrend kidolgozásában és végrehajtásában a www.territorialagenda.eu webhely révén. |
| --- | --- |

—

nagyra értékeli, hogy az EGSZB összes tagja részt vehet a 2030-as területfejlesztési menetrend kidolgozásában és végrehajtásában a www.territorialagenda.eu webhely révén.

| 2.5. | Az EGSZB üdvözli az új uniós városfejlesztési menetrendnek az Amszterdami Paktum aláírását követő létrehozásához biztosított támogatási folyamatot. Egyértelmű, hogy ez a menetrend, amely szoros és logikus kapcsolatot teremt az URBACT és az URBAN program között, a jövőben nagy szerepet játszhat a városfejlesztési prioritások meghatározásában és a bevált gyakorlatok népszerűsítésében és Unióbeli elterjesztésében. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | A városfejlesztési menetrend összes kiemelt témája a civil szervezetekhez kapcsolódik; azonban túlmutatnak a hagyományosan a civil társadalomnak tulajdonított szerepkörön. Az NGO-k, a szociális vállalkozások és a szövetkezetek egyre növelik kapacitásukat vagy újabb és újabb gazdasági vagy szervezeti modelleket vezetnek be, hogy közérdekű szolgáltatásokat nyújthassanak. Fontos, hogy a hatóságok tudatában lehessenek annak, hogy a városi régiókban működő egyesületek és szervezetek hogyan látják őket. Az EGSZB megjegyzi, hogy ugyanolyan észszerű lenne a nemzeti vagy regionális hálózatokat vagy az adott kérdésben nagy tapasztalattal bíró helyi szervezeteket bevonni, mint európai hálózatokat létrehozni. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Mindenesetre az uniós városfejlesztési menetrend hatékony megvalósítása érdekében elengedhetetlenül fontosak az alábbiak:






  a) | az érintett partnerek alapvető igényeinek figyelembevétele és a kapacitásuk növelésének szem előtt tartása (különösen a városi szintű horizontális partnerségek esetében). E célból az EGSZB javasolja az európai uniós alapok „technikai segítségnyújtásra” előirányzott forrásainak igénybevételét; |
| --- | --- | --- |

2.7.

a)

az érintett partnerek alapvető igényeinek figyelembevétele és a kapacitásuk növelésének szem előtt tartása (különösen a városi szintű horizontális partnerségek esetében). E célból az EGSZB javasolja az európai uniós alapok „technikai segítségnyújtásra” előirányzott forrásainak igénybevételét;

| b) | módszertani ajánlások kidolgozása a városi szintű partnerségek alapvető elveivel kapcsolatban. Fontos kidolgozni a városfejlesztési menetrend nyomon követésének és értékelésének módszerét, olyan mutatók meghatározásával, melyekkel mérhetőek az elért változások. Ezen értékelésbe és nyomon követésbe be kell vonni a partnereket, többek között a civil szervezeteket is. |
| --- | --- |

b)

módszertani ajánlások kidolgozása a városi szintű partnerségek alapvető elveivel kapcsolatban. Fontos kidolgozni a városfejlesztési menetrend nyomon követésének és értékelésének módszerét, olyan mutatók meghatározásával, melyekkel mérhetőek az elért változások. Ezen értékelésbe és nyomon követésbe be kell vonni a partnereket, többek között a civil szervezeteket is.

| 2.8. | Az EGSZB úgy látja, hogy van némi átfedés egyfelől a terülefejlesztési menetrend és a városfejlesztési menetrend, másfelől a területi kohézióra irányuló törekvés között. Tudomásul veszi, hogy a területi kohézió kérdése az Európai Unióról szóló szerződésben és ennélfogva 2009 óta az uniós jogban is szerepel, miközben sem a városfejlesztési menetrend, sem a területfejlesztési menetrend nem képezi részét a Szerződésnek, ennélfogva tagállami hatáskörben maradtak, és továbbra is kormányközi megállapodás alapján irányítják őket. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Mivel az Unió keretében megvalósuló regionális fejlesztés fontos elemét alkotják, az EGSZB támogatja a makrorégiók fejlesztésére szolgáló, részvételi alapú stratégiák kidolgozását és megvalósítását is, amelyekben uniós és nem uniós tagállamok és régiók vesznek részt. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Noha időrendi szempontból a területfejlesztési menetrend és a városfejlesztési menetrend céljai hosszabb távúak, mint a többéves pénzügyi keret, alapvetően fontos, hogy a többéves pénzügyi keret a jövőben is kellőképpen figyelembe vegye e célokat, és kellő mértékben támogassa azokat. Valószínű, hogy a jelenleg is zajló Covid19-világjárvány súlyos következményekkel jár majd az Európai Unió jövőbeli többéves pénzügyi keretére nézve. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | A világjárvány következményei miatt még inkább szükséges lesz belefoglalni a területfejlesztési menetrendbe és a városfejlesztési menetrendbe nem csupán a fejlesztési dimenziót, hanem az olyan, előre nem látható veszélyekkel szembeni ellenálló képesség kialakítását is, amelyek kívülről jövő aszimmetrikus sokkhatások formájában jelentkeznek, és jelentős hatással vannak a fejlődési pálya fenntarthatóságára. |
| --- | --- |

2.11.

3.   Általános megjegyzések

3.1.   Fenntarthatóság és reziliencia

| 3.1.1. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy Európa jelenleg hosszú távú kihívásokkal néz szembe az éghajlatváltozás hatásai, az erőforrások használata és a környezeti kockázatoknak a népesség egészsége és jólléte érdekében való csökkentése kapcsán. Noha egyre növekvő számú település és helyi közösség kísérletezik különféle fenntartható mobilitási, építési, termelési és fogyasztási módokkal, ezek szélesebb körű gyakorlati alkalmazásához arra lesz szükség, hogy az egész társadalom – különösen a vállalkozások, a nem kormányzati szervezetek és a polgárok – jóval nagyobb mértékben vegyen részt az átállás folyamatának egészében. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Az EGSZB úgy véli, hogy a városi közösségek – mivel képesek helyi szintű integrált megoldásokat találni – hatékonyan fel tudják használni a jelenlegi Covid19-világjárvány egészségügyi és gazdasági hatásainak leküzdésére szánt pénzügyi forrásokat, nem csupán az egészségügyi és szociális infrastruktúrák megerősítése és a gazdaság helyreállítása, hanem a fenntarthatóbb és reziliensebb gazdaságfejlődési modellekre való átállás céljából is. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Az EGSZB megállapítja, hogy az európai városok hagyományosan magától értetődőnek tekintették a külső zónákból érkező javak és szolgáltatások rendelkezésre állását, és biztosra vették, hogy a teljesen integrált gazdasági rendszerek segítségével le tudják küzdeni az esetleges zavarokat. A jelenlegi Covid19-világjárvány azonban egyértelműen rávilágított arra, hogy az egymástól való függés magában hordja a továbbgyűrűző hatások veszélyét. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Az EGSZB hangsúlyozza ezért, hogy a városi és a vidéki területek között kölcsönös előnyökön alapuló partnerségeket kell létrehozni a helyi gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi rendszerek fenntarthatóságának és rezilienciájának megerősítése érdekében. Az ilyen partnerségek a jövőbeli területi kohézió egyik alappillérévé válhatnak. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Mindezekre figyelemmel az EGSZB javasolja, hogy az új Lipcsei Charta ösztönözze a városokat arra, hogy:






  a) | alakítsanak ki előrejelző kapacitásokat az éghajlatváltozás kockázatainak és transzformatív erejének, a negyedik ipari forradalom hatásainak és az újonnan megjelenő egészségügyi fenyegetések következményeinek, valamint egyéb releváns kockázatoknak a felmérésére a sendai katasztrófakockázat-csökkentési keret összefüggésében; |
| --- | --- | --- |

3.1.5.

a)

alakítsanak ki előrejelző kapacitásokat az éghajlatváltozás kockázatainak és transzformatív erejének, a negyedik ipari forradalom hatásainak és az újonnan megjelenő egészségügyi fenyegetések következményeinek, valamint egyéb releváns kockázatoknak a felmérésére a sendai katasztrófakockázat-csökkentési keret összefüggésében;

| b) | alakítsanak ki partnerségeket a városi és a vidéki területek helyi szereplői között (beleértve a helyi önkormányzatokat és a helyi akciócsoportokat) és támogassák ezeket aktívan, hogy megelőzzék a stratégiai kockázatokat és ki tudják használni az átalakulásban rejlő lehetőségeket a közös érdekű kulcsterületeken (egészségügyi ellátás, élelmiszer- és vízellátás, közlekedés, körforgásos gazdaság stb.) végrehajtott projektek révén; |
| --- | --- |

b)

alakítsanak ki partnerségeket a városi és a vidéki területek helyi szereplői között (beleértve a helyi önkormányzatokat és a helyi akciócsoportokat) és támogassák ezeket aktívan, hogy megelőzzék a stratégiai kockázatokat és ki tudják használni az átalakulásban rejlő lehetőségeket a közös érdekű kulcsterületeken (egészségügyi ellátás, élelmiszer- és vízellátás, közlekedés, körforgásos gazdaság stb.) végrehajtott projektek révén;

| c) | értékeljék a jövőbeli fejlesztési terveknek, programoknak és projekteknek a helyi környezetvédelmi, gazdasági és szociális rendszerek fenntarthatóságára és rezilienciájára gyakorolt hatását (beleértve a kiszolgáltatott népességcsoportokra és a munkaerőpiacra gyakorolt hatásukat is), és az időközben szerzett ismeretek fényében optimalizálják ezeket; |
| --- | --- |

c)

értékeljék a jövőbeli fejlesztési terveknek, programoknak és projekteknek a helyi környezetvédelmi, gazdasági és szociális rendszerek fenntarthatóságára és rezilienciájára gyakorolt hatását (beleértve a kiszolgáltatott népességcsoportokra és a munkaerőpiacra gyakorolt hatásukat is), és az időközben szerzett ismeretek fényében optimalizálják ezeket;

| d) | a fenntarthatóságot és a rezilienciát szolgáló tanulságokat és innovatív megoldásokat osszák meg az európai területi együttműködési hálózatokon és programokon keresztül. |
| --- | --- |

d)

a fenntarthatóságot és a rezilienciát szolgáló tanulságokat és innovatív megoldásokat osszák meg az európai területi együttműködési hálózatokon és programokon keresztül.

| 3.1.6. | Az EGSZB ugyanakkor elismeri, hogy a reziliencia fejlesztése viszonylag új szakterület. Ezért összeurópai tapasztalatcsere elindítását javasolja, amelyben részt vesznek a kutatók és a helyi szakértők, valamint az ezen a területen bevált gyakorlatok népszerűsítésére irányuló kezdeményezéseket ajánl. |
| --- | --- |

3.1.6.

3.2.   Integráció

| 3.2.1. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a kohéziós politika keretében végrehajtott projektek uniós szinten továbbra is óriási potenciált rejtenek magukban. Az Unió által az erőforrások felhasználása terén követett integrált megközelítésnek az interdiszciplinaritáson kell alapulnia, és horizontális témák köré kell szervezni őket (más szavakkal élve, túl kell lépni a rendkívül elterjedt és káros silómentalitáson és a mesterséges ágazati szemléleten, amelyek ténylegesen akadályozzák a valóban integrált megoldások megvalósítását). |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Az EGSZB tudatában van annak, hogy az integrált megközelítéshez teljesen új szemléletre van szükség a támogatásban részesülő projektek irányításában. Ez a megközelítés a projektek logikus és funkcionális összekapcsolódásán és egymástól való függésén alapul, amelyek nem csupán különböző uniós finanszírozású programokból származó támogatásokat használnak fel, de e támogatásoknak a formája is eltérő (vissza nem térítendő támogatás, pénzügyi eszközök). Ideális esetben ezen forrásokat magánforrások is kiegészítik. E megközelítés alkalmazása során mindenképpen biztosítani kell a tartalom tematikai koherenciáját, és rendkívül fontos a valós hatások értékelése. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Az EGSZB javasolja, hogy az integrált területi megközelítést minden partnerségi megállapodásban kellőképpen vegyék figyelembe. Továbbá teljes mértékben össze kell kapcsolni és összeegyeztethetővé kell tenni a tematikus koncentráció elvével, és nem szabad elfogadni, hogy a tematikus koncentráció maradványaként tekintsenek rá. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Az EGSZB megjegyzi továbbá, hogy egy hipotézisvizsgálat szerint az integrált megközelítés a teljesítménymutatók alapján 40 %-kal jobb eredményt hoz egy olyan forgatókönyvvel szemben, amelyben az egyes projekteket külön-külön hajtják végre. Makroökonómiai szempontból ezek a változások csekély jelentőségűek a magánszektorbeli beruházásoknak nyújtott támogatások esetében (figyelembe véve az ekként megvalósított beruházások elenyésző arányát a magánberuházások összességéhez képest); ezzel szemben a közberuházások esetében e változások jelentős hatással bírnak, különösen a végrehajtásuk és a felhasználásuk összehangolásának köszönhetően. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Az EGSZB megállapítja, hogy az integrációnak nem csupán a tartalomra és a témákra kell kiterjednie. A különböző integrált projekttípusokhoz különböző területek és területtípusok társulnak, ezért nagyon fontos a szubszidiaritás elvének alkalmazása és az, hogy a témákat megfelelően párosítsák az igényekkel. Ebben a kontextusban a leggyakrabban említett területtípusok a következők: nagyvárosi körzet, (al)régió, hátrányos helyzetű városi terület és városi agglomeráció. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | Az EGSZB megállapítja, hogy a versenyképesség és a kiválóság előmozdítását szolgáló projektek, amelyekben a fejlődési pólusok funkciója megvalósul, elsősorban a nagyvárosi körzetek és az agglomerációk igényeihez vannak szabva, noha a hátrányos helyzetű (al)régiók és városi területek számára nagyon fontosak a konvergenciaprioritásokat támogató projektek. Az integrációnak célja lehet továbbá a források konvergenciájának megvalósítása is, amely lehetséges egyrészt egyetlen kohéziós politikai program keretében is, másrészt több operatív program között, az uniós alapok között és a többéves pénzügyi keret programjaiban is. Az EGSZB úgy véli, hogy a magánszféra pénzügyi forrásainak a rendelkezésre álló közfinanszírozás növelését szolgáló mozgósítása – és ily módon a többletkapacitás és a kockázatmegosztás biztosítása – szintén jó módszer lehet az integrált megközelítés megvalósítására. |
| --- | --- |

3.2.6.

| 3.2.7. | Az EGSZB úgy véli, hogy az integrált területi megközelítés legnagyobb előnye a méretgazdaságosság – mivel jelentősen csökkenti a projektek megvalósítási költségeit – , és a fejlesztés jótékony hatásainak szinergiája, amely talán a legfontosabb előnynek tekinthető. A legfontosabb akadályok a következőkben foglalhatók össze: nehezen oldható bizalmatlanság, az irányítás és a végrehajtás bonyolultsága, és főként a feladatoknak az alsóbb kormányzati szintekre történő delegálására való hajlandóság hiánya. |
| --- | --- |

3.2.7.

3.3.   Egyensúly

| 3.3.1. | Egy országon belül minél inkább a többi településtípus rovására valósul meg a nagyvárosi körzetek és a városi agglomerációk fejlődése, annál nagyobb a veszélye a jövőbeli strukturális torzulásoknak, és ezeket csak nagyon nagy költségek árán lehet orvosolni. Ez igaz a különböző uniós tagállamok kiegyensúlyozott fejlődésére is, és indokolja, hogy az erőteljes uniós kohéziós politika a jövőben is fennmaradjon. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Ezt a szempontot a legfőbb regionális fejlesztési eszközöknek is figyelembe kell venniük, és az ITI, valamint a közösségvezérelt helyi fejlesztés keretében végrehajtott konkrét projekteknek is szem előtt kell tartaniuk ezt a tágabb összefüggést, ennek hiányában ugyanis megnő a veszélye annak, hogy belső perifériák (ún. „senki földje”) alakulnak ki, amelyek nem kapnak megfelelő támogatást a területfejlesztési politikák keretében, és amelyek jövőbeli fejlődését ez nagymértékben hátráltatja. Logikus, hogy az ITI-ben a nagy projektek és a beruházási projektek dominálnak, míg a CLLD-U keretében inkább a szerényebb finanszírozási igényű, és még gyakrabban a beruházásokhoz nem kapcsolódó projektek a jellemzőek, melyek mindazonáltal nagy hozzáadott értékkel bírnak. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Ez megteremti a kölcsönös összeegyeztethetőség lehetőségét az ITI és a CLLD között, a szubszidiaritás elvéből kiindulva. Az ITI-nek nemcsak az érintett nagyvárosi körzetre vagy városi agglomerációra kellene kiterjednie, hanem az ezekhez kapcsolódó vidéki térségekre vagy kisebb városok területére. Másfelől a közösségvezérelt helyi fejlesztés racionálisan alkalmazható eszköz, amely nemcsak a vidéki térségekben indított helyi kezdeményezések támogatására szolgál, hanem a városi agglomerációkban és a nagyvárosi kerületekben élő közösségek problémáinak megoldására is. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | A CLLD-U legfontosabb jellemzői (1):






  — | a vidéki térségek helyi akciócsoportjaival analóg helyi ágazatközi partnerségek, különböző ágazatok (vállalkozások, nonprofit szervezetek, közigazgatás és/vagy speciális intézmények, például iskolák, intézetek, igazgatási szervek, bankok) részvétele, |
| --- | --- | --- |

3.3.4.

—

a vidéki térségek helyi akciócsoportjaival analóg helyi ágazatközi partnerségek, különböző ágazatok (vállalkozások, nonprofit szervezetek, közigazgatás és/vagy speciális intézmények, például iskolák, intézetek, igazgatási szervek, bankok) részvétele,

| — | közös fejlesztési stratégia (integrált területi, ágazatközi stratégia, egy vagy két téma köré van csoportosítva, az adott város szükségletein és lehetőségein alapul, a hatályos városfejlesztési stratégiával összhangban alakították ki, és többféle köz- vagy magánforrásból finanszírozzák), |
| --- | --- |

—

közös fejlesztési stratégia (integrált területi, ágazatközi stratégia, egy vagy két téma köré van csoportosítva, az adott város szükségletein és lehetőségein alapul, a hatályos városfejlesztési stratégiával összhangban alakították ki, és többféle köz- vagy magánforrásból finanszírozzák),

| — | alulról felfelé építkező megközelítés, amelyben a kezdeményezés közvetlenül az érintett településtől indul ki, a partnerek és a nyilvánosság valódi részvételével, |
| --- | --- |

—

alulról felfelé építkező megközelítés, amelyben a kezdeményezés közvetlenül az érintett településtől indul ki, a partnerek és a nyilvánosság valódi részvételével,

| — | összehangolt fellépés (állami és magánforrások tervezése és felhasználása, közös projektek), többoldalú integráció lehetősége (területi, időbeli, eszközökkel kapcsolatos, finanszírozási és intézményi szempontból), |
| --- | --- |

—

összehangolt fellépés (állami és magánforrások tervezése és felhasználása, közös projektek), többoldalú integráció lehetősége (területi, időbeli, eszközökkel kapcsolatos, finanszírozási és intézményi szempontból),

| — | partnerségben történő, decentralizált döntéshozatal a helyi egyéni projektek finanszírozásáról a helyi ágazatközi partnerség szervezetei révén, |
| --- | --- |

—

partnerségben történő, decentralizált döntéshozatal a helyi egyéni projektek finanszírozásáról a helyi ágazatközi partnerség szervezetei révén,

| — | az innováció, vagyis az olyan tevékenységek és intézkedések hangsúlyos szerepe a megoldásokban, amelyek újak és ösztönzik a fejlődést (tehát nem a szokásos múltbeli tevékenységek folytatását jelentik), |
| --- | --- |

—

az innováció, vagyis az olyan tevékenységek és intézkedések hangsúlyos szerepe a megoldásokban, amelyek újak és ösztönzik a fejlődést (tehát nem a szokásos múltbeli tevékenységek folytatását jelentik),

| — | hálózatban történő együttműködés, nevezetesen a tagállamokbeli ágazatközi helyi partnerségek és/vagy az Unión belüli ágazatközi helyi partnerségek között. |
| --- | --- |

—

hálózatban történő együttműködés, nevezetesen a tagállamokbeli ágazatközi helyi partnerségek és/vagy az Unión belüli ágazatközi helyi partnerségek között.

| 3.3.5. | Az EGSZB tudatában van annak, hogy az Unión belül egyes területtípusok a jelenleg zajló strukturális és technológiai változások miatt olyan helyzetbe kerültek, amelyből önmaguktól nem képesek, legalábbis rövid távon, saját erőből kikerülni (például az intenzív szénbányászattól és az erre épülő nehézipartól függő, hanyatlásnak indult régiók), valamint annak is tudatában van, hogy a piac nem megfelelő működésének jelei tapasztalhatók. A regionális fejlesztési eszközöknek segíteniük kell ezeket a régiókat abban, hogy találjanak egy életképes stratégiai kiindulási pontot a gazdasági tevékenységeik funkcionális diverzifikációja révén, és a fejlesztési eszközöknek ehhez a fejlesztéshez kell pénzügyi forrásokat biztosítaniuk. |
| --- | --- |

3.3.5.

4.   Részletes megjegyzések

4.1.   Intézményi vonatkozások

| 4.1.1. | Az EGSZB tudatában van annak, hogy az uniós intézményi kialakításban megfigyelhető némi átfedés, nevezetesen egyfelől a területfejlesztés és a városfejlesztési menetrend, másfelől a területi kohézió között. Átfogóan szemlélve, a városfejlesztést tekinthetjük a tágabb értelemben vett területfejlesztés részének, azonban a hatáskörök szempontjából nézve bizonyos fokú autonómiával rendelkezik, mivel kizárólagos tagállami hatáskörbe tartozik, és ebből következően kormányközi irányítási szabályok vonatkoznak rá. Ezzel szemben a területi kohézió 2009 óta az uniós jogszabályok részét képezi. Látható, hogy a két terület között jelentős tartalmi átfedés van. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Ez az átfedés, melyet a 2019-es bukaresti nyilatkozat is megemlít, egyelőre nem okoz nagy problémát, mivel a városfejlesztési menetrend teljesen integrálva van a kohéziós politikába. A többszintű irányítás is segít a probléma megoldásában (lásd lejjebb). Mindennek ellenére az új Lipcsei Chartának lehetővé kell tennie, amennyire csak lehetséges, ennek az átfedésnek a megszüntetését, és egy optimális kapcsolat kialakítását a területfejlesztési menetrend és a városfejlesztési menetrend között. |
| --- | --- |

4.1.2.

4.2.   Lényegi elemek

| 4.2.1. | Az EGSZB arra számít, hogy az új Lipcsei Charta legfőbb jellemzője és hozzáadott értéke az lesz, hogy teljes mértékben figyelembe veszi a terület- és városfejlesztést meghatározó új elemeket és körülményeket (lásd a 2.2 pontot), az új dokumentum kidolgozása során mindvégig érvényesül a reziliencia elve, és az új Charta meggyőző választ ad a Covid19-világjárvány következményeire, melyek strukturális és hosszú távú változásokat hozhatnak. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | A további fontos tartalmi elvárások között szerepel a megfelelő megelőzési, támogatási és fejlesztési infrastruktúrák biztosítása, melyek kiaknázzák a jelenlegi technológiai lehetőségeket és biztosítják a terület kiegyensúlyozott fejlődését, hogy ezáltal a nagyvárosi körzetek és a vidéki peremterületek között az életszínvonalban mutatkozó minőségbeli különbségek csökkenjenek. |
| --- | --- |

4.2.2.

4.3.   Pénzügyi vonatkozások

| 4.3.1. | Az optimális terület- és városfejlesztés biztosítása érdekében robusztus finanszírozási forrást kell létrehozni, amely reaktív és képes reagálni a valódi szükségletekre; ez a forrás egy jövőbeli uniós többéves pénzügyi keret lenne, amelynek a kiegyensúlyozott, ugyanakkor dinamikus, fenntartható és integrált területfejlesztés az egyik alapvető prioritása kell, hogy legyen. Másfelől még a területfejlesztés esetében is célszerűnek tűnik a modern finanszírozási eszközök nagyobb mértékű igénybevétele, amelyek figyelembe veszik az eredményeket és a teljesítményt, a hatásaik mérhetőek, és amelyeket egyes esetekben a gazdaságosság elve alapján alakítanak ki. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Tekintettel a magánkezdeményezések alkalmazására és azon területek fejlesztése iránti felelősségünkre, amelyeken élünk és dolgozunk, és ismerve az állami források korlátait, a forrásnövelés érdekében optimalizálni kellene a magánfinanszírozás mozgósításának lehetőségét, szigorú demokratikus ellenőrzés és irányítás mellett. |
| --- | --- |

4.3.2.

4.4.   Többszintű kormányzás

| 4.4.1. | A modern terület- és városfejlesztésben szükséges és előfeltételt jelent a többszintű kormányzás, amely messzemenőkig tiszteletben tartja a szubszidiaritás elvét. A többszintű kormányzás jó működéséhez megfelelő intézményi feltételeket kell teremteni. Ez elsősorban a valódi hatáskörök, az igazgatási és eljárási feltételek, valamint a megfelelő pénzügyi források biztosítását jelenti. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | A partnerség alapelv a modern közszolgálat számára – vertikálisan és horizontálisan egyaránt. Az EGSZB azt javasolja, hogy vizsgálják meg a köz- és magánszféra közötti együttműködés különböző olyan modelljeit, amelyek a városi projektek irányításában figyelembe veszik a demokratikus elszámoltathatóság és ellenőrzés terén alkalmazott bevált gyakorlatokat, de térképezzék fel azokat a különféle szociális vállalkozásokat és európai partnerségen alapuló programokat is – amilyen például a korábbi EQUAL (2) program –, amelyek szintén jó példái lehetnek ennek az együttműködésnek. A különböző szintű közigazgatási szervek feladata – különösen a városokban – a közös projektek iránt érdeklődő partnerek összegyűjtése és a finanszírozási források hatékony felhasználása. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | A többszintű kormányzást a városi agglomerációk és a funkcionális vidéki területeik közötti integrált projektek segítségével lehet kialakítani és hatékonyan megvalósítani. A vidéki térségekben működő helyi akciócsoportok és az újonnan létrehozott ágazatközi városfejlesztési partnerségek is sikerrel vehetnek részt ezekben a projektekben. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | A modern terület- és városfejlesztéshez azonban nemcsak arra van szükség, hogy az összes közszférabeli résztvevő (állam, régiók, települések) között meglegyen az összhang, hanem a szociális partnereknek és a civil társadalomnak (magánszemélyek, szakmai szervezetek, vállalkozások társulásai, szakszervezetek, a helyi nonprofit szektor stb.) is ténylegesen részt kell benne vennie. |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | Az EGSZB javasolja, hogy a Chartában részletesebben foglalkozzanak a városi közösségek és a polgárok részvételével. A városoknak megfelelően működő mechanizmusra van szükségük a polgárok és a polgárok csoportjai helyzetének megerősítéséhez, hogy azok valódi partnerekként vehessenek részt a vitákban és a városuk fejlesztési prioritásainak, valamint a városfejlesztési menetrendnek a megvalósításában. A kirajzolódó jövőbeli kihívásokkal csak az önmagukban bízó, erős, nagy társadalmi tőkével rendelkező közösségek tudnak megbirkózni. Ezért a közigazgatásnak oktatási és képzési modulokat kell kidolgoznia, amelyek bemutatják, hogyan lehet a saját közösségen belül együttműködési partnerségeket kialakítani és azokat megerősíteni. Az EGSZB készen áll arra, hogy kidolgozza ezt az elképzelést. |
| --- | --- |

4.4.5.

Kelt Brüsszelben, 2020. szeptember 18-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  Ebben a véleményben a CLLD-U rövidítés a városi területeken megvalósuló közösségvezérelt helyi fejlesztést jelenti. Ezzel arra törekszünk, hogy jobban körüljárjuk a helyi vidék- és városfejlesztés különböző forrásait és feltételeit. Jelenleg a CLLD-t a LEADER program naprakész változataként általában inkább a vidéki területek vonatkozásában, mintsem a városfejlesztés kapcsán alkalmazzák.

1

(2)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/?uri=uriserv:c10237.

2

---

| 2020.12.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 429/153 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 429/153

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Az EU strukturális és kohéziós politikájának szerepe a gazdaság innovatív és intelligens átalakításának előmozdításában

(feltáró vélemény)

(2020/C 429/21)

| Előadó: | Gonçalo LOBO XAVIER |
| --- | --- |

Előadó:

Gonçalo LOBO XAVIER

| Felkérés: | 2020. február 18. – Peter ALTMAIER német szövetségi gazdasági és energiaügyi miniszter levele |
| --- | --- |
| Jogalap: | az EUMSZ 304. cikke |
| Illetékes szekció: | „Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió” |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2020.7.20. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2020.9.18. |
| Plenáris ülés száma: | 554 |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 217/0/3 |

Felkérés:

2020. február 18. – Peter ALTMAIER német szövetségi gazdasági és energiaügyi miniszter levele

Jogalap:

az EUMSZ 304. cikke

Illetékes szekció:

„Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió”

Elfogadás a szekcióülésen:

2020.7.20.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2020.9.18.

Plenáris ülés száma:

554

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

217/0/3

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a kohéziós politikát tekintse a koronavírus-világjárvány okozta hatalmas kihívások kezeléséhez szükséges alapvető eszköznek. Égető szükség van gyors válaszlépésekre, így a tagállamok segítését és támogatását szolgáló pénzeszközöket az alkalmazandó kritériumoknak megfelelően, de kellő bátorsággal rendelkezésre kell bocsátani. Európának minden eddiginél nagyobb szüksége van arra, hogy a közös kihívást differenciáltan közelítse meg. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | A koronavírus-válság hatásai miatt határozott és egyértelmű intézkedésekre van szükség az európai gazdaság újjáépítéséhez. Nehezen mérhető fel, hogy a válság milyen következményekkel jár a közegészségügyi, gazdasági, társadalmi és politikai intézkedésekre nézve, emellett hatása is tagállamonként eltérő. Egyetértve azzal, hogy a német elnökségnek ezekre az új körülményekre kell összpontosítania a prioritásait, az EGSZB olyan intézkedéseket sürget, amelyek az Unió egészében a foglalkoztatás és a szociális jogok védelmére irányulnak. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Az EGSZB véleménye szerint minden európai helyreállítási tervben figyelembe kell venni a válság következményeit, nevezetesen azt, hogy Európa bizonyos termékek és szolgáltatások tekintetében más gazdasági térségektől függ. Nyilvánvaló, hogy Európának át kell gondolnia kereskedelempolitikáját, fel kell lendítenie az innovációt, és előnyére kell fordítania a régiókra és az ipari ágazatokra alapozott intelligens szakosodási stratégiáját. A kohéziós politika a múltban alapvető szerepet töltött be az ahhoz szükséges feltételek kialakításában, hogy az ipar, a kutatás és fejlesztés, valamint a megfelelő infrastruktúra révén megoldások szülessenek. Az EGSZB véleménye szerint a jelenlegi szükségletek miatt még határozottabb szakpolitikai intézkedésekkel kell támogatni a ipari ágazatok visszatelepülését Európába. Újraiparosításra van szükség, mégpedig most. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Az EGSZB megítélése szerint a szolgáltatások digitalizációját valamennyi tagállamban továbbra is elsődleges feladatként kell kezelni. A válság arra mutatott rá, hogy egyszerűbb és átfogóbb szolgáltatásokra van szükség, amelyek minden európai polgárt támogatnak, kiemelten pedig azokat, akik külön támogatásra szorulnak. Az EGSZB számára nyilvánvaló, hogy a digitalizációt illetően a tagállamok kilátásai és az előttük álló kihívások egyaránt eltérőek. A meglévő infrastruktúra nem felel meg a céljának; e területeken előtérbe kell helyezni a további beruházásokat. A tagállamokat ösztönözni kell arra, hogy infrastrukturális beruházásokkal teremtsenek megfelelő feltételeket az új vállalkozások és új szolgáltatások számára. Ennek megvalósulásához ötletes és egyszerű pénzügyi eszközök szükségesek. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Az EGSZB egyetért azzal, hogy a korszerű mezőgazdaság és idegenforgalmi tevékenységek kifejlesztéséhez változatlanul szükség van a teljes lefedettségű széles sávú rendszerekre irányuló beruházásokra. A kohéziós politikai eszközök az eddigiek során elhanyagolták ezt az igényt, legalábbis a tagállamok figyelme elterelődött a pénzügyi programok keretében fennálló lehetőségekről. Az „új formájú mezőgazdaság”, az új idegenforgalmi tevékenységek, valamint az új „ipari ágazatok” kifejlődéséhez a tagállamok kormányait a széles sávú infrastruktúra területén végrehajtott beruházásokra kell ösztönözni. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Az EGSZB határozott véleménye, hogy a Covid19 társadalmi és gazdasági hatása miatt az elektronikus üzletvitel az „új normalitás” alapvető elemévé vált. A vállalkozások és a fogyasztók számára egyaránt alternatívákat kell kínálni. Az új megközelítés a kkv-k számára is előnyökkel járhat, ezért a strukturális alapok forrásait úgy kell elosztani, hogy a vállalkozások új piacokhoz és új lehetőségekhez juthassanak. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy e kihívások kezelése során tanúsítson rugalmasságot, mert ezzel lehetőséget teremthet arra, hogy a partnerségek és intelligens beruházások révén online megjelenéshez jutó vállalkozások ne csak a belső piacon, hanem a világpiacon is versenyezzenek. A vállalkozások és a fogyasztók jobb kölcsönhatásához határozott szükség van az ellátási láncok fenntarthatóbb hálózataira. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Az EGSZB véleménye szerint égetően fontos a kkv-k és fenntarthatóságuk védelme. Ezért az olyan meglévő és megszokott eszközöket, mint az Európai Szociális Alap, igen ötletesen, de egyszerűen kell felhasználni. A válság foglalkoztatási rátákra gyakorolt hatásához nem férhet kétség, Európa pedig nehezen állhat talpra, ha nincs megfelelő képzési és munkaerőpiaci reintegrációs stratégiája. Ugyanebből az okból a pénzügyi eszközök felhasználásához kapcsolódó döntéshozatali folyamat kapcsán figyelmet érdemel, hogy a kkv-k továbbra is csak jelentős bürokratikus akadályok leküzdésével aknázhatják ki a programok előnyeit. Az EGSZB olyan intézkedéseket sürget, amelyek e tekintetben mérséklik a kkv-kra háruló terheket, és lehetővé teszik számukra az előbbre jutást. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.7.1. | A kkv-k számára mindenképpen kedvező hosszú távú hitelhez jutási feltételeket szükséges biztosítani ahhoz, hogy segítséget kapjanak ebben a nehéz időszakban, éppen ezért a Kohéziós Alap felhasználásával gyors reagálású, hatékony pénzügyi eszközt kell létrehoznunk. |
| --- | --- |

1.7.1.

| 1.7.2. | Az EGSZB fel kívánja hívni a figyelmet arra, hogy fel kell lendíteni az olyan állami beruházásokat és biztosítani kell a megfelelő feltételeket azok fejlesztéséhez, valamint olyan mechanizmusok kidolgozásához, amelyek olyan élethosszig tartó képzési programokhoz kapcsolódnak, amelyek révén a jelenlegi munkavállalók a jelenlegi piaci igényekhez igazíthatják a készségeiket, és fel lehet készülni a későbbi generációk számára új készségek biztosítására. |
| --- | --- |

1.7.2.

| 1.8. | Az EGSZB ugyancsak egyetért azzal, hogy támogatni kell a zöld megállapodást, ezért szorgalmazza, hogy az Európai Bizottság pontosítsa a tagállamok számára például azt, hogy a Méltányos Átállást Támogató Alap 40 milliárd EUR összegű kerete milyen módon használható fel a gazdaság dekarbonizációjához. Jó ötletről és koncepcióról van szó, amelynek megvalósítását elő kell mozdítani a tagállamok körében, azonban továbbra sem világos, hogy ez miképpen kivitelezhető a gyakorlatban. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Az EGSZB üdvözli a REACT programot, amelynek keretében 55 milliárd EUR összegben kerül sor a kohéziós politikát támogató beruházásokra, ugyanakkor arra kéri az Európai Bizottságot, hogy mielőbb tájékoztassa a tagállamokat, és pontosítsa a keret feltételeit és elosztási kritériumait, tekintettel arra, hogy a program forrásait 2022 végéig rendelkezésre kell bocsátani. A REACT-EU forrásainak elosztása a tagállamok egymáshoz viszonyított jólétének, valamint annak megfelelően történik, hogy a jelenlegi válság milyen mértékben hatott gazdaságukra és társadalmukra, ezen belül az ifjúsági munkanélküliségre. Az eredmények eléréséhez azonban pontosabb információkra van szükség. Egyelőre a végrehajtást kell garantálni, semmint a meghatározott összegű finanszírozást. Európának kezelhetőbb folyamatokra épített, rugalmas, gyors és egyszerű programra van szüksége, amely a vállalatok számára azok méretétől, illetőségétől és ágazatától függetlenül megkönnyíti a finanszírozási eszközökhöz való hozzáférést, ha a foglalkoztatás és a hozzáadott érték az elsődleges szempont. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Az EGSZB véleménye szerint biztosítani kell a civil társadalmi szervezetekkel való konzultációt és széleskörű bevonásukat a regionális szakpolitikák meghatározása során, aminek révén kihasználhatók az érdekeltek érdemi és releváns tudásában rejlő előnyök, ennélfogva pedig felgyorsítható a stratégia megvalósítása. A valódi minőségi váltást képviselő partnerségi szemlélet érvényesüléséhez most van itt az ideje annak, hogy a szociális partnerek szerephez jussanak a szakpolitikai intézkedések meghatározásában és végrehajtásában. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Általános észrevételek

| 2.1. | Az Európai Unió német elnökségére igen sajátos körülmények között kerül sor, és ez az időszak nagy kihívás elé állítja az európai projektet. A koronavírus-helyzet miatt az elnökség számos célja átgondolásra szorulhat, ami egyaránt kihat majd az emberek, a vállalkozások és az ipari ágazatok fejlődésére, a világjárványt követően pedig próbára teszi Európa rezilienciáját. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Noha a prioritások mindig változhatnak, egyes alapvető elképzelések a helyzettől függetlenül állandónak tekinthetők. A digitalizáció, a költségvetési kockázatok, valamint az intelligens és növekedésre alapozott gazdaság kihívásai eddig is a figyelem középpontjában álltak. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | A digitalizáció mellett kiemelten fontos terület az adatpolitika, a mesterséges intelligencia, valamint a digitális egységes piac. A belső piac nyitottságát továbbra is garantálni szükséges, ami az európai helyreállítási tervről szóló vitával összefüggésben értelmezhető törekvés. A digitális belső piacot tovább kell fejleszteni annak érdekében, hogy Európa versenyképesebbé váljon. Az EU elkötelezett a kölcsönös átjárhatóság, a szabványosítás és a nyílt forráskódú technológia mellett. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | A jelenlegi helyzet emellett a tagállamok közötti és a tagállamokon belüli gazdasági és társadalmi – köztük regionális és területi – különbségek növekedésének veszélyével is fenyeget. A kereslet eltolódása és a vállalati szektor helyreállási kapacitása aszimmetrikus hatással lesz a tagállamokon belüli régiókra és területekre, azok eltérő ágazati szakosodása miatt. A fogyasztókkal való közvetlen kapcsolatot megkövetelő szolgáltatásokban azonban visszaesés várható, ami különösen a kkv-k megcsappant forgalmában és a kkv-kban való foglalkoztatás csökkenésében érhető majd tetten. |
| --- | --- |

2.4.

2.5.   A vidéki területek újraiparosítása

| 2.5.1. | A jelentős költségvetési mozgástérrel rendelkező tagállamok megengedhetik maguknak, hogy bőkezűbben és tartósabban támogassák a vállalkozásokat és a háztartásokat. Emellett jobb helyzetben lesznek ahhoz, hogy elnyeljék a magasabb költségvetési hiányt és adósságszintet, miközben egyre sürgetőbbé válik a minőségi egészségügyi ellátás és a tartós szociális jólét biztosítása az érintettek számára. Általánosabban a tagállamok azzal szembesülnek majd, hogy eltérő mértékben képesek finanszírozni a gazdaságuk újraindításához, valamint a zöld és digitális átálláshoz szükséges beruházásokat. Ezek az eltérések az egységes piacon belüli egyenlő versenyfeltételek torzulásához és az életszínvonalbeli különbségek növekedéséhez vezethetnek. |
| --- | --- |

2.5.1.

| 2.6. | Jean-Claude Juncker elhíresült megjegyzése szerint ebben az Unióban kevés az Európa, de egységből sincs elég. A mostani válság során ismét beigazolódott, hogy ha rosszra fordulnak a dolgok, akkor mindenki csak magára számíthat. Az egyes tagállamok védett termékeit érintő ideiglenes exporttilalmak, valamint a jelenleg tapasztalható határzárak kifejezetten nemzeti jellegű válaszok a világméretű válságra. Ez mindenképpen aggályosnak tekintendő. A kohéziós politikának korrigálnia kell ezeket a hatásokat. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Kohéziós politika: Európa erőssége az egységes piac fellendítésében

| 3.1. | Az egységes piac az Európai Unió létfontosságú eleme. A hatékony egységes piac elvileg bővebb termék- és szolgáltatáskínálatot, illetve jobb munkalehetőségeket biztosít az uniós polgároknak. Az egységes piac célja a kereskedelem és a verseny ösztönzése, ami a zöld és digitális átállás Unióban történő megvalósításának alapvető eszköze. Az egységes piac teljes kiépítéséhez elengedhetetlen a megfelelő és kiegyensúlyozott kohéziós politika. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | A tagállamok közötti számos egyenlőtlenség dacára a kohéziós politika változatlanul az egyik alapvető mechanizmus a fejlődés kiegyensúlyozásához, a lehetőségek megteremtéséhez, valamint a színvonal fokozásához. Fontos szem előtt tartani azt, hogy a kohéziós politika az európai szolidaritáson alapul, és valamennyi tagállamra hatással van: a finanszírozás kedvezményezettjeire és a nettó befizetőkre egyaránt. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Lényeges továbbá, hogy a különböző tagállamokban eltérő hatással járó kihívás kezelésére ennek megfelelő konkrét intézkedések szülessenek. Európának minden eddiginél nagyobb szüksége van arra, hogy a közös kihívást differenciáltan közelítse meg. A tagállamoknak ennélfogva eltérő mértékű támogatásra van szükségük, az eredményes kohéziós politika fő előnye pedig éppen abban rejlik, hogy képes intelligens és eredményes intézkedésekkel reagálni az olyan különböző hatásokra, mint amelyek a Covid19-válság kapcsán tapasztalhatók. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Az EGSZB álláspontja szerint alapvető fontosságú a jól összehangolt európai iparpolitika megléte, amely figyelembe veszi a Covid19-válság okozta jelenlegi kihívásokat és a Covid19-világjárvány utáni helyzetet, valamint a digitalizáció és a fenntarthatóság szempontjait. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | Meg kell határozni és támogatni kell a kulcsfontosságú iparágakat és ágazatokat – az emberi erőforrásoktól a kutatásig –, olyan európai iparpolitikát kialakítva, amely megvédi ezeket a stratégiai ágazatokat a piactól, és biztosítja a kulcsfontosságú termékek – például légzőkészülékek, maszkok és a világjárvány idején szükséges egyéb termékek – ellátásának biztonságát. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Európának olyan tevékenységeket kell finanszíroznia, amelyek megfelelnek két kritériumnak: egyrészt helyreállítják a stratégiai termelést, hogy Európa függetlenné váljon – különös tekintettel az egészségvédelemre és az egészségügyi reagálásra –, és színvonalas munkahelyeket hoznak létre, másrészt a társadalmilag felelős és környezetbarát, fenntartható beruházásokra helyezik a hangsúlyt. A kis- és középvállalkozások (kkv-k), csakúgy, mint a nagyvállalatok és a szociális vállalkozások, döntő szerepet játszhatnak az európai termelési rendszer átalakításában. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.5. | A kkv-knak és a civil társadalmi szervezeteknek a rezilienciára és a helyreállításra irányuló figyelem középpontjában kell állniuk. A kohéziós programok átalakításával sokkal egyszerűbbé és hatékonyabbá kell tenni azokat annak érdekében, hogy valódi előnyöket hordozzanak a kis- és közepes méretű kedvezményezettek számára. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | A világjárvány különösen súlyosan érintette az idegenforgalom és a kultúra ágazatát. Az európai forrásokat olyan eszközök meghatározására kell összpontosítani, amelyek az innováció, a digitális átállás és az ágazatok közötti együttműködés révén támogatják az idegenforgalom és a kultúra területén működő vállalkozásokat. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Kohéziós politika és a Covid19 utáni helyzet

| 4.1. | A Covid19-válság szokatlan körülményei rendkívüli próba elé állítják a kohéziós politikát. A tagállami helyreállítási tervekben minden eddiginél hangsúlyosabban kell megjelenniük a területi kohézió értékeinek, többek között a digitalizációnak, az éghajlatváltozás elleni küzdelemnek, valamint a társadalmi befogadásnak. Az egyes országok méretétől és egyéb jellemzőitől függetlenül ez a politika alapvetően meghatározó az Európára és az EU valamennyi tagállamára kiterjedő módszeres és erőteljes helyreállítási terv létrejöttében. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | A helyreállítási stratégia egyik döntő fontosságú eleme a kohéziós politika pénzügyi kerete. A világjárvány minden eddiginél erőteljesebben hozta a felszínre, sőt súlyosbította a polgárok és a tagállamok közötti egyenlőtlenségeket. A vírus mindenkit egyformán veszélyeztet, a helyzet kezelésének konkrét módjai ugyanakkor polgáronként, társadalmanként és tagállamonként változók. A válság nyomán kialakult pénzügyi instabilitásnak drámai hatása lesz egyes országokra és társadalmi csoportokra, amit az európai válaszlépések során figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Eredmény csak együttműködés esetén várható. A korábbi intézkedések bírálata most nem aktuális. Sokkal inkább a jelennel és a jövővel kell foglalkozni, azokat az elsődleges célokat szem előtt tartva, amelyek a jelenlegi kritikus körülmények között is változatlanul érvényesek. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | A Covid19-válság által az európai projektre és a világra gyakorolt ártalmas hatás felerősíti azt a kárt, amelyet az Egyesült Királyság Európai Unióból történt kilépése okozott. Emiatt a világjárvány elmúltával a gazdasági fejlettség, a szociális garanciák és az életszínvonal terén az uniós tagállamok között meglévő különbségek növekedhetnek. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Bár a válságra nincs egyetlen megoldás, a megfelelő és kiegyensúlyozott kohéziós politika korábban is eredményesnek bizonyult a tagállamok közötti különbségek kezelésében és szolidaritás megteremtésében. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Európa helyreállításának a szolidaritás elvére kell épülnie, ugyanakkor a korábbi hibák kijavítása továbbra is szükséges. A túlzott mértékű államadóssággal rendelkező tagállamokat segíteni kell a fenntartható helyreállítás felgyorsításában, az ehhez nyújtott támogatás során azonban az európai szemeszter országspecifikus ajánlásai alapján a határozott szakpolitikához kiegyensúlyozott intézkedéseknek kell társulniuk. Most a bátor cselekvésnek van itt az ideje, nem pedig annak, hogy nemzeti szintű politikai hasznokat latolgassunk. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | A zöld megállapodás továbbra is releváns, emellett az EGSZB véleménye szerint annak fő célkitűzései alapvető fontosságúak abban, hogy Európa a globális kihívás számos vonatkozásában vezető szerephez jusson. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Ezzel összefüggésben az EGSZB melegen üdvözli és teljes mértékben támogatja az Európai Bizottságnak a NextGenerationEU Eszközről és ezen belül a REACT-EU programról, valamint a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó teljes uniós költségvetésről szóló javaslatait. Azzal párhuzamosan, hogy a folytatódó REACT-EU kiterjeszti az új kohéziós politika válságkezelési és -elhárítási intézkedéseit, az EGSZB erőteljesen ajánlja a nemzeti és európai közigazgatást esetlegesen érintő mindennemű adminisztratív akadályok és terhek megszüntetését annak érdekében, hogy az erőfeszítéseket a járvánnyal összefüggő problémák leküzdésére lehessen összpontosítani. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Ezért az EGSZB határozott véleménye, hogy a REACT-EU a helyreállítás döntően fontos első éveiben a reálgazdaság rendelkezésére bocsátott többletforrások révén mozgósítja a beruházásokat, és az időszak elejére ütemezi a pénzügyi támogatásokat. A munkahelyek megtartása és a munkahelyteremtés – különösen a fiatalok számára –, valamint a kkv-knak nyújtott beruházási támogatás olyan kiemelt terület, ahol a REACT-EU kiegészítő finanszírozása formájában nyújtott támogatásra van szükség. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | A Covid19 utáni beruházási prioritások kialakításakor figyelembe kell venni azokat az aránytalan hatásokat, amelyeket a világjárvány a lakosság egyes csoportjaira, különösen az idősebbekre, a fogyatékkal élőkre, a migránsokra és a menekültekre, valamint a roma közösségre gyakorolt. Rendkívül fontos, hogy ezek a csoportok segítséget kapjanak a stabilitásuk visszanyeréséhez, és az is, hogy ne hagyják cserben őket a kialakult válságból való kilábalás során, úgy, ahogy az a legutóbbi európai pénzügyi válság után történt. |
| --- | --- |

4.10.

5.   Európai szemeszter és országspecifikus ajánlások

| 5.1. | Az európai szemeszter előtt továbbra is számos olyan kihívás áll, amelyek leküzdése a mostani válság kapcsán még fontosabbá vált. Megoldásra szorul többek között a javasolt reformok kapcsán a felelősségvállalás hiánya, továbbá az országspecifikus ajánlások nehézkesebb végrehajtása. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Emiatt alapvetően fontos, hogy a szervezett civil társadalom szerephez jusson az európai szemeszterben, mert ha az érdekeltek együttesen vállalnak felelősséget a reformokért, akkor azok jobb végrehajtása mellett pozitív eredmények is könnyebben érhetők el. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Ebben az összefüggésben az európai szemeszter folyamata egyre fontosabb szerepet kap a NextGenerationEU Eszköz keretében végrehajtott beavatkozások nyomon követésében és értékelésében, ezért az EGSZB úgy véli, hogy a gazdasági és szociális partnereket és a civil társadalmi szervezeteket fontos szereplőknek kell tekinteni ebben a folyamatban. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | A civil társadalmi partnereket, a helyi szereplőket és szövetségeket, valamint az Európai Parlamentet be kell vonni a helyreállítási forrásokkal kapcsolatos valamennyi döntés meghozatalába, továbbá annak utólagos ellenőrzésébe, hogy a források felhasználása az európai közérdeknek megfelelően történt. A kötelező szerepvállalás elengedhetetlen ahhoz, hogy a források eljussanak azokhoz a projektekhez, amelyek helyreállítják az európai gazdaságot, és elősegítik annak fellendítését. |
| --- | --- |

5.4.

6.   Hatékony kohéziós politikai eszközök

| 6.1. | A kohéziós politika az EU korszerű, hatékony és rugalmas beruházási politikája. Egyfelől a hosszú távú kihívásokra többéves programozás keretében reagál. Ugyanakkor rendkívül rugalmas is lehet az olyan válságkezelésben, mint a Covid19 által előidézett mostani helyzet, amelyben a politika végrehajtási rendszerének gyors módosításával a tagállamok (kiindulásképpen) 8 milliárd EUR összegű támogatáshoz jutnak. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.1.1. | A kohéziós politikának jelentős hatása van a tagállamok gazdaságára. Az EU-13 GDP-je a végrehajtási időszak végén várhatóan 3 %-kal lesz magasabb a 2014–2020 közötti kohéziós politikai beavatkozásnak köszönhetően. A hatás az EU kevésbé fejlett régióiban is számottevő. A programozási időszak végére például Magyarország egyes kevésbé fejlett régióinak GDP-je több mint 8 %-kal lesz magasabb a kohéziós politika nélkül elérhető GDP-hez képest. |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | Az uniós források már a gazdasági és pénzügyi válságot követően is stabilizáló szerepet játszottak azzal, hogy lehetővé tették az állami beruházások fokozását számos szakpolitikai területen, az infrastrukturális nagyprojektektől a kkv-k finanszírozásán át a munkavállalók és a munkanélküliek képzéséig. |
| --- | --- |

6.1.2.

| 6.1.3. | A kohéziós politika – többek között a Méltányos Átállást Támogató Alap és hasonló vadonatúj kezdeményezések keretében – 2021–2027 között is támogatja minden tagállam valamennyi régióját az olyan beruházások széles körének finanszírozásával, amelyek révén az uniós régiók eredményesen teljesíthetik a technológiaváltás és az éghajlat-politikai célkitűzések jelentette kettős átmenetet. |
| --- | --- |

6.1.3.

| 6.2. | A következő időszak kohéziós politikájára vonatkozó javaslat három fő elvre épül: |
| --- | --- |

6.2.

| 6.2.1. | Minden régióra kiterjedő politika: A kohéziós politikai beruházások háromnegyede a legkevésbé fejlett régiókra összpontosít, ugyanakkor továbbra is jutnak források az ipari átalakulással érintett régiók, valamint az Unió legkülső régiói számára is. Emellett fokozottabb az országok közötti együttműködés, hangsúlyosabb szerephez jutnak a városok, a nagyvárosi régiók és a helyi kezdeményezések is, mindezt pedig a polgárközeli Európa új prioritása egészíti ki. Az összességében kisebb uniós költségvetés ellenére a forrásokat továbbra is a legszegényebb tagállamokra és régiókra kell összpontosítani. Az Európai Bizottság javaslatában e célzott jelleg a jelenlegi időszakhoz képest még markánsabb: a legszegényebb tagállamoknak változatlanul sokkal több jut, mint a fejlettebbeknek. A támogatás oda kerül, ahol arra a legnagyobb szükség van: a munkahelyteremtés és a növekedés célját szolgáló források 62 %-át a kevésbé fejlett régiók számára irányozták elő (a 2014–2020 közötti időszakban ennek aránya 52 % volt). A költségvetési korlátok ellenére sikerült a kevésbé fejlett régiókra jutó összeget 8 %-kal, az átmeneti régiókra jutó összeget pedig 17 %-kal növelni (a 2018. évi árakhoz viszonyítva, reálértéken számított arányok). Ebben érhető tetten a kohéziós politika lényege: a szolidaritási elv gyakorlati alkalmazása. |
| --- | --- |

6.2.1.

| 6.2.2. | Korszerűbb politika: A beruházási keret háromnegyedét arra elkülönített források adják, hogy a régiók felkészülten teljesíthessék a korszerű digitális gazdaságra és klímasemleges, körforgásos gazdaságra való egyidejű átállást, az előttünk álló évtized elsődleges kihívását. E szükségszerű irányt több olyan intézkedés is közvetíti, amelynek célja a beruházások minőségének és hatásának növelése; ide tartozik például a beruházásnak megfelelő, annak eredményes megvalósítását garantáló előfeltételek kialakítása. |
| --- | --- |

6.2.2.

| 6.2.3. | Egyszerűbb és dinamikusabb politika: 80 igazgatási egyszerűsítésre született javaslat, amelyek a szabályokat azok minden vonatkozásában észszerűbbé teszik a programok kialakításától kezdve az ellenőrzési és folyósítási eljárásokig, egységes szabálykönyvben rögzítve a közös irányítás keretében végrehajtott hét uniós alapra vonatkozó egyértelmű és egyszerű szabályokat. Az egységes szabálykönyv egyaránt megkönnyíti a programirányítók és a kedvezményezettek feladatait, továbbá elősegíti a szinergikus hatásokat a hét alap között, valamint ezek és az uniós költségvetési eszköztár olyan egyéb elemei között, mint a közös agrárpolitika, az Európai horizont kutatási és innovációs keretprogram, az EU tanulási célú mobilitási eszköze (Erasmus+), valamint a környezetvédelmi és éghajlat-politikai cselekvési program (LIFE). |
| --- | --- |

6.2.3.

| 6.3. | Mindez az igazgatási kapacitások további építésével együtt lehetővé teszi az új programok gyorsabb és jobb elindítását. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Összességében tehát az új kohéziós politika célzottabb lesz és nagyobb uniós hozzáadott értéket teremt, vagyis nemcsak méretről, hanem eredményekről is szó van. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Ugyanakkor az uniós finanszírozású projektek megvalósítása a helyi önkormányzatok részéről több erőfeszítést is igényel a nagyobb felelősségvállalás kapcsán. Ez azt jelenti, hogy a tagállami társfinanszírozás visszatér a válság előtti szintre. A társfinanszírozási arány csökkenése feszültséget okozhat az állami költségvetésekben, ezzel együtt viszont lehetőséget is kell látni benne, amely jobb projekteket eredményezhet, továbbá erősítheti a felelősség és az elszámoltathatóság érzését. Ugyanez vonatkozik a fő szakpolitikai célkitűzések már említett erősebb tematikus célzottságára is, amely olyan európai prioritásokhoz és kihívásokhoz igazodik, mint az intelligens és zöld Európa. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Az előzőek lényeges feltétele, hogy Európa orvosolja a kohéziós politikával kapcsolatos hatékony kommunikáció hiányát, amely ugyancsak gyakran kíséri az e politika keretében finanszírozott projekteket. Amellett, hogy az EGSZB elismeri az Európai Bizottság által készített különféle hatályos kommunikációs iránymutatásokat, egyértelműnek tartja, hogy ezek megléte egyáltalán nem elegendő. Gyakran csak kis mértékben vagy egyáltalán nem lehet tudni arról, hogy bizonyos projektek megvalósultak, illetve az, hogy ezeket valójában az Unió finanszírozza. Ennek következtében nem vagy alig értékelik a kohéziós politikát. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, hogy folytassa a jelenlegi nyilvánosságra hozatali kötelezettségek felülvizsgálatát, és a digitális kommunikációs csatornák korszerű, a digitális menetrendbe teljeskörűen illeszkedő eszközeit figyelembe véve jelentősen javítson ezeken. Több bevált gyakorlatra épülő projektet kellene felhozni gyakorlati példaként, hogy ezzel is ösztönözzük a források nagyobb mértékű és hatékonyabb felhasználását. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Az EGSZB kéri, hogy az Európai Bizottság az összes érintett partnerrel – köztük a civil társadalmi szervezetekkel, a helyi szereplőkkel és a nyilvánossággal – együttműködésben dolgozzon ki stratégiai kommunikációs tervet. Ma minden eddiginél fontosabb, hogy a tagállamok és a kedvezményezettek gondoskodjanak a bevált módszerek hatékonyabb kommunikációjáról és könnyebb hozzáférhetőségéről. |
| --- | --- |

6.8.

Kelt Brüsszelben, 2020. szeptember 18-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

| 2020.12.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 429/159 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 429/159

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tisztességes minimálbérek Európában

(feltáró vélemény az Európai Parlament/a Tanács felkérésére)

(2020/C 429/22)

| Előadók: | Stefano MALLIA és Oliver RÖPKE |
| --- | --- |

Előadók:

Stefano MALLIA és Oliver RÖPKE

| Felkérés: | Európai Parlament, 2020.1.30. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikkének (1) bekezdése |
| Illetékes szekció: | „Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2020.7.9. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2020.9.18. |
| Plenáris ülés száma: | 554. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 209/0/8 |

Felkérés:

Európai Parlament, 2020.1.30.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikkének (1) bekezdése

Illetékes szekció:

„Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2020.7.9.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2020.9.18.

Plenáris ülés száma:

554.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

209/0/8

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | A Covid19-világjárvány súlyosan érintette Európát. Az Európai Unió és tagállamai történelmi mértékű – az emberekre és a vállalkozásokra nézve drámai következményekkel járó – gazdasági recesszióval néznek szembe. Összehangolt és határozott rövid és középtávú szakpolitikákra van szükség a foglalkoztatás és a jövedelmek megvédése, valamint a gazdasági tevékenységek gyors és fenntartható újraindításának, a versenyképességnek és a jól működő társadalmi és gazdasági modellnek a biztosítása érdekében. A megoldás egyik elemeként méltányos béreket biztosító minőségi munkahelyekre van szükség – ebbe az is beletartozik, hogy egész Európában tisztességes minimálbéreket kell biztosítani. Emellett a gazdasági tényezőket, többek között a termelékenységet és a vállalkozások fenntarthatóságát is figyelembe kell venni. A hatékony civil párbeszéd kulcsfontosságú a sikeres kimenetel biztosítása és a polgárok bizalmának fenntartása szempontjából. A határozott és hatékony szociális párbeszéd és kollektív tárgyalás ugyancsak elengedhetetlen ahhoz, hogy kezelni lehessen a gazdasági és munkaerőpiaci kihívásokat és biztosítani lehessen a helyreállítást. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | E feltáró vélemény kidolgozását az Európai Bizottság méltányos minimálbérekre irányuló, küszöbönálló jogalkotási kezdeményezésére való tekintettel az Európai Parlament kérte. Az EGSZB keretében létrehozott Munkavállalók csoportja és Sokféleség Európája csoport támogatja azt az elképzelést, hogy az EU-ban minden munkavállalót méltányos minimálbérek védjenek, amelyek a munkahelyüktől függetlenül tisztességes életszínvonalat tesznek lehetővé. Ez az alapvető jogok közé tartozik. A Munkaadók csoportja azon a véleményen van, hogy a minimálbéreket nemzeti szinten, a vonatkozó nemzeti rendszerek sajátosságaival összhangban kell meghatározni. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | A jogszabályban meghatározott minimálbérek mértékét tekintve továbbra is jelentős különbségek vannak a tagállamok között, ami az eltérő szintű gazdasági és társadalmi fejlettséget tükrözi, néhány országban pedig a minimálbérek lényegesen elmaradnak a „szegénységi bérküszöbtől”. Az EGSZB korábban már hangot adott azon meggyőződésének, hogy további erőfeszítéseket kell tenni a tagállamokban a bérek konvergenciájával és a minimálbérek megállapításával kapcsolatban, miközben azt is hangsúlyozta, hogy a nemzeti gyakorlatokhoz igazodva teljes mértékben tiszteletben kell tartani a nemzeti szociális partnerek bérmegállapítási folyamatokban élvezett hatáskörét és autonómiáját (1). Ennek során a kollektív tárgyalást erősítésére is törekedni kell, ami általánosságban szintén hozzájárulna a méltányosabb bérekhez. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | A bérek, ezen belül a minimálbérek az Európai Unió szociális piacgazdasági modelljének fontos szempontjai. A tisztességes minimálbérek valamennyi tagállamban való biztosítása elősegítené számos uniós célkitűzés elérését, ideértve a bérek felzárkóztatását, a gazdasági és társadalmi kohézió javítását, a nemek közötti bérszakadék megszüntetését, az élet- és munkakörülmények általános javítását és az egységes piacon az egyenlő versenyfeltételek biztosítását is. A bérek az elvégzett munkáért járó fizetést jelentik, és azon tényezők közé tartoznak, amelyek kölcsönös előnyöket biztosítanak a vállalatok és munkavállalók számára. Összefüggenek az országban, régióban vagy ágazatban tapasztalható gazdasági helyzettel. A változások befolyásolhatják a foglalkoztatást, a versenyképességet és makrogazdasági keresletet. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | A minimálbéreknek a különböző országokban alkalmazott bérelosztáshoz képest arányosnak kell lenniük, a szintjüknek pedig a reálárakhoz viszonyítva is megfelelőnek kell lenniük, hogy lehetővé tegyék a tisztességes életszínvonalat, miközben biztosítják azon vállalatok fenntarthatóságát, amelyek jó minőségű munkahelyeket kínálnak. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Az EGSZB továbbra is aggódik amiatt, hogy általában véve a szegénység és a dolgozói szegénység még mindig jelentős problémát jelent számos tagállamban. Ezen aggályok kezeléséhez uniós és nemzeti szinten egyaránt átfogó megközelítésre van szükség. Többek között támogatni kell az olyan hatékony aktív befogadási rendszereket, amelyekhez alapvető és támogató szociális szolgáltatások társulnak. Jól működő munkaerőpiacokra, állami foglalkoztatási szolgálatokra és aktív munkaerőpiaci politikákra szintén szükség van. Az EGSZB továbbá fokozatos megközelítést javasolt a munkanélküliségi biztosításra vonatkozó közös uniós minimumszabályokkal kapcsolatban (2). Az EGSZB korábban már szorgalmazta a tisztességes minimumjövedelem kötelező érvényű európai keretének bevezetését (3). Míg a Munkavállalók csoportja és a Sokféleség Európája csoport támogatta a véleményt, a Munkaadók csoportja nem értett egyet a vélemény azon elképzelésével, hogy európai szinten egy kötelező jogi eszközt kellene bevezetni a minimumjövedelemre. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Az Európai Bizottság kifejezte azon szándékát, hogy olyan jogi eszközre tegyen javaslatot, amely biztosítaná, hogy az Európai Unióban minden munkavállaló tisztes minimálbérben részesüljön. A Munkavállalók csoportja és a Sokféleség Európája csoport számára ez az európai bizottsági kezdeményezés a szociális jogok európai pillére hatodik elve végrehajtásának egyik kulcselemét jelenti. Az Európai Bizottság tisztázta, hogy nem áll szándékában egységes „európai minimálbért” bevezetni, Unió-szerte közvetlenül harmonizálni a minimálbérek szintjét, illetve jogszabályban meghatározott minimálbéreket bevezetni azokban a tagállamokban, ahol a kollektív tárgyalások nagyon elterjedtek, és ahol a béreket kizárólag kollektív szerződések útján határozzák meg. Azt is kiemelte, hogy teljes mértékben tiszteletben fogja tartani az egyes országok nemzeti hatásköreit, nemzeti hagyományait és sajátosságait, valamint a szociális partnerek szerződési szabadságát és autonómiáját, és hogy egyetlen intézkedés sem fogja aláásni a jól működő kollektív tárgyalási rendszereket. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | A konzultáció második szakaszában az európai szociális partnerek részére készült, a méltányos minimálbérekkel kapcsolatos kihívások kezelésére szolgáló lehetséges intézkedésekről szóló dokumentumában az Európai Bizottság kifejtette, hogy véleménye szerint az EUMSZ 153. cikke (1) bekezdésének b) pontja alapján uniós szinten van mozgástér jogalkotási és nem jogalkotási intézkedéseket hozni a szubszidiaritás és az arányosság elvének határain és az EUMSZ 153. cikkének (5) bekezdése által szabott korlátokon belül. Szóba jöhető jogi eszközként egy irányelvet és egy ajánlást említ. Az EGSZB-ben azonban eltérő vélemények alakultak ki arról, hogy egy 153. cikken alapuló uniós jogalkotási kezdeményezés, különösen egy irányelv legitim eszköz lenne-e. Az EGSZB emellett megjegyzi, hogy az EUMSZ 155. cikke alapján az európai szociális partnereknek lehetőségük van tárgyalásokat folytatni és megállapodásokat kötni. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Az EGSZB ezért elismeri, hogy ezen a területen aggodalmak merültek fel az esetleges uniós fellépéssel kapcsolatban. A főbb aggályok közé tartozik az is, hogy az EU hatásköre nem terjed ki arra, hogy fizetésekkel, így a fizetési szintekkel kapcsolatban eljárjon, és hogy az ilyen fellépés összeütközésbe kerülne a szociális partnerek autonómiájával és aláásná a kollektív tárgyalási rendszereket, különösen azokban a tagállamokban, ahol a minimálbérküszöböt kollektív tárgyalások útján határozzák meg. Ezenkívül eltérő vélemények alakultak ki az uniós fellépés hozzáadott értékét illetően, magán az EGSZB-n belül is: míg a tagok többsége úgy véli, hogy egy ilyen fellépés hozzáadott értéket nyújthat, addig mások nem értenek egyet ezzel. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | A Munkavállalók csoportja és a Sokféleség Európája csoport úgy véli, hogy fellépésre van szükség, mivel az EU-ban vannak olyan munkavállalók, különösen a kiszolgáltatott helyzetű munkavállalók, akik ki vannak zárva a jogszabályban meghatározott minimálbérekből, és/vagy olyan helyzetek, melyekben a minimálbér szintje nem elegendő a tisztességes életszínvonal biztosításához. Ennélfogva a „tisztességes megélhetés” meghatározása érdekében üdvös lenne közös uniós küszöbértékekről megegyezni. A Munkaadók csoportja úgy véli, hogy a küszöbérték kérdésével nem uniós fellépés útján kellene foglalkozni, mivel az EU hatásköre nem terjed ki a fizetési szintekre. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Az EGSZB nem becsüli alá a szóban forgó kérdés összetettségét. Fontos, hogy minden uniós fellépés pontos elemzésen és a tagállamokban uralkodó helyzet és az érzékeny pontok megértésén alapuljon, továbbá teljes mértékben tiszteletben tartsa a szociális partnerek szerepét és autonómiáját, valamint a munkaügyi kapcsolatok különböző modelljeit. Ugyancsak elengedhetetlen, hogy az uniós kezdeményezés mindenképpen megőrizze azoknak a tagállamoknak a modelljeit, ahol a szociális partnerek nem tartják szükségesnek a jogszabályban meghatározott minimálbéreket. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | A nemzeti szinten hozott döntésnek megfelelően a szociális partnerek – az autonómiájukat teljes mértékben tiszteletben tartva és az általuk választott szinten – vannak a legjobb helyzetben a minimálbérek meghatározásához. Ami a jogszabályban meghatározott minimálbér megállapítására szolgáló rendszereket illeti, fontos időben, megfelelő konzultációt folytatni a szociális partnerekkel annak biztosítása érdekében, hogy mindkét oldal igényeit figyelembe vegyék. Az EGSZB sajnálja, hogy néhány tagállamban a szociális partnereket nem vonják be kellően a jogszabályban előírt minimálbérek megállapítására szolgáló rendszerekbe, illetve a kiigazítási mechanizmusokba, illetve nem konzultálnak velük megfelelően ezek keretében. Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság elismerte, van helye az olyan uniós fellépésnek, amelynek célja a kollektív tárgyalás szerepének előmozdítása a minimálbérek megfelelőségének és hatókörének támogatásában. A minimálbérekkel kapcsolatos uniós fellépés tartalmazhatna kollektív tárgyalást támogató intézkedéseket, tiszteletben tartva ugyanakkor a munkaügyi kapcsolatok különböző nemzeti rendszereit. Ez egybevág az EGSZB korábbi ajánlásaival, amelyek a kollektív tárgyalás és a szociális párbeszéd megerősítését, valamint a szociális partnerek kapacitásépítésének támogatását szorgalmazták. A kollektív tárgyalást Unió-szerte közbeszerzési szerződésekkel is lehetne támogatni. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Előzmények és háttér

| 2.1. | Az Európai Parlament az Európai Bizottság méltányos minimálbérekre irányuló közelgő jogalkotási kezdeményezése fényében kérte ezt a feltáró véleményt. A 2020 júliusában kezdődő német elnökség is jelezte, hogy a minimálbérek a prioritásai között lesznek. Az EGSZB üdvözli a lehetőséget, hogy továbbra is hozzájárulhat az arról folyó vitához, hogy európai szinten mit lehetne tenni, figyelembe véve a tagállamok eltérő realitásait és az uniós és nemzeti szint közötti hatáskörmegosztást. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | A Covid19-világjárvány nemzedékek óta a legnagyobb egészségügyi, szociális és gazdasági veszélyhelyzetet jelenti. A sürgősen meghozott intézkedéseken túl rövid és középtávon átfogó, összehangolt és határozott politikai fellépésre van szükség, hogy elkerüljük a társadalmat, gazdaságot és a munka világát érő tartós negatív hatásokat. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Az EU és tagállamai történelmi mértékű gazdasági recesszióval néznek szembe. Az Európai Bizottság tavaszi gazdasági előrejelzése szerint az EU teljes GDP-je 7,5 %-kal eshet vissza 2020-ban, 2021-ben pedig 6 %-kal növekedhet, bár a tagállamok között nagy eltérések lesznek (4). A vállalkozásoknak, különösen a kkv-knak és a mikrovállalkozásoknak eddig példa nélküli gazdasági következményekkel kell szembenézniük, és nehéz döntéseket kell hozniuk a túléléshez, többek között a munkatársaik megtartásáról vagy elbocsátásáról. Sok gazdasági ágazatot keményen sújtottak a karanténintézkedések, sok vállalat pedig a csőd fenyegető veszélyétől tart, például a szolgáltatási szektorban, a szállodaiparban, az éttermekben és vendéglátásban, valamint a kulturális ágazatban. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Súlyos csapást szenvedtek közszolgáltatások is, különösen az egészségügyi ellátási és a szociális védelmi rendszerek, amelyekre nagy nyomás nehezedik a rászorulók ellátása terén. Határozott állami fellépés és támogatás nélkül a Covid19-világjárvány a munkanélküliség növekedéséhez, alulfoglalkoztatottsághoz és szegénységhez is vezethet. Az Eurofound Covid19-felmérésében megkérdezettek több mint egynegyede arról számolt be, hogy vagy átmenetileg (23 %) vagy pedig tartósan (5 %) elveszítette a munkahelyét (5). Az Európai Bizottság előrejelzése (6) szerint az uniós munkanélküliségi ráta 2020-ban 6,7 %-ról 9 %-ra emelkedhet, majd 2021-ben 8 %-ra eshet vissza; itt is különbségek vannak a tagállamok között. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | A Covid19-válság könyörtelenül rámutatott az önfoglalkoztatók és az atipikus és bizonytalan foglalkoztatási formákban alkalmazott munkavállalók különös sebezhetőségére is, akik túl gyakran szembesülnek azzal, hogy kirekesztődnek a szociális védelem biztonsági hálójából, amely tompítaná a jövedelem kiesését vagy a munkahely elvesztését. Az alapvető szolgáltatásokban dolgozó munkavállalókat nyilvánosan megdicsérték a társadalomért végzett munkájukért, amit gyakran nagy személyes kockázatvállalás árán láttak el. A – például az egészségügyi ellátásban és a szociális szolgáltatásokban, a kiskereskedelemben és a kézbesítési szolgáltatások terén végzett – munkájuk fontos a társadalom egésze számára, azonban gyakran alulértékelt, és azt jobban meg kell becsülni. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | A nőknek, a migráns munkavállalóknak és az etnikai kisebbségekhez tartozó munkavállalóknak – akik aránytalanul nagy mértékben képviseltetik magukat ezen alapvető szolgáltatások némelyikében – nagyobb figyelmet kell szentelni annak biztosítása érdekében, hogy a munkavállalói jogok teljes köre megillesse őket, továbbá a szociális háló jobb védelmére is rászorulhatnak. A 25 év alatti fiatalokat különösen súlyosan érintette a munkahelyek elvesztése (beleértve a tanulószerződéses gyakorlati képzési rendszereket is), valamint a tanulmányaik és képzésük megszakadása. A munkaerőpiacra való belépésük előtt most még nagyobb akadályok állnak, akárcsak a többi kiszolgáltatott csoport, például a fogyatékossággal élők és más megkülönböztetéstől szenvedők esetében, akik már eddig is hátrányos helyzetben voltak a munkaerőpiachoz való hozzáférés terén. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Európa nem engedheti meg, hogy egy újabb évtizedet elvesztegessen. Rövid távon a vállalkozások megvédésére és a munkahelyek megőrzésére kell helyezni a hangsúlyt. Le kell vonni a tanulságokat a 2008-as gazdasági és pénzügyi válságra adott válaszokból, amelynek jelentős és tartós következményei voltak az EU és a polgárai számára. Intézkedéseket kell hozni a foglalkoztatás és a jövedelmek megvédése érdekében, valamint hogy lehetővé tegyék a gazdasági tevékenység biztonságos és gyors újraindítását a fenntartható növekedés, a stabilabb fellendülést, valamint az igazságosabb, termelékeny és jól működő társadalmi és gazdasági modell biztosítása céljából. A civil párbeszéd, valamint az összes érdekelt fél tényleges bevonása elengedhetetlen ahhoz, hogy hatékony választ adjunk a Covid19-válságra, és fenntartsuk a polgárok bizalmát. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | A megoldás részét kell képezniük a jó minőségű munkahelyek létrehozásának és a méltányos bérek – ezen belül is a minimálbérek – biztosításának, amelyek minden munkavállaló számára tisztességes életszínvonalat tesznek lehetővé, és figyelembe veszik a gazdasági tényezőket, köztük a termelékenységet. A kollektív tárgyalás és a szociális párbeszéd alapvető szerepet játszik ezekben a törekvésekben, ezért a munkaügyi kapcsolatok nemzeti rendszerének minden szinten megfelelően meg kell erősíteni és/vagy támogatni kell őket. |
| --- | --- |

2.8.

A szociális jogok európai pillére és a tisztességes bérek és a kollektív tárgyalás melletti megújított kötelezettségvállalás az EU-ban

| 2.9. | A szociális jogok európai pillérét (a szociális pillér) a 2017. novemberi göteborgi csúcstalálkozón hirdették ki, és ezzel az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Bizottság megerősítette, hogy elkötelezettek a mindenki javát szolgáló, igazságosabb és egyenlőbb Európa érdekében végzett munka iránt. A pillérnek irányt kell mutatnia a jobb élet- és munkakörülmények felé haladó megújult felzárkózás és a gazdasági, munkaerőpiaci és szociálpolitikai reformok számára. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Az EGSZB következetesen hangsúlyozta, hogy a pillér alapelveit konkrét intézkedésekkel át kell ültetni a gyakorlatba. A versenyképesség és a termelékenység javításán túl a konvergencia fő célja a szociális pillér 6. alapelvével összhangban a jó minőségű munkahelyek előmozdítása és a megfelelő minimálbérek biztosítása, amelyek a nemzeti gazdasági és szociális körülmények fényében tisztességes életszínvonalat biztosítanak a munkavállalóknak és családjaiknak, és amelyeket átlátható és kiszámítható módon állapítanak meg a nemzeti gyakorlatoknak megfelelően és tiszteletben tartva a szociális partnerek autonómiáját (7). |
| --- | --- |

2.10.

3.   Általános megjegyzések

3.1.   Általános észrevételek

| 3.1.1. | Az Európai Bizottság 2019–2024-es mandátumidőszakára szóló politikai iránymutatásában (8) Ursula von der Leyen elnök kijelenti, hogy egy olyan jogi eszközre kíván javaslatot tenni, amely „biztosítja, hogy az Unióban minden munkavállaló tisztességes minimálbért kapjon. 2020. január 14-én az Európai Bizottság az EUMSZ 154. cikke alapján elindította a szociális partnerekkel folytatandó konzultáció első szakaszát, amelyben a tisztességes minimálbérekkel kapcsolatos kihívások kezelésére szolgáló lehetséges intézkedéseket vitatták meg. A konzultáció június 3-án közzétett második szakaszában az Európai Bizottság felvázolja az uniós fellépés szükségességét, és tisztázza annak célkitűzését, hogy folytassa a lehetséges jogi eszközzel, azaz egy irányelvvel vagy ajánlással kapcsolatos munkát. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság korábban már hangot adott azon meggyőződésének, hogy további erőfeszítéseket kell tenni a tagállamokban a bérek konvergenciájával és a minimálbérek megállapításával kapcsolatban, miközben azt is hangsúlyozta, hogy a nemzeti gyakorlatokhoz igazodva teljes mértékben tiszteletben kell tartani a nemzeti szociális partnerek bérmegállapítási folyamatokban élvezett hatáskörét és autonómiáját (9). Annak biztosítására kellene törekedni, hogy a minimálbérek minden uniós tagállamban minden munkavállaló számára – a gazdasági tényezők figyelembevétele mellett – tisztességes életszínvonalat biztosítsanak. Ez hozzájárulna a polgárok élet- és munkakörülményeinek javítására irányuló uniós célkitűzéshez és az Európai Bizottság ambiciózusabb Unióra irányuló törekvéseihez. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Az EGSZB hangot adott amiatti aggodalmának is, hogy néhány tagállamban a szociális párbeszédnek nincs tényleges hatóköre, ezért kijelentette, hogy a munkaügyi kapcsolatok nemzeti rendszereivel összhangban minden szinten elő kell mozdítani a szociális párbeszédet és a kollektív tárgyalásokat. |
| --- | --- |

3.1.3.

3.2.   Tágabb összefüggések

| 3.2.1. | A gazdasági és szociális felzárkózásra és a szegénység elleni küzdelemre hatást fontos átfogóbb megfontolások is hatást gyakorolnak, például a munkaerőpiac működésének eredményessége, a közszolgáltatások és az aktív munkaerő-piaci intézkedések működése, valamint az adózás, a társadalombiztosítás (ezen belül a munkanélküliségi ellátás), a jóléti, oktatási és képzési rendszerek, továbbá az egységes piac működése. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | A bérek összefüggenek az országban, régióban vagy ágazatban tapasztalható gazdasági helyzettel. A változások befolyásolhatják a foglalkoztatást, a versenyképességet és makrogazdasági keresletet. A termelékenység a munkaerőpiac működése és a foglalkoztatási kilátások szempontjából bír jelentőséggel, különös tekintettel az alacsony képzettségű munkavállalókra és a munkaerőpiacra újonnan belépőkre, valamint a minimálbért kapó munkavállalók szakmai továbblépési lehetőségeire. Minden munkavállalónak, köztük a legalacsonyabb fizetéssel rendelkezőknek is részesülniük kell a termelékenység fejlődéséből és a növekedésből. Ugyanakkor ha egy munkavállaló foglalkoztatásának teljes költsége növekszik, a termelékenység növelése is nagyon fontos az uniós gazdaság versenyképességének javításához. Az adók és nem bérjellegű munkaerőköltségek, köztük a munkáltatók és munkavállalók társadalombiztosítási hozzájárulásai néha nagy különbségeket okozhatnak a bruttó és nettó bérek között, és befolyásolják a munkavállalók által hazavitt fizetést és a munkáltatók költségeit is. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | A minimálbérek a teljes bérszerkezetre is tovagyűrűző hatást gyakorolnak. További fontos mérlegelendő tényezők a minimálbér szintjén fizetett munkavállalók százalékos aránya, a bérfejlődés trendjei, az árszint és a vásárlóerő, valamint a minimálbér szintje a bérek általános eloszlásához viszonyítva az országban. A minimálbéreknek a különböző országokban alkalmazott bérelosztáshoz képest arányosnak kell lenniük, a szintjüknek pedig a reálárakhoz viszonyítva is megfelelőnek kell lenniük, hogy lehetővé tegyék a tisztességes életszínvonalat, miközben biztosítják azon vállalatok fenntarthatóságát, amelyek jó minőségű munkahelyeket kínálnak. 2010 óta a nemzeti bruttó minimálbérek vásárlóerő-egységben mérve felzárkózást mutattak az EU-ban, mivel különösen a közép- és kelet-európai országok elkezdték közelíteni az uniós átlagot (10). A különbségek azonban még mindig jelentősek, a felzárkózás üteme pedig lelassult az elmúlt években (11). |
| --- | --- |

3.2.3.

3.3.   Európában tisztességes minimálbérekre van szükség

| 3.3.1. | A méltányos és igazságos munkafeltételekhez és javadalmazáshoz való jog nemzetközi jogi és európai emberi jogi okmányokban rögzített alapvető jog. A bérek, ezen belül a minimálbérek az Európai Unió szociális piacgazdasági modelljének fontos szempontjai. Az elvégzett munkáért járó fizetést képviselik, és azon tényezők közé tartoznak, amelyek a jól működő munkaerőpiacok részeként kölcsönös előnyöket biztosítanak a vállalatok és munkavállalók számára, és gyakran kulcsfontosságú elemei a kollektív tárgyalásnak. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | A minimálbéreknek más funkciói is vannak, pl. védik a munkavállalókat az aránytalanul alacsony fizetéssel és a dolgozói szegénységgel szemben (12). Miközben a minőségi foglalkoztatás továbbra is az egyik legjobb kiút a szegénységből, jelenleg a munkahely önmagában nem nyújt garanciát a szegénység ellen, különösen azoknál az embereknél, akik nem teljes munkaidőben dolgoznak. Az Unióban körülbelül minden tizedik munkavállaló a nemzeti szinten törvényben előírt minimálbér „körüli” vagy az alatti összeget keres (13). 2018-ban a 18 éves vagy idősebb foglalkoztatottak körében tízből egy ember volt kitéve a szegénység kockázatának, nyolc tagállamban pedig a munkavállalók reálértéken kevesebbet kerestek, mint 2008-ban a válság kezdetén. Ráadásul az elmúlt 10 évben a tagállamok többségében nőtt a szegénység kockázatának kitett foglalkoztatott emberek aránya, míg néhány tagállamban állandó maradt, illetve csökkent ez az arány. Néhány országban a minimálbér jelenlegi szintje nem alkalmas arra, hogy önmagában a foglalkoztatáson keresztül kiemelje a munkavállalókat a szegénységből (14). |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Konszenzus van arról, hogy az Európai Uniónak és a tagállamoknak többet kell tenniük a szegénység, ezen belül a dolgozói szegénység ellen. A méltányos minimálbérekről szóló konzultációs dokumentumban az Európai Bizottság elismeri, hogy a méltányos minimálbérek fontos szerepet játszhatnak a szegénység csökkentésében a szegénységben élő munkavállalók körében. Az EGSZB úgy véli, hogy a dolgozói szegénység csökkentésének leghatékonyabb módja a méltányos minimálbér és a személyközpontú, integrált, aktív integrációs intézkedések, amelyek az Európai Bizottság 2008. évi ajánlásaival összhangban előmozdítják a megfelelő minimumjövedelemhez, a foglalkoztatási szolgálatokhoz és a jó minőségű munkahelyekhez, valamint az alapvető és támogató szociális szolgáltatásokhoz való hozzáférést. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Különböző okok vezethetnek a dolgozói szegénységhez, az Eurofound (15) pedig azt a következtetést vonta le, hogy a minimálbér ugyan a szegénységben élő munkavállalók szociális védelmét szolgáló modellek egyik alappillére, azonban a minimálbér és a dolgozói szegénység közötti kapcsolat igen összetett. Az egyik fontos figyelembe veendő tényező a háztartás összetétele: miközben egyes országokban a minimálbér folyósítása elégséges lehet ahhoz, hogy egy felnőttnek védelmet nyújtson a szegénység kockázatával szemben, egynél több személy támogatásához gyakran nem elég, ha nincs más kereső a háztartásban. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | A megélhetési költségek szintje is olyan kulcsfontosságú elem lehet, amely szegénységbe taszítja a háztartásokat, és adott esetben nemzeti szinten figyelembe kell venni annak meghatározásakor, hogy megfelelőek-e a minimálbérek. A háztartás összetételétől függően a munkahelyi ellátások, jóléti ellátások, szociális transzferek és a családi támogatások is fontos szerepet játszhatnak a dolgozói szegénység enyhítésében vagy megelőzésében. |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.6. | Sok kormány emellett a jövedelemadó és a társadalombiztosítási hozzájárulások csökkentését választotta, hogy így növelje a törvényben előírt minimálbért keresők és más alacsony keresetűek nettó jövedelmét. Ennek azonban szélesebb politikai következményei lehetnek, többek között a közegészségügyi és jóléti rendszerek és általában a közszolgáltatások gyengülése. Az Eurofound jelentése azt is feltárja, hogy e közvetlen intézkedéseken túl milyen közvetett intézkedésekkel lehet fellépni a dolgozói szegénységgel szemben (16); ezek hatását azonban nem volt könnyű felmérni, és részletesebb értékelésre van szükség. |
| --- | --- |

3.3.6.

| 3.3.7. | Általánosabban szemlélve a kérdést a szegénység elleni küzdelemmel kapcsolatban az EGSZB korábban már szorgalmazta a tisztességes minimumjövedelem kötelező érvényű európai keretének bevezetését, amely lehetővé teszi a tagállamok minimumjövedelmi rendszereinek kiterjesztését, támogatását és „tisztességessé” (megfelelővé) tételét, ami fontos első válaszlépés lenne Európa részéről a szegénység súlyos és állandó európai problémájára (17). Míg a Munkavállalók csoportja és a Sokféleség Európája csoport támogatta a véleményt, a Munkaadók csoportja nem értett egyet a vélemény azon elképzelésével, hogy európai szinten egy kötelező jogi eszközt kellene bevezetni a minimumjövedelemre, és ehelyett a nyitott koordinációs módszert részesítette előnyben (18). Az EGSZB egy fokozatos megközelítést is javasolt a tagállamok munkanélküliségi biztosítási rendszerei terén bevezetendő közös minimumszabályokról, hogy megfelelő biztonsági hálót nyújtsanak a munkahelyüket elvesztő munkavállalóknak, és védelmet biztosítsanak a szegénységgel szemben (19). Ez automatikus stabilizátorként is működne, és előmozdítaná a felzárkózást az EU-ban. |
| --- | --- |

3.3.7.

| 3.3.8. | Ugyanakkor egy átfogó megközelítésre is szükség van, amely egyebek mellett kiterjed a hatékony minimumjövedelem-rendszerekre, a társadalombiztosítás megfelelő reformjaira és a közszolgáltatásokba történő befektetések növelésére. Alapvetően ahhoz, hogy kiemeljük az embereket a szegénységből, hasznos lehet vitát folytatni arról, hogyan teljesítsük az uniós szintű szegénységi küszöböt (az uniós szintű AROP-mutatót (20)), összekapcsolva azt a nemzeti referencia-költségvetésekkel, amelyek kiszámítják a szükséges áruk és szolgáltatások költségét (beleértve a felhasznált különböző módszertanokat). Figyelembe kell venniük a szociális újraelosztás, az adózás és az életszínvonal tényezőit minden uniós tagállamban (21), és segítséget kell nyújtaniuk abban, hogy a szegénység többdimenziós realitásainak kontextusában helyezzük el a szegénységi arány küszöbértékét. |
| --- | --- |

3.3.8.

| 3.3.9. | A minimálbért keresők körében a nők szinte minden tagállamban felülreprezentáltak (22). Bizonyított, hogy a méltányos minimálbérnek a béreloszlás alsó tartományában a nemek közötti bérszakadékra is pozitív hatása lehet, ha ahhoz olyan szakpolitikai intézkedések társulnak, amelyek kezelik a munkaerőpiacon és a társadalomban tapasztalható, nemek közötti strukturális egyenlőtlenségeket. Hasonlóképpen más hátrányos helyzetű csoportok, például a migráns munkavállalók, fogyatékossággal élő emberek és etnikai kisebbségek is jelentős előnyre tennének szert a tisztességes minimálbérből. Ráadásul a fogyatékossággal élő munkavállalók foglalkoztatási szintjének javítása érdekében az illetékes közigazgatási szerveknek bértámogatást vagy adókedvezményt kellene nyújtaniuk a munkáltatóknak, hogy fedezzék e munkavállalók foglalkoztatásához kapcsolódó többletköltségeket. |
| --- | --- |

3.3.9.

| 3.3.10. | Végezetül pedig a tisztességes európai bérekkel összefüggésben az EGSZB azt is hangsúlyozza, hogy a jól működő kollektív tárgyalási rendszerek, különösen az ágazati kollektív tárgyalás döntő szerepet játszik abban, hogy igazságos és megfelelő béreket biztosítsanak a bérstruktúra egészében, beleértve a kötelező minimálbéreket is ott, ahol vannak ilyenek. Ahhoz is szükségesek, hogy előmozdítsák a bérfelzárkózást az országok között és azokon belül, valamint hogy biztosítsák a szociális és gazdasági megfontolásokat kiegyensúlyozottan figyelembe vevő megközelítést. |
| --- | --- |

3.3.10.

3.4.   Az uniós szintű fellépés szükségessége és megvalósíthatósága

| 3.4.1. | A szociális partnerekkel folytatott konzultáció első szakaszában az Európai Bizottság felvázolja, hogy az uniós fellépés milyen szempontból jelenthet hozzáadott értéket: hozzájárulás a tisztességes minimálbérek biztosításához, a tagállamoknak nyújtott segítség a munkafeltételeket illető felzárkóztatásban, egyenlő versenyfeltételek biztosítása az egységes piacon, valamint az alacsony keresetűek vásárlóerejének növelése. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | A szociális partnerekkel folytatott konzultáció második szakaszában az Európai Bizottság tisztázza az uniós fellépés céljait és a lehetséges kezdeményezés szakpolitikai célkitűzéseit (23). Az Európai Bizottság szerint egy ilyen kezdeményezés általános célkitűzése annak biztosítása lenne, hogy az EU-ban minden munkavállalót méltányos minimálbérek védjenek, amelyek a munkahelytől függetlenül tisztességes életszínvonalat tesznek lehetővé, továbbá hogy a minimálbért megfelelő szinten rögzítsenek, miközben biztosítják a foglalkoztatáshoz való hozzáférést, és figyelembe veszik a munkahelyteremtésre és a versenyképességre gyakorolt hatásokat. Az EGSZB-tagok többsége üdvözli az Európai Bizottság által kijelölt célkitűzéseket, és úgy véli, hogy azokkal a méltányos minimálbérekre irányuló uniós fellépés keretében kell foglalkozni. A kisebbség azonban úgy véli, hogy az ezen célkitűzések némelyike tekintetében nem lenne helyénvaló az uniós fellépés. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Az Európai Bizottság hangsúlyozta, hogy nem áll szándékában egységes „európai minimálbért” bevezetni, illetve Unió-szerte közvetlenül harmonizálni a minimálbér szintjét, és kiemelte, hogy teljes mértékben tiszteletben fogja tartani az egyes országok nemzeti hatásköreit, hagyományait és sajátosságait, valamint a szociális partnerek szerződési szabadságát. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Míg a tagállamok többségében van jogszabályban előírt vagy országos minimálbér, jelentős eltérések vannak a jogszabályban meghatározott/országos minimálbérek szintje között a különböző tagállamokban, ami a gazdasági és társadalmi fejlettség eltérő szintjeit tükrözi. 2020. januárban a jogszabályban meghatározott havi minimálbérek 312 EUR és 2 142 EUR között mozogtak a tagállamokban. A havi minimálbér általában 600 EUR alatt van keleten, az EU északnyugati részén pedig meghaladja az 1 500 EUR-t (24). A szociális partnerekkel folytatott konzultáció második szakaszáról szóló dokumentumában az Európai Bizottság megjegyzi, hogy a tagállamok többségében javult a minimálbér megfelelősége (25). Egyenlőtlenségek azonban továbbra is vannak, és sok tagállamban a jogszabályban meghatározott minimálbér a teljes munkaidős bruttó mediánbér 50 %-a vagy az alatt van (26), továbbá lényegesen elmarad a „szegénységi bérküszöbtől”, ami a mediánbér 60 %-a, és így önmagában nem tudja kiemelni a munkavállalókat a szegénységből. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | A minimálbéreknek tisztességes életszínvonalat kell biztosítaniuk. A Munkavállalók csoportja és a Sokféleség Európája csoport úgy véli, hogy a minimálbér szintje számos tagállamban még mindig nem megfelelő, és a jogszabályban meghatározott nettó referencia-minimálbért jelentősen a szegénységi küszöb felett kell rögzíteni – amelyet uniós szinten a szociális transzferek után a nemzeti rendelkezésre álló medián ekvivalens háztartási jövedelem 60 %-ában kifejezett AROP-mutatót használva határoztak meg –, és annak méltányosnak kell lennie az általános munkaerőpiaci bérekhez viszonyítva. Egy ilyen referenciamutató megfelelő ellátási színvonalat biztosítana, és megakadályozná, hogy a munkavállalók olyan bizonytalan munkaviszonyba kényszerüljenek, amelyhez a minimumjövedelem-rendszerekhez kapcsolódó kedvezőtlen feltételek társulnak. A szegénység ellen védettséget nyújtó minimálbérek felé való elmozdulás révén az alacsonyabb bérszínvonalú szegmensben végrehajtott béremelés a kormányok rendelkezésére álló adóalapot is bővítené, elősegítve a megfelelő szociális védelmi rendszerek finanszírozását. A Munkaadók csoportja azonban úgy véli, hogy e kérdéssel nem uniós fellépés útján kellene foglalkozni, mivel az EU hatásköre – a Bíróság ítélkezési gyakorlatával összhangban – nem terjed ki a fizetésekre és különösen a fizetési szintekre. Az utóbbi véleményt hangoztatók szerint legfeljebb vitát és eszmecserét lehetne folytatni a nyitott koordinációs módszer vagy az európai szemeszter keretében, megvizsgálva azt, hogyan lehet biztosítani a megfelelő ellátási színvonalat és a megfelelő minimumjövedelem-rendszereket, és hogy ez a foglalkoztatás mellett hogyan tudja támogatni a megfelelő szociális védelmi rendszerek finanszírozását. |
| --- | --- |

3.4.5.

| 3.4.6. | Az EGSZB elismeri az e területen az esetleges uniós fellépéssel kapcsolatban felmerült különböző aggodalmakat. Nagyon eltérőek különösen az EU hatáskörével kapcsolatos vélemények. Egyesek azzal érvelnek, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 153. cikkének (5) bekezdése kizárja a „fizetéseket” az Unió jogalkotási hatásköréből, és ezért nincs helye az uniós szintű fellépésnek. Mások viszont, köztük az Európai Bizottság is, azt a véleményt képviselik, hogy van lehetőség az uniós szintű fellépésre, és a 153. cikk (5) bekezdése nem zárja ezt ki. |
| --- | --- |

3.4.6.

| 3.4.7. | Különösen azokban a tagállamokban, ahol a bérminimumot kizárólag vagy túlnyomórészt kollektív tárgyalások útján határozzák meg, azzal kapcsolatban is felmerülnek félelmek, hogy az uniós szintű fellépés beavatkozna a szociális partnerek autonómiájába. Ezért elengedhetetlen, hogy az uniós kezdeményezés mindenképpen megőrizze azoknak a tagállamoknak a modelljeit, ahol a szociális partnerek nem tartják szükségesnek a jogszabályban meghatározott minimálbéreket. Hasonlóképpen a kollektív tárgyalásokat, különösen az ágazati tárgyalásokat előmozdító intézkedéseknek is teljes mértékben tiszteletben kell tartaniuk a különböző nemzeti munkaügyi kapcsolati rendszereket, és nem erőltethetnek egyenmegoldásokat. |
| --- | --- |

3.4.7.

| 3.4.8. | Szintén aggályosnak tartják, hogy a kötelező európai minimálbér-politika negatív hatást gyakorolhat a foglalkoztatásra, különösen a fiatalok és az alacsony képzettségű munkavállalók esetében, és súlyosbíthatja a szabályszegés mértékét, ami az informális szektor felé terelhet sok alacsony keresetű munkavállalót (27). Ez ellen azonban fel lehet lépni, ha a minimálbért megfelelő szinten határozzák meg, azaz ha a minimálbér a foglalkoztatás aláásása nélkül támogatja a munkavállalók keresetét, továbbá ha országspecifikus tényezőktől, köztük a munkáltatók reakciójától, a termék- és munkaerőpiacokon folyó verseny mértékétől, valamint a minimálbér és más politikák, különösen az adók és az ellátások közötti kölcsönhatástól függ (28). Konkrét példák is vannak arra egyes tagállamokban, hogy a minimálbérek bevezetése nem volt káros hatással a munkahelyteremtésre, és hogy még a minimálbér jelentős megemelésének is pozitív makrogazdasági hatása volt, beleértve a munkahelyek számának növekedését is (29). |
| --- | --- |

3.4.8.

| 3.4.9. | Az EGSZB teljes egészében látja az ebben a vitában felmerült kérdések összetettségét, és elismeri, hogy a minimálbér nem csodafegyver, amely minden problémát megold. Azonban egy közös uniós megközelítés, amely egyértelmű szakpolitikai célkitűzéseket ír elő a tagállamoknak, amelyeket különböző eszközökkel el kell érniük, és egy jól működő kollektív tárgyalási rendszer keretében biztosítja a szociális partnerek bevonását, biztosíthatja a méltányos javadalmazáshoz és az egyesülési szabadsághoz fűződő munkavállalói jogok, valamint a munkaadók termelékenységi és versenyképességi igényeinek védelmét. Átfogóbb intézkedésekkel összekapcsolva ez a megközelítés hozzájárulhat a felzárkózáshoz és a társadalmi haladáshoz is az egész Unióban, csökkentve a tagállamok között a jövedelmi és bérkülönbségeket és a dolgozói szegénységet, valamint megteremtve az egyenlő versenyfeltételeket az egységes piacon. |
| --- | --- |

3.4.9.

| 3.4.10. | A méltányos minimálbérekkel kapcsolatban indított európai kezdeményezést, amely kiterjed a bérmegállapítást szolgáló jó működő kollektív tárgyalás előmozdítására és támogatására is, pontos elemzés alapján és a tagállamokban uralkodó helyzet megértése után kell kialakítani, és annak teljes mértékben tiszteletben kell tartania a szociális partnerek szerepét és autonómiáját, valamint a munkaügyi kapcsolatok különböző modelljeit. |
| --- | --- |

3.4.10.

4.   A jogszabályban meghatározott minimálbérekre irányuló európai jogalkotási kezdeményezés felé tett lépések, beleértve a szociális partnerek részvételének támogatását és előmozdítását

4.1.   A minimálbérek koncepciója

| 4.1.1. | A béreket számos különböző tényező befolyásolja, például az ágazat és az iparág, azok globális versennyel szembeni kitettsége, a megélhetési költségek, a piaci kínálat és kereslet, a teljesítőképesség, béreloszlás, a kollektív bérszintek, az egyéni kompetencia és teljesítmény, valamint a bérmeghatározás és -értékelés módjának figyelembevétele. A bérek az elvégzett munkát ellentételezik az alkalmazandó jogszabályokkal, kollektív szerződésekkel és az uralkodó gyakorlattal összhangban. Úgy tekinthető, hogy a teljes bér különböző elemeket foglal magában attól függően, hogy a tagállamokban, régiókban vagy a különböző kollektív szerződések szerint hogyan határozzák meg. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Az ILO fogalommeghatározása szerint a minimálbér „annak a javadalmazásnak a legalacsonyabb összege, amelyet a munkáltató köteles megfizetni a bérből élőnek egy adott időszak alatt elvégzett munkáért, és amelyet kollektív megállapodással vagy egyéni szerződéssel nem lehet csökkenteni” (30). A legkisebb munkabérek megállapítására vonatkozó eljárásról szóló, 131. számú ILO-egyezmény (31) szerint a méltányos minimálbér meghatározásakor figyelembe veszik a munkavállalók és családjaik igényeit, beleértve az általános bérszínvonalat és a megélhetési költségeket is az adott országban, valamint a gazdasági tényezők, köztük a termelékenység és a foglalkoztatás között. Az egyezmény azt is előírja, hogy a minimálbér meghatározása során biztosítani kell a szociális partnerekkel folytatott teljes körű konzultációt. Abban a tíz uniós tagállamban (32), amely ratifikálta az egyezményt, mindenhol van jogszabályban előírt minimálbérrendszer. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | A jogszabályban előírt minimálbérek eredményessége számos tényezőtől függ, amelyek eltérő mértékben érvényesülnek a nemzeti környezettől, például attól függően, hogy a minimálbér a munkavállalók mekkora körére terjed ki; hogy a minimálbéreket megfelelő szinten rögzítették és korrigálták-e, amely fedezi a munkavállalók és családjaik igényeit, miközben figyelembe veszi a gazdasági tényezőket, például a termelékenységet; valamint hogy a munkáltatók eleget tesznek-e a minimálbérre vonatkozó szabályozásnak (33). Az eredményesség attól is függ, hogy támogatják-e a szociális partnerek bevonását, és létezik-e hatékony kollektív tárgyalási rendszer, amely kiegészíti a jogszabályban előírt minimálbér megállapítását. Az uniós fellépésnek egyebek mellett támogatnia kell a szükséges javításokat. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Azokban a tagállamokban, ahol a szociális partnerek felelnek a bérküszöb megállapításáért, igen változó azon munkavállalók aránya, akik hivatalosan nem tartoznak ilyen megállapodások hatálya alá: Ausztriában 2 %, Svédországban, Finnországban és Olaszországban közel 10 %, Dániában pedig mintegy 20 %. Szem előtt kell tartani, hogy Svédországban és Dániában a minimálbér által hivatalosan nem érintett munkavállalók többsége vagy jól fizetett, jóval a kollektív megállapodásokban rögzített bérküszöb felett kereső szellemi munkavállaló, vagy pedig munkát vállaló diák, illetve a munkaerőpiacra belépő fiatal munkavállaló. A munkáltatók a valóságban – anélkül, hogy erre kötelesek lennének – gyakran ágazati alapú minimálbért adnak azoknak a munkavállalóknak, akikre hivatalosan nem vonatkozik minimálbér. Olaszországban azonban azok, akikre nem vonatkozik minimálbér, vagy be nem jelentett munkavállalók, vagy alkalmi munka keretében, egyénileg meghatározott feltételek alapján dolgozó önálló munkavállalók, főként fiatal munkavállalók. |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | Az Európai Bizottság, a Tanács és az európai szociális partnerek mind hangsúlyozták a szociális párbeszéd előmozdításának és a szociális partnerek autonómiája tiszteletben tartásának fontosságát, és a tagállamokat is felkérték arra, hogy támogassák a nemzeti szinten folyó szociális párbeszéd javítását és működését (34). Fontos, hogy a minimálbérre vonatkozó esetleges kezdeményezés ne gyengítse a tagállamok kollektív tárgyalási rendszereit, például azáltal, hogy csökkenti a szociális partnerek bérek feletti ellenőrzését. |
| --- | --- |

4.1.5.

4.2.   Nemzeti bérmegállapítási rendszerek/intézmények az Európai Unióban

| 4.2.1. | A minimálbér megállapítására szolgáló rendszerek és a szociális partnerek szerepe és kapacitása jelentősen eltér a tagállamok között a nemzeti hagyományok különbözősége, valamint az eltérő gazdasági és társadalmi tényezők és az ország politikai és alkotmányos kerete miatt. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Néhány tagállam a jogszabályban rögzített minimálbér mellett döntött, ahol a béreknek meg kell felelniük egy törvényben meghatározott minimális összegnek. Ezekben az országokban lehetnek a szociális partnerek által megállapított (magasabb) ágazati és ágazatközi minimálbérek. Más országokban, ahol nincsenek jogszabályban rögzített minimálbérek, a béreket kizárólag vagy túlnyomórészt a szociális partnerek határozzák meg a nemzeti, ágazati és/vagy vállalati szinten létrejött kollektív szerződések részeként. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | A minimálbért jogszabályban előíró tagállamokban e jogszabály hatálya jellemzően kiterjed a munkavállalók többségére, bizonyos esetekben azonban egyes kategóriák kizárhatók, ami azt jelenti, hogy ezek a munkavállalók a törvényben előírt minimum alatt keresnek. Emellett 11 tagállamban (35) bizonyos munkavállalói csoportokra különleges bérszint alkalmazandó. Ezek a bérek főként a fiatalabb vagy kevésbé tapasztalt emberekre és/vagy gyakornokokra vonatkoznak, de alkalmazhatók lehetnek egyebek mellett a képzetlen munkavállalókra és a fogyatékossággal élő személyekre is. Egyes országok a munkavállalók készségei alapján magasabb bért is előírnak (36). Ahogy arra az Európai Bizottság is rámutatott, ha ezek a rendszerek nem mindenkire terjednek ki, annak negatív következményei lehetnek ezekre a munkavállalókra és a gazdaság egészére. Értékelni kell ezeknek a kivételeknek a következményeit, ahogy a munkavállalók szélesebb körének bevonását is, hogy meg tudjuk érteni a különböző nemzeti megközelítéseket, valamint a kizárások lehetséges okait és a következményeket. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Azokban az országokban, ahol nincsenek jogszabályban előírt minimálbérek, a minimálbér csak a kollektív szerződések hatálya alá tartozó munkavállalókra érvényes. Bár ezeknek az országoknak a többségében nagyon magas (80 % feletti) a kollektív tárgyalások hatóköre, néhány esetben azonban bizonyos munkavállalókra nem érvényes a minimálbér (37). |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | A jogszabályban rögzített minimálbérek „méltányosságának” értékelésekor az egyik döntő elem a megfelelőség, valamint az, hogy a minimálbérek tisztességes életszínvonalat biztosítanak-e a munkavállalóknak és családjaiknak. Figyelembe kell venni azt is, hogy a minimálbér szintje hogyan viszonyul a bérek általános megoszlásához az adott országban. A Munkavállalók csoportja és a Sokféleség Európája csoport úgy véli, hogy a „tisztességes életszínvonal” biztosításához üdvös lenne közös uniós kritériumokat meghatározni az alsó küszöbértéket illetően. E küszöbértékek megállapítására különféle lehetőségek vannak: például a puszta megélhetésnél többet biztosító referencia-árukosár használata és/vagy e küszöbértékeknek a teljes munkaidős mediánbér vagy a teljes munkaidős bruttó átlagbér százalékában való meghatározása. Indokolt további vitát folytatni arról, hogy milyenek lehetnének ezek a küszöbértékek, és azokat hogyan lehetne fokozatosan elérni. A Munkaadók csoportja úgy véli, hogy a küszöbérték kérdésével nem uniós fellépés útján kellene foglalkozni, mivel a Bíróság ítélkezési gyakorlatával (38) összhangban az EU hatásköre nem terjed ki a fizetési szintekre. Fontos biztosítani, hogy a jogszabályban előírt minimálbérek felülvizsgálatakor figyelembe vegyék azok megfelelőségét és a felülvizsgálat rendszerességét, és egyértelmű eljárást alakítsanak ki, amely teljes körűem bevonja a szociális partnereket. |
| --- | --- |

4.2.5.

| 4.2.6. | Az Európa Tanács Szociális Jogok Európai Bizottságának (ECSR) joggyakorlata szerint „a »tisztességes életszínvonal« fogalma túlmutat a pusztán anyagi alapvető szükségleteken, például az élelmiszereken, a ruházkodáson és a lakhatáson, és magában foglalja a kulturális, oktatási és társadalmi tevékenységekben való részvételhez szükséges erőforrásokat is”. Legutóbbi következtetéseiben (39) az EGSZB megállapította, hogy a különböző tagállamokban a minimálbérek szintje nem biztosítja a tisztességes életszínvonalat a munkavállalók és családjaik számára. |
| --- | --- |

4.2.6.

| 4.2.7. | Jelenleg több tagállam is megengedi a munkáltatóknak, hogy levonjanak a minimálbérből (pl. a károkért vagy felszerelések beszerzéséért), illetve hogy a bér kiszámítása során figyelembe vegyék a többletfizetéseket (pl. túlóra, bónuszok). Az ECSR, valamint az ENSZ és az ILO szintjén működő felügyeleti szervek úgy ítélték meg, hogy néhány tagállamban ez nem tette lehetővé a munkavállalók tisztességes javadalmazáshoz való jogának gyakorlását. |
| --- | --- |

4.2.7.

4.3.   A szociális partnerek szerepe a jogszabályban meghatározott minimálbér megállapításában

| 4.3.1. | Nagy különbségek vannak abban, hogy a szociális partnerek milyen szerepet játszanak a jogszabályban előírt minimálbér meghatározásában. Néhány országban a kormányok sajnos egyoldalú döntéseket hoztak a minimálbérekről a szociális partnerek megfelelő bevonása vagy megkérdezése nélkül. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | A szociális partnerekkel kellő időben folytatott megfelelő konzultációt lehetővé tevő mechanizmusok segítenek biztosítani azt, hogy figyelembe vegyék a különféle gazdasági és munkaerőpiaci helyzeteket. Segíthetnek abban is, hogy az érintett nemzeti hatóságok és szociális partnerek megállapodásra jussanak, és egy kiegyensúlyozott megoldás jöjjön létre, amely figyelembe veszi a munkáltatók és munkavállalók igényeit. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | A jogszabályban előírt minimálbérek kiigazítására vonatkozó átlátható, egyértelmű és állandó kritériumok, amelyek a gazdasági tényezők figyelembevétele mellett biztosítják a minimálbérek megfelelőségét, segítenek érthetőbbé és kiszámíthatóbbá tenni a helyzetet a munkáltatók, a munkavállalók és képviselőik számára. Sajnos néhány tagállamban hiányoznak ezek a struktúrák. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | A szociális partnereket megfelelő módon, a munkaügyi kapcsolatok mindkét felének igényeit figyelembe véve kell bevonni a jogszabályban előírt minimálbérről folyó konzultációkba, beleértve a megfelelő szint meghatározására alkalmas kritériumok azonosítását és az esetleges kiigazítások értékelését is. Emellett az EU és a tagállamok által a nemzeti szintű szociális partnerek kapacitásépítése számára nyújtott támogatás elősegítheti, hogy részt vegyenek a kollektív tárgyalásokban, adott esetben a bérek meghatározásában, valamint a jogszabályban előírt minimálbérekről szóló vitákban. |
| --- | --- |

4.3.4.

4.4.   A kollektív tárgyalás szerepe a minimálbér meghatározásában

| 4.4.1. | A szociális partnerek által letárgyalt bérek a felek közötti kiegyensúlyozott megállapodáson alapulnak, ami fontos annak biztosításához, hogy a bérek mindkét fél számára méltányosak legyenek. Azon hat ország közül, ahol a bérminimumot ágazati kollektív tárgyalás útján határozzák meg, öt ország ott van azon országok között, ahol a kollektív tárgyalások hatóköre a legnagyobb. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság kezdeményezése „nem kívánja bevezetni a jogszabályban meghatározott minimálbért azokban az országokban, ahol a kollektív tárgyalások nagyon elterjedtek, és ahol a bérmegállapítást kizárólag ezen a módon szervezik meg” (40). Ez az elképzelés tükrözi azt a tényt, hogy a nemzeti szinten hozott döntésnek megfelelően a szociális partnerek vannak a legjobb helyzetben ahhoz, hogy – az autonómiájukat teljes mértékben tiszteletben tartva és az általuk választott szinten – kialakítsák és irányítsák a bérmegállapítási politikákat és mechanizmusokat. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | A kollektív tárgyalás kiemelt jelentőséggel bír a bérszínvonal meghatározásában számos olyan országban is, ahol van jogszabályban előírt minimálbér, és az ott elért megállapodások gyakran javítják a kormányzat által meghatározott bérszintet. |
| --- | --- |

4.4.3.

4.5.   A kollektív tárgyalás támogatásának és előmozdításának szükségessége a tagállamokban

| 4.5.1. | A jogszabályban előírt minimálbérek hatása és nagyságrendje attól függ, hogy ezek milyen kölcsönhatásban vannak más politikákkal és a munkaerőpiaci intézményekkel. Az egyik ilyen kölcsönhatás a minimálbér és a kollektív tárgyalás között áll fenn. A különböző országokban a kollektív tárgyalások relatív erőssége az egyik legfontosabb olyan tényező, amely meghatározza a begyűrűző hatások létrejöttét és mértékét (41). |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | A jól működő kollektív tárgyalási rendszerekhez magasabb foglalkoztatás és alacsonyabb munkanélküliség társul minden munkavállaló esetében. A tárgyaló egységek közötti egyeztetés segít a szociális partnereknek abban, hogy figyelembe vegyék az üzleti ciklus helyzetét és a bérmegállapodások által a versenyképességre kifejtett makrogazdasági hatásokat (42). |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | Az egyesülési szabadság, a szervezkedési jog és a kollektív tárgyalási jog nemzetközi jogi és európai emberi jogi okmányokban rögzített alapvető jogok. Minden tagállam ratifikálta a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek (ILO) az egyesülési szabadságról és a szervezkedési jog védelméről szóló (87. sz.) egyezményét és a szervezkedési jog és a kollektív tárgyalási jog elveinek alkalmazásáról szóló (98. sz.) egyezményét. A kollektív tárgyalások elterjedtsége és hatóköre tagállamonként jelentősen eltér (Litvániában csak 7 %, míg Ausztriában 98 %). 2000 óta 22 tagállamban csökkent a kollektív tárgyalások hatóköre, és a becslések szerint most legalább 3,3 millióval kevesebb munkavállalóra vonatkoznak kollektív szerződések. |
| --- | --- |

4.5.3.

| 4.5.4. | Az OECD jelentése szerint a kollektív tárgyalások a régi kihívásokkal szembesülnek (például a kollektív tárgyalások visszaszorulása és a szakszervezeti tagság csökkenése), de új kihívások is előállnak, mint például az atipikus foglalkoztatási formákban (pl. határozott idejű, részidős foglalkoztatás és önfoglalkoztatás) alkalmazott munkavállalók egyre nagyobb száma, akik adott esetben nem támaszkodhatnak kollektív tárgyalásra (43). A gazdasági és szociális válság kirobbanása óta szinten minden tagállamban visszaesett a kollektív tárgyalás hatóköre (44), mivel sok országban jelentős változásokat váltott ki a bértárgyalási rendszerekben, máshol pedig még inkább teret engedett a már megkezdődött decentralizációnak. Ez a nemzeti körülményeknek, néhány esetben pedig a közpénzből történő megmentés feltételeként bevezetett uniós intézkedéseknek volt betudható. |
| --- | --- |

4.5.4.

| 4.5.5. | Az EGSZB gyakran felhívta a figyelmet az új és rugalmas munkavégzési formák által okozott kihívásokra, nevezetesen arra, hogy sok munkavállaló kirekesztődhet a kollektív tárgyalási struktúrákból és a szakszervezeti képviseletből. Az EGSZB hangsúlyozta azt is, hogy szükség van a szociális párbeszéd és a kollektív tárgyalás szerepének megerősítésére, akár a kapacitásépítésre nyújtott uniós támogatáson, a nemzeti szintű támogató keretrendszeren, a munkaügyi kapcsolatok két felének szervezeti erejének biztosításán és a jól működő kollektív tárgyalási rendszerek garantálásán keresztül is (45). |
| --- | --- |

4.5.5.

| 4.5.6. | Az egyesülési szabadságot és a szervezkedési jogot is tiszteletben kell tartani és támogatni kell. Fontos, hogy nemzeti és uniós szinten viták folyjanak arról, hogy miként lehet biztosítani, hogy a munkavállalók hozzáférjenek a szakszervezeti képviselethez, és gyakorolni tudják a kollektív szervezkedéshez és fellépéshez való jogot. |
| --- | --- |

4.5.6.

| 4.5.7. | Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság elismerte, van helye az olyan uniós fellépésnek, amelynek célja a kollektív tárgyalás szerepének előmozdítása a minimálbérek megfelelőségének és hatókörének támogatásában. A minimálbérekkel kapcsolatos uniós fellépés tartalmazhatna kollektív tárgyalást támogató intézkedéseket, tiszteletben tartva ugyanakkor a munkaügyi kapcsolatok különböző nemzeti rendszereit. Ez egybevág az EGSZB korábbi ajánlásaival, amelyek a kollektív tárgyalás és a szociális párbeszéd megerősítését szorgalmazták. |
| --- | --- |

4.5.7.

5.   Az érdekelt felek észrevételei: virtuális országlátogatások és nyilvános meghallgatás

5.1.   A látogatások áttekintése/háttere

| 5.1.1. | A vélemény kidolgozása során fontos volt az EGSZB számára, hogy nemzeti és európai szinten is megismerje az érintett érdekelt felek véleményét. Ennek érdekében számos országlátogatást, valamint uniós szintű szereplők részvételével egy nyilvános meghallgatást is terveztek. Az országlátogatásokra öt tagállamot (Németország, Lengyelország, Románia, Spanyolország és Svédország) választottak ki az uniós tagállamok minimálbéreket megállapító intézményeire vonatkozó, az Európai Bizottság által a szociális partnerekkel való konzultáció első szakaszában meghatározott kritériumok alapján. Eszmecseréket terveztek a kormány, a nemzeti bérmegállapító testületek, a nemzeti szociális partnerek és a szegénység ellen küzdő szervezetek képviselőivel. A Covid19-világjárvány kitörése miatt nem kerülhetett sor a látogatásokra, amelyek helyett félig strukturált kérdőíveket küldtek szét, valamint nyomonkövetési videokonferenciákat tartottak az érintett érdekelt felekkel. |
| --- | --- |

5.1.1.

5.2.   A videokonferenciák összefoglalója

| 5.2.1. | A minimálbérekre vonatkozó uniós jogi kezdeményezéssel kapcsolatos legsúlyosabb aggályokat és kifogásokat a svéd képviselők vetették fel, akik általánosan egyetértettek abban, hogy az EU hatásköre nem terjed ki arra, hogy intézkedéseket hozzon a bérek tekintetében. A svéd szociális partnerek közös félelme, hogy az uniós kezdeményezés beleavatkozna többek között a nemzeti bértárgyalási hagyományokba és sértené a szociális partnerek autonómiáját. Inkább nem kötelező erejű, a szociális párbeszéd és a kollektív tárgyalás előmozdítására irányuló kezdeményezéseket javasolnának, kiemelve ugyanakkor, hogy a nemzeti rendszerek évtizedek alatt alakultak ki és nem ültethetők át egyik országból a másikba. Svédországban a kollektív tárgyalások hatóköre 90 %-os, és a munkavállalók kevesebb mint 1 %-ának fizetése nem éri el a mediánjövedelem 60 %-át (46). A svéd kormány képviselője támogatta a szociális partnerek álláspontját, és kijelentette, hogy az EU fontos szerepet játszik a foglalkoztatás fokozásának és a szociális mutatók javításának elősegítésében. Az Unió kohéziója és a belső piac érdekében fontos kezelni a szociális kihívásokat. Ugyanakkor a jogilag kötelező erejű kezdeményezést, ideértve az irányelvet is, nem tekintették megfelelő előrelépésnek, és leszögezték, hogy az uniós kezdeményezés nem vezethet ahhoz, hogy a tagállamokat általánosan alkalmazandó kollektív szerződések vagy jogszabályban meghatározott minimálbér bevezetésére kötelezzék. |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | A másik négy országban a szakszervezetek és a civil társadalmi szervezetek támogatják az uniós szintű fellépést, sőt néhányan azt is megemlítették, hogy ez keretirányelv formáját is ölthetné. Az ilyen kezdeményezés támogatására felhozott érvek között szerepel, hogy lehetőség lenne a nemzetközi bérpolitikák összehangolására, a szociális dömping elleni küzdelemre, a bérek közelítésének előmozdítására, a dolgozói szegénység csökkentésére, a kollektív szerződések hatálya alá nem tartozó munkavállalók védelmének biztosítására, a munkavállalók kiszolgáltatott csoportjai, például a migránsok kizsákmányolásának elkerülésére és a nemek közötti bérszakadék csökkentésének elősegítésére. Néhány képviselő arra is utalt, hogy lehetőség lenne bevezetni a minimálbérek megfelelőségét biztosító, alsó küszöbértékekre vonatkozó közös uniós kritériumokat, például olyan árukat és kulcsfontosságú szolgáltatásokat tartalmazó referenciakosarat lehetne használni, amelyekre mindenkinek szüksége van. Számos képviselő azt is megemlítette, hogy egyéb intézkedések is kísérjék a minimálbérekkel kapcsolatos uniós kezdeményezést, ideértve különösen a megfelelő minimáljövedelemről szóló irányelvet és a szociális párbeszéd szerepének és a szakszervezetek képviseletének megerősítésére irányuló kezdeményezést. |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.2.3. | Három országban (47) a munkáltatói szervezetek aggodalmukat vagy ellenvetésüket fejezték ki a kötelező intézkedések kapcsán. Néhányan kifejezetten azt állították, hogy az EUMSZ 153. cikkének megfelelően az EU semmilyen hatáskörrel nem rendelkezik a béreket illetően, és hogy a vitának arra kellene összpontosulnia, hogy miként lehetne előmozdítani az európai szemeszter folyamatát. A munkáltatói szervezetek azon az alapon ellenezték a jogi kezdeményezést, hogy az beavatkozna a nemzeti bérmegállapítási rendszerekbe, valamint kedvezőtlen hatással járna a tagállamok versenyképességére, a foglalkoztatásra és a munkanélküliek munkaerőpiaci integrációjára. Továbbá arra is rámutattak, hogy a minimálbérről folytatott vitákat nem lehet a munkaerőpiacot érintő átfogóbb kérdésektől, többek között a szociális biztonsági rendszerektől különválasztani. Néhány országban a munkáltatók képviselői aggodalmukat fejezték ki amiatt, hogy a jogszabályban meghatározott minimálbér emelése a kormányok politikai döntésein alapulna, a gazdasági tényezők figyelembevétele nélkül. Az egyik országban azt is megemlítették, hogy az országspecifikus ajánlások szerint a minimálbér-emelés kedvezőtlen hatással járna a versenyképességre nézve. Az egyik országban lehetséges eszközként egy nem kötelező erejű ajánlást említettek, és megjegyezték, hogy a kollektív tárgyalás megerősítése a tagállamok hatáskörébe tartozik, ehhez viszont uniós szintű támogatásra van szükség, különösen a szociális partnerek kapacitásépítéséhez. |
| --- | --- |

5.2.3.

| 5.2.4. | A kormányzati képviselők nem fejtették ki olyan közvetlenül az álláspontjukat, ahogy azt a szociális partnerek és a civil társadalmi szervezetek tették. Míg néhányan anélkül üdvözölték egy keretkezdeményezés előmozdítását, hogy azt minősítették volna (Németország), mások egy keretirányelv elfogadását támogatták (Spanyolország). Ami a következő lépéseket illeti, a német képviselők megerősítették, hogy a német elnökség 2020 második felében támogatni kívánja a már elindult folyamatot. |
| --- | --- |

5.2.4.

5.3.   Nyilvános meghallgatás

| 5.3.1. | Június 25-én nyilvános online meghallgatást tartottak a következők részvételével: Nicolas Schmit, a foglalkoztatásért és a szociális jogokért felelős biztos, „Az egyenlőtlenségek csökkentése, különös tekintettel az dolgozói szegénységre” című jelentéstervezet európai parlamenti előadója, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság koordinátorai az ENP és az S&D képviselőcsoport részéről, az ESZSZ és az Európai Vállalkozói Szövetség, valamint a Szociális Platform. Az Európai Bizottság megismételte, hogy méltányos európai minimálbérekre vonatkozó jogi eszközt kíván előterjeszteni, amely tiszteletben tartja a szociális partnerek autonómiáját és a nemzeti kollektív tárgyalási rendszereket, valamint nem avatkozik bele a jól működő kollektív tárgyalási rendszerekbe. Azt is elismerte, hogy a méltányos minimálbérek témája bonyolult és ellentmondásos. Politikai konszenzus alakult ki a három európai parlamenti képviselő között arról, hogy uniós fellépésre van szükség az európai munkavállalók tisztességes életszínvonalának és a dolgozói szegénység kezelésének biztosítására irányuló munka folytatása érdekében. Az európai szociális partnerek épp ez idő alatt válaszoltak az Európai Bizottság által indított konzultáció második szakaszára, de láthatólag eltérő véleményt képviselnek az uniós fellépés szükségességét, megvalósíthatóságát és jogalapját illetően. A Szociális Platform kiemelte a megfelelő minimumjövedelmek és minimálbérek biztosításának fontosságát, továbbá hangsúlyozta, hogy a minimálbérnek meg kell haladnia a minimumjövedelmet. |
| --- | --- |

5.3.1.

6.   Az uniós szintű fellépés hatóköre

6.1.   Az uniós vívmányok

| 6.1.1. | Az EGSZB megjegyzi, hogy uniós és nemzetközi jogi eszközök széles köre fekteti le és támogatja a „méltányos” javadalmazás koncepcióját, amely „tisztességes életszínvonalat” biztosít a munkavállalók és családjuk számára (48). Az EGSZB megjegyzi, hogy egy „méltányos minimálbérekre” irányuló uniós jogalkotási kezdeményezést kellene javasolni az EUMSZ szociálpolitikával foglalkozó címe alapján. Ezt össze kell kapcsolni a Szerződés 3. cikkében rögzített uniós célokkal: a rendkívül versenyképes szociális piacgazdaság előmozdításával, amely törekszik a teljes foglalkoztatottságra, a társadalmi haladásra, polgárai jóllétére és Európa fenntartható fejlődésére. |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | Az EGSZB azt is elismeri, hogy minimálbérekre irányuló uniós kezdeményezéssel kapcsolatos jogi helyzet rendkívül összetett. Az Unió az EUMSZ 151. cikke és 153. cikke (1) bekezdésének b) pontja alapján jogi eszközöket fogadhat el a munkafeltételekről. A Szerződés úgy rendelkezik, hogy a 153. cikk nem alkalmazandó a „fizetésre”. Másrészről az uniós ítélkezési gyakorlatban és a meglévő irányelvekben a fizetés kérdését az egyik legfontosabb munkafeltételnek tekintik. Láthatóan eltérő vélemények alakultak ki erről a kérdésről, az EGSZB pedig elismeri, hogy az Európai Bizottságnak kiegyensúlyozott és óvatos megközelítést kell alkalmaznia. |
| --- | --- |

6.1.2.

| 6.1.3. | Az EUMSZ szociálpolitikával foglalkozó címe alá tartozó 155. cikk értelmében az európai szociális partnereknek is van hatáskörük arra, hogy megállapodásokat kössenek. |
| --- | --- |

6.1.3.

6.2.   A méltányos minimálbérekre irányuló lehetséges uniós jogalkotási kezdeményezés: irányelv vagy tanácsi ajánlás

| 6.2.1. | A minimálbéreket illetően a szociális pillér kötelezettségvállalásainak teljesítésével kapcsolatos felelősség elsősorban az egyes tagállamokra hárul. Az Európai Bizottság kimutatta, hogy a méltányos minimálbérekkel kapcsolatban uniós fellépésre van szükség, és kijelölte annak lehetséges irányait. Míg az EGSZB tagjainak többsége úgy véli, hogy egy ilyen fellépés hozzáadott értéket nyújthatnak, addig mások nem értenek egyet ezzel. Minden uniós szintű fellépésnek teljes mértékben tiszteletben kell tartania a szociális partnerek autonómiáját és az uniós és nemzeti szint közötti hatáskörmegosztást. |
| --- | --- |

6.2.1.

| 6.2.2. | A szociális partnerekkel folytatott konzultáció második szakaszáról szóló dokumentumában az Európai Bizottság jelzi, hogy az alkalmazandó uniós eszközként az irányelvet és a tanácsi ajánlást vizsgálják. Az EGSZB-ben eltérő vélemények alakultak ki arról, hogy egy 153. cikken alapuló uniós jogalkotási kezdeményezés, különösen egy irányelv legitim eszköz lenne-e, hiszen az EUMSZ 153. cikkének (5) bekezdése szerint az említett cikk rendelkezései nem alkalmazandók a fizetésre. A szociális partnerekkel folytatott konzultációt követően, valamint a szociális partnerek közötti tárgyalások hiányában az Európai Bizottság bármilyen eszköz alkalmazását is mérlegelje a méltányos minimálbérekre irányuló kezdeményezés céljából, annak biztosítását kell célul kitűzni, hogy a jogszabályban előírt minimálbérek – amennyiben léteznek – az adott országra jellemző bérmegoszláshoz mérten méltányosak legyenek, és biztosítsák a munkavállalók méltányos javadalmazáshoz való jogának tiszteletben tartását, legalább tisztességes életszínvonalat garantálva ezzel a munkavállalóknak és családjaiknak. A fontos gazdasági szempontokat, például a termelékenységet is figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

6.2.2.

| 6.2.3. | Az Európai Bizottság szerint jogalkotási és nem jogalkotási eszközök elfogadására egyaránt lehetőség van. Véleménye szerint a „munkafeltételekkel” kapcsolatos irányelv a tagállamokra bízná annak eldöntését, hogy hogyan hajtsák végre a betartandó minimumkövetelményeket és eljárási kötelezettségeket. Az Európai Bizottság azt is jelezte, hogy ha tanácsi ajánlást javasolnának, akkor annak végrehajtását egy külön erre a célra létrehozott teljesítményértékelési kereten keresztül lehetne nyomon követni, amelyet integrálnak az európai szemeszterbe. Ebben a keretben meg lehetne vitatni és nyomon lehetne követni egyebek mellett a hatékony törvényi bérmegállapítási rendszerek mechanizmusaira vonatkozó elveket, a szociális partnerek részvételét és a megfelelőséget. |
| --- | --- |

6.2.3.

6.3.   A közbeszerzés felhasználása

| 6.3.1. | A közbeszerzés egy olyan eszköz, amelyen keresztül az állami intézmények uniós és nemzeti szinten előmozdíthatják a méltányos béreket, a tisztességes munkakörülményeket és a kollektív tárgyalást, miközben gazdaságos, jó minőségű szolgáltatásnyújtásra és közérdekű célkitűzésekre törekednek. Erre az ILO a munkaügyi záradékokról (állami szerződések) szóló egyezményével összhangban úgy nyílik lehetőség, hogy a meglévő uniós közbeszerzési jogszabályokban jobban alkalmazzák a szociális kritériumokat. |
| --- | --- |

6.3.1.

| 6.3.2. | A kollektív tárgyalás uniós szintű támogatásának hatékony kiegészítő módja lenne még az is, ha kollektív tárgyalásra vonatkozó záradékokat vezetnének be az uniós közbeszerzési szabályokba, amelyek minden közbeszerzési szerződés odaítélési feltételeként megkövetelnék a kollektív tárgyaláshoz és szerződéshez való jog tiszteletben tartását. |
| --- | --- |

6.3.2.

6.4.   Jobb adatgyűjtés

| 6.4.1. | Számos olyan terület van, ahol az EU támogatni tudja a tagállamokat azzal, hogy adatokat gyűjt, és a szociális partnerekkel egyeztetve segítséget nyújt a jogszabályban meghatározott minimálbérek alakulásával kapcsolatos mutatók és végrehajtási eszközök kidolgozásában. |
| --- | --- |

6.4.1.

Kelt Brüsszelben, 2020. szeptember 18-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  HL C 125., 2017.4.21., 10. o.

1

(2)  HL C 97., 2020.3.24., 32. o.

2

(3)  HL C 190., 2019.6.5., 1. o.

3

(4)  2020. tavaszi gazdasági előrejelzés: Mély és egyenetlen recesszió, bizonytalan fellendülés.

4

(5)  Eurofound (2020), Élet, munka és a Covid19: Első megállapítások – 2020. április, Dublin.

5

(6)  Lásd az 5. lábjegyzetet.

6

(7)  6. alapelv – A szociális jogok európai pillére.

7

(8)  Ambiciózusabb Unió – Politikai iránymutatás a hivatalba lépő következő Európai Bizottság számára (2019–2024).

8

Ambiciózusabb Unió –

(9)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

9

(10)  Eurofound: Minimálbérek 2019-ben – Éves áttekintés (2019).

10

(11)  B. Galgóczi és J. Drahokoupil, Galgóczi: Condemned to be left behind? Can Central and Eastern Europe emerge from its low-wage model?, ETUI, 2017.

11

Condemned to be left behind? Can Central and Eastern Europe emerge from its low-wage model?, ETUI, 2017.

(12)  A minimálbért kapó munkavállalók – például a háztartás összetételétől függően – más szociális védelmi rendszerekből is ellátásra szorulhatnak, illetve munkahelyi ellátásokban és/vagy adókedvezményben vagy adójóváírásban részesülhetnek, hogy elfogadható életszínvonalat érjenek el.

12

(13)  Eurofound (2019): Minimálbérek 2019-ben – Éves áttekintés.

13

(14)  Statutory Minimum Wages in the EU: Institutional Settings and Macroeconomic Implications, az IZA 124. sz. szakpolitikai dokumentuma, 2017. február.

14

(15)  Eurofound (2017): Dolgozói szegénység az EU-ban.

15

Dolgozói szegénység az EU-ban

(16)  Öt kategóriát állapítottak meg a közvetett intézkedésekre, amelyek segíthetnek a dolgozói szegénység kezelésében: megfizethető gyermekgondozás biztosítása; rugalmas munkaidő-szabályozás; a munkahelyi előrelépést előmozdító vagy az emberek készségeit fejlesztő intézkedések; az alacsony keresetűek életszínvonalának javításában segítő intézkedések; inkluzív munkakörnyezetet teremtő intézkedések, hogy javítsák a migránsok, a fogyatékossággal élők vagy a hátrányos helyzetű munkavállalók egyéb csoportjainak lehetőségeit (lásd a 41. oldalt).

16

(17)  HL C 190., 2019.6.5., 1. o. (Ez a vélemény nem nyerte el a Munkaadók csoportjának támogatását, lásd az EGSZB véleményéhez csatolt ellenvéleményt).

17

(18)  Lásd az EGSZB véleményéhez csatolt ellenvéleményt (HL C 190., 2019.6.5., 1. o.).

18

(19)  Lásd a 2. lábjegyzetet.

19

(20)  A szociális transzferek után a nemzeti rendelkezésre álló medián ekvivalens jövedelem 60 %-ában meghatározva.

20

(21)  Ez összhangban van a minimumjövedelemről szóló európai keretirányelvről szóló 2019-es EGSZB-véleménnyel (HL C 190., 2019.6.5., 1. o.). Lásd a 13. lábjegyzetet.

21

(22)  Eurofound (2019): Minimálbérek 2019-ben – Éves áttekintés.

22

(23)  Az EUMSZ 154. cikke szerinti konzultáció a szociális partnerekkel a méltányos minimálbérekkel kapcsolatos kihívások kezelésére irányuló lehetséges fellépésről (második szakasz).

23

(24)  Minimálbér-különbségek Európában, Eurostat, 2020.02.03. https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/DDN-20200203-2.

24

(25)  Az Európai Bizottság szociális partnerekkel folytatott konzultáció második szakaszáról szóló dokumentuma.

25

(26)  A szociális partnerekkel folytatott konzultáció első szakaszában szerzett információk – 2. oldal, ahol megemlítik az Eurostat jövedelemszerkezeti felmérését és a jövedelmekre és életkörülményekre vonatkozó közösségi statisztika (EU-SILC) felmérését (6. és 7. lábjegyzet).

26

(27)  Eurofound (2019): Felzárkózás a foglalkoztatásban és a társadalmi-gazdasági tényezőkben.

27

(28)  Good Jobs for All in a Changing World of Work, The OECD Jobs Strategy (Megfelelő munkahelyek mindenki számára a munka változó világában – az OECD foglakoztatáspolitikai stratégiája).

28

(29)  Dube, The impact of minimum wages – review of the international evidence, 2019, London: Őfelsége Kincstára: https://www.gov.uk/government/publications/impacts-of-minimum-wages-review-of-the-international-evidence; A.oGodøy, M.oReich, Minimum Wage Effects in Low-Wage Areas, az IRLE 106-19. sz. munkadokumentuma, 2019. június.

29

o

o

(30)  Az ILO egyezmények és ajánlások alkalmazásával foglalkozó szakértői bizottsága (2014): Általános felmérés a minimálbér-rendszerekről, 68. bekezdés.

30

(31)  A legkisebb munkabérek megállapítására vonatkozó eljárásról szóló, 1970. évi 131. számú egyezmény: https://www.ilo.org/dyn/normlex/en/f?p=NORMLEXPUB:12100:0::NO::P12100_ILO_CODE:C131.

31

(32)  Bulgária, Franciaország, Lettország, Litvánia, Málta, Hollandia, Portugália, Románia, Szlovénia és Spanyolország.

32

(33)  Az ILO minimálbérre vonatkozó szakpolitikai iránymutatása.

33

(34)  Lásd: a Tanács következtetései: Intenzívebb szociális párbeszéd: új kezdet http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10449-2016-INIT/hu/pdf.; a Tanács elnöksége, az Európai Bizottság és a szociális partnerek négyoldalú nyilatkozata: https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=hu&catId=89&newsId=2562.

34

Intenzívebb szociális párbeszéd: új kezdet

(35)  Belgium, Franciaország, Magyarország, Írország, Litvánia, Luxemburg, Málta, Hollandia, Portugália, Románia és Spanyolország.

35

(36)  Lásd a 22. lábjegyzetet.

36

(37)  Lásd a 22. lábjegyzetet.

37

(38)  A Bíróság C-268/06. sz., Impact-ügyben hozott ítélete.

38

(39)  https://www.coe.int/en/web/european-social-charter/-/protection-of-workers-rights-in-europe-shortcomings-found-but-also-positive-developments-in-certain-areas.

39

(40)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/fs_20_51

40

(41)  Grimshaw, D., Bosch, G. és Rubery, J. (2013), „Minimum wages and collective bargaining: what types of pay bargaining can foster positive pay equity outcomes?” (Minimálbérek és kollektív tárgyalás: milyen típusú bértárgyalások járulhatnak hozzá az igazságos bérekkel kapcsolatos pozitív eredményekhez?), British Journal of Industrial Relations, D OI 10.1111 / bji r.12021 British Journal of Industrial Relations, D OI 10.1111 / bji r.12021.

41

(42)  OECD: Negotiating our way up: Collective bargaining in a changing world of work (Tárgyalás a felemelkedésünkről: Kollektív tárgyalás a munka változó világában).

42

(43)  Lásd a 42. lábjegyzetet.

43

(44)  Eurofound: Fejlemények a kollektív tárgyalás útján elfogadott bérek terén 2000 és 2017 között – 1. melléklet, https://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_publication/field_ef_document/ef18049en.pdf.

44

Fejlemények a kollektív tárgyalás útján elfogadott bérek terén 2000 és 2017 között

(45)  HL C 303., 2016.8.19., 54. o.; HL C 434., 2017.12.15., 30. o.; HL C 13., 2016.1.15., 161. o.; HL C 125., 2017.4.21., 10. o.

45

(46)  Az EAPN SE elnevezésű, szegénység ellen küzdő civil társadalmi szervezet írásban benyújtott észrevétele szerint fontos, hogy az EU törekedjen arra, hogy minden tagállamban létrehozzanak egy a minimálbérek szabályozására szolgáló rendszert, de ugyanennyire fontos az is, hogy tiszteletben tartsa azokat az országokat, amelyek a minimálbérek szabályozására kollektív tárgyalási rendszerekkel rendelkeznek.

46

(47)  A CEOE spanyol munkáltatói szervezet nem tudott részt venni az országgal folytatott videokonferencián, de írásbeli észrevételében ugyanezen véleményének adott hangot.

47

(48)  1989. évi Közösségi charta a munkavállalók alapvető szociális jogairól: http://aei.pitt.edu/4629/1/4629.pdf; az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata 23. cikkének (3) bekezdése: https://www.ohchr.org/EN/UDHR/Documents/UDHR_Translations/hng.pdf; a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 7. cikke: http://www.menszt.hu/hu/egyeb/egyezsegokmany-i; az Európa Tanács 1961. évi Európai Szociális Chartája 4. cikkének (1) bekezdése; az ENSZ fenntartható fejlődési céljai, nevezetesen az 1., 8. és 10. cél; az ILO bérek védelméről szóló, 1949. évi (95. sz.) egyezménye; az Európai Szociális Charta 4. cikkének (5) bekezdése; az ILO munkavállalói követelések védelméről (munkáltató fizetésképtelensége) szóló, 1992. évi (173. sz.) egyezménye; a felülvizsgált Európai Szociális Charta (RESC 1996) 25. cikke: https://www.coe.int/en/web/conventions/full-list/-/conventions/rms/090000168007cf93.

48

---

| 2020.12.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 429/173 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 429/173

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A platformgazdaságban végzett munka méltányos feltételei

(feltáró vélemény a német elnökség felkérésére)

(2020/C 429/23)

| Előadó: | Carlos Manuel TRINDADE |
| --- | --- |

Előadó:

Carlos Manuel TRINDADE

| A Tanács német elnökségének felkérése: | 2020.2.18-án kelt levél |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke |
| | |
| Illetékes szekció: | „Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2020.7.9. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2020.9.18. |
| Plenáris ülés száma: | 554 |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 182/23/8 |

A Tanács német elnökségének felkérése:

2020.2.18-án kelt levél

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke

Illetékes szekció:

„Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2020.7.9.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2020.9.18.

Plenáris ülés száma:

554

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

182/23/8

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) kijelenti, hogy ennek a német elnökség felkérésére készült véleménynek a célja az, hogy holisztikus megközelítésben megvizsgálja, hogy milyen átfogó keret biztosíthatja a platformgazdaságban végzett munka méltányos feltételeit. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a platformmunka kapcsán felmerülő kérdéseket többek között a fenntartható fejlődési célok, a digitális menetrend és a szociális jogok európai pillére szem előtt tartásával kell kezelni és megoldani. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Az EGSZB megállapítja, hogy a platformgazdaság súlya továbbra is csekély, bár növekedési potenciállal bír. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Az EGSZB megjegyzi, hogy a platformok „általánosságban kedvező” hatással vannak a gazdaságra (1), ugyanis hozzájárulnak úgy a munkahelyteremtéshez, az innovációhoz, a munkavállalói rugalmassághoz és autonómiához, mint a munkavállaló (gyakran másodlagos) jövedelmének biztosításához, és lehetővé teszik kiszolgáltatott személyek foglalkoztatását is. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Az EGSZB megjegyzi, hogy olyan kockázatok is felmerülnek, amelyeket nem lehet minimálisra csökkenteni. Ilyen például a munkavállaló számára az alapvető jogok, például a szervezkedési és a kollektív tárgyalási jog megtagadása; a bizonytalan foglalkoztatási helyzet; a jövedelmek alacsony szintje; a munkavégzés intenzívvé válása; a munkavégzés szélsőséges fragmentálódása globális szinten; a munkavállalók társadalombiztosítási rendszerbe való bejelentésének elmaradása. A társadalom számára veszélyt jelenthet a szociális normák aláásásán alapuló verseny fokozott kockázata, ami káros következményekkel jár úgy a nem fenntartható versenyre kényszerülő munkáltatók, mint az adóbevételektől és társadalombiztosítási járulékoktól eleső tagállamok számára is. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Az EGSZB megjegyzi, hogy ellentmondás tapasztalható a platformokkal kapcsolatos koncepciók között, különösen ami a platform „munkaadó”, nem pedig „a keresletet és a kínálatot összekapcsoló” szerepét, illetve a „munkavállaló” és az „önálló vállalkozó” fogalmát illeti, ami következményekkel jár a jogok terén. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek erőfeszítéseket e fogalmak tisztázására, tekintettel arra, hogy azoknak következményeik vannak a munkajog alkalmazhatóságát és a munkavállalói jogok védelmét illetően. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Az EGSZB azt ajánlja, hogy az EU és a tagállamok tegyenek lépéseket a fogalommeghatározások egységesítése felé annak érdekében, hogy a platformgazdaságban a munka tisztességes körülmények között legyen végezhető. Ennek során az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak az alábbiakat kell iránytűként használniuk: i. a gazdasági függőség és az alárendelt munkavégzés fogalmát, hiszen az a munkavállaló, aki önmagát elsősorban az ezért a munkáért kapott fizetésből tartja el, nem önálló, hanem függő helyzetben levő munkavállaló; ii. megfelelően és minden aspektusában meg kell vizsgálni annak az elvnek az érvényesülését, hogy a platform-munkavállalókat mindaddig alkalmazottnak kell tekinteni, amíg ennek az ellenkezője be nem bizonyosodik; iii. a platformok által használt algoritmusokat is a standard munkavégzés kapcsán létező szóbeli vagy írásbeli utasításokkal egyenértékűen kell kezelni. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Az EGSZB azt ajánlja, hogy – tekintettel a tagállamok szociális kérdésekben fennálló szuverenitására – dolgozzanak ki iránymutatásokat a platformokon dolgozó munkavállalók foglalkoztatási státusznak tisztázása érdekében. Az EGSZB szerint biztosítani kell, hogy a platformgazdaság minden munkavállalóját megillessenek bizonyos jogok, és hogy a foglalkoztatási státusztól vagy a szerződés típusától függetlenül védelemben részesüljenek. Ezáltal garantálható, hogy egyes gazdasági szereplők ne tegyenek szert versenyelőnyre azzal, hogy nem tesznek eleget a rájuk háruló kötelezettségeknek és felelősségi köröknek. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Az EGSZB azt ajánlja, hogy a meglévő szabályok értékelése, kiigazítása és harmonizálása érdekében pontosítsák valamennyi érintett fél egészségvédelemmel és biztonsággal, adatvédelemmel, biztosítással és jogi felelősségvállalással kapcsolatos felelősségi köreit. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy ahhoz, hogy színvonalas munkakörülményekről beszélhessünk a platformgazdaságban, a szociális párbeszédnek és a kollektív tárgyalásnak minden esetben elsődleges szerepet kell betöltenie az adott szinteken, a szociális partnerek autonómiájának teljes körű tiszteletben tartása mellett. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Az EGSZB javasolja, hogy a platformok, a munkavállalók és a fogyasztók részvételével dolgozzanak ki olyan magatartási kódexeket, amelyek tartalmazzák a javadalmazásra, a munkakörülményekre és a nyújtott szolgáltatás minőségére vonatkozó legmegfelelőbb elveket és iránymutatásokat. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a platformgazdaság adóztatásával kapcsolatosan vegye figyelembe a be nem jelentett munkavégzés kezelését célzó európai platform ajánlásait. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Az EGSZB megismétli korábbi ajánlását, amely szerint „az Európai Bizottság, az OECD és az ILO működjön együtt a szociális partnerekkel (valamennyi megfelelő szinten), valamint a tágabb civil társadalmi szervezetekkel, hogy megfelelő rendelkezéseket dolgozzanak ki a tisztességes munkakörülményekre és a [...] szükséges védelemre vonatkozóan” (2). Ennek kapcsán az EGSZB szeretné, ha ez a közös munka egy esetleges, a platformokról szóló ILO-egyezmény létrejöttét eredményezné. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Az EGSZB szerint biztosítani kell, hogy a platformok olyan információkat nyújtsanak, amelyek átláthatóságot és kiszámíthatóságot garantálnak valamennyi érdekelt fél számára. Így a platformokat minden tagállamban nyilvántartásba kell venni, és az EU-ban adatbázist kell létrehozni a platformgazdaság fejlődésének nyomon követésére. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság által a platformgazdaság tanulmányozása kapcsán tett erőfeszítéseket. Ugyanakkor továbbra is jelentős, állandó és rendszerszintű információhiány tapasztalható az EU-ban és annak egyes országaiban. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy működjenek együtt e statisztikai információk javítása érdekében. |
| --- | --- |

1.16.

2.   Háttér

| 2.1. | Ez a vélemény megkísérel választ adni azokra a kérdésekre, amelyeket a Német Munkaügyi Minisztérium a platformalapú munkavégzés – ezen belül a főbb kihívások és lehetőségek azonosítása, valamint a platform-munkavállalók státuszának megvizsgálása –, illetve a munkavállalók munkakörülményeinek javítását szolgáló szakpolitikai eszközök és a szabályozás bevált gyakorlatai kapcsán vetett fel. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | A jelenleg zajló és a digitális platformok alapját képező fejlemények közelmúltbeli innovációkhoz kapcsolódnak: az internethez, amely létfontosságú innováció; a nagyméretű adathalmazokhoz (big data), amelyek lehetővé teszik hatalmas volumenű adatok kezelését; illetve a mobileszközökhöz, amelyek segítségével a fogyasztók, a munkavállalók és a szolgáltatók bármikor és bárhol hozzáférhetnek az internethez (3). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | A platformmunka kapcsán felmerülő kérdéseket többek között a fenntartható fejlődési célok, a digitális menetrend és a szociális jogok európai pillére szem előtt tartásával kell kezelni és megoldani. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Az EGSZB emlékeztet a gazdaság digitális átalakulásáról és az új munkavégzési formák megjelenéséről szóló véleményeire (4). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | A platformok összetettsége, továbbá a standardizált terminológia és a statisztikai információk hiánya miatt nehéz becslést adni a platformgazdaság mérete és növekedési üteme kapcsán. Az OECD utal arra (5), hogy a tanulmányok általában 0,5 % és 3 % közöttire becsülik a platform-munkavállalók arányát a teljes munkaerő-bázison belül. 16 európai országot vizsgálva a 16 és 74 év közötti felnőtt lakosság mindössze 1,4 %-a tekinti elsődleges tevékenységének a platformalapú munkavégzést (az adatok két szélső értékét a finnországi 0,6 % és a hollandiai 2,7 % adja) (6). A felnőtt lakosság mintegy 11 %-a nyújtott már valamiféle szolgáltatást platformon keresztül (7). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Bizonytalanság övezi a platformmunka jövőbeli növekedését is (8), mivel az a technológiai fejlődés, az új üzleti modellek kialakulása, valamint az adatvédelem és a fogyasztóvédelmi politika fejleményeinek függvénye. Egyes szerzők úgy becsülik, hogy 2013 és 2015 között a platformok tranzakcióinak és bevételeinek értéke csaknem megháromszorozódott Európában (9). Az EGSZB szerint nyilvántartásba kellene venni a platformokat, éspedig elsősorban gazdasági, munkaügyi és társadalmi jellemzőik szempontjából, ez ugyanis megkönnyítené a helyzet felmérését. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | A platformmunka jellemzője az, hogy kapcsolat jön létre a platform, a munkavállaló és az ügyfél között. A közvetítés nagymértékben alkalmaz olyan technológiákat és algoritmusokat, amelyek gyakran nem átláthatóak és befolyásolják a munkakörülményeket, ugyanis hatással vannak a munkamegosztásra és a munkaszervezésre, valamint az alkalmazottak értékelésére. Ez a „közvetítői fekete doboz” (brokerage black box) a platformmunka sajátos jellemzője (10). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Az Eurofound szerint (11) a platformmunka olyan foglalkoztatási forma, amely egy online platform segítségével lehetővé teszi szervezetek vagy magánszemélyek számára, hogy fizetés ellenében más szervezetekhez vagy magánszemélyekhez forduljanak problémáik megoldása vagy szolgáltatások nyújtása céljából. A platformmunka főbb jellemzői a következők:






  — | a fizetett munkavégzés megszervezése online platformon keresztül történik, |
| --- | --- | --- |

2.8.

—

a fizetett munkavégzés megszervezése online platformon keresztül történik,

| — | három szereplő vesz részt: az online platform, az ügyfél és a munkavállaló, |
| --- | --- |

—

három szereplő vesz részt: az online platform, az ügyfél és a munkavállaló,

| — | a cél meghatározott feladatok végrehajtása vagy konkrét problémák megoldása, |
| --- | --- |

—

a cél meghatározott feladatok végrehajtása vagy konkrét problémák megoldása,

| — | a munkát kiszervezik vagy külső szolgáltatóval végeztetik, |
| --- | --- |

—

a munkát kiszervezik vagy külső szolgáltatóval végeztetik,

| — | a munka feladatokra oszlik, |
| --- | --- |

—

a munka feladatokra oszlik,

| — | a szolgáltatásokat igény szerint (on demand) nyújtják. |
| --- | --- |

—

a szolgáltatásokat igény szerint (on demand) nyújtják.

| 2.9. | A platformmunka egyik kulcsfontosságú eleme a munkavállaló jogállása. A platform általában a kereslet és a kínálat közötti közvetítői, tehát nem munkáltatói szerepet tölt be, így nincs alkalmazotti viszony. Ebben a helyzetben tehát inkább „önálló vállalkozókról” beszélnek, elhárítva a munkaügyi (köztük az egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos), a szociális védelmi és az adózási jogszabályok alkalmazhatóságát. Az EGSZB szerint – bár vannak olyan platform-munkavállalók, akik ténylegesen önálló vállalkozók – az EU-nak és a tagállamoknak megfelelően és minden aspektusában meg kell vizsgálniuk annak az elvnek az érvényesülését, hogy a platform-munkavállalókat mindaddig alkalmazottnak kell tekinteni, amíg ennek az ellenkezője be nem bizonyosodik. Ez biztosítja azon munkavállalók érdekeinek védelmét, akiknek fő bevételi forrását a platformok jelentik. Az EGSZB azonban úgy véli, hogy a valóban önálló vállalkozók számára lehetővé kell tenni, hogy amennyiben ténylegesen azt szeretnék, továbbra is ebben a státuszban dolgozhassanak. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Az EGSZB megjegyzi, hogy sokféle platform létezik. A platformok különböző típusainak csoportosítási kritériumai a következők: a feladat típusa (magasabb vagy alacsonyabb képzettséget igénylő feladatok), a szolgáltatásnyújtás helye vagy fizikai helyszíne (online vagy offline), valamint az, hogy ki felelős a kiválasztási eljárásban való döntéshozatalért (a platform, a platform-munkavállaló vagy az ügyfél). Egyesek más kritériumokat is figyelembe vesznek, például a munkamegosztásban és a munkavállalói autonómiában tapasztalható különbségeket (12). |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Az ILO (13) úgy véli, hogy a platformok sajátos szabályozási problémákat vetnek fel. A szervezet különféle aggályos területeket említ, például az alábbiakat: alacsony bérek (amelyek zömmel a minimálbér alattiak); a társadalombiztosítási rendszerbe való bejelentés elmaradása (ami az Amazon Mechanical Turk esetében a munkavállalók 91 %-át érinti); a munka elutasítása (10-ből 9 munkavállaló munkáját utasították már el); jutalékfizetés azért, hogy a dolgozók munkát kapjanak, ami ellentmond számos, a munkabérek védelméről szóló ILO-egyezménynek; a szakszervezeti szerveződés és a kollektív tárgyalás hiánya. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | A platformmunkának a nemmel és az életkorral kapcsolatos dimenziója is van. A szoftverfejlesztéssel és a közlekedéssel kapcsolatos szolgáltatásokat általában többnyire férfiak, míg a fordítási és a helyszínen nyújtott szolgáltatásokat főleg nők kínálják. A fiatalok viszonylag túlreprezentáltak a platformokon, különösen azok körében, akiknek a jövedelme több mint 50 %-a platformmunkából származik vagy heti 20 óránál többet dolgoznak platformokon; egyes esetekben az idősek is megjelennek a platformmunkások között. Az EGSZB úgy véli, hogy ezeket a szempontokat illetően további kutatásokra van szükség a valóság jobb megértése és a megfelelő közpolitikák meghatározása érdekében. |
| --- | --- |

2.12.

3.   A platformgazdaságokban rejlő kihívások, lehetőségek és kockázatok

| 3.1. | A platformok „általánosságban kedvező” hatással vannak a gazdaságra (14), ugyanis hozzájárulnak úgy a munkahelyteremtéshez, az innovációhoz, a munkavállalói rugalmassághoz és autonómiához, mint a munkavállaló (gyakran másodlagos) jövedelmének biztosításához és a munkaerőpiacra való belépés akadályainak csökkentéséhez, és lehetővé teszik kiszolgáltatott személyek foglalkoztatását is (15). Az Európai Bizottság megjegyzi, hogy a „közösségi gazdaság új foglalkoztatási lehetőségeket teremt és ezáltal a hagyományos lineáris munkaviszonyokon kívülről származó bevétellel jár, továbbá lehetővé teszi a rugalmas munkavégzést. Ezáltal az is gazdaságilag aktív lehet, aki számára a hagyományosabb foglalkoztatási formák nem megfelelőek vagy nem hozzáférhetőek. (16)” Az EGSZB azonban ezen új lehetőségek ellenére is úgy véli, hogy tovább kell tanulmányozni a platformgazdaság makrogazdasági hatásait. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Olyan kockázatok is felmerülnek azonban a munkavállalók számára – a magasan képzettek kivételével –, amelyeket nem szabad alulbecsülni. Ilyen például az alapvető jogok, például a szervezkedési és a kollektív tárgyalási jog megtagadása; a bizonytalan foglalkoztatási helyzet; a jövedelmek alacsony szintje, amit súlyosbít a túlképzettség ténye; a munkavégzés intenzívvé válása; a munkavégzés szélsőséges fragmentálódása globális szinten; a munkavállalók társadalombiztosítási rendszerbe való bejelentésének elmaradása. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Az EU-OSHA egyik tanulmánya (17) szerint a platformmunka fizikai és társadalmi szempontból egyaránt fokozott kockázatokkal jár, különösen a munkahely bizonytalanságát, a különböző kockázatoknak való kitettséget (közlekedési balesetek, vegyi anyagok stb.) és az online tevékenységhez kapcsolódó kockázatokat (informatikai zaklatás, testtartásbeli zavarok, szemfáradtság és különböző tényezők által okozott stressz) tekintve. Az EGSZB azt ajánlja, hogy a meglévő szabályok értékelése, kiigazítása és harmonizálása érdekében pontosítsák valamennyi érintett fél egészségvédelemmel és biztonsággal, adatvédelemmel, biztosítással és jogi felelősségvállalással kapcsolatos felelősségi köreit. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Mindez a társadalom számára is veszélyekkel jár. Amint az EGSZB korábban leszögezte: „Az Európai Bizottság szerint ez a helyzet növeli a szociális normák aláásásán alapuló verseny kockázatát, ami káros következményekkel jár úgy a nem fenntartható versenyre kényszerülő munkáltatók, mint az adóbevételektől és társadalombiztosítási járulékoktól eleső tagállamok számára (18).” |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | A fogyasztók számára is jelentkeznek kockázatok a számukra nyújtott szolgáltatások minősége kapcsán, mivel baleset vagy a szolgáltatással kapcsolatos probléma esetén nehezen tudják meghatározni a felelőst. Az EGSZB szerint a munkavállalók jobb jogi védelme minőségi javulást jelent a fogyasztók számára. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Az EGSZB fontosnak és innovatívnak tartja a platform-munkavállalók számára jelentkező kihívások közelmúltbeli megvizsgálását (19), amelynek során többek között kialakítottak egy olyan elemzési modellt, amely három nagy szempontot vizsgál: a munkát, a foglalkoztatást és a társadalmi kapcsolatokat. A platformok előtt álló legfontosabb kihívások a következők: |
| --- | --- |

3.6.

| 3.6.1. | A „munka” dimenziója kapcsán: irányítás, ellenőrzés, értékelés (algoritmusok segítségével), autonómia a munkamegosztás terén és fizikai környezet – különösen azon platformok esetében, amelyek alacsony képzettségű munkaerőt, helyszíni vagy az ügyfél által meghatározott munkavégzést biztosítanak („low-skilled, on-location, client-determined work”). |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | A „foglalkoztatás” szempontjából: jogállás (ami talán a legfontosabb kihívást jelenti), a munkaadó és a szerződés meghatározása – különösen az alacsony képzettségű és kevéssé autonóm munkaerővel dolgozó platformok esetében. További kihívást jelent és minden atipikus munkavégzési forma esetén felmerül a szociális védelem, a munkahelyi egészségvédelem és biztonság, a jövedelem és a munkaidő kérdése. |
| --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.3. | A „társadalmi kapcsolatok” aspektusát illetően: képviselet – bár ez más atipikus foglalkoztatási formákra is jellemző. A rugalmasság és a fragmentáltság nagyban megnehezíti a nem szokványos módon dolgozó munkavállalók azonosítását, megszervezését és képviseletét. Ráadásul a platformalapú munkát annak természeténél fogva magányosan, földrajzilag szétszórtan és nagyfokú névtelenség mellett végzik, továbbá jellemző a munkavállalók magas fluktuációja, egymással való versengése valamint az, hogy egyszerre több platformon is aktívak. A platformok általában nem töltenek be munkáltatói funkciót, nem tagjai munkáltatói szervezeteknek, így a munkavállalók, a szakszervezetek és a politikai döntéshozók tárgyalópartner nélkül maradnak. |
| --- | --- |

3.6.3.

| 2.1.4 | A rendellenes társadalmi magatartás és a hátrányos megkülönböztetés is fontos kihívást jelent az alacsony képzettségű munkát közvetítő platformokon, a munkavállalók ugyanis általában fiatalok vagy hátrányos helyzetű kisebbségek tagjai. A rendellenes magatartást és a hátrányos megkülönböztetést tovább fokozza az algoritmushasználat és az, hogy az ügyfél befolyásolhatja a munka kiosztását és elvégzésének módját. |
| --- | --- |

2.1.4

| 3.6.4. | Az adatvédelem kérdése is lényeges és konkrét kihívást jelent a platform-munkavállalók és a fogyasztók számára, különösen az adatok tulajdonjogát és felhasználását illetően. |
| --- | --- |

3.6.4.

4.   A munkavállaló jogállása a platformgazdaságban

| 4.1. | Az EGSZB úgy véli, hogy a platformgazdaság rendszerének jó és méltányos működését megkönnyítendő uniós és tagállami szinten erőfeszítéseket kell tenni a platform-munkavállalók jogállásának tisztázása és szisztematikus szabályozása, valamint annak érdekében, hogy a platformok valamennyi érdekelt fél számára biztosítsák az átláthatóságot, a kiszámíthatóságot és a méltányos elbánást garantáló információkat. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Az EGSZB – figyelembe véve a tagállamok szociális ügyekben fennálló szuverenitását, de kiállva a felfelé történő harmonizáció elve mellett – iránymutatások kidolgozását javasolja a platform-munkavállalók jogállásának meghatározása kapcsán, hogy lehetővé váljon a munkavállalói jogokhoz és védelemhez való hozzáférés biztosítása. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Egy európai felmérésből (20) kiderül, hogy a munkaviszonyukról megkérdezett munkavállalók 68,1 %-a válaszolja azt, hogy alkalmazottként dolgozik, 7,6 %-uk pedig azt, hogy önálló vállalkozó. A megkérdezettek többsége tehát alkalmazottnak tekinti magát, függetlenül attól, hogy a platform miként sorolja be őket. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Az Európai Bizottság is vizsgálja a jogállás kérdését (21), és úgy véli, hogy az önfoglalkoztató és az alkalmazott három kritérium alapján különböztethető meg egymástól. Ezek: alárendeltségi viszony megléte, a munka jellege, valamint díjazás. A fenti kritériumokat a munkavállaló uniós fogalommeghatározásának alkalmazásához állapítják meg, bár a közlemény hozzáteszi, hogy a tagállami bíróságok saját nemzeti hatáskörükben igyekeznek ugyanezeket a kritériumokat alkalmazni. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Az EGSZB egy véleményében utalt arra, hogy „a nemzeti hatásköröket tiszteletben tartva létre kellene hozni egy olyan jogi keretrendszert a munkavállalók számára, amely pontosan meghatározza a megfelelő foglalkoztatási jogviszonyokat: a tisztességes fizetést, a kollektív tárgyalásokon való részvétel jogát, az önkényesség elleni védelmet és a lecsatlakozáshoz való jogot, hogy a digitális munkavégzés időtartamát a méltóság keretein belül tartsák stb.” (22). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | A munkavállaló fogalmának meghatározását illetően az európai ítélkezési gyakorlat az alárendeltségi viszony meglétére, a szolgáltatás gazdasági és tényleges jellegére, valamint a díjazás tényére helyezi a hangsúlyt (23). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Az EGSZB az Európai Bíróság két ítéletének jelentőségét emeli ki. Az egyik fontos kivételt vezet be az európai versenyjog alkalmazása során (C-67/96. sz., Albany-ügy), kijelentve, hogy amennyiben a verseny elve ellentétbe kerül a szociálpolitikával, akkor a munkavállalók kollektív szerződése kikerül a versenyjog hatálya alól. A másik (C-413/13. sz., FNV Kunsten Informatie-ügy) megerősítette, hogy az európai versenyjog összeegyeztethető a kollektív tárgyalásokkal, és úgy ítélte meg, hogy az önálló vállalkozók „színlelt önfoglalkoztatók”. Ez különösen fontos a platformmunka szempontjából, mivel lehetővé teszi, hogy a platformokon dolgozó színlelt önfoglalkoztatókat úgy kezeljék, mintha alkalmazottak lennének (24). |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Egyes tagállamokban – például Olaszországban és Franciaországban – már találunk példát olyan ítélkezési gyakorlatra, amely az Európai Bíróság irányelveit követi (25). |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Számos platform-munkavállaló nincsen bejelentve a társadalombiztosítási rendszerbe és nincsenek biztosítva számukra a munkahelyi egészséggel és biztonsággal kapcsolatos megfelelő feltételek, noha ezek a jogok alapvetőnek minősülnek, és az országok jogszabályaiban, a Szerződésekben, az európai jogszabályokban és az ILO nemzetközi szabványaiban is szerepelnek (26). A jelenlegi világjárvány nyilvánvalóvá teszi a szociális biztonság jelentőségét a demokratikus társadalmakban. Ezek a rendszerek ugyanis a lakosság nagy részének jövedelméhez járultak hozzá, ezzel párhuzamosan pedig azok, akik nem tartoznak ilyen rendszerekbe, társadalmi és egészségügyi kiszolgáltatottságuk fokozódásával szembesültek. |
| --- | --- |

4.9.

5.   A digitális platformokon a munkakörülmények javítására szolgáló szakpolitikai eszközök

| 5.1. | Az EGSZB tudomásul veszi a platformok jelentette kihívások kezelésére szolgáló nemzeti eszközök sokféleségéről a közelmúltban folytatott eszmecserét (27). Az eszközök egyik csoportja inkább adminisztratív és „kemény” jellegű (jogszabályok, bíróságok és munkaügyi felügyelet); másik csoportjuk inkább „puha” (kollektív tárgyalás (28), a platformok és a munkavállalók fellépései). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.1.1. | A jogszabályok kapcsán meg kell említeni, hogy azok ritkák és kevésbé irányulnak a munkakörülményekre és a szociális védelemre, mint inkább a versenyproblémák megoldására – bár az is igaz, hogy számos országban az önálló vállalkozókra is kiterjesztették a szociális védelmet. A bíróságokat illetően bizonytalanság állapítható meg azt illetően, hogy miként kellene megoldani a jogállással kapcsolatos konfliktusokat; a felügyeleti tevékenységek kapcsán pedig – bár az egyes országok igyekeztek megerősíteni a felügyeleti hatóságok tevékenységét – nehézségek merülnek fel számos (online) platform bejelentési kötelezettségeinek teljesítésekor. Az EGSZB úgy véli, hogy a platformokra vonatkozó jogszabályoknak a gazdasági, munkaügyi és szociális szabályozás legrelevánsabb problémáira kell összpontosítaniuk. |
| --- | --- |

5.1.1.

| 5.1.2. | A kollektív tárgyalás erősen korlátozott (maguk a versenyszabályok is megnehezítik a kollektív szerződéseket az „önálló vállalkozók” és a platformok között), bár néhány országban létezik (a szállítás és a forgalmazás ágazatában). A platformok fellépései az általuk alkalmazott gyakorlatokat illető kritikák kezelésére, a munkaadói szövetségekhez való csatlakozásra, az önszabályozásra és magatartási kódexek elfogadására, a működés kiigazítására vagy beszüntetésére koncentrálnak. A munkavállalók sokféleképpen léphetnek fel, ideértve a tiltakozásokat és a sztrájkokat is, amelyek nemcsak a helyszínen végzett készségigényes munkát közvetítő platformokon jelentek meg, hanem más típusúakon is. Így volt ez az IG Metall által 2016-ban indított projekt kapcsán is, amely a svájci és osztrák szakszervezetek együttműködésével a Frankfurti Nyilatkozat megfogalmazásához vezetett (Fair Crowd Work, 2016). |
| --- | --- |

5.1.2.

| 5.1.3. | Az EGSZB fontosnak tartja, hogy a platformgazdaságban népszerűsítsék a platformok, a munkavállalók és a fogyasztók részvételével kidolgozandó magatartási kódexeket. |
| --- | --- |

5.1.3.

| 5.2. | Az EGSZB megállapítja, hogy a platformokon a tisztességes munkakörülmények megszilárdítására és előmozdítására szolgáló sokféle eszköz között még nem sikerült megtalálni a megfelelő megoldást. A kezdeményezések nagy része nemzeti szinten figyelhető meg, ám figyelemre méltóak a változások, amelyek akár a specifikus jogszabályok elfogadásában, akár a munkaügyi jogszabályi keretben figyelhetők meg, és egyes esetekben bevezetnek egy köztes kategóriát az alkalmazottak (más által foglalkoztatottak) és az önálló vállalkozók (önfoglalkoztatók) között (29). Az EGSZB nem tartja kielégítőnek ezt a megoldást. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | A munkaügyi felügyelőségek és bíróságok igénybevételének gyakorisága tagállamonként eltérő. A bírósági határozatok nem egységesek: egyes esetekben úgy ítélték meg, hogy a munkaviszony alkalmazotti jellegű, más esetekben pedig úgy, hogy a platform-munkavállalók önálló vállalkozók. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Az EU-nak és tagállamainak a gazdasági függőség és az alárendeltség fogalmát kell iránytűként használniuk. Az a platform-munkavállaló, aki önmagát elsősorban a munkájáért járó fizetéséből tartja el és alárendeltségi viszonyban dolgozik, nem önálló, hanem függő helyzetben levő munkavállaló. Ugyanígy a platformok által használt algoritmusokat is a standard munkavégzés kapcsán létező szóbeli vagy írásbeli utasításokkal egyenértékűen kell kezelni. Az EGSZB már korábban kedvező véleményt alkotott ezekről az elképzelésekről (30). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | A munkaügyi felügyeletet meg kell erősíteni, hogy kiemelt figyelmet fordíthasson a platform-munkavállalókra annak érdekében, hogy ne maradjanak tovább védelem nélkül, és hogy megszűnjön a platformok más vállalatokkal szembeni tisztességtelen versenyének gyakorlata (31). |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Az EGSZB kiáll amellett, hogy a munkavállalóknak társadalombiztosítási rendszerbe kell tartozniuk, és biztosítani kell számukra a munkahelyi egészséggel és biztonsággal kapcsolatos feltételeket. Az európai intézmények szerint minden munkavállaló számára biztosítani kell a szociális biztonsághoz való hozzáférést, függetlenül a szerződés jellegétől. Több országban külön rendszereket hoztak létre az önálló vállalkozók számára, hogy figyelembe vegyék sajátos munkakörülményeiket. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | A munka jövőjével foglalkozó globális bizottság jelentése (32) javaslatot tett a platformok nemzetközi irányítási rendszerének kialakítására (33). Az EGSZB ennek kapcsán már korábban azt ajánlotta, hogy „az Európai Bizottság, az OECD és az ILO működjön együtt a szociális partnerekkel (valamennyi megfelelő szinten), valamint a tágabb civil társadalmi szervezetekkel, hogy megfelelő rendelkezéseket dolgozzanak ki a tisztességes munkakörülményekre és a [...] szükséges védelemre vonatkozóan” (34). |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Az adózást illetően az EGSZB úgy véli, hogy a digitális gazdaság valamennyi szereplőjének adót kell fizetnie. E tekintetben az EGSZB támogatja a be nem jelentett munkavégzéssel foglalkozó európai platform EU-hoz címzett ajánlásait (35), amelyek javasolják, hogy vezessenek be egy olyan kötelező erejű jogi eszközt, amely az alábbiakra kötelezi a platformokat: minden tranzakciót jelentsenek be azon országok adóhatóságainak, amelyekben működnek; bocsássák az illetékes adóhatóságok rendelkezésére az adójogszabályoknak való megfelelés igazolásához szükséges információkat; tájékoztassák a munkavállalókat adókedvezményeikről és adófizetési kötelezettségeikről, és védjék meg a munkavállalókat attól, hogy tévesen önálló vállalkozóknak minősüljenek. |
| --- | --- |

5.8.

6.   A platformmunka szabályozásának bevált gyakorlatai

| 6.1. | Bizonyos nemzetközi tanulmányokkal (36) összhangban az EGSZB úgy véli, hogy az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak megfelelő politikákat kell kialakítaniuk a munkaerőpiac, a szociális párbeszéd, a kollektív tárgyalások és a képesítések szabályozására. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.1.1. | A munkaerőpiac szabályozása során biztosítani kell, hogy minden munkavállalót a nemzeti rendszereknek és gyakorlatoknak megfelelően megillessenek bizonyos jogok, és hogy a foglalkoztatási státusztól vagy a szerződés típusától függetlenül védelemben részesüljenek. Ezáltal garantálható, hogy egyes gazdasági szereplők ne tegyenek szert versenyelőnyre azzal, hogy nem tesznek eleget a rájuk háruló kötelezettségeknek és felelősségi köröknek. |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.1.1. | Az önfoglalkoztatás és az alkalmazotti viszony közötti szürke zónát a lehető legnagyobb mértékben korlátozni kell, és amennyire csak lehetséges, egységesíteni és egyértelműsíteni kell ezeket a fogalommeghatározásokat, csökkentve ezáltal a bizonytalanságot a munkavállalók és a munkáltatók számára. |
| --- | --- |

6.1.1.1.

| 6.1.1.2. | A színlelt önfoglalkoztatást vissza kell szorítani a felügyeleti kapacitás megerősítésével és annak elérésével, hogy a vállalatok ne érezzenek ösztönzést arra, hogy „tévesen” határozzák meg a munkaviszonyt. Jelentős büntetéseket is ki kell szabni az ilyen helytelen besorolásért. |
| --- | --- |

6.1.1.2.

| 6.1.1.3. | Nemzetközi szinten közös munkafolyamatot kell kezdeményezni az Európai Bizottság, az OECD és az ILO részvételével, és ennek eredményeként esetleg létrejöhetne egy, a platformokról szóló ILO-egyezmény. |
| --- | --- |

6.1.1.3.

| 6.1.2. | A platformok és a munkavállalók közötti egyenlőtlen erőviszonyokat szociális párbeszéd és kollektív tárgyalások révén kell kezelni. Vissza kell szorítani a piaci visszaéléseket, és fokozni kell a javadalmazás, a tájékoztatás, a jogok, a kötelezettségek és a felelősségi körök átláthatóságát. |
| --- | --- |

6.1.2.

| 6.1.2.1. | Uniós és tagállami szinten elő kell mozdítani a szociális párbeszédet, valamint utóbbi szinten a kollektív tárgyalásokat is, hogy adott esetben a jogszabályalkotással együtt a munkakörülmények javulását eredményezzék. |
| --- | --- |

6.1.2.1.

| 6.1.2.2. | A munkavállalói és munkaadói szervezetek alapvető szerepet játszanak abban, hogy az európai szociális modellben megvalósuljon az érdekképviselet. |
| --- | --- |

6.1.2.2.

| 6.1.3. | A platformok, a munkavállalók és a fogyasztók részvételével olyan magatartási kódexeket kell kidolgozni, amelyek tartalmazzák a javadalmazásra, a munkakörülményekre és a nyújtott szolgáltatás minőségére vonatkozó legmegfelelőbb elveket és iránymutatásokat. |
| --- | --- |

6.1.3.

| 6.1.4. | A tagállamoknak képzési és karrierlehetőségeket kell biztosítaniuk a munkavállalók számára, mivel azok jellemzően hátrányos helyzetű – például migráns – csoportokhoz tartoznak, és alapvető problémákkal küzdenek a képzettség terén. |
| --- | --- |

6.1.4.

Kelt Brüsszelben, 2020. szeptember 18-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  HL C 303., 2016.8.19., 54. o.

1

(2)  HL C 125., 2017.4.21., 10. o., 3.9. pont.

2

(3)  C. Degryse: „Digitalisation of the economy and its impact on labour markets” [A gazdaság digitalizációja és a munkaerőpiacra kifejtett hatás], munkadokumentum, 2016. február, 7. o.

3

(4)  HL C 303., 2016.8.19., 54. o.; HL C 283., 2018.8.10., 39. o.; HL C 81., 2018.3.2., 145. o.; HL C 125., 2017.4.21., 10. o.; HL C 237., 2018.7.6., 1. o.; HL C 75., 2017.3.10., 33. o.

4

(5)  OECD: Employment Outlook 2019 [Foglalkoztatási kilátások, 2019], 55. o.

5

Employment Outlook 2019

(6)  Z. Kilhoffer et. al., „Study to gather evidence on the working conditions of platform workers” [Tanulmány a platform-munkavállalók munkakörülményeivel kapcsolatos adatgyűjtés érdekében], 2019. december, 45. o.

6

et. al.

„Study to gather evidence on the working conditions of platform workers”

(7)  Ugyanott, 47. o.

7

(8)  Z. Kilhoffer, i.m., 48. o.

8

(9)  A 2015-ös érték 28,1, illetve 3,6 milliárd EUR. Lásd: Z. Kilhoffer, i.m., 48. o.

9

(10)  Z. Kilhoffer, i.m., 15. o.

10

(11)  Eurofound 2018, „Employment and working conditions of selected types of platform work” [Foglalkoztatási és munkakörülmények a platformmunka bizonyos típusaiban], 9. o.

11

(12)  Uo., 15. o.

12

(13)  ILO, Policy responses to new forms of work. International governance of digital labour platforms [Szakpolitikai válaszok a munkavégzés új formáira: a digitális munkavégzési platformok nemzetközi irányítása], 2019. április.

13

Policy responses to new forms of work. International governance of digital labour platforms

(14)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

14

(15)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

15

(16)  Az Európai Bizottság közleménye: A közösségi gazdaságra vonatkozó európai menetrend, COM(2016) 356 final.

16

A közösségi gazdaságra vonatkozó európai menetrend

(17)  EU–OSHA, 2017, „Protecting Workers in the Online Platform Economy. An overview of regulatory and policy developments in the EU”.

17

„Protecting Workers in the Online Platform Economy. An overview of regulatory and policy developments in the EU”.

(18)  HL C 283., 2018.8.10., 39. o., 3.4. pont.

18

(19)  Z. Kilhoffer, i.m., 48. o.

19

(20)  COLLEEM (COLLaborative Economy and Employment). Lásd: Európai Bizottság: „Platform Workers in Europe” [Platform-munkavállalók Európában], 2018, 4. o.

20

„Platform Workers in Europe”

(21)  Európai Bizottság: A közösségi gazdaságra vonatkozó európai menetrend, 2016, 11. o.

21

A közösségi gazdaságra vonatkozó európai menetrend

(22)  HL C 75., 2017.3.10., 33. o., 4.4.2. pont.

22

(23)  Z. Kilhoffer, i.m., 227. o.

23

(24)  Z. Kilhoffer, i.m., 85. o.

24

(25)  A Legfelsőbb Bíróság ítélete az 1663/2020. sz. (Olaszország) és a 2018. november 28-i, 17-20.079. sz. (Franciaország) ügyben.

25

(26)  Többek között az 1952. évi 102. egyezményben és későbbi módosításaiban.

26

(27)  Z. Kilhoffer, i.m., 125. o.

27

(28)  Bár a szerzők a kollektív tárgyalást „puha” eszköznek minősítik, tény az, hogy számos tagállamban a kollektív tárgyalás jogi erővel bír, így „kemény” eszköz.

28

(29)  Z. Kilhoffer, i.m., 107. o.

29

(30)  HL C 75., 2017.3.10., 34. o., 1.4. pont és HL C 283., 2018.8.10., 39. o., 5.1.2. pont.

30

(31)  Z. Kilhoffer, i.m., 227. o.

31

(32)  ILO, i.m.

32

(33)  ILO, Global Commission on the Future of Work: Work for a Brighter Future [A munka jövőjével foglalkozó globális bizottság: A jobb jövő érdekében], Genf, 2019.

33

Work for a Brighter Future

(34)  HL C 125., 2017.4.21., 10. o., 3.9. pont.

34

(35)  HL C 458., 2014.12.19., 43. o.

35

(36)  OECD: Employment Outlook 2019 [Foglalkoztatási kilátások, 2019], 32. o.

36

Employment Outlook 2019

---

I. MELLÉKLET

DIGITÁLIS PLATFORMOK ÁLTAL ALKALMAZOTT GYAKORLATOK

Az alábbi rövid áttekintés célja, hogy segítsen megtalálni a digitális platformok kapcsán „bevált gyakorlatokat”. Az adatok elsődleges forrása az Európai Szakszervezeti Intézet (ETUI) alábbi kiadványa: Isabelle Daugareilh et. al.:
  The platform economy and social law: Key issues in comparative perspective
  [A platformgazdaság és a szociális jog: a főbb kihívások összehasonlító elemzése], ETUI, 2019 (1).

| | ORSZÁG | GYAKORLAT |
| --- | --- | --- |
| 1 | Németország | Az IG Metall, a német crowdsourcing szövetség és nyolc digitális platform 2017-ben létrehozott egy ombudsmani hivatalt a közösségi kiszervezésben (crowdsourcing) történő munkavégzés magatartási kódexének érvényesítésére (2). |
| 2 | Ausztria | Kollektív megállapodás jött létre (2019-ben) egy ételkihordó cég és a munkavállalók (ételkiszállítók) között. A szerződés 2020 januárjától hatályos. A foglalkoztatási státusz nem világos (3). |
| 3 | Belgium | Létezik egy bizottság (Commission administrative de règlement de la relation de travail), amely határoz egy adott munkaviszony minősítéséről (4). |
| 4 | Dánia | A Hilfr (egy takarító DP) és egy szakszervezet között 2018 júliusában kollektív megállapodás jött létre. A munkavállalók önálló vállalkozókként kezdenek dolgozni, de 100 órányi munkavégzést követően munkaszerződést kötnek velük (5). |
| 5 | Spanyolország | A Deliveroo nevű DP munkavállalói (2017-ben) érdekeik védelmére létrehozták a Ridersxderechos nevű internetes platformot. 2017-ben az UGT elindította a Turespuestasindical nevű portált (6). |
| 6 | Spanyolország | Néhány munkáltatói szövetség (Fomento del Trabajo, Pimec y Fepime) és szakszervezet (CC OO és UGT) 2018-ban aláírta a 2018–2020 közötti időszakra szóló katalán szakmaközi megállapodást. A megállapodás tartalmaz egy, a platformmunkáról szóló szakaszt (7). |
| 7 | Franciaország | Ételkihordó platformok munkavállalói szakszervezeti szövetségeket hoztak létre (pl. Bordeaux-ban) (8). |
| 8 | Olaszország | 2019-ben külön törvényt fogadtak el a Lazio régióban működő digitális platformokról. A törvény meghatározza a digitális munkavállalók fogalmát és leszögezi jogaikat (9). |
| 9 | Olaszország | Nemzeti szintű kollektív megállapodás a logisztikai ágazat kapcsán 2018-ban: bevezették a kiszállító (rider) kategóriáját, amely alkalmazotti munkaviszonynak minősül. Ugyanez vonatkozik a Laconsegnával (ételkihordó DP) kötött kollektív megállapodásra is. Ezeket a megállapodásokat a szakszervezeti szövetségek kötötték meg (10). |
| 10 | Olaszország | A digitális munkavállalók alapvető jogainak chartáját (bolognai charta) 2018-ban írta alá a bolognai képviselő-testület (?) és két platform (Sgnam és MyMenu). A charta nem szabályozza a munkavállalók foglalkoztatási státuszát (11). |
| 11 | Portugália | A Munka Törvénykönyve meghatározza azokat a kritériumokat, amelyek teljesülése esetén munkaszerződés fennállását kell vélelmezni. A digitális közlekedési platformokról szóló jogszabály (az úgynevezett „Uber” törvény) kifejezetten hivatkozik a Munka Törvénykönyvére a járművezető és a platform közötti jogi kapcsolat tekintetében (12). |
| 12 | Svájc | 2019 februárjában kollektív megállapodás jött létre egy szakszervezet és egy munkáltatói szövetség között az ételkiszállítókra vonatkozóan (13). |
| 13 | Európai szociális partnerek | Az európai szociális partnerek digitalizációra vonatkozó önálló keretmegállapodása – 2020. június (14). |

ORSZÁG

GYAKORLAT

1

Németország

Az IG Metall, a német crowdsourcing szövetség és nyolc digitális platform 2017-ben létrehozott egy ombudsmani hivatalt a közösségi kiszervezésben (crowdsourcing) történő munkavégzés magatartási kódexének érvényesítésére (2).

2

Ausztria

Kollektív megállapodás jött létre (2019-ben) egy ételkihordó cég és a munkavállalók (ételkiszállítók) között. A szerződés 2020 januárjától hatályos. A foglalkoztatási státusz nem világos (3).

3

Belgium

Létezik egy bizottság (Commission administrative de règlement de la relation de travail), amely határoz egy adott munkaviszony minősítéséről (4).

4

Dánia

A Hilfr (egy takarító DP) és egy szakszervezet között 2018 júliusában kollektív megállapodás jött létre. A munkavállalók önálló vállalkozókként kezdenek dolgozni, de 100 órányi munkavégzést követően munkaszerződést kötnek velük (5).

5

Spanyolország

A Deliveroo nevű DP munkavállalói (2017-ben) érdekeik védelmére létrehozták a Ridersxderechos nevű internetes platformot. 2017-ben az UGT elindította a Turespuestasindical nevű portált (6).

6

Spanyolország

Néhány munkáltatói szövetség (Fomento del Trabajo, Pimec y Fepime) és szakszervezet (CC OO és UGT) 2018-ban aláírta a 2018–2020 közötti időszakra szóló katalán szakmaközi megállapodást. A megállapodás tartalmaz egy, a platformmunkáról szóló szakaszt (7).

7

Franciaország

Ételkihordó platformok munkavállalói szakszervezeti szövetségeket hoztak létre (pl. Bordeaux-ban) (8).

8

Olaszország

2019-ben külön törvényt fogadtak el a Lazio régióban működő digitális platformokról. A törvény meghatározza a digitális munkavállalók fogalmát és leszögezi jogaikat (9).

9

Olaszország

Nemzeti szintű kollektív megállapodás a logisztikai ágazat kapcsán 2018-ban: bevezették a kiszállító (rider) kategóriáját, amely alkalmazotti munkaviszonynak minősül. Ugyanez vonatkozik a Laconsegnával (ételkihordó DP) kötött kollektív megállapodásra is. Ezeket a megállapodásokat a szakszervezeti szövetségek kötötték meg (10).

10

Olaszország

A digitális munkavállalók alapvető jogainak chartáját (bolognai charta) 2018-ban írta alá a bolognai képviselő-testület (?) és két platform (Sgnam és MyMenu). A charta nem szabályozza a munkavállalók foglalkoztatási státuszát (11).

11

Portugália

A Munka Törvénykönyve meghatározza azokat a kritériumokat, amelyek teljesülése esetén munkaszerződés fennállását kell vélelmezni. A digitális közlekedési platformokról szóló jogszabály (az úgynevezett „Uber” törvény) kifejezetten hivatkozik a Munka Törvénykönyvére a járművezető és a platform közötti jogi kapcsolat tekintetében (12).

12

Svájc

2019 februárjában kollektív megállapodás jött létre egy szakszervezet és egy munkáltatói szövetség között az ételkiszállítókra vonatkozóan (13).

13

Európai szociális partnerek

Az európai szociális partnerek digitalizációra vonatkozó önálló keretmegállapodása – 2020. június (14).

---

(1)  Az ETUI 2019.10. sz. munkadokumentuma, 2019, szerk.: Isabelle Daugareilh, Christophe Degryse és Philippe Pochet, The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective, 57. o.

(2)  ILO, Policy responses to new forms of work. International governance of digital labour platforms [Szakpolitikai válaszok a munkavégzés új formáira: a digitális munkavégzési platformok nemzetközi irányítása], 2019. április, 6. o.

(3)  Eurofound, lásd: Platform economy initiatives [Kezdeményezések a platformgazdaságban]: https://www.eurofound.europa.eu/data/platform-economy/initiatives.

(4)  Az ETUI 2019.10. sz. munkadokumentuma, 2019, The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective, 46. o.; a portált lásd: https://commissionrelationstravail.belgium.be/fr/.

(5)  Az ETUI 2019.10. sz. munkadokumentuma, 2019, The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective, 42. o.; lásd még: https://www.equaltimes.org/in-denmark-a-historic-collective?lang=en#.XsjN8DpKhPa.

(6)  Az ETUI 2019.10. sz. munkadokumentuma, 2019, The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective, 102. o.; lásd: https://twitter.com/ridersxderechos és https://www.ugt.es/turespuestasindicales.

(7)  Az ETUI 2019.10. sz. munkadokumentuma, 2019, The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective, 104. o.

(8)  Az ETUI 2019.10. sz. munkadokumentuma, 2019, The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective, 57. o.

(9)  Az ETUI 2019.10. sz. munkadokumentuma, 2019, The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective, 68. o. Úgy tűnik, hogy a munkavállaló jogállását (alkalmazott/önálló vállalkozó) nem szabályozzák.

(10)  Az ETUI 2019.10. sz. munkadokumentuma, 2019, The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective, 71. o.

(11)  Az ETUI 2019.10. sz. munkadokumentuma, 2019, The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective, 72. o.

(12)  Portugália: 2018. augusztus 10-i, 45. törvény.

(13)  Az ETUI 2019.10. sz. munkadokumentuma, 2019, The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective, 111. o.

(14)  Az európai szociális partnerek digitalizációra vonatkozó önálló keretmegállapodása.

---

II. MELLÉKLET

A következő módosító indítványokat, amelyeknél a támogató szavazatok száma az összes leadott szavazat legalább egynegyede volt, a vita során elutasították:

2.9. pont

Az alábbiak szerint módosítandó:

| 2.9 | A platformmunka egyik kulcsfontosságú eleme a munkavállaló jogállása. A platform általában a kereslet és a kínálat közötti közvetítői, tehát nem munkáltatói szerepet tölt be, így nincs alkalmazotti viszony. Ebben a helyzetben tehát inkább „önálló vállalkozókról” beszélnek, elhárítva a munkaügyi (köztük az egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos), a szociális védelmi és az adózási jogszabályok alkalmazhatóságát. Az EGSZB szerint – bár vannak olyan platform-munkavállalók, akik ténylegesen önálló vállalkozók – az EU-nak és a tagállamoknak megfelelően és az alkalmazottak és az önálló vállalkozók közötti alapvető különbségek (a munka jellege, alárendeltségi viszony és díjazás) minden aspektusát szem előtt tartva
  ban meg kell vizsgálniuk annak az elvnek az érvényesülését, hogy a platform-munkavállalókat mindaddig alkalmazottnak kell tekinteni, amíg ennek az ellenkezője be nem bizonyosodik. Ez biztosítja azon munkavállalók érdekeinek védelmét, akiknek fő bevételi forrását a platformok jelentik. Az EGSZB azonban úgy véli, hogy a valóban önálló vállalkozók számára lehetővé kell tenni, hogy amennyiben ténylegesen azt szeretnék, továbbra is ebben a státuszban dolgozhassanak. |
| --- | --- |

2.9

A platformmunka egyik kulcsfontosságú eleme a munkavállaló jogállása. A platform általában a kereslet és a kínálat közötti közvetítői, tehát nem munkáltatói szerepet tölt be, így nincs alkalmazotti viszony. Ebben a helyzetben tehát inkább „önálló vállalkozókról” beszélnek, elhárítva a munkaügyi (köztük az egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos), a szociális védelmi és az adózási jogszabályok alkalmazhatóságát. Az EGSZB szerint – bár vannak olyan platform-munkavállalók, akik ténylegesen önálló vállalkozók – az EU-nak és a tagállamoknak megfelelően és az alkalmazottak és az önálló vállalkozók közötti alapvető különbségek (a munka jellege, alárendeltségi viszony és díjazás) minden aspektusát szem előtt tartva
  ban meg kell vizsgálniuk annak az elvnek az érvényesülését, hogy a platform-munkavállalókat mindaddig alkalmazottnak kell tekinteni, amíg ennek az ellenkezője be nem bizonyosodik. Ez biztosítja azon munkavállalók érdekeinek védelmét, akiknek fő bevételi forrását a platformok jelentik. Az EGSZB azonban úgy véli, hogy a valóban önálló vállalkozók számára lehetővé kell tenni, hogy amennyiben ténylegesen azt szeretnék, továbbra is ebben a státuszban dolgozhassanak.

Indokolás

Az Európai Bizottság szerint a munkavállalói státusz ellentmondásos kérdés, és politikai szempontból az egyik legrelevánsabb problémakör olyankor, amikor a platformon keresztül értékesített elsődleges áru a munkaerő. Az Európai Bizottság vizsgálja a jogállás kérdését, és úgy véli, hogy az önfoglalkoztató és az alkalmazott három kritérium alapján különböztethető meg egymástól. Ezek: alárendeltségi viszony megléte, a munka jellege, valamint díjazás. A fenti kritériumokat a munkavállaló uniós fogalommeghatározásának alkalmazásához állapítják meg, bár A közösségi gazdaságra vonatkozó európai menetrend című európai bizottsági közlemény hozzáteszi, hogy a tagállami bíróságok saját nemzeti hatáskörükben igyekeznek ugyanezeket a kritériumokat alkalmazni. E kritériumok mellett nincs szükség további európai szintű szabályozásra a munkavállalói jogállást illetően. Nemzeti szinten különböző kezdeményezések indultak: néhány esetben bevezettek egy, az alárendelt munkavégzés és az önfoglalkoztatás közötti köztes kategóriát.

A munkavállalói jogállást illetően azt is fontos megjegyezni, hogy az európai szociális partnerek között a közelmúltban létrejött, a digitalizációról szóló önálló keretmegállapodás kimondja, hogy a köz- és a magánszektor valamennyi munkavállalójára és munkáltatójára kiterjed, beleértve azokat az online platformokat használó tevékenységeket is, amelyekben a nemzeti szintű definíciók szerint munkaviszony áll fenn.

A szavazás eredménye:

| Mellette: | 65 |
| --- | --- |
| Ellene: | 99 |
| Tartózkodott: | 13 |

Mellette:

65

Ellene:

99

Tartózkodott:

13

5.4. pont

Az alábbiak szerint módosítandó:

| 5.4 | A munkavállalói jogállás meghatározásához használt általános kritériumok (alárendeltségi viszony, a munka jellege és díjazás) alkalmazásakor az EU-nak és tagállamainak elsősorban a gazdasági függőség és az alárendeltség fogalmát kell iránytűként használniuk annak érdekében, hogy méltányos munkafeltételeket biztosítsanak
  . Az a platform-munkavállalók számára, akik önmagukat
  át elsősorban a munkájuk
  áért járó fizetéséből tartják
  a el és alárendeltségi viszonyban dolgozik, nem önálló, hanem függő helyzetben levő munkavállaló. Ugyanígy a platformok által használt algoritmusokat is a standard munkavégzés kapcsán létező szóbeli vagy írásbeli utasításokhoz hasonlóan kötelezőként lehet értelmezni
  kal egyenértékűen kell kezelni. Az EGSZB már korábban kedvező véleményt alkotott ezekről az elképzelésekről. |
| --- | --- |

5.4

A munkavállalói jogállás meghatározásához használt általános kritériumok (alárendeltségi viszony, a munka jellege és díjazás) alkalmazásakor az EU-nak és tagállamainak elsősorban a gazdasági függőség és az alárendeltség fogalmát kell iránytűként használniuk annak érdekében, hogy méltányos munkafeltételeket biztosítsanak
  . Az a platform-munkavállalók számára, akik önmagukat
  át elsősorban a munkájuk
  áért járó fizetéséből tartják
  a el és alárendeltségi viszonyban dolgozik, nem önálló, hanem függő helyzetben levő munkavállaló. Ugyanígy a platformok által használt algoritmusokat is a standard munkavégzés kapcsán létező szóbeli vagy írásbeli utasításokhoz hasonlóan kötelezőként lehet értelmezni
  kal egyenértékűen kell kezelni. Az EGSZB már korábban kedvező véleményt alkotott ezekről az elképzelésekről.

Indokolás

Az Európai Bizottság szerint a munkavállalói státusz ellentmondásos kérdés, és politikai szempontból az egyik legrelevánsabb problémakör olyankor, amikor a platformon keresztül értékesített elsődleges áru a munkaerő. Az Európai Bizottság vizsgálja a jogállás kérdését, és úgy véli, hogy az önfoglalkoztató és az alkalmazott három kritérium alapján különböztethető meg egymástól. Ezek: alárendeltségi viszony megléte, a munka jellege, valamint díjazás. A fenti kritériumokat a munkavállaló uniós fogalommeghatározásának alkalmazásához állapítják meg, bár A közösségi gazdaságra vonatkozó európai menetrend című európai bizottsági közlemény hozzáteszi, hogy a tagállami bíróságok saját nemzeti hatáskörükben igyekeznek ugyanezeket a kritériumokat alkalmazni. E kritériumok mellett nincs szükség további európai szintű szabályozásra a munkavállalói jogállást illetően. Nemzeti szinten különböző kezdeményezések indultak: néhány esetben bevezettek egy, az alárendelt munkavégzés és az önfoglalkoztatás közötti köztes kategóriát.

A munkavállalói jogállást illetően azt is fontos megjegyezni, hogy az európai szociális partnerek között a közelmúltban létrejött, a digitalizációról szóló önálló keretmegállapodás kimondja, hogy a köz- és a magánszektor valamennyi munkavállalójára és munkáltatójára kiterjed, beleértve azokat az online platformokat használó tevékenységeket is, amelyekben a nemzeti szintű definíciók szerint munkaviszony áll fenn.

A szavazás eredménye:

| Mellette: | 64 |
| --- | --- |
| Ellene: | 98 |
| Tartózkodott: | 14 |

Mellette:

64

Ellene:

98

Tartózkodott:

14

5.8. pont

Az alábbiak szerint módosítandó:

| 5.8 | Az EGSZB azt kéri, hogy a nemzeti adórendszerek vegyék figyelembe a közösségi gazdaság és a digitális platformok jelenségét, és ezen az ágazaton belül is tartsák tiszteletben a méltányos adórendszerek jellemző elveit, vagyis a következetességet, a kiszámíthatóságot és a semlegességet, ugyanakkor biztosítsák azt is, hogy minden érdekelt fél teljesítse az adójogszabályokban foglalt kötelezettségeit, ami közérdeknek számít
   (1)
  . Az adózást illetően az EGSZB úgy véli, hogy a digitális gazdaság valamennyi szereplőjének adót kell fizetnie. E tekintetben az EGSZB támogatja a be nem jelentett munkavégzéssel foglalkozó európai platform EU-hoz címzett ajánlásait
   (2)

  , amelyek javasolják, hogy vezessenek be egy olyan kötelező erejű jogi eszközt, amely az alábbiakra kötelezi a platformokat: minden tranzakciót jelentsenek be azon országok adóhatóságainak, amelyekben működnek; bocsássák az illetékes adóhatóságok rendelkezésére az adójogszabályoknak való megfelelés igazolásához szükséges információkat; tájékoztassák a munkavállalókat adókedvezményeikről és adófizetési kötelezettségeikről, és védjék meg a munkavállalókat attól, hogy tévesen önálló vállalkozóknak minősüljenek. |
| --- | --- |

5.8

Az EGSZB azt kéri, hogy a nemzeti adórendszerek vegyék figyelembe a közösségi gazdaság és a digitális platformok jelenségét, és ezen az ágazaton belül is tartsák tiszteletben a méltányos adórendszerek jellemző elveit, vagyis a következetességet, a kiszámíthatóságot és a semlegességet, ugyanakkor biztosítsák azt is, hogy minden érdekelt fél teljesítse az adójogszabályokban foglalt kötelezettségeit, ami közérdeknek számít
   (1)
  . Az adózást illetően az EGSZB úgy véli, hogy a digitális gazdaság valamennyi szereplőjének adót kell fizetnie. E tekintetben az EGSZB támogatja a be nem jelentett munkavégzéssel foglalkozó európai platform EU-hoz címzett ajánlásait
   (2)

  , amelyek javasolják, hogy vezessenek be egy olyan kötelező erejű jogi eszközt, amely az alábbiakra kötelezi a platformokat: minden tranzakciót jelentsenek be azon országok adóhatóságainak, amelyekben működnek; bocsássák az illetékes adóhatóságok rendelkezésére az adójogszabályoknak való megfelelés igazolásához szükséges információkat; tájékoztassák a munkavállalókat adókedvezményeikről és adófizetési kötelezettségeikről, és védjék meg a munkavállalókat attól, hogy tévesen önálló vállalkozóknak minősüljenek.

Indokolás

Az EGSZB nemrégiben fogadott el véleményt a közösségi gazdaság adóztatásáról (ECO/500 jelű vélemény: „A közösségi gazdaság adóztatása – jelentéstételi követelmények”), és megfelelőbb lenne erre az elfogadott szövegre hivatkozni.

A szavazás eredménye:

| Mellette: | 64 |
| --- | --- |
| Ellene: | 97 |
| Tartózkodott: | 14 |

Mellette:

64

Ellene:

97

Tartózkodott:

14

1.8. pont

Az alábbiak szerint módosítandó:

| 1.8 | Az EGSZB azt ajánlja, hogy az EU és a tagállamok tegyenek lépéseket a fogalommeghatározások egységesítése felé annak érdekében, hogy a platformgazdaságban a munka tisztességes körülmények között legyen végezhető. Ennek során és annak érdekében, hogy méltányos munkafeltételeket biztosítsanak különösen azon munkavállalók számára, akik önmagukat elsősorban az ilyen munkáért járó fizetésükből tartják el, az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak az alkalmazotti jogállás általános kritériumainak (alárendeltségi viszony, a munka jellege és díjazás) alkalmazásakor az alábbiakat kell iránytűként használniuk: i. a gazdasági függőség és az alárendelt munkavégzés fogalmát, hiszen az a munkavállaló, aki önmagát elsősorban az ezért a munkáért kapott fizetésből tartja el, nem önálló, hanem függő helyzetben levő munkavállaló; ii. megfelelően és az alkalmazottakat az önálló vállalkozóktól megkülönböztető alapvető eltérések (a munka jellege, alárendeltségi viszony megléte és díjazás) minden aspektusában meg kell vizsgálni annak az elvnek az érvényesülését, hogy a platform-munkavállalókat mindaddig alkalmazottnak kell tekinteni, amíg ennek az ellenkezője be nem bizonyosodik; iii. a platformok által használt algoritmusokat is a standard munkavégzés kapcsán létező szóbeli vagy írásbeli utasításokhoz hasonlóan kötelezőként lehet értelmezni
  kal egyenértékűen kell kezelni. |
| --- | --- |

1.8

Az EGSZB azt ajánlja, hogy az EU és a tagállamok tegyenek lépéseket a fogalommeghatározások egységesítése felé annak érdekében, hogy a platformgazdaságban a munka tisztességes körülmények között legyen végezhető. Ennek során és annak érdekében, hogy méltányos munkafeltételeket biztosítsanak különösen azon munkavállalók számára, akik önmagukat elsősorban az ilyen munkáért járó fizetésükből tartják el, az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak az alkalmazotti jogállás általános kritériumainak (alárendeltségi viszony, a munka jellege és díjazás) alkalmazásakor az alábbiakat kell iránytűként használniuk: i. a gazdasági függőség és az alárendelt munkavégzés fogalmát, hiszen az a munkavállaló, aki önmagát elsősorban az ezért a munkáért kapott fizetésből tartja el, nem önálló, hanem függő helyzetben levő munkavállaló; ii. megfelelően és az alkalmazottakat az önálló vállalkozóktól megkülönböztető alapvető eltérések (a munka jellege, alárendeltségi viszony megléte és díjazás) minden aspektusában meg kell vizsgálni annak az elvnek az érvényesülését, hogy a platform-munkavállalókat mindaddig alkalmazottnak kell tekinteni, amíg ennek az ellenkezője be nem bizonyosodik; iii. a platformok által használt algoritmusokat is a standard munkavégzés kapcsán létező szóbeli vagy írásbeli utasításokhoz hasonlóan kötelezőként lehet értelmezni
  kal egyenértékűen kell kezelni.

Indokolás

Az Európai Bizottság szerint a munkavállalói státusz ellentmondásos kérdés, és politikai szempontból az egyik legrelevánsabb problémakör olyankor, amikor a platformon keresztül értékesített elsődleges áru a munkaerő. Az Európai Bizottság vizsgálja a jogállás kérdését, és úgy véli, hogy az önfoglalkoztató és az alkalmazott három kritérium alapján különböztethető meg egymástól. Ezek: alárendeltségi viszony megléte, a munka jellege, valamint díjazás. A fenti kritériumokat a munkavállaló uniós fogalommeghatározásának alkalmazásához állapítják meg, bár A közösségi gazdaságra vonatkozó európai menetrend című európai bizottsági közlemény hozzáteszi, hogy a tagállami bíróságok saját nemzeti hatáskörükben igyekeznek ugyanezeket a kritériumokat alkalmazni. E kritériumok mellett nincs szükség további európai szintű szabályozásra a munkavállalói jogállást illetően. Nemzeti szinten különböző kezdeményezések indultak: néhány esetben bevezettek egy, az alárendelt munkavégzés és az önfoglalkoztatás közötti köztes kategóriát.

A munkavállalói jogállást illetően azt is fontos megjegyezni, hogy az európai szociális partnerek között a közelmúltban létrejött, a digitalizációról szóló önálló keretmegállapodás kimondja, hogy a köz- és a magánszektor valamennyi munkavállalójára és munkáltatójára kiterjed, beleértve azokat az online platformokat használó tevékenységeket is, amelyekben a nemzeti szintű definíciók szerint munkaviszony áll fenn.

A szavazás eredménye:

| Mellette: | 63 |
| --- | --- |
| Ellene: | 99 |
| Tartózkodott: | 15 |

Mellette:

63

Ellene:

99

Tartózkodott:

15

1.13. pont

Az alábbiak szerint módosítandó:

| 1.3 | Az EGSZB azt kéri, hogy a nemzeti adórendszerek vegyék figyelembe a közösségi gazdaság és a digitális platformok jelenségét, és ezen az ágazaton belül is tartsák tiszteletben a méltányos adórendszerek jellemző elveit, vagyis a következetességet, a kiszámíthatóságot és a semlegességet, ugyanakkor biztosítsák azt is, hogy minden érdekelt fél teljesítse az adójogszabályokban foglalt kötelezettségeit, ami közérdeknek számít
   (3)
  . Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a platformgazdaság adóztatásával kapcsolatosan vegye figyelembe a be nem jelentett munkavégzés kezelését célzó európai platform ajánlásait. |
| --- | --- |

1.3

Az EGSZB azt kéri, hogy a nemzeti adórendszerek vegyék figyelembe a közösségi gazdaság és a digitális platformok jelenségét, és ezen az ágazaton belül is tartsák tiszteletben a méltányos adórendszerek jellemző elveit, vagyis a következetességet, a kiszámíthatóságot és a semlegességet, ugyanakkor biztosítsák azt is, hogy minden érdekelt fél teljesítse az adójogszabályokban foglalt kötelezettségeit, ami közérdeknek számít
   (3)
  . Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a platformgazdaság adóztatásával kapcsolatosan vegye figyelembe a be nem jelentett munkavégzés kezelését célzó európai platform ajánlásait.

Indokolás

Az EGSZB nemrégiben fogadott el véleményt a közösségi gazdaság adóztatásáról (ECO/500 jelű vélemény: „A közösségi gazdaság adóztatása – jelentéstételi követelmények”), és megfelelőbb lenne erre az elfogadott szövegre hivatkozni.

A szavazás eredménye:

| Mellette: | 62 |
| --- | --- |
| Ellene: | 99 |
| Tartózkodott: | 15 |

Mellette:

62

Ellene:

99

Tartózkodott:

15

---

(1)  Lásd a 2020. júliusban elfogadott, „A közösségi gazdaság adóztatása – jelentéstételi követelmények” című (ECO/500) véleményt (HL C 364., 2020.10.28., 62. o.).

(2)  HL C 458., 2014.12.19., 43. o.

(3)  Lásd a 2020. júliusban elfogadott, „A közösségi gazdaság adóztatása – jelentéstételi követelmények” című (ECO/500) véleményt (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

---

| 2020.12.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 429/187 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 429/187

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Digitalizáció és fenntarthatóság – a jelenlegi helyzet és a szükséges fellépések a civil társadalom szemszögéből

(feltáró vélemény)

(2020/C 429/24)

| Előadó: | Peter SCHMIDT (DE/II) |
| --- | --- |
| Társelőadó: | KOMORÓCZKI István (HU/I) |

Előadó:

Peter SCHMIDT (DE/II)

Társelőadó:

KOMORÓCZKI István (HU/I)

| Felkérés: | a Tanács német elnöksége, 2020.4.7. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke |
| Illetékes szekció: | „Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2020.8.31. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2020.9.17. |
| Plenáris ülés száma: | 554. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 216/2/3 |

Felkérés:

a Tanács német elnöksége, 2020.4.7.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke

Illetékes szekció:

„Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2020.8.31.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2020.9.17.

Plenáris ülés száma:

554.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

216/2/3

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az EGSZB olyan szakpolitikákat szorgalmaz, amelyek még inkább figyelembe veszik a társadalmi értékeinket magában hordozó digitális gazdaságot, és ily módon biztosítják, hogy a digitális jólléti gazdaság a lehető leginkluzívabb legyen, lehetővé téve a munkavállalók, a fogyasztók, a kkv-k, a nagyvállalatok és a nonprofit gazdasági szereplők számára, hogy egyformán élvezzék annak előnyeit, különösen a vidéki területeken. E szakpolitikák közé a következők tartoznak:






  — | olyan költségvetési politika kidolgozása, amely biztosítja, hogy a digitális vállalkozások igazságosan kivegyék a részüket az adófizetésből, |
| --- | --- | --- |

1.1.

—

olyan költségvetési politika kidolgozása, amely biztosítja, hogy a digitális vállalkozások igazságosan kivegyék a részüket az adófizetésből,

| — | az általános adatvédelmi rendeletre (GDPR) építve külön jogszabály kidolgozása a munkahelyi adatvédelemről, valamint a közösségi médiában és az e-kereskedelemben alkalmazott adatvédelemről, |
| --- | --- |

—

az általános adatvédelmi rendeletre (GDPR) építve külön jogszabály kidolgozása a munkahelyi adatvédelemről, valamint a közösségi médiában és az e-kereskedelemben alkalmazott adatvédelemről,

| — | a jelenlegi versenyjogi és monopóliumokra vonatkozó jogszabályok kiigazítása a digitális platformokon működő piacok szabályozása érdekében, |
| --- | --- |

—

a jelenlegi versenyjogi és monopóliumokra vonatkozó jogszabályok kiigazítása a digitális platformokon működő piacok szabályozása érdekében,

| — | a nyílt forráskódú szoftverek és alkalmazások előmozdítása, |
| --- | --- |

—

a nyílt forráskódú szoftverek és alkalmazások előmozdítása,

| — | egyfajta „közpénz – közadat” megközelítés alkalmazása, hogy a közfinanszírozással előállított kutatási adatok nyilvánosan elérhetők legyenek, |
| --- | --- |

—

egyfajta „közpénz – közadat” megközelítés alkalmazása, hogy a közfinanszírozással előállított kutatási adatok nyilvánosan elérhetők legyenek,

| — | egy stratégiai uniós adatkormányzási politika, és ennek részeként a „nyilvános adattárakra” vonatkozó új jogszabályok kidolgozása. |
| --- | --- |

—

egy stratégiai uniós adatkormányzási politika, és ennek részeként a „nyilvános adattárakra” vonatkozó új jogszabályok kidolgozása.

| 1.2. | Az EGSZB kéri a nemzeti és helyi kormányzatokat, hogy támogassák a szövetkezeti jellegű megosztási platformokat. Egyszersmind átlátható, tisztességes és zöld IKT-gyártási láncokat, nagyratörő energetikai szabványokat és az uniós ökotervezési irányelv kiterjesztését is szorgalmazza, és a következőket kéri az Európai Bizottságtól:






  — | igazítsa ki az uniós jogszabályokat úgy, hogy az online vásárlás fenntarthatóbbá váljon, és a csomagolást, a szállításokat és a csomagok visszaküldését illetően dolgozzon ki felelősségteljes politikákat, |
| --- | --- | --- |

1.2.

—

igazítsa ki az uniós jogszabályokat úgy, hogy az online vásárlás fenntarthatóbbá váljon, és a csomagolást, a szállításokat és a csomagok visszaküldését illetően dolgozzon ki felelősségteljes politikákat,

| — | védje a kis piaci szereplőket a monopolisztikus platformokkal szemben, |
| --- | --- |

—

védje a kis piaci szereplőket a monopolisztikus platformokkal szemben,

| — | dolgozzon ki átfogó kritérium- és mutatókészletet a fenntartható szoftvertermékekre vonatkozóan, valamint egy digitális termékútlevelet, |
| --- | --- |

—

dolgozzon ki átfogó kritérium- és mutatókészletet a fenntartható szoftvertermékekre vonatkozóan, valamint egy digitális termékútlevelet,

| — | javítsa a GDPR-t az adattakarékosság és az adatkapcsolás tekintetében, |
| --- | --- |

—

javítsa a GDPR-t az adattakarékosság és az adatkapcsolás tekintetében,

| — | szabjon meg korlátozásokat az online hirdetésre vonatkozóan, hogy ily módon hirdetésmentes területeket hozzon létre. |
| --- | --- |

—

szabjon meg korlátozásokat az online hirdetésre vonatkozóan, hogy ily módon hirdetésmentes területeket hozzon létre.

| 1.3. | A Covid19-világjárvány a szállítmányozás, a termelés és a fogyasztás hirtelen jelentős visszaeséséhez vezetett; az IKT fokozott felhasználása mérsékelte a munkavégzési gyakorlatok és életmódok energiaintenzitását. Az EGSZB megfelelő politikai intézkedéseket szorgalmaz, amelyek segítenek abban, hogy e pozitív fejlemények a világjárvány után megszilárduljanak. Ez természetesen további kérdéseket vet fel a „felhő” és az azt fenntartó adatközpontok energiahatékonyságával kapcsolatban. Például:






  — | az adatközpontok uniós jegyzékének létrehozása (az energiahatékonyságra, az életciklusra, az építőanyagokra stb. kiterjedően), valamint egy éllovas program létrehozása, amely biztosítja, hogy a leginkább energiahatékony adatközpontok váljanak a normává, |
| --- | --- | --- |

1.3.

—

az adatközpontok uniós jegyzékének létrehozása (az energiahatékonyságra, az életciklusra, az építőanyagokra stb. kiterjedően), valamint egy éllovas program létrehozása, amely biztosítja, hogy a leginkább energiahatékony adatközpontok váljanak a normává,

| — | 100 %-ban megújuló energiával való működés előírása az új adatközpontok számára, |
| --- | --- |

—

100 %-ban megújuló energiával való működés előírása az új adatközpontok számára,

| — | a mesterséges intelligencia (MI) felhasználása az éghajlati és energetikai átalakulás támogatására, |
| --- | --- |

—

a mesterséges intelligencia (MI) felhasználása az éghajlati és energetikai átalakulás támogatására,

| — | intézkedésjavaslatok fenntartható MI-megoldások érdekében. |
| --- | --- |

—

intézkedésjavaslatok fenntartható MI-megoldások érdekében.

| 1.4. | Az EGSZB felismerI az intelligens városokkal kapcsolatos fenntartható fejlesztések, ezen belül az integrált mobilitás, energetika és turizmus innovatív megközelítéseinek központi jelentőségét. |
| --- | --- |

1.4.

2.   Előzmények és alapok

| 2.1. | Ez a vélemény a Tanács német elnökségének a felkérésére készült, és a szervezett európai civil társadalom szemszögéből igyekszik megvizsgálni két globális megatrendet, a digitalizációt és a fenntarthatóságot. Az EGSZB üdvözli ezt a zöld és a digitális átállást egymással párhuzamba állító megközelítést, mivel ezek egymáshoz való igazodása kulcsfontosságú Európa jövőbeli virágzásához és rezilienciájához. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Az EU teljes mértékben elkötelezte magát az ENSZ 2030-ig tartó időszakra szóló menetrendje (1)
  és 17 fenntartható fejlődési célja mellett, és fellép a nemzetközi éghajlatváltozási megállapodásokkal, mint például a Párizsi Megállapodással (2) összefüggésben. Ezek megfelelő végrehajtásának garantálása érdekében az EU-nak átfogó stratégiát kell kidolgoznia és véglegesítenie a fenntartható fejlődésre vonatkozóan. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Az EGSZB üdvözli az európai zöld – és szociális – megállapodást (3), valamint a Méltányos Átállást Támogató Alapot, mivel ezek minden bizonnyal biztosítani fogják a klímasemleges gazdaságra való méltányos átálláshoz szükséges nagyszabású beruházásokat. Az EGSZB úgy véli, hogy a körforgásos gazdaság érdekelt feleinek európai platformja (4) kulcsfontosságú a körforgásos gazdaságra vonatkozó új cselekvési terv (5) célkitűzéseinek megvalósításához, és várakozással tekint ezen együttműködés folytatása elé. Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az EU-nak biztosítania kell, hogy a digitalizáció segítse az európai zöld megállapodás megvalósítását. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Az EGSZB üdvözli az EU „Next Generation EU” (6) helyreállítási és újjáépítési csomagját, amelynek célja azoknak a támogatása, akiket gazdaságilag a legsúlyosabban érintett a Covid19-válság. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | A Covid19-világjárvány lehetőséget jelent arra, hogy átgondoljuk, hogyan formáljuk át és újítsuk meg gazdaságunkat, hogy környezeti és társadalmi szempontból fenntarthatóbbá váljon; a válság nem vonhatja el az EU figyelmét ökológiai és fenntarthatósági célkitűzéseiről. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Az EGSZB korábban egy fenntartható és inkluzív jólléti gazdaságot (7) szorgalmazott, amely az emberek és a bolygó érdekeit egyaránt figyelembe veszi; ennek része a digitalizáció megfelelő alkalmazása e cél elérése érdekében. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Az EGSZB úgy véli, hogy a fenntartható fogyasztáshoz kapcsolódó következetes uniós megközelítés (8) az EGSZB által megfogalmazott, a „senki ne maradjon ki” elvre épülő, fenntartható, jólléti gazdaságra vonatkozó stratégiai jövőkép egyik alapvető eleme. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Az EGSZB egy olyan, a digitális jövőbe elvezető európai módszer (9) mellett érvelt, amely az európai társadalmi értékeken és etikai normákon alapul, biztosítva, hogy megragadjuk a gazdaság számára kínálkozó digitális lehetőségeket, de ugyanakkor megvédjük magánéletünket és önrendelkezésünket, valamint tiszteletben tartsuk bolygónk tűrőképességének határait. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Az Európai Bizottság mesterséges intelligenciáról szóló, nemrégiben kiadott fehér könyve (10) a mesterséges intelligencia EU-n belüli elterjedését biztosító stratégiára tesz javaslatot, az EGSZB pedig támogatja az Európai Bizottság azzal kapcsolatos törekvéseit, hogy az EU a mesterséges intelligenciával kapcsolatos kutatás és fejlesztés nemzetközi éllovasává váljon, és ily módon javítsa Európa globális versenyképességét (11). Az EGSZB ugyanakkor üdvözölné, ha a mesterséges intelligenciára vonatkozó stratégiát jobban beépítenék a jelenlegi uniós fenntarthatósági stratégiákba. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Az EGSZB minden érintett érdekelt felet arra kér, hogy vizsgálják meg, hogy az alapvető infrastruktúra, az önrendelkezés erősítése és a transzformáció szempontjából milyen hatásokkal jár a digitalizáció a különböző ágazatokban, illetve az egyes fenntartható fejlődési célokat figyelembe véve. |
| --- | --- |

2.10.

3.   A társadalmi, környezeti és gazdasági szempontból megalapozott digitalizáció felé

| 3.1. | A Covid19 miatti leállás alatt átgondolva a helyzetet, világos, hogy a fenntartható digitális forradalom magában foglalja az emberi tényezőkhöz való igazodást, valamint a nem digitális megoldások megtartását is, gondosan értékelve az ezzel járó kockázatokat és külön hangsúlyt helyezve az ellenálló képességre. Külön prioritás lesz a világszerte az országok között, illetve az egyes országokon belül fennálló digitális szakadék kezelése, külön hangsúlyt helyezve a tagállamokra, nem tévesztve szem előtt a bővítést sem. A tagállamokon belüli digitális szakadék kezeléséhez köz- és magánberuházásokra lesz szükség; a világjárvány egyformán rávilágított a digitális kommunikáció kínálta lehetőségekre és annak hátrányaira is, különösen a vidéki területeken élők esetében. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Ez a vélemény a 8. fenntartható fejlődési célra (tisztességes munka), a 12. fenntartható fejlődési célra (fogyasztás és termelés) és a 13. fenntartható fejlődési célra (éghajlat-politikai fellépés) (12) összpontosít, és így erőteljesen összekapcsolja a környezeti és a társadalmi fenntarthatóság tényezőit. E szempontok összehangolása kulcsfontosságú ahhoz, hogy a digitalizáció olyan formát öltsön, amely mindannyiunk számára előnyös. További kiemelt figyelmet érdemlő pontok a digitális oktatás (4. fenntartható fejlődési cél), az intelligens városok (11. fenntartható fejlődési cél) és az e-egészségügy (3. fenntartható fejlődési cél), és ajánljuk, hogy az EGSZB jövőbeli munkája során részletesebben elemezzék e területeket a civil társadalommal összefüggésben. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | A világjárvány számos napi rutinunkat a digitalizáció megvalósításának nagyszabású kísérleti terepévé alakította át: a kormányok átmenetileg bezárták az iskolákat, és arra kérték a diákokat, hallgatókat és tanárokat, hogy online dolgozzanak, a munkaadóknak pedig gyorsan újra kellett gondolniuk a távmunkához való hozzáállásukat. Ahogyan lassan megszűnnek a korlátozó intézkedések, át kell gondolnunk, hogy milyen mértékű digitalizáció kívánatos és helyénvaló, és a folyamat során, a fenntartható fejlődési célokhoz igazodva hogyan tarthatjuk fenn a generációkon belüli és a generációk közötti méltányosságot.
  Az EGSZB minden érintett érdekelt felet arra kér, hogy a digitalizáció három vetületével – az alapvető infrastruktúrával, az önrendelkezés erősítésével és transzformációval – összefüggésben vizsgálják meg e nem várt „digitális előrelépés” hatásait. Ennek szemléltetésére oktatási és munkakörnyezeteinket mutatjuk be példaként, de azt ajánljuk, hogy ezt heurisztikus módszerként más területeken is alkalmazzák, hogy megragadják e három dimenziót és a hozzájuk kapcsolódó előnyöket és kockázatokat. |
| --- | --- |

3.3.

Az EGSZB minden érintett érdekelt felet arra kér, hogy a digitalizáció három vetületével – az alapvető infrastruktúrával, az önrendelkezés erősítésével és transzformációval – összefüggésben vizsgálják meg e nem várt „digitális előrelépés” hatásait. Ennek szemléltetésére oktatási és munkakörnyezeteinket mutatjuk be példaként, de azt ajánljuk, hogy ezt heurisztikus módszerként más területeken is alkalmazzák, hogy megragadják e három dimenziót és a hozzájuk kapcsolódó előnyöket és kockázatokat.

3.3.1.   Alapvető digitális infrastruktúra

Jóllehet magától értetődőnek tartjuk, hogy az internet Európában sokunk számára szinte egyetemes hozzáférést biztosít a tudáshoz, folytatnunk kell az online szolgáltatások minőségének, biztonságának, megbízhatóságának, inkluzivitásának és hozzáférhetőségének a fokozására irányuló munkát. Az egyre inkább a mesterséges intelligencia által uralt kor felé haladva rendkívül fontos e váratlan helyzet tudományos, társadalmi és pedagógiai tapasztalatainak és eredményeinek az elemzése, figyelembe véve az UNESCO mesterséges intelligenciáról szóló közelmúltbeli jelentését is (13). Ezzel összefüggésben máris ismert számunkra, hogy jelentős társadalmi egyenlőtlenségek állnak fenn, gondolva az elektronikus berendezések, a képzés és a konnektivitás hiányára.

Az elővigyázatosság elvével összhangban a potenciális negatív tényezők közé tartozhat a képernyő előtt töltött idő növekedése, általában véve a készülékeknek való kitettség, a testtartás, a sugárzás, az 5G egészségünket érintő hatásaival kapcsolatos aggodalmak, az „álhírek”, az internetes csalás, az internetes megfélemlítés és a megfigyeléssel kapcsolatos kérdések – ezek mindegyike további komoly kutatást indokol.

3.3.2.   A digitalizáció mint az önrendelkezés erősítésének eszköze

Ami a pozitív oldalt illeti, mindannyian drámai emlékeztetőt kaptunk arról, hogy milyen lehetőségek rejlenek a digitalizációban az önrendelkezés eszközeként a mindennapi életben. Például az információk könnyen hozzáférhetők, és ez lehetővé teszi az egész életen át tartó önálló tanulást és a rugalmas munkavégzést. A változatos és gazdag környezetben audio-, video- és szöveges anyagok, animációk, virtuális képzési környezetek, élő chat, kiterjesztett valóság és virtuális valóság érhető el számos témában, időbeosztásunkhoz és szükségleteinkhez igazodva, akár diákok, hallgatók, munkavállalók vagyunk, akár egyszerűen csak új ismereteket vagy készségeket szeretnénk elsajátítani.

Az internet a civil társadalmi mozgalmak katalizátora is, és különösen hatékonynak bizonyult az emberek politikai vagy környezeti fellépések – például a Péntekek a jövőért – érdekében való mozgósítása terén, vagy mint azt látványosan szemléltették az utóbbi évek hongkongi demonstrációi.

Ugyanakkor nagyra értékeljük, hogy a „csúcstechnológiai” digitalizáció alkalmazása nem feltétlenül vezet nagyobb fenntarthatósághoz – például az „alacsony technológiai” megközelítéseket használó őslakos közösségek vagy idős emberek csoportjai általában fenntarthatóbb, nem digitális megoldásokkal rendelkeznek.

3.3.3.   A digitalizáció mint az átalakítás eszköze

Az e „globális laborkísérlet” keretében levont tanulságok nagyszerű lehetőséget kínálnak arra, hogy következtetéseket vonjunk le arra vonatkozóan, hogy ez hogyan hat majd a jövőbeli helyzet alakulására, gondolva például a testre szabott távtanulás és a helyszíni jelenléten alapuló oktatás ideális elegyére. A világ legmagasabban rangsorolt intézményei már most is működtetnek virtuális szabadegyetemeket, olyan együttműködések révén, mint például a Coursera, amelyek mindenki számára elérhetővé teszik az álomegyetemek egyes előnyeit.

Mindez szembeszökő környezeti és társadalmi hatásokkal jár. Sokkal kevesebb az üzleti út, ami általánosságban csökkenti a levegő- és környezetszennyezést, csökkenti a zajt, az embereket érő stresszt, és valószínű, hogy ezen új viselkedésminták egy része a kilábalás után is meg fog maradni. Sokak több időt tölthettek otthon/a családjukkal, és előtérbe kerültek a helyi szállítók, például a mezőgazdasági üzemek üzletei, jóllehet egyértelmű, hogy egyesek számára nagy nehézségek is adódtak.

Ami az infrastruktúrát illeti, ez egy tökéletes alkalom a közösségi beruházásokkal és a költséghatékonysággal kapcsolatos kérdések felvetésére és elemzésére.

3.4.   8. fenntartható fejlődési cél: tisztességes munka és jólléti gazdaság

A jólléti gazdasági szempontjából nagy lehetőségek rejlenek a digitalizációban. Az előnyök azonban nem egyenletesen oszlanak el, és fennáll annak a kockázata, hogy a tőke és az eszközök növekvő része kis számú szereplő kezében fog összpontosulni. A legtöbb digitális platform és szoftvervállalkozás az USA-ban és Ázsiában található (14). Az európai kkv-k e cégek szolgáltatásaitól függenek, és például a Fulfilment By Amazon szolgáltatás igénybevételével a jogdíjak miatt elveszítik értékesítési árbevételeik egy részét. Ahhoz, hogy fellépjünk ez ellen az oligopolizációs tendencia ellen, egy inkluzív jólléti gazdaságot kell kiépítenünk Európában. Az EGSZB támogatja a költségvetési politika oly módon történő alakítását, hogy a digitális vállalkozások igazságosan kivegyék a részüket az adófizetésből (15).

3.4.1.   A digitalizáció és a foglalkoztatásra gyakorolt hatásai

A munkakörnyezetben a digitalizáció számos lehetőséget kínál a munkavégzés kívánatos racionalizálására (16), például úgynevezett cobotok (17) alkalmazásával, de bizonyos kockázatokkal is jár, hacsak nem integráljuk stabilan európai társadalmi értékeinkbe és etikai normáinkba, az emberi irányítás elsőbbségét magában foglaló megközelítés alkalmazásával. Ezzel összefüggésben a következő konkrét kihívások merülnek fel:

| — | A munkahelyek bevételhez viszonyított arányának eltolódása az új üzleti szegmensekben, mivel a digitális vállalkozások kevesebb munkahellyel nagyobb árbevételt fognak előállítani. A legtöbb tudományos vizsgálat azt feltételezi, hogy a digitalizáció nettó hatása a munkaerőpiacon a munkanélküliség növekedéséhez fog vezetni (18) (19) (20) (21) (22) (23). |
| --- | --- |

—

A munkahelyek bevételhez viszonyított arányának eltolódása az új üzleti szegmensekben, mivel a digitális vállalkozások kevesebb munkahellyel nagyobb árbevételt fognak előállítani. A legtöbb tudományos vizsgálat azt feltételezi, hogy a digitalizáció nettó hatása a munkaerőpiacon a munkanélküliség növekedéséhez fog vezetni (18) (19) (20) (21) (22) (23).

| — | A munkahelyek bizonytalanná válása, ami azt jelenti, hogy valószínűleg kevesebb embernek lesz megelégedettségre okot adó és jól fizetett munkája, és egyre többen találják majd magukat olyan helyzetben, hogy nem stabil foglalkoztatási feltételek mellett kénytelenek dolgozni az úgynevezett haknigazdaságban, amelyet részidős munkavégzés, rövid lejáratú és nulla órás szerződések jellemeznek (24) (25) (26) (27) (28). |
| --- | --- |

—

A munkahelyek bizonytalanná válása, ami azt jelenti, hogy valószínűleg kevesebb embernek lesz megelégedettségre okot adó és jól fizetett munkája, és egyre többen találják majd magukat olyan helyzetben, hogy nem stabil foglalkoztatási feltételek mellett kénytelenek dolgozni az úgynevezett haknigazdaságban, amelyet részidős munkavégzés, rövid lejáratú és nulla órás szerződések jellemeznek (24) (25) (26) (27) (28).

| — | A jövedelmek polarizálódása, mivel a bruttó hazai termék béreknek tulajdonítható része csökken, míg a befektetésből származó jövedelmek (29) részaránya nő (30) (31) (32). A jövedelmek e polarizálódása lenyomhatja a vásárlóerőt (33) (34) (35). |
| --- | --- |

—

A jövedelmek polarizálódása, mivel a bruttó hazai termék béreknek tulajdonítható része csökken, míg a befektetésből származó jövedelmek (29) részaránya nő (30) (31) (32). A jövedelmek e polarizálódása lenyomhatja a vásárlóerőt (33) (34) (35).

| — | A munkaerő és a munkaerő feletti ellenőrzés kiszervezésének az irányába tartó tendencia. Az otthonról történő munkavégzéskor az önállóság terén érzékelt előnyök nem mehetnek a munkavállalói érdekek (pl. biztonságos munkahely, stabil munkafeltételek, a munkahelyi hálózatból történő kijelentkezéshez való jog és munkahelyi adatvédelem) rovására. Az EGSZB ezért kéri az EU általános adatvédelmi rendeletének határozott értelmezését, és javasolja, hogy készüljön külön jogszabály a munkahelyi adatvédelemről. |
| --- | --- |

—

A munkaerő és a munkaerő feletti ellenőrzés kiszervezésének az irányába tartó tendencia. Az otthonról történő munkavégzéskor az önállóság terén érzékelt előnyök nem mehetnek a munkavállalói érdekek (pl. biztonságos munkahely, stabil munkafeltételek, a munkahelyi hálózatból történő kijelentkezéshez való jog és munkahelyi adatvédelem) rovására. Az EGSZB ezért kéri az EU általános adatvédelmi rendeletének határozott értelmezését, és javasolja, hogy készüljön külön jogszabály a munkahelyi adatvédelemről.

| — | A mesterséges intelligencia célzott felhasználása a munkaerőpiac működésének javítására, pl. a készségek iránti igények és a munkaidőre és -feltételekre gyakorolt hatások előrejelzésével, a jólléti gazdaság megvalósítása céljából. (Ez egy alapjövedelem bevezetésével, a teljes munkaidős állások esetében a munkaidő csökkentésével és a rosszul fizető állások esetében alkalmazott adókivetésekkel kapcsolatos megfontolásokat is magában foglalhat.) |
| --- | --- |

—

A mesterséges intelligencia célzott felhasználása a munkaerőpiac működésének javítására, pl. a készségek iránti igények és a munkaidőre és -feltételekre gyakorolt hatások előrejelzésével, a jólléti gazdaság megvalósítása céljából. (Ez egy alapjövedelem bevezetésével, a teljes munkaidős állások esetében a munkaidő csökkentésével és a rosszul fizető állások esetében alkalmazott adókivetésekkel kapcsolatos megfontolásokat is magában foglalhat.)

3.4.2.   Hatalom az adatok felhalmozása révén

A „digitális óriások” megjelenése a monopolizálódás és oligopolizálódás révén torzítja a versenyt. Ezenfelül az információk és a tudás koncentrálódása a politikai szuverenitásra és a személyes önrendelkezésre is kihat, mivel az internetes forgalom nagy részei (pl. személyes és piaccal kapcsolatos adatok, hírek és nyilvános megszólalások) néhány globális (nem uniós) informatikai vállalat kezében vannak. Az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, hogy a digitális platformok (36) piacainak a szabályozása céljából igazítsa ki a jelenlegi versenyjogot és monopóliumokra vonatkozó jogszabályokat. Az EGSZB megjegyzi továbbá, hogy az általános adatvédelmi rendelettel összefüggésben fontos a polgárok jogainak védelme, és hogy nyíltan meg kell vitatni a megfigyelő kapitalizmus kizsákmányolással kapcsolatos szempontját.

Ezenfelül az olyan platformok, mint például az Amazon, egyre inkább piaci szereplőként is fellépnek saját piacaikon, miközben egyidejűleg ellenőrzik a gazdasági infrastruktúrát (azaz a vásárlási platformot, a forgalmazási csatornákat és a hirdetéseket), amelyben sok ezer versengő eladó kínálja a termékeit. Az Amazon az ezektől a harmadik fél eladóktól származó adatokat arra használja fel, hogy a saját termékeinek az értékesítéseit ösztönözze, és ily módon hátrányos helyzetbe hozza a versenytársait (37). Az ilyen visszaélésszerű gyakorlatokat az uniós versenyjognak az indiai FDI-szabályozás (38) mintájára történő felülvizsgálatával lehetne azonosítani és szankcionálni.

Ahhoz, hogy minden piaci szereplő számára garantálni lehessen a tisztességes versenyfeltételeket, létfontosságú, hogy biztosítsuk a digitális platformok új piacainak (39) a semlegességét. Az EGSZB szerint úgy kellene szabályozni a digitális gazdaságban működő „természetes monopóliumokat”, hogy azokat a civil társadalom vagy a hatóságok irányítsák (40). Ez interoperabilitást foglal magában az egymással versengő platformok között, ami biztosítja a digitális piacon belüli versenyt, például az információcserére szolgáló kötelező, előre meghatározott felületekre vonatkozó jogszabályokkal.

3.4.3.   Adatkormányzás: egy stratégiai uniós adatkormányzási politika felé

Az EGSZB kéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy mozdítsák elő a nyílt forráskódú szoftvereket és alkalmazásokat mint olyan eszközöket, amelyek a nyílt hozzáférést és a hasznok méltányos elosztását lehetővé tevő üzleti modelleket és alkalmazásokat ösztönzik.

Az EGSZB ezen túlmenően a „közpénz – közadat” megközelítés mellett áll ki, amely szerint a közfinanszírozásban részesülő kutatási és fejlesztési projektek számára előírják, hogy tegyék elérhetővé az adatokat, például kreatív közvagyonként vagy nyilvános szerzői jogi engedélyek keretében.

Ezenfelül az EGSZB javasolja egy stratégiai uniós adatkormányzási politika kidolgozását, amely egyensúlyt teremt azon igény között, hogy az adatokat a lehető legnyíltabbá kell tenni, illetve annak biztosítása között, hogy az állami gazdasági szereplők és a kkv-k alapvető tevékenységei ne kerüljenek át a nagy internetes és adatvállalatokhoz. A múltban az egyszerű „nyílt adatok” egyoldalúan átjátszódtak a nagy internetvállalatok kezébe. Az EGSZB „nyilvános adattárak” létrehozását szorgalmazza, amelyek közvetítőként működnének az adatokat előállító szereplők és/vagy az adatokat felhasználni kívánó szereplők között. Különböző adattárakat lehetne létrehozni a mobilitással kapcsolatos adatok, a várossal kapcsolatos adatok stb. számára. Új jogszabályokra van szükség, amelyek közmegbízatásokat hoznak létre kormányzati vagy civil társadalmi szervezetek számára arra vonatkozóan, hogy befogadják ezeket az adattárakat, és ennek részeként döntsenek a termékekhez és szolgáltatásokhoz való hozzáférésről és azok közös felhasználásáról. A közszolgáltatások szempontjából lényeges adatoknak egyensúlyt kell teremteniük a vállalkozói innováció, az állami szuverenitás, az egyetemes hozzáférési jog és a polgárok jóléte között. Előre tekintve rendkívül fontos a blokklánc-technológiák továbbfejlesztése és az algoritmusok átláthatóságának biztosítása.

3.5.   12. fenntartható fejlődési cél: Felelős fogyasztás és termelés

A digitális alkalmazások nagymértékben alkalmasak lehetnek a fenntartható fogyasztás (41) előmozdítására, ezért az EGSZB kéri a nemzeti és helyi kormányzatokat, hogy támogassák az szövetkezeti jellegű megosztási platformokat, valamint a fenntartható termékeket kínáló e-kereskedelmi platformokat (42). Az élelmiszerek fenntarthatósági címkézésének új, intelligens fenntarthatósági rendszere, amelyre nemrégiben az ESZGB javaslatot tett, átfogó tájékoztatást nyújtana a termékekről (43), hogy előmozdítsa a fenntartható fogyasztói döntéseket, és egészségesebb étrendhez vezetne (44).

Az online vásárlás fenntarthatóságának növelése érdekében az EGSZB azt javasolja, hogy dolgozzanak ki uniós jogszabályokat a visszaküldött csomagok mennyiségének csökkentését célzó helyes gyakorlatok előmozdítására (pl. az ingyenes visszaküldés korlátozásával) (45), tiltsák meg a visszaküldött csomagok megsemmisítését, mozdítsák elő a szállítások kötegelését, és növeljék a kiszállító járművek kihasználtságát.

Az összes adatforgalom 60 %-a video streaming. Mint azt a Covid19-járvány alatti önkéntes korlátozás megmutatta, az alacsony felbontású alternatívákat széles körben elfogadják, és ezek fenntarthatóbbak, ezért ezeket kell ösztönözni.

3.5.1.   Fenntartható IKT

Az IKT-hardverek gyártása során a körforgásos gazdaság normáit kell alkalmazni. A problémák közé tartozik a ritkaföldfémek és egyéb anyagok bányászata, valamint a készülékek gyártása, amely gyakran rossz munka- és környezeti feltételek mellett történik (pl. Kínában és a világ déli részében).

Az EGSZB nagyobb mértékű átláthatóságot szorgalmaz az IKT-gyártási láncokban. Ki kell terjesztenünk a környezettudatos tervezésről szóló uniós irányelvet (46), hogy az átfogó gyártási szabványokat tartalmazzon, többek között a következőkre vonatkozóan: i. fenntartható anyagok (újrahasznosított és megújuló erőforrások); ii. hardvertervezés (az élettartam maximalizálása, modulrendszerű és javítható készülékek); iii. a termék fizikai élettartamának végéig álljanak rendelkezésre szoftverfrissítések; iv. meghosszabbított szavatossági idők; v. a működőképes készülékek újrahasználata és az anyagok hasznosításának növelése; vi. nagyratörő energetikai szabványok, ezen belül egy éllovas rendelet, amely a legenergiahatékonyabb terméket határozza meg minimumszabványként; vii. fenntarthatósági szabványok a szoftverek és alkalmazások fejlesztése tekintetében, amelyek olyan szoftverek tervezésére ösztönzik a fejlesztőket, amelyek használat közben a lehető legalacsonyabb szinten tartják az adatforgalmat és a hardverek kihasználtságát. Az EGSZB üdvözli a fenntartható tervezésre vonatkozó karlskronai nyilatkozatot, és kéri, hogy az Európai Bizottság dolgozzon ki átfogó kritériumokat a fenntartható szoftvertermékek tekintetében (47) (48).

3.5.2.   Átlátható termékláncok

A digitalizációnak elő kell mozdítania az átláthatóságot és a felelősségvállalást a termékláncok mentén. Az EGSZB üdvözli azt az európai zöld megállapodásban szereplő javaslatot, amelyet digitális környezeti szakpolitikai menetrendjében a német kormány is megismételt, és amely szerint egy „digitális termékútlevelet” kellene létrehozni, amely információkat tartalmazna az anyagokra és a gyártás során alkalmazott szabványokra vonatkozóan, és így a vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó európai stratégiával (49) összhangban azonosíthatóak lennének a fenntartható termeléssel összefüggő hiányosságok, a munkaügyi normákra is kiterjedően.

3.5.3.   A szövetkezeti jellegű platformok megerősítése

Az EGSZB kéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy segítsék elő az internetes szövetkezeti platformok fejlesztését, amelyek semleges közvetítőként működve jobban elosztják a hasznokat a gyártók/szolgáltatók között, és bevonják az irányításba, a döntéshozatalba és a hasznok elosztásába a polgárokat/fogyasztókat.

A szövetkezeti jelleggel működtetett CoopCycle szövetség például kilenc európai városban biztosítja a kerékpáros kiszállítás koordinálására szolgáló platformhoz szükséges szoftvert. A Fairbnb bérbeadási platform a városokat és régiókat is bevonja érdekelt félként. Azáltal, hogy bevételeinek 50 %-át a helyi közösség projektjeire adományozza, az európai turizmus új felfogását mozdítja elő, amely az utazók és a vendéglátók számára egyaránt előnyös.

Az EGSZB politikai támogatást szorgalmaz, hogy ezek a platformok Európa-szerte növekedhessenek. A közbeszerzési szabályokat ki kell igazítani, biztosítva, hogy a helyi hatóságok kedvezményes bánásmódban részesíthessék őket.

3.5.4.   Online hirdetés és fogyasztás

Az EGSZB aggályosnak tartja az olyan e-kereskedelmi platformok terjedését, amelyek a fogyasztás nem fenntartható formáit mozdítják elő. Az online vásárlási döntések nyomon követése és a reklámok személyre szabása elősegíti a nem fenntartható tömeges fogyasztást. Az EGSZB úgy véli, hogy az adatok harmadik felek céljaira való felhasználásával kapcsolatban a GDPR nem ad kellő megoldást, és kéri az Európai Bizottságot, hogy az adattakarékosság (adatminimalizálás) és az adatkapcsolás elvét illetően bővítse ki ezt a jogszabályt.

Az EGSZB egyszersmind kéri az online hirdetés korlátozását. A hirdetéseket sok tagállamban tiltják a közterületeken, például az iskolákban. Az EGSZB támogatná, hogy az interneten is legyenek hirdetésmentes felületek, különösen a keresőmotorokon és a közösségi médiában. Az EGSZB megállapítja, hogy az online hirdetésekből származó összes globális bevétel (több mint évi 300 milliárd USD (50)) nagyjából fele két amerikai vállalathoz kerül: a Google-hoz és a Facebookhoz.

Az EGSZB üdvözli az olyan kezdeményezéseket, mint a mesterséges intelligencián alapuló „zöld fogyasztást segítő asszisztens”, amelyen most dolgozik az Einstein Center Digital Future és az Ecosia.org, és amelynek célja hogy keresőmotorok fejlesztésével segítse a fogyasztókat fenntarthatóbb termékek és szolgáltatások vásárlásában.

3.6.   13. fenntartható fejlődési cél: Fellépés az éghajlatváltozás ellen

3.6.1.   Digitalizáció a környezetvédelem és az éghajlatváltozás elleni küzdelem érdekében

Az EGSZB üdvözli a környezetvédelmet és a fenntarthatóságra való átállást lehetővé tevő digitális megoldásokat a közlekedés, az energetikai rendszerek, az épületek, a mezőgazdaság területén és más ágazatokban. Egy svájci tanulmány megállapította például, hogy az IKT évente akár 6,99 millió tonna szén-dioxid-egyenértéket (CO2-egyenérték) is megtakaríthat, évi 2,69 millió tonna CO2-egyenérték saját szénlábnyom mellett (51). Más tanulmányok szerint még ennél is többet meg lehet takarítani (52). Az EGSZB azonban megjegyzi, hogy a gazdaság és a társadalom általános digitalizációja eddig nem járult hozzá az energiaigény és a szén-dioxid-kibocsátás csökkentéséhez (53). Ezért ahhoz, hogy az IKT-ban rejlő lehetőségeket ki lehessen aknázni az éghajlat- és a környezetvédelemhez, támogató szakpolitikák kellenek, például a visszacsapó és indukciós hatások mérsékléséhez.

3.6.2.   A szerverfarmok energiafogyasztása

A „felhő” fizikai adatközpontokból áll, amelyek megépítése erőforrás-igényes, működtetése pedig energiaigényes. Az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, hogy működjön együtt az uniós tagállamokkal az adatközpontok uniós jegyzékének létrehozása érdekében úgy, hogy ez az együttműködés kiterjedjen az energiahatékonyságra, az életciklusra és az építőanyagokra is. Ezenfelül az EGSZB üdvözölné, ha az Európai Bizottság olyan jogszabályt alkotna, amely a hulladékhő legjobb hasznosítása érdekében előirányozná az adatközpontok városi lakóterületekbe vagy gazdasági övezetekbe való integrálását.

Az EGSZB egy éllovas program létrehozását ajánlja, amelyben a leghatékonyabb adatközpont válik a normává. Az EGSZB üdvözölné, ha közös megállapodás születne a tagállamok körében arról, hogy kötelezővé tennék az új adatközpontok 100 %-ban megújuló energiával való megépítését.

Az EGSZB ajánlja a mesterséges intelligencia felhasználását az állami szintű éghajlatvédelem és az energetikai átállás támogatása érdekében.

| — | Mint azt a mesterséges intelligenciáról szóló fehér könyv javasolta, az Európai Bizottságnak intézkedéseket kellene javasolnia arra vonatkozóan, hogyan mozdíthatják elő a tagállamok a mesterséges intelligencián alapuló fenntartható megoldásokat. |
| --- | --- |

—

Mint azt a mesterséges intelligenciáról szóló fehér könyv javasolta, az Európai Bizottságnak intézkedéseket kellene javasolnia arra vonatkozóan, hogyan mozdíthatják elő a tagállamok a mesterséges intelligencián alapuló fenntartható megoldásokat.

| — | A mesterséges intelligencia által vezérelt önjáró járművek a forgalom optimalizálására/ környezetkímélő vezetésre szolgáló algoritmusok révén vagy a teljes mértékben elektromos járműflottákkal nyújtott fuvarmegosztó szolgáltatásokkal csökkenthetnék az üvegházhatásúgáz-kibocsátást a városi közlekedésben. |
| --- | --- |

—

A mesterséges intelligencia által vezérelt önjáró járművek a forgalom optimalizálására/ környezetkímélő vezetésre szolgáló algoritmusok révén vagy a teljes mértékben elektromos járműflottákkal nyújtott fuvarmegosztó szolgáltatásokkal csökkenthetnék az üvegházhatásúgáz-kibocsátást a városi közlekedésben.

| — | A mesterséges intelligencia egy elosztott hálózat révén növelheti a megújuló energia keresletének és kínálatának kiszámíthatóságát, vagy javíthatja az energiatárolást, a hatékonyságot és a terhelésgazdálkodást. |
| --- | --- |

—

A mesterséges intelligencia egy elosztott hálózat révén növelheti a megújuló energia keresletének és kínálatának kiszámíthatóságát, vagy javíthatja az energiatárolást, a hatékonyságot és a terhelésgazdálkodást.

3.7.   Intelligens városok és más példák

Az EGSZB üdvözli az intelligens városokkal kapcsolatos technológiák felhőalapú alkalmazásait, amelyek a jobb döntések lehetővé tételét szem előtt tartva valós időben kezelik az adatokat, például a hulladékbegyűjtés egyszerűsítése, a forgalmi torlódások csökkentése, a jobb levegőminőség és az energia jobb elosztása érdekében (100 %-ban megújuló energiarendszerekkel, hálózatgazdálkodással, valamint fluktuáló villamosenergia-ellátással és -kereslettel).

| 3.7.1. | A mobilitás kulcsfontosságú terület, a mobilitási szolgáltatás (MaaS) elképzelésével együtt, amely a szén-dioxid-kibocsátások csökkentése érdekében a tömegközlekedés és a magán közlekedés integrálásával segíti a közterületek, az adatok és az infrastruktúra jobb használatát. A multimodális közlekedés, ezen belül a közös gépkocsihasználat, a közös kerékpárhasználat, a tömegközlekedés, a taxi és más közlekedési módok sokkal vonzóbbá tehetik a tömegközlekedést és a közös járműhasználaton alapuló közlekedést, és csökkenthetik a személygépkocsiktól való függőséget. Íme, három élen járó példa a tagállamokból:






  — | Amszterdam megosztja a forgalmi adatokat az érdekelt felekkel, hogy lehetővé tegye a tömegközlekedéssel integrált térképalkalmazások fejlesztését. |
| --- | --- | --- |

3.7.1.

—

Amszterdam megosztja a forgalmi adatokat az érdekelt felekkel, hogy lehetővé tegye a tömegközlekedéssel integrált térképalkalmazások fejlesztését.

| — | Barcelona híres 9-es metróvonala 47,8 km hosszan jár majd, és vezető nélküli vonatokkal szállítja az utasokat a repülőtérre és a vasútállomásokra. |
| --- | --- |

—

Barcelona híres 9-es metróvonala 47,8 km hosszan jár majd, és vezető nélküli vonatokkal szállítja az utasokat a repülőtérre és a vasútállomásokra.

| — | Koppenhága innovatív intelligens kerékpáros rendszerét a levegőminőség és a forgalmi torlódások nyomon követésére és kezelésére használják fel. |
| --- | --- |

—

Koppenhága innovatív intelligens kerékpáros rendszerét a levegőminőség és a forgalmi torlódások nyomon követésére és kezelésére használják fel.

| 3.7.2. | Az EGSZB üdvözli Barcelona intelligens és fenntartható szakpolitikáit, valamint az intelligens városokkal kapcsolatban zajló uniós projekteket, mint például:






  — | A REMOURBAN projekt (54) keretében a városok felújításához kapcsolódó különféle műszaki innovációkat és üzleti modelleket fognak tesztelni, Valladolid (Spanyolország) és vélhetően Serain (Belgium) és Miskolc (Magyarország) részvételével. |
| --- | --- | --- |

3.7.2.

—

A REMOURBAN projekt (54) keretében a városok felújításához kapcsolódó különféle műszaki innovációkat és üzleti modelleket fognak tesztelni, Valladolid (Spanyolország) és vélhetően Serain (Belgium) és Miskolc (Magyarország) részvételével.

| — | Az intelligens városokkal foglalkozó uniós projekt, a MAtchUP (55)„világítótornyai” olyan idegenforgalmi központok, mint Valencia (Spanyolország), Drezda (Németország) és Antalya (Törökország). |
| --- | --- |

—

Az intelligens városokkal foglalkozó uniós projekt, a MAtchUP (55)„világítótornyai” olyan idegenforgalmi központok, mint Valencia (Spanyolország), Drezda (Németország) és Antalya (Törökország).

| 3.7.3. | A fenntartható turizmus kulcsfontosságú a Covid utáni kilábaláshoz. Az EGSZB e kérdéssel foglalkozó közelmúltbeli véleményeire kell építenünk (56). Külön ösztönöznünk kell az olyan, szennyezésmentes közlekedési módokat, mint a kerékpározás, valamint a tömegközlekedést, az üzemanyagot egyre hatékonyabban hasznosító repülőgépmotorokat kell fejlesztenünk, és elő kell mozdítanunk az ökocímke-tanúsítvánnyal rendelkező szálláshelyek felújítását. |
| --- | --- |

3.7.3.

| 3.7.4. | Az EGSZB üdvözli a mezőgazdasági termelés digitalizációja terén a fenntartható megoldásokat, és utal nemrégiben kiadott véleményére (57), amely az Európai Bizottság „a termelőtől a fogyasztóig” stratégiájáról szól. Az EGSZB szeretné, ha biztosítanák, hogy a szükséges agroökológiai átalakításhoz a kis és közepes méretű mezőgazdasági üzemek is élvezhessék a digitális megoldások előnyeit, amennyiben igénylik ezt, illetve ha az ilyen megoldások megfizethetőek és az üzemek ellenőrzése alatt maradnak. Rengeteg az innovatív technológiai alkalmazás, amelyek közül sok egyértelműen előnyös a fenntarthatóbb élelmiszer-előállítás felé vezető úton (pl. drónok a termények és az állatok nyomon követésére, robotok a vetéshez, a gyomirtáshoz, a betakarításhoz és a fejéshez, valamint a „vertikális mezőgazdasági üzemek” lehetősége a városokban, sokkal kisebb vízfelhasználás és helyi ellátás mellett). Ezzel összefüggésben ösztönözzük a közös felelősségvállalást, a megosztott adatrendszereket (58) és az egyéb innovatív modelleket.
  A digitális forradalom mezőgazdasági termelésben való kezelése kapcsán összetett kihívások adódnak. Ennek kapcsán felhívjuk a figyelmet az olyan kezdeményezésekre, mint a FAIRshare (59), amelynek célja a mezőgazdasági gyakorlatok optimalizálását szolgáló digitális eszközök használatának előmozdítása. Ezzel összefüggésben különösen fontos a készségek és a bizalom építése a sajátos vidéki digitális szakadék kezelése során. |
| --- | --- |

3.7.4.

A digitális forradalom mezőgazdasági termelésben való kezelése kapcsán összetett kihívások adódnak. Ennek kapcsán felhívjuk a figyelmet az olyan kezdeményezésekre, mint a FAIRshare (59), amelynek célja a mezőgazdasági gyakorlatok optimalizálását szolgáló digitális eszközök használatának előmozdítása. Ezzel összefüggésben különösen fontos a készségek és a bizalom építése a sajátos vidéki digitális szakadék kezelése során.

| 3.7.5. | Az e-egészségügy központi szerepet játszik a megalapozott, tényeken alapuló döntéshozatalban, az ápolási-gondozási folyamatok átláthatóságában, a hibák csökkentésében, a diagnosztika pontosságának javításában és a költséghatékonyságban, valamint a várakozási idők és a hulladék csökkentésében. A világjárvány miatt elrendelt közösségi távolságtartás és karantén ugrásszerűen megnövelték az e-egészségügyben rejlő lehetőségek sokkal szélesebb körű ismertségét. |
| --- | --- |

3.7.5.

Kelt Brüsszelben, 2020. szeptember 17-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  https://www.un.org/sustainabledevelopment/development-agenda/.

1

(2)  https://unfccc.int/process-and-meetings/the-paris-agreement/the-paris-agreement.

2

(3)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/european-green-deal-communication_en.pdf.

3

(4)  ECESP, https://circulareconomy.europa.eu/platform/en.

4

(5)  CEAP, https://ec.europa.eu/environment/circular-economy/.

5

(6)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/factsheet_1_en.pdf.

6

(7)  Az EGSZB véleménye: A fenntartható gazdaság, amelyre szükségünk van (HL C 106., 2020.3.31., 1. o.).

7

A fenntartható gazdaság, amelyre szükségünk van

(8)  Az EGSZB véleménye: Fenntartható termelés és fogyasztás (lásd e Hivatalos Lap 51. oldalát).

8

Fenntartható termelés és fogyasztás

(9)  Az EGSZB véleménye: Európa digitális jövőjének megtervezése (HL C 364., 2020.10.28., 101. o.).

9

Európa digitális jövőjének megtervezése

(10)  Fehér könyv a mesterséges intelligenciáról: a kiválóság és a bizalom európai megközelítése, https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/commission-white-paper-artificial-intelligence-feb2020_hu.pdf.

10

(11)  A versenyképességet ebben az összefüggésben nem szabad csak a mennyiség alapján meghatározni, hanem a minőséget is figyelembe kell venni, egyensúlyba hozva ezzel a gazdasági jólétet, a környezeti szempontokat és a társadalmi befogadást.

11

(12)  Az Üzleti Világtanács a Fenntartható Fejlődésért által elvégzett – környezeti, társadalmi és irányítási szempontokkal kapcsolatos vállalati beszámolókra és közzétételre vonatkozó – 7. éves felülvizsgálat (2019) szerint ezek a leggyakrabban említett fenntartható fejlődési célok.

12

(13)  UNESCO: Steering AI and advanced ICTs for knowledge societies: a Rights, Openness, Access, and Multi-stakeholder Perspective (A mesterséges intelligencia és a fejlett információs és kommunikációs technológiák irányítása a tudáson alapuló társadalmak érdekében: a jogok, a nyíltság, a hozzáférés és több érdekelt fél szempontjainak figyelembevétele).

13

Steering AI and advanced ICTs for knowledge societies: a Rights, Openness, Access, and Multi-stakeholder Perspective

(14)  Mint például az USA-ban a Google/Alphabet, az Apple, a Facebook, az Amazon, Kínában pedig az Alibaba és a Tencent.

14

(15)  Ilyen például a Franciaországban bevezetett digitális szolgáltatási adó; ezt azonban a nem uniós vállalkozásokkal szembeni megkülönböztetésként érzékelték.

15

(16)  Robotizáció, automatizáció, mesterséges intelligencia, munkavégzési hatékonysági javítások és ágazati változások révén elért racionalizálás.

16

(17)  A cobot egy együttműködő robot, amely együtt tud dolgozni az emberekkel oly módon, hogy ismétlődő, nem kívánatos vagy veszélyes feladatokat vesz át, és inspirálóbb új feladatokat hoz létre.

17

(18)  Muro/Maxim/Whiton, Automation and Artificial Intelligence: How machines are affecting people and places (Automatizálás és mesterséges intelligencia: hogyan hatnak a gépek az emberekre és helyekre), 2019.

18

Automation and Artificial Intelligence: How machines are affecting people and places

(19)  Frey/Osborne, The future of employment: How susceptible are Jobs to Computerisation? (A foglalkoztatás jövője: mennyire fogékonyak a munkahelyek a számítógépesítésre?), 2013. A szerzők nem tesznek semmilyen pontos kijelentést arra vonatkozóan, mennyire gyorsan fog ez a folyamat kibontakozni, hanem viszonylag homályosan egy vagy két évtizedről beszélnek.

19

The future of employment: How susceptible are Jobs to Computerisation?

(20)  Ziehran/Gregory/Arntz, The risk of automation for jobs in OECD countries: a comparative analysis (Az automatizálás kockázatai az OECD-országok munkahelyei szempontjából: összehasonlító elemzés), OECD Social, Employment and Migration, 2016.

20

The risk of automation for jobs in OECD countries: a comparative analysis

(21)  International Federation of Robotics: The Impact of Robots on Productivity, Employment and Jobs (A robotok hatása a termelékenységre, a foglalkoztatásra és a munkahelyekre), 2017.

21

The Impact of Robots on Productivity, Employment and Jobs

(22)  Ziehran/Gregory/ Arntz: Racing With or Against the Machine? (Versenyfutás a gépekkel: együtt vagy ellenük?), 2016.

22

Racing With or Against the Machine?

(23)  Világgazdasági Fórum: jelentés a foglalkoztatás jövőjéről, 2018.

23

(24)  Muntaner, Digital Platforms, Gig Economy, Precarious Employment, and the Invisible Hand of Social Class (Digitális platformok, haknigazdaság, bizonytalan foglalkoztatás és a társadalmi osztály láthatatlan keze), 2018.

24

Digital Platforms, Gig Economy, Precarious Employment, and the Invisible Hand of Social Class

(25)  A crowdwork platformok tipológiáját illetően lásd: Howcroft/Bergvall-Kåreborn, A Typology of Crowdwork Platforms (A crowdwork platformok tipológiája), 2019.

25

A Typology of Crowdwork Platforms

(26)  Uws és mtsai., Crowd work in Europe: Preliminary results from a survey in the UK, Sweden, Germany, Austria and the Netherlands (Crowdwork Európában: egy egyesült királysági, svédországi, németországi, ausztriai és hollandiai felmérés előzetes eredményei), 2016.

26

Crowd work in Europe: Preliminary results from a survey in the UK, Sweden, Germany, Austria and the Netherlands

(27)  Berg, Income security in the on-demand economy: Findings and policy lessons from a survey of crowdworkers (Jövedelembiztonság a behívásos gazdaságban: egy crowdworker munkavállalók körében végzett felmérés megállapításai és szakpolitikai tanulságai). 2015.

27

Income security in the on-demand economy: Findings and policy lessons from a survey of crowdworkers

(28)  Bartmann, The Return of the Servant (A szolga visszatér), 2016.

28

The Return of the Servant

(29)  A részvényesi értéket és a digitális platformokból, az MI, a robotizáció területén élen járó vállalatoktól származó osztalékokat foglalja magában.

29

(30)  Stockhammer, Determinants of the Wage Share (A bérhányadot meghatározó tényezők), 2017.

30

Determinants of the Wage Share

(31)  Hudson, The Road to Debt Deflation, Debt Peonage, and Neofeudalism (Az adósság deflálódásához, az adósrabszolgasághoz és az újfeudalizmushoz vezető út), 2017.

31

The Road to Debt Deflation, Debt Peonage, and Neofeudalism

(32)  Lange/Santarius, Smart Green World?
  Making Digitalisation Work for Sustainability (Intelligens, zöld világ? A digitalizáció munkába állítása a fenntarthatóság érdekében), 2020.

32

Smart Green World?

Making Digitalisation Work for Sustainability

(33)  Vö.: Staab, The consumption dilemma of digital capitalism (A digitális kapitalizmus fogyasztási dilemmája), 2017.

33

The consumption dilemma of digital capitalism

(34)  Summers, Larry Summers az IMF gazdasági fórumán, 2013.

34

(35)  Teulings/Baldwin, Secular Stagnation: Facts, Causes and Cures (Tartós stagnálás: tények, okok és gyógymódok), 2014.

35

Secular Stagnation: Facts, Causes and Cures

(36)  Pl. keresőmotorok vagy a dolgok internete, e-kereskedelmi és közösségimédia-platformok.

36

(37)  Feiner, Amazon admits to Congress that it uses ‘aggregated’ data from third-party sellers to come up with its own products (Az Amazon elismeri a Kongresszus előtt, hogy harmadik fél eladók „összesített” adatait használja, hogy saját termékeit elővezesse), 2019.

37

Amazon admits to Congress that it uses ‘aggregated’ data from third-party sellers to come up with its own products

(38)  Az indiai FDI-szabályozás 5.2.15.2.4. v. pontja: „Az olyan jogalanyok számára, amelyekben az e-kereskedelmi piac tőkerészesedéssel rendelkezik [...], nem megengedett, hogy az ezen e-kereskedelmi piac által működtetett platformon értékesítsék a termékeiket.”

38

(39)  Különösen a közjavak területén működő piacok (egészségügy, mobilitás, városok).

39

(40)  Pl. egy nyilvános keresőmotor, egy GAIA X felhő alapú szerver vagy a civil társadalom által irányított közösségimédia-platformok.

40

(41)  Mint például a vásárlások (és tapasztalatok) megosztása a fogyasztók között, használt cikkek cserekereskedelme, a „termelés-fogyasztás” digitális formái, helyi digitális platformok a helyi vállalkozások népszerűsítése érdekében, valamint adott esetben rövid ellátási láncok.

41

(42)  Pl. „La ruche qui dit oui”, egy belga platform, amelyen organikus és idényjellegű termékeket értékesítenek.

42

(43)  Mint például egy adott termék gyártására, környezeti hatásaira, összetételére, használatára, javíthatóságára és felhasználhatóságára vonatkozó információk.

43

(44)  EGSZB-vélemény: Az egészséges és fenntartható étrendek népszerűsítése az EU-ban (HL C 190., 2019.6.5., 9. o.).

44

Az egészséges és fenntartható étrendek népszerűsítése az EU-ban

(45)  Megjegyzendő, hogy átlagosan minden nyolcadik online vásárolt csomagot visszaküldenek. https://www.salecycle.com/blog/featured/ecommerce-returns-2018-stats-trends/.

45

(46)  2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 285., 2009.10.31., 10. o.).

46

(47)  C. Becker és mtsai. (2015), Sustainability Design and Software: The Karlskrona Manifesto (Fenntartható tervezés és szoftverek: a karlskronai nyilatkozat), a következő helyen: IEEE/ACM, 37. IEEE nemzetközi konferencia a szoftvertervezésről, 467–476. o., DOI: 10.1109/ICSE.2015.179.

47

Sustainability Design and Software: The Karlskrona Manifesto

(48)  Lásd még: Kern és mtsai. (2018), Sustainable software products – Towards assessment criteria for resource and energy efficiency (Fenntartható szoftvertermékek – Az erőforrás- és energiahatékonyság értékelési kritériumai felé), Future Generation Computer Systems, 86. kötet, 199–210. o., DOI: 10.1016/j.future.2018.02.044.

48

Sustainable software products – Towards assessment criteria for resource and energy efficiency

(49)  A vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó megújult uniós stratégia (2011–2014), COM/2011/0681.

49

(50)  Emarketer.com.

50

(51)  Hilty és Bieser (2017): Opportunities and risks of digitalisation for climate protection in Switzerland (A digitalizációban rejlő lehetőségek és kockázatok az éghajlatvédelem terén Svájcban).

51

Opportunities and risks of digitalisation for climate protection in Switzerland

(52)  Pl. GESI / Accenture (2015): SMARTer2030. ICT Solutions for 21st Century Challenges (SMARTer2030. IKT-megoldások a 21. század kihívásaira).

52

SMARTer2030. ICT Solutions for 21st

(53)  Lange & Santarius (2020), Smart Green World. Making Digitalization Work for Sustainability; Lange, Pohl & Santarius (2020): Digitalization and Energy Consumption. Does ICT Reduce Energy Demand?

53

Smart Green World.

(54)  http://www.remourban.eu/.

54

(55)  https://www.matchup-project.eu/.

55

(56)  EGSZB-vélemény: Nemzetközi kereskedelem és turizmus – a fenntartható fejlődés globális menetrendje (HL C 14., 2020.1.15., 40. o.), Turizmus és közlekedés 2020-ban és azon túl (lásd e Hivatalos Lap 219. oldalát).

56

Nemzetközi kereskedelem és turizmus – a fenntartható fejlődés globális menetrendje

Turizmus és közlekedés 2020-ban és azon túl

(57)  EGSZB-vélemény:„A termelőtől a fogyasztóig”: fenntartható élelmiszer-stratégia, 2020. (lásd e Hivatalos Lap 268. oldalát).

57

„A termelőtől a fogyasztóig”: fenntartható élelmiszer-stratégia

(58)  Mint például a JoinData, egy mezőgazdasági termelőknek szóló független adatplatform (join-data.nl).

58

(59)  https://www.h2020fairshare.eu/.

59

---

| 2020.12.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 429/197 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 429/197

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Fenntartható ellátási láncok és tisztességes munka a nemzetközi kereskedelemben

(feltáró vélemény)

(2020/C 429/25)

| Előadó: | Tanja BUZEK (DE/II) |
| --- | --- |

Előadó:

Tanja BUZEK (DE/II)

| Felkérés: | a Tanács német elnöksége, 2020.2.18. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az eljárási szabályzat 32. cikkének (1) bekezdése |
| | feltáró vélemény |
| Illetékes szekció: | „Külkapcsolatok” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2020.7.24. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2020.9.18. |
| Plenáris ülés száma: | 554. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 216/2/3 |

Felkérés:

a Tanács német elnöksége, 2020.2.18.

Jogalap:

az eljárási szabályzat 32. cikkének (1) bekezdése

feltáró vélemény

Illetékes szekció:

„Külkapcsolatok” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2020.7.24.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2020.9.18.

Plenáris ülés száma:

554.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

216/2/3

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | A globális ellátási láncok világszerte kulcsszerepet játszanak a gazdasági tevékenységekben és a világszintű kereskedelemben, a vállalatok pedig egyre inkább határokon átnyúló módon működnek. Az ellátási láncok fő mozgatórugói a multinacionális vállalkozások, de a kis- és középvállalkozások (kkv-k) is fontos szerepet töltenek be bennük. A globális ellátási láncok „bonyolultak, változatosak és töredezettek”, az ezzel járó összes lehetőséggel és kockázattal együtt. A gazdasági növekedést, a munkahelyteremtést és a vállalkozói szellemet egyaránt kihívások elé állítják az egyes ellátási láncokban tapasztalható, a munkakörülményekre és a fenntarthatóságra gyakorolt, bizonyíthatóan negatív következmények (1). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | A Covid19-válság rávilágított a nagymértékben töredezett és diverzifikálatlan ellátási láncok aggasztó instabilitására és a velük kapcsolatos jelentős kockázatokra. Rámutatott a munkavállalók kiszolgáltatottságára, kiemelte az emberi jogok megsértésének eseteit, valamint a napjainkban a világ minden táján működő ellátási láncok üzleti tevékenységei által okozott káros társadalmi és egészségügyi hatásokat. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | A Covid19-világjárvány üzenete az, hogy a globális ellátási láncoknak rugalmasabbá, sokszínűbbé és felelősebbé kell válniuk. A kereskedelemnek kulcsszerepet kell majd játszania a fenntartható gazdasági helyreállítás előmozdításában, lehetővé téve a vállalatok számára, hogy újraépítsék és átszervezzék megszakított értékláncaikat. Hathatósabb eszközökre van azonban szükség, amelyeknek egy társadalmi és környezeti szempontból felelősségteljes üzleti, kereskedelmi és beruházási menetrendet kell megvalósítaniuk. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Az EGSZB arra kéri az EU-t, hogy gyűjtsön több adatot a kiszolgáltatott ellátási láncokról, különösen a gazdasági tevékenységek megszakításának kockázatára és az emberi jogok megsértésének felderítésére vonatkozóan. Hangsúlyozza továbbá, hogy sürgősen foglalkozni kell világszinten is annak felmérésével, hogy a nemzetközi munkaügyi normák miként kezelik a tisztességes munka terén a globális ellátási láncokban tapasztalható hiányosságokat, illetve haladéktalanul ki kell küszöbölni az azonosított hiányosságokat. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | A második tanulság a „szakpolitikai” és a „valódi” beruházás a fenntarthatóságba. Ambiciózus intézkedéseknek kell biztosítaniuk, hogy a globális ellátási láncok hozzájáruljanak egy méltányosabb gazdasági és társadalmi modellhez, amely a fenntarthatóságon és a tisztességes munkán alapul. A fellépéseknek összhangban kell állniuk nemzetközi és európai elvekkel, nevezetesen a Párizsi Megállapodással, a fenntartható fejlődési célokkal, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) alapvető egyezményeivel, az európai zöld megállapodással és a szociális jogok európai pillérével. A Covid19-válságra adott globális, európai és nemzeti válaszok ezek köré kell, hogy épüljenek. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrendje elismeri, hogy a kereskedelem az inkluzív gazdasági növekedés és egyúttal a szegénység csökkentésének motorja, valamint hozzájárul a fenntartható fejlődés előmozdításához. Mivel azonban a Covid-válság, valamint a szegénység csökkentésének a válság előtt már lassuló üteme korlátozza a globális kereskedelmet és a globális ellátási láncokba történő beruházásokat, sürgősen fokozni kell a reformokat, növelni kell a beruházásokat, elő kell mozdítani a fenntartható kereskedelmet és a globális ellátási láncokat, valamint az inkluzív és fenntartható növekedés érdekében fokozottan integrálni kell a fejlődő országokat a nyitott globális gazdaságba. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Az emberi jogok, a fenntarthatóság és a vállalati társadalmi felelősségvállalás (CSR) jelentősége egyre nő az üzleti közösség számára. Számos vállalat aktívan végrehajtja az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelveket (UNGP) és más kapcsolódó, kormányzati támogatásban részesülő eszközöket, nevezetesen a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) multinacionális vállalkozásoknak címzett iránymutatásait és az ILO multinacionális vállalatokra vonatkozó nyilatkozatát. Ezek az önkéntes intézkedések pozitív magatartási változásokhoz vezettek üzleti tevékenységeik során az emberi jogok tiszteletben tartása terén, de szükség van további fejlesztő intézkedésekre. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Alapvető fontosságú, hogy az EU és tagállamai nemzeti, európai és nemzetközi szinten következetesen lépjenek fel, összehangolva a kezdeményezéseket és megszüntetve a feltárt hiányosságokat. Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) kéri az Európai Bizottságot arra, hogy az Európai Parlamenttel (EP) és a Tanáccsal egyetértésben – szociális párbeszédre és több érdekelt felet bevonó megközelítésre építve – dolgozzon ki egy európai cselekvési tervet a globális ellátási láncokban érvényesülő emberi jogokról, tisztességes munkáról és fenntarthatóságról. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | A tervnek ambiciózusnak, átfogónak és transzverzálisnak kell lennie ahhoz, hogy hatékonyan tudjon reagálni a globális ellátási láncok helyzetére. Fő céljaként azt kell meghatározni, hogy előmozdítsa a felelősségteljes üzleti magatartást, biztosítsa az emberi jogoknak és az EU szociális és környezetvédelmi célkitűzéseinek a vállalatok tevékenységében és ellátási láncaiban való tiszteletben tartását, támogassa a vállalkozásokat és a kkv-kat a felelősségteljes üzleti magatartás megközelítésének elfogadása során, valamint biztosítson egyenlő versenyfeltételeket a vállalkozások számára. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | A cselekvési tervnek a politikai és a jogalkotási kezdeményezések általános kereteként el kell ismernie az e téren működő különféle szereplők, nevezetesen az európai intézmények, a tagállamok, a nemzetközi szervezetek, a vállalatok, a szociális partnerek és az érdekelt felek lényeges, egymástól eltérő és egymást kiegészítő szerepeit. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Célkitűzéseit nemzeti cselekvési tervek útján kell végrehajtani, és kötelezővé kell tenni az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvekben foglalt minimumszabályok megvalósítását. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | A többoldalú szinten történő előrehaladás alkalmanként ambiciózus egyoldalú fellépéssel kezdődik. Az EGSZB szerint az EU kivételesen alkalmas arra, hogy az átvilágítás kérdésében vezető szerepet vállaljon, különös tekintettel az európai vállalkozások globális vezető szerepére. Miközben arra kéri az EU-t és tagállamait, hogy biztosítsanak hatékonyabb és kötelező nemzetközi eszközöket, az EGSZB megerősíti, hogy támogatja az üzleti és emberi jogokról szóló kötelező ENSZ-egyezményt (2), valamint szorgalmazza egy, az ellátási láncokban a tisztességes munkáról szóló ILO-egyezmény kidolgozását (3). |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Az EGSZB elismerését fejezi ki az Európai Bizottságnak azért, hogy követte azt a felhívását, miszerint az átvilágításra vonatkozó uniós jogszabályok (4) legyenek a cselekvési terv homlokterében. Az európai vállalatok versenyfeltételeinek kiegyenlítése érdekében az emberi jogi átvilágításról és a felelősségteljes üzleti magatartásról szóló kötelező, ágazatközi jogalkotási kezdeményezésnek ki kell terjednie az EU-ban telephellyel rendelkező vagy tevékenységet folytató vállalkozásokra, valamint a közszférára is, és reagálnia kell a kkv-k sajátos igényeire és korlátaira. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Alapvető fontosságú lesz, hogy a vállalatokat arra kötelezzék, hogy megelőző megközelítésként hozzanak létre hatékony átvilágítási mechanizmusokat, ugyanakkor biztosítsák a hatékony jogorvoslatokat és az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférést, valamint gondoskodjanak a hatékony végrehajtásról, többek között állami nyomon követés, ellenőrzések és szankciók révén. A végrehajtás sajátosságaival, többek között a vállalati felelősséggel, az EGSZB külön véleménye foglalkozik majd (5). |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | A munkavállalóknak és a szakszervezeteknek a megoldás részét kell képezniük. Az átvilágításnak kifejezetten ki kell terjednie a szakszervezetek és a munkavállalók jogaira, nevezetesen a kollektív tárgyalásokhoz és a kollektív fellépéshez, a tisztességes munkakörülményekhez és díjazáshoz, a tájékoztatáshoz és a konzultációhoz, valamint a munkahelyi egészséghez és biztonsághoz való jogra. Ezek a kulcsfontosságú emberi jogok a tisztességes munka nélkülözhetetlen részét képezik. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Az európai ágazatközi és ágazati szociális párbeszédnek és a nemzeti szociális párbeszédnek segítenie kell a végrehajtást, ideértve a közös kezdeményezéseket és projekteket, iránymutatásokat, kapacitásépítést, megállapodásokat, a vállalkozások támogatását az átvilágítási kötelezettségek vállalásában, valamint a szakszervezetek támogatását a vezetéssel folytatott viták és tárgyalások lefolytatásában. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Átfogó és következetes megközelítésének érvényesítése érdekében a cselekvési tervnek a nem pénzügyi információk közzétételéről szóló irányelv ambiciózus felülvizsgálatát is tartalmaznia kell, amelynek keretében azt ki kell terjeszteni valamennyi vállalatra oly módon, hogy figyelembe vegye a kkv-k egyedi igényeit és korlátait, továbbá egyedi fő teljesítménymutatókat és célértékeket is bele kell foglalni. Uniós szintű jogalkotási intézkedésekről kell rendelkezni az igazgatóság azon kötelezettségeire vonatkozóan, hogy valamennyi érdekelt fél érdekében járjanak el, valamint hogy a társasági tevékenységek hozzájáruljanak a szociális és környezetvédelmi célok eléréséhez. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | Az EGSZB azt javasolja, hogy az új, Next Generation EU elnevezésű helyreállítási eszköz és egyéb uniós finanszírozási eszközök keretében konkrét feltételként és ösztönzőként írják elő az emberi jogok tiszteletben tartását, valamint a tisztességes munkával és a fenntarthatósággal kapcsolatos célkitűzéseket a társaságok tevékenységeiben és az ellátási láncokban. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | A tagállamoknak biztosítaniuk kell a szociális záradék teljes körű végrehajtását és érvényesítését a közbeszerzési irányelvekben. Új európai bizottsági javaslatoknak kell biztosítaniuk, hogy a közbeszerzési eljárások ténylegesen támogassák és előmozdítsák az emberi jogi átvilágítást és a felelősségteljes üzleti magatartást a vállalatok működésében és ellátási láncaiban, ideértve a tisztességes munkát is. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | A cselekvési tervnek nem jogalkotási intézkedéseket is tartalmaznia kell, például a fogyasztók, a beruházók és más érdekelt felek tudatosságának fokozására irányuló kezdeményezéseket, ösztönzőket a jogszabályi kötelezettségeket meghaladó felelősségteljes vállalkozások számára, továbbá a kkv-knak az átvilágítási politikák bevezetése érdekében nyújtott egyedi támogatást. |
| --- | --- |

1.20.

| 1.21. | A cselekvési terv célkitűzéseinek kereskedelemmel kapcsolatos elemeit tükrözni kell az EU kereskedelmi stratégiájának új felülvizsgálatában. A kereskedelmi és a nemzetközi beruházási megállapodások fellendíthetik és biztosíthatják a szabványok egyenletesebb alkalmazását mind a beruházók, mind a kormányok részéről. A külföldi beruházóktól meg kell követelni, hogy megfeleljenek az átvilágítási követelményeknek, mielőtt részesülhetnének a nemzetközi beruházási megállapodás előnyeiből. A szabadkereskedelmi megállapodásoknak (FTA) elő kell mozdítaniuk a környezeti és szociális kritériumok közbeszerzésbe történő beépítésére vonatkozó bevált gyakorlatokat, és semmilyen módon nem szabad korlátozniuk azok alkalmazását. |
| --- | --- |

1.21.

| 1.22. | Az új kereskedelmi jogérvényesítési tisztviselőnek hathatósabb eszközökkel kell rendelkeznie a kereskedelemmel és a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos kötelezettségvállalások érvényesítéséhez. Egy átalakított szakértői bizottságnak képesnek kell lennie olyan államok közötti szerződéses vitarendezési mechanizmus elindítására, amely lehetőséget biztosítana bírságok vagy szankciók kiszabására, illetve jogorvoslatra a sértett fél számára (6). A kereskedelemmel és a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos fejezetek végrehajtását független munkaügyi titkárságnak és kollektív panasztételi mechanizmusnak is ki kell egészítenie (7). A belső tanácsadó csoportok kereskedelemmel és a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos jogsértések kivizsgálására vonatkozó ajánlásainak hatását jelentősen meg kell erősíteni. A munkajogi viták új megközelítései során meg kell vizsgálni a szabályokat be nem tartó társaságokkal szembeni jogorvoslati lehetőségeket, illetve egy az uniós dömpingellenes intézkedések által inspirált, a szociális dömpingre vonatkozó rendszert. |
| --- | --- |

1.22.

| 1.23. | Az ILO-egyezmények ratifikálásának biztosítása terén a legnagyobb nyomást a megállapodásokról szóló tárgyalások során és a megállapodások megkötése előtt lehet kifejteni; ennek tehát meg kell jelennie az aláírt megállapodásban. Az „alapvető elemekkel” kapcsolatos záradékot ki kell terjeszteni az ILO olyan alapvető és naprakész egyezményeire, amelyeket valamennyi EU-tagállam ratifikált, és az ILO-t be kell vonni az egyezmények szabadkereskedelmi megállapodások keretében történő végrehajtásának nyomon követésébe (8). Az EGSZB azt javasolja, hogy a vámcsökkentéseket kapcsolják össze a kereskedelemmel és a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos rendelkezések hatékony végrehajtásával. |
| --- | --- |

1.23.

2.   Háttér-információk

| 2.1. | Az EU német elnöksége felkérte az EGSZB-t, hogy ebben a feltáró véleményben terjesszen elő több kezdeményezést a fenntarthatóság javítása, valamint az emberi jogok és a tisztességes munka globális ellátási láncokban történő tiszteletben tartásának biztosítása érdekében. Az elnökség részletes kérdéslistát biztosított a következő témákban:






  — | Miként lehetne kialakítani és végrehajtani egy európai cselekvési tervet a tisztességes munkára vonatkozó átfogó és ambiciózus stratégia globális ellátási láncokban való megvalósítása érdekében, többek között feltárva a szociális párbeszéd és a civil társadalom szerepét és támogatásának módjait? |
| --- | --- | --- |

2.1.

—

Miként lehetne kialakítani és végrehajtani egy európai cselekvési tervet a tisztességes munkára vonatkozó átfogó és ambiciózus stratégia globális ellátási láncokban való megvalósítása érdekében, többek között feltárva a szociális párbeszéd és a civil társadalom szerepét és támogatásának módjait?

| — | Melyek legyenek az európai átvilágítási rendelet alapvető jellemzői, és hogyan lehetne megszilárdítani az ellátási láncokban az emberi jogok megsértése esetén elérhető hatékony jogorvoslati lehetőségeket? |
| --- | --- |

—

Melyek legyenek az európai átvilágítási rendelet alapvető jellemzői, és hogyan lehetne megszilárdítani az ellátási láncokban az emberi jogok megsértése esetén elérhető hatékony jogorvoslati lehetőségeket?

| — | Hogyan hozzunk létre egyenlő versenyfeltételeket az európai vállalatok számára, figyelembe véve az előttük álló kihívásokat és előnyeiket, és hogyan tudunk hozzájárulni a globális ellátási láncok olyan válságokkal szembeni ellenálló képességéhez, mint például a Covid19-világjárvány? |
| --- | --- |

—

Hogyan hozzunk létre egyenlő versenyfeltételeket az európai vállalatok számára, figyelembe véve az előttük álló kihívásokat és előnyeiket, és hogyan tudunk hozzájárulni a globális ellátási láncok olyan válságokkal szembeni ellenálló képességéhez, mint például a Covid19-világjárvány?

| — | Hogyan járulhatunk hozzá a fenntartható fejlesztési célok, illetve az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvek közös végrehajtásához, többek között a tagállamok nemzeti cselekvési terveiben szereplő minimumszabályok révén? |
| --- | --- |

—

Hogyan járulhatunk hozzá a fenntartható fejlesztési célok, illetve az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvek közös végrehajtásához, többek között a tagállamok nemzeti cselekvési terveiben szereplő minimumszabályok révén?

| — | Hogyan erősíthető meg a tisztességes munka előmozdítása a fenntartható ellátási láncokban a kereskedelempolitika vonatkozásában, különös tekintettel a szabadkereskedelmi megállapodások fenntarthatósági fejezeteinek jobb érvényesítésére? |
| --- | --- |

—

Hogyan erősíthető meg a tisztességes munka előmozdítása a fenntartható ellátási láncokban a kereskedelempolitika vonatkozásában, különös tekintettel a szabadkereskedelmi megállapodások fenntarthatósági fejezeteinek jobb érvényesítésére?

| 2.2. | Az EGSZB ezzel kapcsolatban több észrevétellel élt már. 2016-ban arra kérte az Európai Bizottságot, hogy „fogadjon el egy átfogó és ambiciózus stratégiát annak érdekében, hogy valamennyi belső politikája (az EU közbeszerzéseihez való hozzáférés, címkézés stb.) és külső politikája (kereskedelem, fejlesztés, szomszédságpolitika stb.) támogassa a méltó munkafeltételeket a globális ellátási láncokban”. Ajánlása szerint az „intézkedések mind jogalkotási, mind nem jogalkotási intézkedéseket, legjobb gyakorlatokat, pénzügyi ösztönzőket, képzéshez való hozzáférést és a társadalmi párbeszédre és a szakszervezetekre vonatkozó kapacitásépítést is magukban foglalhatnak” (9). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | 2018-ban az EGSZB sürgette, hogy az Európai Bizottság „alkalmazzon ambiciózusabb megközelítést, különösen a kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezetekben foglalt kötelezettségvállalás tényleges érvényesíthetőségének megerősítése tekintetében, ami kulcsfontosságú az EGSZB számára” (10), és hangsúlyozta, hogy kereskedelmi megállapodások megkötése előtt sürgősen ratifikálni kell az ILO alapvető egyezményeit. A munkaügyi rendelkezések megerősítése kapcsán különösen egy független munkaügyi titkárság és egy kollektív panasztételi mechanizmus létrehozásának megfontolását javasolta. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Az EGSZB 2019-ben arra kérte az európai intézményeket, hogy támogassák az ENSZ kötelező szerződési folyamatát, és vegyenek részt a tárgyalásokban, megállapodva a kötelező szerződések szükséges tartalmáról (11). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Az EP Jogi Bizottsága nemrégiben véleményt kért az EGSZB-től a vállalati átvilágításról és a vállalati elszámoltathatóságról (12). Számos EP-állásfoglalás kötelező érvényű átvilágítási jogszabályokat és más kezdeményezéseket szorgalmazott annak biztosítása érdekében, hogy az üzleti tevékenységekben és a globális ellátási láncokban tiszteletben tartsák az emberi jogokat. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Az EU Tanácsa hangsúlyozta annak fontosságát, hogy az átvilágítás végrehajtása során az emberi jogok megsértésének áldozatai ténylegesen hozzáférhessenek az igazságszolgáltatáshoz, és elismerte, hogy az emberi jogok vállalatok általi tiszteletben tartása „elengedhetetlen a fenntartható fejlődés megvalósítása és a fenntartható fejlődési célok teljesítése szempontjából” (13). Következtetése szerint az „üzleti tevékenységek felelős módon történő folytatása így végső soron versenyelőnyt teremthet” (14). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | A Jogérvényesülési és Fogyasztóügyi Főigazgatóság (DG JUST) tanulmányának ismertetését követően 2020 áprilisában Didier Reynders európai biztos kötelezettséget vállalt arra, hogy kötelező erejű, ágazatokat átfogó jogi kezdeményezést terjeszt elő az emberi jogokkal kapcsolatos átvilágításra és a felelősségteljes üzleti magatartásra vonatkozóan, amely kiterjed a vállalatok ellátási láncaira, felelősségi köröket és szankciókat tartalmaz, és az emberi jogok átfogó meghatározásán alapul, ideértve a munkavállalók és a szakszervezetek jogait is (15). |
| --- | --- |

2.7.

3.   Globális ellátási láncok: a jelenlegi helyzet és a Covid19-válság hatása

| 3.1. | A globális ellátásokban végzett műveletek kulcsszerepet játszanak a gazdasági tevékenységekben az egész világon és a globális kereskedelemben. A multinacionális vállalatok és ellátási láncaik több száz millió munkavállalót foglalkoztatnak, és ezek a hálózatok teszik ki a globális kereskedelem 80 %-át (16). Az ILO 2013. évi adatai szerint 453 millió munkahely, azaz a munkahelyek több mint egyötöde kapcsolódott globális ellátási láncokhoz, ami 53 %-os növekedés az előző évtizedhez képest (17). A digitális technológia, a környezetvédelmi irányítás és a szociális kormányzás, valamint a fenntarthatóság terén jelentkező tendenciák sokrétű hatásokkal fognak járni a nemzetközi termelés jövendő „átalakításának évtizedében” (18). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | „A nemzetközi kereskedelem az inkluzív gazdasági növekedés és egyúttal a szegénység csökkentésének motorja, valamint hozzájárul a fenntartható fejlődés előmozdításához.” (19) Mivel azonban a Covid-válság, valamint a szegénység csökkentésének a válság előtt már lassuló üteme korlátozza a globális kereskedelmet és a globális ellátási láncokba történő beruházásokat, sürgősen fokozni kell a reformokat, növelni kell a beruházásokat, valamint elő kell mozdítani a fenntartható kereskedelmet és globális ellátási láncokat. A nemzetközi szervezetek és ügynökségek megerősítik a szegénység csökkentésében betöltött kulcsszerepeket. A fejlesztési bankok kiemelték a kereskedelem döntő szerepét a szegénység csökkentésében, és hogy a fejlődő országoknak a nyitott globális gazdaságba való további integrációja alapvető fontosságú lesz a mélyszegénység 2030-ig történő megszüntetésére irányuló cél eléréséhez. A vidéki piacok fejlesztése és globális piacokban való méltányos részvétele például egyre fontosabb jövedelemforrássá válhat a szegény vidéki népesség számára. További bizonyítékok támasztják alá a tisztességes és produktív munkahelyek, a fenntartható vállalkozások és a gazdasági átalakulás fontosságát a szegénység csökkentésében. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | A globális ellátási láncok „összetettek, változatosak és szétaprózottak”: néhány multinacionális vállalatnak több mint 100 000 közvetlen beszállítója van. Ezek az ellátási láncok lehetőségekkel és kockázatokkal is járnak. Hozzájárultak a gazdasági növekedéshez, a munkahelyteremtéshez és a vállalkozói szellemhez, és elősegíthetik az informális gazdaságról a formális gazdaság felé történő átmenetet (20), ami szerencsés a fejlődő országok szempontjából. A globális ellátási láncokon keresztül megvalósuló fokozódó globális kereskedelem és beruházások, valamint a globális termelés vezető vállalatok általi kiszervezése és határokon átnyúló összehangolása révén az üzleti tevékenységeknek jelentős társadalmi hatásaik vannak (21). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Az ellátási láncok hossza és a beszállítókkal fenntartott kapcsolatok időtartama sokrétű üzleti döntéseken múlik, amelyek a legérdekesebb üzleti kapcsolatokra, a fogyasztói piacok közelségére, a logisztikára, a készségekre stb. alapulnak. A szisztematikus kiszervezés ugyanakkor a verseny mellékterméke is, és gazdasági hajtóerőt jelent egy olyan üzleti modellben, amelyben a globális ellátási láncok túlzottan az olcsóságra összpontosítanak. Ezenkívül a vállalatok ilyen munkaerőköltség-hatékonyságra való törekvése nem feltétlenül jelent előnyöket a gazdaságok, a munkavállalók, az érdekelt felek és a társadalom szélesebb rétegei számára. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Az üzleti tevékenységekre és az emberi jogokra vonatkozó jelenlegi keret többnyire nem kötelező erejű eszközökből áll. Az emberi jogok, többek között a munkavállalók és a szakszervezetek jogai megsértése továbbra is előfordul a vállalatok működésében, beleértve a multinacionális cégeket, valamint azok ellátási és alvállalkozói láncait. Ezenkívül nehéz nyomon követni ezek negatív hatásait. Az alvállalkozói láncokban érvényes felelősség egyedi keretei már léteznek az uniós jogban, és azokat bevezették például a közbeszerzési, a munkavállalók kiküldetésére és a migrációra vonatkozó jogszabályokban. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | A Covid19-válság rámutatott az ellátási láncok erős széttagoltságával és diverzifikálatlanságával kapcsolatos aggasztó sérülékenységre és jelentős kockázatokra, valamint az ezeket életben tartó munkavállalók kiszolgáltatottságára. A nagyszabású zavarok rámutattak, hogy meg kell erősíteni a globális ellátási láncok megbízhatóságát és ellenálló képességét, különösen a kulcsfontosságú régiókban és ágazatokban, mind az EU belső piacán, mind pedig a harmadik országok kormányaival együttműködésben. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Az EGSZB azt javasolja, hogy gyűjtsenek vagy dolgozzanak fel több adatot a kiszolgáltatott ellátási láncokról, mind a gazdasági tevékenységek megszakításának kockázatára, mind az emberi jogok megsértésének felderítésére vonatkozóan. A szabadkereskedelmi megállapodásokra vonatkozó éves jelentés platformként szolgálhat a rendszeres tájékoztatáshoz. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Az ENSZ főtitkára, António Guterres a Covid19-világjárványt olyan közegészségügyi vészhelyzetnek nevezte, amely gazdasági és társadalmi válsággá és „olyan humanitárius válsággá vált, amely gyorsan emberi jogi válsággá alakul” (22). „A civil társadalom rámutatott, hogy sok kormány nem tudja megvédeni polgárait, és sok vállalkozás nem tartja tiszteletben az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelveket. A munkavállalókat rendszeresen arra kényszerítik, hogy megfelelő felszerelés nélkül dolgozzanak, amely megvédené őket a betegségtől, megfosztják őket a fizetett betegszabadságtól, ha megbetegszenek vagy el kell különülniük, és felmondási idő vagy kártérítés nélkül bocsátják el őket” (23). Többek között felmerült annak a kockázata, hogy a kényszermunka jelen van az Európában és az Egyesült Államokban vásárolt kesztyűket és más személyi védőeszközöket gyártó ellátási láncokban tevékenykedő vállalatoknál (24). |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Az ENSZ üzleti és emberi jogi munkacsoportja egy jelentős nyilatkozatában elismerte, hogy a Covid19 elleni küzdelemben „fenntartható emberközpontú irányt” kell követni. „Nem eredményezhet alacsonyabb normákat, és a kormányok és üzleti szereplők nem használhatják fel ürügyként a nemzetközi emberi jogi kötelezettségvállalások megkerülésére”. Az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvek végrehajtása terén történő lényegi előrelépések „jobban felkészítenek bennünket a következő válságra, nem utolsósorban akkor, ha mindannyian az éghajlati válságra és az igazságtalanságokból és a növekvő egyenlőtlenségekből fakadó más emberi jogi kihívásokra összpontosítunk” (25). |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Az EGSZB szerint a kereskedelmi forgalom újjáélesztésének a szociális és munkaügyi normák és azok tényleges érvényesítése iránti határozott elkötelezettségre kell épülnie. Az ellátási és termelési folyamatok zavara rávilágított arra, hogy mennyire fontos a munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági intézkedések bevezetése és alkalmazása, valamint tényleges érvényesítése, továbbá a munkavállalók biztonságának és egészségének megőrzése, hogy árukkal és szolgáltatásokkal láthassák el a világot. Az ILO egyesülési szabadságról és a kollektív tárgyalásokról szóló alapvető egyezményeinek ratifikálása, végrehajtása és érvényre juttatása kulcsfontosságú lehetőség a biztonságos és tisztességes munkakörülmények biztosításához, az ILO összes alapvető és naprakész egyezményével együtt (26). |
| --- | --- |

3.10.

4.   Kiindulópont: a legfontosabb rendelkezésre álló nemzetközi szintű eszközök és fogalommeghatározások

| 4.1. | Számos nemzetközi eszköz foglalkozik a transznacionális ellátási láncokkal. Ezek meghatározzák a felelősségteljes üzleti magatartás fogalmát, az átvilágítási mechanizmusokat és a vállalatok ellátási láncaikkal kapcsolatos kötelezettségeit, valamint az államok szerepét, kötelezettségeit és kötelezettségvállalásait az emberi jogok tiszteletben tartásának biztosítása érdekében, ideértve a hatékony megelőzést, az ellenőrzéseket, a jogorvoslatokat és a szankciókat is. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | A 17 fenntartható fejlődési cél alkotja az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrendjének alapját. A globális ellátási láncok megszervezése és a magánszektor szerepe kulcsfontosságú e menetrend célkitűzéseinek és céljainak előmozdításában és elérésében, ideértve a „fenntartható gazdasági növekedést és a termelő foglalkoztatást (8. cél), az inkluzív és fenntartható iparágak kiépítését (9. cél), az egyenlőtlenségek csökkentését (10. cél), a fenntartható termelés és fogyasztás biztosítását (12. cél), valamint a fenntartható fejlődésre irányuló partnerségek megerősítését (17. cél)”. A 9. és 12. fenntartható fejlődési cél kifejezetten az ellátási láncokra, a 17. a vállalati magatartásra összpontosít. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó, 2011. évi ENSZ-irányelvek kiemelik, hogy „az államok kötelessége, hogy saját területükön és/vagy joghatóságukon belül védelmet nyújtsanak az emberi jogok megsértésével szemben”, és hogy „egyértelműen meghatározzák azt az elvárást, hogy minden, a területükön és/vagy joghatóságukon belül székhellyel rendelkező üzleti vállalkozás működése során tiszteletben tartsa az emberi jogokat”. Az emberi jogok tiszteletben tartása iránti vállalati felelősség megköveteli, hogy „elkerüljék az emberi jogokra saját tevékenységeikkel vagy velük összefüggésben gyakorolt káros hatásokat”, és „törekedjenek a működésükkel, termékeikkel vagy szolgáltatásaikkal közvetlenül összefüggő káros emberi jogi hatások megelőzésére vagy mérséklésére üzleti kapcsolataik révén, még akkor is, ha nem járultak hozzá ezekhez a hatásokhoz”. „Az üzleti vállalkozásoknak politikákkal és folyamatokkal kell rendelkezniük, többek között egy „emberi jogi átvilágítási folyamattal az emberi jogokra gyakorolt hatásuk azonosítása, megakadályozása, enyhítése és az azzal kapcsolatos felelősségvállalás érdekében”, valamint aktív szerepet kell vállalniuk „az emberi jogokra általuk vagy velük összefüggésben gyakorolt káros hatások orvoslásában”. Az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvek kommentárjai szerint azon kedvezőtlen hatások kapcsán, amelyeket az üzleti vállalkozás nem okozott, vagy azokhoz nem járult hozzá, de amelyek üzleti kapcsolat révén közvetlenül kapcsolódnak műveleteihez, termékeihez vagy szolgáltatásaihoz, „az emberi jogok tiszteletben tartására vonatkozó felelősség nem követeli meg, hogy maga a vállalkozás gondoskodjon a helyreállításról, bár ebben szerepet vállalhat” (27). Emellett az UNGP kommentárjai kimondják, hogy a kellő gondossággal eljáró üzleti vállalkozások „nem feltételezhetik, hogy ez önmagában automatikusan és teljes mértékben felmenti őket az emberi jogok megsértésének előidézéséért vagy az ahhoz való hozzájárulásért való felelősség alól” (28). Az UNGP hangsúlyozza a közbeszerzés szerepét az emberi jogok tiszteletben tartásának előmozdításában, valamint végső esetben a felelősségteljes kivonulás lehetőségét mint az ellátási lánc irányításának kulcselemét. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Számos ILO-eszköz és -kezdeményezés foglalkozik az ellátási láncokkal és a tisztességes munkával, és ezen belül a tagállamok és a vállalatok felelősségével. Az ILO tisztességes munkával kapcsolatos koncepciója négy stratégiai célra terjed ki:






  — | a munkahelyteremtés, a képességfejlesztés és a fenntartható megélhetés támogatása, |
| --- | --- | --- |

4.4.

—

a munkahelyteremtés, a képességfejlesztés és a fenntartható megélhetés támogatása,

| — | a munkahelyi jogok garantálása, különös tekintettel a hátrányos helyzetű és a szegény munkavállalókra, |
| --- | --- |

—

a munkahelyi jogok garantálása, különös tekintettel a hátrányos helyzetű és a szegény munkavállalókra,

| — | a férfiak és nők szociális védelmének kiterjesztése annak érdekében, hogy az az elvesztett vagy csökkent jövedelem esetén megfelelő kompenzációt, valamint a megfelelő egészségügyi ellátáshoz való hozzáférést biztosítson, |
| --- | --- |

—

a férfiak és nők szociális védelmének kiterjesztése annak érdekében, hogy az az elvesztett vagy csökkent jövedelem esetén megfelelő kompenzációt, valamint a megfelelő egészségügyi ellátáshoz való hozzáférést biztosítson,

| — | a szociális párbeszéd támogatása erős és független munkavállalói és munkáltatói szervezetek bevonásán keresztül. |
| --- | --- |

—

a szociális párbeszéd támogatása erős és független munkavállalói és munkáltatói szervezetek bevonásán keresztül.

| 4.5. | Az ILO a globális ellátási láncokban alkalmazott tisztességes munkáról szóló, 2016. évi állásfoglalása a kormányok azzal kapcsolatos szerepével foglalkozik, hogy megköveteljék a vállalatoktól, hogy az ellátási láncukon belül hajtsanak végre átvilágítási folyamatokat, valamint hogy többek között közbeszerzési politikák révén biztosítsák az emberi jogok tiszteletben tartását és mozdítsák elő a felelősségteljes üzleti magatartást. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Az UNGP és az abban foglalt átvilágítási folyamat alapján a multinacionális vállalkozásokra és a szociálpolitikára vonatkozó elvekről szóló háromoldalú nyilatkozat tisztázza, hogy „e folyamatnak figyelembe kell vennie az egyesülési szabadság és a kollektív tárgyalások, valamint az iparági kapcsolatok és a szociális párbeszéd mint aktuális folyamat központi szerepét”. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Az OECD multinacionális vállalkozásokra vonatkozó iránymutatásai, amelyek kötelezőek az OECD-tagállamokra, részletes iránymutatásokat tartalmaznak a felelősségteljes üzleti magatartásra vonatkozóan, és kockázatalapú átvilágítást javasolnak, előírva az államoknak, hogy hozzanak létre nemzeti kapcsolattartó pontokat azzal a céllal, hogy előmozdítsák az iránymutatások betartását, és ennek keretében figyelemfelkeltési tevékenységet folytassanak és jogsértés esetén fogadják a panaszokat. Az EGSZB korábban arra kérte a tagállamokat, hogy gondoskodjanak annak az ajánlásnak a teljesítéséről, amely szerint a nemzeti kapcsolattartó pontoknak „függetleneknek kell lenniük és struktúrájukat úgy kell kialakítani, hogy a szociális partnerek a kapcsolattartó pontok vagy azok felügyelő bizottsága tagjaiként bevonásra kerüljenek. A nemzeti kapcsolattartó pontok számára megfelelő képzést, személyzetet és finanszírozást kell biztosítani.” (29) Ellátási láncaikkal összefüggésben a vállalkozásoknak „törekedniük kell arra, hogy megelőzzék vagy mérsékeljék a kedvezőtlen hatást, ahol ahhoz nem járultak hozzá, amikor a hatás üzleti kapcsolat révén mégis közvetlenül kapcsolódik tevékenységeikhez, termékeikhez vagy szolgáltatásaikhoz. Ennek nem célja, hogy a kedvezőtlen hatást okozó gazdálkodó egység felelősségét arra a vállalkozásra hárítsa át, amellyel üzleti kapcsolatban áll” (30). „Ha az ellátási lánccal összefüggésben a vállalkozás úgy találja, hogy fennáll a kedvezőtlen hatás kiváltásának kockázata, meg kell tennie a szükséges lépéseket e hatás megszüntetése vagy megelőzése érdekében. Ha a vállalkozás a kedvezőtlen hatáshoz való hozzájárulás kockázatát állapítja meg, meg kell tennie a szükséges lépéseket hozzájárulásának megszüntetése vagy megakadályozása érdekében, és befolyását a fennmaradó hatások lehető legnagyobb mértékű enyhítésére kell felhasználnia” (31). A fentiek semmiképpen nem befolyásolják az EU vagy az államok által a vállalatokkal szemben az emberi jogok megsértése, valamint a tevékenységeiket, ellátási láncukat és alvállalkozói láncukat érintő egyéb kedvezőtlen hatások tekintetében megállapított felelősséget, ideértve a kellő gondosságra vonatkozó kötelezettségek megsértését is. |
| --- | --- |

4.7.

5.   Az egyenlő versenyfeltételek biztosítása az európai vállalkozások számára

| 5.1. | Számos vállalat elkötelezett olyan egyedi kezdeményezések iránt – és részt vesz ilyenekben –, amelyek pozitív magatartásbeli változásokat eredményeztek saját üzleti tevékenységükben az emberi jogok tiszteletben tartása terén. Ilyen ágazati kezdeményezés többek között az amfori, a Together for Sustainability, a Chemie3 és a Bettercoal. Az európai vállalkozások jó hírnevet élveznek Európán kívül is annak okán, hogy helyi jelenlétük révén kötelezettséget vállalnak és hozzájárulnak a fenntartható fejlődéshez. Ezek az önkéntes intézkedések azonban nem hozták meg a szükséges teljes körű magatartásbeli változást (32). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | A DG JUST egy közelmúltban közzétett tanulmányában (33) hatékony és átfogó módon elemzi a jelenlegi helyzetet, amelyben „az üzleti válaszadók alig több mint egyharmada” jelzett az emberi jogokra és a környezetre gyakorolt hatásokkal kapcsolatos átvilágítási kötelezettségvállalásokat, és ezek többsége is csak az elsődleges beszállítókra vonatkozik. A dokumentum hangsúlyozza az emberi jogi átvilágításra és a felelősségteljes üzleti magatartásra vonatkozó, ágazatokon átívelő, kötelező érvényű európai jogszabály szükségességét. A jelenlegi válság még meg is erősítette a fellépés támogatását. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Az európai vállalatok jelentős tapasztalatokkal rendelkeznek a hatékony és ambiciózus átvilágítási politikák végrehajtásában, amire gyakran a szakszervezetekkel kötött megállapodások alapján kerül sor. Emiatt számukra valóban előnyös lenne, ha a harmadik országokban telephellyel rendelkező és az EU-ban aktív vállalatokra is vonatkozó minimumszabványok alapján kiegyenlített versenyfeltételekkel és tisztességes versennyel szembesülnének. A vállalkozások „uniós márkájának” jó hírneve szintén a magas szintű szabályozási környezeten alapul. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Az ellátási láncok irányítására, valamint az emberi jogok tiszteletben tartására és a tisztességes munkára különféle uniós jogszabályok vonatkoznak, nevezetesen a nem pénzügyi információk közzétételéről szóló, 2014/95/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (34), amely szerint a nagyobb közérdekű vállalatok jelentést készítenek tevékenységeik hatásairól és kockázatairól, valamint az azok csökkentésére irányuló politikáról, ha van ilyen, ideértve az átvilágítási folyamatokat is. A konkrét ágazatok szintjén a fa- és fatermékpiaci rendelet (995/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (35)) és a konfliktusövezetből származó ásványokról szóló rendelet (2017/821/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (36)) hozta létre a vállalati ellátási láncokra vonatkozó átvilágítási követelményeket. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | A közelmúltban különböző nemzeti jogszabályok is bevezették az átvilágítás követelményét; elsősorban a francia vállalati átvilágítási törvény ilyen (37). Ez ambiciózus nemzeti jogi keretet biztosít, amely megköveteli a nagyvállalatoktól, hogy felügyeleti tervet dolgozzanak ki, tegyenek közzé és hajtsanak végre annak érdekében, hogy saját tevékenységeik során, a közvetlenül vagy közvetett módon általuk ellenőrzött társaságok, illetve olyan alvállalkozóik és beszállítóik tevékenységeiben, akikkel „tartós üzleti kapcsolatot” tartanak fenn, felismerjék és megelőzzék az emberi jogok megsértésének eseteit és a negatív környezeti hatásokat. Mindez magában foglal egy felelősségvállalási keretet is, amely szerint a társaságok elszámoltathatók, ha az átvilágítási kötelezettségeik megsértése kárt okoz vagy emberi jogokat sért. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Ez a jelenlegi széttöredezett jogi keret negatívan érinti a vállalkozásokat, akiknek így különféle szabályokat kell teljesíteniük. Tisztességtelen verseny, jogbizonytalanság és adminisztratív költségek sújtják őket, amit el kell kerülni. Egyre több vállalkozás és beruházó szólal fel ezért kötelező átvilágítási eszközök mellett (38). |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Ezenkívül a jelenlegi helyzet nem jutalmazza a felelős vállalatokat, mivel hiányoznak a közös minimumkövetelmények, az összehasonlítható folyamatok, a hatóságok megfelelő ösztönzői, a meglévő szabályok hatékony végrehajtása, valamint a beruházók, az érdekelt felek és a fogyasztók tudatossága. |
| --- | --- |

5.7.

6.   Európai cselekvési terv az emberi jogok és a tisztességes munka globális ellátási láncokban történő érvényesüléséről

6.1.   Hatékony szabályozási keret létrehozása

| 6.1.1. | A tisztességes munka, az emberi jogok tiszteletben tartása és a fenntarthatóság globális érték- és ellátási láncokban történő érvényesülésének kérdése kiemelt helyen szerepel a világszintű, az európai és a nemzeti intézmények politikai napirendjén, és egyre növekvő jelentőséggel bír az üzleti közösség számára is. Azonban sürgősen hatékonyabb és következetesebb szabályozási keretre van szükség e célok elérése, valamint a globális és az uniós társadalmi és környezetvédelmi célkitűzéseknek és a gazdasági szereplők közötti tisztességes versenynek az előmozdítása, továbbá az európai gazdasági tevékenységek támogatása érdekében. |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | Létfontosságú, hogy a már sok európai vállalkozás által indított kezdeményezésre építve és az e téren betöltött globális vezető szerepük megerősítésével ambiciózus, átfogó és transzverzális stratégia kerüljön kidolgozásra, amely hatékonyan összekapcsolja a kezdeményezéseket és kiküszöböli az azonosított hiányosságokat. „Az önkéntes és a kötelező intézkedések nem zárják ki, hanem ki kell egészíteniük egymást (39).” |
| --- | --- |

6.1.2.

| 6.1.3. | Az európai cselekvési tervet az emberi jogoknak, a tisztességes munkának és a fenntarthatóságnak a vállalatok tevékenységében és ellátási láncaiban történő érvényesülésével kapcsolatos jogalkotási és nem jogalkotási kezdeményezések általános kereteként kell kidolgozni. Annak el kell ismernie a különböző szereplők, nevezetesen az európai intézmények, a tagállamok, a nemzetközi testületek, a vállalatok, a szociális partnerek és az érdekelt felek alapvető, eltérő és egymást kiegészítő szerepeit. A siker biztosítása érdekében valamennyi szereplőt teljes mértékben be kell vonni a cselekvési terv célkitűzéseinek elérésébe, amelyeket a szociális párbeszéd és a több érdekelt fél részvételét biztosító megközelítés alapján kell kidolgozni. |
| --- | --- |

6.1.3.

| 6.1.4. | A fő célkitűzések a következők kell, hogy legyenek: a felelősségteljes üzleti magatartás előmozdítása, az emberi jogok és az EU szociális és környezetvédelmi célkitűzései tiszteletben tartásának biztosítása az üzleti tevékenységekben és az ellátási láncokban, a vállalkozások és a kkv-k támogatása a felelősségteljes üzleti magatartás megközelítésének kialakításában, valamint az egyenlő versenyfeltételek biztosítása a vállalkozások számára. A kötelező átvilágításon alapuló megelőző megközelítésnek az emberi jogok kevesebb megsértését kell eredményeznie. Mivel az összes társaságnak ugyanazon alapvető szabályokat kell követnie, ez a fogyasztók számára összehasonlítható folyamatokat is eredményezne. |
| --- | --- |

6.1.4.

| 6.1.5. | Egy átfogó fogalommeghatározásnak ki kell terjednie az emberi jogokra, ideértve a munkavállalók és a szakszervezetek jogait is, és számos nemzetközi eszközre kell alapoznia (40), elsősorban ILO-egyezményekre. A jogok magukban foglalják többek között az egyesülési szabadságot, valamint a kollektív tárgyalásokhoz és a kollektív fellépéshez való jogot, a tájékoztatáshoz, a konzultációhoz és a részvételhez való jogot, a tisztességes munkakörülményeket, a munkahelyi egészségvédelmet és biztonságot, a tisztességes béreket, a társadalombiztosítást. A gyermekmunka és a kényszermunka elleni küzdelemben az Európai Bizottság „gyermekmunkával kapcsolatos nulltolerancia-megközelítését” hatékony és ambiciózus fellépéseknek kell követniük. A cselekvési tervnek ezenkívül ki kell terjednie a szélesebb értelemben vett felelősségteljes üzleti magatartásra, nevezetesen a társadalmi és környezeti hatásokra, a vállalatirányításra, a korrupcióellenes intézkedésekre, a méltányos adópolitikára és az adózás átláthatóságára. A fenntartható ellátási láncok megvalósulását célzó konkrét lépések megtétele érdekében fontos konkrét intézkedéseket végrehajtani helyi szinten, ahol a vállalatoknak értékelniük kell a helyi jogszabályokat és megállapodásokat, amikor az EU-n kívül folytatják tevékenységüket. A nemzeti és helyi szintű kormányoknak teljes mértékben be kell tölteniük a szerepüket azzal, hogy elismerik a munkaügyi szabályok kormányzati, különösen ellenőrzések útján történő végrehajtásának fontosságát (41). |
| --- | --- |

6.1.5.

| 6.1.6. | Az uniós és a nemzeti szint közötti koordináció elengedhetetlen. A nemzeti szociális partnerekkel és a civil társadalommal együttműködésben kidolgozandó nemzeti cselekvési terveket szorosan össze kell kapcsolni az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvek végrehajtására szolgáló nemzeti cselekvési tervekkel, és el kell ismerni az OECD iránymutatásainak és a nemzeti kapcsolattartó pontoknak a szerepét. E kapcsolattartó pontoknak „függetleneknek kell lenniük és struktúrájukat úgy kell kialakítani, hogy a szociális partnerek a kapcsolattartó pontok vagy azok felügyelő bizottsága tagjaiként bevonásra kerüljenek. A nemzeti kapcsolattartó pontok számára megfelelő képzést, személyzetet és finanszírozást kell biztosítani.” (42) Az európai cselekvési terv különféle területeken minimumszabályokat is tartalmazhat a vonatkozó nemzetközi eszközök teljes és hatékony nemzeti szintű végrehajtásának biztosítása érdekében. Európai bizottsági szinten konzisztenciára és koordinációra van szükség a különféle szakpolitikai területek és a felelős főigazgatóságok, nevezetesen a jogérvényesülési, a pénzügyi, a kereskedelmi és a foglalkoztatási főigazgatóság, valamint az EKSZ között. |
| --- | --- |

6.1.6.

6.2.   Kötelező európai szintű átvilágítási jogszabály megalkotása

| 6.2.1. | Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság követi az ajánlását (43), és az e területre vonatkozó uniós jogszabályra tesz javaslatot, és kéri egy olyan európai cselekvési terv kidolgozását, amelynek homlokterében egy kötelező erejű ágazatközi jogalkotási kezdeményezés áll az emberi jogi átvilágításról és a felelősségteljes üzleti magatartásról, szem előtt tartva a DG JUST megbízásából készített tanulmány eredményeit és összhangban Didier Reynders uniós biztos kötelezettségvállalásával. |
| --- | --- |

6.2.1.

| 6.2.2. | A tisztességtelen verseny és az egyenlőtlen versenyfeltételek elkerülése érdekében az irányelvnek ki kell terjednie az EU-ban telephellyel rendelkező vagy ott aktív vállalkozásokra és tevékenységeikre teljes ellátási és alvállalkozói láncukkal együtt, valamint az állami szektorra is, és reagálnia kell a kkv-k sajátos igényeire és korlátaira. Ez követi az UNGP megközelítését, amely szerint „valamennyi vállalkozással foglalkozni kell, méretüktől, ágazatuktól, működési körülményeiktől, tulajdonosuktól és struktúrájuktól függetlenül” (44). A vállalatoknak tartaniuk kell a felelősségteljes üzleti magatartás magas színvonalát, amely kiterjed az emberi jogokra, a környezeti és társadalmi hatásokra, a vállalatirányításra, a korrupció elleni küzdelemre és a méltányos adózásra. |
| --- | --- |

6.2.2.

| 6.2.3. | A vonatkozó ENSZ-, ILO- és OECD-eszközökkel azonosított átvilágítási folyamatok fő lépései alapján a társaságokat fel kell szólítani a tényleges és lehetséges káros hatások feltérképezésére és értékelésére, a megállapítások alapján történő fellépésre (a káros hatásokat okozó tevékenységek megszüntetésére), a lehetséges kockázatok és a negatív hatások megvalósulásának megelőzése érdekében egy átvilágítási terv kidolgozására és végrehajtására, korai riasztási mechanizmus létrehozására, az átvilágítási tervek végrehajtásának hatékony és átlátható ellenőrzésére és nyomon követésére, valamint jelentés készítésére azok végrehajtásáról. Az átvilágítási folyamatnak, amelyen keresztül teljesítik kötelezettségeiket, arányosnak kell lennie a lehetséges hatások súlyosságával és a vállalkozások működési környezetével. |
| --- | --- |

6.2.3.

| 6.2.4. | A jogi eszköznek megelőző megközelítésen kell alapulnia, ugyanakkor hatékony jogorvoslati lehetőségeket és az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférést kell biztosítania az áldozatok és képviselőik, köztük a szakszervezetek és az emberi jogi jogvédők számára. Kulcsfontosságú a társasági kötelezettségek, és azok be nem tartása esetén a jogi következmények nyilvános nyomon követése. A konkrétumokkal, beleértve a vállalati felelősséget is, az EGSZB külön véleménye foglalkozik majd (45). Az e területen indított uniós kezdeményezések azonban nem veszélyeztethetik vagy korlátozhatják az egyetemleges felelősségi mechanizmusokat vagy más, nemzetközi, európai vagy nemzeti szintű felelősségvállalási kereteket. |
| --- | --- |

6.2.4.

6.3.   A szociális partnerek és a civil társadalom kulcsszerepe

| 6.3.1. | A szociális párbeszédnek kulcsszerepet kell játszania az átvilágítás és a felelősségteljes üzleti magatartás során, biztosítva az emberi jogok tiszteletben tartását a társaságok tevékenységeiben, valamint az ellátási és alvállalkozói láncokban. Minden cselekvési tervnek és jogalkotási kezdeményezésnek a szociális párbeszéd és a kollektív tárgyalások értékén kell alapulnia, és biztosítania kell a munkavállalók tájékoztatási és konzultációs jogainak tiszteletben tartását. Ezekkel a témákkal sajnos a DG JUST tanulmánya nem foglalkozik. |
| --- | --- |

6.3.1.

| 6.3.2. | A társaságok és a szakszervezetek a megfelelő szinten tárgyalásokat folytathatnak az irányelvben foglalt kötelezettségek konkrét alkalmazását meghatározó megállapodásokról. Ez kiemeli az átvilágítási folyamatok kapcsán létező számos megállapodás helyes gyakorlatát és pozitív hozzájárulását. Ezenkívül a munkavállalók képviselőit tájékoztatni kell, és konzultálni kell velük az átvilágítási terv meghatározásáról és végrehajtásáról. |
| --- | --- |

6.3.2.

| 6.3.3. | Az európai ágazatközi és ágazati szociális párbeszédnek elő kell segítenie a javulást ezeken a területeken, éspedig közös kezdeményezések és projektek, iránymutatások, kapacitásépítés és megállapodások révén. |
| --- | --- |

6.3.3.

| 6.3.4. | A korábbi tapasztalatok rámutattak, hogy a szociális párbeszéden alapuló kezdeményezések hogyan hozhatnak fontos eredményeket a tisztességes munka tekintetében a globális ellátási láncokban. A bangladesi tűz- és épületbiztonsági megállapodást 2013 májusában írta alá jogilag kötelező érvényű megállapodásként több mint kétszáz, zömmel európai ruhagyártó és kiskereskedő, valamint két globális szakszervezet, nevezetesen az IndustriALL és az UNI Global Union, továbbá számos helyi szakszervezet és tanú. |
| --- | --- |

6.3.4.

| 6.3.5. | A cselekvési tervnek tartalmaznia kell a fogyasztók és a beruházók körében a vállalatok társadalmi és környezeti hatásainak jelentőségével kapcsolatos tudatosságot fokozó intézkedéseket is, elő kell mozdítania az olyan eszközöket, amelyek lehetővé teszik a vállalatok teljesítményének összehasonlíthatóságát, valamint azoknak a jobb azonosítását, amelyek hatékony, felelősségteljes üzleti magatartási stratégiákat kínálnak. Minden kezdeményezésnek az érdekelt felek bevonására kell épülnie, ideértve a szociális partnereket és a nem kormányzati szervezeteket is, amelyek információterjesztőként járhatnak el és hozzájárulhatnak a pozitív és negatív magatartással kapcsolatos tudatossághoz. |
| --- | --- |

6.3.5.

6.4.   Az európai cselekvési tervet kiegészítő intézkedések

| 6.4.1. | A nem pénzügyi információk közzétételéről szóló irányelv felülvizsgálata. Olyan ambiciózus felülvizsgálat támogatása, amely a személyi hatályt valamennyi vállalkozásra kiterjeszti, és megfelel a kkv-k egyedi igényeinek és korlátainak is. A tárgyi hatályt jobban meg kell határozni, hogy a nem pénzügyi információk átfogó jellegűek, összehasonlíthatók és hatékonyak legyenek. Tekintettel arra, hogy az információk közzététele kulcsfontosságú eleme az átvilágítási mechanizmusoknak, annak összhangban kell állnia a vonatkozó jogi kezdeményezéssel, és tartalmaznia kell egyedi kulcsfontosságú teljesítménymutatókat és célokat (pl. a Párizsi Megállapodás és a fenntartható fejlődési célok alapján), valamint az UNGP-kre és más vonatkozó nemzetközi eszközökre kell alapulnia. |
| --- | --- |

6.4.1.

| 6.4.2. | Az igazgatóság kötelezettségei, fenntartható vállalatirányítás és társasági jog. Uniós szintű jogalkotási intézkedések támogatása arra vonatkozóan, hogy az igazgatók kötelesek az összes vállalati érdekelt fél érdekében eljárni, valamint hogy a társaságok tevékenységeinek hozzá kell járulniuk a szociális és környezetvédelmi célok eléréséhez. Ezenkívül más jogalkotási és nem jogalkotási intézkedések meghatározása a fenntarthatóbb, előretekintő és hosszú távra orientált vállalatirányítás és társasági jog előmozdítása érdekében. |
| --- | --- |

6.4.2.

| 6.4.3. | Állami finanszírozás és állami támogatás. Az emberi jogok tiszteletben tartásának, a tisztességes munkának és a fenntarthatóságnak a társaságok tevékenységeiben és ellátási láncaiban történő érvényesüléséhez kapcsolódó specifikus feltételrendszer és pozitív ösztönzők meghatározása az állami és az uniós finanszírozáshoz és támogatáshoz való hozzáférés érdekében, különösen a Covid19-cel kapcsolatos uniós és nemzeti gazdaságélénkítési terveket illetően. |
| --- | --- |

6.4.3.

| 6.4.4. | Közbeszerzés. A közbeszerzési irányelvekben foglalt szociális záradék tagállamok általi teljes körű végrehajtásának és érvényesítésének biztosítása, valamint javaslatok előterjesztése arra vonatkozóan, hogy a közbeszerzési eljárások hatékonyan támogassák és előmozdítsák az emberi jogi átvilágítást és a felelősségteljes üzleti magatartást a vállalatok működése során és ellátási láncaiban, ideértve a tisztességes munkát is. Ezt többek között a közbeszerzési irányelvek felülvizsgálatával, az ajánlatkérő szervek kapacitásépítésével és a bevált gyakorlatok cseréjével lehet elérni, ideértve a szabadkereskedelmi megállapodások révén történő előmozdítást is. |
| --- | --- |

6.4.4.

| 6.4.5. | Ösztönzők. Olyan kezdeményezések előterjesztése, amelyek támogatást nyújtanak azon vállalatok számára amelyek meghaladják a jogi kötelezettségeket a felelősségteljes üzleti magatartás, valamint a pozitív környezeti és társadalmi hatások tekintetében. Ezek magukban foglalhatják például egyedi politikák és eszközök kidolgozásának támogatását, a fenntartható vállalatok hálózatának népszerűsítését, illetve a kapacitásépítést a szociális partnerek kezdeményezéseihez. |
| --- | --- |

6.4.5.

| 6.4.6. | Szinergiák a nemzetközi kereskedelmi és beruházási menetrenddel. A külföldi beruházóktól meg kell követelni, hogy megfeleljenek az átvilágítási követelményeknek, mielőtt részesülhetnének a nemzetközi beruházási megállapodás előnyeiből. Hasonlóképpen a szabadkereskedelmi megállapodás feleinek garantálniuk kell, hogy a területükön telephellyel rendelkező vállalatok eleget tesznek az átvilágítási követelményeknek. Kanada például továbbfejlesztette vállalati társadalmi felelősségvállalási stratégiáját azáltal, hogy a kanadai vállalatok külföldi magatartására összpontosít, és létrehozott egy több érdekelt fél bevonásával működő tanácsadó testületet. 2019 áprilisában kinevezték Kanadában az első vállalati felelősségvállalásért felelős ombudsmant, akinek a megbízatása szerint vizsgálnia kell azokat az emberi jogi jogsértéseket, amelyek a kanadai vállalatoknak a bányászati, olaj- és földgáz-, valamint ruhaipari ágazatban külföldön folytatott tevékenysége során merülnek fel, és ajánlásokat fogalmazhat meg a vállalatok számára kereskedelmi intézkedésekre vonatkozóan (46). |
| --- | --- |

6.4.6.

| 6.4.7. | A cselekvési tervnek a tényezők szélesebb körét kell figyelembe vennie: mindenekelőtt az adózási átláthatóságot, ezen belül az országonkénti jelentéstételt és a tisztességes adóügyi magatartást, valamint a fenntartható finanszírozást és a beruházókkal szembeni kötelezettségeket. A konfliktusövezetből származó ásványokról szóló rendeletet és a fa- és fatermékpiaci rendeletet értékelni kellene annak felmérése érdekében, hogy szükség van-e felülvizsgálatukra vagy megerősítésükre. |
| --- | --- |

6.4.7.

7.   A tisztességes munkát és az eredményes jogérvényesítést biztosító kereskedelem

| 7.1. | A kereskedelem fontos horizontális elem az európai cselekvési terv célkitűzéseinek végrehajtásában, ugyanis összekapcsolja azt harmadik országokkal és multilaterális szempontokkal. Az EU kereskedelmi stratégiája új felülvizsgálatának ezt sürgősen tükröznie kell. Az EU rendelkezik a legnagyobb kereskedelmi hálózattal a világon, így a kétoldalú kereskedelmi megállapodások különösen nagy súllyal bírnak, amit hatékonyan kell kihasználni a megkötésük előtt, valamint a végrehajtásuk és érvényesítésük során. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Az EU és Vietnám közötti tárgyalások rámutattak arra, hogy milyen eredményeket érhet el az EU a munkakörülmények javítása terén a partnerországgal folytatott kapcsolattartás során. Ugyanakkor néhány partnerországban még évekkel a szabadkereskedelmi megállapodások megkötése után sem tapasztalható előrelépés a kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó kötelezettségvállalások teljesítése terén. Kiemelkedő példa erre az évekig tartó, az EU és Korea közötti munkajogi vita, amelynek tárgya az alapvető és naprakész ILO-egyezmények ratifikálásának elmaradása. Ez is bizonyítja, hogy az alapvető ILO-egyezmények ratifikálásának biztosítása terén a legnagyobb nyomást a megállapodásokról szóló tárgyalások során és a megállapodások megkötése előtt lehet kifejteni; ennek tehát meg kell jelennie az aláírt megállapodásban. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | A kereskedelem nem hajtóereje az éghajlat-politikának, de fő biztosítéka lehet annak. Pozitív lépés, ha a Párizsi Megállapodást az összes jövőbeli átfogó kereskedelmi megállapodás „nélkülözhetetlen elemévé” tesszük, ami azt jelenti, hogy meg nem felelés esetén felfüggesztjük a megállapodást. Ezt az ILO olyan alapvető és naprakész egyezményeire is ki kellene terjeszteni, amelyeket valamennyi uniós tagállam ratifikált. Nemzetközi szinten elismert szervként az ILO-t be kell vonni az ILO-egyezmények szabadkereskedelmi megállapodásokban történő érvényesülésének nyomon követésébe (47). |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Az EGSZB korábban javasolta, hogy a jövőben a kereskedelemről és a fenntartható fejlődésről szóló fejezetekre vonatkozó tárgyalási megbízatásban szerepeljen egy a fenntartható fejlődési célok előmozdításáról szóló külön záradék, valamint hogy a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) megreformálása során hozzanak létre olyan szabályokat, amelyek biztosítják, hogy az országok tiszteletben tartják és végrehajtják a fenntartható fejlődési célokat. E célból az EU-nak és tagállamainak fel kellene használniuk befolyásukat és érdekérvényesítési képességüket a WTO különböző bizottsági struktúráiban, különös tekintettel az olyan új területekre, mint a kereskedelem és a tisztességes munka. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | A kereskedelemről és a fenntartható fejlődésről szóló fejezetek egyre fontosabb szerepet játszanak az új generációs szabadkereskedelmi megállapodásokban, de a hatékony végrehajtásnak és végrehajthatóságnak kulcsfontosságúvá kell válnia e kötelezettségvállalások megvalósításában, nem utolsósorban annak érdekében, hogy egyenlő versenyfeltételeket biztosítsunk a külföldön tevékeny uniós vállalatok számára. A belső tanácsadó csoportok kereskedelemmel és a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos jogsértések kivizsgálására vonatkozó ajánlásainak hatását jelentősen meg kell erősíteni. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | Az EGSZB továbbá arra ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja meg a munkaügyi viták rendezésének új megközelítését, amely lehetővé tenné egy ad hoc nemzetközi vitarendezési testület számára, hogy korrekciós intézkedéseket írjon elő a nem megfelelő létesítmény számára. Az EU dömpingellenes intézkedései tekintetében már alkalmaznak egy gyorsított folyamatot, amelyet ki lehetne terjeszteni a szociális dömpingre is. A nem hivatalos francia és holland dokumentummal (48) összhangban az EGSZB általában azt ajánlja, hogy a kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó rendelkezések hatékony végrehajtását kapcsolják össze a szakaszos vámcsökkentés alkalmazásával. |
| --- | --- |

7.6.

| 7.7. | Az EGSZB a jelenlegi kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel foglalkozó szakértői vizsgálóbizottsági mechanizmusok átalakítását kéri, amelyek keretében kereskedelmi ügyekben jártas ügyvédek, de munkaügyi, éghajlat-politikai vagy emberi jogi szakértők is kivizsgálhatnának a kereskedelemre és fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezetek értelmében tett panaszokat. Ha ezek a bizottságok jogsértéseket állapítanak meg, elindítanának egy államok közötti vitarendezési mechanizmust, amely lehetőséget biztosítana bírságok vagy szankciók kiszabására, illetve jogorvoslatra a sértett fél számára (49). E tekintetben az EGSZB egy független munkaügyi titkárságot és kollektív panasztételi mechanizmust is javasolt (50). |
| --- | --- |

7.7.

| 7.8. | Az új kereskedelmi jogérvényesítési tisztviselőnek utat kell mutatnia a kötelezettségvállalások végrehajtásában, „különös tekintettel azokra, amelyek a fenntartható fejlődéssel foglalkozó fejezetekkel kapcsolatosak, valamint a kereskedelmi és beruházási megállapodások más fejezeteivel kapcsolatosan felmerülő társadalmi és környezeti aggályokra vonatkoznak”, és „időben és hatékony módon kezdeményezett vizsgálatokon alapuló (...) folyamatra van szükség, amelyet megfelelő erőforrások is támogatnak, illetve egyértelmű szerepet kell biztosítani az elismert érdekcsoportoknak mind a panaszok benyújtása, mind pedig az azok nyomán szervezendő nyilvános meghallgatásokon történő részvétel terén” (51). |
| --- | --- |

7.8.

| 7.9. | A vállalkozások fontos szerepet töltenek be azáltal, hogy mind közvetlen működésük során, mind ellátási láncukban biztosítják a munkával összefüggő és szociális jogok tiszteletben tartását, támogatják és végrehajtják a munkavállalók jogait védő törvényeket, valamint méltányos normákról egyeztetnek a szakszervezetekkel. Az EGSZB arra kérte az Európai Bizottságot, hogy az ENSZ és az OECD eszközeivel összhangban dolgozzon ki hathatós kötelezettségvállalásokkal kiegészített vállalati társadalmi felelősségvállalási záradékokat (52). Ez biztosítaná, hogy a kereskedelmi megállapodások támogassák a jó üzleti magatartást, és megakadályozná a szociális dömpinget és a társadalmi normák figyelmen kívül hagyását. |
| --- | --- |

7.9.

| 7.10. | A kereskedelmi és nemzetközi beruházási megállapodások előmozdíthatják e szabványok egyenletes végrehajtását mind a befektetők, mind a kormányok részéről. Egy közelmúltbeli OECD-jelentés (53) számos meglévő vagy induló kezdeményezést sorol fel nemzeti és regionális szinten. Ez a szabályozási sokféleség kihívást jelent, mivel egyes megközelítések horizontálisak, mások témaspecifikusak. A különféle küszöbértékek és alkalmazási körök miatt eltérően érintik a vállalkozásokat. Még az OECD-országok jelentéstételi normái is eltérnek. Nyilvánvaló az egyenlő versenyfeltételek jelentősége: az alkalmazandó szabványok közötti felfelé irányuló konvergencia mindenki számára jogbiztonságot és tisztességes versenyt garantálna. |
| --- | --- |

7.10.

8.   Az irányítási hiányosságok megszüntetése: az Unió globális vezető szerepének jelentősége

| 8.1. | Az európai átvilágítási szabvány elengedhetetlen lépés az emberi jogok tiszteletben tartásának és érvényesítésének, valamint a tisztességes munka garantálásának az ellátási láncokban történő biztosításához. Hozzájárulhat az UNGP-k, az ILO háromoldalú nyilatkozata és az OECD-iránymutatások végrehajtásához. Kiegészítené továbbá a fenntartható fejlődési célok elérésére irányuló nemzeti kezdeményezést is, nevezetesen a gyermekmunka és a kényszermunka felszámolása terén. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Hozzájárulna ezenkívül megbízhatóbb, fenntarthatóbb és jól kezelt ellátási láncok kialakításához, ezáltal növelné az ellenálló képességet és az irányítás hatékonyságát válsághelyzetekben. Ez különösen fontos például a munkahelyi egészségvédelem és biztonság szempontjából. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Az európai fellépésekhez a nemzetközi normatív keret kiegészítő fejlesztéseire is szükség van a globális politikai koherencia biztosításához. A többoldalú szinten történő előrehaladás alkalmanként ambiciózus egyoldalú fellépéssel kezdődik. Az EGSZB szerint az EU kivételesen alkalmas arra, hogy az átvilágítás kérdésében vezető szerepet vállaljon, különös tekintettel az európai vállalkozások globális vezető szerepére. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Az EGSZB kéri az EU-t és tagállamait, hogy tegyenek valódi előrelépéseket hatékonyabb és kötelező erejű eszközök nemzetközi szintű bevezetése felé, illetve indítsanak megújított kezdeményezéseket a meglévő eszközök és keretek hatékony végrehajtásának előmozdítása érdekében. Ezek között támogatni kell egy, az üzleti és emberi jogokról szóló kötelező erejű ENSZ-egyezményt (54), valamint kérni az ellátási láncokban biztosított tisztességes munkáról szóló ILO-egyezmény (55) elfogadását, összhangban a 2016. évi Nemzetközi Munkaügyi Konferencia megbeszéléseivel. Az egyezménynek az ILO alapvető és naprakész egyezményeire, valamint az ILO munkahelyi elvekről és jogokról szóló nyilatkozatára kell alapulnia. Az EGSZB szerint globális felméréssel sürgősen elemezni kell azt, hogy a nemzetközi munkaügyi normák hogyan kezelik a tisztességes munka terén jelentkező hiányosságokat, és ki kell küszöbölni az azonosított hiányosságokat. |
| --- | --- |

8.4.

Kelt Brüsszelben, 2020. szeptember 18-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  ILO, Decent Work in Global Supply Chains (Tisztességes munka a globális ellátási láncokban), IV. jelentés, 2016.

1

Decent Work in Global Supply Chains (Tisztességes munka a globális ellátási láncokban)

(2)  HL C 97., 2020.3.24., 9. o.

2

(3)  HL C 303., 2016.8.19., 17. o.

3

(4)  HL C 47., 2020.2.11., 38. o.

4

(5)  EGSZB-vélemény: Kötelező átvilágítás (feltáró vélemény a Tanács/EP felkérésére) (INT/911, 2020. szeptember) (lásd e Hivatalos Lap 136. oldalát).

5

Kötelező átvilágítás

(6)  Lásd a 3. lábjegyzetet.

6

(7)  HL C 227, 2018.6.28., 27. o.

7

(8)  EGSZB-vélemény: Szabadkereskedelmi megállapodások végrehajtása (2018. január 1. – 2018. december 31.) (REX/525, 2020. július) (HL C 364., 2020.10.28., 160. o.).

8

Szabadkereskedelmi megállapodások végrehajtása (2018. január 1. – 2018. december 31.)

(9)  Lásd a 3. lábjegyzetet.

9

(10)  Lásd a 7. lábjegyzetet.

10

(11)  Lásd a 2. lábjegyzetet.

11

(12)  Lásd az 5. lábjegyzetet.

12

(13)  A Tanács 2016. június 20-i következtetései (10254/16) az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségéről.

13

(14)  A Tanács 2016. május 12-i következtetései (8833/16) az EU-nak a felelősségteljes globális értékláncokra vonatkozó megközelítéséről.

14

(15)  Didier Reynders biztos beszéde az EP felelős üzleti magatartási munkacsoportja által szervezett, az átvilágításról szóló 2020. április 29-i webináriumon.

15

Didier Reynders biztos beszéde

(16)  UNCTAD, World Investment Report (Beruházási világjelentés), 2013.

16

(17)  ILO World Employment and Social Outlook (Globális foglalkoztatási és társadalmi kilátások) (WESO), 2015. évi jelentés.

17

World Employment and Social Outlook (Globális foglalkoztatási és társadalmi kilátások)

(18)  UNCTAD, World Investment Report (Beruházási világjelentés), 2020.

18

(19)  A 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend, 68. pont.

19

(20)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

20

(21)  Lásd a 3. lábjegyzetet.

21

(22)  António Guterres, COVID-19 and Human Rights We are all in this together (A Covid19 és az emberi jogok. Mindannyian érintettek vagyunk), 2020. április.

22

COVID-19 and Human Rights We are all in this together (A Covid19 és az emberi jogok. Mindannyian érintettek vagyunk)

(23)  What are the avenues for corporate liability for COVID-19-related human rights abuses? (Milyen lehetőségek kínálkoznak a Covid19-cel kapcsolatos emberi jogi visszaélések esetén a vállalati felelősség érvényesítésére?), Business & Human Rights Resource Centre, 2020. június 16.

23

What are the avenues for corporate liability for COVID-19-related human rights abuses? (Milyen lehetőségek kínálkoznak a Covid19-cel kapcsolatos emberi jogi visszaélések esetén a vállalati felelősség érvényesítésére?)

(24)  Malaysia medical glove manufacturers see surge in orders due to covid-19 amid forced labour concerns (A malajziai orvosikesztyű-gyártók megrendelései hirtelen megugrottak a Covid19 következtében, ugyanakkor a kényszermunkával kapcsolatos aggályok merülnek fel), Business & Human Rights Resource Centre.

24

(25)  Az ENSZ üzleti és emberi jogi munkacsoportjának nyilatkozata, Ensuring that business respects human rights during the COVID-19 crisis and beyond: The relevance of the UN Guiding Principles on Business and Human Rights (Annak biztosítása, hogy a vállalkozások tiszteletben tartsák az emberi jogokat a Covid19-válság során és azt követően: az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvek jelentősége).

25

Ensuring that business respects human rights during the COVID-19 crisis and beyond: The relevance of the UN Guiding Principles on Business and Human Rights (Annak biztosítása, hogy a vállalkozások tiszteletben tartsák az emberi jogokat a Covid19-válság során és azt követően: az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvek jelentősége)

(26)  Lásd a 8. lábjegyzetet.

26

(27)  UNGP 22. alapelv, kommentár.

27

(28)  UNGP 17. alapelv, kommentár.

28

(29)  Lásd a 7. lábjegyzetet.

29

(30)  OECD-iránymutatások, II. rész, A.12. pont.

30

(31)  OECD-iránymutatások, II. rész, 18. és 19. kommentár.

31

(32)  Lásd a 15. lábjegyzetet.

32

(33)  Study on due diligence requirements through the supply chain (Tanulmány az ellátási láncra vonatkozó átvilágítási követelményekről), 2020.

33

Study on due diligence requirements through the supply chain (Tanulmány az ellátási láncra vonatkozó átvilágítási követelményekről)

(34)  HL L 330., 2014.11.15., 1. o.

34

(35)  HL L 295., 2010.11.12., 23. o.

35

(36)  HL L 130., 2017.5.19., 1. o.

36

(37)  A 2017. március 27-i, 2017-399. sz. francia törvény az anyavállalatok és szerződő vállalkozásaik átvilágítási kötelezettségéről.

37

az anyavállalatok és szerződő vállalkozásaik átvilágítási kötelezettségéről.

(38)  Call of investors representing USD 1.3 trillion (1,3 billió USD-t képviselő befektetők felhívása) és List of public business statements & endorsements (A nyilvános vállalkozói nyilatkozatok és támogatások jegyzéke), Business & Human Rights Resource Centre, 2019.

38

(39)  Lásd a 4. lábjegyzetet.

39

(40)  Ideértve az Emberi Jogok Nemzetközi Törvényét, valamint az Emberi Jogok Európai Egyezményét és az Európai Szociális Chartát. Alapul kell venni továbbá az uniós Szerződéseket és az Európai Unió Alapjogi Chartáját, valamint az emberi jogok területén rendelkezésre álló nemzeti eszközöket és jogszabályokat.

40

(41)  Lásd a 7. lábjegyzetet.

41

(42)  Lásd a 7. lábjegyzetet.

42

(43)  Lásd a 4. lábjegyzetet.

43

(44)  UNGP, 14. bekezdés.

44

(45)  Lásd az 5. lábjegyzetet.

45

(46)  Lásd a 4. lábjegyzetet.

46

(47)  Lásd a 8. lábjegyzetet.

47

(48)  Hollandia és Franciaország nem hivatalos dokumentuma a kereskedelemről, a társadalmi-gazdasági hatásokról és a fenntartható fejlődésről, 2020. május.

48

(49)  EGSZB-vélemény: A Covid19 utáni vészhelyzet: egy új multilaterális mátrix kialakítása (saját kezdeményezésű vélemény) (REX/529, 2020. július) (HL C 364., 2020.10.28., 53. o.).

49

A Covid19 utáni vészhelyzet: egy új multilaterális mátrix kialakítása (saját kezdeményezésű vélemény)

(50)  Lásd a 7. lábjegyzetet.

50

(51)  Lásd a 7. lábjegyzetet.

51

(52)  Lásd a 7. lábjegyzetet.

52

(53)  Az OECD jelentése, 2020.

53

(54)  Lásd a 2. lábjegyzetet.

54

(55)  Lásd a 3. lábjegyzetet.

55

---

III Előkészítő jogi aktusok

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 554. plenáris ülése, 2020. 09. 16. – 2020. 09. 18.

| 2020.12.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 429/210 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 429/210

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Kkv-stratégia a fenntartható és digitális Európáért

[COM(2020) 103 final]

(2020/C 429/26)

| Előadó: | Milena ANGELOVA |
| --- | --- |
| Társelőadó: | Panagiotis GKOFAS |

Előadó:

Milena ANGELOVA

Társelőadó:

Panagiotis GKOFAS

| Felkérés: | Európai Bizottság, 2020.4.22. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke |
| Illetékes szekció: | „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2020.7.22. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2020.9.18. |
| Plenáris ülés száma: | 554. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 219/0/0 |

Felkérés:

Európai Bizottság, 2020.4.22.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke

Illetékes szekció:

„Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2020.7.22.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2020.9.18.

Plenáris ülés száma:

554.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

219/0/0

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az EGSZB üdvözli a nagyon várt és szükséges kkv-stratégiát. Nagyra értékeli a stratégia átfogó és szisztematikus megközelítését, és helyesli, hogy az számba veszi a hasznosnak bizonyult meglévő eszközöket és intézkedéseket, és tovább javítja és egy közös, jól összehangolt keretben helyezi el azokat. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy egy koherens, integrált és átfogó megközelítés elfogadásával hajtsa végre a stratégiát, a kkv-kat helyezve minden fontos politikai döntés középpontjába, mint amilyen a zöld megállapodás vagy az iparstratégia, továbbá az uniós költségvetés kialakítása és az európai helyreállítási terv előmozdítása során is a kkv-kat állítsa előtérbe. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Az EGSZB eltökélten hozzá kíván járulni ahhoz, hogy mielőbb megvalósítsák a stratégiát a kkv-k számára, és kiáll a többszintű kormányzás alkalmazása mellett; uniós szinten egy több főigazgatóságot átfogó munkacsoportnak kell biztosítania, hogy:






  — | a kkv-kat érintő összes szakpolitikai területen alkalmazzák a „gondolkozz először kicsiben” elvet, különösen az európai helyreállítási terv, az InvestEU program, a Fizetőképesség-támogatási Eszköz és az európai zöld megállapodáshoz kapcsolódó beruházási terv tekintetében, |
| --- | --- | --- |

1.2.

—

a kkv-kat érintő összes szakpolitikai területen alkalmazzák a „gondolkozz először kicsiben” elvet, különösen az európai helyreállítási terv, az InvestEU program, a Fizetőképesség-támogatási Eszköz és az európai zöld megállapodáshoz kapcsolódó beruházási terv tekintetében,

| — | az európai szemeszter, illetve a létrehozott kkv-eredménytáblába keretében megfelelően megtörténjen az „új generációs kkv-stratégia” és az európai kisvállalkozói intézkedéscsomag végrehajtása és értékelése, |
| --- | --- |

—

az európai szemeszter, illetve a létrehozott kkv-eredménytáblába keretében megfelelően megtörténjen az „új generációs kkv-stratégia” és az európai kisvállalkozói intézkedéscsomag végrehajtása és értékelése,

| — | a tagállamok szilárdan kötelezzék el magukat a kkv-stratégia végrehajtása mellett, mivel sok uniós politika vallott kudarcot nemzeti szinten a negatív reakciók, a fellépés elmaradása vagy a megkerülés miatt, ideértve a túlszabályozást is; ennek kapcsán kiemelt figyelmet kell fordítani arra, hogy a nők milyen helyet foglalnak el ebben az üzleti környezetben, |
| --- | --- |

—

a tagállamok szilárdan kötelezzék el magukat a kkv-stratégia végrehajtása mellett, mivel sok uniós politika vallott kudarcot nemzeti szinten a negatív reakciók, a fellépés elmaradása vagy a megkerülés miatt, ideértve a túlszabályozást is; ennek kapcsán kiemelt figyelmet kell fordítani arra, hogy a nők milyen helyet foglalnak el ebben az üzleti környezetben,

| — | a kkv-kat képviselő szervezetek és a szociális partnerek központi és nagyobb szerepet játsszanak és konstruktív hozzájárulást nyújthassanak, mivel ez hiányzik az Európai Bizottság jelenlegi javaslatából, |
| --- | --- |

—

a kkv-kat képviselő szervezetek és a szociális partnerek központi és nagyobb szerepet játsszanak és konstruktív hozzájárulást nyújthassanak, mivel ez hiányzik az Európai Bizottság jelenlegi javaslatából,

| — | az ökoszisztémák mint kiemelt finanszírozási területek koncepcióját csak azt követően vezessék be, hogy alapos konzultációkat folytattak a kkv-kat uniós, nemzeti és regionális szinten képviselő szervezetekkel annak garantálása érdekében, hogy az megfelelően tükrözze a kkv-k tényleges helyzetét, mivel ez egyszerre túl bátor lépésnek tűnik. |
| --- | --- |

—

az ökoszisztémák mint kiemelt finanszírozási területek koncepcióját csak azt követően vezessék be, hogy alapos konzultációkat folytattak a kkv-kat uniós, nemzeti és regionális szinten képviselő szervezetekkel annak garantálása érdekében, hogy az megfelelően tükrözze a kkv-k tényleges helyzetét, mivel ez egyszerre túl bátor lépésnek tűnik.

| 1.3. | Tudomásul véve, hogy a javaslatot a Covid19-járvány kitörése előtt adták ki, az EGSZB felkéri az Európai Bizottságot, hogy dolgozzon ki egy „új generációs kkv-stratégiát”, melynek fel kell mérnie az európai helyreállítási terv kkv-kat támogató intézkedéseit, amelyek segítenek mérsékelni a kijárási korlátozások, a közösségi távolságtartás és az egészségügyi biztonsági intézkedések által a vállalkozásokra gyakorolt negatív hatásokat, és elősegítik a gyors helyreállítást. Az EGSZB üdvözli az EU költségvetéséhez kapcsolódó helyreállítási és rezilienciaeszköz létrehozását, de valódi garanciákat szeretne látni arra, hogy az célzott támogató intézkedéseken keresztül minden rászoruló kkv-hoz eljut. Ez egy átfogóbb szakpolitikai felülvizsgálatot igényel, és pontosabb és konkrétabb javaslatokat követel meg arra vonatkozóan, hogy miként lehet fellendíteni a digitalizációt, az innovációt és a fenntarthatóságot a kkv-knál. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Az „új generációs kkv-stratégiához” erős végrehajtási keretre és szakpolitikai koherenciára lesz szükség. Az EGSZB azt javasolja, hogy az Európai Bizottság, a Tanács, az Európai Parlament, a konzultatív szervek és az uniós ügynökségek fogadjanak el egy többéves végrehajtási menetrendet, amely mérföldköveket jelző konkrét mutatókat és határidőket állapít meg a rövid, közép- és hosszú távú cselekvési célokra. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Az EGSZB kéri, hogy a kkv-k szervezetei kapjanak nagyobb lehetőségeket és felelősséget a kkv-stratégia végrehajtási folyamatában, többek között olyan uniós programok révén, amelyek kapacitásépítést tesznek lehetővé a kkv-szervezetek és a szociális partnerek számára, és támogatást nyújtanak a közös fellépésekhez, hogy ezek a szervezetek egyablakos ügyintézési pontként működhessenek a tájékoztatás és a technikai segítségnyújtás terén. Emellett szorosan be kell vonni őket a kkv-küldöttek kijelölésébe és munkájuk figyelemmel kísérésébe is, továbbá nyomonkövetési rendszert kell bevezetni a küldöttek hatékonyságának mérésére. Annak érdekében, hogy az Enterprise Europe Network (EEN) az Európai Bizottság által tervezettek szerint nagyobb szerepet játsszon a kkv-knak nyújtott tanácsadásban, különösen a fenntartható átállással kapcsolatban, alapvetően meg kell reformálni az EEN-t, mivel a tagállamok többségében az EEN nem éri el a kkv-kat, a kézműves vállalkozásokat pedig biztosan nem. Az EGSZB úgy véli, hogy rendszeresen nyomon kell követni, valamint értékelni és felügyelni kell a végrehajtás előrehaladását és a stratégia hatékonyságát egy külön kijelölt független uniós megfigyelőközponton keresztül, hogy szükség esetén gyorsan kidolgozzhassák és előterjeszthessék a korrekciós intézkedéseket. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Általános megjegyzések és előretekintő megközelítés

| 2.1. | Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot és tagállamokat, hogy komolyan vegyék fontolóra a kkv-k versenyképességét és innovációs képességét előmozdító intézkedések hatókörének bővítését és hatékony megvalósításuk biztosítását, valamint segítsenek a kkv-knak többtényezős termelékenységük javításában, és támogassák mindennapi üzleti működésüket. Miközben elismeri az innováció és digitalizáció fontosságát, az EGSZB rámutat arra, hogy az EU-ban a kkv-k túlnyomó többsége komoly támogatásra szorul a technológiájának modernizálásához, a humán erőforrással kapcsolatos kérdések kezeléséhez és üzleti teljesítménye javításához. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Az EGSZB nagyra értékeli az Európai Bizottság azon szándékát, hogy olyan intézkedéseket kíván végrehajtani, amelyek foglalkoznak a kkv-k minden alcsoportjának sajátos igényeivel, mint amilyenek az értékteremtő vállalatok, mikro- és kisvállalkozások, közvállalatok, családi és tradicionális vállalatok, valamint a távoli területeken működő vállalatok, önfoglalkoztatók és a kézműves vállalatok, továbbá a szociális gazdaságban működő kkv-k is, mivel sajátos igényeik teljesítése az egyik kulcsfontosságú sikertényező. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Az Európai Helyreállítási Alap minden kkv-kra irányuló elemét, így például az új Fizetőképesség-támogatási Eszközt, szisztematikusan nyomon kell követni, hogy ezek megadhassák a kkv-knak a szükséges támogatást. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy dolgozzon ki egy reális többéves végrehajtási menetrendet, amely egyértelműen meghatározza a megfelelő erőforrásokat és intézkedéseket, a szociális partnerekkel folytatott konzultációkat és a közös fellépést, valamint független eredményjelentést és nyomon követési és hatásvizsgálati mechanizmusokat ír elő. A digitális átállás sikeréhez elengedhetetlen, hogy a Digitális Európa és az Európai horizont programokra irányuló ambiciózus javaslatok a következő többéves pénzügyi keretben jobban célozzák meg a kkv-kat, és igazságosabb földrajzi elérést biztosítsanak. Az EGSZB hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a kkv-kat finanszírozó és támogató intézkedéseket hatékonyan irányítsák a mikrovállalkozásokhoz, beleértve a hagyományos vállalkozásokat is. |
| --- | --- |

2.4.

3.   1. pillér

| 3.1. | Az EGSZB üdvözli annak elismerését, hogy a támogatási intézkedéseket a kkv-khoz kell igazítani annak érdekében, hogy segítséget kapjanak a klímasemleges, erőforrás-hatékony, digitálisan kompetens és aktív növekedéshez. A fenntarthatósági tanácsadók és digitális önkéntesek segíthetnek a kkv-knak abban, hogy digitális kompetenciákra tegyenek szert, korszerűsítsék technológiájukat, felkészüljenek a fenntarthatóságra való sikeres átállásra, és azonosítsák az erőforrás-hatékony, klímasemleges megoldásokat. Az uniós, nemzeti és regionális kkv-szervezeteknek támogatniuk és erősíteniük kell szerepüket és feladataikat. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Az EGSZB nagyra értékeli azt a különleges szerepet, amit várhatóan a szociális partnerek fognak betölteni, és reméli, hogy tovább fog erősödni a partnerség elve, amelyet a tagállamok hatékonyabban fognak alkalmazni. Az uniós, nemzeti és helyi kkv-szervezeteknek kulcsszerepet kell betölteniük abban, hogy segítsenek a kkv-knak a kkv-politikát támogató intézkedések tudatosításában és megértésében, különös tekintettel a hagyományos és/vagy mikrovállalkozásnak minősülő kkv-kra, amelyek a túlnyomó többséget alkotják, illetve a távoli és vidéki térségekben működő kkv-kra, amelyeknek fel kell zárkózniuk a digitális forradalom gyors üteméhez. Az EGSZB kész támogatását adni ahhoz, hogy ezek a szervezetek és a szociális partnerek egy olyan hálózatba kapcsolódjanak be, amely a támogató intézkedésekkel és a konkrét társadalmi egyeztetéssel kapcsolatos bevált módszerek és ötletek összegyűjtésére és kicserélésére szolgál a szociális párbeszéd keretén belül. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Az EGSZB üdvözli, hogy sokféle mechanizmus áll rendelkezésre, amelyek elősegítik a kkv-k fenntarthatóságra/körforgásos gazdaságra való átállását, valamint a jogszabályoknak való megfelelőségüket. Az EGSZB hangsúlyozza a körforgásos gazdaságra vonatkozó cselekvési terv (CEAP) gyors végrehajtásának, valamint egy ambiciózus szén-dioxid-minimumár és az importált fogyasztási cikkek karbonintenzitását ellensúlyozó mechanizmus bevezetésének fontosságát. Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a méltányos átállást támogató mechanizmus képes előmozdítani az új gazdaság felemelkedését, és azt ajánlja, hogy szükség esetén hozzanak szociális és támogató intézkedéseket a válság megelőzése érdekében, továbbá azzal a céllal, hogy az alacsony szén-dioxid-kibocsátású körforgásos gazdaságra való átállás ne okozzon kárt a leggyengébbeknek, beleértve azt is, hogy negatív hatások esetén támogassák a magánszektort és különösen a kkv-kat. A kkv-k zöldebbé válásának elősegítése érdekében ösztönözni kell a radikális és úttörő újítások bevezetésével kapcsolatos innovációs képességüket, hogy előmozdítsuk a zöld átállást. A megfelelő gyakorlati és jogalkotási támogatással a kkv-k gyorsabban tudnak majd tőkét kovácsolni az innovatív és fenntarthatóbb gyakorlatokból, mint a nagyobb cégek. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | A szellemitulajdon-jogokra vonatkozó hatékony politika az innovatív vállalkozások, különösen a kkv-k és az induló innovatív vállalkozások sikerének kulcsa. A szellemi tulajdonhoz fűződő jogoknak, ezen belül a szabadalmaknak, védjegyeknek, szerzői jogoknak és az egyéb tudásalapú eszközállománynak számos kkv üzleti stratégiájának részévé kell válnia. A vállalkozásoknak egy szilárd és megbízható szellemitulajdon-jogi keretre van szükségük, amely megfelel a digitális kornak. Mihamarabb működésbe kellene lépnie az egységes uniós szabadalmi rendszernek, hogy jogbiztonságot teremtsünk, és lehetővé tegyük a kkv-k számára, hogy észszerű költségek és kisebb adminisztratív teher mellett fejleszthessék ki és védhessék meg találmányaikat. A kkv-k know-how-ja fejlődésének és védelmének további erősítéséhez elengedhetetlen egy olyan, az Európai Bizottság, a tagállamok és az Európai Szabadalmi Hivatal (ESZH) közötti együttműködésen alapuló szemlélet, mely célul tűzi ki, hogy bővítsék a szabadalmi bejelentési szolgáltatásokat, beleértve a pénzügyi támogatást is, továbbá hogy javítsák a kkv-k igazságszolgáltatáshoz való hozzáférését a szabadalmi jogok megsértése esetén, mégpedig egy „esemény bekövetkezte előtti” biztosítási rendszer keretében, és átalakítsák az ESZH fellebbezési eljárásait. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | A vállalkozói szellem a kkv-k mögött álló hajtóerő. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy helyezzen nagyobb hangsúlyt a vállalkozói kezdeményezés, a vállalkozói szemlélet és a tájékozott kockázatvállalási megközelítés népszerűsítésére, erősítésére és táplálására, valamint közvetítsen pozitívabb képet a pénzügyi nehézségek közé került vállalkozókról. Mivel fontos kérdésről van szó, nem elegendő csak a vállalkozói oktatásra és képzésre összpontosítani a tanulás minden szintjén, hanem növelni kell a vállalkozók szerepének társadalmi megbecsültségét is, beleértve a jó példák népszerűsítését és a szerepmodellek bemutatását is. Elő kell mozdítani a vállalkozók továbbképzését és képzését. A stratégia intézkedéseket határozhatna meg a munkaerő unión belüli és harmadik országokhoz kapcsolódó mobilitásának további erősítésére, és feltárhatná, milyen eszközök vannak erre az egyszerűsített uniós vízumrendszeren túl. Az Európai Bizottságnak a tagállamokkal közösen innovációs infrastruktúrát, pl. laboratóriumokat, ikt-létesítményeket, irodaépületeket, valamint jogi és szellemitulajdon-jogi támogatást kell biztosítania a kkv-k számára, amely, ha megfelelő szintű, lényegesen csökkentené a belépési küszöböt az induló innovatív vállalkozások számára, és megnyitná a lehetőséget a részidős vállalkozók előtt. Az Európai Bizottság emellett ösztönözhetné a kormányzati ügynökségeket olyan környezet megteremtésére, ahol a kkv-k tesztelhetnék prototípusaikat, elősegítve az innovatív kkv-k finanszírozását azáltal, hogy csökkentik a befektetők technikai kockázatát. Kulcsfontosságú az is, hogy az iskolák tantervének módosításával tényleges készségintelligenciát fejlesszenek ki. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | A humán erőforrás a versenyképesség fő meghatározó tényezője, különösen a kkv-k esetében, amelyeknek rendszerint kevesebb szervezeti, vezetői és pénzügyi eszközük van a képzett munkatársak megszerzésére. motiválására és megtartására. Ezért az EGSZB hangsúlyozza annak fontosságát, hogy segítsenek a kkv-knak a tapasztalt és képzett munkaerő felvételében, akár pénzügyi eszközökkel is, és arra számít, hogy ez kulcseleme lesz a jövőbeli készségfejlesztési paktum kifejezetten a kkv-kat célzó elemének. Az EGSZB támogatja azt, hogy a munkaerő továbbképzése/átképzése a kormányok, a munkáltatók, a régiók és az egyének közös felelőssége legyen. A szakképzésnek elsődleges opcióvá kell válnia, emellett pedig a munkaerőpiaci átmenet támogatása érdekében elő kell mozdítani a felsőoktatást is. Fontos, hogy a tantervek a megcélzott tanulási eredményekhez igazodjanak, mivel ez segíti elő a megfelelő idejű és eredményes átállást. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Létfontosságú a kkv-k digitális kapacitásának javítása. Ezt a kkv-k legkevésbé felkészült csoportjain – pl. a mikrovállalkozásokon és a nagyon hagyományos vállalkozásokon – kell kezdeni, amelyeknek korlátozott tapasztalataik vannak, illetve egyáltalán nincsenek tapasztalataik a digitalizáció terén. Nekik kell képezniük a kkv-vállalkozóknak és a munkavállalóknak szóló intenzív digitális tanfolyamok célcsoportját, szükségleteiket pedig a digitális innovációs központok kialakítása során is figyelembe kell venni, hogy lehetővé tegyük számukra szakmai készségeik korszerűsítését és javítását és azt, hogy a technológia professzionális felhasználójává váljanak. A digitális innovációs központokat megfelelően fel kell szerelni, hogy a kkv-k támogatást kapjanak a kockázatértékelések elvégzésében, és biztosítaniuk kell a hatékony adatvédelmet. Az EGSZB támogatja a bejelentett európai adatstratégiát, amelynek célja, hogy az adatok szélesebb körben hozzáférhetők legyenek, és lehetővé tegyék a vállalkozások és kormányok közötti adatáramlást. Biztosítani kell az adatok szabad áramlását. Javítani kell a vállalkozások közötti adatmegosztást, hogy javítsuk az együttműködést az értékláncokban, és lehetőségeket teremtsünk gazdaságunk gazdasági erejének növelésére azáltal, hogy javítjuk az adatmegosztásra és hordozhatóságra vonatkozó (a kormányoktól vagy az értékláncból érkező) információk elérhetőségét és hozzáférhetőségét. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | A digitalizáció egyik alapvető előfeltételeként átfogóan bővíteni kell a széles sávú hálózatot az EU-ban, hogy a vállalatok továbblépjenek a digitalizációban, és senki ne maradjon le. Mivel az EU még mindig túlságosan kevés eredményt tud felmutatni e téren, különösen a vidéki térségekben, ahol sok kkv található, minden más uniós szintű kezdeményezésnek kezdettől fogva figyelembe kell ezt vennie, és ott kell fellépnie. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Az EGSZB célzott támogatási intézkedéseket szorgalmaz, amelyek az olyan ágazatok, mint például az egészségügy, az oktatás, a közigazgatás, az élelmiszeripar és a mezőgazdaság, valamint a gyártás és a közlekedés digitalizálására és jobb összekapcsolására összpontosítanak. A digitális átalakulásnak a nyitottságon (azaz a függőség felszámolásán), az egyszerűségen, az információszerzésen, az automatizáláson, a bizalmon és a biztonságon kell alapulnia, mivel új üzleti modellek, folyamatok, szoftverek és rendszerek kiépítését tervezzük. Ez áll az EU éghajlatvédelmi vezető szerepének és gazdasági fellendülésének középpontjában. Az EU-nak fel kell gyorsítania az energiahatékonyságba, a közlekedésbe, valamint az alacsony szén-dioxid-kibocsátású épületekbe és ipari folyamatokba történő beruházásokat, ahol a digitalizációnak kulcsszerepet kell játszania. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Az EGSZB azt ajánlja, hogy gyorsítsák fel a mindenhol elérhető, nagy kapacitású és biztonságos hálózatok telepítését, ösztönözve a magánberuházásokat és növelve a vidéki és ritkán lakott területeknek nyújtott finanszírozást. Amint visszatér az élet a rendes kerékvágásba, fel kell gyorsítani a tervezett spektrumfelosztást is, amely a Covid19-válság miatt adott esetben késedelembe került. Ekkor a kormányoknak kiemelten kell majd kezelniük a további új – engedélymentes és engedélyhez kötött – spektrumkiosztásokat is, hogy megbízhatóbbá tegyék a vezeték nélküli kapcsolatokat. |
| --- | --- |

3.10.

4.   2. pillér

| 4.1. | Az EGSZB üdvözli, hogy különös figyelmet fordítanak a kkv-kra, valamint az egyszeri adatszolgáltatás elvének és az „alapértelmezésben digitális” elvnek a szigorú alkalmazására. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a „cselekvés a kkv-k érdekében” elv alapján hajtsa végre az új stratégiát, és figyelmezteti, hogy a kkv-k számára nyújtott támogatási intézkedések végrehajtásának mindenfajta késedelme kontraproduktív lenne. A kkv-k ugyanis jelenleg minden eddiginél több kihívás előtt állnak: ilyenek például a Covid19-járvány negatív hatásai, az éles verseny, a képzett munkaerő hiánya, a munkavégzés és fogyasztás új formái, az egyre komplexebb és egyre intenzívebb információáramlás, a korlátozott innovációs erőforrások, a vállalkozók szerepének állandó leminősítése, a volatilis pénzügyi piacok, a finanszírozáshoz jutás nehézségei, a külső környezettől való nagyfokú függőség és a korlátozott tárgyalóerő. A „túlszabályozás” kkv-kra gyakorolt hatásának értékelését illetően az EGSZB ismételten rámutat arra, hogy a szabályozási terhek csökkentésével kapcsolatos célkitűzéseknek alapos kkv-teszten, megbízható hatásvizsgálatokon és átfogó, a civil társadalommal és az érdekelt felekkel folytatott párbeszédet is tartalmazó értékelésen kell alapulniuk. A tagállamokban az uniós jogszabályok végrehajtásakor nem kérdőjeleződhet meg a polgárok, a fogyasztók, a munkavállalók, a befektetők és a környezet védelmének jelenlegi mértéke. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | A fizetési késedelmek kérdése továbbra is gondos megfontolást igényel, és a késedelmes fizetésekről szóló irányelv tervezett felülvizsgálata fontos lépés, amelybe szorosan be kell vonni az érdekelt kkv-kat és ki kell kérni a véleményüket. Hasznos lenne az erkölcsös magatartás ösztönzése érdekében kulturális szinten beavatkozni. Ezt a folyamatot támogató konkrét intézkedés lehetne egy olyan eszköz, például egy weboldal létrehozása, amelyen arra kérik a vállalatokat, hogy kötelezzék el magukat a határidő szerinti fizetéssel kapcsolatos bizonyos elvek mellett. Annak érdekében, hogy megvédjük a kkv-kat a nagyobb vállalatok erősebb tárgyalási pozíciójával szemben, az EGSZB azt javasolja, hogy az Európai Bizottság bővítse és erősítse meg a vállalkozások közötti, illetve a platformok és vállalkozások közötti tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokra vonatkozó rendelkezéseit, és – esetleg az uniós versenyjog részeként – terjessze ki azokat más ágazatokra is, lehetőséget biztosítva a kkv-k számára, hogy egy központi hatóságnál, amely az EU esetében lehetne a Versenypolitikai Főigazgatóság, bizalmas panaszt nyújthassanak be. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Korábbi véleményeivel összhangban az EGSZB kétségeinek ad hangot a kkv-követek hálózatának valódi hasznosságával kapcsolatban, amely nem minden tagállamban működik teljes mértékben, valamint abban a tekintetben, hogy a hálózat képes-e valódi hozzáadott értéket nyújtani. Az EGSZB azt ajánlja, hogy inkább erősíteni kellene a kkv-szervezetek szerepét, és nem egy új szerepet létrehozni az uniós kkv-követ formájában, ami nem nyújt garanciát semmiféle kkv-barát szabályozásra. Az EGSZB azt javasolja, hogy a nemzeti kkv-követet a nemzeti kkv-szervezetek megállapodása alapján nevezzék ki, amelyeknek folyamatosan kapcsolatban kell állniuk a követtel, és rendszeresen el kell számoltatniuk őt. Az „új generációs kkv-stratégiának” és az európai kisvállalkozói intézkedéscsomagnak a végrehajtását be kell építeni az európai szemeszterbe és a létrehozott kkv-eredménytáblába. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | A szabályozói tesztkörnyezet hasznos eszköznek bizonyult, és az EGSZB szorgalmazza, hogy a kkv-kra vonatkozó szabályozások bevezetésekor szélesebb körben alkalmazzák és jobban népszerűsítsék az a nemzeti jogalkotók körében. Az Európai Bizottságnak tisztáznia kell, hogyan, hol és miért alkalmazzák majd ezt a szabályozói tesztkörnyezetet. Egyértelműen látszik, hogy még mindig javítani kell a kkv-tesztet a hatásvizsgálatban annak biztosítása érdekében, hogy minden javasolt jogszabály kkv-barát legyen. Az Európai Bizottság új jövőállósági platformjának elsősorban azoknak a lehetséges akadályoknak a megvizsgálására kellene összpontosítania, amelyek gátolhatják a társadalmi-gazdasági helyreállítást. Az EU-nak uniós szinten is létre kell hoznia szabályozói tesztkörnyezeteket, az egységes piac erősítése és annak biztosítása érdekében, hogy az előmozdítsa a harmonizációt, továbbá annak érdekében, hogy Európa-szerte mielőbb megteremtsük az innovátorok számára az innovatív megoldásokhoz kapcsolódó jogbiztonságot. Az Unióban több innovatív induló vállalkozás és innovatív kkv van, mint az USA-ban vagy Kínában, azonban számos tanulmány mutat rá arra, hogy ezek a vállalkozások inkább Európán kívül vezetik be innovatív megoldásaikat. Ennek számos oka van, többek között az európai pénzügyi ösztönzők hiánya, valamint a széttagolt egységes piac. Ezért fontos a szabályozói tesztkörnyezetek bevezetése: ezek arra bátorítanák a vállalatokat, hogy Európában maradjanak, és hosszabb távon remélhetőleg hozzájárulnának ahhoz, hogy létrejöjjenek az európai éllovasok. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Ha hozzáférhetőbbé és kkv-barátabbá tesszük a közbeszerzést, azzal megakadályozzuk a határokon átnyúló bűncselekményeket és a piaci visszaéléseket. A kkv-k értékláncokon belüli jobb integrációjának hatékony módja lenne, ha ösztönöznék a kkv-kat, hogy aktívabban vegyenek részt a szolidaritási, stratégiai és alapvető ágazatokban, mint amilyen az egészségvédelmi és biztonsági áruk/szolgáltatások ágazata vagy az űripar és a védelmi ipar. Ez egy, a növekvő protekcionizmus ellen küzdő nyitott kereskedelmi rendszerben feltétlenül üdvözlendő lenne. Ráadásul a Covid19-járvány rámutatott arra, mennyire fontosak a diverzifikált ellátási láncok, de az is, hogy visszatelepítsék vagy közelebb hozzák azokat, és elengedhetetlen, hogy segítsünk a kkv-knak megtalálni a helyüket ebben a folyamatban. A válság számos példát szolgáltatott arra is, hogy még mindig mennyire sérülékeny az egységes piac; cselekvési tervre van szükség annak biztosítása érdekében, hogy minden egyes szektor zökkenőmentesen működjön, ami kulcsfontosságú a kkv-k számára, továbbá annak érdekében, hogy ösztönözzük a kkv-kat a külső piacok felé történő aktív terjeszkedésre. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Az Európai Bizottságnak ambiciózusabban kell fáradoznia azon, hogy megnyissa a közbeszerzést a kkv-k számára, a közszolgáltatókkal együttműködésben arra törekedve, hogy átláthatóbbá tegye a közbeszerzést, és biztosítsa, hogy a közbeszerzési szerződések megfeleljenek az EU egységes piaci szabályainak. Az EGSZB azt javasolja, hogy ezt különösen a következőkön keresztül valósítsák meg:






  — | a kkv-k részvételi arányának növelése és folyamatos nyomon követése, |
| --- | --- | --- |

4.6.

—

a kkv-k részvételi arányának növelése és folyamatos nyomon követése,

| — | az adminisztratív eljárások egyszerűsítése és jobb közszolgáltatások és digitális szolgáltatások nyújtása, |
| --- | --- |

—

az adminisztratív eljárások egyszerűsítése és jobb közszolgáltatások és digitális szolgáltatások nyújtása,

| — | egyablakos ügyintézési pont kijelölése minden tagállamban, ahol nyilvántartásba lehet venni és nyomon lehet követni a közbeszerzési kérdésekkel kapcsolatos panaszokat, |
| --- | --- |

—

egyablakos ügyintézési pont kijelölése minden tagállamban, ahol nyilvántartásba lehet venni és nyomon lehet követni a közbeszerzési kérdésekkel kapcsolatos panaszokat,

| — | a közbeszerzési eljárás eredménye elleni fellebbezés eljárásaihoz való hozzáférés javítása. |
| --- | --- |

—

a közbeszerzési eljárás eredménye elleni fellebbezés eljárásaihoz való hozzáférés javítása.

| 4.7. | Hasonlóképpen az EU-nak továbbra is törekednie kell a nagyobb fokú átláthatóságra és az unió egész iparával folytatott szorosabb együttműködésre is a piacvédelmi eszközökkel kapcsolatos vizsgálatok során, és továbbra is elő kell segítenie a kkv-k hozzáférését ezekhez az eszközökhöz. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Az EGSZB aggodalmának ad hangot a kiskereskedelmi ágazat által különösen a Covid19-hez kapcsolódó kijárási korlátozások során tapasztalt nehézségek miatt, és egyedi támogató és ösztönző intézkedések bevezetését szorgalmazza. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Az egységes digitális kapu a tagállamok egyablakos ügyintézési pontjaival összekapcsolva információkat és támogatást nyújt majd a kkv-knak, a nemzeti és regionális kkv-szervezetek pedig segítenek nekik azonosítani és felismerni a számukra legjobb megoldásokat. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Rendkívül fontos a vállalkozások átruházásának megkönnyítése, mivel ez még inkább arra motivál majd egy egész nemzedéket, hogy tovább működtessék a családi vállalkozásokat, és megkönnyíti a tulajdonjog átruházását azokban az esetekben, amikor a tulajdonos nem rendelkezik a vállalkozás folytatásához szükséges készségekkel, erőforrásokkal és ötletekkel. Ilyen esetekben a vállalkozások munkavállalók általi, szövetkezet létrehozása révén történő kivásárlását vagy a munkavállalói tulajdon egyéb formáit is meg lehet vizsgálni. Az is rendkívül fontos, hogy azonosítsuk a vállalkozások átruházásának két különböző típusát, hogy megérthessük, hogyan érinti az adott jogszabály az egyes típusokat. Különbséget kell tenni a „családon belüli vállalkozásátruházás” és a „külső vállalkozásátruházás” között, és mindegyikre külön fogalommeghatározást kell adni. A jogi keretnek rugalmasabbnak kell lennie, hogy megkönnyítsük egy létező társaság megvásárlását, ahol jelenleg nagy kockázatokkal, jelentős költségekkel és bonyolult eljárásokkal kell számolni. Különös figyelmet kell fordítani a kkv-k határokon átnyúló átruházására, hogy kezelni lehessen az ezekhez az ügyletekhez kapcsolódó magas költségeket és a tagállamok jelentősen eltérő szabályozásait. Az átruházás kérdésén túl az EGSZB ajánlja egy európai részvénytársaság 2.0 létrehozását a kkv-k számára, egy átformált európai zártkörű társaság (Societas Privata Europaea, SPE) formájában, hogy elősegítsük a kkv-k határokon átnyúló terjeszkedését és növekedését. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Annak érdekében, hogy a kkv-k teljes mértékben kiaknázhassák a kereskedelmi megállapodások előnyeit, az EGSZB szorgalmazza, hogy a harmadik országokkal a jövőben folytatandó uniós kétoldalú kereskedelmi tárgyalások állandó eleme legyen egy kkv-król szóló fejezet, továbbá hozzanak létre kkv-bizottságokat, amelyek kezdeményezik a szabadkereskedelmi megállapodásokkal és műszaki szabványokkal kapcsolatos információk megosztását a kkv-kkal, és nyomon követik a szabadkereskedelmi megállapodások kkv-k általi igénybevételét mind az EU-ban, mind pedig abban (azokban) az ország(ok)ban, amely(ek) részes fele(i) a megállapodásnak. Javítani kell az EEN-t, a kkv-k nemzetköziesítését támogató eszközt, valamint elő kell mozdítani a nemzeti szolgáltatókkal és az ágazati és nemzeti kkv-szövetségekkel folytatott együttműködést és a közöttük lévő szinergiákat. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Az Európai Bizottságnak továbbra is kutatnia kellene azt a lehetőséget, hogy egy európai részvénytársasági jogi formát hozzanak létre a kkv-k számára, ötleteket merítve az európai zártkörű társaságról szóló javaslattal kapcsolatban végzett munkából. Az Európai Bizottság a kkv-stratégiájában értékelni kívánja, hogy a kkv-k határokon átnyúló terjeszkedésének és növekedésének elősegítéséhez szükség van-e további társasági jogi intézkedésekre. Ilyen célokkal foglalkozó konkrét javaslat a fent említettek szerint egy európai részvénytársasági forma létrehozása a kkv-k számára. Az európai kkv-knak csak 2 %-a fektet be külföldön úgy, hogy fióktelepeket hoz létre a másik országban, mivel a tagállamok közötti nyelvi, adminisztratív és jogi különbségek megnehezítik a leányvállalatok külföldi létrehozását; ezért fontolóra kell venni egy olyan jogi mechanizmus bevezetését, amely lehetővé teszi a vállalatok számára az Unión belüli terjeszkedésük jobb kezelését. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Mivel a kereskedelem előmozdítása alapvetően a nemzeti kormányok hatásköre, a szabadkereskedelmi megállapodások sikeres végrehajtása végső soron attól függ, hogy az egyes tagállamok mennyire tudják, képesek és hajlandók népszerűsíteni az adott uniós kereskedelmi megállapodást a nemzeti üzleti közösségükben. Az EGSZB arra kéri a 27 tagállamot és az Európai Bizottságot, hogy önkéntesen, a hatásköreikkel összhangban vállalják, hogy európai végrehajtási cselekvési tervek keretében egyedi intézkedéseket és tevékenységeket hajtanak végre az EU szabadkereskedelmi megállapodásaival összefüggésben meghatározott „külső” végrehajtási menetrendek Unión belüli kiegészítése céljából. Ezeknek a cselekvési terveknek hozzá kell járulniuk ahhoz is, hogy hatékonyan nyomon kövessék a letárgyalt szabadkereskedelmi megállapodásban tett kötelezettségvállalások tényleges átültetését az adott harmadik országban, miközben lehetővé teszik a kormányok és az üzleti közösség által nemzeti és regionális szinten meghozott intézkedések nyomon követését és teljesítménymérését. |
| --- | --- |

4.13.

5.   3. pillér

| 5.1. | Az EGSZB megismétli azt a javaslatát, hogy ösztönözni kell a tagállamokat a „pénzügyi ombudsmanok” EU által koordinált hálózatának létrehozására és fejlesztésére. A javasolt kkv-likviditási munkacsoport támogatásával ennek a hálózatnak megfelelő módszertant kell használnia az Európai Bizottság új intézkedései végrehajtásának nyomon követésére, amelyek célja a mikro-kkv-k rövid távú likviditásának biztosítása, amit uniós és tagállami szinten javasoltak. Emellett a kkv-k finanszírozáshoz jutásának elősegítésével a hálózat az Európai Bizottságnak is segíthet a kvalitatív adatok gyűjtésében és elemzésében, hogy a bankoktól kapott visszajelzésekre irányadó elvekkel összhangban megtudjuk, hogy a közvetítő bankok hogyan használják fel a pénzügyi eszközöket a pénzügyi erőforrásokra leginkább rászoruló kkv-k elérésében, és miért nem adnak nekik hitelt. A hálózatnak rendeznie kellene a kkv-k és a bankok, egyéb pénzügyi szolgáltatók és likviditásszolgáltatók közötti átfogóbb vitákat is. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Az EGSZB elégedett azokkal a célzott erőfeszítésekkel, ahogy a sajáttőke-bevonás népszerűsítésén, a kkv növekedési piacok igénybevételén és a kkv-k alternatív jegyzési lehetőségeinek megtalálásán keresztül diverzifikálják a kkv-k finanszírozási forrásait. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a kkv-szervezetek aktív támogatásával vegye fontolóra olyan egyedi intézkedések bevezetését, amelyek oktatják a menedzsereket a különböző finanszírozási opciók által kínált előnyökről és lehetőségekről, segítenek nekik kiválasztani az igényeiknek legjobban megfelelő lehetőséget, és népszerűsítik a szakértők által adott további testre szabott megoldásokat. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | A nők vállalkozásainak támogatására és ösztönzésére vonatkozó, korábban elfogadott álláspontjaival összhangban az EGSZB kiemelten és melegen üdvözli az Európai Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy indítsanak el egy, a nemek közötti egyenlőséget szem előtt tartó finanszírozási kezdeményezést a nők által vezetett vállalatok és alapok finanszírozásának ösztönzése, valamint a női vállalkozók szerepének erősítése érdekében. A nők nagyobb mértékű és erőteljesebb jelenléte – a vállalkozói környezetben is – elengedhetetlen a jövő Európájának megvalósításához. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Az EGSZB üdvözli egy, az első nyilvános részvénykibocsátásokra összpontosító köz-magán alap kialakítását, és teljes mértékben támogatja az újabb saját tőke, kvázi-sajáttőke, kockázati tőke és kockázatmegosztási finanszírozási eszközök létrehozását a kkv-k számára. Az EGSZB úgy véli, hogy ezek népszerűsítése és hozzáférhetőségük biztosítása különösen fontos az innovatív kisvállalkozások és közepes piaci tőkeértékű vállalatok számára. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Miközben az EGSZB elismeri, hogy a kkv-k tőzsdei jegyzése lehetőségeket kínál a vállalkozások számára, azt is megjegyzi, hogy a kapcsolódó adminisztratív teher és költségek miatt ez nem minden vállalkozás számára megfelelő. A szavazati jogot nem biztosító részvények alkalmazása jó módszer lenne arra, hogy bátorítsák a kkv-kat, különösen a családi vállalkozásokat a tőkebevonásra, anélkül hogy elveszítenék az ellenőrzést a vállalkozásuk felett. Egy másik kihívás, hogy a sajáttőke-bevonást ugyanúgy kezelik, mint az idegen tőkével történő finanszírozást. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Miközben a következő uniós költségvetés logikus módon arra fog összpontosítani, hogy a beruházások számára vonjon be pénzt, nem szabad alábecsülni a páneurópai kkv-kapacitásépítési tevékenységek és közös fellépések finanszírozásában rejlő értéket sem, és ez különösen releváns a jelenlegi helyzetben. Az uniós költségvetésnek különösen fontos szerepe van a készségfejlesztési intézkedésekben, a nemzetköziesítésben, a körforgásos gazdaság előmozdításában, a vállalkozói készségekben, a nehéz helyzetbe került vállalkozások támogatásában és a közszolgáltatásokhoz való hozzáférésben. Ezek a kezdeményezések óriási megtérülést hozhatnak az uniós adófizetőknek és az egyes kkv-knak, amelyek közvetlen hasznot húzhatnak ezekből, ezért ezeket a kezdeményezéseket mindenképpen számításba kell venni a felülvizsgált többéves pénzügyi keretben. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Azt a javaslatot illetően, hogy a kkv-k használjanak kriptoeszközöket és digitális tokeneket, az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a kkv-kat képviselő szervezetekkel együttműködve szorosan kövesse nyomon az ilyen eszközök használatát, mivel a kriptoeszközök a hagyományos pénzügyi eszközöktől eltérő egyedi jellemzőkkel rendelkeznek, és így új kihívásokat jelentenek a vállalkozások (köztük a kkv-k) számára, különösen a biztonság és a belső ellenőrzések terén. Fontos tehát, hogy a kkv-k először átlássák a kriptoeszközökhöz kapcsolódó kockázatokat és előnyöket, és olyan hatékony ellenőrzési környezetet alakítsanak ki, amely garantálni tudja a biztonságot. Emellett, mivel a kriptoeszközök nagymértékben szabályozatlanok, a kkv-k csalással kapcsolatos vizsgálatokkal szembesülhetnek, amennyiben befektetőik panaszt tesznek ellenük. |
| --- | --- |

5.7.

6.   Végrehajtás és a tagállamok kötelezettségvállalásai

| 6.1. | A tagállamok teljes körű támogatása és elkötelezettsége kulcsfontosságú sikertényező a stratégia intézkedéseinek gyors végrehajtásához. Az EGSZB úgy véli, hogy kézzelfogható eredményekkel fog járni a partnerség elvének teljes körű alkalmazása és az ezen intézkedések végrehajtása érdekében a stratégiai vállalkozási nagykövetekkel folytatott szoros együttműködés, akik munkájának hozzáadott értéket kell teremtenie. Az EGSZB ismételten hangsúlyozza annak fontosságát, hogy szorosan be kell vonni ebbe a folyamatba a kkv-kat uniós, nemzeti és regionális szinten képviselő szervezeteket is, mivel ők vannak közvetlen kapcsolatban az üzleti közösséggel. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Az EGSZB megérti az Európai Bizottság amellett szóló indokait, hogy nem módosítja a kkv-k fogalommeghatározását, jóllehet eltérő vélemények alakultak ki arról, hogy az mennyire felel meg a célnak, és üdvözli azt a kötelezettségvállalást, hogy értékelni és jelenteni fogják a konzultációs eljárásban felvetett konkrét kérdéseket. Eközben a korábbi véleményeivel összhangban az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy segítsen a tagállamoknak abban, hogy a végrehajtási módszer megválasztásakor rugalmasak tudjanak lenni. |
| --- | --- |

6.2.

7.   A kkv-k küzdelme és fejlődése a Covid19-válság idején

| 7.1. | A Covid19-járvány által a gazdasági rendszerekre gyakorolt tragikus és egyre súlyosbodó hatás a kkv-kat, különösen a mikrovállalkozásokat sújtotta a legkeményebben. Ez az óriási negatív hatás alapjaiban veszélyezteti a kkv-k rendszerszintű szerepét a gazdaságban, és bebizonyította annak fontosságát, hogy a jelenlegi uniós polgári védelmi mechanizmus keretében teljes körűen és rendszerszinten bevonják a szociális partnereket és az érintett civil társadalmi szervezeteket a döntéshozatal minden szakaszába és a rescEU tudás- és képzési hálózat létrehozásába, az EGSZB által korábban javasoltak szerint. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Az EGSZB készen áll arra, hogy folytassa a vitát az Európai Bizottság által javasolt új megközelítésről, amely az ökoszisztémáknak nyújtott támogatást részesíti előnyben a vállalatoknak a méretük szerint nyújtott támogatással szemben. Az EGSZB megjegyzi, hogy az Európai Bizottság jelenleg 14 ökoszisztémát ismer el, és hangsúlyozza a hatékony kommunikáció és irányítás szükségességét, hogy ezen ökoszisztémák minden érdekelt felének véleményét meghallgassák, és biztosított legyen a kkv-kat uniós, nemzeti és regionális szinten képviselő szervezetek aktív bevonása. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | A kkv-k, különösen a mikrovállalkozások számára kulcsfontosságú, rövid távú sürgősségi intézkedések célja a likviditás átlátható és megfelelő időben történő biztosítása méltányos kamatlábak mellett, pénzügyi közvetítők bevonásával, indokolatlan akadályok és észszerűtlen banki adminisztratív terhek nélkül. Ugyanakkor azok a kkv-k, amelyek azt a következtetést vonják le, hogy üzleti modelljük elavult, segítséget érdemelnek, hogy a vállalkozást rendezett körülmények között felszámolhassák, és új vállalkozást indíthassanak. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Az uniós szintű támogatási intézkedéseknek a lehető leggyorsabban ténylegesen el kell érniük a kkv-kat, végrehajtásukat az EU és a tagállamok szintjén értékelni kell és szorosan nyomon kell követni egy megfelelő közös visszajelzési mechanizmus alapján, ahol a kkv-szervezetek, a pénzügyi közvetítők, valamint a bankszektor és hitelgarancia-ágazat megoszthatják adataikat. A cél az indokolatlan késedelmek elkerülése és a kézművesipar és a kkv-k sürgős likviditási szükségletei alapján hozott önkényes döntések megelőzése, amelyekhez az ilyen intézkedések nemzeti hitelrendszerek és pénzügyi közvetítők általi végrehajtásának jelenlegi eltérései vezethetnek. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Alapvető fontosságú, hogy egy harmonizált és gyors uniós likviditási reagálási rendszert hozzanak létre, és az a mikro- és kisvállalkozásokra összpontosítva teljes mértékben működőképessé váljon. Az EGSZB azt javasolja, hogy az Európai Bizottság hozzon létre egy állandó uniós „magas szintű szakértői mikro- és kisvállalkozási likviditási munkacsoportot”, amelynek célja a kkv-k cash flow-jának előmozdítása a rendszeresen szolgáltatott független adatok elemzése alapján, továbbá annak megértése, hogyan lehetne áthidalni a kkv-k likviditása előtt jelenleg álló akadályokat. A független kkv-megfigyelőközpont rendszeres időközönként ellenőrizhetné a gazdasági és pénzügyi adatokat és a gyakorlatokat. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | Az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, hogy vegye fontolóra a héa-irányelv III. mellékletének módosítását, hogy a tagállamoknak lehetőségük legyen arra, hogy néhány legsúlyosabban érintett ágazatban – mint amilyen az idegenforgalom és a kapcsolódó vendéglátási ágazat (HORECA), az önfoglalkoztatók, a kézművesipar stb. – átmenetileg csökkentsék a héamértékeket. Az EGSZB támogatja az ilyen fellépéseket, feltéve ha azok nem idéznek elő tisztességtelen versenyt, de az intézkedés ideiglenes jellege miatt úgy véli, hogy ez a feltétel teljesülni fog. |
| --- | --- |

7.6.

| 7.7. | Különleges támogatási intézkedésekre van szükség a munkavállalók munkába való visszatérésének előmozdításához, különösen a kkv-knál dolgozók vonatkozásában. Ezen intézkedések közé tartozna egy „sárga kártya”, az arra nyújtott támogatás, hogy haladéktalanul megkezdjék a kisebb helyi építési beruházásokat, valamint az embereknek nyújtott tájékoztatás és tanácsadás a helyes magatartásról és a higiéniai, egészségvédelmi és biztonsági intézkedések betartásáról a Covid19-fertőzés kockázatának további csökkentése érdekében, továbbá egy Covid19-cel kapcsolatos kockázatfelmérés, amelyet a nemzeti és külső munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi szervek végeznek annak biztosítása érdekében, hogy ezeket az intézkedéseket megfelelően végrehajtsák, és csökkentsék a kapcsolódó terheket és költségeket. Alapvető fontosságú a szükséges egyéni védőeszközök rendelkezésre bocsátása, hogy a munkavállalók visszatérhessenek a munkahelyükre, és hogy fellendítsük az ilyen eszközöket gyártó kkv-k termelőkapacitását közvetlen beruházások és műszaki segítségnyújtás, valamint az idevágó harmonizált szabványok elfogadása révén. A kkv-szervezetek kulcsfontosságú támogató szerepet töltenek be azáltal, hogy lehetővé teszik az eljárásmódok és gyakorlatok tagjaik közötti cseréjét, segítve ezzel a gazdasági helyreállítást és csökkentve a munkába való visszatéréshez szükséges időt. |
| --- | --- |

7.7.

| 7.8. | Az állami támogatási intézkedésekre vonatkozó ideiglenes keret kkv-kra vonatkozó legutóbbi módosításával az uniós szociális partnerek egy másik kérését is teljesítették. Miközben a módosítás figyelembe vette a vállalatok számára a Covid19-válság alatt nyújtott különleges kedvezményeket, például az adófizetés elhalasztását és a hiteleket, változatlanul hagyta az általános de minimis szabályt. A távoli és vidéki térségek, illetve a szigetek hagyományosan közlekedési támogatásokban részesülnek, amelyek könnyen kitehetik a de minimis támogatás döntő részét. A Covid19-válság utáni időkben ezekbe a régiókba alig vagy egyáltalán nem fog turista érkezni, és a gazdaság helyreállásához az újra beinduló árukereskedelemre kell majd támaszkodniuk. |
| --- | --- |

7.8.

| 7.9. | A gazdaság eredményes helyreállítása érdekében hatalmas összegű állami és magánberuházásokra lesz szükség a kettős átállás finanszírozásához, illetve annak biztosításához, hogy a vállalkozások megőrizhessék versenyképességüket és új vállalkozások indulhassanak. A kkv-k azonban nehézségekkel szembesülnek a változásokhoz való alkalmazkodás terén és az átmeneti időszakban bevezetett bonyolult szabályozások kapcsán is. E rendkívüli beruházások lehetővé tétele érdekében az EU-nak bővítenie kell majd meglévő finanszírozási eszközeit (többéves pénzügyi keret, InvestEU, strukturális és kohéziós alapok, Európai horizont, Digitális Európa stb., valamint az EBB-csoport által nyújtott pénzügyi támogatás és az ESM alkalmazása), biztosítania kell ezek hosszú távú rugalmasságát, és egy állandó helyreállítási alapot kell létrehoznia, hogy segítsen a tagállamoknak a küszöbön álló kihívások kezelésében. A pénzügyi nehézségekkel küzdő kkv-k Európa-szerte történő támogatása érdekében rendkívül fontos, hogy a tagállamok teljes körűen végrehajtsák a fizetésképtelenségről szóló irányelvet a megelőző szerkezetátalakítási keretek vonatkozásában, és szakmai támogatást nyújtsanak a kkv-k számára, hogy életképes fordulatot tudjanak végrehajtani, illetve egy második esélyt kapjanak. |
| --- | --- |

7.9.

| 7.10. | Az EGSZB egy olyan uniós program kidolgozását szorgalmazza, amely kapacitásépítést és a közös fellépésekhez támogatást biztosít a kkv-szervezetek számára, hogy a tájékoztatás és a technikai segítségnyújtás egyablakos ügyintézési pontjaként működjenek, amire a kilábalási szakasz után sürgős szükség lesz. Ugyanilyen fontos, hogy az EU finanszírozza a termékcsoportok életciklus-elemzésének szabadon hozzáférhető, többnyelvű adatbázisait annak érdekében, hogy a kkv-knál – amelyek ezeket az adatokat közvetlenül nem tudják előállítani – környezetbarátabb módon folyhasson a gyártás. |
| --- | --- |

7.10.

| 7.11. | A kkv-szervezetek a válság előtt is részt vettek a pénzügyi nehézségekkel küzdő kkv-k támogatására szolgáló különféle szolgáltatások kifejlesztésében és nyújtásában, ideértve az európai korai előrejelzési kezdeményezést is. Az ilyen támogatásra az elkövetkező hónapokban és években még nagyobb szükség lesz. Fel kell gyorsítani a fizetésképtelenségi irányelvben meghatározott korai előrejelző eszközök bevezetését, hogy garantálni lehessen a nehéz helyzetben lévő vállalkozások számára a hozzáférést a hatékony támogatáshoz. |
| --- | --- |

7.11.

Kelt Brüsszelben, 2020. szeptember 18-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

| 2020.12.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 429/219 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 429/219

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Az Európai Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Turizmus és közlekedés 2020-ban és azon túl

(COM(2020) 550 final)

(2020/C 429/27)

| Előadó: | Panagiotis GKOFAS |
| --- | --- |

Előadó:

Panagiotis GKOFAS

| Felkérés: | Európai Bizottság, 2020.6.17. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke |
| Illetékes szekció: | „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2020.9.4. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2020.9.18. |
| Plenáris ülés száma: | 554. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 217/2/0 |

Felkérés:

Európai Bizottság, 2020.6.17.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke

Illetékes szekció:

„Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2020.9.4.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2020.9.18.

Plenáris ülés száma:

554.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

217/2/0

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az EGSZB úgy ítéli meg, hogy az Európai Bizottság COM(2020) 550 final jelű közleményének stratégiai jelentőségű szakpolitikai eszközként kell szolgálnia a turizmus és a közlekedés fenntartható uniós modelljének újragondolásához. Az EGSZB átfogó intézkedéscsomagot szorgalmaz, amely az alábbiakra vonatkozó iránymutatásokat és ajánlásokat foglalja magában:






  1) | a korlátok nélküli szabad mozgás biztonságos visszaállítása és a belső határok összehangolt újbóli megnyitása, valamint a belső határellenőrzések megszüntetése; |
| --- | --- | --- |

1.1.

1)

a korlátok nélküli szabad mozgás biztonságos visszaállítása és a belső határok összehangolt újbóli megnyitása, valamint a belső határellenőrzések megszüntetése;

| 2) | a közlekedés és az összeköttetések biztonságos helyreállítása az összes uniós tagállamra kiterjedő közös politikai keretmegállapodás elfogadását követően:






  — | a szolgáltatásnyújtás biztonságos folytatása a gasztronómiai turizmus és a vendéglátás területén, |
| --- | --- | --- |

2)

a közlekedés és az összeköttetések biztonságos helyreállítása az összes uniós tagállamra kiterjedő közös politikai keretmegállapodás elfogadását követően:

—

a szolgáltatásnyújtás biztonságos folytatása a gasztronómiai turizmus és a vendéglátás területén,

| — | egyensúly teremtése a határokra és közlekedésre vonatkozó döntések és szakpolitikák biztonságos és közös kezeléséről szóló, uniós tagállamok közötti megállapodás révén. Ameddig sor kerül Covid19-tesztek elvégzésére, addig elegendő személyzet fog rendelkezésre állni az emberek azonnali és gyors szállítására, |
| --- | --- |

—

egyensúly teremtése a határokra és közlekedésre vonatkozó döntések és szakpolitikák biztonságos és közös kezeléséről szóló, uniós tagállamok közötti megállapodás révén. Ameddig sor kerül Covid19-tesztek elvégzésére, addig elegendő személyzet fog rendelkezésre állni az emberek azonnali és gyors szállítására,

| — | a szállodák, éttermek, vendéglátóipari létesítmények, múzeumok, a tengeri turizmus stb. dolgozóinak tartott képzések finanszírozásának biztosítása, hogy megfelelően végre tudják hajtani a Covid19-járvány elleni megelőző intézkedéseket; |
| --- | --- |

—

a szállodák, éttermek, vendéglátóipari létesítmények, múzeumok, a tengeri turizmus stb. dolgozóinak tartott képzések finanszírozásának biztosítása, hogy megfelelően végre tudják hajtani a Covid19-járvány elleni megelőző intézkedéseket;

| 3) | annak biztosítása, hogy az egészség és a biztonság minden kontextusban kiemelt prioritást élvezzen, függetlenül attól, hogy utazásról van-e szó vagy sem, mivel ez az egyetlen módja annak, hogy visszanyerjük a személyek mozgásába vetett bizalmat; |
| --- | --- |

3)

annak biztosítása, hogy az egészség és a biztonság minden kontextusban kiemelt prioritást élvezzen, függetlenül attól, hogy utazásról van-e szó vagy sem, mivel ez az egyetlen módja annak, hogy visszanyerjük a személyek mozgásába vetett bizalmat;

| 4) | új utasazonosító űrlap (Passenger Locator Form/PLF) elfogadása uniós szinten, mivel egy ilyen rendszer uniós szinten további hozzáadott értéket teremthetne az alábbi területeken:






  — | uniós szintű nyomon követés: ha minden tagállam úgy dönt, hogy egyaránt megosztja az új PLF-információkat és az utazók laboratóriumi vizsgálati eredményeit, akkor méretgazdaságosságot érhetnénk el a tesztelésre rendelkezésre álló erőforrások tekintetében (1). Ha az összes uniós ország úgy dönt, hogy alkalmazza ezt a technológiát (ahogy eddig Belgium és Németország tette), és ugyanazt a szabványos új PLF-et használja, a városok szintjén megbízható becsléseket és előrejelzéseket lehetne készíteni, ami mind az országos, mind az uniós szintű politikák alapjául szolgálna. Ez a törekvés kiválóan jelképezné az EU szerepét: az innovációnak és az együttműködésnek köszönhetően elérhetjük közös céljainkat – a közegészség védelmét és a gazdasági tevékenység megőrzését válság idején, |
| --- | --- | --- |

4)

új utasazonosító űrlap (Passenger Locator Form/PLF) elfogadása uniós szinten, mivel egy ilyen rendszer uniós szinten további hozzáadott értéket teremthetne az alábbi területeken:

—

uniós szintű nyomon követés: ha minden tagállam úgy dönt, hogy egyaránt megosztja az új PLF-információkat és az utazók laboratóriumi vizsgálati eredményeit, akkor méretgazdaságosságot érhetnénk el a tesztelésre rendelkezésre álló erőforrások tekintetében (1). Ha az összes uniós ország úgy dönt, hogy alkalmazza ezt a technológiát (ahogy eddig Belgium és Németország tette), és ugyanazt a szabványos új PLF-et használja, a városok szintjén megbízható becsléseket és előrejelzéseket lehetne készíteni, ami mind az országos, mind az uniós szintű politikák alapjául szolgálna. Ez a törekvés kiválóan jelképezné az EU szerepét: az innovációnak és az együttműködésnek köszönhetően elérhetjük közös céljainkat – a közegészség védelmét és a gazdasági tevékenység megőrzését válság idején,

| — | Covid19-útlevél: az egyik legnagyobb kihívást jelentő feladat, amellyel szembe kellett néznünk a turisztikai szezonban, a PCR-tesztek érvényességének megerősítése volt. Ha minden tagállam ugyanazt a PLF-platformot választja, akkor az összes akkreditált laboratórium ezen a platformon keresztül közölheti a vizsgálati eredményeket, így létrehozva egy Covid19-útlevelet minden utazó számára, amely megbízható lehet és minimális kockázatot garantálhat az utazáshoz kapcsolódóan; |
| --- | --- |

—

Covid19-útlevél: az egyik legnagyobb kihívást jelentő feladat, amellyel szembe kellett néznünk a turisztikai szezonban, a PCR-tesztek érvényességének megerősítése volt. Ha minden tagállam ugyanazt a PLF-platformot választja, akkor az összes akkreditált laboratórium ezen a platformon keresztül közölheti a vizsgálati eredményeket, így létrehozva egy Covid19-útlevelet minden utazó számára, amely megbízható lehet és minimális kockázatot garantálhat az utazáshoz kapcsolódóan;

| 5) | közös uniós stratégiai terv kidolgozása, amely segítséget nyújt a tagállamoknak a vendéglátóipari kis- és középvállalkozásokra, éttermekre, szállodákra, utazási irodákra, idegenvezetőkre stb. irányuló gazdasági és támogatási intézkedések végrehajtásában:






  — | a likviditáshiány kezelése, különösen a mikrovállalkozásoknak nyújtott közvetlen finanszírozás, a vállalkozói bizalom helyreállítása, valamint utazási utalványok biztosítása révén, |
| --- | --- | --- |

5)

közös uniós stratégiai terv kidolgozása, amely segítséget nyújt a tagállamoknak a vendéglátóipari kis- és középvállalkozásokra, éttermekre, szállodákra, utazási irodákra, idegenvezetőkre stb. irányuló gazdasági és támogatási intézkedések végrehajtásában:

—

a likviditáshiány kezelése, különösen a mikrovállalkozásoknak nyújtott közvetlen finanszírozás, a vállalkozói bizalom helyreállítása, valamint utazási utalványok biztosítása révén,

| — | hitelekhez való azonnali hozzáférés és a hitelek azonnali jóváhagyása valamennyi tagállam számára az EKB és az EU felügyelete alatt, az EU és a tagállamok garanciáival, |
| --- | --- |

—

hitelekhez való azonnali hozzáférés és a hitelek azonnali jóváhagyása valamennyi tagállam számára az EKB és az EU felügyelete alatt, az EU és a tagállamok garanciáival,

| — | egy európai mechanizmus azonnali létrehozása a kkv-kra és a munkavállalókra irányuló, különösen a likviditással, hitelezéssel és átláthatósággal kapcsolatos támogatási intézkedések nyomon követése és végrehajtása céljából; |
| --- | --- |

—

egy európai mechanizmus azonnali létrehozása a kkv-kra és a munkavállalókra irányuló, különösen a likviditással, hitelezéssel és átláthatósággal kapcsolatos támogatási intézkedések nyomon követése és végrehajtása céljából;

| 6) | a munkavállalók munkanélküli ellátására és a kkv-k bérkompenzációjára kiterjedő SURE program megerősítése és bővítése; a kkv-kat mentesíteni kell a bérek egy részének kifizetése alól, és elő kell írni számukra, hogy munkavállalóikat integrálják a SURE program által támogatott nemzeti rendszerekbe; |
| --- | --- |

6)

a munkavállalók munkanélküli ellátására és a kkv-k bérkompenzációjára kiterjedő SURE program megerősítése és bővítése; a kkv-kat mentesíteni kell a bérek egy részének kifizetése alól, és elő kell írni számukra, hogy munkavállalóikat integrálják a SURE program által támogatott nemzeti rendszerekbe;

| 7) | a SURE program végrehajtásáért felelős európai és nemzeti intézményeknek megfelelően konzultálniuk kell a kkv-k szervezeteivel; |
| --- | --- |

7)

a SURE program végrehajtásáért felelős európai és nemzeti intézményeknek megfelelően konzultálniuk kell a kkv-k szervezeteivel;

| 8) | a SURE programnak legalább 2021. június 30-ig teljes mértékben fedeznie kell a turisztikai és közlekedési ágazatban dolgozó azon munkavállalók – például az étkeztetés, a szállodák, a légitársaságok, az üdülőhajók, a turistabuszok, a repülőterek, a kikötői terminálok, a tengeri turizmus dolgozói és az idegenvezetők – bérét és társadalombiztosítási járulékait, akik a pandémia miatt elveszítették munkahelyüket; |
| --- | --- |

8)

a SURE programnak legalább 2021. június 30-ig teljes mértékben fedeznie kell a turisztikai és közlekedési ágazatban dolgozó azon munkavállalók – például az étkeztetés, a szállodák, a légitársaságok, az üdülőhajók, a turistabuszok, a repülőterek, a kikötői terminálok, a tengeri turizmus dolgozói és az idegenvezetők – bérét és társadalombiztosítási járulékait, akik a pandémia miatt elveszítették munkahelyüket;

| 9) | adókedvezmények és adófizetési moratórium, valamint ad hoc turisztikai és közlekedési költségvetési ösztönző csomag bevezetése a 2020 és 2024 közötti időszakra valamennyi turisztikai kkv számára. Az EGSZB úgy véli, hogy a harmonizált uniós héarendszer keretében csökkentett héát kellene alkalmazni a szállodákra, éttermekre, utazási szolgáltatásokra, tengeri turizmusra (hajóbérlet, jachtkikötők), buszokra, idegenvezetőkre stb. Az ilyen intézkedéseket azonban a munkavállalók jogainak védelméhez és az elbocsátások kerülésére vonatkozó garanciák vállalásához kell kötni. Továbbá bármilyen pénzügyi támogatást – például állami támogatást, kölcsönt vagy adómentességet – csak olyan vállalkozásoknak szabad nyújtani, amelyek:






  — | fenntartják a foglalkoztatást/tisztességes munkahelyeket teremtenek, és tiszteletben tartják a munkavállalói jogokat, |
| --- | --- | --- |

9)

adókedvezmények és adófizetési moratórium, valamint ad hoc turisztikai és közlekedési költségvetési ösztönző csomag bevezetése a 2020 és 2024 közötti időszakra valamennyi turisztikai kkv számára. Az EGSZB úgy véli, hogy a harmonizált uniós héarendszer keretében csökkentett héát kellene alkalmazni a szállodákra, éttermekre, utazási szolgáltatásokra, tengeri turizmusra (hajóbérlet, jachtkikötők), buszokra, idegenvezetőkre stb. Az ilyen intézkedéseket azonban a munkavállalók jogainak védelméhez és az elbocsátások kerülésére vonatkozó garanciák vállalásához kell kötni. Továbbá bármilyen pénzügyi támogatást – például állami támogatást, kölcsönt vagy adómentességet – csak olyan vállalkozásoknak szabad nyújtani, amelyek:

—

fenntartják a foglalkoztatást/tisztességes munkahelyeket teremtenek, és tiszteletben tartják a munkavállalói jogokat,

| — | nem adóparadicsomokban vannak bejegyezve, és mindig megfizették az adók és társadalombiztosítási járulékok rájuk eső méltányos részét; |
| --- | --- |

—

nem adóparadicsomokban vannak bejegyezve, és mindig megfizették az adók és társadalombiztosítási járulékok rájuk eső méltányos részét;

| 10) | a közösségi gazdaság szabályozása a turizmus területén, és különösen az idegenvezetői ágazatban. A tagállami kormányok felkérése a közösségi gazdaságnak az idegenvezetői ágazatban történő szabályozására, valamint az egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében hozott jogalkotási és közigazgatási intézkedések alkalmazására; |
| --- | --- |

10)

a közösségi gazdaság szabályozása a turizmus területén, és különösen az idegenvezetői ágazatban. A tagállami kormányok felkérése a közösségi gazdaságnak az idegenvezetői ágazatban történő szabályozására, valamint az egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében hozott jogalkotási és közigazgatási intézkedések alkalmazására;

| 11) | a szállodák, éttermek, idegenvezetők, buszok, utazásszervezők, tengeri turizmus stb. és egyéni vállalkozók számára a likviditási, monetáris és fiskális politikával kapcsolatos támogatási programokat a normális élethez való visszatérést követően még legalább 10 hónapig fenn kell tartani, a WTTC (Utazási és Turisztikai Világtanács) ajánlásainak megfelelően. |
| --- | --- |

11)

a szállodák, éttermek, idegenvezetők, buszok, utazásszervezők, tengeri turizmus stb. és egyéni vállalkozók számára a likviditási, monetáris és fiskális politikával kapcsolatos támogatási programokat a normális élethez való visszatérést követően még legalább 10 hónapig fenn kell tartani, a WTTC (Utazási és Turisztikai Világtanács) ajánlásainak megfelelően.

| 1.2. | Mivel az eurócsoport/az Európai Tanács/az EKB monetáris és fiskális politikájának transzmissziója a tagállamokat tekintve nem szimmetrikus, különös tekintettel a legsérülékenyebb és a válság által leginkább sújtott tagállamokra, az Európai Bizottságnak meg kell erősítenie a Szerződések őreként betöltött szerepét, és az egységes piac szimmetrikus helyreállítását a következőképpen kell biztosítania:






  a) | iránymutatások kiadása a kormányzatok és a bankok számára arról, hogy miként támogassák a turisztikai és vendéglátóipari ágazatokat, és biztosítsanak megfelelő segítségnyújtást (például az Európai Bizottság és az EGSZB tisztviselőiből álló, az egyes tagállamokkal foglalkozó közös munkacsoport létrehozásával); továbbá |
| --- | --- | --- |

1.2.

a)

iránymutatások kiadása a kormányzatok és a bankok számára arról, hogy miként támogassák a turisztikai és vendéglátóipari ágazatokat, és biztosítsanak megfelelő segítségnyújtást (például az Európai Bizottság és az EGSZB tisztviselőiből álló, az egyes tagállamokkal foglalkozó közös munkacsoport létrehozásával); továbbá

| b) | az Európai Tanács által jóváhagyott szakpolitika megfelelő végrehajtásának biztosítása a megnevezés és elmarasztalás politikájának elve alapján. Az Európai Bizottságnak az országspecifikus ajánlásokat megelőzően rá kell mutatnia a megkérdőjelezhető banki gyakorlatokra, illetve kormányzati döntésekre, az európai gazdasági szemeszteren kívül és azzal összefüggésben prociklikus módon is; |
| --- | --- |

b)

az Európai Tanács által jóváhagyott szakpolitika megfelelő végrehajtásának biztosítása a megnevezés és elmarasztalás politikájának elve alapján. Az Európai Bizottságnak az országspecifikus ajánlásokat megelőzően rá kell mutatnia a megkérdőjelezhető banki gyakorlatokra, illetve kormányzati döntésekre, az európai gazdasági szemeszteren kívül és azzal összefüggésben prociklikus módon is;

| c) | a „ragadozó szemléletű” magatartás elkerülése érdekében sürgősen szükség van egy légitársaságokra vonatkozó informális megállapodásra az Európai Bizottság, az illetékes nemzeti hatóságok, a reprezentatív gazdasági és szociális partnerek, valamint a fogyasztókat és az utasokat képviselő szervezetek közvetítésével és nyomon követésével; |
| --- | --- |

c)

a „ragadozó szemléletű” magatartás elkerülése érdekében sürgősen szükség van egy légitársaságokra vonatkozó informális megállapodásra az Európai Bizottság, az illetékes nemzeti hatóságok, a reprezentatív gazdasági és szociális partnerek, valamint a fogyasztókat és az utasokat képviselő szervezetek közvetítésével és nyomon követésével;

| d) | adókedvezmények az idegenforgalmi ágazatban működő kkv-k számára, az adókötelezettségekre vonatkozó moratóriummal és a 2020. december 31-ig felmerült esedékes adókötelezettségek felfüggesztésével, valamint megfelelő törlesztőrészletek meghatározásával 2021. április 1-jétől. |
| --- | --- |

d)

adókedvezmények az idegenforgalmi ágazatban működő kkv-k számára, az adókötelezettségekre vonatkozó moratóriummal és a 2020. december 31-ig felmerült esedékes adókötelezettségek felfüggesztésével, valamint megfelelő törlesztőrészletek meghatározásával 2021. április 1-jétől.

| 1.3. | A turisztikai vállalkozások fejlődésére és helyzetére vonatkozó adatok hiánya miatt az EGSZB online kérdőívet állított össze az e véleményben foglalt javaslatok jobb értékelése érdekében. A kérdőívre EU-szerte több mint 170 szervezet válaszolt, amelyek mintegy 3 500 000 tagot képviselnek a turisztikai ágazatban, beleértve az éttermeket és a vendéglátó-ipari ágazatot, a szállodákat és szálláshely-szolgáltatásokat, az utazási irodákat, a szabadidős ágazatot, a vízi turizmust, az idegenvezetőket, a közlekedési szolgáltatásokat stb. A kérdőívből nyert főbb adatok a következők:






  — | a válaszadók 88 %-a jelezte, hogy a világjárvány rendkívül negatívan érintette őket, |
| --- | --- | --- |

1.3.

—

a válaszadók 88 %-a jelezte, hogy a világjárvány rendkívül negatívan érintette őket,

| — | a válaszadók 81 %-a szerint a válság hosszú távú következményekkel fog járni az általuk képviselt ágazatra nézve, |
| --- | --- |

—

a válaszadók 81 %-a szerint a válság hosszú távú következményekkel fog járni az általuk képviselt ágazatra nézve,

| — | a válaszadók csaknem 55 %-a jelezte, hogy az általuk képviselt ágazat 2021-ben nem valószínű, hogy fennmarad (45 % valószínűtlen és 10 % nagyon valószínűtlen), |
| --- | --- |

—

a válaszadók csaknem 55 %-a jelezte, hogy az általuk képviselt ágazat 2021-ben nem valószínű, hogy fennmarad (45 % valószínűtlen és 10 % nagyon valószínűtlen),

| — | a válaszadók 77 %-a szerint 2020-ben csökkent a foglalkoztatottsági szint az általuk képviselt ágazatban, |
| --- | --- |

—

a válaszadók 77 %-a szerint 2020-ben csökkent a foglalkoztatottsági szint az általuk képviselt ágazatban,

| — | az üzleti fluktuáció aránya 2020-ban a válaszadók 90 %-ánál csökkent (a válaszadók 49 %-ánál több mint 70 %-kal), |
| --- | --- |

—

az üzleti fluktuáció aránya 2020-ban a válaszadók 90 %-ánál csökkent (a válaszadók 49 %-ánál több mint 70 %-kal),

| — | a válaszadók 51 %-a azt várja, hogy a válság 2021 után véget ér, |
| --- | --- |

—

a válaszadók 51 %-a azt várja, hogy a válság 2021 után véget ér,

| — | a válaszadók 73 %-a jelezte, hogy az általuk képviselt ágazatnak több mint egy évre lesz szüksége gazdasági teljesítményének és a belső piacba és a nemzetközi turizmusba vetett bizalmának helyreállításához, |
| --- | --- |

—

a válaszadók 73 %-a jelezte, hogy az általuk képviselt ágazatnak több mint egy évre lesz szüksége gazdasági teljesítményének és a belső piacba és a nemzetközi turizmusba vetett bizalmának helyreállításához,

| — | a válaszadók szerint a turisztikai szektor nemzeti és európai politikai prioritásai a következők: a Covid19 elleni védőoltás (a válaszadók 66 %-a számára), közvetlen finanszírozás/pénzügyi támogatási rendszerek (63 %), egészségügyi protokollok (56 %) és adóhalasztás (45 %). |
| --- | --- |

—

a válaszadók szerint a turisztikai szektor nemzeti és európai politikai prioritásai a következők: a Covid19 elleni védőoltás (a válaszadók 66 %-a számára), közvetlen finanszírozás/pénzügyi támogatási rendszerek (63 %), egészségügyi protokollok (56 %) és adóhalasztás (45 %).

| 1.4. | Sürgősen intenzív szociális párbeszédre és érdemi szakpolitikai menetrendre van szükség a turisztikai és közlekedési ágazatra vonatkozó, naprakésszé tett ágazati kollektív megállapodásokról szóló tárgyalások lefolytatásához, amelyek magukban foglalják a Covid19 által leginkább érintett kkv-kat és az ezeket képviselő szervezeteket. |
| --- | --- |

1.4.

2.   Általános megjegyzések

| 2.1. | A Covid19-járvány kitörése megbénította a turisztikai iparágat, hazatérni próbáló utazókat maga után hagyva, és pusztító hatást gyakorolva a turizmustól nagymértékben függő gazdaságokra. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Az EU turisztikai ágazata körülbelül 22,6 millió embert foglalkoztat (2), akik az összes foglalkoztatott 11,2 %-át teszik ki. Az ágazat 2019-ben az Unió GDP-jéhez 9,5 %-kal járult hozzá; 2018-ban a 27 uniós tagállamban 600 154 turisztikai létesítmény állt rendelkezésre, a turisztikai szálláshelyeken töltött vendégéjszakák száma pedig körülbelül 1 326 049 994 volt. A turizmus számos tagállam, európai régió és város számára a gazdaság és a társadalom szövetének nélkülözhetetlen része. Sőt, elengedhetetlenül szükséges munkahelyeket és jövedelmeket biztosít, amelyek gyakran olyan régiókban összpontosulnak, ahol nincs alternatív foglalkoztatási lehetőség, és ahol alacsony képzettségű munkavállalókat foglalkoztatnak (3). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Az EU turisztikai iparága, amely körülbelül 13 millió embert foglalkoztat (4), a becslések szerint a Covid19 kitörése miatt havonta körülbelül 1 milliárd EUR bevételtől esik el. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Számos népszerű turisztikai célpont vált elhagyatottá, ahol az éttermek, bárok, idegenforgalmi látványosságok, jachtkikötők, múzeumok és központok bezárásra kényszerültek. A helyzet különösen nehéz a legjelentősebb turisztikai célpontnak számító uniós országokban, például Olaszországban, Görögországban, Portugáliában, Máltán, Cipruson, Spanyolországban és Franciaországban. Olaszország ebben az évben az ide érkező turisták mintegy 60 %-át fogja elveszíteni. A WTTC előrejelzése szerint az utazási és turisztikai piacon világszerte 75 millió, az EU-ban pedig 6,4 millió munkahely szűnhet meg 2020-ban (5). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | A Nemzetközi Légi Szállítási Szövetség (IATA) szerint 2020-ban a légiközlekedés világszerte több mint 252 milliárd USD-t (228 milliárd EUR-t) veszíthet. Június 30-ig kétmillió személyszállító járat törlésére került sor. Franciaországban a szállodák kihasználtsági aránya március 17-én 3,3 % volt (a február 26-án rögzített 65,3 %-hoz képest). Május 30-ra az éttermek és bárok Svédország kivételével majdnem minden uniós tagállamban bezártak. A szállodák, éttermek, bárok és jachtkikötők munkavállalók ezreit bocsátották el véglegesen vagy ideiglenesen. A válság legsúlyosabb időszakában az európai vasúti ágazat az utasok 90 %-át elvesztette, és továbbra is alacsony kapacitással működik. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | El kell ismerni a turizmushoz kapcsolódó mellékágazatokra gyakorolt hatást, ilyen például a berendezések gyártása a szabadidős ágazat számára (pl. csónakok gyártása). Ezeket az iparágakat a turizmus előmozdítása és a nemzetközi kereskedelmi lehetőségek fejlesztése révén kell támogatni. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Európa turisztikai ökoszisztémája számos területet foglal magában: ide sorolható például az utazási és a közlekedési ágazat, a szállóvendég-fogadás, az éttermi szolgáltatások, a vízhez kapcsolódó és az egyéb szabadidős tevékenységek, a kultúra és a természet. Közvetlenül, illetve közvetve közel 10 %-kal járul hozzá az EU GDP-jéhez, és az EU-t a világ első számú turisztikai célpontjává tette: az EU-ba 2018-ban 563 millió külföldi turista érkezett, és az uniós ágazat bevétele a globális bevételek 30 %-át tette ki (forrás: Európai Bizottság). 2018-ban a külföldi turisták 30 %-ának az EU volt a célállomása, ezzel az Unió vált a világ legfőbb turisztikai célpontjává (forrás: Európai Bizottság). Ezen nemzetközi forgalmak összetételének vizsgálatát fel lehetne használni egy rövid, közép- és hosszú távú, megfelelő uniós stratégia és menetrend kidolgozásához. |
| --- | --- |

2.7.

3.   I. PILLÉR: A turizmus és a közlekedés fenntarthatósága

| 3.1. | Az EGSZB úgy véli, hogy ennek a közleménynek első lépésnek kell lennie a fenntartható turizmusra vonatkozó uniós szakpolitikák és programok következő generációjában. A turisták és a fogyasztók bizalmának helyreállítása érdekében a kkv-k és a munkavállalók igényeivel és helyzeteivel egyaránt foglalkoznia kell. Az európai kisvállalkozói intézkedéscsomag alapelveivel összhangban és a 2030-ig tartó időszakra szóló, megújított európai kkv-stratégiával összefüggésben biztosítania kell az egészség- és biztonságvédelmi jogok és előírások betartását, valamint a vállalkozások fenntarthatóságát és likviditását. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Az EGSZB nem tartja észszerűnek, hogy az EU turisztikai és közlekedési ágazatait valaha érő legsúlyosabb válság kezelésére egyszerűen egy „térjünk vissza a normálishoz” megközelítést alkalmazzanak. Az EGSZB e szakpolitikák teljes körű átalakítását szorgalmazza azzal a céllal, hogy helyreálljon a vállalkozói és munkavállalói bizalom és stabilitás, ami a fenntartható turizmus 2030-ig történő elérésére irányuló következő generációs EU-s szolidaritási paktum elfogadásával valósulna meg. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Az EGSZB véleménye szerint most lehetőségünk van egy méltányos helyreállítás biztosítására és a gazdaságaink gyors újjáépítésére, hogy azokat környezetbarátabbá, méltányosabbá és a jövőbeli sokkhatásokkal szemben ellenállóbbá tegyük. Az EU integrációs tervének az európai turizmus és közlekedés fenntartható fejlesztési modelljéhez való hozzájárulását felül kell vizsgálni, elkerülve minden olyan intézkedést, amely a belső piacon további széttagoltsághoz és tisztességtelen feltételekhez/gyakorlatokhoz vezethet. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | A turisztikai ágazatban a méltányos és fenntartható helyreállításhoz az alábbiak szükségesek:






  1) | a Párizsi Megállapodás célkitűzéseivel összhangban a klímasemlegesség 2050-re történő elérésével kapcsolatos uniós célkitűzések figyelembevétele (az Európai Tanács 2019. december 12-i következtetései). |
| --- | --- | --- |

3.4.

1)

a Párizsi Megállapodás célkitűzéseivel összhangban a klímasemlegesség 2050-re történő elérésével kapcsolatos uniós célkitűzések figyelembevétele (az Európai Tanács 2019. december 12-i következtetései).

| 2) | E célkitűzések elérésének elősegítése érdekében az EGSZB szükségesnek tartja, hogy a mobilitás lassú és nem környezetszennyező formái, például a kerékpározás és a vasúti közlekedés használatának ösztönzése révén először a közlekedési eszközök problémájával foglalkozzunk. |
| --- | --- |

2)

E célkitűzések elérésének elősegítése érdekében az EGSZB szükségesnek tartja, hogy a mobilitás lassú és nem környezetszennyező formái, például a kerékpározás és a vasúti közlekedés használatának ösztönzése révén először a közlekedési eszközök problémájával foglalkozzunk.

| 3) | Ami a turisztikai szálláshelyeket illeti, az EGSZB a felújítás ösztönzését, és az ilyen szálláshelyek esetében az uniós ökocímke használatát javasolja. Ezeket a létesítményeket ösztönözni kell az energiafogyasztásuk és szén-dioxid-kibocsátásuk feltüntetésére. |
| --- | --- |

3)

Ami a turisztikai szálláshelyeket illeti, az EGSZB a felújítás ösztönzését, és az ilyen szálláshelyek esetében az uniós ökocímke használatát javasolja. Ezeket a létesítményeket ösztönözni kell az energiafogyasztásuk és szén-dioxid-kibocsátásuk feltüntetésére.

| 4) | A turisztikai ágazat szén-dioxid-kibocsátásának csökkentése érdekében az EGSZB határozottan ösztönzi a helyi élelmiszeripari termékek és az egyéb újrafeldolgozható fogyóeszközök használatát. |
| --- | --- |

4)

A turisztikai ágazat szén-dioxid-kibocsátásának csökkentése érdekében az EGSZB határozottan ösztönzi a helyi élelmiszeripari termékek és az egyéb újrafeldolgozható fogyóeszközök használatát.

| 5) | Az EU mint turisztikai célpont felé irányuló nemzetközi turizmussal kapcsolatos információ- és adathiányok megszüntetése érdekében az EGSZB egy független, fenntartható idegenforgalmi megfigyelőközpont létrehozását javasolja. |
| --- | --- |

5)

Az EU mint turisztikai célpont felé irányuló nemzetközi turizmussal kapcsolatos információ- és adathiányok megszüntetése érdekében az EGSZB egy független, fenntartható idegenforgalmi megfigyelőközpont létrehozását javasolja.

| 3.5. | A felelős turisztikai szolgáltatóknak kötelezettséget kell vállalniuk arra, hogy az általuk kínált nyaralások és tevékenységek szénlábnyomát feltüntetik. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Az uniós helyreállítási tervnek és a nemzeti helyreállítási terveknek elegendő finanszírozást kell biztosítaniuk az idegenforgalmi ágazat és infrastruktúrája környezetvédelmi és digitális átalakításához olyan beruházások révén, amelyek célja, hogy vonzóbbá tegyék az idegenforgalmat a fogyasztók számára, és valódi előnyöket biztosítsanak az idegenforgalmi vállalkozások számára. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Az EGSZB úgy véli, hogy a méltányos turizmus a minőségi munkahelyeket biztosító, társadalmilag felelős vállalkozásokon alapul. Ehhez a nem szezonális turizmus fejlesztésére van szükség, amely fenntartható munkahelyek garantálására képes. E célból az Európai Bizottságnak olyan kezdeményezéseket és projekteket kell támogatnia, amelyek megfelelnek ezen kritériumoknak. Ezenkívül a fenntarthatatlan turizmus társadalmi és környezeti költségeiről szóló európai tanulmányok elkészítésére is szükség van. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | A közösségi távolságtartási szabályok összefüggésében a nem tömegturizmust kínáló idegenforgalmi ágazatok (pl. szabadtéri turizmus, vízi turizmus) egyre népszerűbbek a fogyasztók körében. Ezek a fogyasztói tendenciák lehetőséget kínálnak a szélesebb értelemben vett európai idegenforgalmi ágazat és a foglalkoztatás helyreállításának felgyorsítására. Ezeket az ágazatokat támogatni kell, különösen azokban az esetekben, ha tevékenységeik regionális, hazai vagy európai környezetben is megvalósulhatnak. A vízi turizmus esetében ez Európa-szerte különféle lehetőségeket kínál a szigetek, folyók, csatornák, tavak és part menti területek számára. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Az EGSZB megítélése szerint egy harmonizált uniós héarendszer keretében alacsonyabb héát kellene alkalmazni a szállodák, éttermek, utazási szolgáltatások, tengeri turizmus (hajóbérlés, jachtkikötők), buszok, idegenvezetők stb. esetében. Ehhez szükség esetén a héairányelv olyan irányú, mielőbbi módosítására is szükség lenne, amely egyenlő bánásmódot biztosít a turisztikai iparág valamennyi szektora számára. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | A kis- és középvállalkozásokból álló autóbusz-üzletágat súlyosan érintette a világjárvány. Számos autóbusz-társaság forgalma a tavalyi év ugyanezen időszakának 0-10 %-ára csökkent. Az EU-nak most lehetősége nyílik arra, hogy segítse ezt az ágazatot az általa tett javaslatok alapján, ideértve az EU-n belüli alacsony kibocsátású övezetekre vonatkozó harmonizált jogszabályokat és a héa-visszatérítés egyablakos ügyintézését. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Lépéseket kell tehát tenni annak érdekében, hogy a nemzetközi, illetve a kontinensen és az egyes országokon belüli turizmus újrainduljon, segítve az EU gazdaságának számos más ágazatát is. A vasút segíthet a légi közlekedés által nem megfelelően kiszolgált turisztikai célpontok fejlesztésében, új útvonalak megnyitásában és új értékláncok előmozdításában. Az európai vasutak számára ez lehetőséget kínál az éghajlattudatos turisták növekvő piaci keresletének kielégítésére. A vasút európai évének lehetőséget kell nyújtania arra, hogy felhívják a közvélemény figyelmét a fenntartható idegenforgalomra és azokra az új turisztikai útvonalakra, amelyeket az európai polgárok a vasúti összeköttetéseknek köszönhetően járhatnak végig. Ehhez kapcsolódóan a vasút európai évének jó lehetőségnek kell lennie arra is, hogy felhívjuk a nagyközönség figyelmét az Európát összekötő szebbnél szebb történelmi vasútvonalakra (6). |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Több oknál fogva jelentős számú európai fiatal soha nem, vagy csak ritkán utazott Európán belül. Bár léteznek oktatási csereprogramok, az EU most elindított egy olyan eszközt, amely lehetővé teszi, hogy minden európai polgár olyan utazási élményhez jusson, amely jobban összekapcsolja a fiatalokat az európai identitással, ráirányítja a figyelmüket az Európai Unió alapvető értékeire, és megismerteti őket a fenntartható és tiszta közlekedési móddal. A DiscoverEU az Európai Unió egyik kezdeményezése, amely lehetőséget nyújt az embereknek arra, hogy tanulási tapasztalatok révén felfedezzék Európát. Elsősorban vasúton utazva (bár vannak kivételek, hogy a szigeteken vagy a távoli területeken élők is részt vehessenek a programban) az európai fiatalok felfedezhetik Európát és annak városait (7). |
| --- | --- |

3.12.

4.   II. PILLÉR: Likviditás, a foglalkoztatás szintjének visszaállítása, és a vállalkozások bizalmának helyreállítása

| 4.1. | Fontos az európai turisztikai vállalkozások talpra állásának, illetve rövid, közép- és hosszú távú likviditásának támogatása, különös tekintettel a mikro- és kisvállalkozásokra. Ezt részben egy, a likviditással foglalkozó uniós munkacsoport haladéktalan létrehozásával kell megvalósítani, amely többek között az indokolatlanul visszautasított hitelkérelmekkel, késedelmekkel és szükségtelen bürokratikus terhekkel kapcsolatos átláthatóság biztosítása révén képes az érintett intézkedések eredményességének mérésére, részben pedig az Európai Beruházási Alapra, az új fizetésképtelenségi eljárásokra és az ezekért felelős nemzeti ombudsmanokra vonatkozó megfelelő korrekciós intézkedések megtételével. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Az idegenvezetők esetében az EU-nak egyenlő versenyfeltételeket és tisztességes versenyt kell biztosítania a turisztikai piacon a professzionális idegenvezetők és az illegálisan működő utazásszervezők és „idegenvezetők” között. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a Szerződések őreként biztosítsa a tagállamokban az uniós közösségi gazdaság kiegyensúlyozott fejlődését (8), ahogy azt az Európai Parlament a közösségi gazdaságra vonatkozó európai menetrendnek az idegenvezetői szolgáltatásokra történő bevezetéséről szóló, 2016. november 16-i tájékoztatójában kifejtette. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | A bankok, a likviditás és a pénzügyi intézkedések kezelése nem megfelelő. Egyes bankok (például Görögország esetében) a mennyiségi lazítás (az EKB által a vészhelyzeti vásárlási program [PEPP] keretében végrehajtott ügyletek) alkalmazása mellett döntenek, amelynek célja a pozíciójuk megerősítése, és nem pedig a valós piac támogatása. Ezek a bankok meghosszabbítják az életképes és a válság által nem érintett vállalkozásoknak (például a szupermarketeknek) nyújtott hiteleket, és nem vállalják annak kockázatát, hogy a kiszolgáltatott helyzetben lévő ágazatoknak hitelezzenek, mint a turizmus és a szolgáltatóipar. Az éttermek, kávéházak, szállodák, busztársaságok stb. lekerülnek a banki hitelfelvevői listákról; a bankok olyan garanciákat kérnek hiteleikre, amelyeket ezek a vállalkozások nem tudnak rendelkezésre bocsátani, még azok sem, amelyek számára a bankok készek lennének kölcsönt adni. A kamatláb az EKB által nyújtott valamennyi garancia és támogatás ellenére meghaladja a 4,5 %-ot. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Az uniós turisztikai ágazatban történő foglalkoztatás összehangolt és fejlett megközelítést igényel, amelynek a nemzeti szociális partnereken és a bevált gyakorlatokon kell alapulnia. Annak érdekében, hogy megelőzhető legyen a munkanélküliség és a képzett munkaerő elvesztése, a felelős kormányoknak és a szociális partnereknek rövid távú munkaerőpiaci intézkedésekről kell nemzeti szinten megállapodniuk. Azt a tényt is figyelembe kell vennünk, hogy azokban a nagyvárosokban, ahol az állami és magáncégek irodái jelenleg az otthonról történő munkavégzést részesítik előnyben, fennáll a veszélye annak, hogy a legtöbb étterem, pub, bár és kávézó végleg bezár. Szakpolitikai és foglalkoztatási intézkedésekre van szükség ahhoz, hogy a végleges bezárások elkerülhetőek legyenek a városközpontokban és a környező területeken. Ezenkívül az otthoni távmunka nem helyettesítheti hosszú távon az erőteljes európai munkavállalói mobilitást. A konferenciák, vásárok, kongresszusok és üzleti utazások számának csökkenése Európában számos munkahely, kkv és innovációs partnerség megszűnéséhez, illetve a szakismeretek és a kreativitás jelentős csökkenéséhez és a nemzeti gondolkodásmód nagyobb térnyeréséhez vezetne. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Támogatást kell nyújtani kereskedelmi vásárok szervezéséhez, ezek ugyanis alapvetően fontosak az idegenforgalmi ágazat és a kapcsolódó ágazatok számára, valamint maguk is a turizmus, az utazás és a foglalkoztatás jelentős forrásai. Iránymutatásokat kell bevezetni a kereskedelmi vásárok biztonságos megtartására, és uniós és tagállami finanszírozást kell biztosítani a számukra. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | A turisztikai ágazat és az elvárások kezelése. Minden rendelkezésre álló adat arra utal, hogy az idei szezon elveszett. Az érkező turistaforgalom mértéke semmiképpen sem fogja meghaladni az ágazat üzemeltetési költségeit. Valamennyi vállalkozás hatalmas, az életképességüket veszélyeztető veszteségeket fog elszenvedni. Az eurócsoport által biztosított három csomag (a SURE-program 100 milliárd EUR, az EBB 200 milliárd EUR és az ESM 250 milliárd EUR értékű csomagja) nem elegendő és/vagy a kormányok helytelenül kezelik a monetáris politika transzmisszióját. A görög kormány például úgy döntött, hogy nem használja fel az ESM-eszközt, a másik két elem tekintetében pedig lemaradás tapasztalható: nem eléggé célzottak, illetve a pénzösszeg vagy az ösztönzés nem elegendő. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Az ágazat helyreállításának támogatása érdekében egy átfogó marketing- és kommunikációs kampánnyal mind az EU-n belül, mind azon kívül népszerűsíteni kellene az európai idegenforgalmi ágazatot. Ha 2021-et vagy 2022-t kineveznék a fenntartható idegenforgalom európai évévé, az az egész Unióra kiterjedő keretet hozna létre, és szerte az EU-ban lehetővé tenné tevékenységek indítását. |
| --- | --- |

4.7.

5.   III. PILLÉR: Adatalapú tudáshálózatok és felkészültség, egészség és biztonság, kockázatcsökkentés és a kockázatokra való felkészültség

| 5.1. | Az EGSZB úgy véli, hogy a Covid19-világjárványt követően, valamint a határokon átnyúló és közös politikák összehangolása terén nehézségekkel küzdő tagállamok által levont tanulságokat figyelembe véve hatékonyabb és összehangolt megközelítésre van szükség a turisztikai és közlekedési ágazatokban. Ezt a vészhelyzet-elhárításra való közös és eredményes felkészülést célzó kísérleti képzési programok kidolgozásával lehetne megvalósítani, a szociális partnerek és a civil társadalmi szervezetek előtt nyitva álló európai tudáshálózatok bevonásával. Ezekre 2024-ig minden évben sor kerülhetne. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Az EGSZB fontosnak tartja annak biztosítását, hogy az uniós polgári védelmi mechanizmus részét képező nemzeti kockázatcsökkentési platformok a 2015–2030-as időszakra szóló sendai katasztrófakockázat-csökkentési kereten belül gyorsabban lépjenek érvénybe. Ezért az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat (a sürgősségi segély nemzeti koordinációs terve tekintetében), a gazdasági és szociális partnereket, illetve a tudományos szervezeteket, hogy a Covid19-válság során és azt követően végrehajtott közös kísérleti projektekbe, valamint az európai képzési hálózatba vonják be a turisztikai és mobilitási ágazatot is az uniós szintű reagálás előkészítése érdekében. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Annak érdekében, hogy európai szintű, harmonizált és naprakész adatokkal rendelkezzünk a turizmusról, a közlekedési mobilitásról, a piaci akadályokról és a bevált gyakorlatokról, az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy az uniós és nemzeti szintű szociális partnerekkel, illetve a tudományos és független kutatási hálózatokkal partnerségben hozzon létre egyedi programokat és regionális kísérleti projekteket, ezáltal egyesítve a kutatási és képzési erőforrásokat. Továbbá, az EU nemzetközi turisztikai célpontként történő globális szintű újraindításának hatékonyabb összehangolása és a közvetlen külföldi beruházások bevonzása érdekében az EGSZB azt kéri az Európai Bizottságtól, hogy ösztönözze a tagállamokat az egyedi programok és a közös kísérleti projektek előmozdítására. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Az idegenforgalmat és szabadidős tevékenységeket szolgáló, határokon átnyúló útvonalak kulcsszerepet játszhatnak a régiók és a tagállamok közötti kapcsolatok újraépítésében, miközben lehetőséget kínálnak a kevésbé fejlett régiókban az idegenforgalom fejlesztésére. Az EuroVelo hálózat példáját követve ezt uniós alapok támogatásával ki kellene terjeszteni más ágazatokra is, és széles körben népszerűsíteni kellene a fogyasztók körében (pl. tengeri turisztikai útvonalak). |
| --- | --- |

5.4.

6.   IV. PILLÉR: Irányítás és erőforrások: a fenntartható turizmusra és közlekedésre vonatkozó szakpolitikák következő generációja

| 6.1. | Az EGSZB üdvözli a „Turizmus és közlekedés 2020-ban és azon túl” című közleményt (9), aminek kiadását sürgősnek és szükségesnek tartja. A levont tanulságoknak arra kell ösztönöznie az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy az érintett kormányzatok és a többszintű hatóságok közötti együttműködés megerősítése révén önkéntes alapon gondolják újra a turizmussal és a közlekedéssel kapcsolatos jelenlegi szakpolitikákat az új megosztott uniós hatáskörök alapján. Ez az uniós és nemzeti szintű szociális partnerek, valamint a tanácsadó szervek aktív bevonásával, továbbá a fenntartható turizmusnak szentelt európai év révén valósítható meg. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy sürgősen szükségünk van egy hatékony, közép- és hosszú távú uniós szakpolitika kidolgozására annak érdekében, hogy helyreálljon az egyének és a társadalom egészének abba vetett bizalma, hogy az Európai Unió egész területén lehetőségük van a biztonságos
  utazásra
  . Ennek a szakpolitikának magában kell foglalnia az EU egyéb turisztikai ökoszisztémáit, ideértve például a szállóvendég-fogadást, az éttermi szolgáltatásokat, az egészséget és a biztonságot, a kereskedelmet, a távközlést és a mezőgazdaságot. A turizmus és a közlekedés egyike azon ökoszisztémáknak, amelyeket a Covid19-világjárvány a legsúlyosabban érintett az EU-ban. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | A bizalom helyreállítása, a turizmus újraindítása és fellendítése érdekében az EGSZB támogatja egy belső „uniós egészségügyi útlevél” (az utasazonosító űrlap és a QR-kódok mintájára), valamint egy „a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő, többnyelvű uniós egészségügyi segítségnyújtási platform” használatát. A QR-kód hozzáférést biztosítana a meglátogatott ország információihoz és egészségügyi szolgáltatásaihoz, valamint az egészségügyi és társadalombiztosítási rendszerek sürgősségi eléréséhez. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | A tesztelést és az uniós szintű adatmegosztást célzó közegészségügyi utasazonosító űrlapot (PLF) Görögországban azért vezették be, hogy fogadni tudják az Európai Unióból és néhány további országból érkező látogatókat, olyan stratégiaként, amely egyensúlyt teremt a közegészségügy, a járványügyi felügyelet és az utazók mozgásához kapcsolódó társadalmi-gazdasági előnyök között. A PLF két kulcselemen alapul:






  1. | hatékony, adatközpontú felügyelet: a tesztelés a legfontosabb elem a kockázatcsökkentési stratégiák végrehajtása során egy globális járvány esetén. A tesztek értékes erőforrást jelentenek, és rendkívül fontos, hogy hatékonyan használják fel őket az adatgyűjtésre, a járványok előrejelzésére és az általános érdekű harmonizált politikák kidolgozására; |
| --- | --- | --- |

6.4.

1.

hatékony, adatközpontú felügyelet: a tesztelés a legfontosabb elem a kockázatcsökkentési stratégiák végrehajtása során egy globális járvány esetén. A tesztek értékes erőforrást jelentenek, és rendkívül fontos, hogy hatékonyan használják fel őket az adatgyűjtésre, a járványok előrejelzésére és az általános érdekű harmonizált politikák kidolgozására;

| 2. | hatékony nyomon követés: a megerősített pozitív esetekkel való azonnali kommunikáció és a fertőzöttekkel való érintkezés nyomon követése a lezárások kevés hatékony alternatívájának egyike. |
| --- | --- |

2.

hatékony nyomon követés: a megerősített pozitív esetekkel való azonnali kommunikáció és a fertőzöttekkel való érintkezés nyomon követése a lezárások kevés hatékony alternatívájának egyike.

| 6.5. | Az EGSZB valamennyi érintett európai és nemzeti intézményt arra kér, hogy a vészhelyzeti szakaszt követően haladéktalanul dolgozzanak ki egy többéves uniós cselekvési tervet. Ennek a cselekvési tervnek a keretében teljesen újra kell gondolni a turizmussal és a közlekedéssel kapcsolatos szakpolitikai döntéshozatalt, és elő kell segíteni a turizmus belső piaci összehangolását, valamint a világ minden részéről érkező nemzetközi turisztikai forgalmat. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Az online közegészségügyi utasazonosító űrlapot a fenti két kulcselem szem előtt tartásával fejlesztették ki, és az EVA mesterséges intelligencia eszközzel együtt lehetővé teszi:






  a) | az utazók jellemzői alapján (lakóhely szerinti ország és állam, felkeresett országok, életkor és nem) végzett célzott tesztelést, mely optimalizálja a teszteléshez rendelkezésre álló források hatékonyságát; valamint |
| --- | --- | --- |

6.6.

a)

az utazók jellemzői alapján (lakóhely szerinti ország és állam, felkeresett országok, életkor és nem) végzett célzott tesztelést, mely optimalizálja a teszteléshez rendelkezésre álló források hatékonyságát; valamint

| b) | a gyors kontaktkutatást az önbevallás szerinti elérhetőségi információk, úti célra vonatkozó információk és egyéb adatok alapján. |
| --- | --- |

b)

a gyors kontaktkutatást az önbevallás szerinti elérhetőségi információk, úti célra vonatkozó információk és egyéb adatok alapján.

| 6.7. | Az EGSZB üdvözli és teljes mértékben támogatja a közleményben szereplő javaslatokat és az Európai Bizottság által az európai helyreállítási terv keretében kialakított közép- és hosszú távú elképzelést és a 2020–2027 közötti időszakra vonatkozó átfogó uniós költségvetést, amelyek megvalósításához megfelelő költségvetési intézkedésekre lesz szükség. Ezeknek az intézkedéseknek különös figyelmet kell fordítaniuk a fenntartható turizmussal kapcsolatos, következő generációs szakpolitikák és programok végrehajtására – ideértve a kkv-k, és képviseleti szervezetek és a szociális partnerek kapacitásépítését célzó, a turisztikai ágazatra irányuló nemzeti üzleti terveket –, miközben kellő mértékben figyelembe veszi az EU egyéb prioritásait, amelyek nem feltétlenül a világjárványhoz kapcsolódnak. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | A légitársaságok „ragadozó szemléletű” gyakorlatai: mind a szabadidős, mind az üzleti céllal utazók pénzt veszítenek, ha a légitársaságok olyan járatokra fogadnak foglalást, amelyek a kifizetést követően rövid időn belül törlésre kerülnek. A légitársaságok a helyszínen döntik el, hogy megtartják-e vagy törlik az útvonalakat, a járatokat és a résidőket, anélkül, hogy erről a döntésről előzetesen értesítenék az utasokat. Az utazók az utalványok és az átfoglalások rendszereiben bolyonganak. A visszatérítések túl hosszadalmasak és a törlések/foglalások teljes volumenének kevesebb mint 20 %-át teszik ki, likviditást vonva el a fogyasztóktól és a vállalkozásoktól egyaránt. |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | Az EGSZB aggodalommal állapítja meg a fogyasztói jogok és a légitársaságoknak a járatok törlése miatti likviditási problémái közötti kényes egyensúlyt. Az EGSZB arra kéri a légitársaságokat, az utasokat, valamint az uniós és nemzeti hatóságokat, hogy a Covid19-válságból való kilábalás átmeneti időszaka alatt találjanak megfelelő megoldásokat az alternatív lehetőségek vagy a visszatérítési határidők tekintetében. Az EGSZB elutasítja a légitársaságok jogellenes gyakorlatait, amelyek néha csak utalványokat vagy átfoglalást kínálnak fel. Az EGSZB sürgeti a légitársaságokat, hogy tartsák be az utasok jogaira vonatkozó uniós jogszabályt (261/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (10)), beleértve a légitársaság általi lemondást követően a teljes visszatérítéshez való jogot. |
| --- | --- |

6.9.

| 6.10. | Az utalványok kibocsátására és a visszatérítésekre vonatkozó harmonizált megközelítésre van szükség az egész idegenforgalmi ágazatban, beleértve azokat az egyedi idegenforgalmi tevékenységeket is, amelyek jelenleg nincsenek lefedve, és amelyek kezelése ágazatonként és tagállamonként eltérő. |
| --- | --- |

6.10.

| 6.11. | Intenzív szociális párbeszédre van szükség a turisztikai ágazat számára, amely az ágazat összes munkavállalójára kiterjedő szilárd ágazati kollektív megállapodások elfogadásához vezet, különösen a Covid19-válsággal és a Covidot követő helyzetekkel összefüggésben; ugyanez vonatkozik a közlekedési ágazatra is. Ez a legjobb módja annak, hogy hatékonyan védjük az ágazatok munkavállalóit és megőrizzük a társadalmi békét, ezáltal segítve a veszélyben lévő vállalatokat. Valamennyi érintett félnek minden erőfeszítést meg kell tennie annak érdekében, hogy az ágazat minden szintjén előmozdítsa a szociális párbeszédet és a kollektív tárgyalásokat. |
| --- | --- |

6.11.

| 6.12. | Az európai turisztikai ágazat újjáépítése érdekében a hozzáadott értéket képviselő szakpolitikákat az Európai Bizottság szintjén össze kell hangolni a turizmus helyreállítására irányuló nemzeti programokkal. Ennek természetesen össze kell kapcsolódnia a nemzeti válságkezelési programok összehangolásával, illetve a légi, tengeri és autóbuszos közlekedés újjáépítésével, amely ágazat számos uniós országban (többek között Lengyelországban, Olaszországban, Spanyolországban) jelentős károkat szenvedett. |
| --- | --- |

6.12.

| 6.13. | Intenzív – és a kkv-k szervezeteit is bevonó – szociális párbeszédre van szükség a turisztikai és közlekedési ágazatra vonatkozó, naprakésszé tett ágazati kollektív megállapodásokról szóló tárgyalások lefolytatásához, mivel ezek hozzájárulnak a társadalmi békéhez, és a kölcsönösen elfogadott megoldásoknak köszönhetően ezek a leghatékonyabb eszközei a munkavállalók védelmének, és ezáltal a veszélyben lévő vállalatokat és az egész ágazatot is segítik. |
| --- | --- |

6.13.

| 6.14. | Az idegenforgalmi ágazat újraindítása és növekedése érdekében átfogó megközelítésre van szükség az olyan készségek és képesítések tekintetében, amelyek nincsenek mindig harmonizálva az egyes országok között, és ahol hiányzik a kölcsönös elismerés (pl. engedélyek kis kereskedelmi hajók kapitányai számára). |
| --- | --- |

6.14.

| 6.15. | Az európai turisztikai szolgáltatási és közlekedési ágazatok szociális partnereinek össze kell hangolniuk erőfeszítéseiket, hogy megállapodásra jussanak az érintett ágazatokban érvényes társadalmi normákról. |
| --- | --- |

6.15.

Kelt Brüsszelben, 2020. szeptember 18-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  Görögország naponta 7 000 tesztet végez, és a legproblematikusabb országokban nagyon magas megbízhatósággal tudjuk meghatározni az előfordulási gyakoriságot.

1

(2)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/RC-9-2020-0166_HU.html

2

(3)  COM(2020) 550 final.

3

(4)  https://appsso.eurostat.ec.europa.eu/nui/show.do?dataset=tour_cap_nuts2&lang=en.

4

(5)  EPRS_ATA(2020)649368_EN.

5

(6)  TEN/710 – A vasút európai éve (2021) (HL C 364., 2020.10.28., 149. o.).

6

(7)  Lásd a 6. lábjegyzetet.

7

(8)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/PDF/?uri=CELEX:52016DC0356&from=EN.

8

(9)  COM(2020) 550 final.

9

(10)  HL L 46., 2004.2.17., 1. o.

10

---

| 2020.12.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 429/227 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 429/227

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Központi Banknak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: A gazdasági kormányzás felülvizsgálata – Jelentés az 1173/2011/EU, az 1174/2011/EU, az 1175/2011/EU, az 1176/2011/EU, az 1177/2011/EU, a 472/2013/EU és a 473/2013/EU rendelet alkalmazásáról és a 2011/85/EU tanácsi irányelv megfelelőségéről

[COM(2020) 55 final]

(2020/C 429/28)

| Előadó: | Judith VORBACH |
| --- | --- |
| Társelőadó: | Tommaso DI FAZIO |

Előadó:

Judith VORBACH

Társelőadó:

Tommaso DI FAZIO

| Felkérés: | Európai Bizottság, 2020.3.9. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke |
| Illetékes szekció: | „Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2020.7.20. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2020.9.18. |
| Plenáris ülés száma: | 554. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 216/0/3 |

Felkérés:

Európai Bizottság, 2020.3.9.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke

Illetékes szekció:

„Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2020.7.20.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2020.9.18.

Plenáris ülés száma:

554.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

216/0/3

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Mivel a gazdasági kormányzási keret módosításra szorul, az EGSZB üdvözli ezt a felülvizsgálatot. Olyan történelmi időket élünk, amikor sürgősen új életet kell lehelni az Európai Unió alapértékeibe, és létre kell hozni egy valódi gazdasági és szociális uniót annak érdekében, hogy megteremtsük a demokrácián és kohézión alapuló politikai unió alapját. Az EU-nak bizonyítania kell, hogy szolidaritáson alapuló közösséget alkot, amely az Európai Unióról szóló szerződésben (EUSZ) foglaltaknak (1), (2) megfelelően előmozdítja az emberek jóllétét. A Covid19-válság hatalmas sokk, melynek kezeléséhez széles körű pénzügyi jogosítványok kellenek. A világjárvány gazdasági és társadalmi következményeinek kordában tartásához, valamint az ezekből eredő károk terhének tagállamokon belüli és tagállamok közötti méltányos megosztásához szükség van a célok összehangolására. Fontos rövid távú intézkedéseket hoztak már, például életbe léptették a költségvetési keret általános mentesítési záradékát. Az EGSZB azt ajánlja, hogy ahelyett, hogy túl gyorsan visszatérnénk a normális kerékvágásba, térjünk át egy felülvizsgált gazdasági kormányzási keretre – ezt vázolja fel ez a vélemény is. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Az EGSZB szerint ahhoz, hogy átfogó legyen a pénzügyi válság óta bevezetett egyedi intézkedések – az úgynevezett „hatos csomag” és „kettes csomag” – második ötéves felülvizsgálata, annak ki kell terjednie a tagállamok gazdasági és pénzügyi politikáinak végrehajtását, szorosabb összehangolását és nagyobb konvergenciáját célzó, 2010 óta bevezetett valamennyi szabályra is. Az EGSZB kéri továbbá, hogy az Európa jövőjéről szóló közelgő konferencián vitassák meg azt a kulcsfontosságú kérdést, hogy hogyan alakítsuk a gazdasági kormányzást. Egy ilyen helyzetben nem lehet tabu, hogy az EUMSZ gazdasági kormányzásra vonatkozó rendelkezéseit az EU jelenlegi gazdasági realitásához igazítsuk. Példának okáért a rendkívül expanzív monetáris politika ellenére fennáll a defláció veszélye. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Az EGSZB úgy véli, hogy a gazdasági kormányzás megfelelő felülvizsgálatához a gazdaságpolitikai célkitűzések átfogó felülvizsgálatára van szükség. Az EGSZB a prosperálásra összpontosító gazdasági kormányzást javasol, amely az emberek társadalmi és gazdasági jólétét helyezi előtérbe, hogy senki se maradjon le. Ezért az EGSZB egy olyan, kiegyensúlyozott gazdaságpolitika kialakítását kéri, amely amellett, hogy kiemeli fontosságukat, egyforma hangsúlyt helyez számos kulcsfontosságú szakpolitikai célkitűzésre: a fenntartható és inkluzív növekedésre, a teljes foglalkoztatottságra és a tisztességes munkára, az anyagi javak méltányos elosztására, a közegészségügyre és az életminőségre, a környezeti fenntarthatóságra, a pénzügyi piacok stabilitására, az árstabilitásra, a kiegyensúlyozott kereskedelmi kapcsolatokra, a versenyképes szociális piacgazdaságra és a stabil államháztartásokra. A gazdasági cikluson belül az állami és magánberuházások fellendülése a stabil gazdasági környezet alapja és eredménye is egyben. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | A stabil államháztartás gazdasági rezilienciát és bizalmat teremt és az egyes tagállamok saját érdekét szolgálja, de számos paramétertől függ, és sok esetben nem irányítható nemzeti szinten. A közkiadások csökkentésére irányuló erőfeszítések – különösen, ha azokat rosszul alakították ki – valószínűleg rövid és középtávon kedvezőtlen hatást gyakorolnak más kulcsfontosságú szakpolitikai célkitűzésekre, és potenciálisan negatív hatást gyakorolnak más tagállamokra is. A jelenlegi költségvetési szabályok és országspecifikus ajánlások a kormányzati kiadások és a közberuházások korlátozásához vezettek (különösen az egészségügyi rendszerek terén), ami a gazdasági válság elhúzódását okozta és sok polgár számára súlyos nehézségeket eredményezett. A szabályok ilyen módon történő érvényesítése részben prociklikusnak bizonyult. Visszaesés idején még tovább fékezték a gazdaságokat, és ismét nyomást gyakoroltak az államháztartásra. A szolidaritáson alapuló gazdasági kormányzást úgy kell megvalósítani, hogy a tagállamokat ne büntessék, hanem tegyék lehetővé számukra a válságokkal szembeni ellenálló képességük megerősítését, valamint a fenntartható és inkluzív növekedés és államháztartás elérését. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Az EGSZB azt kéri, hogy az Európai Bizottság kezdjen el az európai gazdasági kormányzás reformján dolgozni azzal a céllal, hogy a megreformált gazdasági kormányzás – különösen válsághelyzetekben – elkerülje az aszimmetrikus hatásokat a tagállamokban, és biztosítsa, hogy senki se maradjon le. Határozott fellépésre van szükség a gazdasági fellendülés ösztönzéséhez, és ehhez az aranyszabályt kell alkalmazni, illetve széles körű beruházási terveket kell kidolgozni és koordinálni. A Covid19-válságra reagálva rendkívüli anticiklikus politikákat kell kialakítani uniós és nemzeti szinten. Az EGSZB – a 2020. júniusi állásfoglalásának (3) megállapításaival összhangban – határozottan úgy véli, hogy a válságot a szolidaritásra építve kell kezelni. Uniós beruházásokra van szükség az olyan alapvető és prioritást élvező ágazatokban, mint a materiális és immateriális infrastruktúra (az egészségügyi infrastruktúrára összpontosítva), a képzés (minden szinten és különösen a szakképzés és az egész életen át tartó szakmai képzés), az ökológiai helyreállítás és energia, valamint a kutatás (különösen az éghajlati és egészségügyi válságok megoldása és a nemzetközi verseny tisztességes keretének megteremtése érdekében). A követendő út a gazdasági kormányzási keret felülvizsgálata és egyensúlyának helyreállítása lenne, a következőképpen: |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának biztosítása és a makrogazdasági egyensúlyhiányok felszámolása a következők révén:






  — | annak elismerése, hogy a gazdasági nehézségek rendkívüli mértékben megnehezítik a költségvetési konszolidációt és az anticiklikus fiskális politikát, |
| --- | --- | --- |

1.6

—

annak elismerése, hogy a gazdasági nehézségek rendkívüli mértékben megnehezítik a költségvetési konszolidációt és az anticiklikus fiskális politikát,

| — | a fenntartható növekedés támogatása és ezáltal az államháztartás megerősítésének lehetővé tétele, |
| --- | --- |

—

a fenntartható növekedés támogatása és ezáltal az államháztartás megerősítésének lehetővé tétele,

| — | a fenntartható és inkluzív növekedés prioritásként történő meghatározása, szem előtt tartva a fiskális multiplikátorokat, |
| --- | --- |

—

a fenntartható és inkluzív növekedés prioritásként történő meghatározása, szem előtt tartva a fiskális multiplikátorokat,

| — | elegendő bevétel biztosítása és az adóterhek méltányos elosztása az agresszív adótervezés és adókijátszás elleni küzdelem révén, |
| --- | --- |

—

elegendő bevétel biztosítása és az adóterhek méltányos elosztása az agresszív adótervezés és adókijátszás elleni küzdelem révén,

| — | többleteket és hiányokat egyaránt tartalmazó szimmetrikus mutatók bevezetése, |
| --- | --- |

—

többleteket és hiányokat egyaránt tartalmazó szimmetrikus mutatók bevezetése,

| — | nagyobb hangsúly helyezése a foglalkoztatásra és a szociális fejlesztésre a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás, illetve az európai szemeszter keretében, ahol fontolóra kell venni egy integrált, a legfontosabb gazdasági célkitűzéseket képviselő mutatókat tartalmazó eredménytábla alkalmazását. |
| --- | --- |

—

nagyobb hangsúly helyezése a foglalkoztatásra és a szociális fejlesztésre a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás, illetve az európai szemeszter keretében, ahol fontolóra kell venni egy integrált, a legfontosabb gazdasági célkitűzéseket képviselő mutatókat tartalmazó eredménytábla alkalmazását.

| 1.7 | Annak biztosítása, hogy a költségvetési politikák megőrizzék a fenntarthatóságot, ugyanakkor lehetővé tegyék a rövid távú stabilizációt a következők révén:






  — | a gazdasági és technikai szempontból megkérdőjelezhető mutatók befolyásának erőteljes csökkentése, |
| --- | --- | --- |

1.7

—

a gazdasági és technikai szempontból megkérdőjelezhető mutatók befolyásának erőteljes csökkentése,

| — | nagyobb hangsúly helyezése a bevételek növelésére, |
| --- | --- |

—

nagyobb hangsúly helyezése a bevételek növelésére,

| — | jelentős eltérések esetén további elemzések végrehajtása, nem pedig az érintett tagállamok pénzügyi szankciókkal való fenyegetése. |
| --- | --- |

—

jelentős eltérések esetén további elemzések végrehajtása, nem pedig az érintett tagállamok pénzügyi szankciókkal való fenyegetése.

| 1.8 | Kulcsfontosságú reformok megvalósítása és fenntartható beruházások ösztönzése a következők révén:






  — | az „aranyszabály” alkalmazása és a jövőbeli termelékenység és jólét biztosításához szükséges állami eszközök összegének megóvása, |
| --- | --- | --- |

1.8

—

az „aranyszabály” alkalmazása és a jövőbeli termelékenység és jólét biztosításához szükséges állami eszközök összegének megóvása,

| — | egy stratégiai beruházási terv végrehajtása, |
| --- | --- |

—

egy stratégiai beruházási terv végrehajtása,

| — | az állami támogatás fenntarthatósági és szociális kritériumoktól való függővé tétele. |
| --- | --- |

—

az állami támogatás fenntarthatósági és szociális kritériumoktól való függővé tétele.

| 1.9 | felelős szolidaritáson alapuló gazdaságirányítási keret kidolgozása, amihez az alábbiakra van szükség:






  — | jelentős eltérések esetén megoldások kidolgozása az érintett országokkal közösen és partnerségben, a fenntartható és inkluzív növekedésre összpontosítva, |
| --- | --- | --- |

1.9

—

jelentős eltérések esetén megoldások kidolgozása az érintett országokkal közösen és partnerségben, a fenntartható és inkluzív növekedésre összpontosítva,

| — | kiegyensúlyozott technikai értékelésen, valamint demokratikusabb döntéshozatali folyamaton alapuló gazdasági kormányzás az Európai Parlament szerepének megerősítése révén, |
| --- | --- |

—

kiegyensúlyozott technikai értékelésen, valamint demokratikusabb döntéshozatali folyamaton alapuló gazdasági kormányzás az Európai Parlament szerepének megerősítése révén,

| — | a szociális partnerek és a civil társadalom fokozott bevonása a különböző érdekek összehangolása érdekében, |
| --- | --- |

—

a szociális partnerek és a civil társadalom fokozott bevonása a különböző érdekek összehangolása érdekében,

| — | kötelező konzultációk az EGSZB-vel, amely a legalkalmasabb uniós szerv arra, hogy a civil társadalom nézeteit továbbítsa az Unió döntéshozóihoz. |
| --- | --- |

—

kötelező konzultációk az EGSZB-vel, amely a legalkalmasabb uniós szerv arra, hogy a civil társadalom nézeteit továbbítsa az Unió döntéshozóihoz.

| 1.10 | Kiegyensúlyozott gazdaság kormányzás biztosítása a gazdasági és monetáris unió (GMU) elmélyítése érdekében a következő területeken:






  — | a GMU pénzügyi, gazdasági, szociális és politikai pillérének kiegyensúlyozott módon történő megerősítése, |
| --- | --- | --- |

1.10

—

a GMU pénzügyi, gazdasági, szociális és politikai pillérének kiegyensúlyozott módon történő megerősítése,

| — | stabilizációs funkció alkalmazása egy közös anticiklikus politika követése érdekében, |
| --- | --- |

—

stabilizációs funkció alkalmazása egy közös anticiklikus politika követése érdekében,

| — | a Covid19-válság katasztrofális következményeinek leküzdése, méghozzá szolidaritásra építve, |
| --- | --- |

—

a Covid19-válság katasztrofális következményeinek leküzdése, méghozzá szolidaritásra építve,

| — | hosszú távú közös, hitelviszonyt megtestesítő instrumentum kibocsátása az adóterhek méltányos elosztását célzó intézkedésekkel együtt, |
| --- | --- |

—

hosszú távú közös, hitelviszonyt megtestesítő instrumentum kibocsátása az adóterhek méltányos elosztását célzó intézkedésekkel együtt,

| — | az egységes piac további megerősítése érdekében a bank- és a tőkepiaci unió elmélyítése hatékony szabályozás bevezetésével. |
| --- | --- |

—

az egységes piac további megerősítése érdekében a bank- és a tőkepiaci unió elmélyítése hatékony szabályozás bevezetésével.

2.   Háttér

| 2.1 | A 2008-as pénzügyi válságot követően a gazdasági kormányzásról szóló, 2011. évi jogszabálycsomag (a „hatos csomag”) révén szigorítottak a Stabilitási és Növekedési Paktumon (SNP). Az SNP prevenciós ága megköveteli, hogy a középtávú költségvetési célkitűzéseiktől eltérő országok évente GDP-arányosan legalább 0,5 %-kal javítsák strukturális költségvetési helyzetüket. Egy kiadási referenciaérték is bevezetésre került. A GDP 60 %-át meghaladó szintű államadóssággal rendelkező országok esetében az SNP évi mintegy 1/20-os mértékű adósságcsökkentést is előír, a meg nem felelés esetére pedig kilátásba helyezi az SNP korrekciós ága alá tartozó túlzottdeficit-eljárás alkalmazását. Egy, a makrogazdasági egyensúlyhiányok kezelésére szolgáló eljárás is bevezetésre került. Az SNP és a „hatos csomag” szabályainak való meg nem felelés általában szigorú büntetések kilátásával kapcsolódik össze (4). A költségvetési politika és a makrogazdasági mutatók szorosabb felügyelete beépült az európai szemeszterbe, meghatározva ezáltal egy ütemtervet. A 2013. évi „kettes csomag” szabályai létrehoztak egy keretrendszert a jelenleg vagy korábban pénzügyi nehézségekkel szembesülő országok számára. Ez azt is lehetővé tette, hogy mielőtt az adott nemzeti parlamentek elfogadnák az euróövezeti tagállamok költségvetés-tervezeteit, ez utóbbiak egy speciális uniós felülvizsgálaton essenek át. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Az Európai Bizottság a gazdasági kormányzási keret és különösen a „hatos csomag” és a „kettes csomag” felülvizsgálatát végzi. Már a Covid19-válság előtt megállapította, hogy megváltozott a környezet, utalva az alacsonyabb potenciális növekedésre, az alacsonyabb kamatlábakra és inflációra, valamint arra a kihívásra, hogy éghajlatbarátabbá kell válni, és alkalmazkodni kell a digitalizációhoz és a népesség elöregedéséhez. Az Európai Bizottság pozitív következtetéseket vont le a túlzottdeficit-eljárás kapcsán, mivel valamennyi tagállam tiszteletben tartotta a 3 %-os GDP-arányos államháztartási hiányra vonatkozó feltételt, ugyanakkor megjegyzi, hogy az SNP prevenciós ága elégtelenül tölti be szerepét, mivel néhány ország esetében a hiány továbbra is olyan mértékű, hogy nem biztosít megfelelő biztonsági sávot a hiányra vonatkozó feltétel vonatkozásában. Az euróövezeten belül összességében csökkentek a GDP-arányos államadósság-szintek, az egyes országok közötti eltérések azonban nőttek. |
| --- | --- |

2.2

3.   Általános észrevételek

| 3.1 | Az EGSZB üdvözli a gazdasági kormányzási keret ötévenkénti, jogszabályban előírt felülvizsgálatát, amely most éppen egybeesik az elmúlt száz év legnagyobb válságával békeidőben. A felülvizsgálatnak tükröznie kell ennek a sokkhatásnak a következményeit, és méltányos megoldásokat kell kínálnia egy olyan irányítási kerethez, amely valamennyi tagállam számára helyreállítja a növekedést és a jólétet. Ez csak akkor érhető el, ha mindannyian határozottan támogatják a valódi gazdasági és szociális uniót, amely a demokrácián, kohézión, kölcsönös segítségnyújtáson és szolidaritáson alapuló politikai unió kiindulópontját jelenti. Az Európai Bizottság közleménye azonban nem teljes, mivel főként a „hatos csomag” és a „kettes csomag” szabályai által elért eredmények értékelésére összpontosít, és nem szentel ugyanilyen figyelmet a gazdaságpolitikák összehangolását célzó más jóváhagyott intézkedéseknek. Az EGSZB kéri, hogy az Európa jövőjéről szóló konferencián vitassák meg azt a kulcsfontosságú kérdést, hogy miként lehet modernizálni a gazdasági kormányzást. Az EUMSZ gazdasági kormányzásra vonatkozó rendelkezéseinek kiigazítása nem lehet tabu. Mivel a nyilvános vitára szánt kérdéseket (lásd a 4. szakaszban) olyan módon fogalmazták meg, hogy az csökkenti az átfogó rálátás esélyét, az EGSZB e szakaszban ismerteti általános észrevételeit. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Az EGSZB a prosperálásra összpontosító gazdasági kormányzást javasol, amely az emberek szociális és gazdasági jólétét helyezi előtérbe, hogy senki se maradjon le. Ezért az EGSZB egy olyan, kiegyensúlyozott gazdaságpolitika kialakítását kéri, amely amellett, hogy kiemeli fontosságukat, egyforma hangsúlyt helyez számos egymással szorosan összefüggő, kulcsfontosságú gazdaság- és szociálpolitikai célkitűzésre: a fenntartható és inkluzív növekedésre, a teljes foglalkoztatottságra és a tisztességes munkára, az anyagi javak méltányos elosztására, a közegészségügyre és az életminőségre, a környezeti fenntarthatóságra, a pénzügyi piacok stabilitására, az árstabilitásra, a kiegyensúlyozott kereskedelmi kapcsolatokra, a versenyképes szociális piacgazdaságra (5) és a stabil államháztartásokra. E célkitűzések mind az EUSZ 3. cikkében foglalt célkitűzésekhez, mind az ENSZ jelenlegi fenntartható fejlődési céljaihoz illeszkednek. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | A szakpolitikai intézkedések tekintetében a fentiek négy dolgot jelentenek: először is a fenntartható és inkluzív növekedés megvalósítását a fenntartható fogyasztásra és a termelőberuházásokra épülő kereslet és ezáltal termelés növelése révén; másodszor a társadalmi egyenlőtlenségek kezelését a tagállamokban és az EU egészében biztosítandó magas szintű szociális védelem, minőségi munkahelyek és a megélhetéshez elegendő bérek révén; harmadszor a klíma- és egészségügyi válság kezelését a digitális technológiára, az egészségügyre, az energiamegtakarításra, az infrastruktúrára, a képzésre, a kutatásra és a fejlesztésre irányuló köz- és magánberuházások ösztönzése révén. A stabil államháztartás és – gazdasági visszaesések idején – a kereslet fellendítésének képessége minden tagállam saját érdeke. A gazdaságpolitikai célok azonban nagymértékben összekapcsolódnak, és számos paramétert nem lehet nemzeti szinten irányítani. A szolidaritáson alapuló gazdasági kormányzásnak segítenie kell a tagállamokat a fenntartható és inkluzív növekedés és pénzügyek megvalósításában, valamint abban, hogy ellenállóvá váljanak a válságokkal szemben. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Az EGSZB sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az eddig alkalmazott gazdasági kormányzás főként arra összpontosított, hogy az államháztartásokat az államháztartási hiány és az államadósság csökkentése révén stabilizálja. Az EGSZB úgy gondolja, hogy a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás és az európai szemeszter is szerepet játszhatott a strukturális reformokat célzó országspecifikus ajánlások előterjesztésében. A kiegyensúlyozott gazdaságpolitika megvalósítása érdekében fontos, hogy ezek az eszközök a kulcsfontosságú gazdaság- és társadalompolitikai célkitűzésekre is összpontosítsanak (lásd a 3.2. pontot), és jelentősebb és hatékonyabb szerepet játsszanak minden irányítási reformban. A fenntartható növekedési stratégia figyelembe veszi a környezetet, a termelékenységet, a stabilitást és a méltányosságot. Mindazonáltal az eljárás továbbra is kiegyensúlyozatlan: a fenntartható növekedési stratégia a „megnevezés és megbélyegzés” elvén alapuló, nem kötelező erejű folyamat, míg az SNP egyértelműen meghatározott időkorlátokat és konkrét szankciókat előíró eljárást biztosít (lásd a 4.7.1. pontot). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Azok a gazdaságok, amelyekben a nemzeti fiskális politikák felismerik, hogy növekedés idején bevételi tartalékokat kell képezni, ugyanakkor továbbra is biztosítják a jövőbeli jóléthez szükséges beruházásokat, ellenállóbbak lesznek a gazdasági visszaesés kedvezőtlen hatásai elleni küzdelemben. A költségvetési egyensúly rossz kialakítása és megvalósítása – különösen, ha ez egy olyan időszakban történik, amikor az országok még a fellendülés korai szakaszában vannak –, veszélyesen korlátozza a költségvetési politika mozgásterét, és ha ezt az euróövezeten belül nem összehangolt módon hajtják végre, az más tagállamokban is jelentős keresletcsökkenéshez vezet. A nemzeti fiskális politikán keresztül alkalmazott kiigazítás különösen fontos az euróövezetben, mivel a nemzeti monetáris, kamatláb- és devizaárfolyam-politikák tagállami szinten nem tekinthetők járható útnak. Egyes EU-szerte párhuzamosan megvalósuló államháztartási konszolidációs intézkedések egészen 2014-ig elnyújtották a gazdasági és pénzügyi válságot, a visszaesés során alkalmazott megszorítások pedig rengeteg átlagembernek okoztak rendkívüli nehézségeket. Bár az euróövezeten belül 2014 és 2020 között összességében javultak a szociális mutatók, ezek számos országban továbbra is a válság előtti szinten maradnak. A közberuházások GDP-arányos mértéke 2017-re szintén csökkent, a 2009. évi 3,7 %-ról 2,7 %-ra. Ráadásul mindez kedvezőtlenül érintette a GDP-növekedést, ezáltal pedig a GDP-arányos államadósságot is. Az Európai Bizottságnak fokozottan figyelembe kell vennie a növekedés lassulásának egyre súlyosbodó következményeit. Az EGSZB felhívja a figyelmet a szabályok felülvizsgálatára vonatkozó korábbi ajánlásaira (6), amelyeket ez idáig nem vettek figyelembe. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Az árstabilitás védelme jelenleg az infláció helyett valójában inkább a defláció elkerülését jelenti, és ez várhatóan a közeljövőben sem fog változni. A monetáris politika elengedhetetlen az államháztartások és a gazdaság egészének stabilitásához. Az EKB végső hitelezőként betöltött nyilvánvaló szerepét meg kell erősíteni, hogy az országoknak ne kelljen kizárólag a pénzügyi piacokon keresztül hozzáférhető refinanszírozásra támaszkodniuk. A Covid19-válság összefüggésében az EGSZB üdvözli az EKB azon intézkedéseit, amelyek az államkötvény-piaci árkülönbözetek kontrollálását célozzák. Gazdasági vészhelyzet esetén az EKB-nak készen kell állnia a mennyiségi lazítás kiterjesztésére. Viszont a kiegyensúlyozott gazdaságpolitika céljait szolgálná mind az inflációs cél, mind pedig a monetáris politikára vonatkozó inkluzív és fenntartható növekedési cél megállapítása. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | A Covid19-válságra adandó válaszként határozott és rendkívüli, közös anticiklikus szakpolitikai megközelítést kell alkalmazni a tömeges munkanélküliség megelőzésére és az általános érdekű szolgáltatások, valamint szükség esetén az állami infrastruktúra – különösen a szociális biztonsági és az egészségügyi rendszer – erőforrással és személyzettel való ellátottságának növelésére. A 2008-as pénzügyi válság és a 2020-as járvány okozta válság tapasztalatai alapján kénytelenek vagyunk levonni azt a következtetést, hogy ilyen kritikus helyzetek a jövőben is bármikor előállhatnak, ami szükségessé teszi a GMU elmélyítését (lásd a 4.6. pontot). Az EGSZB ismét leszögezi, hogy az Uniónak minden válság esetén be kell bizonyítania, hogy nemcsak gazdasági érdekközösség, hanem – mindenekelőtt – szolidaritásra épülő közösség is (7). Az uniós politikákat ennek, valamint az európai polgárok jólétének előmozdítására vonatkozóan az Európai Unióról szóló szerződésben (EUSZ) (8) rögzített elvnek kell vezérelnie. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Az EGSZB üdvözli a költségvetési keretrendszer általános mentesítő záradékának hatályba léptetését, amelyet a „hatos csomag” részeként szerencsére valamennyi uniós tagállam számára elérhető lehetőségként vezettek be. A kérdés az, hogy milyen hamar kezdik el szorgalmazni a „rendes” fiskális szabályokhoz való visszatérést. Az EGSZB óva int a „megszokott kerékvágásba” való túl gyors visszatéréstől, mivel az újabb recessziót válthat ki. Az EGSZB azt ajánlja, hogy ahelyett, hogy visszatérnénk a normális kerékvágásba, térjünk át egy felülvizsgált gazdasági kormányzási keretre (lásd alább). |
| --- | --- |

3.8

4.   Az Európai Bizottság nyilvános konzultációja során feltárt problémákra vonatkozó konkrét megjegyzések

Amint azt a fenti 3.1. pontban megjegyeztük, az EGSZB rámutat arra, hogy a nyilvános vitára szánt kérdések úgy vannak megfogalmazva, hogy az csökkenti az átfogó rálátás esélyét. Az alábbi konkrét válaszokat az EGSZB által a gazdasági kormányzás keretével kapcsolatban a 3. szakaszban kifejtett általános észrevételekkel összefüggésben kell értelmezni.

4.1   A keret javítása az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának biztosítása és a makrogazdasági egyensúlyhiányok felszámolása érdekében

| 4.1.1 | Az Európai Bizottság továbbra is úgy véli, hogy hatékony preventív ágra van szükség, és hogy minél előbb végre kell hajtani a fiskális politikára vonatkozó ajánlásokat, de nem kínál megoldást azon nehézségekre, amelyekkel néhány tagállam szembesül, illetve nem lép fel az egyéb kulcsfontosságú gazdasági célkitűzéseket érintő hatások kezelése érdekében. Az államadósságra vonatkozó referenciamutató elérése rendkívül nehéznek bizonyult, különösen a nagymértékben eladósodott országok esetében, amelyek alacsony növekedéssel, alacsony inflációval és magas hitelfinanszírozási költségekkel küzdenek. A folyó kiadásnak és a közberuházásoknak a középtávú célkitűzés elérése érdekében történő csökkentése jelentős következményekkel, konkrétan a szociális kiadások, a foglalkoztatás és a gazdasági növekedés visszaesésével jár. A jelenlegi gazdasági válság azonban arra figyelmeztet, hogy költségvetési mozgásteret kell teremteni az anticiklikus költségvetési politika számára. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a fenntartható finanszírozás biztosítása nem az eljárások szigorításával, hanem a gazdaságpolitikai irányvonalak megváltoztatásával lehetséges. Az uniós irányítási keretnek alapvető szerepet kell játszania abban, hogy lehetővé tegye a tagállamok számára, hogy előrelépést érjenek el az államháztartás megerősítése terén, és támogassa őket abban, hogy az állami kiadásokat és bevételeket hosszú távon egyensúlyba hozzák. Először a fenntartható és inkluzív növekedésre kell összpontosítani, és figyelembe kell venni a fiskális multiplikátorokat. Ha a GDP növekedése lassul, a költségvetési élénkítés növelheti a bevételeket, és csökkentheti a GDP-arányos államadósságot. Az erőteljesebb növekedés teret ad a beruházási ráta fokozásának és elegendő finanszírozást biztosít a szociális pillér számára, ezáltal pedig keresletet teremt. Ezzel összefüggésben hasznos lehet egy további elemzés is, amelynek révén megállapítható, hogy a költségvetési mutatók javulása mennyiben tudható be a gazdasági kormányzási keretnek, illetve a kedvező gazdasági fejleményeknek. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | Másodszor a kiadáscsökkentés helyett a bevétel növelésére kell fokozott hangsúlyt fektetni. A termelés változékony tényezőit terhelő adók csökkentésére irányuló nyomás az agresszív adókikerüléssel és adókijátszással együtt korlátozza a bevételek kialakítását és torzítja a versenyt. Emellett azonban nyomást gyakorol a szociális, oktatási és egészségügyi ágazat kiadásainak csökkentésére is, amelyet gyakran az rövid távú adósságcsökkentés legegyszerűbb módjának tekintenek. A fenntartható államháztartás méltányos védelme érdekében ezt a hiányosságot összehangolt adópolitikákkal kell ellensúlyozni. Az adókijátszás elleni intézkedések már most is jelentősen hozzájárulnak az államháztartásokra nehezedő nyomás enyhítéséhez. Azonban becslések szerint csak a héakikerülés és -kijátszás által okozott éves veszteség eléri a 147 milliárd EUR-t (9), míg 2018-ban az összes uniós tagállam államháztartási hiánya mindösszesen 114 milliárd EUR volt. |
| --- | --- |

4.1.3

| 4.1.4 | Harmadszor, a gazdasági kormányzás szempontjából a többleteket és hiányokat egyformán komolyan kell kezelni. Ez az egyetlen módja az országok közötti egyensúlyhiányok korrigálásának. Az Európai Bizottság örömteli módon amellett érvel, hogy a folyó fizetési mérlegek – a hiányokat és a többleteket egyaránt beleértve – euróövezeten belüli jobb összehangolása segítene előmozdítani a felfelé irányuló konvergenciát, és pozitív hatással lenne a nominális növekedésre. Valójában néhány országnak a belföldi kereslet élénkítését célzó, expanzívabb politikák révén csökkentenie kellett volna a folyó fizetési mérleg többletét, erre azonban nem került sor. A termelékenység és versenyképesség alacsony szintje miatt strukturális egyensúlyhiányokkal küzdő más országoknak pedig arra lett volna szükségük, hogy fokozzák a képzésre irányuló beruházásokat, növeljék a kutatási és fejlesztési kiadásokat, és fejlesszék a termelő tevékenységeket. A korlátozott pénzügyi források azonban ezt nem tették lehetővé. |
| --- | --- |

4.1.4

| 4.1.5 | Üdvözlendő lépés a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás annak érdekében történő kibővítése, hogy abban a foglalkoztatással és a szociális fejleményekkel kapcsolatos kiigazítások is szerepeljenek. A makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás hatókörétől függetlenül a felügyelet továbbra is a makrogazdasági stabilitás szempontjából az Európai Bizottság által lényegesnek tekintett szempontokhoz, például a termelékenységhez és a versenyképességhez kötődik. Ez túlságosan szűk keresztmetszetű perspektíva, mivel a szociális szférában jelentkező egyensúlyhiányok a makrogazdasági stabilitást is veszélyeztetik. A magas munkanélküliségi ráta például negatívan hat a gazdasági keresletre, a pénzügyi rendszerre (behajthatatlan követelések) és az államháztartásra. Különösen kiemelt figyelmet kell fordítani arra a problémára, hogy a bérek növekedése 15 tagállamban 2010 óta elmarad a munka termelékenységének növekedésétől. Annak ellenére nem kerül sor a környezeti tényezők kezelésére, hogy a klímaválság nagy mértékben negatívan befolyásolhatja a makrogazdasági stabilitást. |
| --- | --- |

4.1.5

4.2   Felelős költségvetési politikák, amelyek megőrzik a hosszú távú fenntarthatóságot, ugyanakkor lehetővé teszik a rövid távú stabilizációt

| 4.2.1 | Az SNP preventív ágának újratervezése annak biztosítását szolgálta, hogy az automatikus stabilizátorok a nehéz időszakok során kifejthessék hatásukat. Ez a szándék üdvözlendő, a prociklikus politikák azonban ennek ellenére is fennmaradtak. Ennek legfőbb okai a számos tagállamban tartósan fennálló gazdasági nehézségek voltak, amelyek megnehezítették az anticiklikus fiskális politikát. További okot jelentettek a mutatókkal kapcsolatos súlyos problémák, mint például a kibocsátási rés meghatározását illető bizonytalanság és a különböző országokban a potenciális GDP becslésére alkalmazott eltérő számítási módszerek. A strukturális költségvetési egyenlegek becslésére alkalmazott összetett módszerek ahhoz vezetnek, hogy az eredmények újra és újra jelentős korrekciókra szorulnak (10). Azonban maga a GDP is statisztikai becsléseken alapul, amelyekben előfordulhatnak hibák és jelentős utólagos módosítások. Ráadásul nincs mód arra, hogy szakpolitikai intézkedések révén közvetlenül befolyásolni lehessen ezeknek a mutatóknak az értékét. Az EGSZB szerint ezeknek a mutatóknak jóval kisebb mértékben kellene befolyásolniuk az aktuális gazdaságpolitika alakítását, és mindenképpen el kellene vetni a strukturális költségvetési egyenlegek koncepcióját. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Ehelyett relevánsabb lehet egy olyan mutató, amely a középtávú kiadási és bevételi tendenciák közötti kapcsolatot rögzíti. A nominális kiadás növekedése például a potenciális kibocsátás középtávú növekedési rátájának és az EKB inflációs céljának összegéhez igazítható, amelyet diszkrecionális bevételi intézkedésekhez igazodva korrigáltak. A fiskális szabályok azonban kialakításuktól függetlenül bármikor kedvezőtlen forgatókönyvekhez vezethetnek. Ezért nem szabad, hogy az eltéréseknek automatikusan következményei legyenek, hanem részletesebb technikai elemzést kell eredményezniük, amely figyelembe vesz minden kulcsfontosságú gazdaságpolitikai célkitűzést, valamint egy, az érintett felek bevonásával zajló döntéshozatali folyamatot (lásd a 4.4. pontot). Végtére is számtalan tényező okozhat költségvetési hiányokat. Figyelembe kell venni az országspecifikus körülményeket, a gazdaság általános helyzetét és a gazdaságpolitikai célok közötti összetett kölcsönhatásokat. |
| --- | --- |

4.2.2

4.3   A gazdasági, társadalmi és környezeti kihívások kezeléséhez szükséges fő reformok és beruházások végrehajtására irányuló ösztönzők, a fenntarthatóságot érintő kockázatok elleni biztosítékok megőrzése mellett

| 4.3.1 | Még az SNP beruházásokra és strukturális reformra vonatkozó záradékai révén sem lehetett elkerülni, hogy a konszolidációs időszakok során csökkenjen a közberuházások mértéke. A fiskális szabályok végrehajtásának rugalmasabbá tétele, bár észszerű lépés, önmagában mégis elégtelennek bizonyult. Ezért az EGSZB azt javasolja, hogy a termelékenység, valamint a jövő nemzedékek jólétét szolgáló társadalmi és ökológiai alap megőrzése érdekében a közberuházásokhoz alkalmazzák az „aranyszabályt”. Ez annyit jelent, hogy a jövőre vonatkozó nettó beruházásokat kivonják a kapcsolódó hiánymutatókból. Érthetetlen, hogy – a magánberuházásokkal ellentétben – a közberuházások esetében miért nem alkalmazandó egy világosan – az eszköz élettartama által – meghatározott időtartamban jelentkező értékcsökkenés. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | A közjavak szükségesek a jólét megőrzéséhez, valamint a jövőbeli bevétel és versenyképesség hosszú távú biztosításához. Ez különösen az európai zöld megállapodás végrehajtása és a korszerű egészségügyi, oktatási és technológiai infrastruktúra biztosítása tekintetében igaz. Mivel mindez a jövő nemzedékei számára is biztosítja a gazdasági, társadalmi és környezeti fenntarthatóságot, akik szintén élvezik majd a potenciális hozadékok előnyeit, e nemzedékektől elvárható, hogy részt vegyenek egy ilyen beruházás finanszírozásában. A makrogazdasági egyensúlyhiányok a jövőre vonatkozó kulcsfontosságú beruházások révén is csökkenthetők. Emellett a közberuházások az anticiklikus, ugyanakkor növekedésbarát politika előmozdításának fontos eszközei, míg a kereslet élénkítése elősegíti a rövid távú fenntartható növekedést. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | Az EGSZB javasolja egy közös stratégiai beruházási terv kidolgozását is, amelynek hatóköre az éghajlati válság kezelésétől a technológiai ágazatok fejlesztéséig, valamint a hagyományos ipari ágazatok szerkezetváltásának támogatásáig és a szociális szolgáltatások korszerűsítéséig terjedne. Az EGSZB üdvözli az InvestEU bejelentett megerősítését, egy stratégiai beruházási eszköz és egy szolvenciaeszköz létrehozását, valamint a 2020 áprilisában elfogadott, tervezett helyreállítási eszközt és az EBB-től származó finanszírozást. Mint mindig, az állami támogatásoknak és garanciáknak átláthatónak kell lenniük, és azokat szociális, környezetvédelmi és adóügyi megfontolások fényében kell értékelni. |
| --- | --- |

4.3.3

4.4   
  Egyszerűbb és átláthatóbb uniós keret, amely a sürgetőbb kihívásokkal küzdő tagállamok felügyeletére összpontosít, és biztosítja a minőségi párbeszédet

| 4.4.1 | A szabályozási rendszer összetettsége jól tükrözi, mennyire nehéz harmonizált szabályokkal rögzíteni a fejlemények rendkívüli sokféleségét. Alternatív megoldásként az EGSZB olyan egyértelmű mutatókat és részletes elemzést javasol az ezektől való jelentős eltérések esetére, amelyek valamennyi tagállamra kiterjednek, a többletek és a hiányok tekintetében egyaránt. Értelmetlen pénzbírságokat alkalmazni, különösen a túlzottdeficit-eljárások részeként. A hírnévromlás további gyengítheti a hitelképességet és a versenyképességet. A szankciók a centrifugális erőket is felerősítik, és szolidaritás nélkül a GMU elmélyítése nem lesz lehetséges. A gazdasági kormányzást úgy kell megvalósítani, hogy a tagállamokat ne büntessék, hanem tegyék lehetővé számukra a fenntartható államháztartás kialakítását. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | A különféle ösztönzők megvitatása helyett a gazdasági kormányzásnak kiegyensúlyozott, minden kulcsfontosságú gazdaságpolitikai célkitűzést figyelembe vevő technikai értékelésen, valamint széles körű, demokratikus és átlátható döntéshozatali folyamaton kell alapulnia. Az Európai Parlamentnek sokkal jelentősebb szerepet kell kapnia a gazdasági kormányzási kereten belüli döntéshozatalban. Mivel az SNP számos vonatkozása kizárólag az euróövezetet érinti, ezzel egy speciális GMU-csoportosulás foglalkozhatna az Európai Parlamenten belül lehet. Az eurócsoport döntéseit átláthatóbbá kell tenni |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | Az EGSZB azt is hangsúlyozza, hogy a civil társadalmat fokozottan be kell vonni az uniós szintű gazdasági döntéshozatalba, ezért hangsúlyozza a társadalmi párbeszéd fontosságát is. Ezáltal kialakítható egy olyan kiegyensúlyozott gazdaságpolitika, amelyen belül valamennyi érdek összehangolható, az alapvető igények pedig jobban figyelembe vehetők. Tekintettel gazdasági és szociális kérdésekkel kapcsolatos profiljára, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság az uniós szervek közül saját magát tekinti illetékesnek arra, hogy hozzájáruljon egy ilyen alulról építkező megközelítéshez. Azonban sem az EUMSZ gazdaság- és monetáris politikáról szóló VIII. címe, sem a „hatos csomag” és a „kettes csomag” gazdasági párbeszédre vonatkozó rendelkezései nem említik az EGSZB-t. Ezt a hiányosságot az EUMSZ, a „hatos csomag” és a „kettes csomag” gazdasági kormányzásra vonatkozó rendelkezéseinek bármely jövőbeli módosításakor orvosolni kellene. |
| --- | --- |

4.4.3

| 4.4.4 | A gazdaságpolitikai célkitűzéseket képviselő mutatóktól való jelentős eltérések esetén részletesebb elemzést kell végezni, valamint partnerségben meg kell vitatni az érintett tagállammal az egyensúlyhiányok okait és a pozitív ösztönzők bevezetését. Az ajánlásokban foglalt fő feltételnek az inkluzív és fenntartható növekedés előmozdításának kell lennie. Az országok saját érdeke, hogy például zöld iparpolitikára irányuló javaslattal orvosolják az adott esetben a költségvetési hiányra vonatkozó feltételektől való eltéréseket, és így nincs is szükség szankciók alkalmazására. |
| --- | --- |

4.4.4

4.5   
  Nemzeti költségvetési keretek és az uniós költségvetési kerettel való kölcsönhatásuk

| 4.5.1 | A költségvetési paktum költségvetési szabályai és az egyes országok alkotmányaiban rögzített államadósság-korlátok rugalmatlanabbak az uniós szintű gazdasági kormányzásnál. Ez nem csak bonyolultságot és eltéréseket eredményezhet, hanem a fiskális politika szabályaihoz való kontraproduktív alkalmazkodást is. Tagállami szinten a költségvetési egyensúly visszaállításának a jólétre összpontosító gazdaságpolitika részét kell képeznie. |
| --- | --- |

4.5.1

4.6   Az euróövezeti dimenzió és a GMU elmélyítésére vonatkozó menetrend figyelembe vétele

| 4.6.1 | Az EGSZB teljes mértékben osztja az Európai Bizottság nézetét, miszerint a GMU elmélyítése növelné a gazdasági kormányzás hatékonyságát. Az EGSZB javasolja a monetáris politikai/pénzügyi, gazdasági, szociális és politikai pillér kiegyensúlyozott módon történő megerősítését (11). Összességében az euróövezet elmélyítéséhez olyan tervre van szükség, amely túllép a Maastrichti Szerződésben foglalt korlátokon. Az erőfeszítéseket haladéktalanul egy a jóllétre összpontosító gazdaságpolitika fő gazdaságpolitikai célkitűzései felé kell irányítani. Azoknak a tagállamoknak, amelyek még nem csatlakoztak az euróövezethez, a lehető leghamarabb csatlakozniuk kell ahhoz. A jelenlegi fejlemények fényében különösen a gazdaságélénkítésre vonatkozó célkitűzés kezelendő legfőbb prioritásként. |
| --- | --- |

4.6.1

| 4.6.2 | Az EGSZB megjegyzi, hogy az Európai Bizottság rendszeresen említést tesz arról, hogy a költségvetési irányvonal irányításának képessége a stabilizáló jellemzőkkel bíró központi költségvetési kapacitás hiányában továbbra is mérsékelt. Az EGSZB korábban hangsúlyozta, hogy a megnövelt költségvetési kapacitás elengedhetetlen a GMU megfelelő igazgatásához. Közös anticiklikus politikára van szükség a nemzeti szintű anticiklikus politikák alátámasztásához. Be kell vezetni egy stabilizációs funkciót, de az abból származó támogatást a fenntartható fejlődési célokkal és a szociális jogok európai pillérével összhangban feltételekhez kell kötni. Ha az Európai Stabilitási Mechanizmust használják erre a célra, akkor az abból megvalósuló fellépés nem köthető a fenntartható és inkluzív növekedést hátrányosan érintő feltételekhez. |
| --- | --- |

4.6.2

| 4.6.3 | Ahogy 2020. júniusi állásfoglalásában (12) is megfogalmazta, az EGSZB határozottan egyetért azzal, hogy a (gazdasági) helyreállításnak a szolidaritásra építve kell nekikezdeni. Hosszú távon egy, az euróövezeti országok együttes garanciájával biztosított eszköz segítene a költségvetési egyensúlyhiányok csökkentésében. Ez azonban csak akkor lehet biztonságos eszköz és állhat ellen az euróövezet egészét érintő jelentős válságoknak, ha az állami bevételeket a továbbiakban nem veszélyezteti az adókikerülés. Az EGSZB ezért kiegészítő intézkedések végrehajtását javasolja az agresszív adótervezés és adókijátszás elleni fellépés érdekében. Biztonságos eszközt kell kibocsátani egy demokratikus ellenőrzés alatt álló és a társadalmi haladás, valamint a fenntarthatóság támogatására összpontosító eszközön keresztül. A közös államkötvények szintén csökkentenék a pénzügyi ágazat sérülékenységét. |
| --- | --- |

4.6.3

| 4.6.4 | A pénzügyi piacok és az államháztartás szorosan összekapcsolódnak. A pénzügyi válságok rávilágítottak arra, hogy a piaci szereplők fokozhatják az instabilitást azzal, hogy növelik a nehéz helyzetben lévő kormányok hitelfelvételi költségeit. Egyfajta „ördögi körként” előfordulhat, hogy a kormánynak adósságot kell vállalnia a bankok feltőkésítéséhez, ami az államháztartásba és a kötvények értékébe vetett bizalom csökkenéséhez vezet, ismét nyomást gyakorolva a bankokra. Ha e kockázatokat főként szigorú fiskális szabályok révén próbáljuk elkerülni, az csak fokozza az államháztartásokra nehezedő káros nyomást. A pénzügyi piaci kockázatok hatékony csökkentése érdekében el kell mélyíteni a bank- és a tőkepiaci uniót is, méghozzá úgy, hogy kiemelten kezeljük a hatékony szabályozás kérdését. Végtére is a rendszerszintű pénzügyi piaci kockázatok visszaszorítása nélkül a költségvetési stabilitás is veszélybe kerül. Végezetül, egy stabil, gazdaságilag erős és szociálisan kiegyensúlyozott GMU-ra építve meg kell erősíteni az euró nemzetközi szerepét. |
| --- | --- |

4.6.4

4.7   Az SNP és a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás közötti kölcsönhatások az európai szemeszteren belül

| 4.7.1 | Az általános szándék az, hogy az európai szemeszter, a fenntartható növekedési stratégia és a gazdasági kormányzás egyaránt a jólétre összpontosító gazdaságpolitika célkitűzésein alapuljon. Ilyen körülmények között az európai szemeszternek egy demokratikusabb megközelítéssel együtt még inkább kötelező erejűvé kell válnia. Egy valamennyi szociális, környezeti, gazdasági és költségvetési célkitűzést tartalmazó integrált eredménytábla segítene egy kiegyensúlyozott megközelítés bevezetésében. |
| --- | --- |

4.7.1

Kelt Brüsszelben, 2020. szeptember 18-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  Az EGSZB véleménye az Európai Unió Szolidaritási Alapjának jövőjéről (
  HL C 181., 2012.6.21., 52. o.).

1

(

(2)  Az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkének (1) bekezdése.

2

(3)  Állásfoglalás: Az EGSZB javaslatai a Covid19-válság utáni újjáépítésről és helyreállításról. (HL C 311., 2020.9.18., 1. o.).

3

Az EGSZB javaslatai a Covid19-válság utáni újjáépítésről és helyreállításról

(4)  Eddig még soha nem került sor ezen eljárás alkalmazására, vagy azért, mert az Európai Bizottság elégedett volt az adott tagállam által ajánlott reformokkal, vagy azért, mert az eljárást politikailag megvalósíthatatlannak vélte. (Lásd: Az európai szemeszter a gazdaságpolitikai koordinációért: vitaanyag, Európai Parlament, 2019. október, PE 624.440).

4

(5)  Lásd a versenyképesség koncepcióját az EGSZB Nemzeti versenyképességi testületek című véleményében (HL C 177., 2016.5.18., 35. o.).

5

Nemzeti versenyképességi testületek

(6)  Lásd az EGSZB alábbi véleményeit: A gazdasági kormányzás felülvizsgálata (HL C 268, 2015.8.14., 33. o.), valamint A gazdasági és monetáris unióról szóló csomag (HL C 262, 2018.7.25., 28. o.).

6

A gazdasági kormányzás felülvizsgálata

A gazdasági és monetáris unióról szóló csomag

(7)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

7

(8)  Az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkének (1) bekezdése.

8

(9)  COM(2019) 8 final, 4. o.

9

(10)  A strukturális egyenlegekre vonatkozó becslések bizonytalanságát jól példázza Németország esete. Az Európai Bizottság 2017. májusi becslése szerint 2016 és 2017 között az egyenleg 0,25 %-kal csökkent. 2018 májusában módosították ezt a becslést, és a szóban forgó időszakra vonatkozóan 0,35 %-os növekedést mutattak ki. Így a strukturális egyenleget 0,6 %-nyi potenciális gazdasági teljesítménnyel kellett kiigazítani. Ez rendkívül jelentős kiigazításnak számít, ha figyelembe vesszük, hogy Németország gazdasága viszonylag stabil, a 2017-es év során pedig nem került sor nagy sokkokra.

10

(11)  Az EGSZB Új elképzelések a gazdasági és monetáris unió kiteljesítésére című véleménye, HL C 353., 2019.10.18., 32. o.

11

Új elképzelések a gazdasági és monetáris unió kiteljesítésére

(12)  Lásd a 3. lábjegyzetet.

12

---

| 2020.12.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 429/236 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 429/236

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Módosított javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alap Pluszra, a Kohéziós Alapra, a Méltányos Átállást Támogató Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések, valamint az előbbiekre és a Menekültügyi és Migrációs Alapra, a Belső Biztonsági Alapra és a Határigazgatási és Vízumeszközre vonatkozó pénzügyi szabályok megállapításáról

(COM(2020) 450 final – 2018/0196 (COD))

Módosított javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és a Kohéziós Alapról

(COM(2020) 452 final – 2018/0197 (COD))

(2020/C 429/29)

| Előadó: | Mihai IVAŞCU |
| --- | --- |

Előadó:

Mihai IVAŞCU

| Felkérés: | az Európai Unió Tanácsa, 2020.6.8., 2020. 06. 10.
  Európai Parlament, 2020.6.17. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 177., 178. és 304. cikke |
| Illetékes szekció: | „Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió” |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2020.7.20. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2020.9.18. |
| Plenáris ülés száma: | 554. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 217/0/2 |

Felkérés:

az Európai Unió Tanácsa, 2020.6.8., 2020. 06. 10.

Európai Parlament, 2020.6.17.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 177., 178. és 304. cikke

Illetékes szekció:

„Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió”

Elfogadás a szekcióülésen:

2020.7.20.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2020.9.18.

Plenáris ülés száma:

554.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

217/0/2

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | A Covid19-világjárvány okozta külső eredetű, szimmetrikus, eddig nem tapasztalt mértékű sokkhatást követően az előrejelzések szerint drámai növekedés várható a munkanélküliség és a szegénység terén, amit jelentős számú vállalkozás csődje kísér majd. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Az EGSZB teljes mértékben támogatja az Európai Bizottság azon kezdeményezését, hogy az uniós költségvetés felhasználásával élénkítse a beruházásokat, és nyújtson pénzügyi támogatást a Covid19-világjárvány utáni helyreállítás során. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | A Covid19-válságra a tagállamok koordinálatlanul, nemzeti és regionális kapacitásaiktól függően reagáltak. Az EGSZB úgy ítéli meg, hogy a közös rendelkezésekről szóló rendeletre irányuló javaslatot (CPR-javaslat) annak bizonyos elemeiben feltétlenül módosítani szükséges, továbbá üdvözli az egyszerűsítés és a nagyobb rugalmasság szándékát a hét megosztott irányítású alap kapcsán. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Az EGSZB megítélése szerint a javasolt rugalmassági elemek a bonyolult gazdasági és társadalmi helyzetben követendő helyes megközelítést tükrözik, és lehetővé teszik a tagállamok számára, hogy ott használják fel a rendelkezésre álló forrásokat, ahol azokra a legnagyobb szükség van. A Covid19-világjárvány utáni helyreállítás során szem előtt kell tartani a fenntarthatóság elveit, továbbá össze kell hangolni az ERFA, a kohéziós alapok és más európai programok keretében tett erőfeszítéseket. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Az EGSZB azonban kifogásolhatónak tartja az abban tapasztalható egyenlőtlenségeket, hogy a különböző tagállamokban a szociális partnerek és a civil társadalmi szervezetek milyen részvételi és szerepvállalási lehetőségekhez jutnak a partnerségi megállapodások előkészítésben, a programok kialakításában és végrehajtásában, valamint a monitoringbizottságok munkájában. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Az EGSZB megítélése szerint kiemelt figyelmet kell fordítani a Covid19-válságtól különösen sújtott térségekre, amelyek a legnagyobb nehézségekkel szembesülnek majd gazdaságuk tartós helyreállítása terén. A kohéziós alapok számára a társadalmi befogadás elősegítése, valamint a tagállamok és a különböző régiók közötti egyenlőtlenségek csökkentése az elsődleges, és ez nem is lehet másként. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Az EGSZB egyetért azzal, hogy feltétlenül szükség van a határidők nagyobb rugalmasságára, és támogatja az arra irányuló javaslatot, hogy átcsoportosításokra a programozási időszak elején vagy a végrehajtási időszak során bármikor lehetőség legyen. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Ezenkívül az olyan átmeneti intézkedések megléte, amelyek keretében az alapok rendkívüli körülmények esetén felhasználhatók, növeli a bizalmat, egyúttal korrigálja a gazdaság egyensúlyhiányait is. A szükséges támogatási eszközök hiányában a várható magas államadósság számottevő hatással lesz a gazdaságra. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Az Európai Bizottság véleménye szerint elkerülhetetlen, hogy az uniós költségvetés nagyobb rugalmasságot kapjon a kedvezőtlen sokkhatások kezelése során, különösen akkor, ha azok nem gazdasági eredetűek. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Az EGSZB azt ajánlja, hogy az EU folytasson olyan szakpolitikákat, amelyek révén válság idején javítható a nemzetközi együttműködés. Jobb eljárásmódokkal és fokozottabb együttműködéssel Európa képes lenne észszerűen és azonnal reagálni bármilyen katasztrófára. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Bevezetés és a jogalkotási javaslat

| 2.1. | Több mint két évvel ezelőtt az Európai Bizottság javaslatot fogadott el a közös rendelkezésekről szóló rendeletről (CPR) (1), amely a kohéziós politikai alapok 2021–2027 közötti felhasználására vonatkozó jogszabályi normákat tartalmazta. A javasolt jogalkotási keretben célként fogalmazódik meg az egyszerűsítés, a felmerülő igények rugalmasabb kezelése, valamint a pénzügyi eszközök hatékonyabb felhasználása. A szöveget a tagállamok és az érdekelt felek bevonásával megvitatták. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | A rendeletjavaslat egyrészt olyan rendelkezéseket tartalmaz, amelyek mozgásteret engednének az Európai Regionális Fejlesztési Alap, valamint az Európai Szociális Alap Plusz, a Kohéziós Alap, a Méltányos Átállást Támogató Alap és az Európai Tengerügyi és Halászati Alap felhasználásában. Másrészt módosítja az említett alapokra, valamint a Menekültügyi és Migrációs Alapra, a Belső Biztonsági Alapra és a Határigazgatási és Vízumeszközre vonatkozó pénzügyi szabályokat. Az EGSZB üdvözli az egyszerűsítés és a nagyobb rugalmasság szándékát a hét megosztott irányítású alap kapcsán. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | A Covid19-világjárvány okozta külső eredetű, szimmetrikus, eddig nem tapasztalt mértékű sokkhatást követően az európai egészségügyi rendszerek fokozott nyomás alá kerültek, majd közvetlenül ezután súlyos társadalmi és gazdasági nehézségek jelentkeztek. Az előrejelzések szerint drámai növekedés várható a munkanélküliség és a szegénység terén, amit jelentős számú vállalkozás csődje kísér majd. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | A pénzügyi keret hátralévő idejére (az év végéig) terjedő hatállyal két jogalkotási javaslat haladéktalan elfogadására került sor a világjárvány lehetséges hatásaira adott azonnali válaszlépésként: az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) két, 2020. március 30-án, illetve 2020. április 23-án elfogadott módosítása a Covid19-válság jobb kezelése érdekében megpróbálta rugalmassá tenni a tagállamok számára a programjaik irányítását. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | A tartós kilábalási stratégiáról szóló egyeztetések középpontjában két pillér áll: az Európai Helyreállítási Alap, valamint egy erős, megnövelt többéves pénzügyi keret. A rendeletjavaslat a kohéziós politikai beruházások közép- és hosszú távú támogatására irányul. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Az EGSZB teljes mértékben támogatja az Európai Bizottság azon kezdeményezését, hogy az uniós költségvetés felhasználásával élénkítse a beruházásokat, és nyújtson pénzügyi támogatást a Covid19-világjárvány utáni helyreállítás során. Mindennek elő kell segítenie az európai gazdaság versenyképesebbé és fenntarthatóbbá tételére, valamint a szociális jogok európai pillérének végrehajtására irányuló átfogóbb tervek megvalósulását. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | A jelenleg zajló Covid19-válság megmutatta, hogy a rugalmasság mellett a gyors és összehangolt tagállami és uniós válaszlépések egyaránt fontosak. E tanulságoknak érvényesülniük kell az új jogi és pénzügyi keretben is, amelynek be kell bizonyítania rugalmasságát, valamint azt, hogy képes reagálni a jövőbeli rendkívüli körülményekre. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Általános megjegyzések

| 3.1. | A Covid19-válságra a tagállamok koordinálatlanul, nemzeti és regionális kapacitásaiktól függően reagáltak. Ez aszimmetriát eredményezhet a helyreállításban, ugyanakkor a regionális különbségek és egyenlőtlenségek kiéleződéséhez is hozzájárulhat, ami viszont hosszabb távon alááshatja az egységes piacot és az Európai Unió pénzügyi stabilitását. Az EGSZB létfontosságúnak tartja az azonnali cselekvést, amellyel megelőzhető az egységes piac további elaprózódása, ugyanakkor a konvergencia előmozdítására és az egyenlőtlenségek csökkentésére vonatkozóan a Szerződésben rögzített célkitűzés tiszteletben tartása is biztosítható. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | A gazdaság helyreállításához erőteljes állami beruházások szükségesek, amelyeket az államháztartásra nehezedő jelentős nyomás akadályozhat, ezáltal pedig a visszaesés elhúzódhat. Ezért a következő többéves pénzügyi keretre vonatkozóan feltétlenül szükséges a CPR-javaslat bizonyos elemeinek módosítása. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Az európai szemeszter szorosan kapcsolódik a kohéziós politikai beruházásokhoz, amelyek viszont alkalmasak az európai szemeszter folyamatában meghatározott szükségletek kielégítésére, és tevékenyen hozzájárulnak a gazdaság helyreállításához. Az EGSZB több ízben is sürgette, hogy „el kell indítani egy közös európai keretet – hasonlóan az uniós strukturális alapokhoz kapcsolódó partnerségi megállapodáshoz –, amely biztosítja a lehetőséget arra, hogy a szociális partnerek és általában véve a civil társadalom érdemi módon, valóban részt tudjanak venni az uniós szemeszter tervezésének és végrehajtásának valamennyi szakaszában” (3). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | A hét alapra vonatkozó közös rendelkezéseket megállapító rendelet 6. cikke rögzíti annak módját, ahogyan az egyes tagállamok partnerséget szervezhetnek az illetékes regionális és helyi hatóságokkal úgy, hogy ennek során bevonják legalább a városi és más hatóságokat, a gazdasági és szociális partnereket, továbbá a civil társadalmat képviselő egyéb releváns szervezeteket, a környezetvédelmi partnereket, az alapjogokat képviselő szervezeteket stb. A tagállamok bevonják az említett érdekelteket a partnerségi megállapodások előkészítésébe, a programok kidolgozásába és végrehajtásába, valamint a monitoringbizottságok munkájába. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | Noha a rendelkezések egyértelműek, az EGSZB kifogásolhatónak tartja az abban tapasztalható egyenlőtlenségeket, hogy a különböző tagállamokban a szociális partnerek és a civil társadalmi szervezetek milyen részvételi és szerepvállalási lehetőségekhez jutnak. Az EGSZB korábban már rámutatott: „[a]z idei országspecifikus ajánlások keretében számos tagállam kapott a szociális párbeszéd erősítésére vonatkozó ajánlásokat. A szociális partnerek részvételének ösztönzése érdekében minimumszabályokat kellene bevezetni arra vonatkozóan, hogy a nemzeti kormányoknak az európai szemeszter különböző szakaszaiban konzultálniuk kell a nemzeti szociális partnerekkel.” (4) |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.5. | A jelenlegi végrehajtási időszak kapcsán az EGSZB elismeri, hogy bizonyos körülmények megnehezítik a kedvezményezettek számára a jóváhagyott programok időben történő véglegesítését. A rugalmasság kulcsfontosságú a végrehajtási időszak sikeres kijelöléséhez és esetleges meghosszabbításához, ugyanakkor biztosítja a műveletek helyes ütemezését. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Az EGSZB megítélése szerint a javasolt rugalmassági elemek a követendő helyes megközelítést tükrözik egy olyan bonyolult gazdasági és társadalmi helyzetben, amikor a következő megvalósítási időszakban rendkívüli körülmények várhatók. Egyre inkább nyilvánvaló, hogy a Covid19-világjárványnak tartós gazdasági hatása lesz a tagállamokra, a fenntartható kilábalás egyetlen eszköze pedig az adósság lesz. Ennélfogva rendkívül hasznos egy olyan keret azonnali létrehozása, amelyben minden ország rugalmas kilábalási stratégiát követhet, és a rendelkezésére álló forrásokat ott használhatja fel, ahol azokra a legnagyobb szükség van. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Részletes megjegyzések

| 4.1. | Az EGSZB véleménye szerint kiemelt figyelmet kell fordítani a Covid19-válságtól különösen sújtott térségekre, amelyek a legnagyobb nehézségekkel szembesülnek majd gazdaságuk tartós helyreállítása terén. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | A kohéziós alapok számára a társadalmi befogadás elősegítése, valamint a tagállamok és a különböző régiók közötti egyenlőtlenségek csökkentése az elsődleges, és ez nem is lehet másként. A Covid19-válságnak az idegenforgalmat és a kultúrát érő erőteljes hatására tekintettel ezeket az ágazatokat kiemelt támogatásban kell részesíteni. A társadalmi befogadás ugyanakkor nem korlátozódik az említett ágazatokra: minden megközelítésben alapvetően érvényesülniük kell a szociális jogok európai pillérében foglalt elveknek. Az EGSZB ezért támogatja egy önálló célkitűzés létrehozását az ERFA 4. politikáján belül. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Az EGSZB üdvözli annak szándékát, hogy a tagállamok az általuk szükségesnek tartott esetekben bármikor rugalmasabban csoportosíthassanak át bizonyos összegeket a különböző uniós alapok között. A kohéziós politika jogi keretét minél előbb az új helyzethez kell igazítani annak érdekében, hogy a külön e célból kialakított mechanizmusok egyszerűen elfogadhatók és végrehajthatók legyenek. A mostanihoz hasonló nehéz gazdasági és társadalmi körülmények között a rugalmasság és a meglévő szabályoktól való eltérés elsődleges fontosságúnak bizonyulhat. Az EGSZB ezért támogatja az Európai Bizottság felhatalmazását a szükséges végrehajtási jogi aktusok elfogadására. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | A javasolt módosítások célja, hogy a tagállamok közvetlen és közvetett irányítás esetén is rugalmasabb feltételekkel kérelmezhessenek átcsoportosítást az alapok között, valamint az alapokból más eszközbe. Az EGSZB egyetért azzal, hogy feltétlenül szükség van a határidők nagyobb rugalmasságára, és támogatja az arra irányuló javaslatot, hogy átcsoportosításokra a programozási időszak elején vagy a végrehajtási időszak során bármikor lehetőség legyen. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | A Stabilitási és Növekedési Paktum támogatja a költségvetési politikák koordinációját és rendezett államháztartások megvalósítását, ami elengedhetetlen a gazdaság fenntartható helyreállításához és növekedéséhez. Az EGSZB megítélése szerint az olyan átmeneti intézkedések megléte, amelyek keretében az alapok rendkívüli körülmények esetén felhasználhatók, növelné a bizalmat, egyúttal korrigálná a gazdaság egyensúlyhiányait is. A szükséges támogatási eszközök hiányában a várható magas államadósság számottevő hatással lesz a gazdaságra. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Az EGSZB véleménye szerint egyértelmű mechanizmusokkal kell biztosítani a különböző európai finanszírozási csatornák egymást kiegészítő jellegét. Ezzel együtt a Covid19-világjárvány utáni helyreállítás során szem előtt kell tartani a fenntarthatóság elveit, továbbá össze kell hangolni az ERFA, a kohéziós alapok és más európai programok keretében tett erőfeszítéseket. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Az EGSZB üdvözli a gondos gazdasági kormányzáshoz kapcsolódó intézkedésekkel összefüggésben a kivételes és szokatlan körülmények szerepeltetését. Azzal összhangban, hogy a rendkívüli körülmények kezelése, mint amilyen a Covid19-válság is, nagyobb rugalmasságot igényel, az EGSZB indokoltnak tartja a III. fejezet címének 2. címére történő javasolt módosítást. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Az EGSZB teljes mértékben támogatja a 15a. cikk javasolt beillesztését. Az EGSZB véleménye szerint elkerülhetetlen, hogy az uniós költségvetés nagyobb rugalmasságot kapjon a kedvezőtlen sokkhatások kezelése során, különösen akkor, ha azok nem gazdasági eredetűek. A rugalmasság továbbá azt a helyes megközelítést jeleníti meg, hogy az időközi kifizetések kivételes esetben növelhetők az alkalmazandó társfinanszírozási rátát legfeljebb 10 %-kal meghaladó, de 100 %-ot meg nem haladó mértékig. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Az EGSZB relevánsnak tartja az átcsoportosítások indokolásának szerepeltetését a 8. cikk d) pontjában, mivel az lehetővé teszi a jobb felügyeletet és átláthatóságot. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Ezenkívül a (71) preambulumbekezdés módosításával az Európai Bizottság bizottsági eljárások nélkül kaphatja meg az alapok felhasználására irányuló átmeneti intézkedésekkel kapcsolatos végrehajtási hatásköröket. A javaslat nagyobb rugalmasságra törekszik azzal, hogy bármely tagállam az egyes alapok teljes allokációja akár 5 %-ának másik alapba történő átcsoportosítását kérelmezheti. A „Beruházás a munkahelyteremtésbe és növekedésbe” célkitűzés keretében az allokáció további legfeljebb 5 %-ának átcsoportosítása kérelmezhető az ERFA, az ESZA+ és a Kohéziós Alap között. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Az EGSZB egyetért a kkv-k fontos gazdasági szerepével, és üdvözli a rájuk fordított nagyobb figyelmet. Emellett kiemelten kell kezelni azokat a kkv-kat, amelyek növekedést generálnak és minőségi munkahelyeket teremtenek, mert mindez szükséges az egyenlőtlenségek és különbségek mérsékléséhez. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | A Covid19-világjárvány megmutatta, hogy a digitális oktatás számos kihívással jár. A hátrányos helyzetű tanulók számára az IKT- és digitális eszközökhöz biztosított hozzáférés önmagában nem elegendő. Az EGSZB ajánlja, hogy a tagállamok vizsgáljanak lehetséges megoldásokat digitális platformok hozzáférhetővé tételére. Ezenfelül a hátrányos helyzetű tanulók, valamint egyes idősebb pedagógusok nem rendelkeznek a digitális eszközök és tartalmak megfelelő használatához szükséges készségekkel. Az EGSZB ezért további azonnali beruházásokat sürget a továbbképzés terén. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Az EGSZB támogatja a szakaszolva végrehajtott műveleteknél a 10 millió eurós értékhatár 5 millió euróra csökkentését, amennyiben a 111. cikkben meghatározott minden egyéb feltétel teljesül. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Az orvosi berendezések és fogyóeszközök megnövelt ellátási kapacitása mellett az EGSZB azt ajánlja, hogy az EU folytasson olyan szakpolitikákat, amelyek révén válság idején javítható a nemzetközi együttműködés. A katasztrófák és a természeti csapások nem ismernek országhatárt. A világjárvány alatt a tagállami koordinációra és közös válaszlépésekre igen korlátozottan és szervezetlenül, befelé forduló tendenciák mentén került sor. Jobb eljárásmódokkal és együttműködéssel kiküszöbölhető számos kezdeti szűk keresztmetszet, és Európa képes lenne észszerűen és azonnal reagálni bármilyen katasztrófára. |
| --- | --- |

4.14.

Kelt Brüsszelben, 2020. szeptember 18-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2018) 375 final, 2018/0196(COD).

1

(2)  HL L 347., 2013.12.20., 320. o.

2

(3)  Lásd az EGSZB „Az európai szemeszter és a kohéziós politika – A 2020 utáni új európai stratégia felé” című saját kezdeményezésű véleményét (HL C 353., 2019.10.18., 39. o.).

3

„Az európai szemeszter és a kohéziós politika – A 2020 utáni új európai stratégia felé”

(4)  HL C 47., 2020.2.11., 113. o.

4

---

| 2020.12.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 429/240 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 429/240

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a méltányos átállást támogató mechanizmus keretében biztosított közszektor-hitelezési eszközről

(COM(2020) 453 final - 2020/0100 (COD))

Módosított javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a Méltányos Átállást Támogató Alap létrehozásáról

(COM(2020) 460 final - 2020/0006 (COD))

(2020/C 429/30)

| Előadó: | Petr ZAHRADNÍK |
| --- | --- |

Előadó:

Petr ZAHRADNÍK

| Felkérés: | az Európai Unió Tanácsa, 2020.6.8., 2020. 6.10.
  Európai Parlament, 2020.6.17. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 175. cikkének (3) bekezdése és 304. cikke |
| Illetékes szekció: | „Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió” |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2020.7.20. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2020.9.18. |
| Plenáris ülés száma: | 554. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 219/0/1 |

Felkérés:

az Európai Unió Tanácsa, 2020.6.8., 2020. 6.10.

Európai Parlament, 2020.6.17.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 175. cikkének (3) bekezdése és 304. cikke

Illetékes szekció:

„Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió”

Elfogadás a szekcióülésen:

2020.7.20.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2020.9.18.

Plenáris ülés száma:

554.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

219/0/1

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az EGSZB határozottan támogatja és értékeli a Méltányos Átállást Támogató Alaphoz (MÁTA) rendelt pénzügyi allokáció nagy léptékű növelését a jelentős szén-dioxid-kibocsátású gazdaság és társadalom modernizálása, fenntarthatóbbá tétele és diverzifikációja érdekében. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Az EGSZB mélyen meg van győződve arról, hogy a méltányos átállási folyamat akkor érheti el a legkedvezőbb eredményt, ha a pontosan körülhatárolt támogatási területekre irányuló, elegendő mértékű modern pénzügyi források mellett az állami támogatásokra vonatkozó szabályok rugalmas értelmezése is kellő hangsúlyt kap. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Az EGSZB nagyra értékeli a közszektor-hitelezési eszközre vonatkozó javaslatot, amely véleménye szerint innovatív, eredeti és rendkívül hasznos a közszektorbeli intézmények éghajlatvédelmi átállásához. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a helyreállítási tervre és a NextGenerationEU Eszközre vonatkozó új javaslatok fényében a méltányos átállást támogató mechanizmus a jövőbeli 2021–2027-es többéves pénzügyi keret kiemelkedő jelentőségű eszköze lehet, amely nemcsak az Unió zöld megállapodása, hanem a Covid19-válságot követő helyreállítás és újjáépítés szempontjából is előnyös eredményekkel járhat. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Az EGSZB arra kéri az érintett uniós intézményeket, hogy – amennyire csak lehet – gyorsítsák fel a méltányos átállást támogató mechanizmus módosított változatának előkészítését, jóváhagyását és végrehajtását, hogy az mihamarabb működésbe léphessen. A jelenlegi helyzetben minden nap számít. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Az EGSZB üdvözli, hogy külön figyelmet fordítanak a közszektor-hitelezési eszköz kapcsán a kevésbé fejlett régiók méltányos átállására. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Az EGSZB meg van győződve arról, hogy a közszektor-hitelezési eszköz alapjául szolgáló innovatív elképzelés ösztönzést nyújthat tagállami szinten is hasonló jellegű pénzügyi termékek bevezetéséhez. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Az EGSZB úgy véli, hogy a támogathatóság feltételei és a javasolt beruházási területek nagyon relevánsak a méltányos átállás megvalósítása szempontjából. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Az EGSZB üdvözli továbbá és támogatja az InvestEU program és az annak keretében létrehozott célzott méltányos átállási program számára biztosított kiegészítő finanszírozást, amely a pénzügyi eszközök nagyobb mértékű felhasználását teszi lehetővé a méltányos átállás folyamata során. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Tárgy és kontextus

| 2.1. | 2020. júniusi plenáris ülésén az EGSZB elfogadta a Méltányos Átállást Támogató Alapról szóló véleményt (1), amely részletesen kifejti az EGSZB álláspontját a méltányos átállási folyamatot illetően, és reflektál a Covid19-válság következtében kialakult helyzetre is. A véleményben megfogalmazott általános eredmények, következtetések és ajánlások természetesen továbbra is érvényesek. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | A jelenlegi gyorsan változó helyzetben azonban május végén az Európai Bizottság közzétette helyreállítási tervét, amelynek értelmében a méltányos átállást támogató mechanizmus mindhárom pillére hangsúlyos szerephez jut a NextGenerationEU programban, a 2020. januári eredeti javaslathoz képest pedig a méltányos átállást támogató mechanizmus működéséhez jelentősen nagyobb pénzügyi háttér és allokáció áll rendelkezésre. Az új javaslatokat megfogalmazó dokumentumok megközelítésében az uniós zöld megállapodás célértékei nemcsak megvalósíthatók a Covid19-válságot követő helyreállítással és rezilienciaépítéssel párhuzamosan, hanem e két terület össze is fonódik. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Új elképzelésként javaslat született a méltányos átállási platformra, amely technikai és tanácsadási támogatást hivatott nyújtani a széntermelő és más, nagy szén-dioxid-kibocsátású iparágakra támaszkodó régiókban a köz- és magánszektor érdekeltjeinek egyaránt, hogy elegendő információval rendelkezzenek a finanszírozási lehetőségekkel kapcsolatban. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | A méltányos átállást támogató mechanizmus a módosítások értelmében három pillérrel valósulna meg:






  — | a Méltányos Átállást Támogató Alap, |
| --- | --- | --- |

2.4.

—

a Méltányos Átállást Támogató Alap,

| — | az InvestEU program keretében végrehajtott méltányos átállási program, |
| --- | --- |

—

az InvestEU program keretében végrehajtott méltányos átállási program,

| — | a közszektor-hitelezési eszköz. |
| --- | --- |

—

a közszektor-hitelezési eszköz.

A Covid-világjárvány ugyanakkor rávilágított, hogy továbbra is nagy szükség van a zöld megállapodás részét képező észszerű célértékek megvalósítására és a gazdasági struktúraváltás támogatására, különösen a kiszolgáltatott régiókban és területeken. Ezért szerepelt a javaslatok között a méltányos átállást támogató mechanizmus pénzügyi hátterének és a kapcsolódó allokációnak a komoly mértékű megnövelése.

| 2.5. | A 2020. januári javaslatokhoz képest a fő változások a következők:






  — | a pénzügyi allokáció komoly mértékű növelése, elsősorban a MÁTA esetében, ugyanis az eredetileg kitűzött 7,5 milliárd euró összegű pénzügyi allokációt a javaslat 40 milliárd euróra növeli (ebből 2,5 milliárd euró a normál többéves pénzügyi keretből, további 30 milliárd euró pedig a NextGenerationEU Eszközből származik); a MÁTA által biztosított pénzügyi háttér Európai Regionális Fejlesztési Alapból (ERFA) vagy Európai Szociális Alap Pluszból (ESZA+) származó átcsoportosítással való (1,5–3-szoros) kiegészítésére vonatkozó szabály csak a 2021–2027-es többéves pénzügyi keretből származó forrásokra vonatkozik, a NextGenerationEU Eszköz forrásaira nem, |
| --- | --- | --- |

2.5.

—

a pénzügyi allokáció komoly mértékű növelése, elsősorban a MÁTA esetében, ugyanis az eredetileg kitűzött 7,5 milliárd euró összegű pénzügyi allokációt a javaslat 40 milliárd euróra növeli (ebből 2,5 milliárd euró a normál többéves pénzügyi keretből, további 30 milliárd euró pedig a NextGenerationEU Eszközből származik); a MÁTA által biztosított pénzügyi háttér Európai Regionális Fejlesztési Alapból (ERFA) vagy Európai Szociális Alap Pluszból (ESZA+) származó átcsoportosítással való (1,5–3-szoros) kiegészítésére vonatkozó szabály csak a 2021–2027-es többéves pénzügyi keretből származó forrásokra vonatkozik, a NextGenerationEU Eszköz forrásaira nem,

| — | az InvestEU keretében felhasználható források növelése – a garancia összegét duplájára emelnék; a fenntartható infrastruktúrára vonatkozó keretre 20 milliárd euró, a kutatási, innovációs és digitalizációs keretre, valamint a kkv-kat finanszírozó keretre egyenként 10 milliárd euró, a szociális beruházásra és készségfejlesztésre vonatkozó keretre 3,6 milliárd euró állna rendelkezésre, az újonnan javasolt európai stratégiai beruházási keret számára pedig 31 milliárd euró lenne a pénzügyi allokáció, |
| --- | --- |

—

az InvestEU keretében felhasználható források növelése – a garancia összegét duplájára emelnék; a fenntartható infrastruktúrára vonatkozó keretre 20 milliárd euró, a kutatási, innovációs és digitalizációs keretre, valamint a kkv-kat finanszírozó keretre egyenként 10 milliárd euró, a szociális beruházásra és készségfejlesztésre vonatkozó keretre 3,6 milliárd euró állna rendelkezésre, az újonnan javasolt európai stratégiai beruházási keret számára pedig 31 milliárd euró lenne a pénzügyi allokáció,

| — | a csomag megteremti a közszektor-hitelezési eszközre vonatkozó javaslat jogalapját, és olyan egyedi és innovatív kombinációt irányoz elő, amely a pénzügyi eszközök gyakorlati végrehajtását támogatási elemmel ötvözi. |
| --- | --- |

—

a csomag megteremti a közszektor-hitelezési eszközre vonatkozó javaslat jogalapját, és olyan egyedi és innovatív kombinációt irányoz elő, amely a pénzügyi eszközök gyakorlati végrehajtását támogatási elemmel ötvözi.

| 2.6. | Az Európai Bizottság 2020. januári javaslatcsomagjának egyéb elemei változatlanok, és továbbra is teljes mértékben érvényesek; így változatlanok a támogatott (és a támogatásból kizárt) tevékenységek és területek, a végrehajtási folyamatok (számos alternatíva az operatív programok esetében), és továbbra is a méltányos átállásra vonatkozó területi tervek szolgálnak alapvető háttérdokumentumként a támogatások és a kedvezményezettek típusaira vonatkozó döntések alapjául. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | A méltányos átállást támogató mechanizmus módosítására vonatkozó javaslatokat célszerű egy átfogó és szorosan összefüggő részekből felépülő struktúra egyik elemeként értelmezni, amely struktúra magában foglalja a NextGenerationEU programcsomagot és a 2021–2027-es többéves pénzügyi keret módosítását is az EU költségvetési alapjának növelése, valamint a jelenlegi sürgős szükségletek kielégítése érdekében. A javasolt költségvetési intézkedések emellett a monetáris és strukturális politikákat, valamint a szabályozási keretet érintő, már elfogadott vészhelyzeti intézkedések kiegészítéséül szolgálnak. A javasolt intézkedések támogatásához szükség van továbbá a bankunió és a tőkepiaci unió fejlesztésére irányuló párhuzamos erőfeszítésekre is. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | A helyreállítási eszköz létrehozását és a 2021–2027-es többéves pénzügyi keret Covid19-válság miatti módosítását tartalmazó csomag rendkívüli lépés az uniós finanszírozás történetében, amelyre sürgető szükség van. A jelen körülmények és szabályozások mellett az uniós költségvetési politika egyszerűen nem nyújtott volna kellő rugalmasságot, és nem tett volna lehetővé a válsághelyzet megoldásában érdemi segítséget jelentő fellépést. Így az aktuális politikai helyzetben a javaslat teljes mértékben reálisnak tekinthető. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Általános észrevételek

| 3.1. | Az EGSZB üdvözli a javaslatot, mivel úgy gondolja, hogy a strukturális reformok és a gazdasági diverzifikáció támogatása az EU kiemelt jelentőségű hosszú távú prioritása. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Az EGSZB a helyreállítási eszköz egésze szempontjából értékeli a méltányos átállást támogató mechanizmus módosítását, és úgy véli, hogy az igazságos, innovatív, inkluzív és hatékony eszközt kínál arra, hogy támogassa a régiók és területek zöld átállását a széntermelésről és más, nagy szén-dioxid-kibocsátású iparágakról a modern, fenntarthatóan változatos gazdasági tevékenységekre. Az állami támogatásra vonatkozó szabályok lehető legrugalmasabb értelmezésével párosítva a javaslat valódi segítséget jelent a méltányos átállás megvalósításához ezeken a területeken. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Az EGSZB támogatja a NextGenerationEU Eszköz keretében a MÁTA kiegészítésére elkülönített források (30 milliárd euró) gyorsított felhasználását, hogy jelentős előrelépést lehessen elérni a zöld átalakulást támogató beruházások terén legkésőbb 2024-ig. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy hozza létre a bővített MÁTA már 2021 elején történő bevezetéséhez szükséges keretrendszert, mivel ekkor már egyes régiókat igen nagy mértékben fognak sújtani a válság következményei mind a gazdasági teljesítmény, mind a szociális és környezeti tényezők terén. Ugyanezen oknál fogva az EGSZB kéri a tagállamokat, hogy gyorsítsák fel a méltányos átállásra vonatkozó területi tervek kidolgozását, hiszen ezek a stratégiai tervezési dokumentumok elengedhetetlenek a finanszírozás lehívásához a MÁTA mindhárom pillére alatt. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Az EGSZB üdvözli az InvestEU programhoz allokált kiegészítő forrásokat, amelyek révén biztosítható bizonyos régiók számára a zöld átállás során felmerülő szükségleteik kielégítése. Az EGSZB üdvözli továbbá, hogy a méltányos átállási program segítségével a méltányos átállási régiók beruházásainak támogatása az InvestEU valamennyi szakpolitikai keretében lehetséges lesz, a méltányos átállásra vonatkozó területi tervekben tagállami szinten azonosított konkrét beruházási igényeknek megfelelően. Az EGSZB támogatását fejezi ki az újonnan javasolt európai stratégiai beruházási keret kapcsán is, amely bővíti a méltányos átállást támogató mechanizmus által lefedett tevékenységek körét. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Az EGSZB nagyra értékeli, hogy a méltányos átállást támogató mechanizmusba második pillérként bevont InvestEU projektek lehetővé teszik a magán- és közszektorbeli intézmények gazdaságilag életképes és a piacon már tesztelt beruházásainak innovatív finanszírozását. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Az EGSZB határozottan támogatja és méltányolja a közszektor-hitelezési eszközre vonatkozó elképzelést, amely az Európai Bizottság és az EBB közösen kidolgozott termékén keresztül egy hitelkomponens és egy támogatási komponens ötvözésével innovatív megoldást kínál a közszektor számára. E két komponens kombinációja révén 30 milliárd eurónyi közberuházás mozgósítható az energetikai és közlekedési infrastruktúra, a távfűtési hálózatok, a tömegközlekedés, az energiahatékonyság és a szociális infrastruktúra fejlesztésére, valamint más olyan projektek számára, amelyek az érintett közösségek és régiók támogatását, továbbá jóllétük és versenyképességük előmozdítását szolgálják. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Az EGSZB kiemeli, hogy innovatív és eredeti a közszektor-hitelezési eszköz kapcsán felvázolt elképzelés, amely projektszintű kiegészítő támogatással segíti a pénzügyi eszközök végrehajtását. Az EGSZB egyetért azzal, hogy az eszköz a MÁTA és az InvestEU átfogó finanszírozási rendszerének kiegészítését jelenti. Tekintettel erre a megközelítésre, észszerűnek tűnik az a követelmény, hogy a közszektor-hitelezési eszköz keretében támogatásban részesülő projektek ne részesülhessenek támogatásban más uniós finanszírozási forrásokból. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Az EGSZB elfogadja, hogy a támogatási komponens az Európai Bizottság közvetlen irányítása alatt lesz, és elosztása 2024 végéig nemzeti keretösszegeken keresztül történik. Ezzel összefüggésben az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy az első méltányos átállásra vonatkozó területi tervek elfogadását követően rövid időn belül kezdje meg a pályázati felhívások közzétételét, a tagállamokat pedig kéri, hogy már most kezdjék el a projektek előkészítését. Ezáltal biztosítható lenne a tagállamok számára elkülönített források teljes mértékű kihasználása 2024 végéig a meghirdetett pályázati felhívások keretében. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Az EGSZB tisztában van vele, hogy az innovatív közszektor-hitelezési eszköz eredeti és kizárólagos forrást jelent az állami szervek olyan beruházásainak támogatására, amelyek teljesítik az éghajlatvédelmi átállás kapcsán támasztott követelményeket, azonban nem biztosítanak elegendő bevételt. A támogatási komponens ezért döntő jelentőségű azon gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi projektek gyakorlati megvalósulása szempontjából, amelyek nem kellően életképesek pénzügyileg ahhoz, hogy kizárólag pénzügyi eszközökből finanszírozhatók legyenek. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Az EGSZB hangsúlyozza a méltányos átállást támogató mechanizmus mindhárom pilléréhez egyaránt szükséges méltányos átállásra vonatkozó területi tervek kiemelt fontosságát. Az EGSZB egyetért azzal, hogy csak azok a tagállamok részesülhessenek a finanszírozásból, amelyeknek már elfogadták a méltányos átállásra vonatkozó területi tervét. Ezek a tervek ugyanis kulcsfontosságú eszközt jelentenek a klímasemleges gazdaság megvalósítását célzó tagállami kötelezettségvállalások motiválásában. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Az EGSZB üdvözli azt az elképzelést, hogy a kevésbé fejlett régiók esetében (azaz ahol az egy főre jutó GDP nem haladja meg az EU átlagos GDP-jének 75 %-át) a projekteknek megítélt támogatás összege a hitelhez viszonyítva 5 százalékponttal magasabb lehessen, mint más területek projektjeinél (15 % helyett akár a hitel 20 %-a). Az EGSZB aggodalmát fejezi ki azonban azzal kapcsolatban, hogy a tényleges támogatási arány így a teljes projektköltségnek esetleg csak az 5–7 %-a lesz. Elképzelhető, hogy ez nem jelent majd elegendő ösztönzést a projektek számára a finanszírozás megpályázásához. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Az EGSZB úgy véli továbbá, hogy az eszközhöz javasolt erőforrások végrehajtásához előnyös lenne bevonni az EBB-n kívül más finanszírozási partnereket is. Ez lehetőséget teremtene a tagállamokban működő pénzügyi intézmények számára, hogy részt vegyenek ennek az eredeti és innovatív terméknek a fejlesztésében, és elérhetővé tegyék azt az érdekelt ügyfeleik számára. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Az EGSZB fontosnak tartja a méltányos átállási platformot, elsősorban azért, mert a kedvezményezetteknek nyújtott megfelelő és egységes információk és technikai segítség révén hozzájárulhat az allokált források hatékony felhasználásához. Ezzel összefüggésben az EGSZB felhívja a figyelmet a tagállamok által az Európai Bizottság által közzétett felhívás keretében igénybe vehető támogatás fontosságára is, amely a méltányos átállásra vonatkozó területi tervek kidolgozásában hivatott segítséget nyújtani. |
| --- | --- |

3.14.

4.   Részletes megjegyzések

| 4.1. | Az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, hogy pontosítsa a módosított InvestEU részét képező méltányos átállási program hatókörét, valamint a zöld megállapodás projektjeinek az európai stratégiai beruházási keret alatti támogathatóságát. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | A közszektor-hitelezési eszközzel kapcsolatban az EGSZB méltányolja a közberuházások kedvezményes hitelezési feltételek révén történő támogatására irányuló javaslatot, amely az éghajlatvédelmi átállás által legkedvezőtlenebbül érintett területeket célozza, és összhangban van a méltányos átállásra vonatkozó területi tervekkel. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Az EGSZB elfogadja a projektek kiválasztására és rangsorolására vonatkozó feltételeket, és egyetért azzal, hogy a részletes kifejtésük a nemzeti szinten meghirdetett felhívások tárgyát képezze. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Az EGSZB azt javasolja az Európai Bizottságnak, hogy az integrált megközelítés elősegítése és az átfedések elkerülése érdekében pontosabban határozza meg a NextGenerationEU egyéb eszközeivel való szinergiák területeit. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Az EGSZB nagyra értékeli, hogy a támogatható kedvezményezettek között megtalálhatók az összes érintett terület érdekeltjei, vagyis a közszektorbeli intézmények (az állam, a régiók, a városok és a települések), a vállalkozások, a kutatóintézetek és egyetemek, az iskolák, az oktatási intézmények, a munkaerőpiaci tanácsadók és a nem kormányzati szervezetek. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Az EGSZB arra kéri a Tanácsot és az Európai Unió tagállamait, hogy mihamarabb végezzék el a méltányos átállást támogató mechanizmus végrehajtásához szükséges előkészítő munkát. Az EGSZB kéri továbbá az Európai Bizottságot, hogy gyorsított eljárás keretében a lehető leghamarabb hagyja jóvá a méltányos átállást támogató mechanizmus részeként a tagállamok által benyújtott programokat. Csak így kerülhető el a nagyobb mértékű csúszás a források folyósításában, és csak így érhetők el a kívánt pozitív hatások az EU gazdaságában. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az ESZA+ forrásainak a MÁTA-ba való átcsoportosítása nem a rendes ESZA+ projektek megvalósításának háttérbe szorítását célozza; a javaslat mögött az a megfontolás áll, hogy a MÁTA keretében elegendő pénzügyi háttér álljon rendelkezésre a szociális irányultságú projektek (átképzés, oktatás, képzés stb.) számára. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Az EGSZB üdvözli a közszektor-hitelezési eszköz keretében támogatott területek sokféleségét, és értékeli az eszköz összeegyeztethetőségét a méltányos átállást támogató mechanizmus másik két pillérével, valamint a többéves pénzügyi keret néhány további pénzügyi eszközével. |
| --- | --- |

4.8.

Kelt Brüsszelben, 2020. szeptember 18-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  HL C 311., 2020.9.18., 55. o.

1

---

| 2020.12.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 429/245 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 429/245

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Módosított javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Európai Szociális Alap Pluszról (ESZA+)

(COM(2020) 447 - 2018-206-COD)

(2020/C 429/31)

| Főelőadó: | Krzysztof BALON |
| --- | --- |
| Társfőelőadó: | Carlos Manuel TRINDADE |

Főelőadó:

Krzysztof BALON

Társfőelőadó:

Carlos Manuel TRINDADE

| Felkérés: | Európai Parlament, 2020. 6.17.
  Tanács, 2020.6.9. |
| --- | --- |
| Jogalap | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke |
| Elnökségi határozat: | 2020.6.9. |
| Illetékes szekció: | „Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció |
| Plenáris ülésen történő elfogadás kelte: | 2020.9.18. |
| Plenáris ülés száma: | 554. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 215/0/6 |

Felkérés:

Európai Parlament, 2020. 6.17.

Tanács, 2020.6.9.

Jogalap

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke

Elnökségi határozat:

2020.6.9.

Illetékes szekció:

„Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció

Plenáris ülésen történő elfogadás kelte:

2020.9.18.

Plenáris ülés száma:

554.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

215/0/6

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az Európai Unió gazdaságát, munkaerőpiacát, szociális jóléti és egészségügyi rendszereit soha nem látott és mélyreható sokkhatás érte a Covid19-világjárvány miatt. A világjárvány számos hatalmas társadalmi kihívást jelent. Ilyen például az egyenlőtlenségek súlyosbodása és a munkahelyek elvesztése miatt a szegénység gyors növekedése, valamint a kiszolgáltatott csoportok társadalmi és munkaerőpiaci kirekesztettségének várható növekedése. Ha Európa versenyképes akar maradni a globális gazdaságban, és meg akarja védeni, tiszteletben akarja tartani és végre kívánja hajtani a szociális jogok európai pillérét, akkor megfelelően össze kell hangolnia a gazdasági és szociális politikákat, különösen a válság idején. A kihívások leküzdése érdekében az Uniónak megfelelő intézkedéseket kell hoznia, nem utolsósorban a többéves pénzügyi keret, ezen belül pedig az Európai Szociális Alap Plusz (ESZA+) kapcsán. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | A gazdaság helyreállítása során fontos, hogy következetesen használjuk fel a különböző európai alapokat, hogy így elkerüljük a nemzeti szintű beavatkozások szétaprózódását. Ezért az EGSZB határozottan támogatja, hogy tegyék lehetővé, hogy az ESZA+-hoz kapcsolódó intézkedéseket a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből (RRF) társfinanszírozzák. Emellett az ESZA+-nak a zöld és digitális átállást támogató műveletek finanszírozására terén a készségfejlesztésre és az átképzésre kellene helyeznie a fő hangsúlyt, kiegészítve a többéves pénzügyi keret és az RRF keretében működő más európai alapokat. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Az ESZA+ rendelet nem kapott megfelelő finanszírozást ahhoz, hogy eleget tegyen a társadalmi kohéziós politika igényeinek. Ezért az EGSZB határozottan ellenezi, hogy csökkentsék az ESZA+ teljes pénzügyi keretösszegét a 2021 és 2027 közötti időszakban. Meg kell szüntetni az ESZA+-ból és/vagy az ERFA-ból származó forrásoknak a Méltányos Átállást Támogató Alapba való kötelező átcsoportosítását. A jelenlegi többéves pénzügyi keret társfinanszírozási arányát fenn kell tartani. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Az EGSZB megismétli a korábbi véleményben megfogalmazott kérését, hogy a gazdasági, társadalmi és területi kohéziós politikákhoz rendelt összes forrás 30 %-át fordítsák az ESZA+ céljaira, emellett pedig az ESZA+ keretében a meglévő források 30 %-át különítsék el a társadalmi befogadást célzó intézkedésekre. Mivel a módosított javaslat előirányozza, hogy a források 5 %-át rendeljék a gyermekszegénység elleni küzdelemhez, ez a kérés az abszolút szükséges minimumnak tekintendő. Ugyanakkor az EGSZB támogatja, hogy emeljék 15 %-ra a nem foglalkoztatottak, oktatásban és képzésben nem részesülők (NEET-ek) beilleszkedésére fordított minimális keretösszeget; a finanszírozás konkrét felosztásakor figyelembe kell venni, hogy bizonyos uniós régiókban a nők körében magasabb a NEET-ek aránya. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Az ESZA+ által a szociális jogok európai pillérének végrehajtásában betöltött szerepet figyelembe véve az EGSZB határozottan sürgeti az Európai Bizottságot (EB), hogy vegye fontolóra a szociális helyzet megfelelőbb nyomon követését az európai szemeszterben, mégpedig úgy, hogy megadja azoknak az elfogadott mutatóknak a listáját, amelyek megbízható és megfelelő információkat tudnak nyújtani az Unióban végbemenő szociális fejleményekről. Az EGSZB a közeljövőben saját javaslatot fog kidolgozni egy ilyen listára vonatkozóan. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Tudva, hogy a szociális gazdaságnak (és a szociális szolgáltatások nyújtóinak) kiemelt szerepük van az EU szociális dimenziójában, és alapvető szerepet töltenek be a válság és a gazdaság helyreállításának idején, az EGSZB megismétli azt a korábbi véleményében (1) megfogalmazott kérését, hogy a szociális gazdaság tevékenységeinek támogatását – beleértve az embereknek támogatást és szolgáltatásokat nyújtó nonprofit szervezeteket is – az ESZA+ különálló, egyedi célkitűzésévé kell tenni. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Abban az esetben, ha az ESZA+-t az általános érdekű szociális szolgáltatások társfinanszírozására használják fel, a rendeletnek elő kellene írnia, hogy ezeknek a szolgáltatásoknak teljesíteniük kell az egyetemes hozzáférés, a jó minőség és a megfizethetőség kritériumait. Az egészségügyi ág ESZA+-ból történő törlésével összefüggésben jobban meg kell határozni azt a célcsoportot, amelyhez az egészségügyi ellátás támogatására – de a veszélyeztetett csoportok tartós ápolás-gondozására is – szolgáló forrásokat rendelik. Emellett a családokat és informális gondozókat az ESZA+ kifejezett célcsoportjaként kell meghatározni annak biztosítása érdekében, hogy teljes körű támogatásban részesüljenek a jövőbeli sokkhatások kezelése érdekében. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Az európai szolidaritás előmozdítása érdekében, amelyet súlyosan érintett a jelenlegi válság, jelentős mértékben meg kell növelni a transznacionális vagy több országra kiterjedő projektek, hálózatok vagy alkotóelemek keretösszegét. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Még ha az ESZA+ tartalmaz is külön célkitűzést a harmadik országok állampolgárainak integrációjára vonatkozóan, az EGSZB egy külön preambulumbekezdés beillesztését javasolja, amely tisztázza, hogy az uniós rendeletek nem korlátozzák a harmadik országokból érkező menekültek, menedékkérők és migránsok hozzáférését az aktív intézkedésekhez vagy a szociális támogatáshoz, amikor igénybe vesznek ilyen intézkedéseket. Az EGSZB arra is ösztönzi a tagállamokat, hogy tartózkodjanak az olyan korlátozások alkalmazásától, amelyek súlyosbítják a migránsok társadalmi kirekesztését. Ez más kiszolgáltatott csoportokra, például az etnikai kisebbségekre is vonatkozik. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Emellett minden eddiginél fontosabb, hogy teljes körűen érvényesítsék a partnerség elvét, és bevonják a szociális partnereket és a civil társadalmi szervezeteket. Ennek elérésének egyik elengedhetetlen előfeltétele a szociális partnerek és más civil társadalmi szervezetek, különösen a hálózataik és szövetségeik kapacitásépítésének megfelelő finanszírozása. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Bevezetés

| 2.1. | 2018. május 30-án az Európai Bizottság elfogadta az ESZA+-ról szóló rendeletre irányuló javaslatot (2), amelyben elgondolkodott az EU előtt álló újabb kihívásokról – a készségszintben tapasztalható hiányosságok, az aktív munkaerőpiaci intézkedéseknek és az oktatási rendszereknek az elvárttól elmaradó teljesítménye, az új technológiákból és új munkaformákból eredő kihívások, alacsony munkavállalói mobilitás és társadalmi kirekesztés. Az EGSZB 2018. október 17-én véleményt fogadott el a javaslatról, amelynek fő tartalma jelenleg is helytálló (3). A Covid19-világjárvány társadalmi és gazdasági következményeire reagálva az Európai Bizottság 2020. május 28-án módosított javaslatot fogadott el az ESZA+-ról (4), amely ennek a véleménynek a tárgyát képezi; a vélemény az Európai Bizottság május 28-i felkérésére és az Európai Parlament 2020. június 9-i felkérésére készült el. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Az EU gazdaságát, munkaerőpiacát, szociális jóléti és egészségügyi rendszereit soha nem látott és mélyreható sokkhatás érte a Covid19-világjárvány miatt. A Covid19-világjárvány közvetlen és közvetett hatásainak jelentős és romboló következményei vannak és lesznek minden tagállamban, ami nem csak a GDP nagy mértékű, rövid távú visszaesését okozza, hanem – különösen közép- és hosszú távon – elmélyíti a társadalmi egyenlőtlenségeket, és növeli a szegénységet és a munkanélküliséget is, a fiatalok körében is. A fő kihívás a szegénység gyors ütemű növekedése, amely egyebek mellett a munkahelyek elvesztéséből és a veszélyeztetett csoportok, köztük a fogyatékossággal élők, a romák és migránsok „újfajta” társadalmi és munkaerőpiaci kirekesztéséből ered. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Másrészről az EU-nak nehézséget okoz az élettartammal kapcsolatos kihívás, ahogy azt a gondozó létesítményekben a Covid19 miatt elhunyt idősebb emberek száma is tragikusan megmutatta több tagállamban. De nem csak az idősek szembesülnek problémákkal, Európában a nemzedékek közötti szolidaritás is törékeny, ami erőteljes beavatkozást követel meg uniós és nemzeti szinten is. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Emellett a közelmúltbeli és a jelenlegi fejlemények súlyosbították a gazdasági globalizációból, a migrációs áramlások kezeléséből és a fokozott biztonsági fenyegetésből, a tiszta energiára való átállásból, a technológiai változásokból és az idősödő munkaerőből, valamint egyes ágazatokban és régiókban a készségek iránti kereslet és a munkaerő-kínálat közötti, különösen a kkv-k által tapasztalt növekvő eltérésekből eredő strukturális kihívásokat. Az Uniónak fel kell készülnie a jelenlegi és jövőbeli kihívásokra azáltal, hogy a zöld és inkluzív átállás támogatása érdekében befektet a releváns készségekbe, inkluzívabbá teszi a növekedést, valamint javítja a foglalkoztatás- és szociálpolitikákat, miközben figyelembe veszi a gazdasági és ipari fenntarthatóságot. Az EGSZB üdvözli, hogy – amint az a javaslat új (14) preambulumbekezdésében is szerepel – az ESZA+ támogatja az e célkitűzések eléréséhez szükséges intézkedéseket. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | A kihívások leküzdése érdekében az Uniónak megfelelő intézkedéseket kell hoznia, nem utolsó sorban azzal, hogy az új keretfeltételeknek megfelelően módosítja a többéves pénzügyi keretet, ezen belül pedig az Európai Szociális Alap Pluszt (ESZA+) is. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Minden európai, nemzeti és regionális szintű érdekelt félnek még válság idején is követnie kell a felelősségteljes kormányzás szabályait, és az ESZA+-műveletek megtervezése, végrehajtása és értékelése során alá kell vetniük magukat a jogállamiság elvének. Az Európai Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy a szociális partnerek és a civil társadalmi szervezetek által az ESZA+-hoz benyújtott pályázatokat igazságosan, átlátható kritériumok alapján bírálják el. Emellett minden eddiginél fontosabb, hogy a magatartási kódex alapján védelmezzék és megfelelően érvényesítsék a partnerség elvét, és konzultáljanak a szociális partnerekkel és a civil társadalmi szervezetekkel. Ennek elérésének egyik elengedhetetlen előfeltétele a szociális partnerek és más civil társadalmi szervezetek kapacitásépítésének megfelelő finanszírozása, beleértve a hálózataikat és szövetségeiket is. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Az EGSZB mélyen sajnálja, hogy a rendeletnek ez a módosított változata nem tartja fenn a külső érdekelt felekkel folytatott konzultációt. A sürgősség nem elég erős érv ahhoz, hogy ezzel indokolják az érdekelt felekkel egy ilyen fontos rendelet módosításáról folytatandó konzultáció alapelvének figyelmen kívül hagyását. Ugyanakkor az EGSZB üdvözli az arról szóló tájékoztatást, hogy konzultációkat folytatnak a tagállamokkal és az Európai Parlamenttel, ami remélhetőleg néhány ponton jelentősen javítani fogja a rendeletet. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Az Európai Bizottság módosított javaslatának fő szempontjai

| 3.1. | A fiatalok foglalkoztatására vonatkozó tematikus koncentrációs követelmények fokozása, figyelembe véve a rendkívül magas ifjúsági munkanélküliség veszélyét és a NEET-fiatalok (nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok) növekvő arányát: azoknak a tagállamoknak, ahol a NEET-fiatalok aránya (15–29 éves korcsoport) meghaladja az uniós átlagot, a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-forrásaik legalább 15 %-át a fiatalokat támogató célzott intézkedésekhez és strukturális reformokhoz kell rendelniük (szemben az Európai Bizottság eredeti javaslatában szereplő 10 %-kal). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | A gyermekszegénység kezelése: az Európai Bizottság egy olyan preambulumbekezdés és cikk beillesztését javasolja, amely előírja, hogy a tagállamoknak a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-források legalább 5 %-át a gyermekszegénység kezelésére kell fordítaniuk. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | A zöld és digitális átállás előmozdítása az EU iparpolitikai stratégiájával összhangban (5): abból a feltételezésből kiindulva, hogy a Covid19-világjárványt követően egy „új normalitás” fog beköszönni, új modellek fognak megjelenni az európai ipari ökoszisztémákban, ideértve az új helyi értékláncokat is, ami új készségeket követel meg az új típusú munkahelyeken. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | A nemek közötti egyenlőség horizontális elvének szigorú betartása minden tagállam által, tekintettel arra, hogy a Covid19-világjárvány társadalmi-gazdasági szempontból aránytalanul sújtotta a nőket. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Az egészségügyi ág törlése az ESZA+-ból, miközben fenn kell tartani azokat a rendelkezéseket, amelyek az ESZA+ és az uniós egészségügyi cselekvési program intézkedései közötti szinergiákat és kiegészítő jelleget szorgalmazzák, hiszen szorosan egyeztetni kell a két programot: ez az Európai Bizottság azon javaslatához kapcsolódik, hogy egy sokkal erősebb és önálló programot kell létrehozni az egészségügy vonatkozásában (6). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Biztosítani kell, hogy a kohéziós politika jogi kerete olyan mechanizmusokat írjon elő, amelyeket rendkívüli körülmények esetén gyorsan alkalmazni lehet az elkövetkező évtizedben: az Európai Bizottság azt javasolja, hogy az ESZA+ felhasználására rendkívüli és szokatlan körülmények esetén ideiglenes intézkedéseket vezessenek be, amelyek az ilyen körülményekre való reagálás megkönnyítése érdekében eltérést biztosítanak bizonyos szabályok alól. Ide tartozik például az ESZA+ alkalmazási körének kiterjesztése, hogy az magában foglalja az olyan csökkentett munkaidős foglalkoztatás támogatását, amelyhez nem társulnak aktív intézkedések, az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés biztosítását a társadalmi-gazdasági tekintetben nem közvetlenül a nehéz helyzetben lévő személyek számára is, valamint azt, hogy enyhíteni lehessen a tematikus koncentrációra vonatkozó követelményeket. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Az EGSZB javaslatai a módosított rendelettervezethez

| 4.1. | Ha Európa versenyképes akar maradni a globális gazdaságban, és meg akarja védeni, tiszteletben akarja tartani és végre kívánja hajtani a szociális jogok európai pillérét – különös tekintettel a jó minőségű munkahelyekre, a jó minőségű oktatásra és képzésre, az egészségügyi és szociális szolgáltatásokhoz való széles körű és egyenlő hozzáférésre, a társadalmi befogadásra, valamint a fogyatékossággal élő személyek és más veszélyeztetett csoportok aktív társadalmi részvételére –, akkor megfelelően össze kell hangolnia a gazdasági és szociális politikákat, különösen a válság idején. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Ezzel összefüggésben az RRF-nek és a 2021 és 2027 közötti időszakra szóló pénzügyi terv uniós költségvetésének, ideértve az ESZA+-t is, megfelelően kell kezelnie az EU szociális dimenziójának finanszírozását. Ezért az EGSZB határozottan támogatja, hogy tegyék lehetővé az ESZA+ társfinanszírozását az RRF-ből. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Emellett az ESZA+-nak a zöld és digitális átállást támogató műveletek finanszírozására terén a készségfejlesztésre és az átképzésre kellene helyeznie a fő hangsúlyt, kiegészítve a többéves pénzügyi keret és az RRF keretében működő más európai alapokat. A gazdaság helyreállítása során fontos, hogy következetesen használjuk fel a különböző európai alapokat, hogy így elkerüljük a nemzeti szintű beavatkozások szétaprózódását. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Az EGSZB határozottan ellenezi, hogy a 2021 és 2027 közötti időszakban a korábban tervezett mintegy 101 milliárd euróról (folyó árakon) a jelenleg tervezett kb. 97 milliárd euróra csökkentsék az ESZA+ teljes pénzügyi keretösszegét; ezt a csökkentést nem indokolja az egészségügyi ág törlése (amelyre korábban mintegy 413 millió eurót különítettek el). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | A közös rendelkezésekről szóló rendelet 21a. cikke miatt jelentősen csökkenhet az ESZA+, ez a cikk ugyanis arra kötelezi a tagállamokat, hogy a Méltányos Átállást Támogató Alapból kapott minden egyes euró után 1,5 és 3 euró közötti összeget csoportosítsanak át az ESZA+-ból és/vagy az ERFA-ból (az adott alap 20 %-áig). Ezért meg kell szüntetni ezt a kötelező átcsoportosítást. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Elfogadhatatlan az uniós társfinanszírozási arányok javasolt csökkentése, amely nehezen is kezelhető a meglévő finanszírozási struktúrákkal. A tagállamok a társfinanszírozás nagy részét áthárítják a projektgazdákra. Ahelyett, hogy kiegészítő nemzeti finanszírozást generálnának, az alacsonyabb uniós társfinanszírozási arányok pénzügyi nehézségeket okoznak a projekteket végrehajtó szervezeteknek. Fenn kellene tehát tartani a jelenlegi finanszírozási időszakban használt társfinanszírozási arányokat. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Szem előtt tartva, hogy az ESZA+ a szociális jogok európai pillérének megvalósítására szolgáló fő finanszírozási eszköz, az EGSZB már a korábbi véleményében is (7) kérte, hogy a gazdasági, társadalmi és területi kohéziós politikákat szolgáló összes forrás 30 %-át fordítsák az ESZA+ céljaira, az ESZA+-on belül pedig a forrásoknak ugyancsak 30 %-át különítsék el a társadalmi befogadást célzó intézkedésekre. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Emellett az EGSZB úgy véli, hogy a Covid19-világjárvány utáni szociális válságban felmerülő gazdasági és társadalmi kihívások nagyságrendje garanciát követel meg arra, hogy az ESZA+-t Európa-szerte kiegyensúlyozott módon fogják felhasználni. Az EGSZB ezért megismételi, hogy nem ért egyet a kohéziós politika finanszírozására vonatkozó minimális arány (jelenleg 23,1 %) eltörlésével. A legkülső régióknak és a gyéren lakott területeknek nyújtott kiegészítő támogatás, valamint a munkaerő mobilitásának támogatása az ESZA+ egyik célkitűzése, amely szorosan kapcsolódik a kohéziós politikához is. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Mivel a módosított javaslat 25 %-ot rendel a társadalmi befogadáshoz és 5 %-ot a gyermekszegénység elleni küzdelemhez, ez a kérés – amely 30 %-ot kíván rendelni a társadalmi befogadáshoz – az abszolút szükséges minimumnak tekintendő. Emellett egy adott terület tényleges helyzetétől függően lehetővé kell tenni, hogy a források több mint 5 %-át a gyermekszegénység elleni küzdelemhez rendeljék (a társadalmi befogadásra fordított 30 %-nyi forrás részeként). E tekintetben a gyermekszegénység leküzdésére irányuló intézkedéseket az Európai Bizottság „Beruházások a gyermekek érdekében: a hátrányos helyzetből való kitörés” című, 2013. február 20-i 2013/112/EU ajánlásával (8) összhangban kell végrehajtani, figyelembe véve a gyermekgaranciára vonatkozó megvalósíthatósági tanulmányt (végleges jelentés) (9) is. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Az EGSZB támogatja, hogy 15 %-ra emeljék a NEET-fiatalok beilleszkedésére szánt minimális keretösszeget. Az EGSZB támogatja az Európai Bizottságot abban, hogy célzott intézkedéseket mozdítson elő a fiatalok – köztük a migráns hátterű fiatalok – munkaerőpiaci részvételének növelése érdekében. Ezeknek az intézkedéseknek arra kell irányulniuk, hogy megfelelő készségek megszerzésével javuljon a fiatalok foglalkoztathatósága, és így biztosítva legyen számukra a szociális védelem és a kollektív tárgyalások joga. Ezzel összefüggésben az EGSZB felhívja a figyelmet arra, hogy néhány uniós régióban lényegesen magasabb a NEET-fiatalok aránya a nők körében, amit figyelembe kellene venni oly módon, hogy ennek megfelelően magasabb arányú finanszírozást biztosítanak kifejezetten a nőknek, és támogatják azokat a vállalati szinten közösen meghozott intézkedéseket, amelyek célja a munka és a magánélet közötti egyensúly javítása. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Az EGSZB támogatja a tematikus koncentrációt, mivel ez biztosítja, hogy az uniós szinten meghatározott szakpolitikai prioritásokat a tagállamok érvényre juttatják. Ugyanakkor az EGSZB azt kéri, hogy a tematikus koncentrációt bizonyos fokú rugalmassággal és autonómiával kapcsolják össze, amivel a tagállamok élhetnek az alapok programozásának kiigazítása során, hogy elkerüljék a programirányítással kapcsolatos adminisztratív terheket. Ugyanakkor ha ez a társadalmi befogadással kapcsolatos tematikus koncentráció követelményeinek lazulásához vezetne, akkor az EGSZB kísérő intézkedések bevezetését szorgalmazza, lehetővé téve például az akár 100 %-os társfinanszírozási arányt is az ezekhez az egyedi célkitűzésekhez kapcsolódó intézkedések esetében. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Mivel az ESZA+ célja a szociális jogok európai pillérének végrehajtása, az ESZA+ rendeletnek figyelembe kell vennie a szociális jogok európai pillérének uniós és nemzeti szintű végrehajtására irányuló terveket – mint olyan iránymutató dokumentumokat, amelyekkel össze kell hangolni a partnerségi megállapodásokat és operatív programokat –, és ezeket a terveket az európai szemeszter keretében nyomon kell követni. Az EGSZB határozottan sürgeti az Európai Bizottságot, hogy vegye fontolóra a szociális helyzet megfelelőbb nyomon követését az európai szemeszterben, mégpedig úgy, hogy megadja azoknak az elfogadott mutatóknak a listáját, amelyek megbízható és megfelelő információkat tudnak adni az Unióban végbemenő szociális fejleményekről. Az EGSZB már véleményt nyilvánított erről a témáról (10), és kérte, hogy az európai szemeszter folyamatában alkalmazzanak új szociális mutatókat a szociális jogok európai pillére végrehajtásának nyomon követésére, valamint szociális országspecifikus ajánlásokat is szorgalmazott. A közeljövőben pedig elkészíti saját javaslatát egy ilyen listára vonatkozóan. E célból az Európai Bizottságnak szabályokat és eljárásokat kell kidolgoznia az egyrészről az ESZA+ kiadásait a 2021 és 2027 közötti időszakra programozó nemzeti dokumentumok tervezete, másrészről a szociális jogok európai pillérének elvei (a munkaerőpiac és az oktatás és képzés szakpolitikai keretét elsődlegesen az I. és II. fejezet határozza meg, míg a szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem keretét a III. fejezetben kell rögzíteni) közötti korreláció ellenőrzésére. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Az ESZA+ nem kezeli megfelelően azokat a kérdéseket, amelyek a jelenlegi átmeneti időszak részét képezik, például azt, hogy szociális párbeszéd és kollektív tárgyalások keretében fontolóra kell venni alkalmazkodási stratégiákat az alábbiakra vonatkozóan: a munkaidő csökkentése a fizetés csökkentése nélkül, a szakmai és családi élet jobb összeegyeztetése, az önként vállalt részidős munka és a foglalkoztatás új formáinak előmozdítása, különösen az ezüst gazdaságban, a körforgásos és szociális gazdaságban, továbbá – általánosabban – a munka újraelosztása, ami mindenki számára lehetővé teszi, hogy értelmes és egészséges élet mellett dolgozhasson. Az ESZA+ programnak támogatnia kell a szociális partnereket és más civil társadalmi szervezeteket e stratégiák kidolgozásában és a bevált gyakorlatok terjesztésében, és elő kell mozdítania olyan intézkedéseket, amelyek célja ezeknek a stratégiáknak a tagállami végrehajtása. Egy másik terület, ahol az ESZA+ kezdeményező és innovatív szerepet játszhat, a társadalmilag hasznos munka támogatása. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Abban az esetben, ha az ESZA+-t az általános érdekű szociális szolgáltatások társfinanszírozására használják fel, a rendeletnek elő kellene írnia, hogy ezeknek a szolgáltatásoknak meg kell felelniük a szolidaritás és az átláthatóság elveinek, illetve teljesíteniük kell az egyetemes hozzáférés, a jó minőség és a megfizethetőség kritériumait – a szociális szolgáltatások önkéntes európai minőségi keretrendszerében (11) meghatározott normáknak megfelelően. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Az egészségügyi ág ESZA+-ból történő törlésével összefüggésben jobban meg kell határozni azt a célcsoportot, amelyhez a kiszolgáltatott személyek egészségügyi ellátáshoz való hozzáférésének támogatására szolgáló forrásokat rendelik, hangsúlyozva, hogy ez kifejezetten érinti a hajléktalanokat, irreguláris migránsokat és más, egészségbiztosítás nélküli személyeket, valamint a fogyatékossággal élő embereket és a kiszolgáltatottsággal szembesülő időseket. Emellett azt is tisztázni kell, hogy az ESZA+ hatókörébe tartozik a veszélyeztetett csoportok tartós ápolás-gondozása is, figyelembe véve, hogy a világjárvány után több tagállamnak is valószínűleg újra kell gondolnia, át kell szerveznie és/vagy ki kell dolgoznia a tartós ápolás-gondozási szolgáltatásokat. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | A családi gondozók (jórészt nők) már most is a tartós ápolás-gondozás 80 %-át látják el Európában, és a Covid19-világjárvány következtében az egyik napról a másikra ők lettek családtagjaik egyedüli támasza. A munka és a családi élet összeegyeztetése teljesen lehetetlenné vált, és a karantén alatt olyan gondozást és rehabilitációt kellett ellátniuk, amelyek nagy részére nem is voltak kiképezve, és egy pillanat pihenésük sem volt. Ezért a családokat és informális gondozókat az ESZA+ kifejezett célcsoportjaként kell meghatározni. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Tudva, hogy a szociális gazdaságnak (és a szociális szolgáltatások nyújtóinak) kiemelt szerepük van az EU szociális dimenziójában, és alapvető szerepet töltenek be a válság és a gazdaság helyreállításának idején, az EGSZB megismétli azt a kérését, hogy a szociális gazdaság tevékenységeinek támogatását tegyék az ESZA+ különálló, egyedi célkitűzésévé. A szociális gazdaság jó minőségű munkahelyeket hoz létre, és előmozdítja a társadalmi befogadást, nem utolsó sorban pedig általános érdekű szociális, egészségügyi és oktatási szolgáltatásokat nyújt, miközben hozzájárul a részvételi demokrácia és a civil társadalom fejlődéséhez. Ráadásul az embereknek támogatást és szolgáltatásokat nyújtó szociális gazdasági szektor és nonprofit szervezetek nagy ellenálló képességet tanúsítottak, és hozzájárultak a Covid19 válság hatásainak mérsékléséhez. Ennek ahhoz kell vezetnie, hogy megerősítik a jelenlegi szociális nonprofit szereplőket, és többet fektetnek be az új szereplőkbe, abban a szellemben, hogy nemcsak a gazdasági növekedést, hanem a közjót és a jóllétet is biztosítják. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Az adatok, különösen a személyes adatok kiterjedt gyűjtése komoly problémákat okoz a projektek végrehajtásában. Az ESZA-projektek résztvevőinek gyakran esélyük sincs finanszírozásra, ha nem nyújtják be teljes körű adataikat. Az ESZA egyszerűsítésére irányuló erőfeszítések ellenére az Európai Bizottság nem módosította az ESZA+-rendelet I. és II. mellékletében szereplő mutatókra vonatkozó javaslatát. Az EGSZB ezért azt ajánlja, hogy tartózkodjanak a nem releváns adatok gyűjtésétől, és a szükséges mutatókat igazítsák hozzá a konkrét programokhoz. A mutatók számát tovább kell csökkenteni. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | Több ország is bizonyos fajta korlátozást vezetett be a menekültekre, menedékkérőkre és más, harmadik országokból érkező migránsokra vagy az aktív intézkedésekhez, vagy pedig a szociális támogatáshoz való hozzáférés terén. Ezért az EGSZB sürgeti az Európai Bizottságot, hogy még ha az ESZA+ tartalmaz is külön célkitűzést a harmadik országok állampolgárainak integrációjára vonatkozóan, egy új preambulumbekezdésben tisztázza, hogy az uniós rendelkezések az ilyen intézkedések igénybevétele esetén nem korlátozhatják az aktív intézkedésekhez vagy a szociális támogatáshoz való hozzáférést, bár a tagállamok nemzeti szabályozásaikban korlátozhatják ezt a hozzáférést. Az EGSZB arra is ösztönzi a tagállamokat, hogy tartózkodjanak az olyan korlátozások alkalmazásától, amelyek súlyosbítják a migránsok társadalmi kirekesztését. |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | Az európai szolidaritás előmozdításának szükségessége miatt, amelyet súlyosan érintett a jelenlegi válság, az EGSZB szorgalmazza, hogy jelentős mértékben növeljék meg a transznacionális projektek, hálózatok és alkotóelemek keretösszegét. Erre azért van szükség, hogy egy országokat átfogó kölcsönös támogató hálózatot hozzanak létre, de azért is, hogy megerősítsék az európai azonosságtudatot a különböző tagállamok polgárai körében, és láthatóbbá tegyék a polgárok előtt az Unió által nyújtott pénzügyi támogatást. Rugalmasabbá kell tenni ezeknek a transznacionális hálózatoknak a társfinanszírozási követelményeit, mivel a Covid19-világjárvány negatív hatást gyakorolt a transznacionális munkára és a pénzügyi stabilitásra. |
| --- | --- |

4.20.

Kelt Brüsszelben, 2020. szeptember 18-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  HL C 62., 2019.2.15., 165. o.

1

(2)  COM(2018) 382.

2

(3)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

3

(4)  COM(2020) 447.

4

(5)  COM(2020) 102.

5

(6)  COM(2020) 405.

6

(7)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

7

(8)  HL L 59., 2013.3.2., 5. o.

8

(9)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1428&langId=en.

9

(10)  HL C 14., 2020.1.15., 1. o.

10

(11)  SPC/2010/10/8 final https://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=6140&langId=en

11

---

| 2020.12.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 429/251 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 429/251

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a 2021–2027-es időszakra szóló uniós egészségügyi cselekvési program („az EU az egészségügyért program”) létrehozásáról és a 282/2014/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről

[COM(2020) 405 final – 2020/0102 (COD)]

(2020/C 429/32)

| Főelőadó: | Antonello PEZZINI (IT/I) |
| --- | --- |
| Társfőelőadó: | Alain COHEUR (BE/III) |

Főelőadó:

Antonello PEZZINI (IT/I)

Társfőelőadó:

Alain COHEUR (BE/III)

| Felkérés: | Európai Parlament, 2020.6.17.
  Tanács, 2020.6.10. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke |
| Közgyűlési határozat: | 2020.6.9. |
| Illetékes szekció: | „Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” (SOC) szekció |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2020.9.18. |
| Plenáris ülés száma: | 554. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 218/0/2 |

Felkérés:

Európai Parlament, 2020.6.17.

Tanács, 2020.6.10.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke

Közgyűlési határozat:

2020.6.9.

Illetékes szekció:

„Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” (SOC) szekció

Elfogadás a plenáris ülésen:

2020.9.18.

Plenáris ülés száma:

554.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

218/0/2

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a koronavírus-járvány minden eddiginél jobban rávilágított arra, hogy egy „európai egészségügyi unió” révén meg kell erősíteni az Európai Unió szerepét az egészségügyben, javítani kell reagálási, irányítási és koordinálási képességét, valamint növelni kell hatásköreit annak érdekében, hogy megfelelő választ lehessen adni a polgárok és az egészségügyi dolgozók – többek között a frontvonalbeli orvosok és egyéb gyógyító tevékenységet végző személyzet – megpróbáltatásaira, valamint a hatékony európai közegészségügyi politikával kapcsolatos elvárásaikra. Ennek során, a többszintű kormányzás révén, össze kell hangolni az európai, a nemzeti és a regionális szint tevékenységét (1). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság „Az EU az egészségügyért program” című, 2020. májusi javaslatát, a helyreállítást célzó, „Next Generation EU” című javaslatot és a 2021–2027-es többéves pénzügyi keretre vonatkozó javaslatot, és sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Európai Tanács 2020 júliusában költségvetési csökkentésekről döntött, miközben a közegészségügy rövid és hosszú távon olyan összetett politikai, társadalmi, gazdasági, digitális és környezeti kihívásokkal néz szembe, amelyekhez innovatív, átfogó és integrált intézkedésekre, valamint jelentős (társadalmi és egészségügyi) stratégiai beruházásokra van szükség. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.2.1. | Az EGSZB szerint az „à la carte Európa” (2) (az úgynevezett „többsebességű Európa”) nem lehet a nemzeti határokon átnyúló jelenlegi kihívásokra való reagálás módja, és nem teszi lehetővé egy ambiciózus és szolidaritáson alapuló európai integrációs projekt megvalósításán való munkálkodást, mely projekt az „egység a sokféleségben” elven alapul, és amelyet közös együttműködési célkitűzések vezérelnek. |
| --- | --- |

1.2.1.

| 1.3. | Az EGSZB arra kéri az európai intézményeket és a tagállamokat, hogy az Európai Unió alapvető értékeivel, többek között az európai szolidaritással, valamint a nemzetközi szinten (a fenntartható fejlődés célkitűzései, az emberi jogok előmozdítása és a nemzetközi egyezmények alkalmazása) és az európai szinten (az Európai Unió Tanácsa német elnökségének prioritásai, a szociális jogok európai pillérének véglegesítése) tett kötelezettségvállalásokkal összhangban mutassanak politikai akaratot egy „Európa jövőjét szolgáló egészségügyi paktum” létrehozására. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Az EGSZB arra kéri az Európai Parlamentet mint „társ-jogalkotót”, hogy folytasson tárgyalásokat a Tanáccsal az egészségügyi programra és az egészségügy területén szinergikusan alkalmazható egyéb eszközökre (kutatás, kohézió és határokon átnyúló együttműködés) elkülönített pénzügyi források növeléséről, valamint az Európai Stabilitási Mechanizmus alapjainak konkrét felhasználásáról a megszorításoktól való elmozdulás érdekében. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Az EGSZB kitart amellett, hogy a program végrehajtása során különös figyelmet kell fordítani az egészségügy terén fennálló társadalmi egyenlőtlenségek elleni küzdelemre, a magas színvonalú egészségügyi ellátáshoz való hozzáférésre, az ellátás minden körülmények közötti folyamatosságára (beleértve a határokon átnyúló ellátást is), az egyetemes lefedettséggel rendelkező egészségügyi rendszerek támogatására és megszilárdítására, valamint többdimenziós európai közegészségügyi intézkedések kidolgozására, a szociális jogok európai pillérének elveivel – ezen belül az „egészségügyi ellátással”, a „fogyatékossággal élő személyek befogadásával” és a „tartós ápolással” – összefüggésben. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.5.1. | Konkrétabban az EGSZB azt kéri, hogy fogadjanak el európai iránymutatásokat a legsérülékenyebb csoportok – vagyis a bizonytalan helyzetben lévők, az idősek és a fogyatékossággal élők, különösen azok, akik nagy létszámú otthonokban élnek – szükségleteinek kielégítése érdekében, akiket Európa-szerte súlyosan érintett a világjárvány és annak következményei. |
| --- | --- |

1.5.1.

| 1.5.2. | Különös figyelmet kell fordítani az idősek és a fogyatékossággal élők jogainak megerősítésére, és ezen belül egy olyan közös értékelési keret meghatározására, amely magában foglalja a személyre szabott tervezést, az otthoni vagy kisebb bentlakásos gondozás előnyben részesítését, a bentlakásos gondozás minőségi és hozzáférhetőségi kritériumait, valamint az ezen személyek számára szükséges tartós ápolás-gondozást. Figyelmet kell fordítani arra, hogy sok intézményben nagyon magas a halálozási arány az idősek és a fogyatékossággal élők körében, hogy javíthassuk ezen intézmények irányítását, amit számos uniós országban megkérdőjeleznek. Emellett általában véve az idősek támogatására irányuló politika egészét felül kell vizsgálni, többek között az Európai Bizottság által az európai demográfiai változások következményeivel kapcsolatban végzett munka keretében. Az egészséget befolyásoló konkrét tényezők esetében alkalmazottakhoz hasonlóan az EGSZB olyan világos és innovatív iránymutatásokat szorgalmaz, amelyek az embert és az emberi jogokat, az időseket és a legkiszolgáltatottabbakat helyezik a prioritások középpontjába. |
| --- | --- |

1.5.2.

| 1.6. | Az EGSZB úgy véli, hogy mindenekelőtt koherens európai kormányzásra van szükség, amely magában foglalja az egészségügyi program végrehajtásának módozatait is, megfelelő finanszírozással és „az EU az egészségügyért” programot megvalósító kezdeményezésekkel rendelkezik; továbbá szorgalmazza az „egészségügyi szempontok minden szakpolitikában” operatív megközelítést. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Az EGSZB azt javasolja, hogy – tekintettel a helyzet sürgősségére és a világjárványok újbóli megjelenésének kockázatára – az európai energiapolitikából vett inspiráló tapasztalatok alapján, továbbá a védelemhez és a polgári védelemhez kapcsolódó rendelkezések követésével a lehető leggyorsabban hozzanak létre egy európai koordinációs és gyorsbeavatkozási mechanizmust. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Sürgősen létre kell hozni egy szakértőkből álló munkacsoportot, amely tudás- és erőforrás-koordinátorként működik a legjobb virológiai és epidemiológiai központok, valamint diagnosztikai készségek hálózatba szervezése érdekében. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Az EGSZB véleménye szerint ennek a munkacsoportnak – a hadsereg „vészhelyzeti gyorsreagálású egységeivel” is együttműködve – számba kell vennie a rendelkezésre álló és könnyen mozgósítható erőforrásokat, beleértve a sürgősségi osztályokat is, és meg kell terveznie a mobil egységek mozgását. Hálózatba kell szerveznie a mesterséges intelligencia és az informatikai támogatás tekintetében rendelkezésre álló legjobb erőforrásokat a szimulációk és stratégiák kidolgozásához. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.9.1. | A csoportnak a teljes egészségügyi személyzet egészségügyi állapotával is foglalkoznia kell, ami nemcsak az egészséghez való jog, hanem egy új, lehetséges válságra adott hatékony válasz szempontjából is kulcsfontosságú. Emellett a csoport lefektethetné a „válság- és sürgősségi gyógyászat” szakterületének alapjait európai szinten, amint azt a bizottsági dokumentum javasolja. |
| --- | --- |

1.9.1.

| 1.9.2. | Az erre a kulcsfontosságú műveletre fordítható kiadások igen korlátozottnak tűnnek, mivel a tagok többsége már jelenleg is az egyetemektől, kutatóintézetektől vagy a katonai egészségügytől függ. |
| --- | --- |

1.9.2.

| 1.9.3. | Az EGSZB véleménye szerint rendkívül fontos, hogy ez a munkacsoport azonnal működőképes legyen. |
| --- | --- |

1.9.3.

| 1.9.4. | Az EGSZB sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a jelenlegi pandémia idején az Európai Bizottság nem volt elég határozott, pedig a legmagasabb szintű európai szakértők közreműködésével egyértelműbbé tehette volna az egészségügyi körzeteket és a vírus lakosságra gyakorolt hatását, és ezzel véget vethetett volna a betegség különböző aspektusaival és alakulásával kapcsolatos, gyakran egymásnak ellentmondó nézetek hangoztatásának. A korábbi járványkitörésekre az európai intézmények konkrét intézkedésekkel reagáltak, például létrehozták az Egészségügyi Főigazgatóságot (DG SANTE), valamint az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központot (ECDC). Az EGSZB szerint ezt az utat kell folytatni. |
| --- | --- |

1.9.4.

| 1.10. | Az EGSZB úgy véli, hogy kézzelfogható eredményeket csak olyan inkluzív megközelítés révén lehet elérni, amely bevonja a nemzetközi szervezeteket (köztük az Egészségügyi Világszervezetet, amellyel az együttműködést és a szinergiákat el kell mélyíteni), a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezményt (UNCRPD) és a polgárokhoz legközelebb álló egészségügyi szereplőket, rendszeresen értékelve a célkitűzéseket. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Az EGSZB hangsúlyozza a különösen érzékeny és nehéz ágazatokban tevékenykedő egészségügyi dolgozók munkájának értékét, és kéri, hogy ők állandó figyelmet kapjanak annak érdekében, hogy előre láthatóak legyenek képzési, strukturális, valamint védelmi felszerelésekkel és gazdasági-társadalmi jólétükkel kapcsolatos igényeik. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Az EGSZB határozottan támogatja az egészségügy terén létrehozandó európai köz-magán társulásokat az IMI 2 közös vállalkozás példája alapján, és egyetért azokkal a közös erőfeszítésekkel, amelyek célja az európai technológiai és termelési dimenzió fejlesztése az európai tudományos és egészségügyi közösségeknek egy tényleges európai egészségügyi térség létrehozása iránti határozottabb elkötelezettsége révén. |
| --- | --- |

1.12.

2.   A koronavírus-világjárvány okozta sokrétű válság tanulságai

| 2.1. | A Covid19-pandémia rámutatott arra, hogy a világ sok országának törékeny az egészségügyi rendszere, ideértve az európai tagállamokat is, amelyeket az állami beruházások alacsony intenzitása, valamint az európai gazdasági kormányzás költségvetési korlátozó intézkedéseket bevezető követelményeinek közvetlen alkalmazása befolyásol. Az egészségügyi rendszerek finanszírozásának mértéke ezért igen eltérő tagállamonként, csakúgy, mint az egyes tagállamok által a koronavírus-világjárvány leküzdésére elkülönített összegek. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Európa háromszoros veszéllyel néz szembe – ellenőrizhetetlen világjárványokkal és az egészséggel kapcsolatos társadalmi egyenlőtlenségek növekedésével, a gazdaságpolitikai eszköztár elégtelenségével, valamint geopolitikai „fekete hattyúkkal” –, amelyek komoly próbára tehetik az állampolgárok egészségét és jólétét, tartós válságba taszíthatják a világgazdaságot, hatásukra pedig szűkülhet vagy összeomolhat a pénzügyi piac. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | A koronavírus okozta válság ismételten rávilágított az emberi tevékenység és a természet közötti egyensúly helyreállításának fontosságára. A környezet (az éghajlatváltozással, a levegő minőségével, a biodiverzitással, az élelmiszerrendszerekkel stb.) egészségre gyakorolthatását nem kell többé bizonygatni. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | Nagyon hasznos lenne, ha az Európai Bizottság és az Európai Parlament – amelyek nagymértékben elkötelezettek a fenntartható fejlődés, a környezet és a biológiai sokféleség kérdése iránt – határozottabban szólalna meg, és ebben a nehéz időszakban, a legnevesebb európai szakértők segítségével, tudományos alapokon nyugvó iránymutatásokat és lehetséges megoldásokat kínálna az európai polgároknak, hogy azok nyugodtabban vészelhessék át ezt a sok aggódással és fájdalommal járó egészségügyi helyzetet. |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.4. | A nem fertőző betegségek száma folyamatosan növekszik Európában, és ezek jelentik a rokkantság és halálozások fő okait: a szív- és érrendszeri megbetegedések, a cukorbetegség, a rák és a légzőszervi betegségek a betegségteher 77 %-át teszik ki, és 86 %-ban okai a korai halálozásnak. Számos ilyen betegség több tényező együttes hatásához köthető, ideértve a környezeti tényezőket is. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Az Európai Bizottság által benyújtott „zöld megállapodás” új, fenntartható és inkluzív növekedési stratégiát alapoz meg, amelynek célja, hogy javítsa az emberek egészségét és életminőségét, megóvja a természetet és senkit ne hagyjon figyelmen kívül. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | A határ menti területek különösen alkalmasak az egészségügy területén folytatott európai politikai fellépésre. Ezek a zónák túlnyomó részt rendkívül mobil földrajzi területet alkotnak. Ezek a területek részesültek elsőként a szomszédos országok között aláírt megállapodások vagy egyezmények előnyeiből, és tudtak javítani az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférésen. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Márpedig az egészségügy területén több mint 20 évvel ezelőtt az Interreg programok által kezdeményezett határokon átnyúló együttműködés – amely koordinációból, rendszerek felépítéséből, szervezésből, és a különböző szereplők között megvalósuló, olykor összetett megoldásokból állt – néhány órán belül semmivé foszlott a Covid19 megérkezésével és a határok egyoldalú lezárásával. Mindez anélkül történt meg, hogy figyelembe vették volna a határokon átnyúló életet, és anélkül, hogy bármennyire is szándékukban állt volna fenntartani az együttműködés szellemét. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Az Európai Unió (EU) egészségügyi rendszereinek és cselekvési képességének megerősítése

| 3.1. | A Covid19-világjárvány erőteljes globális, európai és határokon átnyúló hatást gyakorolt és gyakorol különösen a polgárokra és a társadalomra, valamint a gazdasági, társadalmi és egészségügyi struktúrákra, ami arra mutat rá, hogy egyértelműen meg kell erősíteni az egészségügyi rendszereket és a válságkezelést. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Az EU egészségügyi politikájának célja az egészség előmozdítása, az egészségkárosodás elleni védelem és a stratégiák koordinálása a tagállamok között. A Covid19-világjárvány bebizonyította, hogy az uniós országok közötti együttműködés és koordináció elengedhetetlen a válságkezeléshez. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Az esetleges új, határokon átnyúló egészségügyi veszélyek hatékony kezelése érdekében meg kell erősíteni az EU vészhelyzetben történő reagálásra való képességét. Általánosságban a szociális jogok európai pillére (különösen annak 16. alapelve) és az egészségügy terén mutatkozó kiterjedt európai kompetenciák konkretizálása révén, ideértve az európai szerződések felülvizsgálatát is. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Jóllehet jelenleg az EU a közegészségügy területén csak támogató hatáskörrel rendelkezik, és ez nagyban korlátozza fellépését, egyéb szakpolitikáin, nevezetesen a gazdaságpolitikai koordináció és a belső piac területén keresztül képes a fellépésre. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Az „Európa jövője” keretében prioritásnak kell tekinteni az egészséges Európát: az EU4Health uniós egészségügyi cselekvési program az első lépés ebbe az irányba. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Ezzel kapcsolatban az EU számos kezdeményezést tett, amelyek folytatásra és megszilárdításra várnak. Ezek közül kettő külön említendő: az európai referenciahálózatok (RER) és az európai tervek. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | 2017 óta az európai referenciahálózatok célja, hogy a ritka betegségekkel foglalkozó európai szakértőkkel kapcsolatba lépjenek, bevonják őket a hálózatokba. A hálózatok biztosítják, hogy a páciensek helyett inkább az információ áramoljon, hogy a betegek a lehető legjobb gondozáshoz jussanak, a beteg mozgatásával járó kellemetlenségek nélkül. Manapság már több mint 900 kiemelten specializált egészségügyi egység működik több mint 300 kórházban. A modell más betegségek esetében is alkalmazható lehetne. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | A kormányzás és az intézkedési formák területén az EU-nak öt ügynöksége van, amelyekhez egyéb eszközök is társulnak, köztük az „Európai Orvosi Hadtest” vagy a „fehérsisakosok”, hogy gyorsabban reagálhassanak a vészhelyzetekre. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | A nemzeti kormányok két erre szakosodott ügynökségtől kapnak támogatást egészségügyi kérdésekben. Az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ (3) felméri és figyelemmel kíséri az újonnan megjelenő betegségek jelentette fenyegetéseket, hogy összehangolhassa a rájuk adandó választ, az Európai Gyógyszerügynökség (4) pedig az összes uniós gyógyszer minőségének, biztonságosságának és hatékonyságának tudományos értékelését végzi el. Más ügynökségek fontos kiegészítő feladatokat látnak el. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | A jelenlegi Covid19-válság feltárta, hogy még sosem volt ennyire fontos, hogy a jövőbeni többéves pénzügyi keretben nagyobb prioritást kapjanak az egészségügyre fordított erőforrások. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | A válság során szerzett tapasztalatok azt mutatják, hogy nagyobb erőfeszítéseket kell tenni annak biztosítása érdekében, hogy az egészségügyi rendszerek készek legyenek csúcstechnológiájú szolgáltatások, gyógyszerek, technológiák és gyógyászati termékek biztosítására, valamint felkészüljenek járványok és más előre nem látható válságok vagy kihívások kezelésére. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | A jövőbeni igényekhez igazított és a válságokkal szemben ellenálló rendszerre van szükség annak érdekében, hogy minden körülmények között biztosítani lehessen a biztonságos, minőségi és hatékony gyógyszerekhez időben történő hozzáférést, illetve orvosolni lehessen a gyógyszerek és a hatóanyagok Unión kívüli gyártásuk miatt bekövetkező hiányát és az ezek behozatalától való függőséget, és mindenekelőtt pedig meg lehessen erősíteni a szabályozó hatóságok közötti együttműködést és koordinációt az esetleges egészségügyi veszélyek esetén. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Be kell ruházni ebbe a területbe, távfelügyeleti technológiák, távorvoslás, alkalmazások vagy a 4P (prediktív, preventív, perszonalizált és participatív) orvoslás alapján készült, személyre szabott orvosi eszközök révén fokozni kell a területi és az otthoni segítségnyújtást az emberekhez való közelítés érdekében, valamint a kötelező egészségbiztosítás megerősítésébe is be kell fektetni, eredetileg tagállami szinten, majd ezt követően uniós szintre kiterjedő koordinációval (5). |
| --- | --- |

3.13.

4.   Eszközöket kell adni Európa kezébe törekvései megvalósítására

| 4.1. | Az egészségügyi beruházásokat és a különböző pénzügyi programokat átfogóan, transzverzális megközelítés szerint kell strukturálni. Mind a gyógyítással, mind a megelőzéssel, mind pedig a figyelemfelkeltéssel kapcsolatos szempontokat figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Az Európai horizont továbbá olyan küldetések sorozatát kínálja, amelyek újdonságot jelentenek az eddigiekhez képest. Olyan kutatási partnerségekről van szó, amelyek az állampolgárok mindennapi életére hatással lévő, sürgős problémák megoldására irányuló ambiciózus célkitűzésekkel rendelkeznek. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Az egyik terület, amely fontos szerepet játszik az európai finanszírozási politikákban, az egészségügyi ágazat digitalizálása. Ebben a tekintetben az Európai horizont – a Cluster Health keretein belül – jelenleg kb. egymilliárd EUR-t tart fenn csak a megelőzést, a diagnosztizálást, a kezelést és a segítségnyújtást célzó információtechnológiai és kommunikációs (IKT) megoldások fejlesztésére. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | A CEF (az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz) program mintegy 80 millió EUR-t különít el az e-egészségügyi rendszerek fejlesztésére és interoperabilitására. A jövőbeli Digitális Európa program a tervek szerint szintén támogatja az egészséggel kapcsolatos adatok közös európai térségének létrehozását és megszilárdítását, beleértve a megosztott adattípusok szabványosítását, egy közös mutatókról szóló megállapodást és az Eurostat ez utóbbiba való aktív bevonását. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Megerősítették az EU egészségügyi ágazatnak szánt sürgősségi támogatási eszközét. Az EU polgári védelmi mechanizmusának (6) részét képező rescEU tartalék az egészségügyi válságra való gyors és közvetlen reagálásra összpontosít. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | A felhatalmazáson alapuló módon irányított Interreg határokon átnyúló együttműködési programok részeként az egészségvédelem prioritást élvez. |
| --- | --- |

4.6.

5.   Ambiciózus és közös európai válasz a helyreállítás keretében

| 5.1. | Az Európai Parlament a 2020. április 17-én elfogadott állásfoglalásában (7) külön költségvetést kért a nemzeti egészségügyi rendszerek nagyobb befektetések mellett történő támogatására válság idején, az európai egészségügy rugalmasabbá tétele és a nehézségekkel küzdő országok segítése érdekében, valamint egy új autonóm európai egészségügyi program létrehozására szólít fel. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Az EGSZB már többször is kifejezte véleményét az európai egészségügyi politikával kapcsolatban (8). Az EGSZB és tagjai már 2020. március 17-én nagyobb szolidaritást és közös fellépést szorgalmaztak európai szinten, a világjárvány következményeinek hatékony kezelése érdekében. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | A helyreállításhoz hasonlóan az európai intézmények által „az EU az egészségügyért” program keretében elfogadott különféle intézkedéseknek inkluzívnak kell lenniük, és be kell vonniuk az egészségügyi ágazat összes szereplőjét (egészségbiztosítási szervezeteket, kölcsönös egészségpénztárakat stb.) |
| --- | --- |

5.3.

6.   Integrált és ágazatközi egészségügyi program bevezetése

| 6.1. | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság világjárványokkal összefüggő egészségügyi válságokra összpontosító, összehangolt és integrált európai szintű reagálásra vonatkozó kezdeményezését, tekintettel az egészségpolitika, a megelőző hálózatok és a korai távdiagnosztika, az innováció és egészségügyi kutatás ösztönzése, valamint a digitális egészségügyi technológiák fejlesztése teljesen európai dimenziójára. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Az EGSZB továbbá hangsúlyozza a nem fertőző betegségekkel és a munkaképtelenséget okozó krónikus betegségekkel kapcsolatos célkitűzések megfelelőbb európai összehangolásának szükségességét, és a sebezhetőbb rétegek védelmére, a mentális egészséggel kapcsolatos kérdésekre, valamint az időskorúak önállósága elvesztésének ellentmondásosságára összpontosít. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Az EGSZB hangsúlyozza az egységes egészségügyi megközelítésre vonatkozó terv fontosságát, tudatában annak, hogy általában nem lehet olyan választ adni, amely egyetlen ágazatra összpontosít, és amelyben a megoldás csupán a terápiák javítása. Ugyanakkor egyértelmű, hogy a kritikus közegészségügyi kérdéseket komplex és integrált perspektívában kell kezelni. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Az EGSZB úgy véli, hogy a koordináció szempontja alapvető fontosságú, és „az egységes egészségügyi megközelítés szerinti ágazatközi koordinációs mechanizmus” esetleges létrehozása és irányítása nem pusztán egy a több mint hetven egyéb lehetséges fellépés közül. Az EGSZB szerint ezt a szempontot prioritásként kell kezelni, mivel az ágazatközi koordinációs mechanizmus irányítása kulcsfontosságú elem a válságkezelés során. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Az EGSZB fontosnak tartja, hogy a javasolt megközelítésnek köszönhetően ne maradjanak figyelmen kívül az emberi és az állati egészség egyensúlyával (lásd a lehetséges állatbetegségek szerepét a fertőző betegségekben), sem pedig az ökoszisztémákkal kapcsolatos szempontok (például az érzékeny hulladék válsághelyzet során történő megsemmisítésének hatására fordított figyelem), és központi kérdésnek tekinti a kiszolgáltatott csoportok védelmét a válságokkal szembeni rezilienciával kapcsolatos stratégiák terén. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Az EGSZB ugyanakkor aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a határokon átnyúló súlyos egészségügyi fenyegetések és világjárványok elleni védelemre és megelőzésre vonatkozó ezen összehangolt megközelítést több olyan hivatal közötti koordinációra bízzák (9), amelyek egyedi helyzetűek, sajátos küldetéssel és hatáskörökkel rendelkeznek, és amelyek látszólag nem képesek automatikusan és hatékonyan koordinációt folytatni egymással, amikor sürgős és integrált válaszra lenne szükség. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az ügynökségeknek együtt kell cselekedniük egy ágazatközi koordinációs mechanizmussal egyetemben, és együtt kell működniük, hogy az EU javaslatainak hajtóerejévé váljanak. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Az ügynökségek irányításával és szerepével összefüggésben meg kell erősíteni az Európai Bizottság Egészségügyi és Élelmiszerbiztonsági Főigazgatóságának fellépési képességeit, együttműködését a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatóságával, és e két főigazgatóság által az összes európai szakpolitika egészségügyi és szociális kérdésein végzett átfogó nyomon követést. |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | Az EGSZB-nek meggyőződése, hogy figyelembe kell venni, hogy a három egymást követő koronavírus-járvány világszerte – és a legutóbbi esetben Európában is – arra világított rá, hogy az azonnali és integrált válaszok hiánya, az információkezelés elégtelensége, a reagálás összehangolására való képtelenség és akarathiány, az erőforrások hiánya, valamint a potenciálisan rendelkezésre álló erőforrások lehívásának és stratégiai kezelésének még nagyobb hiánya segítette elő az ennél potenciálisan egyébként kisebb hatással járó járványok elharapózását. |
| --- | --- |

6.9.

| 6.10. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a világ számos országában – és legalább részben Európában is – a Covidra való reagálás legkritikusabb eleme az integrált riasztási és reagálási képesség hiánya volt. Mivel sürgős fellépésre van szükség, a helyzetet tovább súlyosbította az átmeneti szükséghelyzeti rendeletek gyors végrehajtásához szükséges jogi kapacitás hiánya. Ezért helyénvaló volna megvizsgálni egy európai riasztási mechanizmus lehetőségét. |
| --- | --- |

6.10.

| 6.11. | Az EGSZB ragaszkodik ahhoz, hogy az egészségügy mentesüljön a határok lezárására irányuló valamennyi intézkedés alól. „Az egészségnek nem lehet határa”, és ezt az elvet be kell építeni az európai szerződésekbe. E tekintetben az EGSZB sürgeti az egészségügyi személyzet és a betegek mobilitásának elismerését. |
| --- | --- |

6.11.

| 6.12. | A Számvevőszék több alkalommal is szót emelt azzal kapcsolatban, hogy javítani kell Európa jelenlétét és fellépését az egészségügyi rendszerek terén, hogy azok határokon átnyúlóan közelebb kerüljenek az európai polgárokhoz, valamint hogy javítani kell az egészségügyi szolgáltatásokat, különösen a legsérülékenyebbek és bizonytalan gazdasági helyzetben lévők számára. Az EGSZB arra is kéri az Európai Bizottságot, hogy tegye láthatóvá a Szerződésekben egyértelműen rögzített társadalmi értékeket, amelyeknek konkrét formában, gyakorlatként és fellépések formájában meg kell jelenniük az európai egészségügyi unióban. |
| --- | --- |

6.12.

| 6.13. | Az EGSZB támogatja a Számvevőszéket, amely több alkalommal is kijelentette, hogy javítani kell az egészségügyre vonatkozó uniós fellépést, törekedni kell az egészségügyi rendszerek határokon átnyúló konvergenciájára az európai polgárok érdekében, és javítani kell az egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférést, különösen a legsérülékenyebbek és a legrosszabb gazdasági helyzetben lévők számára. |
| --- | --- |

6.13.

7.   Az operatív, funkcionális és stratégiai intézkedések kiigazítása

| 7.1. | Minden bizonnyal érdemes növelni az emberi és pénzügyi erőforrások mennyiségét, de integrált beavatkozás és fokozottabb együttműködési szellem mellett – az akkori erőforrásokat figyelembe véve – elegendő biztosíték és képesség is rendelkezésre állhatott volna a járvány kitörésének megakadályozására. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Ezért elengedhetetlen a koordináció és az együttműködés a sürgős egészségügyi szükségletek kielégítéséhez, a gazdasági tevékenység támogatásához és a helyreállítás előkészítéséhez. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Az EGSZB véleménye szerint az ECDC keretében mindenképpen létre kell hozni egy elemzéssel, megelőzéssel és a reagálás szimulációjával foglalkozó szervezetet, amely alapvető adatokat szolgáltathat a stratégiák tervezéséhez, és lehetővé teszi a rendelkezésre álló legjobb források nagyon rövid időn belüli felhasználását. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Az ERH-k (10) tapasztalatai más ágazatokban történő lehetséges alkalmazásának megvan az az előnye, hogy olyan konzorciumok hozhatók létre, amelyek képesek a válság szempontjából fontos területeken fegyverbe szólítani Európa kiváló szakértőit, és megalapozzák a szinergikus munkát. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Az EGSZB azonban úgy véli, hogy ez a tapasztalat nem elegendő, mivel az igazi probléma az, hogy ki lenne képes kézben tartani e hálózatok munkájának koordinálását és befejezését (azaz hálózatok hálózatait létrehozni és irányítani). |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | Európai kampányokat és terveket kell kidolgozni, különös tekintettel a leginkább veszélyeztetett csoportokra. E kezdeményezéseknek különösen az egészséges életmód előmozdítására, a megelőzésre és szűrésre, az integrált ellátási és jóléti pályák létrehozására, a társadalmi egyenlőtlenségek elleni küzdelemre stb. kell irányulniuk. |
| --- | --- |

7.6.

8.   Rendszeres monitoring és inkluzív megközelítés révén figyelemmel kell kísérni a célkitűzések elérését

| 8.1. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy különös figyelmet kell fordítani a minőség-ellenőrzési és ellenőrzési mutatókra a program céljaival összhangban. A programokra vonatkozó általános „makromutatók” nélkülözhetetlenek, de az európai erőforrások válsággal/válságokkal szembeni lehívása és felhasználása rugalmas rendszert igényel, amelynek képesnek kell lennie arra, hogy reagáljon a függő és változó igényekre, valamint arra, hogy folyamatosan ad hoc „mikromutatókat” biztosítson, az azon folyamatos vészhelyzetekre való reagálás érdekében, amelyek céljából létrehozták. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Az EGSZB szerint létre kellene hozni egy olyan listát, amelyen az egyes tagállamok olyan egészségügyi dolgozói és a különféle területeken tevékenykedő olyan szakértők szerepelnének, akik közül legalább néhányan konkrét szakértelemmel rendelkeznek az egészségügyi vészhelyzetek elleni küzdelemben, és közülük néhányuknak integrált szakmai tapasztalattal is kell rendelkezniük, például az európai katonai egészségügy és a polgári védelem vagy a kutatás terén. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság programját, amely kiemeli a válságfigyelő mechanizmus szükségességét. Ezzel kapcsolatban az EGSZB emlékeztet arra, hogy a felszerelések és a technológia előállítására összpontosító javasolt intézkedések mellett a megelőzés és a korai beavatkozás érdekében létre kell hozni egy koordinációs, tervezési, nyomonkövetési és stratégiai irányítási rendszert is. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Ha az Unió szerepe az egészségügy területén az, hogy támogatást nyújtson az államoknak, a képzéseket illetően az Unió egyenesen központi szerepet játszik. Ebből a szempontból meg kell erősíteni az egységes testületek ellenőrzési szerepét a képzésre szakosodott egészségügyi szegmensben (az Uniónak az egyetemi klinikákon kell a többek között egészségügyi jellegű képzéssel kapcsolatos küldetésére tekintettel központi szerepet kell játszania). |
| --- | --- |

8.4.

| 8.5. | Az EGSZB támogatja az egyenlő részvételt és a nemek közötti egyensúlyt a döntéshozatali folyamatokban: a megfelelő szabályozási kereten túl a nemek közötti egyensúly a döntéshozatali folyamatokban, valamint a politikai, gazdasági és társadalmi életben a nemi dimenziót felölelő szociális és családi integrációs megközelítés alkalmazásával is megteremthető. |
| --- | --- |

8.5.

| 8.6. | Az EGSZB szerint kívánatos lenne, hogy az Unió folyamatos minőség-ellenőrzést végezzen ezekben az egészségügyi szegmensekben. Ennek továbbá arra is kell összpontosítania, hogy a tagállamoknak megfelelő egészségügyi helyiségeket és képzési lehetőségeket kell biztosítaniuk a közösségi igényekkel összhangban. |
| --- | --- |

8.6.

| 8.7. | Az EGSZB ismételten kijelenti, hogy az egészségügyi ellátáshoz való egyenlő hozzáférés digitális formában is biztosítható bizonyos feltételek teljesülése esetén:






  — | homogén területi lefedettség, |
| --- | --- | --- |

8.7.

—

homogén területi lefedettség,

| — | a digitális szakadék csökkentése, |
| --- | --- |

—

a digitális szakadék csökkentése,

| — | a teljes digitális architektúra interoperabilitása, |
| --- | --- |

—

a teljes digitális architektúra interoperabilitása,

| — | megfelelés az egészségügyi adatok védelmére vonatkozó általános rendeletnek (11). |
| --- | --- |

—

megfelelés az egészségügyi adatok védelmére vonatkozó általános rendeletnek (11).

9.   Az egészségügyi dolgozók támogatása

| 9.1. | Az EGSZB meggyőződése, hogy hangsúlyozni kell az EU közvetlen jelenlétét az egészségügyi dolgozók képzésében, figyelembe véve azt a tényt is, hogy a polgári védelmi rendszerek megerősítése újfajta szakembereket – koordinációs és válságkezelési szakértőket – igényel. Ezeknek a szakmai szereplőknek jelen kell lennie a polgári védelem valamennyi területi ágában. |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | Érdemes megfontolni egy felsőfokú európai képzőhely létrehozására irányuló kísérleti fellépést, amelyet az európai egyetemekkel közösen szerveznének. |
| --- | --- |

9.2.

| 9.3. | A képzésen túl az EGSZB felismeri annak fontosságát is, hogy az EU tisztességes munkakörülményeket teremtsen az egészségügyi dolgozók, a válság „hősei” számára. |
| --- | --- |

9.3.

10.   Európa a kutatások zászlóvivőjének szerepében

| 10.1. | A válsághelyzetben potenciálisan hasznos gyógyszerekkel kapcsolatos kutatások támogatására irányuló politika kapcsán hangsúlyozni kell, hogy ennek egy része, különösen a hasonló körülmények között már alkalmazott gyógyszerekkel kapcsolatos kutatások, a piacon nem sok érdeklődésre számot tartó gyógyszerekre vonatkozik, mivel azok nem szabadalmaztatottak. Ezért ösztönözni kell a független kutatást, ideértve az olyan kritikus kérdéseket is, mint például az védőoltások témája, amelyek az európai technológiai-termelési szuverenitást is érintik. |
| --- | --- |

10.1.

| 10.2. | Egy közelmúltbeli tanulmány szerint a fő egyetemek lejjebb kerültek a tudományterületek szerinti rangsorban (2015–2019), ám ez a tendencia még aggasztóbb Európában (mindössze egyetlen európai egyetem szerepel a 30 legjobb között), míg az internettel, technológiával és adatelemzéssel kapcsolatos szolgáltatásokra szakosodott vállalatok egyre nagyobb jelentőséggel bírnak a kutatás területén. |
| --- | --- |

10.2.

| 10.3. | Az EGSZB szerint a szinergiamechanizmusokra kell összpontosítani a 2021–2027-es időszakra vonatkozó, az EU az egészségügyért program, illetve az összes többi olyan program és alap között, amelyek az egészségügyi ágazat területén végzett kutatásokra és technológiai innovációkra irányulnak, elő kell segíteni az újításokat és a szabadalmak előállítását, valamint fel kell karolni és támogatni kell a magas színvonalú orvosbiológiai termelést. |
| --- | --- |

10.3.

Kelt Brüsszelben, 2020. szeptember 18-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  Régiók Bizottsága, „Az európai többszintű kormányzás chartája”.

1

(2)  EUR-Lex.

2

(3)  https://www.ecdc.europa.eu/en

3

(4)  https://www.ema.europa.eu/en

4

(5)  HL C 434., 2017.12.15., 1. o.

5

(6)  https://what-europe-does-for-me.eu/hu/portal/2/X07_26001.

6

(7)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2020-04-17-TOC_HU.html

7

(8)  „Koronavírus-reagálási beruházási kezdeményezés”, EESC-2020-01536-00-01-PAC-TRA (ECO/515, folyamatban); HL C 227., 2018.6.28., 11. o.; HL C 240., 2019.7.16., 10. o.; HL C 271., 2013.9.19., 122. o.; HL C 14., 2020.1.15., 52. o.; HL C 434., 2017.12.15., 1. o.; HL C 242., 2015.7.23., 48. o.; HL C 116., 2001.4.20., 75. o.; HL C 255., 2010.9.22., 76. o.;; HL C 143., 2012.5.22., 102. o.; HL C 234. 2003.9.30., 36 o.; HL C 18., 2011.1.19., 74. o.; HL C 120., 2005.5.20., 54. o.; HL C 44., 2013.2.15. 36. o.; HL C 218., 2009.9.11., 91. o.; HL C 242., 2015.7.23., 48. o.; HL C 44., 2011.2.11., 10. o.; HL C 13., 2016.1.15. 14. o.; HL C 440., 2018.12.6., 150. o.; HL C 283., 2018.8.10., 28. o.; HL C 440., 2018.12.6. 57. o.

8

(9)  Lásd a 2.6. pontot.

9

(10)  HL L 88., 2011.4.4., 45. o.

10

(11)  Lásd az 5. lábjegyzetet.

11

---

| 2020.12.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 429/259 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 429/259

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – A 2030-ig tartó időszakra szóló uniós biodiverzitási stratégia – Hozzuk vissza a természetet az életünkbe!

[COM(2020) 380 final]

(2020/C 429/33)

| Előadó: | Antonello PEZZINI (IT/I) |
| --- | --- |
| Társelőadó: | Lutz RIBBE (DE/II) |

Előadó:

Antonello PEZZINI (IT/I)

Társelőadó:

Lutz RIBBE (DE/II)

| Felkérés: | Európai Bizottság, 2020.6.17. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke |
| Elnökségi határozat: | 2020.1.21. |
| Illetékes szekció: | „Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2020.8.31. |
| Plenáris ülésen történő elfogadás kelte: | 2020.9.18. |
| Plenáris ülés száma: | 554. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 209/5/4 |

Felkérés:

Európai Bizottság, 2020.6.17.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke

Elnökségi határozat:

2020.1.21.

Illetékes szekció:

„Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2020.8.31.

Plenáris ülésen történő elfogadás kelte:

2020.9.18.

Plenáris ülés száma:

554.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

209/5/4

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottságnak a biológiai sokféleségre vonatkozó, 2030-ig szóló uniós stratégia kidolgozásáért tett erőfeszítéseit, amely az egyik lehetséges út az európai zöld megállapodás és a Biológiai Sokféleség Egyezmény által javasolt átfogó biodiverzitási keret felé. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.1.1. | Ugyanakkor sajnálja, hogy az Európai Számvevőszéknek a biológiai sokféleségre vonatkozó politika pontosabb alkalmazására való folyamatos ajánlásait nem hajtották végre. |
| --- | --- |

1.1.1.

| 1.2. | Az EGSZB szerint a biológiai sokféleségre vonatkozó stratégia az az út, amelyen haladni kell annak érdekében, hogy a biológiai sokféleség a Covid19 utáni újrakezdés időszakának középpontjába kerüljön, az emberek, az éghajlat és a bolygó érdekében. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Az Unióban jelentős mértékben fokozni kell a meglévő természeti erőforrások védelmére irányuló erőfeszítéseket, ugyanakkor folyamatosan törekedni kell a társadalom és különösen a fiatalok tájékoztatására és a kommunikációra, a védelmi fellépések pozitív aspektusait hangsúlyozva. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | E cél elérése érdekében az EGSZB az Európai Bizottsággal egyetértésben úgy véli, hogy növelni kell a védett területek méretét, különösen a szigorúan védett területekét – amennyire csak lehet korlátozva a mezőgazdaságot és az erdőgazdálkodást érintő hatásokat –, még akkor is, ha ez egyáltalán nem elegendő a biológiai sokféleség csökkenésének megállításához. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Az EGSZB szerint ezért jelentősen több erőfeszítést kell tenni az élőhelyek helyreállítása és a fajok fogyatkozásának megállítása érdekében, amelyek okozója főként a jogi keret nem megfelelő végrehajtása és a szükséges intézkedések elégtelen finanszírozása. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Az EGSZB szerint hangsúlyozni kell az ökológiai összekapcsolhatóság fontosságát; és ezt szem előtt tartva létre kell hozni egy transzeurópai természetvédelmi hálózatot, ezáltal orvosolva az élőhelyirányelv módszertani hiányosságát. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Az EGSZB elismeri, hogy a helyreállítási célok megvalósításához új, jogilag kötelező érvényű célkitűzések, valamint megfelelő és önálló finanszírozás szükséges. Ugyanakkor az önkéntesen hozott intézkedéseket is ösztönözni kell. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Az EGSZB sajnálja, hogy a 2021–2027-es új pénzügyi tervben nyoma sincs a biológiai sokféleség teljes, hatékony és koherens integrációjának, és úgy véli, hogy ez aggasztóan jelzi azt a tényt, hogy a szavak és tettek között ismételten jelentős különbség van. Ez az Európai Számvevőszéknek az elmúlt két évben a mezőgazdaság, az éghajlatváltozás és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos politikák összeegyeztethetetlenségéről szóló különféle jelentéseiből is kitűnik. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a biológiai sokféleség védelmének gazdasági terheit nem viselhetik a mezőgazdasági termelők és az erdőtulajdonosok. Ehelyett inkább vonzó jövedelemszerző lehetőséggé kell válnia a mezőgazdasági termelők számára ezen „eszközök és közjavak” biztosítása. Az EGSZB úgy véli továbbá, hogy ezzel a kérdéssel az új gazdasági helyreállítási tervben is foglalkozni lehet, a stratégia tartalmának védelmére irányuló beruházások érdekében, biztosítva a megfelelő személyzetet és eszközöket. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Az EGSZB elengedhetetlenül fontosnak tartja, hogy a védett területek bizonyos részei szigorú védelem alá kerüljenek (azzal, hogy nem kerül sor hasznosításra). Csak így mehetnek végbe teljesen természetes („kezelés nélküli”) folyamatok. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Az EGSZB megjegyzi, hogy a mezőgazdasági ágazaton belül a kiemelt területekre vonatkozó 10 %-os célkitűzés nem tükröződik a jelenleg megvitatás alatt álló KAP-reformjavaslatban, amely mindössze egy „minimális százalékot” említ, konkrét szám meghatározása nélkül. Az EGSZB azt ajánlja, hogy közösen döntsenek a kitűzendő célokról, és azok reálisak legyenek. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Az EGSZB kifejezetten üdvözli a zöld infrastruktúra megerősítését, és felkéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat egy koherens stratégia kidolgozására és végrehajtására e tekintetben. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Az EU-nak a TEN-G transzeurópai zöldhálózatokat beruházási prioritássá kell tennie, és ezekhez megfelelő finanszírozást kell biztosítania, konkrétan meghatározott rendeltetéssel. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy dolgozzon ki határozott és átfogó stratégiát az erdőkre és az erdészeti ágazatra vonatkozóan. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Háttér

| 2.1. | A biológiai sokféleségre – amely alatt a földi élet sokféleségét értjük, benne az ökoszisztémákkal, közösségekkel, fajokkal és genetikai erőforrásokkal – vonatkozó stratégia a fenntartható jólét és az emberi jólét előfeltételét jelenti. Önmagában erőforrásnak minősül és elengedhetetlen ökoszisztéma-szolgáltatások széles skáláját biztosítja, az élelmiszer- és vízellátástól a beporzásig és az árvízvédelemig. A tisztán anyagi megfontolásokon túl etikai és erkölcsi okai is vannak a biológiai sokféleség védelmének. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Az EU fellépése a biológiai sokféleség terén több EUMSZ-cikken alapul:






  — | 4. cikk (2) bekezdés e) pontja, amely meghatározza az EU megosztott hatáskörét a környezetvédelem tekintetében, |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

4. cikk (2) bekezdés e) pontja, amely meghatározza az EU megosztott hatáskörét a környezetvédelem tekintetében,

| — | 11. cikk, amely magában foglalja a környezetvédelmi követelményeket, |
| --- | --- |

—

11. cikk, amely magában foglalja a környezetvédelmi követelményeket,

| — | 191. cikk, amely szabályozza az EU környezetvédelmi fellépését. |
| --- | --- |

—

191. cikk, amely szabályozza az EU környezetvédelmi fellépését.

Ezenkívül 1992-ben, Rio de Janeiróban az EU is aláírta az ENSZ Biológiai Sokféleség Egyezményét (1).

| 2.3. | A másodlagos jog tekintetében az EU különféle jogi aktusokról rendelkezik, amelyek célja a természetes élőhelyek és a veszélyeztetett fajok védelme és fenntartható kezelése, valamint a biológiai sokféleségnek az uniós politikákba és fellépésekbe történő beépítéséhez való hozzájárulás. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Különösen nagy jelentőséggel bír az élőhelyvédelmi irányelv (2) által létrehozott Natura 2000 hálózat, amely az egész Unió területére kiterjedő, a madárvédelmi irányelv (3) által meghatározott különleges madárvédelmi területeket (KMT) is magában foglaló védelmi övezetek rendszere; a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv (4) és az idegenhonos inváziós fajokról szóló rendelet (5). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | A meglévő jogi eszközök, valamint a biológiai sokféleség csökkenésének megállítására tett számtalan politikai ígéret ellenére az utóbbit mégis komoly veszély fenyegeti:






  — | már 1998-ban ismertettek egy uniós stratégiát a biológiai sokféleségre vonatkozóan, 2001-ben az EU állam- és kormányfői a göteborgi stratégia keretében vállalták, hogy 2010-ig megállítják a biológiai sokféleség csökkenését – amely mostanra „drasztikusan felgyorsult” Európában –, és ugyanazon határidőn belül helyreállítják az élőhelyeket és a természeti rendszereket, |
| --- | --- | --- |

2.5.

—

már 1998-ban ismertettek egy uniós stratégiát a biológiai sokféleségre vonatkozóan, 2001-ben az EU állam- és kormányfői a göteborgi stratégia keretében vállalták, hogy 2010-ig megállítják a biológiai sokféleség csökkenését – amely mostanra „drasztikusan felgyorsult” Európában –, és ugyanazon határidőn belül helyreállítják az élőhelyeket és a természeti rendszereket,

| — | az Európai Bizottság 2006-ban egy 160 intézkedést tartalmazó, biológiai sokféleséggel kapcsolatos cselekvési tervet (6) nyújtott be a 2010-re kitűzött cél elérése érdekében. Ám ezt a célt nem sikerült megvalósítani, a nagy tervek és a valóság ugyanis nyilvánvalóan nem fedik egymást, az EGSZB pedig számos véleményben ismételt kritikával illette ezt a tényt, |
| --- | --- |

—

az Európai Bizottság 2006-ban egy 160 intézkedést tartalmazó, biológiai sokféleséggel kapcsolatos cselekvési tervet (6) nyújtott be a 2010-re kitűzött cél elérése érdekében. Ám ezt a célt nem sikerült megvalósítani, a nagy tervek és a valóság ugyanis nyilvánvalóan nem fedik egymást, az EGSZB pedig számos véleményben ismételt kritikával illette ezt a tényt,

| — | 2011 májusában a Biológiai Sokféleség Egyezményt követően – amely hangsúlyozza, hogy növelni kell a biológiai sokféleség tiszteletben tartásának előnyeivel kapcsolatos tudatosságot (13. cikk) – az EU egy másik, biológiai sokféleséggel kapcsolatos stratégiát – amely az előző stratégia intézkedéseihez nagyon hasonló intézkedéseket tartalmazott – és különféle uniós környezetvédelmi cselekvési programokat terjesztett elő, amelyeket időközben elfogadtak. E stratégiának az új, 2020-as határidőre meg kellett volna állítania a biológiai sokféleség csökkenését és az ökoszisztéma-szolgáltatások romlását az Európai Unióban, |
| --- | --- |

—

2011 májusában a Biológiai Sokféleség Egyezményt követően – amely hangsúlyozza, hogy növelni kell a biológiai sokféleség tiszteletben tartásának előnyeivel kapcsolatos tudatosságot (13. cikk) – az EU egy másik, biológiai sokféleséggel kapcsolatos stratégiát – amely az előző stratégia intézkedéseihez nagyon hasonló intézkedéseket tartalmazott – és különféle uniós környezetvédelmi cselekvési programokat terjesztett elő, amelyeket időközben elfogadtak. E stratégiának az új, 2020-as határidőre meg kellett volna állítania a biológiai sokféleség csökkenését és az ökoszisztéma-szolgáltatások romlását az Európai Unióban,

| — | 2017-ben az Európai Bizottság cselekvési tervet fogadott el, hogy támogassa a tagállamokat a fajok és élőhelyek védelmében; 15 intézkedést 2019-ig kellett végrehajtani a természetvédelemmel kapcsolatos irányelvek naprakésszé tétele érdekében. |
| --- | --- |

—

2017-ben az Európai Bizottság cselekvési tervet fogadott el, hogy támogassa a tagállamokat a fajok és élőhelyek védelmében; 15 intézkedést 2019-ig kellett végrehajtani a természetvédelemmel kapcsolatos irányelvek naprakésszé tétele érdekében.

| 2.6. | Az EU valamennyi biológiai sokféleséggel kapcsolatos programja mindig nagyon ambiciózus célokat tűzött ki, amelyeket az EGSZB mindig is támogatott. Az eredmények azonban meglehetősen szerények voltak. Következmények: Európában a vadon élő állat- és növényfajok csaknem negyedét jelenleg a kihalás veszélye fenyegeti, és tanúi vagyunk annak, hogy a beporzást végző rovarok száma rohamosan csökken, az ökoszisztémák állapota pedig olyan mértékben romlott, hogy azok már nem képesek teljesen betölteni értékes szerepüket. A helyzet ilyen mértékű romlása hatalmas társadalmi és gazdasági veszteségekkel jár az EU országai számára. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | A biológiai sokféleség csökkenésének öt fő oka – a talaj- és tengerhasználat változásai, a természeti erőforrások túlzott kiaknázása, a környezetszennyezés, a klímaváltozás, valamint az idegenhonos inváziós fajok betelepülése és elterjedése – tovább súlyosbodott, ami nagymértékben felülírta a probléma megoldása érdekében tett intézkedések részleges pozitív hatásait. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Az EU-nak nagy felelőssége van, különösen a mezőgazdasági és halászati politikáján keresztül, amelyek keretében stratégiai keretet határoz meg és több milliárd eurót bocsát rendelkezésre. Bár több mint húsz éve folyamatosan jelezte és elismerte, hogy ezeket az ágazatokat meg kell újítani, mind a mai napig szinte semmi nem történt. Ezzel összefüggésben az EGSZB felhívja a figyelmet az Európai Számvevőszék több – részben nagyon friss – jelentésére (7), és megjegyzi, hogy az Európai Bizottság, a Tanács és a Parlament vonatkozó dokumentumaiban ezeket a jelentéseket sajnos szinte teljesen figyelmen kívül hagyják! |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | A biológiai sokféleséggel és az ökoszisztéma-szolgáltatásokkal foglalkozó kormányközi tudománypolitikai platform (IPBES) 2019. évi jelentése szerint világszerte felgyorsult a fajok kihalása és az ökoszisztémák egészségi állapotának romlása. A jelentés ezenkívül nyomatékosan világossá teszi, hogy a biológiai sokféleség csökkenését a társadalmon belüli alapvető, strukturális változások nélkül sem csökkenteni, sem pedig megállítani nem lehet. A jelentés szerzői arra számítanak, hogy a szükséges átalakulást a status quo előnyeit élvező személyek erőteljesen ellenezni fogják. Azonban a köz érdekében felül lehet és kell kerekedni ezen a helyzeten (8). Az EU tagállamaiban 2018. decemberében több mint 27 000 válaszadó részvételével elvégzett Eurobarométer felmérés az uniós állampolgárok növekvő tudatosságát állapította meg a biológiai sokféleség mibenlétével és jelentőségével kapcsolatban. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | A biológiai sokféleség védelmére határozottan utalni kell a Tanács német elnökségi programja által is hivatkozott európai területi menetrendben (9). |
| --- | --- |

2.10.

3.   A 2030-ig tartó időszakra szóló uniós biodiverzitási stratégia

| 3.1. | A biológiai sokféleségre vonatkozó, 2030-ig szóló európai stratégia nagymértékben követi a korábbi stratégiákban szereplő célkitűzéseket. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Ez a stratégia a Tanács ajánlásain alapul, amelyek értelmében az EU-nak és tagállamainak jó példával kell elöl járniuk és fokozniuk kell a biológiai sokféleség csökkenésének megállítása és az ökoszisztémák helyreállítása érdekében tett erőfeszítéseiket. 2019 decemberében a Tanács stratégiai iránymutatásokat adott a biológiai sokféleségre vonatkozóan 2030-ig, összhangban a zöld megállapodással. A Tanács hangsúlyozta annak sürgető szükségességét, hogy világszerte minden szinten intézkedéseket hozzanak a biológiai sokféleség csökkenésének megállítása érdekében, továbbá vállalta, hogy:






  — | általánosan érvényesíti a biológiai sokféleség szempontját valamennyi vonatkozó uniós szakpolitikában, elsősorban az új közös agrárpolitikában (KAP), |
| --- | --- | --- |

3.2.

—

általánosan érvényesíti a biológiai sokféleség szempontját valamennyi vonatkozó uniós szakpolitikában, elsősorban az új közös agrárpolitikában (KAP),

| — | megszünteti a biológiai sokféleség szempontjából káros támogatásokat, |
| --- | --- |

—

megszünteti a biológiai sokféleség szempontjából káros támogatásokat,

| — | javítja a természettel és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos politikák, intézkedések és kötelezettségvállalások végrehajtásának ellenőrzését és elszámoltathatóságát, |
| --- | --- |

—

javítja a természettel és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos politikák, intézkedések és kötelezettségvállalások végrehajtásának ellenőrzését és elszámoltathatóságát,

| — | megvalósítja a biológiai sokféleség teljes, hatékony és koherens integrációját az EU 2021–2027-re szóló többéves pénzügyi keretének kidolgozása és végrehajtása során, |
| --- | --- |

—

megvalósítja a biológiai sokféleség teljes, hatékony és koherens integrációját az EU 2021–2027-re szóló többéves pénzügyi keretének kidolgozása és végrehajtása során,

| — | felgyorsítja az olyan erőforrás-hatékony, biztonságos, körforgásos és klímasemleges gazdaságra való áttérést, amely a biológiai sokféleséget és az ökoszisztéma-szolgáltatásokat védi és helyreállítja, |
| --- | --- |

—

felgyorsítja az olyan erőforrás-hatékony, biztonságos, körforgásos és klímasemleges gazdaságra való áttérést, amely a biológiai sokféleséget és az ökoszisztéma-szolgáltatásokat védi és helyreállítja,

| — | összehangolja a nemzeti és nemzetközi pénzügyi folyamatokat – különösen a közbeszerzés területén – a biológiai sokféleséggel kapcsolatos átfogó kerettel. |
| --- | --- |

—

összehangolja a nemzeti és nemzetközi pénzügyi folyamatokat – különösen a közbeszerzés területén – a biológiai sokféleséggel kapcsolatos átfogó kerettel.

| 3.3. | Az EGSZB-nek több alkalommal nyílt lehetősége véleményt nyilvánítani a biológiai sokféleségre vonatkozó politikákkal kapcsolatban (10), és ismét megjegyzi, hogy nem a jogi alapok hiányoznak, hanem a politikai akarat. A Tanács által 2019 decemberében hozott döntés, amely részben a stratégiában is tükröződik, valójában nem új, és ismét fennáll annak kockázata, hogy nem ültetik át a gyakorlatba. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Az EU új, biológiai sokféleségre vonatkozó stratégiája nem csupán a természet védelmét és helyreállítását tűzi ki célul Európában, hanem a korábbi stratégiákhoz képest határozottabban foglalkozik az ökoszisztéma-szolgáltatások kérdésével is. Egyértelműbben fogalmazza meg az elveszett élőhelyek helyreállításával kapcsolatos célkitűzéseket, és meghatározza az EU biológiai sokféleségre vonatkozó célkitűzéseit a COP 15, a biológiai sokféleséggel foglalkozó felek 2021-re tervezett döntő konferenciája számára. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | A biológiai sokféleségre vonatkozó, 2030-ig szóló stratégia három célt tűz ki a védett területek összefüggő hálózatának létrehozása érdekében:






  — | jogi védelmet kell nyújtani az uniós szárazföldi területek legalább 30 %-ának és a tengeri területek legalább 30 %-ának, az ökológiai folyosókat pedig egy valóban transzeurópai természetvédelmi hálózatba kell integrálni, |
| --- | --- | --- |

3.5.

—

jogi védelmet kell nyújtani az uniós szárazföldi területek legalább 30 %-ának és a tengeri területek legalább 30 %-ának, az ökológiai folyosókat pedig egy valóban transzeurópai természetvédelmi hálózatba kell integrálni,

| — | szigorú védelem alá kell helyezni az említett területek egyharmadát, azaz az EU szárazföldi területeinek 10 %-át és tengeri területeinek 10 %-át, |
| --- | --- |

—

szigorú védelem alá kell helyezni az említett területek egyharmadát, azaz az EU szárazföldi területeinek 10 %-át és tengeri területeinek 10 %-át,

| — | a védett területeket hatékonyan kell kezelni egyértelmű természetvédelmi célok és intézkedések meghatározása révén, valamint ezen területek megfelelő nyomon követésével. |
| --- | --- |

—

a védett területeket hatékonyan kell kezelni egyértelmű természetvédelmi célok és intézkedések meghatározása révén, valamint ezen területek megfelelő nyomon követésével.

| 3.6. | A meggyengült és sérülékeny ökoszisztémák helyreállításához (amelyekre vonatkozóan még nincs érvényben hatékony jogi keret), valamint a biológiai sokféleségre nehezedő nyomás csökkentése érdekében számos intézkedést irányoznak elő, amelyek célja többek között:






  — | javaslat készítése a természet helyreállításának új jogi keretére vonatkozóan, |
| --- | --- | --- |

3.6.

—

javaslat készítése a természet helyreállításának új jogi keretére vonatkozóan,

| — | 2030-ig a leromlott és szén-dioxidban gazdag ökoszisztémák hatalmas területeinek helyreállítása, az élőhelyek és fajok védettségi tendenciái és állapota romlásának elkerülése, és annak biztosítása, hogy ezen élőhelyek és fajok legalább 30 %-át kielégítő védettségi állapotban vagy legalább pozitív tendenciát mutató állapotban tartsák nyilván, |
| --- | --- |

—

2030-ig a leromlott és szén-dioxidban gazdag ökoszisztémák hatalmas területeinek helyreállítása, az élőhelyek és fajok védettségi tendenciái és állapota romlásának elkerülése, és annak biztosítása, hogy ezen élőhelyek és fajok legalább 30 %-át kielégítő védettségi állapotban vagy legalább pozitív tendenciát mutató állapotban tartsák nyilván,

| — | a mezőgazdasági földterületen jelenlévő madarak és rovarok, különösen a beporzók számbeli csökkenésének megállítása és megfordítása, |
| --- | --- |

—

a mezőgazdasági földterületen jelenlévő madarak és rovarok, különösen a beporzók számbeli csökkenésének megállítása és megfordítása,

| — | a vegyi növényvédő szerek használatának és kockázatának, valamint a veszélyesebb növényvédő szerek felhasználásának 50 %-kal történő csökkentése, |
| --- | --- |

—

a vegyi növényvédő szerek használatának és kockázatának, valamint a veszélyesebb növényvédő szerek felhasználásának 50 %-kal történő csökkentése,

| — | a mezőgazdasági földterület legalább 10 %-a „ökológiai jelentőségű területté” történő alakítása, ideértve a nagy biodiverzitással rendelkező tájelemeket is, |
| --- | --- |

—

a mezőgazdasági földterület legalább 10 %-a „ökológiai jelentőségű területté” történő alakítása, ideértve a nagy biodiverzitással rendelkező tájelemeket is,

| — | a mezőgazdasági földterület legalább 25 %-ának biogazdálkodásra való felhasználása, és az agroökológiai gyakorlatok terjedésének jelentős mértékű javítása, |
| --- | --- |

—

a mezőgazdasági földterület legalább 25 %-ának biogazdálkodásra való felhasználása, és az agroökológiai gyakorlatok terjedésének jelentős mértékű javítása,

| — | az ökológiai elveket teljes mértékben tiszteletben tartva legalább 3 milliárd fa elültetése, és a még fennálló természetes és őserdők védelme, |
| --- | --- |

—

az ökológiai elveket teljes mértékben tiszteletben tartva legalább 3 milliárd fa elültetése, és a még fennálló természetes és őserdők védelme,

| — | jelentős előrelépés a szennyezett talajok kármentesítésében, |
| --- | --- |

—

jelentős előrelépés a szennyezett talajok kármentesítésében,

| — | legalább 25 000 km hosszúságú folyóvíz szabályozottságának megszüntetése, |
| --- | --- |

—

legalább 25 000 km hosszúságú folyóvíz szabályozottságának megszüntetése,

| — | a vörös listán szereplő, invazív idegen fajok által veszélyeztetett fajok számának 50 %-kal történő csökkentése, a műtrágyákban található tápanyag elvesztésének legalább 50 %-kal történő csökkentése és a műtrágyák felhasználásának legalább 20 %-kal történő csökkentése, |
| --- | --- |

—

a vörös listán szereplő, invazív idegen fajok által veszélyeztetett fajok számának 50 %-kal történő csökkentése, a műtrágyákban található tápanyag elvesztésének legalább 50 %-kal történő csökkentése és a műtrágyák felhasználásának legalább 20 %-kal történő csökkentése,

| — | a legalább 20 000 lakossal rendelkező városokban ambiciózus városzöldítési tervek biztosítása, |
| --- | --- |

—

a legalább 20 000 lakossal rendelkező városokban ambiciózus városzöldítési tervek biztosítása,

| — | a vegyi növényvédő szerek használatának érzékeny területeken, például az EU városi zöldterületein való megszüntetése, |
| --- | --- |

—

a vegyi növényvédő szerek használatának érzékeny területeken, például az EU városi zöldterületein való megszüntetése,

| — | a jó ökológiai állapot helyreállítása érdekében a halászati és a tengerfenéken végzett bányászati tevékenységek által az érzékeny fajokra és élőhelyekre kifejtett negatív hatások jelentős csökkentése, |
| --- | --- |

—

a jó ökológiai állapot helyreállítása érdekében a halászati és a tengerfenéken végzett bányászati tevékenységek által az érzékeny fajokra és élőhelyekre kifejtett negatív hatások jelentős csökkentése,

| — | a védett fajok járulékos fogásainak elkerülése vagy olyan szintre csökkentése, amely lehetővé teszi a populációk teljes helyreállítását, és nem veszélyezteti azok védettségi állapotát. |
| --- | --- |

—

a védett fajok járulékos fogásainak elkerülése vagy olyan szintre csökkentése, amely lehetővé teszi a populációk teljes helyreállítását, és nem veszélyezteti azok védettségi állapotát.

| 3.7. | Ezeket a célokat többek között a következő intézkedések végrehajtásával lehet elérni:






  — | mélyreható változások feltételeinek megteremtése egy olyan új folyamat elindítása mellett, amelyek célja a biológiai sokféleséggel kapcsolatos irányítás javítása és annak biztosítása, hogy a tagállamok beépítik a stratégia által megfogalmazott kötelezettségvállalásokat a nemzeti politikákba, |
| --- | --- | --- |

3.7.

—

mélyreható változások feltételeinek megteremtése egy olyan új folyamat elindítása mellett, amelyek célja a biológiai sokféleséggel kapcsolatos irányítás javítása és annak biztosítása, hogy a tagállamok beépítik a stratégia által megfogalmazott kötelezettségvállalásokat a nemzeti politikákba,

| — | az uniós környezetvédelmi jogszabályok végrehajtására és alkalmazására irányuló erőfeszítések fokozása, |
| --- | --- |

—

az uniós környezetvédelmi jogszabályok végrehajtására és alkalmazására irányuló erőfeszítések fokozása,

| — | évente 20 milliárd euró felszabadítása a biológiai sokféleség céljára különféle forrásokból, többek között az uniós alapokból és nemzeti és magánfinanszírozásból, a természeti tőkével és a biodiverzitással kapcsolatos szempontokat beépítve az üzleti gyakorlatokba, |
| --- | --- |

—

évente 20 milliárd euró felszabadítása a biológiai sokféleség céljára különféle forrásokból, többek között az uniós alapokból és nemzeti és magánfinanszírozásból, a természeti tőkével és a biodiverzitással kapcsolatos szempontokat beépítve az üzleti gyakorlatokba,

| — | az EU vezető pozícióba helyezése a világon a biológiai sokféleséggel kapcsolatos válság kezelése terén, mozgósítva a külső fellépés és a nemzetközi partnerségek összes eszközét az ENSZ biológiai sokféleségre vonatkozó ambiciózus új globális keretének létrehozása céljából, |
| --- | --- |

—

az EU vezető pozícióba helyezése a világon a biológiai sokféleséggel kapcsolatos válság kezelése terén, mozgósítva a külső fellépés és a nemzetközi partnerségek összes eszközét az ENSZ biológiai sokféleségre vonatkozó ambiciózus új globális keretének létrehozása céljából,

| — | a polgári védelem megerősítése egy olyan uniós politika meghatározásával, amelynek célja erdőtüzek esetén az azonnali reagálás lehetőségeinek javítása egész Európában, |
| --- | --- |

—

a polgári védelem megerősítése egy olyan uniós politika meghatározásával, amelynek célja erdőtüzek esetén az azonnali reagálás lehetőségeinek javítása egész Európában,

| — | regionális tűzoltócsoportok létrehozása az egyes tagállamokban, hogy erdőtüzek esetén rugalmasabban lehessen beavatkozni, |
| --- | --- |

—

regionális tűzoltócsoportok létrehozása az egyes tagállamokban, hogy erdőtüzek esetén rugalmasabban lehessen beavatkozni,

| — | a civil társadalom képzésének elősegítése valamennyi tagállamban, a regionális bázisokra építve, gyors reagálást lehetővé tevő kis csapatok létrehozásával. |
| --- | --- |

—

a civil társadalom képzésének elősegítése valamennyi tagállamban, a regionális bázisokra építve, gyors reagálást lehetővé tevő kis csapatok létrehozásával.

| 3.8. | A szükséges és mélyreható változás lehetővé tétele érdekében az Európai Bizottság új európai irányítási keretet szándékozik létrehozni a biológiai sokféleségre vonatkozóan. Ezt szem előtt tartva létre kell hozni egy egyeztetett, egyértelmű mutatókra épülő nyomon követési és felülvizsgálati mechanizmust. 2023-ban megvizsgálják a kormányzással kapcsolatos jogilag kötelező megközelítés szükségességét. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Az uniós stratégia középpontjában az EU környezetvédelmi jogszabályainak végrehajtása és alkalmazása áll. Célja egyrészt a tagállamokkal és az európai hálózatokkal, az ellenőrökkel, a rendőri erőkkel és az ügyészségekkel folytatott együttműködés elmélyítése, másrészt a civil társadalom szerepének erősítése. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Az ismertetett stratégia az EU-ra vonatkozik, de az Európai Bizottság hangsúlyozza, hogy nagyobb figyelmet fordítanak a biológiai sokféleség védelmére két- és többoldalú szinten is, és hozzáteszi, hogy az EU a Biológiai Sokféleség Egyezmény Részes Feleinek 15. konferenciáján kész vezető szerepet vállalni egy jelentős biodiverzitási törekvések által vezérelt koalícióban. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Az új stratégia 2030-ra vonatkozó cselekvési terve körülbelül negyven intézkedést irányoz elő, amelyeket a következő négy évben kell elfogadni, ahogy azt az új stratégia javaslatához csatolt indikatív ütemterv is jelzi. |
| --- | --- |

3.11.

4.   Általános megjegyzések

| 4.1. | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottságnak a biológiai sokféleségre vonatkozó, 2030-ig szóló európai stratégia kidolgozásáért tett erőfeszítéseit, amely az európai zöld megállapodás és a Biológiai Sokféleség Egyezmény által javasolt, biológiai sokféleséggel kapcsolatos átfogó keret felé vezető egyik utat képviseli. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | A biológiai sokféleség példátlan csökkenése és a pusztító világjárványok terjedése egyértelmű üzenetet hordoznak: ideje átgondolni a természettel való kapcsolatunkat. Az EGSZB szerint a biológiai sokféleségre vonatkozó stratégia az az út, amelyen haladni kell annak érdekében, hogy a biológiai sokféleség a Covid19 utáni újrakezdés időszakának középpontjába kerüljön, az emberek, az éghajlat és a bolygó érdekében. A biológiai sokféleség és az éghajlattal kapcsolatos válság összefügg és kölcsönösen hat egymásra. Az erdők, a talaj és a vizes élőhelyek koherens védelme – és helyreállítása –, valamint a városi zöldövezetek létrehozása fontos az éghajlatváltozás 2030-ig történő mérséklésének eléréséhez. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | A biodiverzitási stratégia a következő összefüggést ismeri fel: a meglévő természeti erőforrások védelmére irányuló erőfeszítéseket jelentősen fokozni kell az EU-ban, ezért a) a védett területeket, különösen a szigorúan védett területek nagyságát meg kell növelni. Ez azonban semmiképpen sem elegendő a biológiai sokféleség csökkenésének megállításához (nemcsak a fajok száma, hanem mindenekelőtt az egyes populációk konzisztenciája szempontjából, amelyben drámai csökkenés tapasztalható, ezt mutatja a rovarok hatalmas területeken történő pusztulása is). Ezért szükség van b) az élőhelyek helyreállítása érdekében tett komoly erőfeszítésekre is. Az EGSZB kifejezetten támogatja mindkét célt. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Az EGSZB osztja az Európai Bizottság véleményét, miszerint a védett fajok fogyatkozását és az élőhelyek csökkenését főként a jogi keret nem megfelelő végrehajtása és a finanszírozás elégtelensége okozza. A meglévő jogi keret (főként a madárvédelmi irányelv és az élőhelyvédelmi irányelv) a veszélyeztetett fajokra és élőhelyekre összpontosít, a biológiai sokféleség védelme azonban ezen jóval túlmutat, ahogy ezt az a tény is bizonyítja, hogy az említett irányelvek nem érintik a rovarokat vagy a beporzókat, továbbá nem érintik az „ökoszisztéma-szolgáltatásokat” és a „zöld infrastruktúrákat”. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Az EGSZB ezért támogatja az Európai Bizottság javaslatait arra vonatkozóan, hogy további jogi eszközök bevezetését kell fontolóra venni, amennyiben a tagállamok az elkövetkező években nem kezdik sürgősen megvalósítani az új célkitűzéseket. Az EGSZB hangsúlyozza továbbá, hogy el kell ismerni és támogatni kell a tagállami szintű védelem minőségét és a bevált gyakorlatokat, köztük az önkéntes védelmi intézkedéseket. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | A már említett tényezőkön kívül az EGSZB megjegyzi, hogy a hanyatlást további tényezők is okozzák, többek között az emberi viselkedés. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Az EGSZB egyetért az Európai Bizottság elemzésével, amely szerint a biológiai sokféleség folyamatos drámai csökkenése szükségessé teszi a védett területek hálózatának jelentős mértékű növelését. Konkrétan a természeti folyamatok védelme mostanáig nem kapott kellő figyelmet. A szigorúan védett területekre vonatkozó új 10 %-os célkitűzés változtatni fog ezen a helyzeten. A szóban forgó intézkedések pozitív hatást gyakorolnának az éghajlatra, a beporzók és rovarok védelmére, valamint a terület vízmegtartásának javítására. Egy transzeurópai természetvédelmi hálózat létrehozásával az Európai Bizottság arra törekszik, hogy orvosolja az élőhelyvédelmi irányelv módszertani hiányosságát, és helyesen jár el, amikor hangsúlyozza az ökológiai összekapcsoltság jelentőségét. Ennek során ismét foglalkozik a zöld infrastruktúrák kérdésével, amelyet sajnos az Európai Bizottság COM(2013) 249 final közleményét követően nem határoztak meg kellőképpen. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Az EGSZB elismeri, hogy a helyreállítási célok megvalósításához új, jogilag kötelező érvényű célkitűzésekre van szükség. A 2020-ig tartó időszakra vonatkozó biodiverzitási stratégia a romlásnak indult ökoszisztémák 15 %-ának helyreállítását tűzte ki célul. E célkitűzést nem sikerült teljesen elérni, elsősorban a jogilag kötelező jelleg hiánya miatt. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Az EGSZB üdvözli, hogy a stratégia egyértelműbben foglalkozik a finanszírozási igény kérdésével. Régóta ismert, hogy hiányzik a megfelelő finanszírozás: mindeddig a természetvédelmi területek szükségleteinek csupán 20 %-át fedezték, ideértve a Natura 2000 hálózat igényeit is (11), és az EGSZB pénzügyi becslései mindig sokkal magasabbak voltak, mint az Európai Bizottságé. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Az EGSZB egyértelműen a mezőgazdasági költségvetéshez képest külön pénzügyi keret létrehozása mellett foglalt állást, ahogy azt az Európai Számvevőszék is javasolta. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | A Számvevőszék véleményében megjegyezte, hogy nem egyértelmű a KAP biológiai sokféleséggel kapcsolatos kiadásokra vonatkozó része. Az Európai Bizottság szerint az uniós költségvetésnek körülbelül 8 %-át költötték a biológiai sokféleség védelmére (86 milliárd EUR-t a 2014–2020 közötti időszakban). A Számvevőszék bírálja, hogy ennek ellenére a pozitív hatások nem mérhetők. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Ennek oka az is, hogy a biológiai sokféleség szempontjából különösen hatékony 2. pillér programjait több tagállamban nem finanszírozták elegendő mértékben, hanem nagyrészt kevéssé vonzó módon alakították ki azokat a mezőgazdasági termelők számára.
  Az EGSZB évek óta olyan megoldásokat – többek között egy elégséges ösztönző elemet – szorgalmaz, amelyek például megkönnyítik a gazdálkodók számára a biológiai sokféleség előmozdítását célzó intézkedések meghozatalát. Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a biológiai sokféleség védelmének gazdasági terheit nem viselhetik a mezőgazdasági termelők és az erdőtulajdonosok, akiknek szintén foglalkozniuk kell a biológiai sokféleség védelmével. E „közjó” biztosításának inkább vonzó jövedelemforrássá kellene válnia a mezőgazdasági termelők számára is. |
| --- | --- |

4.12.

Az EGSZB évek óta olyan megoldásokat – többek között egy elégséges ösztönző elemet – szorgalmaz, amelyek például megkönnyítik a gazdálkodók számára a biológiai sokféleség előmozdítását célzó intézkedések meghozatalát. Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a biológiai sokféleség védelmének gazdasági terheit nem viselhetik a mezőgazdasági termelők és az erdőtulajdonosok, akiknek szintén foglalkozniuk kell a biológiai sokféleség védelmével. E „közjó” biztosításának inkább vonzó jövedelemforrássá kellene válnia a mezőgazdasági termelők számára is.

| 4.13. | Az Európai Bizottság szerint évente 20 milliárd euróra van szükség. A biológiai sokféleségre vonatkozó stratégia egyik fő gyengesége abból a tényből fakad, hogy nem határozza meg a) a 20 milliárd eurós összeg kiszámításának mikéntjét, és b) azt, hogy ezt hogyan kellene fedezni. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Az új többéves pénzügyi terv nem tükrözi ezt az összeget, ami meglepő, ugyanis 2019. decemberében a Tanács azt szorgalmazta, hogy az EU „ténylegesen és koherens módon integrálja a biológiai sokféleség szempontjait a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret (MFF) kialakításába és végrehajtásába” (v.ö. 3.2 pont). Mindenesetre az EGSZB szerint nyoma sincs a fentieknek, és úgy véli, hogy ez aggasztóan jelzi azt a tényt, hogy a szavak és tettek között ismételten jelentős különbség van. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Az EGSZB bírálja, hogy ebben a biológiai sokféleségre vonatkozó stratégiában az Európai Bizottság ismét nem hajtja végre a biológiai sokféleség védelmét szolgáló intézkedések pénzügyi támogatásáról szóló 2019. decemberi tanácsi ajánlásokat, és nem javasol hatékony intézkedéseket a biológiai sokféleségre káros összes támogatás megszüntetése érdekében. A természetvédelemmel és a biológiai sokféleség fenntartásával kapcsolatos politikák, fellépések és kötelezettségvállalások végrehajtásának és jelentésének javítására irányuló tanácsi felkérés kapcsán az Európai Bizottság még nem tett javaslatot a megfelelő eszközökre. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Az EGSZB osztja az Európai Bizottság véleményét, miszerint a védett területek nagy része esetében a fenntartható gazdálkodási gyakorlatok megfelelő megoldást jelentenek a magas biológiai sokféleségi értékek fenntartásához és előmozdításához. Az EGSZB elengedhetetlennek tartja, hogy a védett területek egy része szigorú védelem alá kerüljön, amely egyenértékű a beavatkozás nélküli kezeléssel. Csak így lehet hatékonyan védeni a természeti folyamatokat. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Az EGSZB ezért üdvözli, hogy a szigorúan védett területek százalékos arányát jelentősen növelni kell, és hangsúlyozza, hogy a természeti folyamatok védelme nélkülözhetetlen a biológiai sokféleség védelme szempontjából, különösen a drámai éghajlatváltozás idején. Nagyra értékeli, hogy kiemelt figyelmet fordítanak a természetes és ősi erdők szigorú védelemre (azzal, hogy nem kerül sor hasznosításra). Az EGSZB mindazonáltal hangsúlyozza, hogy jelentős pénzügyi kompenzáció nélkül nehéz lesz megvédeni különösen a magánkézben lévő természetes és ősi erdőket. Ebben az összefüggésben az EGSZB hangsúlyozza a környezet jelzőjeként működő nem kormányzati környezetvédelmi szervezetek által végzett dicséretre méltó intézkedéseket, valamint a tűzoltók folyamatos beavatkozását, akik olyan területek védelmében vesznek részt, ahol gyakran erősen jelen vannak a biológiai sokféleséggel kapcsolatos jelentős szempontok. Az állami tulajdonban lévő természetes és ősi erdőterületek esetében az EGSZB ajánlást szorgalmazott az Európai Bizottság részéről a fakitermelés leállítására vonatkozóan. Több uniós tagállamban az erdők védelmével kapcsolatos jelenleg zajló viták azt mutatják, hogy jelentős gazdasági nyomás nehezedik az állami tulajdonban lévő területekre is. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a közös agrárpolitikát a biológiai sokféleségre vonatkozó stratégiai célkitűzésekhez (12), az európai klímarendelethez, a „termelőtől a fogyasztóig” stratégiához és az európai zöld megállapodáshoz kell igazítani. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | Az EGSZB sajnálja, hogy a legutóbb előterjesztett többéves pénzügyi keret – akárcsak az európai helyreállítási terv – nem ír elő további kiadásokat a biológiai sokféleség védelmére. |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | Az EGSZB fontosnak tartja, hogy az erdőkre és az erdészeti ágazatra vonatkozóan határozott és átfogó stratégia álljon rendelkezésre. Erre különösen nagy szükség van, mert az EU nem rendelkezik jogszabályokon alapuló közös erdészeti politikával. |
| --- | --- |

4.20.

| 4.21. | Az EGSZB megjegyzi, hogy a mezőgazdasági ágazaton belül a kiemelt területekre vonatkozó 10 %-os célkitűzés nem tükröződik a KAP második pillérének reformjára vonatkozó, jelenleg megvitatás alatt álló javaslatban, amely mindössze egy „minimális százalékot” említ, konkrét szám meghatározása nélkül. Rendkívül kedvezőtlen jel, hogy az Európai Bizottság ugyan elismeri ennek szükségességét, ugyanakkor nem veszi figyelembe a párhuzamos reformfolyamat során. |
| --- | --- |

4.21.

| 4.22. | Az EGSZB kifejezetten üdvözli a zöld infrastruktúra megerősítését, és felkéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat egy koherens stratégia kidolgozására és végrehajtására e tekintetben. Az EU-nak a TEN-G transzeurópai zöldhálózatokat beruházási prioritássá kell tennie, és ezekhez megfelelő finanszírozást kell biztosítania, konkrétan meghatározott rendeltetéssel. |
| --- | --- |

4.22.

| 4.23. | A jogilag kötelező érvényű helyreállítási célokon kívül új szabályozási kezdeményezést jelentenek be a védett területek kiterjesztésére vonatkozóan arra az esetre, ha a tagállamok nem tartják be az Európai Bizottság követelményeit és ajánlásait. Az EGSZB úgy véli, hogy a szóban forgó szabályozási beavatkozások elengedhetetlenek azokban az esetekben, amikor a tagállamok nem valósítanak meg radikális változtatásokat a biológiai sokféleség védelme érdekében. A 2024-re bejelentett jogalkotási kezdeményezésnek tehát a biológiai sokféleségről szóló átfogó irányelv kidolgozásához kell vezetnie, amely a jelen véleményben említett hiányosságokkal is foglalkozik, és ezt olyan hatásvizsgálatnak kell kísérnie, amely lehetővé teszi a kereskedelmi szempontok jobb kiértékelését. |
| --- | --- |

4.23.

Kelt Brüsszelben, 2020. szeptember 18-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  A Biológiai Sokféleség Egyezmény.

1

(2)  A 92/43/EK tanácsi irányelv (HL L 206.1992.7.22., 7. o.).

2

(3)  A 79/409/EGK tanácsi irányelv a vadon élő madarak védelméről (HL L 103., 1979.4.25., 1. o.). és a 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 20., 2010.1.26., 7. o.).

3

(4)  A 2008/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 164., 2008.6.25., 19. o.).

4

(5)  Az 1143/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 317., 2014.11.4., 35. o.).

5

(6)  COM(2006) 216 final.

6

(7)  Lásd például a 7/2018. sz. véleményt a 2020 utáni időszakra vonatkozó közös agrárpolitikára irányuló bizottsági rendeletjavaslatokról (HL C. 41, 2019.2.1., 1. o.), valamint a 13/2020. sz. különjelentést: Biodiverzitás a mezőgazdasági területeken: a közös agrárpolitika mindeddig nem tudta megállítani a hanyatlást
  címmel.

7

a 2020 utáni időszakra vonatkozó közös agrárpolitikára irányuló bizottsági rendeletjavaslatokról

Biodiverzitás a mezőgazdasági területeken: a közös agrárpolitika mindeddig nem tudta megállítani a hanyatlást

címmel.

(8)  IPBES, Summary for policymakers of the global assessment report on biodiversity and ecosystem services [A biodiverzitásról és az ökoszisztéma-szolgáltatásokról szóló globális értékelő jelentés összefoglalása a politikai döntéshozók számára], 2018.

8

Summary for policymakers of the global assessment report on biodiversity and ecosystem services

(9)  Leipzig Charter and the Urban Agenda for the UE [A Lipcsei Charta és az EU városfejlesztési menetrendje].

9

Leipzig Charter and the Urban Agenda for the UE

(10)  HL C 195., 2006.8.18., 96. o.; HL C 97., 2007.4.28., 6. o.; HL C 161., 2007.7.13., 48. o.; HL C 317., 2009.12.23., 75. o.; HL C 306., 2009.12.16., 42. o.; HL C 48., 2011.2.15., 150. o.; HL C 24., 2012.1.28., 111. o.; C 67., 2014.3.6., 153. o.; HL C 487., 2016.12.28., 14. o.; HL C 129., 2018.4.11., 90. o.; HL C 62., 2019.2.15., 226. o. és HL C 47., 2020.2.11., 87. o.

10

(11)  Lásd: COM(2010) 548 final, 13. o.

11

(12)  2018 novemberében az Európai Számvevőszék komoly kritikát fogalmazott meg Hogan biztos javaslataival szemben, amelyek a 2020 utáni időszak mezőgazdasági reformjaira vonatkoztak, és úgy vélte, hogy azok nincsenek összhangban a környezetvédelmi célokkal.

12

---

MELLÉKLET

A következő módosító indítványt, amelynél a támogató szavazatok száma az összes leadott szavazat legalább egynegyede volt, a vita során elutasították:

4.18. pont

Az alábbiak szerint módosítandó:

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a közös agrárpolitikát a biológiai sokféleségre vonatkozó stratégiai célkitűzésekhez, az európai klímarendelethez, a „termelőtől a fogyasztóig” stratégiához és az európai zöld megállapodáshoz kell igazítani. Fontos, hogy a biodiverzitási stratégia végrehajtása ne veszélyeztesse az EU-ban az élelmezésbiztonságot vagy a vidéki térségek megélhetését.

A szavazás eredménye:

| Mellette: | 59 |
| --- | --- |
| Ellene: | 106 |
| Tartózkodott: | 8 |

Mellette:

59

Ellene:

106

Tartózkodott:

8

---

| 2020.12.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 429/268 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 429/268

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságvéleménye - A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: A „termelőtől a fogyasztóig” stratégia a méltányos, egészséges és környezetbarát élelmiszerrendszerért

[COM(2020) 381]

(2020/C 429/34)

| Előadó: | Peter SCHMIDT (DE/II) |
| --- | --- |
| Társelőadó: | Jarmila DUBRAVSKÁ (SK/I) |

Előadó:

Peter SCHMIDT (DE/II)

Társelőadó:

Jarmila DUBRAVSKÁ (SK/I)

| Felkérés: | Európai Bizottság, 2020.6.17. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke |
| Illetékes szekció: | „Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2020.7.8. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2020.9.16. |
| Plenáris ülés száma: | 554. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 208/4/7 |

Felkérés:

Európai Bizottság, 2020.6.17.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke

Illetékes szekció:

„Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2020.7.8.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2020.9.16.

Plenáris ülés száma:

554.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

208/4/7

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | „A »termelőtől a fogyasztóig« stratégia a méltányos, egészséges és környezetbarát élelmiszerrendszerért” című közlemény célja, hogy az élelmiszerrendszerek gazdasági, környezeti és társadalmi szempontból egyaránt fenntarthatóbbak legyenek. A Covid19-válság sikeresen tesztelte az európai agrár-élelmiszeripari rendszer szilárdságát és ellenálló képességét, bebizonyítva, hogy az EU-ban biztonságos az élelmiszer-ellátás, de arra is rámutatott, hogy nem vehetjük magától értetődőnek, hogy az élelmiszer eljut „a termelőtől a fogyasztóig”. Meg kell ragadni ezt az alkalmat az ellátási lánc működésének átformálására és arra, hogy tartós javulást érjünk el a termelők, a feldolgozók és a kiskereskedők számára. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Az átfogó uniós élelmiszer-politikának az EGSZB szerint a következőkre kell kiterjednie: i) gazdasági, környezeti és társadalmi-kulturális fenntarthatóság; ii) ágazatokon és szakpolitikai területeken átívelő, a kormányzás minden szintjét magában foglaló integráció; iii) inkluzív döntéshozatali folyamatok; és iv) kötelező érvényű intézkedések (rendeletek és adók) és ösztönzők (ártámogatások, valamint hitelhez, erőforrásokhoz és biztosításhoz való hozzáférés) együttese a fenntartható élelmiszerrendszerekre való átállás felgyorsítása érdekében. A javasolt stratégia nem tükrözi megfelelően ezeket a célokat. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | A KAP-ra szánt költségvetést nem szabad csökkenteni vagy a jelenlegi szinten tartani, hanem – a célkitűzésekkel összhangban – növelni kell. A vidékfejlesztés finanszírozásának csökkentése sok kárt okozhat, ugyanis olyan finanszírozásról van szó, amely több, az átállás támogatásához kiemelten fontos eszközre kiterjed. A Covid19 helyreállítási csomag keretében javasolt további 15 milliárd EUR üdvözlendő és szükséges ugyan, de nem helyettesítheti a hosszú távú kötelezettségvállalásokat. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | A KAP-stratégiai tervek jóváhagyásának feltételéül kell szabni, hogy a tagállamok átfogó tervet irányozzanak elő az élelmezési környezet átformálására vonatkozóan, amellyel ösztönzik az egészséges és fenntartható élelmiszer-termelést, és közben új piacokat teremtenek ezen termékek számára. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Hosszú távon csak úgy lehetnek fenntarthatóak az élelmiszerrendszerek, ha tisztességes (a termelés valós környezeti és társadalmi költségeit tükröző) élelmiszerárakról gondoskodunk. Az EU-nak és a tagállamoknak intézkedéseket kell hozniuk annak érdekében, hogy a termelői árak az előállítási költségek fölött maradjanak, és elérhetőbbek legyenek az egészséges étrendek. E célok eléréséhez a hatósági irányítási eszközök teljes skálájára szükség lesz, a szigorú adóügyi intézkedésektől kezdve egészen az információalapú megközelítésekig, amelyek felfedik a valós költségeket. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Az olcsó behozatal gyakran magas társadalmi és környezeti költségekkel jár a harmadik országokban. Az uniós kereskedelempolitika módosítása nélkül nem lehet teljesíteni a stratégia célkitűzéseit. Az EGSZB sürgeti az EU-t, hogy biztosítsa a preferenciális kereskedelmi megállapodásokban szereplő normák valódi kölcsönösségét. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | A stratégia nem foglalkozik a fenntartható területgazdálkodással és a termőföldhöz jutással. Ez komoly hiányosság, ugyanis a mezőgazdaságban dolgozók utánpótlásának egyik fő akadályáról van szó, utánpótlás nélkül pedig alapjaiban lehetetlenül el az EU fenntartható és termelékeny gazdálkodása. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Hatásvizsgálatot kell végezni annak megállapítása érdekében, hogy az egyes tagállamok helyzetét figyelembe véve milyen különféle módokon érhetőek el a stratégiában kitűzött célok. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Körbe kell járni az EGSZB korábbi véleményeiben javasolt „európai élelmiszer-politikai tanács” létrehozásának lehetőségét (és annak pénzügyi megvalósíthatóságát). Helyi szinten léteznek már élelmiszer-politikai tanácsok, amelyek adott területen összefogják az élelmiszerrendszer különböző szereplőit a kihívások megoldása érdekében, ismét kapcsolatot teremtenek a városok és a környező térségben zajló élelmiszer-termelés között, és biztosítják a helyi és regionális élelmiszer-politikák hatékony irányítását. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Bevezetés

| 2.1. | Az Európai Bizottság „A »termelőtől a fogyasztóig« stratégia a méltányos, egészséges és környezetbarát élelmiszerrendszerért” című közleménye az európai zöld megállapodás sarokköve. A stratégia hozzá kíván járulni Európa éghajlatváltozási politikájához, a környezetvédelemhez, a biológiai sokféleség megőrzéséhez, a mezőgazdasági termelők és a halászok értékláncban betöltött pozíciójának biztosításához, a fenntartható élelmiszer-fogyasztás ösztönzéséhez, valamint annak előmozdításához, hogy mindenki számára elérhetőek legyenek a megfizethető és egészséges élelmiszerek anélkül, hogy a biztonsággal, a minőséggel és a megfizethetőséggel kapcsolatban kompromisszumokra lenne szükség. Ez az első olyan uniós stratégia, amely az élelmiszerlánc egészét kívánja felölelni. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | A Covid19-válság következtében minden eddiginél sürgetőbbé vált az uniós és a globális élelmiszerrendszer rezilienciájának javítása, amelyet az olyan jövőbeni kihívások, mint az éghajlatváltozás, az új járványok és a munkaerőhiány okozta válságok tesznek majd később is próbára (1). A válság egyértelművé tette, hogy az élelmiszer eljutása „a termelőtől a fogyasztóig” nem magától értetődő, és azt is megmutatta, hogy a mezőgazdaságot és a teljes élelmiszerrendszert meghatározza a szereplők és a tevékenységek összefonódása. Szükség van ezért a válságkezelő intézkedések mellett a hosszabb távú helyreállítást és újjáépítést biztosító lépésekre is. „A termelőtől a fogyasztóig” közlemény és az uniós biodiverzitási stratégia helyesen állapítja meg, hogy a Covid-járványt követő rezilienciát az élelmiszerrendszerek gazdasági, környezeti és társadalmi fenntarthatóságának növelésével kell megalapozni. Kulcsfontosságú feladat most, hogy ezen stratégiák nyomán érdemi és időszerű fellépések szülessenek. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | A mezőgazdasági termelők már EU-szerte lépéseket tettek a fenntarthatóság növelése a még színvonalasabb normák kidolgozása érdekében. A mezőgazdasági termelők és az élelmiszerrendszerben (a mezőgazdaságban, valamint az élelmiszer-feldolgozásban és -elosztásban) foglalkoztatott munkavállalók a Covid19-válság frontvonalában dolgoztak, biztosítva valamennyi európai polgár számára a folyamatos élelmiszer-ellátást, és miközben rendszeres kockázatoknak tették ki magukat, nem részesültek kellő mértékben az élelmiszerrendszerben megjelenő hozzáadott értékből. Mindenesetre a jövőben is el kell várni a mezőgazdasági termelőktől, hogy az eddigieknél jóval több erőfeszítést tegyenek a fenntarthatóság és a reziliencia fokozása érdekében. Tekintettel azonban arra, hogy a termelők túlnyomó része jelenleg igen nehéz gazdasági helyzetben van, ezekre a szükséges alapvető változásokra csak akkor kerülhet sor, ha biztosítva vannak a megfelelő politikai és gazdasági ösztönzők; az EGSZB nem látja úgy, hogy a KAP reformjavaslatai célravezető lépések lennének ebbe az irányba. Ezért sokkal jobb feltételeket kell teremteni az EU-ban ahhoz, hogy a helyben és fenntartható módon termelt élelmiszerek (2) versenyképesek legyenek az importtal szemben is, és nemcsak az átállás költségeit és a belőle fakadó előnyöket kell méltányosan megosztani (a különböző társadalmi csoportok, ágazatok és régiók, valamint a jelen és a jövő generációk között), hanem arról is gondoskodni kell, hogy a pénzekkel célirányosan a fenntartható gazdálkodást támogassák. Meg kell ragadni „a termelőtől a fogyasztóig” stratégia nyújtotta lehetőséget az ellátási lánc működésének alapvető átformálására, és tartós javulást kell elérni a mezőgazdasági termelők jövedelme és megélhetése terén. Az EGSZB ismételten hangsúlyozza, hogy az európai zöld megállapodás minden elemében zöld és szociális kell, hogy legyen. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Ami a nyers mezőgazdasági termékek és élelmiszerek behozatalát illeti, az EGSZB azt várta volna, hogy „A termelőtől a fogyasztóig” stratégia ugyanolyan egyértelmű nyilatkozatot tegyen, mint amilyet az Európai Bizottság az importált fogyasztási cikkek karbonintenzitását ellensúlyozó mechanizmus bejelentésekor tett, hiszen a mezőgazdasági termelőket (és a fogyasztókat) meg kell védeni az európai fenntarthatósági kritériumoknak meg nem felelő importtól. Ez annál is inkább így van, mivel egyértelmű, hogy tovább kell szigorítanunk jelenlegi normáinkat. „A termelőtől a fogyasztóig” stratégia azonban teljes kudarcot vall ezen a téren. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Az EGSZB üdvözli „a termelőtől a fogyasztóig” stratégia közzétételét, mivel az kiváló lehetőséget jelent a fent ismertetett célkitűzések megvalósítására. Ebben a véleményben az EGSZB feltárja „a termelőtől a fogyasztóig” közlemény és cselekvési terv néhány hiányosságát (az európai zöld megállapodás törekvéseivel és az EGSZB átfogó élelmiszer-politikára vonatkozó saját javaslataival (3) összefüggésben), és iránymutatást kínál „a termelőtől a fogyasztóig” stratégia továbbfejlesztésével és a belőle kiinduló, átállásra vonatkozó hatékony ütemterv kialakításával kapcsolatban. |
| --- | --- |

2.5.

3.   „A termelőtől a fogyasztóig” stratégia hatékonyságának alapjai: irányítás, elszámoltathatóság, célkitűzések és erőforrások

| 3.1. | Az EGSZB 2016 óta azt javasolja, hogy átfogó élelmiszer-politikát kell kidolgozni az Unióban, amelynek célja a fenntartható élelmiszerrendszerekből származó, egészséges étrend biztosítása, a mezőgazdaság táplálkozási és ökoszisztéma-szolgáltatásokkal való összekapcsolása, továbbá olyan ellátási láncok biztosítása, amelyek az európai társadalom egészében segítik az egészségvédelmet (4). Az IPES-Food irányításával széles körű civil társadalmi együttműködés is létrejött azzal a céllal, hogy egy hároméves folyamat keretében közösen kidolgozzák az EU közös élelmiszer-politikájának részletes tervezetét (5). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | A fent említett dokumentumok ajánlásaival összhangban az átfogó uniós élelmiszer-politikának a következőkre kell kiterjednie: i) gazdasági, környezeti és társadalmi-kulturális fenntarthatóság; ii) ágazatokon és szakpolitikai területeken átívelő, a kormányzás minden szintjét magában foglaló koncepció; iii) inkluzív döntéshozatali folyamatok; és iv) kötelező érvényű intézkedések (rendeletek és adók) és ösztönzők (ártámogatás, valamint hitelhez, erőforrásokhoz és biztosításhoz való hozzáférés) együttese a fenntartható élelmiszerrendszerekre való átállás felgyorsítása érdekében. Az élelmiszer-politikának fel kell gyorsítania a körforgásos gazdaság kialakítását, és fel kell lépnie a szállítás, a tárolás, a csomagolás és az élelmiszer-hulladék kérdésében, hogy csökkentse az élelmiszer-feldolgozási és -kiskereskedelmi ágazat környezeti hatását. Arra is alkalmasnak kell lennie, hogy kezelje a Covid19-járvány következtében kialakult új helyzetet, gondolva itt különösen a válságkezelés javításának igényére, valamint a biztonságos és méltányos munkafeltételek szükséges megerősítésére az élelmiszerlánc egészében. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Habár „a termelőtől a fogyasztóig” közlemény és cselekvési terv számos hasznos eszközt azonosít, nem tartalmaz hatékony irányítási mechanizmusokat. Először is olyan átfogó, ugyanakkor konkrétumokra irányuló célkitűzésekhez kell hozzárendelni a fellépéseket, amelyek jól jellemzik az EU által közép- és hosszú távon elképzelt élelmiszerrendszereket (6). A célkitűzéseknek az egész láncon át kell ívelniük ahelyett, hogy csak bizonyos láncszemekkel foglalkoznának (7). Ez elengedhetetlen a következőkhöz: i) az élelmiszerlánc egészét felölelő megközelítések és a méltányos költségmegosztás szükségességének hangsúlyozása a mezőgazdaság kihívásainak kezelése érdekében; ii) különböző megoldások előnyben részesítése, és eközben a nem összeférhető megoldásokat is beemelő „szemezgetés” kiküszöbölése; iii) az eredetileg tervezett fellépések csúszása vagy meghiúsulása esetén alternatív intézkedések (egyenértékű hatást elérő) bevezetésének biztosítása; iv) annak biztosítása, hogy a kvantitatív és kvalitatív célokat a megvalósításukhoz szükséges megfelelő intézkedések kísérjék (és ezáltal garantálják a célkitűzések megvalósulását), valamint további célok kitűzése, amennyiben az a megfogalmazott célkitűzések teljesítéséhez szükséges; és v) szilárd alap megteremtése, amelyből kiindulva a különböző ágazati politikák (pl. a KAP, a kereskedelem, a környezetvédelem, az egészségügy fejlesztése és az élelmiszer-biztonság terén) „a termelőtől a fogyasztóig” stratégiához igazíthatók. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | A hatékony megvalósítás érdekében „a termelőtől a fogyasztóig” stratégiát ki kell egészíteni egy célértékeket, mutatókat és átfogó nyomonkövetési mechanizmust magában foglaló világos keretrendszerrel, amely ugyanakkor nem növeli az adminisztratív terheket. Az EGSZB korábban már javaslatot tett olyan uniós fenntartható élelmezési eredménytábla kidolgozására, amely lehetővé teszi az élelmiszerrendszerrel kapcsolatos kihívások többéves megközelítés útján történő kezelését, és így előmozdítja a szakpolitikák különböző kormányzási szinteken történő kiigazítását. Az eredménytábla mutatókat tartalmazna, és ezzel ösztönözné és nyomon követné a meghatározott célkitűzések elérésének folyamatát (8). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | „A termelőtől a fogyasztóig” stratégiának, ha sikeres, csökkentenie kell a mezőgazdasággal összefüggő költséges externáliákat és biztosítania minden mezőgazdasági termelő méltányos piaci ellentételezését, következésképpen hosszabb távon igen költséghatékony lehet. A fenntartható és versenyképes élelmiszerrendszerekre való átálláshoz azonban sürgős beruházásokra van szükség. Különösen azért van szükség komoly erőfeszítésekre és jelentős tőkeberuházásra, hogy teljesíteni lehessen az európai zöld megállapodásban meghatározott éghajlati és környezetvédelmi fellépések szintjét, illetve hogy segíteni tudjunk a mezőgazdasági termelőknek a fenntartható megközelítések alkalmazásában. Ezek a célok csak az alapvető finanszírozási források folytonossága esetén érhetők el. A vidékfejlesztést célzó finanszírozás csökkentése sok kárt okozhat, ugyanis – ahogy erre „a termelőtől a fogyasztóig” közlemény is felhívja a figyelmet – olyan finanszírozásról van szó, amely több, az átállás támogatásához kiemelten fontos eszközre is kiterjed. Az EGSZB ismételten hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretet érintő európai bizottsági javaslatokkal összhangban a mezőgazdaságra, a vidékfejlesztésre és a biogazdaságra irányuló kutatások számára előirányzott keret 10 milliárd euró legyen. A Covid19 helyreállítási csomag keretében vidékfejlesztésre és agrár-élelmiszeripari kutatásra javasolt további 15 milliárd EUR üdvözlendő és szükséges ugyan, de nem helyettesítheti a hosszú távú kötelezettségvállalásokat. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Fontos, hogy „a termelőtől a fogyasztóig” stratégia kidolgozásának és végrehajtásának felügyeletében olyan érdekelt felek vegyenek részt, akik az élelmiszerrendszerek számos különböző területét képviselik. Előnyben kell részesíteni a meglévő szervek közötti együttműködés fejlesztését, de szükség lesz egy több érdekelt felet tömörítő célzott irányítási struktúra kialakítására is. A lehetőségek feltérképezése során biztosítani kell, hogy az új irányítási struktúra: i) demokratikus és befogadó megközelítést alkalmazzon a már működő szervek, és különösen a fenntartható fejlődési célokkal foglalkozó, több érdekelt felet tömörítő platform bevált módszereivel összhangban; ii) egyértelmű hatáskörrel rendelkezzen, amely kiterjed az ágazati politikák, például a KAP és „a termelőtől a fogyasztóig” stratégia közötti koherencia értékelésére; valamint iii) erős és sokszínű képviseletet biztosítson a mezőgazdasági termelők csoportjai, a civil társadalom (többek között az uniós, országos és önszerveződő szervezetek) és az ellátási lánc szereplői számára. Nem szabad olyan helyzetnek kialakulnia, amelyben a mezőgazdasági érdekek csak a KAP, míg a civil társadalom érdekei csak „a termelőtől a fogyasztóig” stratégia keretében érvényesülnek. A véleménykülönbségeket meg kell vitatni, és meg kell találni a minden szereplő számára elfogadható utat az átálláshoz. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Körbe kell járni az EGSZB korábbi véleményeiben javasolt „európai élelmiszer-politikai tanács” létrehozásának lehetőségét (9) (és annak pénzügyi megvalósíthatóságát). Egy ilyen európai élelmiszer-politikai tanáccsal konzultálni kellene „a termelőtől a fogyasztóig” stratégia végrehajtásáról. A tanácsot minél hamarabb létre kell hozni. Helyi szinten léteznek már élelmiszer-politikai tanácsok, amelyek összefogják az élelmiszerrendszer különböző szereplőit egy adott területen a kihívások megoldása érdekében, segítenek a városoknak újból szorosabb kapcsolatot kiépíteni a környező térségben zajló élelmiszer-termeléssel, és biztosítják a helyi és regionális élelmiszer-politikák hatékony irányítását (10). Ahogy a Covid19-válság is megmutatta, az ellátási láncok rezilienciája a hatékony helyi szintű fellépéseken múlik, amelyek keretében a civil társadalom az állammal és a kereskedelmi partnerekkel együttműködve orvosolni tudja az élelmiszer-ellátásban fellépő hiányosságokat (11). Az európai élelmiszer-politikai tanács felgyorsítaná a szakpolitikák összehangolását uniós, nemzeti és helyi szinten (azaz megvalósítaná a többszintű kormányzást). Összefogná a helyi élelmiszer-politikai tanácsok képviselőit, valamint a civil társadalom és az ellátási lánc valamennyi területének érdekeltjeit (a mezőgazdasági termelőket, a munkavállalókat és a fogyasztókat is beleértve), platformot teremtene az érdekelt felek számára a bevált gyakorlatok megosztására és ezzel az egymástól való tanulásra, biztosítaná a különböző ágazatok valamennyi szempontjának figyelembevételét, és azonosítaná a fenntartható élelmiszerek helyi szintű előmozdításának útjában álló akadályokat. |
| --- | --- |

3.7.

4.   A további fellépéseket igénylő fő területek

4.1.   Egészséges és fenntartható étrendek

| 4.1.1. | Az egészséges és fenntartható étrendek az átfogó élelmiszer-politika kulcsfontosságú pillérét képezik. Sürgősen módosítanunk kell étrendjeinken annak érdekében, hogy azok ökoszisztémáinkra, a közegészségre és a vidéki területek életképességére nézve is jótékony hatással legyenek (12). „A termelőtől a fogyasztóig” közlemény megállapítása szerint biztosítani kell, hogy az egészséges és fenntartható élelmiszerek jelentsék a fogyasztók számára a legegyszerűbb megoldást (azaz széles körben kaphatóak és mindenki számára megfizethetőek legyenek), továbbá a közlemény elismeri, hogy az élelmezési környezet hatással van az emberek döntéseire. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | „A termelőtől a fogyasztóig” stratégia egyedülálló lehetőséget kínálhat az élelmezési környezetek átformálására, ám ehhez számos különböző szakpolitikát kell összehangolni mind a kínálati, mind a keresleti oldalra vonatkozóan, uniós, nemzeti és helyi szinten egyaránt, és lépéseket kell tenni a következő területeken: i) az egészségtelen élelmiszerek marketingjének és reklámjainak visszaszorítása szabályozó intézkedéseken keresztül; ii) könnyen átlátható, megbízható és elfogulatlan tápanyag-információk biztosítása a fogyasztók számára; iii) az egészséget támogató árképzési politikák bevezetése; iv) a fenntartható élelmiszerekre irányuló közbeszerzések támogatása; v) a termékösszetételek átalakításának ösztönzése; vi) egészséges kiskereskedelmi, éttermi, városi és iskolai élelmiszer-környezet kialakítása; és vii) befektetés a fogyasztók oktatásába. Ezeket a lépéseket szociális politikáknak kell kísérniük, amelyek biztosítják az egészséges és fenntartható étrendekhez való jobb hozzáférést az alacsony jövedelmű és hátrányos helyzetű csoportok számára. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | „A termelőtől a fogyasztóig” közlemény és cselekvési terv azonban nem vázol fel ezen szakpolitikai területeket átfogó fellépéseket, hanem csupán magatartási kódexekre, ígéretekre és az önszabályozás egyéb eszközeire támaszkodik (13), amelyek ez idáig nem bizonyultak hatásosnak. Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság azon tervét, hogy ajánlásokkal fogja segíteni a tagállamokat (a KAP-stratégiai tervekkel összefüggésben) a KAP és „a termelőtől a fogyasztóig” stratégia célkitűzéseinek – többek között az egészséggel összefüggő célkitűzések – elérése érdekében. Az étrendekre irányuló fellépések ugyanakkor nem maradhatnak pusztán választható lehetőségek. A KAP-stratégiai tervek jóváhagyásának feltételéül kell szabni, hogy a tagállamok átfogó tervet irányozzanak elő az élelmezési környezet átformálására, amellyel ösztönzik az egészséges és fenntartható élelmiszer-termelést, és közben új piacokat teremtenek ezen termékek számára. Ez összhangban állna az Európai Bizottság azon kötelezettségvállalásával is, amelyet a biogazdálkodásból származó élelmiszerek termelésének és fogyasztásának előmozdítására vonatkozóan fogalmazott meg. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | A megbízható tápanyag-információk és útmutatás biztosításával összefüggésben az EGSZB korábban a fenntartható étrendre vonatkozóan olyan új iránymutatások kidolgozását szorgalmazta, amelyek a tagállamok között és azokon belül létező kulturális és földrajzi különbségeket is figyelembe veszik. A fenntartható étrendre vonatkozó iránymutatások segíthetnének pontosabb útmutatást nyújtani a gazdaságok, feldolgozók, kiskereskedők és a vendéglátóipar számára, valamint az agrár-élelmiszeripari rendszer számára is hasznos lenne egy új keretrendszer, amely révén egészségesebb, fenntarthatóbb és méltányosabb árú élelmiszereket termelhetnének, dolgozhatnának fel, terjeszthetnének és értékesíthetnének (14). |
| --- | --- |

4.1.4.

4.2.   Méltányos élelmiszer-ellátási lánc méltányos árakkal

| 4.2.1. | Az EGSZB korábban már sürgette a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok betiltását (15). Az élelmiszer-ellátási lánc különösen ki van szolgáltatva a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatoknak, mivel hatalmas egyenlőtlenségek vannak a kis és nagy gazdasági szereplők között, illetve a hosszú távú vállalásokkal működő termelők és a rugalmasabb kereskedők között. A szabályozói megközelítés, valamint a hatékony és határozott végrehajtási mechanizmusokat tartalmazó jogi keret jelenti azt az eszközt, amellyel hatékonyan fel lehet lépni uniós szinten a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok ellen. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | „A termelőtől a fogyasztóig” közlemény helyesen ismeri el, hogy a mezőgazdasági termelők és az élelmiszerláncban dolgozók (köztük a bizonytalan körülmények közt dolgozók) által végzett munka kulcsfontosságú, és hogy gondoskodni kell az egészségükről és biztonságukról a szociális jogok európai pillérében megfogalmazott kötelezettségvállalásokkal összhangban. Az EGSZB sajnálatát fejezi ki azonban azzal kapcsolatban, hogy a cselekvési terv nem tartalmaz erre vonatkozó konkrét lépéseket. Az EGSZB azzal kapcsolatban is sajnálatának ad hangot, hogy a méltányos körülmények nem vonják maguk után a méltányos élelmiszerárakat, mivel úgy gondolja, hogy egyedül a méltányos (a környezet és a társadalom szempontjából a termelés jelentette tényleges költséget tükröző) élelmiszerárak révén valósíthatók meg hosszú távon a fenntartható és méltányos élelmiszerrendszerek. Jelenleg a nagyméretű kiskereskedelmi láncok és a multinacionális feldolgozók tesznek szert a legnagyobb profitra, miközben a termelői árak túl alacsonyak a mezőgazdasági termelők megélhetésének és tisztességes munkakörülményeinek biztosításához, sőt, gyakran még az előállítási költségeket sem fedezik. A mezőgazdasági termelők részesedése az uniós élelmiszerláncban 1995-ben még 31 % volt, ez 2005-re 24 %-ra esett vissza (16), frissebb becslések szerint pedig 21 % körül van (17). A termelői árak lenyomása az uniós versenyjog szűk értelmezése nyomán vált lehetségessé, amely a fogyasztók érdekeit az elérhető legalacsonyabb árban határozza meg. Ezen változtatni kell, az uniós Szerződésekben is. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | „A termelőtől a fogyasztóig” stratégia keretében az EU-nak és a tagállamoknak átfogó fellépésekkel kell biztosítaniuk, hogy a termelői árak az előállítási költségek fölött maradjanak, és hogy az egészséges és fenntartható étrendek a jelenleginél megfizethetőbbé és elérhetőbbé váljanak. E célok eléréséhez a hatósági irányítási eszközök teljes skálájára szükség lesz, a szigorú költségvetési intézkedésektől kezdve az információalapú megközelítésekig, amelyek felfedik a valós költségeket a valósköltség-alapú elszámolás (18) legmegbízhatóbb új módszereire támaszkodva. Az EGSZB ismételten hangsúlyozza annak fontosságát, hogy már kora gyermekkortól kezdve beruházzunk a fenntartható étrendekkel kapcsolatos oktatásba, hogy így a fiatalok becsülni tudják az élelmiszerek értékét és méltányos árát. Kiemelt figyelmet kell fordítani a veszélyeztetett csoportokra, különösen az idősekre és az alacsony jövedelműekre. Meg kell vizsgálni azt is, hogy milyen új címkézési megoldásokkal lehetne feltüntetni a mezőgazdasági termelők részesedését a termékek értékéből. A hirtelen változások elkerülése érdekében az árakat érintő lépéseket fokozatosan kell ütemezni, és nyomon kell követni az alacsony jövedelmű családokra kifejtett hatásukat (19), hogy a szakpolitikai beavatkozások semmiképpen se csökkentsék, hanem növeljék számukra az egészséges étrendek elérhetőségét. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | A termelői piacok, a közösségi támogatású mezőgazdaság, a fogyasztói szövetkezetek és a rövid élelmiszerláncot előmozdító más kezdeményezések kulcsfontosságú eszközt jelentenek a mezőgazdasági termelők számára a hozzáadott érték növelésére és a méltányos árak elérésére, különösen a biogazdálkodással vagy a környezetbarát módszerek más, nem minősített formáival foglalkozó termelők esetében. Ezekben a kezdeményezésekben gyakran a területi önkormányzatok is részt vesznek azzal, hogy a különböző érintett szereplőket összefogó helyi élelmiszerellátás-irányítási rendszereket alakítanak ki, és előmozdítják a helyi termékek felhasználását, többek között a közétkeztetésben. Az EGSZB sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Európai Bizottság e tekintetben nem követte korábbi véleményeit. |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Az értékesítés ekképpen való áthelyeződése helyi szinten előmozdítja a foglalkoztatást, és élénkülést eredményez. Emellett növeli az élelmiszerrendszerek rezilienciáját, mint az kiderült a Covid19-járványra adott válaszok kapcsán az ellátási lánc minden szintjén (termelők, feldolgozók és kiskereskedők). A vidéki térségekben jellemzően a fogyasztói szövetkezetek azok a vállalkozások, amelyek a legtovább talpon tudnak maradni. A rövid élelmiszerláncok a fogyasztók számára friss és jó minőségű élelemforrást biztosítanak, gazdag múlttal rendelkeznek, erősítik az emberi kapcsolatokat, és módot kínálnak arra, hogy a fogyasztók érdeklődjenek és tájékozódjanak az élelmiszerek értéke felől, valamint újból megbízzanak az élelmiszerrendszerekben (20). A szolidaritáson alapuló szövetkezeti kezdeményezések ezenkívül meghatározó szerepet játszanak az iskolai oktatóanyagok fejlesztésében, valamint az élelmiszer-hulladék és az elhízás elleni küzdelemmel kapcsolatos tudatosság hatékony növelésében, különösen a gyermekek körében. „A termelőtől a fogyasztóig” közlemény felismeri a rövid élelmiszerláncok előnyeit, de ezen túlmenően szükség van konkrét fellépésekre és megfelelő finanszírozásra is (többek között a KAP-stratégiai tervek keretében) ezen láncok további fejlesztéséhez és a fellendülésük lehetővé tételéhez EU-szerte. |
| --- | --- |

4.2.5.

4.3.   „A termelőtől a fogyasztóig” stratégia külső dimenziójának megerősítése

| 4.3.1. | Az uniós kereskedelempolitika terén végrehajtott változtatások nélkül nem lehetséges „a termelőtől a fogyasztóig” stratégia célkitűzéseinek megvalósítása. „A termelőtől a fogyasztóig” közlemény és cselekvési terv fontos lépéseket tartalmaz az EU kétoldalú szabadkereskedelmi megállapodásaiban szereplő fenntarthatósági rendelkezések megerősítése és végrehajtása tekintetében. Azonban, amint arra a kereskedelemért felelős francia és holland miniszterek is felhívták a figyelmet (21), további erőfeszítések szükségesek a nemzetközi megállapodásoknak való megfelelés biztosítása érdekében és a fenntarthatósággal kapcsolatos kötelezettségvállalások megszegése esetén alkalmazandó értesítési eljárások és intézkedések racionalizálása terén. Emellett az EGSZB annak biztosítására kéri az EU-t, hogy a preferenciális kereskedelmi megállapodásokban foglalt normák valóban kölcsönösek legyenek, különösen a jólét, a fenntarthatóság és a termelőtől a fogyasztóig való nyomonkövethetőség kapcsán, és ehhez ajánlja a közelmúltban elfogadott egyes kétoldalú megállapodások rendelkezéseinél alkalmazott megközelítés alkalmazását és szélesebb körű érvényesítését (22). Továbbra is elengedhetetlen az európai zöld megállapodásért felelős ügyvezető alelnök megbízólevelében (23) szereplő szén-dioxid-vám bevezetése, amely megvédené az uniós mezőgazdasági termelőket és élelmiszeripari vállalatokat az olyan országokból származó importok alacsony áraival szemben, amelyek nem veszik komolyan az éghajlatváltozás mérséklésének szükségességét. Sajnálatos ezért a szén-dioxid-vámmal, a szén-dioxid-árazással és az ÜHG-kibocsátás ellenőrzésével kapcsolatos fellépések hiánya, ez ugyanis súlyosan aláássa „a termelőtől a fogyasztóig” stratégia és a zöld megállapodás célkitűzéseinek megvalósulását. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | „A termelőtől a fogyasztóig” közlemény nem foglalkozik az uniós exportok fejlődő országokban élő kistermelőkre gyakorolt hatásával és az EU-s székhelyű multinacionális vállalatok szerepével a világszerte alkalmazott nem fenntartható gyakorlatokkal összefüggésben. Az új végrehajtási eszközöknek elsősorban az EU-s székhellyel rendelkező vállalatokra kell irányulniuk, amelyeken számon kell kérni az erdőirtást, a nagyarányú földszerzést és a jogsértést kizáró ellátási láncok biztosítását. Ezért az EGSZB üdvözli, hogy Didier Reynders jogérvényesülésért felelős biztos elkötelezte magát az uniós vállalatokra vonatkozó emberi jogi és környezetvédelmi átvilágítással kapcsolatos követelmények bevezetése mellett. Az EGSZB további ágazatspecifikus intézkedések megfontolását is kéri „a termelőtől a fogyasztóig” stratégia keretében. Ahogy azt az Európai Parlament is megjegyezte (24), különösen sürgető az átvilágítással kapcsolatos kötelezettségek meghatározása az erdőket veszélyeztető termékekhez (pl. marhahús, szója, pálmaolaj) kapcsolódó ellátási láncokban jelen lévő szereplőkre vonatkozóan. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Nagyon fontos hangsúlyozni, hogy „a termelőtől a fogyasztóig” stratégia nem számol a globális mezőgazdasági piacok körforgásosságával és azzal a kölcsönös hatással, amelyet a kereskedelmi volumenek gyakorolnak az importáló és az exportáló országra egyaránt. A stratégia kiváló lehetőség az EU külső célkitűzéseinek újragondolására az Európai Bizottság „A mindenki számára előnyös kereskedelem” című közleményében (25) megfogalmazott törekvéseivel összhangban. „A termelőtől a fogyasztóig” közleményből hiányzik az ilyen jellegű hosszú távú koncepció. A szabadkereskedelmi megállapodások továbbra is a fogyasztás fenntarthatatlan növekedését ösztönzik, és környezeti hatásuk hatalmas a harmadik országokban, különösen az erdőirtás miatt (26). Felül kell vizsgálni a kereskedelmi forgalom folyamatos növelését mint az uniós politika végső célját (különösen a nagymértékű ÜHG-kibocsátással járó ágazatokban, valamint az olyan létfontosságú ágazatokban, amelyekben a Covid19-válság többféle stabil ellátási láncot tesz szükségessé). Új módszerekre van szükség, amelyek lehetővé teszik magasabb szintű normák alkalmazását és a fenntartható gyakorlatok előmozdítását, és emellett biztosítani kell, hogy az EU-ban és a fejlődő országokban élő kistermelők ki tudják használni a fenntartható termelés terén megnyíló új lehetőségeket. Ezeket az elképzeléseket többoldalú fórumokon kell előterjeszteni, amilyen például az ENSZ Világélelmezés-biztonsági Bizottsága (CFS) és a Codex Alimentarius, mivel a kétoldalú tárgyalásokban a mezőgazdasági termelők és a civil társadalom csak korlátozottan tud részt venni, az erőviszonyok igen kiegyensúlyozatlanok, a végső cél pedig továbbra is a kereskedelem liberalizálása. Jó kiindulópontot jelenthet ehhez a fenntartható élelmiszerrendszerek tervezett jogi kerete. Az elsődleges célnak feltétlenül a fenntartható élelmiszerrendszerek világos, a környezeti fenntarthatóságra vonatkozó meglévő uniós definíciókkal összhangban álló meghatározásának kell lennie (27). |
| --- | --- |

4.3.3.

4.4.   A mezőgazdasági termelők támogatása az ellenálló és változatos agroökológiai rendszerekre való átállásban

| 4.4.1. | „A termelőtől a fogyasztóig” közlemény és a biodiverzitási stratégia alapvető fontosságú lépéseket tartalmaz a talaj és az agrár-ökoszisztémák védelmének és helyreállításának szolgálatában, mindenekelőtt célértékeket határoz meg a mezőgazdasági területeken a magas biodiverzitású tájelemek helyreállítására (10 %) és a területek ökológiai gazdálkodás alá vonására (25 %) vonatkozóan. Figyelembe kellene azonban venni a különböző tagállamok kiindulási helyzetét. „A termelőtől a fogyasztóig” közlemény nem foglalkozik a fenntartható területgazdálkodással és a termőföldhöz jutással. Ez komoly hiányosság, ugyanis a mezőgazdaságban dolgozók utánpótlásának egyik fő akadályáról van szó, utánpótlás nélkül pedig alapjaiban lehetetlenül el az EU fenntartható és termelékeny gazdálkodása. Az EGSZB olyan uniós keretrendszerre tett javaslatot, amelynek célja az élelmiszer-termelés szempontjából értékes mezőgazdasági területek megvédése a tagállamokban (28). Ezekhez a dicséretes célokhoz azonban megfelelő pénzügyi támogatást kellene biztosítani, ez viszont hiányzik a jelenlegi költségvetési javaslatokból. A közlemény arra vonatkozóan sem ad iránymutatást, hogy miként lehetne tovább növelni a biotermékek iránti keresletet. A tájelemekre vonatkozó célkitűzés teljesítése egyes mezőgazdasági termelők számára igen költséges lesz. Az EGSZB kéri, hogy készüljön hatásvizsgálat ennek a célnak a megvalósításáról. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Az EGSZB úgy véli, hogy az agroökológia jelenti azt a távlatot, amely felé az európai mezőgazdaságnak haladnia kell (29), ehhez azonban olyan új paradigmára kell váltani, amely minden szinten (a fajok, a gazdaságok, a táj és a megélhetés szintjén is) a sokféleség előmozdítását szolgálja. Az agroökológia teljességében – tudományként, műszaki szempontból és társadalmi mozgalomként – szemléli az élelmiszer-ellátási rendszert, és célja, hogy a termelő közelebb kerüljön a környezetéhez azzal, hogy megőrzi, mi több, helyreállítja a mezőgazdasági-gazdasági-társadalmi rendszer összetettségét és gazdagságát. Ennek ellenére „a termelőtől a fogyasztóig” közlemény pusztán lehetséges részmegoldásként tekint az agroökológiára, amelyet egyéb lehetőségek mellett támogatni kell a kutatáspolitikákon és a KAP részét képező ökorendszereken keresztül. Nem ismeri fel tehát a mezőgazdaság EU-szerte történő átalakításának és a sokféleség visszahozatalának szükségességét annak ellenére, hogy ezek a változások elengedhetetlenek „a termelőtől a fogyasztóig” közleményben és a biodiverzitási stratégiában foglalt célkitűzések (többek között a növényvédő szerek, a műtrágya és az antibiotikumok használatának csökkentésére irányuló célértékek) megvalósításához. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Az EGSZB az ökológiai termelés felvázolt fejlesztése mellett azt is szorgalmazza, hogy vizsgáljanak meg alaposabban és támogassanak jobban olyan más termelési módszereket is, amelyek segítenek a biodiverzitás növelésében és a mezőgazdasági inputanyagok felhasználásának csökkentésében. Ide tartozhat a precíziós mezőgazdaság is, bár itt figyelembe kell venni a magas beruházási költségeket, amelyekhez sok kis és közepes méretű gazdaság önmagában nem tudja majd előteremteni a szükséges forrásokat. Az erőforrás-, talaj- és környezetbarát termelési módszerekben rejlő lehetőségek a talajra, a műtrágyára, a növényvédő szerekre és a terméshozamokra vonatkozó adatok integrálásán keresztül valósíthatók meg, amihez többek között a nemzeti adatbázisokban található adatokhoz való jobb hozzáférésre, nagyobb fokú mobilitásra és felhasználóbarátabb kialakításra van szükség. Támogatni kell az információs és kommunikációs technológiák használatát. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | A Covid19-járvány fényében minden eddiginél sürgetőbb az állattenyésztési ágazat szerkezetátalakítása a sebezhetőségek csökkentése, és ezáltal a munkavállalói kiszolgáltatottság, valamint a környezetre és az állatjólétre gyakorolt hatások enyhítése érdekében. „A termelőtől a fogyasztóig” stratégia viszont egyáltalán nem tud megfelelni ennek a kihívásnak. Lépéseket kellene például meghatároznia és kezdeményeznie az importált fehérjetakarmánytól való függőség csökkentése és az állattenyésztés vegyes agroökológiai rendszerekbe való ismételt beillesztése érdekében. Európában például évek óta folyik a politikai filozofálgatás egy „európai fehérjestratégiáról”, de semmi konkrétum nem történt. „A termelőtől a fogyasztóig” stratégia is túl kevés észrevételt tartalmaz erre vonatkozólag, és azok sem kötelező érvényűek. Egyáltalán nem foglalkozik azzal, hogy mit jelentene az európai mezőgazdaság számára a körforgásos gazdaság gyakorta dicsért elve. Az EGSZB felteszi többek között a kérdést, hogy a például Dél-Amerikából származó nagy mennyiségű takarmány behozatala, amely részben az esőerdők végzetes kiirtásáért is felelős, hogyan egyeztethető össze a körforgásosság elvével? |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | „A termelőtől a fogyasztóig” közlemény nem szolgál elegendő részlettel a mezőgazdasági termelők új gyakorlatok bevezetésével összefüggő támogatásával kapcsolatban. Bár az ökorendszerek keretében az átálláshoz biztosított kifizetésekhez komoly összegű finanszírozásra van szükség az új célkitűzések teljesítése érdekében, a KAP-kifizetések szerepe a jövedelemtámogatás terén most is és még hosszú évekig létfontosságú, az élelmiszerárak valós költségekhez közelítését célzó lépések (lásd 4.2.) ellenére is. Megfelelő finanszírozást kell elérhetővé tenni a mezőgazdasági termelőket a termelés alapvető átalakításai során támogató tanácsadási szolgáltatások számára. Ha meg akarjuk valósítani az európai zöld megállapodás és „a termelőtől a fogyasztóig” stratégia célkitűzéseit, a KAP-ra szánt költségvetést nem szabad csökkenteni vagy a jelenlegi szinten tartani, hanem – a célkitűzésekkel összhangban – növelni kell. Az európai zöld megállapodás célkitűzéseihez kapcsolódó költségek messze túlmutatnak az aktuális programozási időszakon. Tisztázni kell, hogy a jövőben milyen pénzügyi terheket ró majd a nemzeti költségvetésekre az európai zöld megállapodás fellépéseinek megvalósítása, illetve az európai zöld megállapodásban foglalt célértékek és mutatók teljesítése. |
| --- | --- |

4.4.5.

| 4.4.6. | „A termelőtől a fogyasztóig” közlemény helyesen jegyzi meg, hogy figyelembe kell venni a tagállamok eltérő kiindulási helyzetét. Jelentős különbségek mutatkoznak az alkalmazott gyakorlatokban a gazdálkodás hektáronkénti intenzitása, az állomány hektáronkénti sűrűsége, a növényvédő szerek, a műtrágya és az antibiotikumok hektáronkénti, illetve állatonkénti felhasználása, valamint az állatjólét terén. Az európai zöld megállapodásban és „a termelőtől a fogyasztóig” stratégiában kitűzött valamennyi célérték esetében hatásvizsgálatot kell végezni, amely számol a tagállamok eltérő helyzetével is. Az EGSZB ugyanakkor hangsúlyozza a tagállamok közötti egyenlő versenyfeltételek szükségességét is, és kéri annak tisztázását, hogy „a termelőtől a fogyasztóig” stratégia és a KAP-stratégiai tervek megvalósítása során az eltérő normák kockázatának kezelésére hogyan és milyen időkeretek közt kerül sor. Az EGSZB úgy gondolja, hogy az átállás ütemére vonatkozóan elfogadható a testre szabott megközelítés, a végső célértékekre és elérendő célokra vonatkozóan azonban nem. |
| --- | --- |

4.4.6.

Kelt Brüsszelben, 2020. szeptember 16-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  COVID-19 and the crisis in food systems: Symptoms, causes, and potential solutions. Az IPES-Food közleménye, 2020. április.

1

(2)  „Ahhoz, hogy egy átfogó uniós élelmiszer-politika valóban releváns legyen az európai fogyasztók szempontjából, elengedhetetlen, hogy az EU-ban fenntartható módon termelt élelmiszerek versenyképesek legyenek. Ezt azt jelenti, hogy az európai agrár-élelmiszeripari ágazat képes olyan élelmiszereket kínálni a fogyasztóknak, amelyek ára már tartalmazza a fenntarthatósággal, az állatjóléttel, az élelmiszer-biztonsággal és a tápértékkel kapcsolatos többletköltségeket, és a termelőknek is tisztességes részesedés jut belőle, ugyanakkor a fogyasztók döntő többsége továbbra is ezeket az élelmiszereket választja.” Vélemény: A civil társadalom hozzájárulása egy átfogó uniós élelmiszer-politika kidolgozásához, 5.8. pont (HL C 129., 2018.4.11., 18. o.).

2

A civil társadalom hozzájárulása egy átfogó uniós élelmiszer-politika kidolgozásához

(3)  HL C 129., 2018.4.11., 18. o.

3

(4)  Lásd a 3. lábjegyzetet.

4

(5)  IPES-Food, Towards a Common Food Policy for the European Union, Brüsszel, IPES Food, 2019.

5

(6)  Az átfogó stratégia szempontjából releváns konkrét célkitűzések és a teljesítésükhöz szükséges fellépések típusainak az EGSZB által kidolgozott véleményeken alapuló részletezése alább olvasható.

6

(7)  Kivétel ez alól „a termelőtől a fogyasztóig” stratégia „egészséges és fenntartható étrendekre” vonatkozó célja; ez a célkitűzés ugyan konkrétumra irányul, de a fogyasztói magatartás megváltoztatására összpontosít ahelyett, hogy a jelenség teljes élelmiszerláncban történő kezelésének szükségességét hangsúlyozná.

7

(8)  Lásd a 3. lábjegyzetet.

8

(9)  Ez az új szerv a meglévő intézmények által működtetett platform lenne.

9

(10)  Számos helyen működnek már a városok és a környékbeli élelmiszer-termelő területek közötti kapcsolat újbóli kiépítését célzó programok (pl. Olaszországban Milánóban, Franciaországban Montpellier-ben, Belgiumban Gentben, Brüsszelben és Liège-ben, Kanadában Torontóban), és ezek a Covid19-járvány nyomán várhatóan új lendületet kapnak.

10

(11)  COVID-19 and the crisis in food systems: Symptoms, causes, and potential solutions. Az IPES-Food közleménye, 2020. április.

11

(12)  HL C 190., 2019.6.5., 9. o.

12

(13)  „A termelőtől a fogyasztóig” közleményben az áll, hogy az Európai Bizottság „törekedni fog arra, hogy az élelmiszeripari vállalatok és szervezetek kellő időben kötelezettséget vállaljanak arra, hogy konkrét lépéseket tegyenek a fenntarthatóság érdekében”.

13

(14)  Lásd a 12. lábjegyzetet.

14

(15)  HL C 440., 2018.12.6., 165. o.

15

(16)  Európai Parlament, Jelentés a gazdálkodók igazságos jövedelméről és az élelmiszer-ellátási lánc hatékonyabb európai működéséről, 2009/2237(INI), 2009, https://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+REPORT+A7-2010-0225+0+DOC+XML+V0//HU.

16

(17)  Európai Parlament, Parlamenti kérdések – Phil Hogan válasza az Európai Bizottság nevében, 2015. február 27., http://www.europarl.europa.eu/doceo/document/E-8-2015-000521-ASW_EN.html?redirect.

17

(18)  http://www.fao.org/nr/sustainability/full-cost-accounting/.

18

(19)  Lásd a 12. lábjegyzetet.

19

(20)  HL C 353., 2019.10.18., 65. o.

20

(21)  Hollandia és Franciaország nem hivatalos dokumentuma a kereskedelemről, a társadalmi-gazdasági hatásokról és a fenntartható fejlődésről.

21

(22)  Például az EU és a Mercosur közötti szabadkereskedelmi megállapodás először szabta az uniós tojáspiacokhoz való vámmentes hozzáférés feltételéül a tyúkok jólétére vonatkozó uniós normák betartását: https://www.theguardian.com/environment/2019/oct/02/eu-imposes-hen-welfare-standards-on-egg-imports-for-first-time.

22

(23)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/mission-letter-frans-timmermans-2019_en.pdf?fbclid=IwAR3MP8zmxW1jBVJhtBUtP2PKkEct5ibFjKVJTCoaxgRX6thxcdsylXhTPIk.

23

(24)  Az Európai Parlament 2018. szeptember 11-i állásfoglalása a természeti erőforrásokkal való átlátható és elszámoltatható gazdálkodásról a fejlődő országokban: az erdők kérdése, 2018/2003(INI).

24

(25)  https://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/1/2015/HU/1-2015-497-HU-F1-1.PDF.

25

(26)  https://ec.europa.eu/environment/forests/impact_deforestation.htm.

26

(27)  Ez a meghatározás felhasználhatja az Európai Bizottság által a fenntartható fejlődés finanszírozására vonatkozóan elfogadott cselekvési tervben szereplő definíciót a környezeti fenntarthatóság kapcsán, illetve igazodhat ahhoz.

27

(28)  A fenntartható élelmiszer-termelést és az ökoszisztéma-szolgáltatásokat elősegítő földhasználat (HL C 81., 2018.3.2., 72. o.).

28

(29)  Lásd a 20. lábjegyzetet.

29

---

| 2020.12.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 429/276 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 429/276

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra a 2003/17/EK tanácsi határozatnak az Ukrajnában a gabonavetőmag-termesztés során végrehajtott szántóföldi ellenőrzések egyenértékűsége és az Ukrajnában termesztett gabonavetőmagok egyenértékűsége tekintetében történő módosításáról

[COM(2020) 137 final – 2020/0053(COD)]

(2020/C 429/35)

| Önálló előadó: | Arnold PUECH D'ALISSAC |
| --- | --- |

Önálló előadó:

Arnold PUECH D'ALISSAC

| Felkérés: | Az Európai Unió Tanácsa, 2020.4.17.
  Európai Parlament, 2020.4.16. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikkének (2) bekezdése |
| Illetékes szerv: | „Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2020.6.29. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2020.9.18. |
| Plenáris ülés száma: | 554. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 213/1/4 |

Felkérés:

Az Európai Unió Tanácsa, 2020.4.17.

Európai Parlament, 2020.4.16.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikkének (2) bekezdése

Illetékes szerv:

„Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2020.6.29.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2020.9.18.

Plenáris ülés száma:

554.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

213/1/4

1.   Háttér és az Európai Bizottság javaslata

| 1.1. | A 2003/17/EK tanácsi határozat (1) szerint a meghatározott nem uniós országokban végzett szántóföldi ellenőrzések és meghatározott vetőmagok termesztése egyenértékűnek minősül (2). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | A szóban forgó országokban betakarított és ellenőrzött vetőmagokra vonatkozó rendelkezések az Európai Unión belül betakarított és ellenőrzött vetőmagokra alkalmazandó rendelkezésekkel azonos garanciákat nyújtanak a vetőmagok jellemzői, valamint a vetőmagok vizsgálatára, azonosításuk biztosítására, jelölésére és ellenőrzésére vonatkozó szabályozás tekintetében. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Ukrajna nem szerepel a 2003/17/EK határozatban felsorolt nem uniós országok között, ezért az Ukrajnában betakarított gabonavetőmagok jelenleg nem importálhatók az Európai Unióba. Ukrajna kérelmet nyújtott be az Európai Bizottsághoz aziránt, hogy gabonavetőmagjai egyenértékű gabonavetőmagokként a 2003/17/EK tanácsi határozat hatálya alá kerüljenek. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | E kérelmet követően az Európai Bizottság megvizsgálta Ukrajna alkalmazandó jogszabályait, és elvégezte az Ukrajnában a gabonavetőmagok esetében alkalmazandó szántóföldi ellenőrzések és minősítési rendszer ellenőrzését. Az Európai Bizottság megállapította, hogy az Ukrajnában alkalmazott rendszer és annak követelményei „egyenértékűek” az Unióban alkalmazottakkal, és az uniós rendszer által biztosított garanciákkal azonos garanciákat nyújtanak. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Az Európai Bizottság ezért azt javasolja, hogy az Európai Parlament és a Tanács által elfogadásra kerülő határozat révén az Ukrajnában termesztett vetőmagokat az Európai Unióban betakarított, termesztett és ellenőrzött gabonavetőmagokkal egyenértékűként ismerjék el. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Észrevételek és ajánlások

| 2.1. | Az EGSZB tudomásul veszi az Európai Bizottság által – a 2003/17/EK határozat II. mellékletében megfogalmazott követelményeknek megfelelően – Ukrajnában a vetőmag-minősítéssel kapcsolatos jogi követelmények és hatósági ellenőrzések egyenértékűségének elismerése érdekében végzett ellenőrzés pozitív eredményét. Az EGSZB megjegyzi azonban, hogy az ellenőrzési jelentés megállapítja, hogy bizonyos előírások nincsenek teljes mértékben összhangban az uniós követelményekkel, különösen a cirok minősített vetőmagjának izolációs távolságára vonatkozóakkal (amelyek túlságosan alacsonyak), továbbá a hibridkukorica-vetőmagok termesztésére használt szülői vonalak fajtatisztaságával, valamint a kukorica minősített vetőmagjában található, egyéb fajoktól származó vetőmagok arányával kapcsolatosakkal. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Az EGSZB – korábbi véleményeivel összhangban (3) – támogatja a vizsgált jogalkotási javaslatot, de azt javasolja, hogy azt csak 2021. szeptember 1-től alkalmazzák, amikor az EU utólagos ellenőrzést követően garanciákat kap arra vonatkozóan, hogy az ellenőrzési jelentésben meghatározott határértékeket korrigálták, hogy az ukrajnai termelési szabványok immár szigorúan megfelelnek az európai követelményeknek, és hogy nem áll fenn tisztességtelen verseny, illetve hogy ki van zárva minden, a környezetre gyakorolt kedvezőtlen hatás. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Az EGSZB egyetért azzal, hogy az egyenértékűség elismerése esetleg előnyös lehet az Ukrajnában működő uniós vetőmagvállalatok, az ezen országokból származó vetőmagok potenciális uniós importőrei és az uniós mezőgazdasági termelők számára, akik ezentúl a vetőmagok szélesebb köréhez férhetnek hozzá, ugyanakkor úgy véli, hogy a behozatal tekintetében párhuzamos ellenőrzési rendszerre van szükség, és mindkét oldalon ugyanazt a fogyasztóvédelmet kell biztosítani.
  A verseny ellenőrzését mindkét irányban alkalmazni kell annak érdekében, hogy a kereskedelem feltételei ne torzuljanak az EU-ban működő európai szervezetek számára. |
| --- | --- |

2.3.

A verseny ellenőrzését mindkét irányban alkalmazni kell annak érdekében, hogy a kereskedelem feltételei ne torzuljanak az EU-ban működő európai szervezetek számára.

| 2.4. | Az EGSZB azonban rá kíván mutatni a vetőmag-előállítási módszerek bizonyos technikai vonatkozásaira, amelyek Ukrajna és az Európai Unió esetében eltérőek, különösen a növényvédő szerekhez való hozzáférés tekintetében. Az ukrán termesztők ugyanis a növényvédő szerek szélesebb köréhez férnek hozzá, mint uniós kollégáik, és használhatnak bizonyos, az EU-ban tiltott molekulákat is. Ezek az eltérések a verseny torzulásához vezetnek és azt eredményezhetik, hogy a közösségi egészségügyi és környezetvédelmi előírásoknak nem megfelelő termékeket hozhatnak be az Európai Unió területére. A legjelentősebb különbségek között említhetjük a bizonyos, a parcellák gyomlálásához használt hatóanyagokhoz való hozzáférést, mint amilyen az atrazin (az EU-ban 2003 óta betiltva) vagy az acetoklór (az EU-ban 2012 óta betiltva). Az egészségügyi hatások mellett az ezen anyagokhoz való hozzáférés – amely széles körű alkalmazást tesz lehetővé, a terményben szermaradványt eredményez, a gyomnövények ellen pedig magas műszaki hatékonyságú fellépéssel és a költségek csökkenésével jár – biztos versenyelőnyhöz juttatja az ukrán termelőket. Ami a kártevők elleni védelmet illeti, az ukrán termelők továbbra is hozzáférnek a neonikotinoidok családjába tartozó hatóanyagokhoz, amelyek közül néhányat betiltottak az EU-ban. Ilyen például a klotianidin, a tiametoxam vagy hamarosan a tiakloprid. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Az európai zöld megállapodás alapján meg kell védenünk, meg kell őriznünk és meg kell erősítenünk az Európai Unió természeti tőkéjét, valamint meg kell védenünk a polgárok egészségét és jólétét a környezeti kockázatoktól; ezért Ukrajnának feltétlenül abba kell hagynia az olyan vegyi anyagok alkalmazását a vetőmagok előállításához, amelyek használatát az EU a területén megtiltotta. Ukrajnának ugyanolyan szintű követelményeket kell érvényre juttatnia, mint az Uniónak, továbbá kötelezettséget kell vállalnia arra, hogy szigorúan tiszteletben tartja a Párizsi Megállapodás valamennyi feltételét, és lehetővé kell tennie az elért megállapodások évenkénti értékelését. Nem engedhetjük, hogy fennmaradjanak vagy még tovább mélyüljenek a különbségek. Ennek hiányában nem engedélyezhető a vetőmagoknak az Unió piacán történő értékesítése. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Az EGSZB tudomásul veszi az Európai Bizottság álláspontját, amely szerint a szóban forgó termékekre vonatkozó tanúsítási eljárások elismerése csupán technikai jellegű intézkedés. Mindazonáltal a fentiek, valamint annak fényében, hogy az uniós piac harmadik országokból származó termékek előtti megnyitása gazdasági és társadalmi következményekkel jár, az EGSZB azt ajánlja, hogy az Európai Bizottság a döntéshozatal előtt végezzen hatásvizsgálatot annak ellenőrzésére, hogy az intézkedés nem érinti-e az európai termelőket (azaz a vetőmagtermesztő mezőgazdasági termelőket és a vetőmaggyártó vállalatokat), különösen pedig a mikro- és kisvállalkozásokat. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | E hatásvizsgálat alapján, és mivel az Ukrajnával jelenleg hatályban levő szabadkereskedelmi megállapodás nem teszi lehetővé annak garantálását, hogy a kereskedés hasonló adózási, szociális és környezetvédelmi normák mellett, méltányos módon történjen, a tisztességtelen verseny elkerülése érdekében először felül kell vizsgálni a szabadkereskedelmi megállapodást és általánosabban véve az európai kereskedelempolitikát. Ezt a felülvizsgálatot egyébként az Európai Bizottság is tervbe vette június 16-i közleményében, az EU kereskedelempolitikájának átfogó felülvizsgálatával és egy nyilvános konzultáció elindításával. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Ez különösen fontos Ukrajna és az EU között a kukoricavetőmag-ágazat esetében, mivel Ukrajnában sokkal alacsonyabbak a gyártelepi termelési költségek (ennek a francia termelési költségtől való eltérését például 2019-ben 26 %-ra becsülték). E határozatok összességükben veszélybe sodornák az európai kukoricavetőmag-szaporító ágazatokat. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Most, amikor igyekszünk levonni a Covid19-válság tanulságait, nem fogadható el, hogy harmadik országoktól függjünk ebben az élelmiszer-önellátás terén stratégiai jelentőséggel bíró ágazatban, ezért azt már korai szakaszban ki kell védeni. |
| --- | --- |

2.9.

Kelt Brüsszelben, 2020. szeptember 18-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  HL L 8., 2003.1.14., 10. o.

1

(2)  A 66/401/EGK tanácsi irányelvvel (HL L 125., 1966.7.11., 2298. o.), a 66/402/EGK (HL L 125., 1966.7.11., 2309. o.), a 2002/54/EK (HL L 193., 2002.7.20., 12. o.) és a 2002/57/EK irányelvnek (HL L 193., 2002.7.20., 74. o.) megfelelően.

2

(3)  HL C 74., 2005.3.23., 55. o.; HL C 351., 2012.11.15., 92. o.

3

---

| 2020.12.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 429/279 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 429/279

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet szabályozási területén alkalmazandó védelmi és végrehajtási intézkedések megállapításáról szóló, 2019. május 20-i (EU) 2019/833 európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról

[COM(2020) 215 final – 2020/95(COD)]

(2020/C 429/36)

| Előadó: | Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE |
| --- | --- |

Előadó:

Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE

| Felkérés: | Európai Parlament, 2020.6.17.
  Tanács, 2020.6.8. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikkének (2) bekezdése és 304. cikke |
| Illetékes szerv: | „Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2020.7.8. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2020.9.18. |
| Plenáris ülés száma: | 554. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 215/0/4 |

Felkérés:

Európai Parlament, 2020.6.17.

Tanács, 2020.6.8.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikkének (2) bekezdése és 304. cikke

Illetékes szerv:

„Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2020.7.8.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2020.9.18.

Plenáris ülés száma:

554.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

215/0/4

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az előterjesztett rendeletjavaslattal kapcsolatban az EGSZB megismétli a 2018/05155. sz. véleményében (1) kifejtett álláspontját; e vélemény következtetéseit és ajánlásait az alábbiakban ismertetjük. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Az EGSZB szükségesnek tartja az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet (NAFO) által elfogadott védelmi és végrehajtási intézkedések uniós jogba való átültetését, hogy azokat az Unió területén ténylegesen és egységesen alkalmazzák. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Az EGSZB azonban úgy véli, hogy a javaslat nem határoz meg hatékony mechanizmust a NAFO-előírások átültetésére, és nem veszi figyelembe, hogy azokat évente aktualizálni kell. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Az EGSZB egy hatékonyabb és egyszerűbb mechanizmust szorgalmaz, ezért olyan rendelet elfogadását javasolja, melynek egyetlen cikke kötelezővé teszi az uniós flotta számára a NAFO által elfogadott intézkedések alkalmazását. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Figyelmeztet továbbá a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok rendszerének bevezetésében rejlő kockázatra, mivel így az Európai Bizottság a rendes eljárások lefolytatása nélkül jogszabályt alkothat. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Az Európai Bizottság javaslatának összefoglalása

| 2.1. | A benyújtott javaslat fő célja az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet (NAFO) 2019. szeptemberi, 41. éves ülésén elfogadott védelmi és végrehajtási intézkedések uniós jogba való beépítése. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Az Európai Bizottság ezért néhány technikai módosítást javasol a fogási és erőkifejtési korlátozásokra, a halászati tilalomra, a fedélzeten tartott fogásokra, a szembőségre, valamint a halászati és termelési naplókra vonatkozó megfogalmazások terén. A javaslat emellett kiegészítő ellenőrzési kötelezettségeket is tartalmaz, és egyszerűsíti a havi fogási jelentéseket. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Ezenkívül számos konkrét szerkesztési változtatást javasolnak a grönlandi laposhalra, a termelési naplóra és a jogsértési eljárásokra vonatkozóan, hivatkozva a NAFO-nak a halászhajók ellenőrzéséről és felügyeletéről szóló weboldalára. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Az egyéb javasolt intézkedések a mérőeszközök használatára vonatkozó szabályok pontosításához, valamint a cápák védelméhez és kezeléséhez kapcsolódnak, javasolva a grönlandi cápa célzott halászatának betiltását és e faj járulékos fogásainak csökkentését. A bérleti megállapodásokra vonatkozó rendelkezések is pontosításra kerültek. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Mindez azzal a céllal történik, hogy gyorsan és egyszerűen bevezessék az uniós jogba azokat a NAFO keretében a jövőben elfogadandó lehetséges módosításokat, amelyek az említett védelmi és végrehajtási intézkedésekhez kapcsolódnak. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | A javaslat a 2019. május 20-i (EU) 2019/833 európai parlamenti és tanácsi rendeletet (2) módosítja. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Általános megjegyzések

| 3.1. | Az EGSZB úgy véli, hogy a NAFO legutóbbi éves ülésén elfogadott védelmi és végrehajtási intézkedéseket át kell ültetni az uniós jogba annak biztosítása érdekében, hogy azokat az EU-ban egységesen alkalmazzák. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Úgy látja azonban, hogy ez az átültetési eljárás továbbra sem egy rugalmas mechanizmus alapján történik, pedig ezek az intézkedések évről évre változnak, miközben az EU bürokráciája nagyon lassan működik, és így állandó fáziseltolódás van a NAFO által elfogadott szabályok és a közösségi jogszabályok között. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Az EGSZB rámutat arra, hogy éppen azért elemezzük ezt a rendeletre irányuló javaslatot, mert nem került sor más, rugalmasabb eljárás elfogadására – ilyen volt például az, amelyet az EGSZB 2019-ben javasolt, és amelyet a tagállami közigazgatások és az érintett ágazatok is támogattak. Egy egyszerű, egyetlen cikkből álló rendeletről lenne szó, amely magában foglalná az Európai Unió arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy a NAFO által elfogadott szabályokat minden évben alkalmazza a flottájára. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Az EGSZB figyelmeztet arra, hogy a jelenlegi eljárás jogbizonytalansághoz vezet nemcsak a vállalkozások, hanem maguk a közigazgatások számára is, mivel a szabályozások ellentétbe kerülnek egymással; emellett torzulásokat okoz az intézkedések végrehajtása terén a nem uniós flották vonatkozásában. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Az EGSZB úgy véli, hogy a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok rendszerének alkalmazása kizárólag azt könnyíti meg, hogy az Európai Bizottság anélkül hozzon szabályokat, hogy alá kellene vetnie magát a rendes eljárásoknak. |
| --- | --- |

3.5.

Kelt Brüsszelben, 2020. szeptember 18-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet területén alkalmazandó védelmi és végrehajtási intézkedésekről (HL C 159., 2019.5.10., 60. o.).

1

(2)  HL L 141., 2019.5.28., 1. o.

2

---

| 2020.12.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 429/281 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 429/281

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az 5G biztonságos kiépítése az EU-ban –Az uniós eszköztár alkalmazása

[COM(2020) 50 final]

(2020/C 429/37)

| Előadó: | Alberto MAZZOLA |
| --- | --- |
| Társelőadó: | Dumitru FORNEA |

Előadó:

Alberto MAZZOLA

Társelőadó:

Dumitru FORNEA

| Felkérés: | Európai Bizottság, 2020.3.9. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke |
| Illetékes szekció: | „Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2020.9.3. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2020.9.16. |
| Plenáris ülés száma: | 554. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 217/0/2 |

Felkérés:

Európai Bizottság, 2020.3.9.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke

Illetékes szekció:

„Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2020.9.3.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2020.9.16.

Plenáris ülés száma:

554.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

217/0/2

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az EGSZB üdvözli a tagállamok és az Európai Bizottság arra irányuló kezdeményezését, hogy ellenőrizzék az 5G ökoszisztéma bevezetésének biztonságosságával kapcsolatos stratégiai, technikai és kulcsfontosságú intézkedéscsomag következtetéseiben javasolt intézkedések sorozatának tagállamok általi végrehajtását. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Az EGSZB úgy véli, hogy – az 5G alkalmazások növekvő bonyolultsága és sokszínűsége fényében – (az Európai Bizottság a következő kapcsolódási célokat tűzte ki 2025-re: az iskoláknak, egyetemeknek, kutatóközpontoknak, kórházaknak, kulcsfontosságú közszolgáltatóknak és a nagy digitális intenzitást igénylő vállalkozásoknak hozzáférést kell biztosítani a másodpercenkénti egy gigabites internetes adatletöltési/-feltöltési sebességhez; a városi és a vidéki háztartásoknak biztosítani kell a másodpercenként legalább 100 megabites letöltési sebességet; míg a városi területeknek, a főbb utaknak és vasútvonalaknak folyamatos 5G lefedettséggel kell rendelkezniük),az 5G ökoszisztémának, valamint az Európai Bizottság hatáskörébe tartozó, az 5G hálózatok kiberbiztonságát és a változatos 5G értékláncnak a védelmét garantáló intézkedéseknek, a műszaki szabványosításnak és tanúsításnak, a közvetlen külföldi befektetéseknek, a piacvédelemnek és a versenynek, a közszolgáltatási kötelezettségeknek, a beszerzéseknek és az informatikai diplomáciának a szóban forgó ellenőrzése meg kell, hogy feleljen a geopolitikai, az infrastruktúrára és az adatokra vonatkozó biztonsági előírásoknak, valamint az egészségbiztonságnak, az EUMSZ 168. cikke (1) bekezdésének megfelelően is. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Az EGSZB szerint fontos, hogy az európai 5G ökoszisztéma biztosítsa az integritást, a titoktartást, a vezetési és üzemeltetési felelősséget, a biztonságot, az ellátás helyettesíthetőségét, a hardveres és a szoftveres alkatrészek interoperabilitását, a közös műszaki és szabályozási szabványokat, a szolgáltatás folytonosságát, az adatáramlás folytonosságának megbízhatóságát és az adatvédelmet, minden terület lefedettségét még a ritkán lakott területeken is, a felhasználó mint a digitális piac aktív alanya felé történő kommunikáció egyértelműségét, valamint az ICNIRP irányelveinek dinamikus betartását a lakosság egészségének védelme érdekében, a sugárzás lehető legnagyobb mértékű csökkentése mellett. Ennek megfelelően az ICNIRP (Nemzetközi Nemionizáló Sugárvédelmi Bizottság) frissítette az 1998. évi iránymutatások rádiófrekvenciás elektromágneses mezőkre vonatkozó részét. Ez a dokumentum bemutatja ezeket a felülvizsgált irányelveket, amelyek védelmet nyújtanak az emberek számára a 100 kHz-től 300 GHz-ig terjedő, elektromágneses mezőknek való kitettséggel szemben. Health Phys. 118(5):483–524; 2020- MARCH 2020. Az ICNIRP (2020) számos változtatást hajtott végre annak biztosítása érdekében, hogy az olyan új technológiák, mint az 5G, a jelenlegi várakozásainktól függetlenül ne tudjanak kárt okozni. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy szigorúan kövesse nyomon az 5G kiépítésének és tényleges felhasználásának előrehaladását, és sürgeti a tagállamokat, hogy gyorsítsák fel a folyamatot és biztosítsák a felelősségteljes végrehajtást, figyelembe véve a biztonság és a védelem minden szempontját, ideértve az 5G technológiáknak a lakosság egészségére és az élő ökoszisztémákra gyakorolt hatásával kapcsolatos szempontokat, a társadalmi-gazdasági hatásokat, a versenyképességre, az oktatásra és a képzésre gyakorolt hatásokat, illetve az alapvető jogok tiszteletben tartásának garantálását. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Az EGSZB arra kéri az EU-t, hogy töltsön be globális vezető szerepet az 5G mobiltechnológia következő generációjában, amelyet olyan biztonságos digitális infrastruktúrával látnak el, amely Európa új, korszerű ipari stratégiájának szilárd építőeleme az új mobil összeköttetések radikális megváltoztatásán keresztül, valamint óriási dinamikus potenciállal rendelkezik, és képes növelni a termelékenységet, a gazdaságot és bővíteni a polgárok számára nyújtott szolgáltatásokat. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Az EGSZB különösen fontosnak tartja a beszállítók kockázati profiljának értékelését és az összehangolt uniós kockázatértékelésben kritikusként és érzékenyként meghatározott kulcsfontosságú eszközök tekintetében megfelelő korlátozások – többek között a hatékony kockázatcsökkentéshez és a kötelezettségek meghatározásához szükséges kizárások – alkalmazását a magas kockázatúnak tekintett beszállítók esetében. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Az EGSZB véleménye szerint elengedhetetlen, hogy Európa középtávon ezen a területen az autonómiára és az önellátásra összpontosítson azáltal, hogy erőteljesen támogatja a kutatást, illetve számos európai vállalatot. Az EGSZB fontosnak tartja a digitális K+I-re fordított közösségi források növelését, valamint az üzemeltetők és a beszállítók új műszaki biztonsági funkciókra fordított beruházásainak támogatását, amellyel párhuzamosan a piacnak fel kell tudnia ismerni és jutalmaznia kell mindazon kezdeményezéseket, amelyek célja a rendszerek biztonságának és ellenálló képességének növelése. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Fontos garantálni a biztonságot az összes tagállam számára, többek között a kutatóközpontok fenntartása révén az EU számos területén: az EGSZB emellett megismétli arra vonatkozó javaslatát, hogy minden országnak legalább két beszállítója legyen, amelyek közül legalább az egyik európai, és amely képes garantálni az adatok politikai biztonságát és az egészségügyi követelmények betartását. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Az EGSZB szerint a nemzeti szabályozó hatóságok hatáskörével és a távközlési szolgáltatók szerepével kapcsolatos megfelelő intézkedések mellett nagyobb hangsúlyt kell fektetni a felhasználók, a polgárok és az érintett civil társadalmi szervezetek rendelkezésére álló, korlátozott és nem hatékony eszközökre, hogy elősegítsük a fogyasztói szerepvállalást, és kiépítsük arra való képességüket, hogy proaktív szereplőkké váljanak a piacon. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Az Európai Bizottságnak, az EP-nek, a Tanácsnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek demokratikus keretet kell biztosítaniuk a konzultációhoz, ahol tudományos vagy technológiai kérdéseket, jogi garanciákat és az érintett intézményeknek a civil társadalom kérdéseire adott válaszait ismertethetik a nyilvánossággal. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Az EGSZB az európai technológiai diplomácia megerősítését javasolja annak érdekében, hogy az EU kiegyensúlyozottabb, kölcsönös feltételeket biztosíthasson a kereskedelem és a beruházások számára, különös tekintettel a piacra jutásra, a támogatásokra, a közbeszerzésre, a technológiaátadásra, az ipari tulajdonra, valamint a szociális és környezetvédelmi normákra. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Bevezetés

| 2.1. | Az 5G hálózatok biztonsága stratégiai jelentőségű kérdés a polgárok és a vállalatok, az egész egységes piac és az EU technológiai szuverenitása számára. Az Európai Bizottság már 2013-ban elindította az EU kiemelt kezdeményezését az 5G köz- és magánszféra partnerségének (5G PPP) létrehozásával az 5G technológiával kapcsolatos kutatás és innováció felgyorsítása érdekében. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Mivel a várható bevételek összege 2025-re a becslések szerint meghaladja az 100 milliárd EUR-t, nyilvánvaló, hogy az 5G technológia kulcsfontosságú szerepet tölt be Európa globális versenyképessége szempontjából, és kiberbiztonsága alapvetően fontos az Unió stratégiai autonómiájának biztosításához. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Az 5G hálózatok a jelenlegi negyedik generációs (4G) hálózati technológiákon és száloptikás infrastruktúrán alapulnak, egyúttal új szolgáltatási kapacitásokat és központi infrastruktúrát biztosítanak, illetve kulcsfontosságú tényezőnek számítanak az uniós gazdaság nagy része számára, mivel a belső piac működéséhez, valamint olyan létfontosságú gazdasági és társadalmi funkciók, mint például az energia, a közlekedés, a banki és az egészségügyi szolgáltatások, valamint a mezőgazdasági és ipari termelési, forgalmazási és fogyasztási rendszerek fenntartásához és kezeléséhez szükséges alapvető szolgáltatások széles skálájának gerincét képezik. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Az 5G hálózatok központi szerepe az uniós gazdaság és társadalom digitális átalakulásának elérésében, a digitális ökoszisztéma alapját képező infrastruktúrák összekapcsoltsága és transznacionális jellege, valamint az érintett fenyegetések határokon átnyúló jellege azt jelenti, hogy az 5G hálózatokat érintő bármely jelentős sebezhetőség és/vagy kiberbiztonsági esemény az Unió egészét érintené. Ezért olyan intézkedéseket kell hozni, amelyek az 5G hálózatok magas szintű kiberbiztonságának alapját képezik. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | 2016-ban az Európai Bizottság – egy kezdeményezéskomplexum keretében, amely „Az összekapcsoltság a versenyképes digitális egységes piac szolgálatában: Úton a gigabitalapú európai információs társadalom felé” című közleménytől (1) (2) kezdve magában foglalja többek között az elektronikus hírközlés szabályozási keretének (3) és az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testületének (BEREC) feladatainak (4) reformját, az IKT digitális egységes piac érdekében történő szabványosításának prioritásait (5), valamint az internetes kapcsolat helyi közösségekben való elősegítésére irányuló intézkedéseket (6) – elfogadta az EU 5G-vel kapcsolatos cselekvési tervét (7), amellyel kapcsolatban az EGSZB pozitívan nyilatkozott (8). Ennek a cselekvési tervnek a célja, hogy fokozza az EU erőfeszítéseit az 5G infrastruktúrának és szolgáltatásoknak a digitális egységes piacon való bevezetése érdekében. Ehhez ütemtervet állapít meg az EU 5G infrastruktúrájába történő állami és magánbefektetésekhez, illetve megfogalmaz egy célkitűzést is az 5G kereskedelmi hálózatok 2020 során megvalósuló elindítására vonatkozóan. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Az Európai Bizottság ajánlásában (9) szereplő fogalommeghatározás szerint „5 G hálózatok”: „a mobil és vezeték nélküli kommunikációs technológiákkal kapcsolatos releváns hálózati infrastrukturális elemek összessége, amelyeket olyan kiváló teljesítményjellemzőkkel rendelkező konnektivitási szolgáltatásokban és hozzáadott értéket képviselő szolgáltatásokban alkalmaznak, mint a nagyon nagy adatátviteli sebesség és kapacitás, az alacsony válaszidő, a nagy fokú megbízhatóság vagy az összekapcsolt eszközök nagy számának támogatása”. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Az ajánlás szerint az Európai Bizottság támogatni fogja az EU 5G kiberbiztonsági megközelítésének végrehajtását, és a tagállamok kérésének megfelelően törekszik az 5G infrastruktúra és az ellátási lánc biztonságának garantálására, adott esetben a rendelkezésére álló összes alábbi eszköz felhasználásával:






  — | távközlési, multimédiás és kiberbiztonsági szabályok, |
| --- | --- | --- |

2.7.

—

távközlési, multimédiás és kiberbiztonsági szabályok,

| — | uniós szintű szabványosítás és tanúsítási koordináció, |
| --- | --- |

—

uniós szintű szabványosítás és tanúsítási koordináció,

| — | a közvetlen külföldi befektetések ellenőrzési keretrendszere az európai 5G ellátási lánc védelme érdekében, |
| --- | --- |

—

a közvetlen külföldi befektetések ellenőrzési keretrendszere az európai 5G ellátási lánc védelme érdekében,

| — | piacvédelmi eszközök, |
| --- | --- |

—

piacvédelmi eszközök,

| — | versenyszabályok, |
| --- | --- |

—

versenyszabályok,

| — | közbeszerzések, biztosítva a biztonsági szempontok megfelelő figyelembevételét, |
| --- | --- |

—

közbeszerzések, biztosítva a biztonsági szempontok megfelelő figyelembevételét,

| — | uniós finanszírozási programok, biztosítva, hogy a kedvezményezettek megfeleljenek a vonatkozó biztonsági követelményeknek. |
| --- | --- |

—

uniós finanszírozási programok, biztosítva, hogy a kedvezményezettek megfeleljenek a vonatkozó biztonsági követelményeknek.

| 2.8. | 2019 júliusában a tagállamok bemutatták a nemzeti kockázatértékeléseik eredményeit a kiberbiztonsági irányelv (10) által megkövetelt (az egyes tagállamok képviselőiből álló) együttműködési csoportnak, az Európai Bizottság-nak és az ENISA-nak, a fő tevékenységekkel, a fenyegetésekkel és a sebezhetőségekkel kapcsolatos információkkal az 5G infrastruktúrára és a fő kockázati forgatókönyvekre vonatkozó ISO/IEC 27005 szabvány szerint, ismertetve azokat a lehetséges módszereket, amelyek révén a fenyegető szereplők kihasználhatják egy tevékenység bizonyos sebezhetőségét: ezek a nemzeti értékelések képezték a későbbi összehangolt értékelés és a lehetséges kockázatcsökkentő intézkedések közös „eszközkészletének” alapját. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | 2019 októberében a Kiberbiztonsági Együttműködési Csoport az Európai Bizottság és az ENISA támogatásával jelentést tett közzé az ötödik generációs 5G hálózatok kiberbiztonsági kockázatainak uniós szintű összehangolt értékeléséről, amely számos fontos biztonsági kihívást azonosított a szoftverek, alkalmazások és szolgáltatások kulcsfontosságú technológiai újításaival, a szolgáltatóknak az 5G hálózatok létrehozásában és használatában betöltött szerepével, valamint az egyes beszállítóktól való függés mértékével kapcsolatban:






  — | támadásoknak való fokozott kitettség, illetve az ilyen támadások elkövetői potenciális hozzáférési pontjai számának növekedése, |
| --- | --- | --- |

2.9.

—

támadásoknak való fokozott kitettség, illetve az ilyen támadások elkövetői potenciális hozzáférési pontjai számának növekedése,

| — | fokozott érzékenység az 5G hálózatok új architekturális jellemzői és funkcionalitása iránt, |
| --- | --- |

—

fokozott érzékenység az 5G hálózatok új architekturális jellemzői és funkcionalitása iránt,

| — | a fenyegetést jelentő szereplők által kihasználható támadási útvonalak számának növekedésével párhuzamosan a mobilhálózat-üzemeltetők beszállítóktól való függésével kapcsolatos kockázatok, |
| --- | --- |

—

a fenyegetést jelentő szereplők által kihasználható támadási útvonalak számának növekedésével párhuzamosan a mobilhálózat-üzemeltetők beszállítóktól való függésével kapcsolatos kockázatok,

| — | az egyes beszállítók kockázati profiljának relevanciája az esetleges EU-n kívüli interferenciák szempontjából, |
| --- | --- |

—

az egyes beszállítók kockázati profiljának relevanciája az esetleges EU-n kívüli interferenciák szempontjából,

| — | a beszállítóktól való nagy fokú függésből fakadó megnövekedett kockázatok, amelyek a kereskedelmi vagy egyéb feszültségek okozta lehetséges beszállítási zavarokból fakadhatnak, |
| --- | --- |

—

a beszállítóktól való nagy fokú függésből fakadó megnövekedett kockázatok, amelyek a kereskedelmi vagy egyéb feszültségek okozta lehetséges beszállítási zavarokból fakadhatnak,

| — | a hálózatok rendelkezésre állását és integritását fenyegető veszélyek a biztonság, a titoktartás és a magánélet védelme terén. |
| --- | --- |

—

a hálózatok rendelkezésre állását és integritását fenyegető veszélyek a biztonság, a titoktartás és a magánélet védelme terén.

| 2.10. | Mindezek a kihívások új biztonsági paradigmát hoznak létre, amely megköveteli az ágazatra és annak ökoszisztémájára alkalmazandó jelenlegi politikai és biztonsági keret felülvizsgálatát, valamint rákényszeríti a tagállamokat, hogy tegyék meg a szükséges kockázatcsökkentő intézkedéseket. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Az ENISA 2019. november 21-én jelentést tett közzé az 5G hálózatokkal kapcsolatos fenyegetettségre vonatkozóan, amelyben értékelte a mobil távközlési hálózatok ötödik generációjára leselkedő veszélyeket, valamint szerepeltette az uniós tagállamok jelentését. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | 2020. január 29-én a Kiberbiztonsági Együttműködési Csoport közzétette a „Cybersecurity of 5G networks – EU toolbox of risk mitigating measures” (Az 5G hálózatok kiberbiztonsága – az EU kockázatcsökkentő eszközkészlete) (11) című javaslatcsomagját az 5G hálózatok legfontosabb kiberbiztonsági kockázatainak mérséklése céljából, amelyben iránymutatásokat ad azoknak az intézkedéseknek a kiválasztására, amelyeknek prioritást kell élvezniük a nemzeti és uniós szintű mérséklési tervekben. Ugyanezen a napon az Európai Bizottság közleményt fogadott el az eszköztár támogatásáról (12), amely e vélemény tárgyát képezi. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Az 5G hálózati infrastruktúra fő szereplői:






  — | polgárok, fogyasztók, az 5G végfelhasználói, |
| --- | --- | --- |

2.13.

—

polgárok, fogyasztók, az 5G végfelhasználói,

| — | mobilhálózat-üzemeltetők: olyan szervezetek, amelyek mobilhálózati szolgáltatásokat nyújtanak a felhasználók számára, hálózatuk harmadik felek segítségével történő kezelése útján, |
| --- | --- |

—

mobilhálózat-üzemeltetők: olyan szervezetek, amelyek mobilhálózati szolgáltatásokat nyújtanak a felhasználók számára, hálózatuk harmadik felek segítségével történő kezelése útján,

| — | mobilhálózat-szolgáltatók: olyan szervezetek, amelyek szolgáltatásokat vagy infrastruktúrákat nyújtanak a mobilhálózat-üzemeltetők számára hálózataik kiépítése és/vagy kezelése céljából. Ebbe a kategóriába a következők tartoznak: telekommunikációs készülékek gyártói; harmadik fél beszállítók, például felhőinfrastruktúra-szolgáltatók, rendszerintegrátorok, biztonsági és karbantartási vállalkozók, átviteli berendezések gyártói, |
| --- | --- |

—

mobilhálózat-szolgáltatók: olyan szervezetek, amelyek szolgáltatásokat vagy infrastruktúrákat nyújtanak a mobilhálózat-üzemeltetők számára hálózataik kiépítése és/vagy kezelése céljából. Ebbe a kategóriába a következők tartoznak: telekommunikációs készülékek gyártói; harmadik fél beszállítók, például felhőinfrastruktúra-szolgáltatók, rendszerintegrátorok, biztonsági és karbantartási vállalkozók, átviteli berendezések gyártói,

| — | csatlakoztatott készülékek gyártói és kapcsolódó szolgáltatók: olyan szervezetek, amelyek 5G hálózatokra csatlakoztatható termékeket vagy szolgáltatásokat (például okostelefonok, csatlakoztatott járművek, e-egészségügy) és az ehhez kapcsolódó, az 5G vezérlési tervben tárolt szolgáltatási összetevőket kínálnak, a szolgáltatásalapú architektúra vagy a Mobile Edge Computing fogalommeghatározása szerint, |
| --- | --- |

—

csatlakoztatott készülékek gyártói és kapcsolódó szolgáltatók: olyan szervezetek, amelyek 5G hálózatokra csatlakoztatható termékeket vagy szolgáltatásokat (például okostelefonok, csatlakoztatott járművek, e-egészségügy) és az ehhez kapcsolódó, az 5G vezérlési tervben tárolt szolgáltatási összetevőket kínálnak, a szolgáltatásalapú architektúra vagy a Mobile Edge Computing fogalommeghatározása szerint,

| — | egyéb érdekelt felek, többek között szolgáltatók és tartalomszolgáltatók. |
| --- | --- |

—

egyéb érdekelt felek, többek között szolgáltatók és tartalomszolgáltatók.

Mindezek az érdekelt felek fontos érdekeltek a biztonságot illetően, mind az 5G hálózatok kiberbiztonságához való hozzájárulás, mind pedig potenciális belépési pontként vagy támadási felületként. Ezért fontos felmérni az 5G ökoszisztémán belüli helyzetükkel kapcsolatos kockázatokat.

| 2.14. | A fenyegetések legfontosabb hagyományos kategóriái a titoktartást, az integritást és a rendelkezésre állást sértik. Konkrétan megállapítható, hogy az 5G hálózatokat célzó fenyegetési forgatókönyvek egy része különösen a következőkre vonatkozik:






  — | a helyi vagy globális 5G hálózat megszakadása (rendelkezésre állás), |
| --- | --- | --- |

2.14.

—

a helyi vagy globális 5G hálózat megszakadása (rendelkezésre állás),

| — | az adatforgalom kémlelése az 5G hálózati infrastruktúrában (titoktartás), |
| --- | --- |

—

az adatforgalom kémlelése az 5G hálózati infrastruktúrában (titoktartás),

| — | az adatforgalom módosítása vagy átirányítása az 5G hálózati infrastruktúrában (integritás és/vagy titoktartás), |
| --- | --- |

—

az adatforgalom módosítása vagy átirányítása az 5G hálózati infrastruktúrában (integritás és/vagy titoktartás),

| — | egyéb digitális infrastruktúrák vagy információs rendszerek megsemmisítése vagy megváltoztatása az 5G hálózatokon keresztül (integritás és/vagy rendelkezésre állás). |
| --- | --- |

—

egyéb digitális infrastruktúrák vagy információs rendszerek megsemmisítése vagy megváltoztatása az 5G hálózatokon keresztül (integritás és/vagy rendelkezésre állás).

| 2.15. | Az államok vagy államok által támogatott szereplők által jelentett veszélyeket rendkívüli jelentőségűnek tekintik, mivel azok ténylegesen a legsúlyosabb és legvalószínűbb fenyegetést képviselik, ugyanis motivációik, szándékaik és mindenekelőtt képességeik révén képesek lehetnek tartós és kifinomult támadásokat folytatni az 5G hálózatok biztonságosságának veszélyeztetése érdekében.
  Habár ezeknek a sebezhetőségeknek a nagy része nem csak az 5G hálózatokra jellemző, számuk és jelentőségük valószínűleg növekszik az 5G bevezetésével, mivel ez a technológia meglehetősen összetett, és a gazdaságok és társadalmak a jövőben nagyobb mértékben támaszkodnak majd erre az infrastruktúrára. |
| --- | --- |

2.15.

Habár ezeknek a sebezhetőségeknek a nagy része nem csak az 5G hálózatokra jellemző, számuk és jelentőségük valószínűleg növekszik az 5G bevezetésével, mivel ez a technológia meglehetősen összetett, és a gazdaságok és társadalmak a jövőben nagyobb mértékben támaszkodnak majd erre az infrastruktúrára.

| 2.16. | Különösen mivel az 5G hálózatok nagyrészt szoftveralapúak lesznek, a főbb biztonsági hibák, amelyek például a berendezésgyártók nem megfelelő szoftverfejlesztési folyamataiból fakadnak, megkönnyíthetik a szereplők számára, hogy szándékosan kiskapukat rejtsenek el a termékekben, és megnehezítsék azok felismerését. Ez megnövelheti annak az esélyét, hogy az ezekkel történő visszaéléseknek különösen súlyos és kiterjedt negatív hatásai legyenek. Míg a 4G kiberbiztonsági problémáit még nem sikerült teljes mértékben megoldani, az 5G problémák exponenciálisan növekedhetnek. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | Vannak tehát olyan folyamat- vagy konfigurációs biztonsági rések, amelyeket figyelembe kell venni:






  — | az 5G hálózatok védelmére, megfigyelésére és karbantartására szakosodott és képzett személyzet hiánya, |
| --- | --- | --- |

2.17.

—

az 5G hálózatok védelmére, megfigyelésére és karbantartására szakosodott és képzett személyzet hiánya,

| — | hiányosságok a megfelelő belső biztonsági ellenőrzésben, a felügyeleti gyakorlatban, a biztonsági irányítási rendszerekben és a kockázatkezelési gyakorlatban, |
| --- | --- |

—

hiányosságok a megfelelő belső biztonsági ellenőrzésben, a felügyeleti gyakorlatban, a biztonsági irányítási rendszerekben és a kockázatkezelési gyakorlatban,

| — | nem megfelelő biztonsági vagy működési karbantartási eljárások, mint például a szoftverfrissítés/a javításkezelés az 5G hálózatokban, |
| --- | --- |

—

nem megfelelő biztonsági vagy működési karbantartási eljárások, mint például a szoftverfrissítés/a javításkezelés az 5G hálózatokban,

| — | a 3GPP szabványok figyelmen kívül hagyása vagy helytelen végrehajtása, |
| --- | --- |

—

a 3GPP szabványok figyelmen kívül hagyása vagy helytelen végrehajtása,

| — | a hálózati tervezés vagy architektúra hiányosságai, ideértve a hatékony vészhelyzeti és folytonossági mechanizmusok hiányát, a nem megfelelő vagy helytelen konfigurációt, például a virtualizálásban, valamint az adminisztrációs vagy hozzáférési jogokban, |
| --- | --- |

—

a hálózati tervezés vagy architektúra hiányosságai, ideértve a hatékony vészhelyzeti és folytonossági mechanizmusok hiányát, a nem megfelelő vagy helytelen konfigurációt, például a virtualizálásban, valamint az adminisztrációs vagy hozzáférési jogokban,

| — | a hálózati elemek helyi és távoli elérésének nem megfelelő kritériumai, |
| --- | --- |

—

a hálózati elemek helyi és távoli elérésének nem megfelelő kritériumai,

| — | a biztonsági követelmények elégtelensége a beszerzési folyamatban: ez a sebezhetőség a beszállítók kiválasztásának nem megfelelő stratégiáiban vagy a biztonság más szempontokkal szembeni prioritásának hiányában jelentkezhet. |
| --- | --- |

—

a biztonsági követelmények elégtelensége a beszerzési folyamatban: ez a sebezhetőség a beszállítók kiválasztásának nem megfelelő stratégiáiban vagy a biztonság más szempontokkal szembeni prioritásának hiányában jelentkezhet.

| 2.18. | Az egyes szállítók kockázati profilját több tényező alapján kell értékelni, amelyek többek között a következők: annak lehetősége, hogy a beszállítót egy EU-n kívüli ország beavatkozása veszélyezteti, amelyet elősegítenek a beszállító és az adott harmadik ország kormánya közötti szoros kapcsolatok; harmadik országbeli jogszabályok, különösen akkor, ha ott nincsenek jogalkotási vagy demokratikus fékek és ellensúlyok, ahol ennek következtében a vállalat EU-ban működő leányvállalatai elriaszthatók az uniós jogszabályok betartásától, vagy ha az EU és a szóban forgó harmadik ország között nincs biztonsági vagy adatvédelmi megállapodás; a beszállító vállalati tulajdonjogának jellemzői; a harmadik ország azon képessége, hogy bármilyen nyomást gyakoroljon, a berendezés előállítási helyének vonatkozásában is; a beszállítói kiberbiztonsági gyakorlatok általános minősége, ideértve az ellátási lánc feletti ellenőrzés mértékét és azt, hogy megfelelő prioritásként kezelik-e a biztonsági gyakorlatokat. |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | A tagállamok megállapodtak arról, hogy intézkedéseket hoznak a már azonosított kockázatokra és a lehetséges jövőbeli kockázatokra való megfelelő és arányos reagálás biztosításának érdekében. Különösen vállalták annak biztosítását, hogy képesek lesznek korlátozni, tiltani és/vagy előírni az 5G hálózati berendezések szállítására, terjesztésére és üzemeltetésére vonatkozó kockázatalapú megközelítésnek megfelelő konkrét követelményeket és feltételeket. |
| --- | --- |

2.19.

| 2.20. | Ezt szem előtt tartva a tagállamoknak biztosítaniuk kell az alábbiakat:






  — | a mobilhálózat-üzemeltetők biztonsági követelményeinek szigorítása, például szigorú hozzáférés-ellenőrzés, a biztonságos működésre és ellenőrzésre vonatkozó szabályok, bizonyos funkciók kiszervezésének korlátozásai, |
| --- | --- | --- |

2.20.

—

a mobilhálózat-üzemeltetők biztonsági követelményeinek szigorítása, például szigorú hozzáférés-ellenőrzés, a biztonságos működésre és ellenőrzésre vonatkozó szabályok, bizonyos funkciók kiszervezésének korlátozásai,

| — | a beszállítók kockázati profiljának objektív és világos kritériumok alapján történő értékelése; következésképpen az összehangolt uniós kockázatértékelésben kritikusként és érzékenyként meghatározott kulcsfontosságú eszközök tekintetében, az arányosság és a jogbiztonság elve alapján, megfelelő korlátozások – többek között a hatékony kockázatcsökkentéshez szükséges kizárások – alkalmazása a magas kockázatúnak tekintett beszállítók esetében, |
| --- | --- |

—

a beszállítók kockázati profiljának objektív és világos kritériumok alapján történő értékelése; következésképpen az összehangolt uniós kockázatértékelésben kritikusként és érzékenyként meghatározott kulcsfontosságú eszközök tekintetében, az arányosság és a jogbiztonság elve alapján, megfelelő korlátozások – többek között a hatékony kockázatcsökkentéshez szükséges kizárások – alkalmazása a magas kockázatúnak tekintett beszállítók esetében,

| — | globálisan elismert és végrehajtott, konszenzuson alapuló biztonsági normák és bevált gyakorlatok bevezetése, |
| --- | --- |

—

globálisan elismert és végrehajtott, konszenzuson alapuló biztonsági normák és bevált gyakorlatok bevezetése,

| — | az egyes üzemeltetők által meghatározott megfelelő többszörös értékesítési stratégia, hogy elkerüljék vagy korlátozzák az egyetlen beszállítótól vagy hasonló kockázati profilú beszállítóktól való nagyobb mértékű függőséget, |
| --- | --- |

—

az egyes üzemeltetők által meghatározott megfelelő többszörös értékesítési stratégia, hogy elkerüljék vagy korlátozzák az egyetlen beszállítótól vagy hasonló kockázati profilú beszállítóktól való nagyobb mértékű függőséget,

| — | a hozzáférés és a kezelés szigorú ellenőrzése, a hálózat biztonságos működtetése és ellenőrzése az 5G hálózat elemeinek és/vagy folyamatainak tanúsítása során. E stratégiának a tagállamok és az üzemeltetők által végzett kockázatelemzésen kell alapulnia, hogy a több forgalmazóra kiterjedő stratégia választása ne növelje az üzemeltető hálózatának kockázati szintjét, |
| --- | --- |

—

a hozzáférés és a kezelés szigorú ellenőrzése, a hálózat biztonságos működtetése és ellenőrzése az 5G hálózat elemeinek és/vagy folyamatainak tanúsítása során. E stratégiának a tagállamok és az üzemeltetők által végzett kockázatelemzésen kell alapulnia, hogy a több forgalmazóra kiterjedő stratégia választása ne növelje az üzemeltető hálózatának kockázati szintjét,

| — | a beszállítók megfelelő szintű egyensúlya nemzeti szinten és a magas kockázatúnak ítélt beszállítóktól való függőség elkerülése, a berendezések fokozottabb interoperabilitásának előmozdítása révén, |
| --- | --- |

—

a beszállítók megfelelő szintű egyensúlya nemzeti szinten és a magas kockázatúnak ítélt beszállítóktól való függőség elkerülése, a berendezések fokozottabb interoperabilitásának előmozdítása révén,

| — | diverzifikált és fenntartható 5G ellátási lánc fenntartása a hosszú távú függőség elkerülése érdekében, teljes mértékben kihasználva az EU közvetlen külföldi befektetéseinek ellenőrzésére szolgáló eszközöket, a piacvédelmi eszközöket, a versenyszabályokat és az EU beszerzésekre vonatkozó szabályait, |
| --- | --- |

—

diverzifikált és fenntartható 5G ellátási lánc fenntartása a hosszú távú függőség elkerülése érdekében, teljes mértékben kihasználva az EU közvetlen külföldi befektetéseinek ellenőrzésére szolgáló eszközöket, a piacvédelmi eszközöket, a versenyszabályokat és az EU beszerzésekre vonatkozó szabályait,

| — | az EU belső képességeinek erősítése az 5G és az 5G utáni technológiák terén a vonatkozó uniós programok és finanszírozások felhasználásával; tagállamok közötti koordináció a szabványosításban a „tesztelési” és „ellenőrzési” képességek megerősítésével; konkrét biztonsági célok elérése; releváns uniós tanúsítási rendszerek kifejlesztése az informatikai biztonsági jogszabályok alapján, valamint az interoperabilitás elősegítése. |
| --- | --- |

—

az EU belső képességeinek erősítése az 5G és az 5G utáni technológiák terén a vonatkozó uniós programok és finanszírozások felhasználásával; tagállamok közötti koordináció a szabványosításban a „tesztelési” és „ellenőrzési” képességek megerősítésével; konkrét biztonsági célok elérése; releváns uniós tanúsítási rendszerek kifejlesztése az informatikai biztonsági jogszabályok alapján, valamint az interoperabilitás elősegítése.

| 2.21. | Amint az Európai Bizottság többször hangsúlyozta, az európai belső piac nyitott és az is marad mindazok számára, akik Európába tartanak, mindaddig, amíg mindenki tiszteletben tartja az objektív kritériumokon alapuló egyértelmű és szigorú szabályokat. |
| --- | --- |

2.21.

| 2.22. | A Tanács 2020. június 6-án hangsúlyozta a digitális szuverenitás és együttműködés megerősítésének fontosságát az EU-ban, valamint a szinergiák létrehozását olyan uniós programokon keresztül, mint például az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz és a Digitális Európa program, a digitális készségek és az adatgazdaság fejlesztése, a mesterséges intelligencia és az informatikai biztonság fontossága, valamint a digitalizáció által a zöld megállapodás céljainak elérésében betöltött aktív szerep mellett. |
| --- | --- |

2.22.

3.   Az Európai Bizottság közleménye

| 3.1. | A kiberbiztonsági kommunikációs csoport 5G biztonsági eszközkészletére válaszul az Európai Bizottság:






  — | a tagállamok kérésének megfelelően az 5G infrastruktúra és az ellátási lánc biztonságának biztosítása érdekében jár el, adott esetben a rendelkezésére álló valamennyi eszköz felhasználásával, |
| --- | --- | --- |

3.1.

—

a tagállamok kérésének megfelelően az 5G infrastruktúra és az ellátási lánc biztonságának biztosítása érdekében jár el, adott esetben a rendelkezésére álló valamennyi eszköz felhasználásával,

| — | felhívja a tagállamokat és az intézményeket, hogy biztosítsák a hatékony kockázatcsökkentési stratégiák végrehajtását, és fogadjanak el további uniós szintű koordinációs intézkedéseket az 5G kiberbiztonságának összehangolt megközelítése érdekében, |
| --- | --- |

—

felhívja a tagállamokat és az intézményeket, hogy biztosítsák a hatékony kockázatcsökkentési stratégiák végrehajtását, és fogadjanak el további uniós szintű koordinációs intézkedéseket az 5G kiberbiztonságának összehangolt megközelítése érdekében,

| — | felhívja a tagállamokat, hogy hajtsák végre az eszközcsomag következtetéseiben javasolt intézkedéscsomagot, és készítsenek közös jelentést azok végrehajtásáról, miközben a Kiberbiztonsági Együttműködési Csoport folytatja az eszközcsomag végrehajtásának támogatását, |
| --- | --- |

—

felhívja a tagállamokat, hogy hajtsák végre az eszközcsomag következtetéseiben javasolt intézkedéscsomagot, és készítsenek közös jelentést azok végrehajtásáról, miközben a Kiberbiztonsági Együttműködési Csoport folytatja az eszközcsomag végrehajtásának támogatását,

| — | a hatáskörébe tartozó területeken intézkedéseket ír elő az 5G hálózatok és a változatos 5G értéklánc kiberbiztonságának, a műszaki szabványosításnak és a tanúsításnak, a közvetlen külföldi befektetéseknek, a piacvédelemnek és a versenynek, a beszerzéseknek és az informatikai diplomáciának, valamint a saját – különösen a K+I, a kohézió és a fejlesztés területét felölelő – programjainak és alapjainak támogatása érdekében. |
| --- | --- |

—

a hatáskörébe tartozó területeken intézkedéseket ír elő az 5G hálózatok és a változatos 5G értéklánc kiberbiztonságának, a műszaki szabványosításnak és a tanúsításnak, a közvetlen külföldi befektetéseknek, a piacvédelemnek és a versenynek, a beszerzéseknek és az informatikai diplomáciának, valamint a saját – különösen a K+I, a kohézió és a fejlesztés területét felölelő – programjainak és alapjainak támogatása érdekében.

4.   Általános megjegyzések

| 4.1. | Az EGSZB meg van győződve arról, hogy az új 5G technológiák képesek átalakítani a világgal való kölcsönhatás módját, lehetőséget kínálva új alkalmazások, üzleti modellek, új életmód, intelligens gyárak, magasabb termelékenység és az állampolgárok számára kínált új minőségi szolgáltatások számára. Potenciálisan megnyithatják az ajtót a forradalmi technológiák, mint például az automatizált autók, illetve a fejlett gyártási és elosztó rendszerek előtt, valamint lehetővé teszik több ezer összekapcsolt eszköz használatát, amelyeknek a dolgok internetéhez tartozva mindennapi világunk részeivé kell válniuk. Az EGSZB azonban azt szeretné, hogy az Európai Bizottság erősítse meg az 5G hatás- és megvalósíthatósági tanulmányait, valamint költség-haszon elemzéseit a 4G technológia vagy az optikai távközlés használatához képest. Az EGSZB alapvető fontosságúnak tartja, hogy az 5G a jobb körforgásos erőforrás-gazdálkodás elérésére és az energiával kapcsolatos jelentős szén-dioxid-lábnyom csökkentésére irányuljon. Az EGSZB szerint kezelni kell a társadalmi strukturális változásokat, méghozzá egy méltányos és gördülékeny átmenet elősegítésével és a készséghiány problémájának kezelésével, hogy jobban fizetett, rugalmas, magas képzettséget igénylő munkahelyek jöjjenek létre. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | A három veszélyforrás – az ellenőrizhetetlen világjárványok, az elégtelen gazdaságpolitikai arzenál és a geopolitikai „fekete hattyúk” – tartós válságba taszíthatja a világgazdaságot, hatására pedig szűkülhet vagy összeomolhat a pénzügyi piac. Ugyanakkor az európai társadalom valamennyi alkotóeleme egyre inkább tudatában van annak, hogy a fenntartható gazdasági fejlődés és a folyamatban lévő digitális forradalom érdekében – amelynek az 5G képviseli az egyik fő eszközét – olyan módszereket kell alkalmazni, amelyek egyszerre biztosítják a technológiai szuverenitását, a magasabb termelékenységet és a rendelkezésre álló erőforrások hatékonyabb felhasználását a megfelelő jogi-szabályozási és gazdasági-pénzügyi keret támogatásával. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Az EGSZB sürgeti az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy valósítsák meg a digitális egységes piacot, ideértve az 5G szolgáltatások integrálásának és felhasználásának kapacitásépítését az európai iparágak versenyképességének védelme és javítása érdekében: felszólítja az Európai Bizottságot, hogy szigorúan kövesse nyomon a az 5G telepítése és valós felhasználása terén elért eredményeket, és felhívja a tagállamokat, hogy gyorsítsák tovább a folyamatot, figyelembe véve a biztonság és védelem minden szempontját, ideértve az 5G technológiáknak a népesség egészségére és az élő ökoszisztémákra gyakorolt hatásait, a társadalmi-gazdasági, a versenyképességre, illetve a oktatás és képzés terén kifejtett hatásait, továbbá az olyan alapvető jogok tiszteletben tartásának garantálását, mint például a tulajdonhoz vagy a magánélethez való jog és a személyes adatok biztonsága. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Az EGSZB arra kéri az EU-t, hogy töltsön be globális vezető szerepet az 5G mobiltechnológia következő generációjában, amelyet olyan biztonságos digitális infrastruktúrával látnak el, amely Európa új, korszerű ipari stratégiájának szilárd építőeleme az új mobil összeköttetések radikális megváltoztatásán keresztül, valamint hatalmas dinamikus potenciállal rendelkezik, és képes növelni a termelékenységet, a gazdaságot és bővíteni a polgárok számára nyújtott szolgáltatásokat, fokozni jólétüket, illetve az éghajlat és a környezet védelmét, miközben az EU-t az 5G forradalom élvonalába helyezi. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Tekintettel arra, hogy a kiberbiztonság és a nemzetbiztonság két elválaszthatatlanul összekapcsolódó fogalom, az EGSZB úgy véli, hogy az uniós tagországok nemzetbiztonságával kapcsolatos döntéseket az EU kontextusában kell meghozni, a nem műszaki jellegű vizsgálatokat pedig objektíven kell alkalmazni, olyan, egész Európára kiterjedő kockázatértékelési kritériumok alapján, amelyek egy kiszámítható és harmonizált európai szabályozási környezet biztosításához szükségesek, és amelyek garantálják a teljes interoperabilitást. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Az EGSZB úgy véli, hogy az információ minősége és a kommunikáció formái – az úgynevezett kontextushatás vagy a releváns helyzet –, továbbá az észlelhetőség jelentősen befolyásolják a befogadók viselkedési lehetőségeit. A fogyasztói szerepvállalás ösztönzésének célja tehát a fogyasztók oktatására és képességeinek megerősítésére szolgáló olyan eszközök azonosítása, amelyek aktív szereplővé teszik őket a digitális piacon. Az EGSZB elismeri, hogy a tudományos közösség túlnyomó többségének konszenzusára alapozva naprakész és helytálló információkat kell szolgáltatni az állampolgároknak az 5G előnyeiről és kockázatairól, jelezve azokat a szempontokat, amelyekben ez a konszenzus bizonytalan. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Az EGSZB meggyőződése, hogy az európai digitális piachoz való hozzáférésnek továbbra is megkülönböztetés nélkül szabadnak kell maradnia minden vállalkozás számára, a határozott és egyértelmű szabályok, szabványok, értékelési és biztonsági kritériumok európai keretének tiszteletben tartása mellett, amelyek középpontjában az európai technológiai szuverenitás helyreállítása és újraindítása áll. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Habár az öt legfontosabb infrastrukturális szolgáltató között két európai, két kínai és egy koreai beszállító található (13), és egyetlen nagyobb európai vállalat sem szerepel az elsők között az 5G eszközök és lapkakészletek gyártása terén; az EGSZB meg van győződve arról, hogy garantálni kell a több beszállítóval való együttműködést, amelyek közül legalább egynek európai tulajdonban kell lennie, és hogy biztosítani kell a hardver- és szoftverkomponensek átjárhatóságának és teljes körű működtethetőségének keretét, a maradéktalan európai technológiai szuverenitás biztosítása érdekében, erős nemzetközi együttműködés és a piacok nyitottsága, hozzáférhetősége és működése teljes körű kölcsönössége keretében. Ez a diverzitás mindaddig alkalmazható, amíg a szolgáltatások interoperabilitása lehetséges, és a kiberbiztonsági kockázatok a sokféleség miatt nem növekednek. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Az EGSZB véleménye szerint elengedhetetlen, hogy Európa középtávon ezen a területen az autonómiára és az önellátásra összpontosítson azáltal, hogy erőteljesen támogatja a kutatást és sok európai vállalatot. Az EGSZB üdvözli az 5G technológia bevezetésével járó biztonsági és védelmi kockázatok kezelése céljából a tagállamok által elfogadott, az európai értékelésben már azonosított intézkedéscsomagot. Úgy véli azonban, hogy az uniós szinten javasolt, a nem ionizáló sugárzás elleni védelemmel foglalkozó nemzetközi bizottság (ICNIRP) által frissített iránymutatásain alapuló és az Egészségügyi Világszervezet (WHO) által elismert, elektromágneses terekre vonatkozó szigorú és biztonságos expozíciós határértékeket az 5G-re tervezett valamennyi frekvenciasávra alkalmazni kell (14): az ICNIRP-határértékek az elővigyázatosság elvén alapulnak, mivel ezek ötvenszer alacsonyabbak a rendelkezésre álló tudományos bizonyítékok alapján megállapított közegészségügyi hatásszinteknél. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Az EGSZB mindazonáltal megjegyzi, hogy az ICNIRP-t nem ismeri el az egész tudományos közösség, és egyes tudósok az észszerűen elérhető legalacsonyabb szint elvének megfelelően sokkal szigorúbb lakossági expozíciós határértékeket támogatnak. Az 5G kommunikációs infrastruktúra kiegészítésére javasolható megoldások között szerepel a rögzített adatátviteli összeköttetések használata a meglévő nem rádiós technológiákkal (Ethernet kábelek, száloptika stb.) olyan helyzetekben, amikor azok használata rögzített (pl. ATM-ek, bankfiókok, ipari robotok, távvezérelt orvosi robotok stb.), vagy nagy adatfelhasználók (digitális szolgáltatók, vállalatok/vállalkozások stb.), illetve rögzített, nem hordozható helyeken elhelyezkedő dolgok internete esetén (intelligens otthon, okos város, közüzemi érzékelők stb.). |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Az Európai Bizottságnak, az EP-nek, a Tanácsnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek demokratikus keretet kell biztosítaniuk a konzultációhoz, ahol tudományos vagy technológiai kérdéseket, jogi garanciákat és az érintett intézményeknek a civil társadalom kérdéseire adott válaszait ismertethetik a nyilvánossággal. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Az EGSZB szerint a nemzeti szabályozó hatóságok hatáskörén és a távközlési szolgáltatók szerepén alapuló megfelelő intézkedések mellett nagyobb hangsúlyt kell fektetni a felhasználók, a polgárok és az érintett civil társadalmi szervezetek eszközeire, amelyek korlátozottak és nem hatékonyak. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Az EGSZB elismeri (15) az elektromágneses túlérzékenység (EHS) problémájának létezését, és kifejezte ezzel kapcsolatos aggodalmait, ugyanakkor biztatónak tartja, hogy további mélyreható kutatások folynak a probléma és annak okai megértése érdekében. Sürgeti továbbá az Európai Bizottságot, hogy folytassa és frissítse az e területen folytatott munkát. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Az EGSZB alapvető fontosságúnak tartja az 5G távközlési és alkalmazásszolgáltatók hitelességét, mivel az internetes információkezelés az összesített adatszolgáltatás alapját képezi, ahol a felhasználók az adatokat technológiai, jogi és pénzügyi mechanizmusok révén, objektumok, gépek és algoritmusok közvetlen összekapcsolásával gyűjtik össze és dolgozzák fel. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Az EGSZB az adatok feletti rendelkezési joggal kapcsolatos koncepciók helyett a magánszemélyek és a jogi személyek adatokkal kapcsolatos jogainak meghatározására való áttérést javasolta (16). A fogyasztóknak ellenőrizniük kell a csatlakoztatott eszközök által előállított adatokat annak érdekében, hogy garantálják a fogyasztók magánéletének védelmét a hozzáférhetőség, az átjárhatóság és az adatátvitel során, biztosítva ugyanakkor a megfelelő adatvédelmet és a titoktartást, a tisztességes versenyt és a fogyasztók rendelkezésére álló szélesebb választékot. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Az általános adatvédelmi rendeletet (GDPR) illetően egyértelműen meg kell határozni az alkalmazási lehetőségeket a gépek és tárgyak összekapcsolhatóságának fényében az egységes alkalmazás, valamint a magas szintű adat- és fogyasztóvédelem megvalósítása céljából, továbbá felül kell vizsgálni a polgári jogi felelősségre vonatkozó szabályokat, hogy ezeket alkalmazni lehessen azokra a helyzetekre, ahol egyre inkább szoftverek döntenek, a teljes körű biztonság keretén belül. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Az EGSZB elengedhetetlennek tartja, hogy a tagállamok betartsák az EU eszközkészletében szereplő stratégiai és technikai ajánlásokat, és elkerüljék olyan speciális nemzeti megközelítések kidolgozását, mint például a kiegészítő tesztek és tanúsítások, amelyek a piac széttöredezettségéhez vezethetnek, késleltethetik a technológiák bevezetését, és inkoherenciát okozhatnak a piacokon, ami azzal a kockázattal is jár, hogy veszélyeztetik a tesztelési és tanúsítási rendszerekbe vetett bizalmat. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Az EGSZB véleménye szerint alapvető fontosságú – az Európa által is egyre inkább támogatott – globális szabványok, valamint a megosztott és elismert bevált gyakorlatok használata a veszélyek hatékony kezelése, a méretgazdaságosság, a széttöredezettség elkerülése és az európai rendszerek interoperabilitásának garantálása érdekében. A műszaki szabványokról folytatott megbeszélésekre szükség van ahhoz, hogy biztosítsák a vállalatok számára, hogy ismét versenyezhessenek és részt vehessenek ezekben az alapvető tevékenységekben, amelyek lehetővé teszik az olyan fejlett technológiák, mint például az 5G és a mesterséges intelligencia bevezetését valamennyi piacon. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | Az EGSZB különösen fontosnak tartja a beszállítók kockázati profiljának értékelését és az összehangolt uniós kockázatértékelésben kritikusként és érzékenyként meghatározott kulcsfontosságú eszközök tekintetében megfelelő korlátozások – többek között a hatékony kockázatcsökkentéshez szükséges kizárások – alkalmazását a magas kockázatúnak tekintett beszállítók esetében. |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | Az EGSZB fontosnak tartja az üzemeltetők és a beszállítók új műszaki biztonsági funkciókra fordított beruházásainak támogatását, amelyek mellett a piacnak képesnek kell lennie felismerni és jutalmazni mindazon kezdeményezéseket, amelyek célja a rendszerek biztonságának és ellenálló képességének növelése. A biztonságba történő beruházások jobb láthatósága új elemekkel bővítheti a piaci jutalmazást. |
| --- | --- |

4.20.

| 4.21. | Az EGSZB határozottan támogatja az ipari fejlesztés és az 5G bevezetésének támogatására irányuló közös beavatkozásokat: a lehetséges kudarcok vagy az 5G értéklánc piaci hiányosságainak vizsgálatát, amelynek célja, hogy igazolják a célzott beavatkozásokat a következő hosszú távú költségvetés vagy az 5G kiberbiztonsággal (biztonság és védelem) kapcsolatos esetleges közös európai érdekű projekt keretében. |
| --- | --- |

4.21.

| 4.22. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy bár a digitális infrastruktúra ellenállónak és erősnek bizonyult a Covid19-válság idején, további beruházásokra van szükség az 5G infrastruktúrába annak érdekében, hogy áthidalhatóvá váljon a továbbra is fennálló digitális szakadék, amely korlátozhatja az állampolgárok hozzáférését az e-egészségügyhöz, az e-tanuláshoz és a távoli munkavégzéshez. |
| --- | --- |

4.22.

| 4.23. | A technológiai diplomácia szempontjából az EGSZB elengedhetetlennek tartja, hogy az EU kiegyensúlyozottabb, kölcsönös feltételeket biztosítson a kereskedelem és a beruházások számára, különös tekintettel a vállalkozások piacra jutására, a támogatásokra, a közbeszerzésre, a technológiaátadásra, az ipari tulajdonra, valamint a szociális és környezetvédelmi normákra (főként mivel „alternatív irányítási modelleket támogató rendszerszintű versenytársak” vannak), miközben ösztönzi a teljes versenyt és a technikai innovációt a piacon. |
| --- | --- |

4.23.

| 4.24. | Az EGSZB határozottan támogatja a változatos és fenntartható 5G ellátási lánc fenntartásának szükségességét a hosszú távú függőség elkerülése érdekében, több beszállító jelenlétének biztosítását a helyettesíthetőség és interoperabilitás keretei között, és még inkább támogatja az 5G és az 5G utáni európai kapacitási és technológiai szuverenitási programokat és kezdeményezéseket a 2021–2027 közötti pénzügyi kereten belül. |
| --- | --- |

4.24.

| 4.25. | A 2020. május 27-én elfogadott európai helyreállítási tervvel kapcsolatban a 2020 Digital Economy and Society Index (a 2020. évi digitális gazdaság és társadalom indexe, DESI) nyújt tájékoztatást az európai szemeszter digitális ajánlásait alátámasztó országspecifikus elemzéssekkel kapcsolatban. Ez elősegíti a tagállamok számára, hogy megcélozzák és rangsorolják reform- és beruházási igényeiket, ezáltal megkönnyítve az 560 milliárd eurós helyreállítási és ellenálló képességet javító eszközhöz való hozzáférést. Az eszköz forrásokat biztosít a tagállamok számára gazdaságaik ellenállóbbá tételéhez, valamint annak biztosításához, hogy a beruházások és a reformok támogassák a zöld és a digitális átmenetet. Mivel a világjárvány jelentős hatással bírt a DESI-nek mind az öt dimenziójára, az 5G-re vonatkozó 2020. évi következtetéseket az Európai Bizottság és a tagállamok által a válság kezelésére és a fellendülés támogatására tett számos intézkedéssel összefüggésben kell értelmezni. |
| --- | --- |

4.25.

Kelt Brüsszelben, 2020. szeptember 16-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  Az EUMSZ 168. cikkének (1) bekezdése: „Az Unió fellépése, amely kiegészíti a nemzeti politikákat ...”.

1

(2)  COM(2016) 587.

2

(3)  COM(2016) 590.

3

(4)  COM(2016) 591.

4

(5)  COM(2016) 176.

5

(6)  COM(2016) 589.

6

(7)  COM(2016) 588.

7

(8)  HL C 125., 2017.4.21., 74. o.

8

(9)  Az Európai Bizottság (EU) 2019/534 ajánlása (2019. március 26.) az 5G hálózatok kiberbiztonságáról (HL L 88., 2019.3 29., 42. o.).

9

5G hálózatok kiberbiztonságáról

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1148 irányelve (2016. július 6.) a hálózati és információs rendszerek biztonságának az egész Unióban egységesen magas szintjét biztosító intézkedésekről (HL L 194., 2016.7.19., 1. o.).

10

(11)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/cybersecurity-5 g-networks-eu-toolbox-risk-mitigating-measures

11

(12)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/secure-5 g-deployment-eu-implementing-eu-toolbox-communication-commission

12

(13)  Jelenleg az Ericsson, a Nokia, a Huawei, a ZTE és a Samsung az öt globális beszállító.

13

(14)  EP – E-003040/2019 Stella Kyriakides válasza az Európai Bizottság nevében (2020. 01. 17.).

14

(15)  HL C 242., 2015.7.2., 31. o.

15

(16)  HL C 353., 2019.10.18., 79. o.

16

---

| 2020.12.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 429/290 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 429/290

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Európai adatstratégia

[COM(2020) 66 final]

(2020/C 429/38)

| Előadó: | Antonio GARCÍA DEL RIEGO |
| --- | --- |

Előadó:

Antonio GARCÍA DEL RIEGO

| Felkérés: | Európai Bizottság, 2020.4.22. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke |
| Elnökségi határozat: | 2020.2.18. |
| Illetékes szekció: | „Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2020.7.23. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2020.9.18. |
| Plenáris ülés száma: | 554. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 216/0/2 |

Felkérés:

Európai Bizottság, 2020.4.22.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke

Elnökségi határozat:

2020.2.18.

Illetékes szekció:

„Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2020.7.23.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2020.9.18.

Plenáris ülés száma:

554.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

216/0/2

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság európai adatstratégiára irányuló javaslatát, amely prioritásként kezeli az adatok ágazatok közötti megosztását, és az adathasználat, az adathozzáférés és az adatkormányzás jogalkotási, ágazatspecifikus intézkedések révén való fejlesztésére törekszik. Egy nagyratörő adatstratégia megfelelő választ jelenthet arra a sürgető igényre, hogy növeljük az EU adatkapacitását. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Az EGSZB támogatja az Európai Bizottságnak azt a javaslatát, hogy az uniós adatarchitektúra átfogó kialakítása megerősítse az egyéneknek az adataik felhasználásával kapcsolatos jogait, az adataik védelmét és az azok feletti ellenőrzésüket, valamint az ezzel kapcsolatos tudatosságot, és hogy felhatalmazza őket „személyes adatterek”, egyértelműbb biztosítékok, valamint az egyének – az általános adatvédelmi rendelet 20. cikke szerinti – adathordozhatósághoz való jogának megerősítése révén (1). |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Az EGSZB felkéri az Európai Bizottságot, hogy dolgozzon ki egyértelműbb stratégiát az adatokra irányuló jogi keret fejlesztésére. Ezt a magas szintű adatvédelmi normáknak, az ágazatközi és felelős adatmegosztásnak, az ágazatközi adatkormányzás és az adatminőség egyértelmű kritériumainak, valamint az adatok egyének általi fokozottabb ellenőrzésének ötvözésével kell kiépíteni. Az EGSZB azt is javasolja, hogy a stratégia finanszírozási megközelítését tegyék egyértelműbbé, és javaslatokat tesz a készséghiány orvoslására. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Az EGSZB úgy véli, hogy az európai adatvezérelt platformok fejlesztésének európai értékeket kell tükröznie, többek között azáltal, hogy az egyéneket állítják a középpontba. Az EGSZB véleménye szerint a jelenlegi fogyasztóközpontú megközelítésnek magában kellene foglalnia az emberi vezérlés megközelítését, amely az adathasználat tekintetében egy etikai dimenziót is tartalmaz. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Az EGSZB sajnálja, hogy a hatálybalépése után két évvel az általános adatvédelmi rendelet végrehajtása nem megfelelő, és továbbra is vannak eltérések. Az Európai Bizottságnak meg kell oldania ezeket a problémákat, többek között annak biztosítására ösztönözve a tagállamokat, hogy az egész EU-ban minden egyén teljes mértékben élvezhesse az őt megillető jogokat. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Az EGSZB úgy véli, hogy az egységes piac megvalósítása elengedhetetlen feltétele a közös adatterek működésének. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | A megosztott adatok érzékeny voltára való tekintettel az EGSZB hangsúlyozza, hogy hozzájárulási, ellenőrzési, szankcionálási és felügyeleti mechanizmusok révén megfelelő biztosítékokat kell nyújtani a személyes adatok védelmére, és biztosítani kell, hogy az adatokat anonimizálják (és hogy ne lehessen megszüntetni azok anonim jellegét). |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Az EGSZB azt ajánlja, hogy az Európai Bizottság a stratégiába foglalja bele az adatok feletti rendelkezési jog fogalmának meghatározására vonatkozó javaslatát. A folyamatban lévő jogi viták következtében az egyének jelenleg nem tudják biztosan megállapítani, hogy milyen igényeket fogalmazhatnak meg. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Az EGSZB kéri, hogy folytassanak fokozott párbeszédet a civil társadalommal, valamint felhívja a figyelmet arra, hogy egyértelműbb iránymutatást kell nyújtani a kkv-k számára az adatmegosztási mechanizmusokkal kapcsolatban, mivel mindkét tényező kulcsfontosságú lesz az adatterekben való széles körű részvételhez. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Az EGSZB ismételten hangsúlyozza, hogy az egységes adatpiacnak biztosítania kell, hogy a személyes adatokra ne ugyanazok a szabályok vonatkozzanak, mint az árukra és szolgáltatásokra, azaz ne történjen meg az, hogy idővel nem személyes adatnak tekintik őket (2). |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Az Európai Bizottságnak biztosítania kell, hogy a jogi keret egyenlő hozzáférést biztosítson az adatokhoz minden vállalkozás számára – legyenek akár kisvállalkozások, akár nagyvállalatok –, és foglalkozzon az erőfölénnyel rendelkező platformok piaci erejének kérdésével. Az Európai Bizottságnak általában sokkal világosabb és konkrétabb javaslattal kellene előállnia az adatterek ellenőrzésére és kezelésére vonatkozóan, beleértve azt is, hogy az érdekelt felek hogyan fognak adatokat megosztani. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Az EGSZB kiemeli, hogy mindenképpen foglalkozni kell a személyre szabott termékek egyénekre gyakorolt hatásával (például diszkrimináció) és az adatmegosztás vállalkozásokra gyakorolt hatásával. A jogi keretnek szigorú biztonsági előírásokat és szellemitulajdon-jogokat kell biztosítania. Gondoskodni kell a származtatott adatok védelméről, és nem vonatkozhat rájuk kötelező hozzáférés és átadás. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy sürgősen fejleszteni kell a digitális készségeket és a digitális jártasságot az oktatáson és képzésen keresztül, többek között a Digitális Kompetenciakeretre támaszkodva, valamint arra ösztönözve a tagállamokat, hogy minden oktatási szinten javítsák az egész életen át tartó oktatást azon készségek tekintetében, amelyekre a legnagyobb lesz az igény (3). Ez biztosítja majd, hogy az egyének olyan hozzáértő szereplőkké váljanak, akiket az adataikkal, az óriási méretű adathalmazokat kezelő alkalmazásokkal és az adatkormányzással kapcsolatos nagyobb tudatosság és az azok felett gyakorolt nagyobb ellenőrzés jellemez, és akik megértik digitális környezetüket és az azzal járó kockázatokat (például személyre szabás) (4). |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | Az EGSZB felkéri az Európai Bizottságot, hogy fogalmazza meg világosabban és erősítse meg az illetékes hatóságok, fogyasztói szervezetek és független szervek szerepét, amely nagy jelentőséggel bír az ágazati kezdeményezések irányításában, az üzleti megfelelés biztosításában és a felhasználóknak nyújtott iránymutatásban, tanácsadásban és képzésben. |
| --- | --- |

1.14

2.   Általános megjegyzések: A megfelelő adatstratégia

| 2.1 | Az EGSZB egyetért azzal, hogy az Európai Bizottság nagy hangsúlyt fektet az adatokra, amelyek kulcsfontosságúak az egyének élete és az üzleti tevékenységek szempontjából. A digitalizáció és a technológiai fejlesztések megnövelték az előállított adatok körét és gyakoriságát, valamint megkönnyítették az adatok tárolását, feldolgozását, elemzését és továbbítását. Az adatvezérelt szolgáltatások növelik az ügyfelek kényelmét, segítenek teljesíteni az elvárásaikat, és javítják a meglévő ipari folyamatokat. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Az EGSZB egyetért azzal, hogy az adatvezérelt innováció az európai gazdasági növekedés és versenyképesség kritikus hajtóereje, és szerepét korlátozza az Unió rendelkezésére álló ipari és felhasználói szintű adatok hiánya. Az EGSZB egyetért az Európai Bizottság javaslatával, melynek célja ennek kezelése, valamint az ágazatközi adatfelhasználás, adatmegosztás és adathozzáférés javítása az általános adatvédelmi rendelet előírásainak szigorúan megfelelő közös adatterek, közös technikai és jogi szabályok és normák, valamint kiegészítő intézkedések révén. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Az EGSZB úgy véli, hogy az adatstratégia kulcsfontosságú lesz abban, hogy támogassa Európa technológiai szuverenitását a biztos és biztonságos adatmegosztás és adathozzáférés érdekében, valamint az európai polgárok adataik feletti ellenőrzésének megerősítésében, és előnyökkel jár majd az egyének és a vállalkozások számára. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Az EGSZB egyetért azzal, hogy az adatokhoz való hozzáférés ágazatspecifikus megközelítése a legmegfelelőbb eszköz arra, hogy konkrét megoldások szülessenek az egyes ágazatok sajátosságaira és piaci hiányosságaira, miközben a legerősebb biztosítékokat garantálják a fogyasztók védelmére (5). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Az EGSZB osztja az Európai Bizottság arra vonatkozó aggályait, hogy az információs rendszerek jelentős interoperabilitási problémái korlátozzák az Unió adatátviteli és -megosztási képességét. A Covid19-válság nyilvánvalóvá tette a teljes körű adat-ökoszisztéma szükségességét és hasznosságát – mivel az adatok nem korlátozódnak bizonyos ágazatokra –, beleértve az egyének biztonságát szolgáló megoldások kidolgozását (például a földrajzi helymeghatározás és az egészségügyi adatok tekintetében) és az elszigetelődés elkerülését. Az egészségügyben a kutatók a különböző ágazatok által összegyűjtött, a közegészségügy számára fontos adatokat felhasználhatnák a gyógyszerfejlesztés felgyorsításához és a betegségek jobb megértéséhez. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Az EGSZB egyetért azzal, hogy az adatvezérelt innovációt korlátozza a készséghiány, az adatműveltséggel rendelkező munkavállalók hiánya az Unióban és a csekély mértékű digitális jártasság. Az EGSZB üdvözli a stratégia azon célját, hogy „egy közös európai készségadatteret” hozzon létre, és szintén üdvözli az Európai Bizottság digitális oktatási cselekvési tervének következő módosítását. |
| --- | --- |

2.6

3.   Az adatokra vonatkozó uniós keret fejlesztése: Általános megjegyzések

Az adatokra vonatkozó uniós keret továbbfejlesztését illetően az EGSZB kiemeli a téma alapvető etikai vonatkozását. Ezzel a kérdéssel foglalkozik a 2016-ban az EGSZB megbízásából készült tanulmány az óriási méretű adathalmazok etikai vonatkozásairól (6), amely több szempontból (tudatosság, ellenőrzés, bizalom, rendelkezési jog, megfigyelés és biztonság, digitális személyazonosság, személyre szabott valóság, anonim jelleg megszüntetése, digitális szakadék, adatvédelem) vizsgálja az adatvédelem és az önrendelkezés szükségességét az egyének körében. Az EGSZB javasolja, hogy ezeket tekintsék vezérelvnek minden szakpolitika esetében.

3.1   Adatvédelmi normák

| 3.1.1 | Az EGSZB felhívja az Európai Bizottságot, hogy hangsúlyozza, hogy továbbra is az egyéneknek kell ellenőrzést gyakorolniuk az adatok felett, mivel az adatgyűjtés és az adatmegosztás érinti a magánéletüket és az egyenlőséget. Az ágazatközi adathasználat lehetővé teszi a vállalkozások számára, hogy adatokkal töltsék fel és javítsák meglévő folyamataikat, hatékonyabban nyújtsanak információt, valamint hogy új, személyre szabott termékeket és élményeket nyújtsanak a fogyasztóknak. Különösen a felhasználói szintű adatok nyújtanak betekintést az anonimizált adatok által fel nem fedett belső jellemzőkbe, szükségletekbe és magatartásokba, és pozitív tovagyűrűző hatást fejtenek ki jóval azon az ágazaton túl, amelyben az adatokat eredetileg előállították. A pénzügyi ágazatban például az ágazatközi adatmegosztás javíthatja a kockázatelemzést és a cash flow előrejelzést, segíthet a csalások felderítésében, javíthatja az egyéneknek a túlzott eladósodottság kezelésére való képességét, valamint előmozdíthatja a pénzügyi kirekesztés felszámolását és a pénzügyi oktatást. A személyre szabás ugyanakkor kockázatokhoz, például hátrányos megkülönböztetéshez, visszaéléshez és manipulációhoz vezethet a kiszolgáltatott helyzetben lévő fogyasztók esetében. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Az Európai Bizottságnak orvosolnia kell az általános adatvédelmi rendelet nem megfelelő és széttagolt végrehajtását, annak eltérő értelmezéseit és az adatvédelmi hatóságok erőforrásainak hiányos voltát. Az általános adatvédelmi rendelet – amelyet 2012-ben dolgoztak ki, 2016-ban szavaztak meg és 2018-ban léptettek hatályba – nem alkalmas a javasolt keret biztosítására. Az EGSZB azt javasolja, hogy az Európai Bizottság tegye naprakésszé az általános adatvédelmi rendeletet, és végezzen hatásvizsgálatokat, hiszen a rendelet és a közös adatterek új megközelítése között szoros összhangnak kell lennie. Az EGSZB továbbá arra kéri az Európai Bizottságot, hogy foglalkozzon az általános adatvédelmi rendeletben szereplő, az adatok hordozhatóságára vonatkozó korlátozásokkal. Amikor ezeket meghatározták, a szolgáltatóváltás csak egyszeri esemény volt, míg napjainkban az adatokat többször is újra felhasználják, és hasznos, ha mindez valós időben történik. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Bár az EGSZB úgy véli, hogy a javasolt eszközök segíthetnek abban, hogy az egyének maguk dönthessék el, „hogy mi történjen az adataikkal” (7), a jogbizonytalanság csökkentése érdekében az Európai Bizottságnak a stratégiába bele kell foglalnia az adatok feletti rendelkezési jog fogalmának ajánlott meghatározását, általánosságban tisztáznia kell, hogy ki rendelkezik az adatok feletti rendelkezési joggal, és hogy mi történik az adatokkal, amikor azokat otthoni készülékek a dolgok internetén (IoT) keresztül állítják elő. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.3.1 | Az egyének adatokhoz fűződő jogai és az adatok feletti rendelkezési jog nem ugyanazt jelenti, és ezt a különbséget egyértelművé kell tenni. |
| --- | --- |

3.1.3.1

| 3.1.4 | Mivel az ingyenes szolgáltatások adatszolgáltatás ellenében történő igénybevétele egyfajta fizetési mód, az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy közölje, milyen szöveg vagy kritériumok alapján hivatkozik „közérdekre”, valamint ismertesse az e területre vonatkozó céljait. Az EGSZB azt is javasolja, hogy az Európai Bizottság dolgozza ki a közvetlen ellenszolgáltatás nélküli adatadományozás (vagy „adataltruizmus”) fogalommeghatározását, és gondoskodjon megfelelő intézkedésekről, amelyek biztosítják, hogy az adatgyűjtők eleget tegyenek a kötelezettségeiknek. |
| --- | --- |

3.1.4

3.2   Az adatok megosztására vonatkozó felelősségteljes keret

| 3.2.1 | Az Európai Bizottságnak tisztáznia kell, miként szándékozik iránymutatást adni az egyéneknek, hogy megértsék, hogyan működnek a „személyes adatterek”. Az erre vonatkozó ismeretek nélkül az egyének e terekhez való hozzáférési joga értelmetlenné válik, továbbá a javaslat végrehajtása nem lesz hatékony, és aláássa azokat a célokat, amelyeket a stratégia elő kíván mozdítani. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Az EU felismerte, hogy szükség van a megosztáshoz való jogra, és gyakorlati mechanizmusokat vezetett be bizonyos ágazati kezdeményezések terén, például az adatfeldolgozásra (az adatok szabad áramlásáról szóló rendelet (8)) és a fizetési számlákon tárolt adatokra (a pénzforgalmi szolgáltatásokról szóló második irányelv (9)) vonatkozóan. Néhány konkrét eset kivételével azonban az egyének (az adatok felhasználói, a fogyasztók és a polgárok) nem rendelkeznek a megfelelő készségekkel, jártassággal és eszközökkel ahhoz, hogy hozzáférést kérjenek személyes és nem személyes adataikhoz, illetve könnyen és hatékonyan megosszák azokat. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Annak érdekében, hogy „a valós idejű adathozzáféréshez szükséges interfészekre vonatkozó szigorúbb követelmények” révén javítsák az adatok hordozhatóságát, személyes adattereket biztosítsanak, és garantálják, hogy a szolgáltatók „semleges közvetítőként” járnak el (10), az EGSZB felhívja az Európai Bizottság figyelmét az olyan biztonságos megosztási mechanizmusok alkalmazására, mint a személyi digitális azonosítási rendszerek, amelyeket magán- és állami szervezetek is elfogadhatnának, és amelyeket ki lehetne terjeszteni az ágazatközi adatmegosztás felgyorsítására. A pénzügyi ágazatban használt olyan elektronikus azonosítási alkalmazások, mint az „Itsme” (mobil alapú személyazonosítás digitális tranzakciókhoz), sikeres és kölcsönösen előnyös használatra mutatnak példát, többek között a bankok és mobilszolgáltatók között. Jelentős értéket teremtenek a vállalkozások számára (költségmegtakarítás, növekvő értékesítés, kevesebb csalás és személyazonosság-lopás), több választási lehetőséget kínálnak, védik a felhasználók személyes adatait, növelik a fogyasztói bizalmat, erős hitelesítési intézkedéseket és eszközöket biztosítanak az egyének számára jogaik kezeléséhez és az ellenőrzés gyakorlásához, valamint biztonságos, kényelmes és időtakarékos digitális folyamatokat tesznek lehetővé, mint a digitális vevőfogadás. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | Az EGSZB felhívja az Európai Bizottság figyelmét a pénzforgalmi szolgáltatásokról szóló második irányelvvel – amely lehetővé teszi, hogy harmadik szolgáltató fél a bankok fogyasztóinak adatait a fogyasztók hozzájárulásával innovációs célból felhasználhassa – és más felhasználási területekkel – például a földrajzi helymeghatározáshoz és tranzakciókhoz kapcsolódó adatok felhasználása – kapcsolatban szerzett tapasztalatokra, amelyek példaként szolgálhatnak a szélesebb adatmegosztási keret kidolgozásához. A különböző piaci szereplők közötti egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében ezeket az elveket ágazatonként egyformán és hasonló időzítéssel kell alkalmazni. |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.2.5 | Az Uniónak az általános adatvédelmi rendeletre kell építenie, hogy lehetővé tegye az ágazatközi felhasználói adatok megosztását, és a már meglévő kezdeményezéseket különböző ágazatokban is alkalmazva elősegítse a biztonságos adatmegosztást, ezzel előnyöket biztosítva az egyének, és értéket teremtve a vállalkozások számára. Ennek fel kell jogosítania a végfelhasználókat arra, hogy kérelmezzék az általuk szolgáltatott (például név, cím) és megfigyelt személyes adataik (például földrajzi helymeghatározás) közvetlen továbbítását az egyik adatbirtokostól a másikhoz, szabványosított módon, valós idejű alkalmazásprogramozási felületeken keresztül (11). Előfordulhat például, hogy egy személy megkéri a Spotify-t, hogy adjon hozzáférést a Deezernek az általa hallgatott lejátszási listákhoz. Ez biztosítaná az általános adatvédelmi rendelet adatvédelmi elveinek végrehajtását, lehetővé tenné a felhasználók számára, hogy teljes ellenőrzést gyakorolhassanak a folyamat felett, hogy kiaknázhassák az adataikban rejlő értékeket, és valóban hatékonnyá, dinamikussá, jól időzítetté és átláthatóvá tenné a személyes adatok hordozhatóságához való jogot, miközben ugyanezeket az elveket kiterjesztené bizonyos nem személyes adatokra is. |
| --- | --- |

3.2.5

| 3.2.6 | Mind a vállalatok, mind a felhasználók számára lehetővé kell tenni, hogy biztonságosan oszthassák meg adataikat, függetlenül attól, hogy azokat ki gyűjtötte össze, és hogy eldönthessék és rendelkezhessenek arról, hogy kivel osztják meg az adatokat, és hogyan történik a megosztott adatok felhasználása. |
| --- | --- |

3.2.6

| 3.2.7 | A közös adatterek rendszerének és működésének egy állami nyilvántartás minőségi szintjével kell rendelkeznie; az adatszolgáltatóknak maguknak kell biztosítaniuk az adatok zavartalan, kiváló minőségét és az infrastruktúra folytonosságát. Ezek az „adatgazdálkodók” nem idézhetnek elő szűk keresztmetszetet az adatmegosztás terén, hanem erősíteniük kell azt. Ez kulcsfontosságú a megbízható, zökkenőmentes adatkezelés és a kiváló minőségű adatok rendelkezésre állása szempontjából. Az EGSZB úgy véli, hogy a stratégiában nem kap megfelelő hangsúlyt az adatok minősége, ezért ez tisztázásra szorul. Az EGSZB ezenkívül azt ajánlja, hogy határozzák meg az arra vonatkozó kötelezettségek egy minimális szintjét, hogy – mérettől függetlenül – valamennyi vállalkozás biztosítsa az adatok minőségét és az egyének jogait. Mivel az adatminőség drága lehet, és nem minden érdekelt fér hozzá a szükséges technológiákhoz, ezeknek a minimálkritériumoknak minden vállalkozás, különösen a kkv-k számára teljesíthetőnek kell lenniük: a kisebb vállalkozásoknak forrásaik korlátozottsága miatt nehézségeik adódhatnak az előírások teljesítésében, így támogatni kell őket, hogy ne kényszerítsenek rájuk túlzott költségeket (12). |
| --- | --- |

3.2.7

| 3.2.8 | Az adatközpontú platformok a digitális piacokon betöltött stratégiai jelentőségük és az egyes adatkészletek feletti oligopolisztikus ellenőrzésük miatt a legértékesebb vállalkozások. Az uniós vállalkozások rendelkezésére álló adatok korlátozott mennyisége azonban korlátok közé szorítja azt, hogy milyen mértékben képesek az adatokat az innováció motorjaként felhasználni. A „nyertes mindent visz” megközelítés, amely a digitális piacokat jellemzi, azt jelenti, hogy mindössze néhány nagyvállalat áll az online adatáramlások kereszteződési pontjaiban, amelyek más szolgáltatók számára nem hozzáférhető információkat biztosítanak számukra. Még abban az esetben is, ha az adateszközöket szélesebb körben terjesztik, ritkán állnak rendelkezésre iparági határokon átnyúlóan, ami csökkenti az ágazatközi innováció lehetőségeit az ipari és más szereplők számára. Mivel jelenleg egyetlen platform sem köteles adatbázist létrehozni, a végfelhasználók nem tudják kombinálni és összesíteni a különböző iparágakban előállított adataikat. Az EGSZB sürgeti az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja meg, hogyan lehetne javítani az üzleti felhasználók és az egyének adatok feletti ellenőrzésén, elsőként a rendszerszintű platformokra (technológiai nagyvállalatokra) fordítva a figyelmet. Az EGSZB javasolja továbbá egy olyan, az EU által támogatott platform létrehozását, amely központosítja és összesíti a szolgáltatást igénylő vállalatok piacán rendelkezésre álló összes nyilvános uniós adatot. |
| --- | --- |

3.2.8

3.3   Az adatterek kezelése

| 3.3.1 | Az EGSZB a következő kritériumokat javasolja az ágazati adatterek szabályozására. Először is az adatokhoz való hozzáférés terén történő beavatkozásnak kezelnie kell a magasabb fogyasztói árakhoz, a fogyasztók választási lehetőségeinek csökkenéséhez és az innováció csökkenéséhez vezető piaci hiányosságokat. Másodszor, az adatokhoz való hozzáférésnek elő kell segítenie a fogyasztóközpontú innováció fejlődését. Harmadszor, a személyes adatokat kezelő üzemeltetők magas szintű adatbiztonsági és adatvédelmi előírásoknak kell, hogy megfeleljenek. Negyedszer, műszaki megoldásokat kell kínálniuk az egyének számára a személyes információáramlás ellenőrzésére és kezelésére. Ötödször, lehetővé kell tenni az egyének számára, hogy tiltakozhassanak személyes adataik megosztása ellen, és hogy hozzáférjenek a jogorvoslati lehetőségekhez, ha ezeket az elveket nem tartják tiszteletben (az EGSZB támogatja az emberi vezérlés elvét). |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Nem minden adatot kell nyitottá tenni vagy nyilvánosságra hozni. Eltérő szabályokat kell alkalmazni a B2B, B2C, B2G vagy Me2B adatokra. A származtatott adatokat védeni kell, a hozzájuk való hozzáférés és átadásuk nem lehet kötelező. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Az adatterek közötti adatmegosztás vegyes adatkészleteket (személyes és nem személyes adatokat) foglal magában, például az egészségügyi és a pénzügyi területen. A megfigyelésre vagy helymeghatározásra használt érzékeny és személyes adatok gyűjtését és felhasználását egyedi hozzájáruláshoz kell kötni. A biztosítékoknak garantálniuk kell, hogy a személyes adatpontok (például pénzügyi és egészségügyi információk) kombinációja ne vezessen adatok kisajátításához, visszaéléshez vagy hátrányos megkülönböztetéshez, például az egyének foglalkoztatási lehetőségeire nézve. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | Az érdekelt felek (vállalkozások és egyének) nem rendelkeznek sem hozzáféréssel, sem ismeretekkel azokról az azonosítási, hitelesítési és engedélyezési mechanizmusokról, amelyek megfelelő adatvédelmet biztosító – és az adatmegosztást akadályozó – adattovábbítást tesznek lehetővé, különösen az egészségügy területén. Az EGSZB az egységes európai elektronikus formátumhoz (ESEF) hasonló közös egészségügyi adatkészlet használatát és alkalmazását ajánlja. |
| --- | --- |

3.3.4

| 3.3.5 | Meg kell határozni azokat a feltételeket, amelyekkel harmadik felek kutatási és fejlesztési célból hozzáférhetnek az adatokhoz. Ha például egészségügyi kutatók és közigazgatási szervek ingyenes adatokat használnak, akkor erre az általános adatvédelmi rendeletnek kell vonatkoznia. |
| --- | --- |

3.3.5

| 3.3.6 | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy mivel még nem minden vállalkozás lépett a digitalizálás útjára – ez például a hagyományos iparágakra és sok európai kkv-ra igaz –, és nem minden vállalkozás részesül az adatok értékéből, az egységes piacon nem érvényesülnek egyenlő versenyfeltételek. Az önkéntes adatmegosztás jó, de nem elégséges eszköz az adatokhoz való egyenlő hozzáférés biztosítására. Az Európai Bizottságnak kezelnie kell ezt az egyensúlyhiányt a digitalizált és nem digitalizált vállalkozások, illetve a nagyvállalatok és a kisvállalkozások között. Az EU kkv-stratégiája és iparstratégiája jó kiindulási pont. |
| --- | --- |

3.3.6

| 3.3.7 | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az Unió konvergencia felé tett lépései ellenére az egységes digitális piac még mindig messze nem homogén, szabályozása ugyanis továbbra is széttagolt. Ez megnehezíti és lehetetlenné teszi a vállalkozások számára a növekedést, valamint azt, hogy felvegyék a versenyt az amerikai és kínai vállalatokkal, amelyek egy valóban egységes szabályozási keretnek megfelelően működnek, és felvásárolják uniós versenytársaikat, ahogy azt a Skype és Booking.com esetében láthattuk. Az uniós induló innovatív vállalkozások alapítói végül az Egyesült Államokba vagy más, a vállalkozások számára kedvezőbb piacra teszik át a székhelyüket, hogy részesüljenek a nagyobb egységes piac és a kedvezőbb kockázatitőke-befektetések előnyeiből. Ahhoz, hogy egy, az adattereket támogató közös infrastruktúra hatékony legyen, az egységes piac többnyelvűségét is tükröznie kell (13). |
| --- | --- |

3.3.7

3.4   Finanszírozás

| 3.4.1 | A stratégia 4–6 milliárd euró finanszírozást irányoz elő, és az uniós tagállamoknak és az iparnak is ki kell vennie a részét a beruházásokból. Az Európai Bizottságnak tisztáznia kell, hogy miként kívánja mozgósítani a finanszírozást, és egyértelmű kritériumokat kell meghatároznia a méltányos elosztás biztosításához és értékeléséhez. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | A megfelelő magánberuházások és a számos uniós vállalkozásnak nyújtott meglévő szolgáltatások folytonosságának biztosítása érdekében az EGSZB elengedhetetlennek tartja, hogy a külföldi szolgáltatók továbbra is részt vegyenek a projektben (az uniós szabályoknak megfelelően). Az olyan közfinanszírozás, mint az Európai horizont és a Digitális Európa program, szintén kulcsfontosságú. Az uniós költségvetés prioritásai azonban a gazdasági helyreállítás fényében mások lehetnek, és a költségvetés méretét az Európai Bizottság első, májusban előterjesztett javaslatához képest csökkentették. Különösen az fontos, hogy miközben az előző többéves pénzügyi kerethez képest nőtt az európai kulcsfontosságú stratégiai digitális képességekre előirányzott források globális szintje, a Digitális Európa program költségvetése 8,2-ről 6,76 milliárd euróra csökkent. |
| --- | --- |

3.4.2

3.5   A készséghiány orvoslása

| 3.5.1 | A gazdasági válság a közösség számára hasznosnak ítélt munkahelyek hierarchiájának változásához vezethet, de valószínűleg nem fogja csökkenteni a műszaki készségek iránti igényt. Az automatizálás a munkahelyek és a feladatok újradefiniálásához (több humán készség szükségessége) és a tömeges munkanélküliség helyett a foglalkoztatás más területekre történő tömeges áthelyeződéséhez vezethet (14). |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | Az óriási méretű adathalmazokkal kapcsolatos állások esetében a következő készségek a legkeresettebbek (15): elemzőkészség, adatmegjelenítés, az üzleti terület és az óriási méretű adathalmazokkal kapcsolatos eszközök ismerete, programozás, problémamegoldás, strukturált lekérdezési nyelv (SQL), adatbányászat, technológiák ismerete, nyilvános felhők és hibrid felhők, gyakorlati tapasztalat. E készségek egy része tanítható iskolai keretek között, míg másokat az élet során, az egész életen át tartó és az élet minden területén végbemenő tanulás megközelítését követve, folyamatos, nem formális és informális keretek között kell elsajátítani (16). |
| --- | --- |

3.5.2

| 3.5.3 | E lehetőség megragadása érdekében – mivel az oktatás továbbra is nemzeti hatáskörbe tartozik – az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy ösztönözze a tagállamokat a digitális jártasságot növelő politikák erősítésére, ily módon kezelve az adatokkal kapcsolatos készséghiányt, továbbá összpontosítson az Unión belüli egyenlőtlenségek kezelésére és a know-how elvesztésének csökkentésére. |
| --- | --- |

3.5.3

| 3.5.4 | Az Uniónak mélyrehatóan át kell alakítania a képzési és oktatási programokat. A TTMM-tantárgyak (17) igen gyakran nem jutnak elegendő szerephez a különböző oktatási szintek tanterveiben. Ez különösen a nőket érinti, amit az Európai Bizottság az elnöke által a nemek közötti egyenlőségre vonatkozóan tett ajánlások (18) ellenére sem hangsúlyoz eléggé. E tekintetben az EGSZB a Lakossági Digitális Kompetenciakeretet (19) hasznos eszköznek tartja, amelyet szélesebb körben kellene támogatni és megvalósítani. Felkérjük az Európai Bizottságot, hogy ösztönözze a tagállamokat arra, hogy ezen a kereten belül proaktívan kezdeményezéseket indítsanak el és gyorsítsanak fel. |
| --- | --- |

3.5.4

| 3.5.5 | Az EGSZB javasolja, hogy az Európai Bizottság erősítse meg a fogyasztói szervezetek szerepét, amely nagy jelentőséggel bír a felhasználók képzésében, oktatásában, az egyének rendelkezésére álló eszközökkel kapcsolatos független tanácsadásban (például az az egyének tájékozódásában az adataik felhasználásáról, megosztásáról, birtokosairól, a jogorvoslati és panasztételi lehetőségekről). A digitális jártasság növelésének érdekében az olyan kezdeményezéseket, mint Finnország „A mesterséges intelligencia elemei” című online kurzusa – amely jelenleg mindenki számára, minden uniós nyelven ingyenesen elérhető –, ki lehetne terjeszteni különböző oktatási modulokra. |
| --- | --- |

3.5.5

Kelt Brüsszelben, 2020. szeptember 18-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/PDF/?uri=CELEX:52020DC0066&qid=1592004333218&from=EN, 20. o.

1

(2)  HL C 14., 2020.1.15., 122. o.

2

(3)  Lásd a 2. lábjegyzetet.

3

(4)  Bár egyre inkább tisztában vannak jogaikkal, továbbra is nehézséget jelent számukra, hogy megtudják, hogyan használják fel és osztják meg adataikat a szervezetek: az európaiak 81 %-a érzi úgy, hogy nem vagy csak részben gyakorol ellenőrzést efelett. Lásd Eurobarométer (2019. június), https://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/index.cfm/survey/getsurveydetail/instruments/special/surveyky/2222.

4

(5)  Lásd https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/PDF/?uri=CELEX:52020DC0456&from=EN (9. és 10. oldal).

5

(6)  Lásd az EGSZB „The ethics of Big Data: Balancing economic benefits and ethical questions of Big Data in EU policy context” [Az óriási méretű adathalmazok etikai vonatkozásai: az óriási méretű adathalmazok gazdasági előnyei és etikai kérdései közötti egyensúly megteremtése az uniós szakpolitika keretében] című 2017-es tanulmányát.

6

(7)  Az olyan eszközök a megfelelőek, mint a „hozzájárulás-kezelési eszközök, a személyes információk kezelésére szolgáló alkalmazások, többek között a teljesen decentralizált megoldások”. https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/PDF/?uri=CELEX:52020DC0066&qid=1592004333218&from=EN, 10. o.

7

(8)  Az adatok szabad áramlásáról szóló rendelet: https://ec.europa.eu/knowledge4policy/publication/regulation-free-flow-non-personal-data_en

8

(9)  A pénzforgalmi szolgáltatásokról szóló második irányelv: https://ec.europa.eu/info/law/payment-services-psd-2-directive-eu-2015-2366_hu.

9

(10)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/PDF/?uri=CELEX:52020DC0066&qid=1592004333218&from=EN, 20. o.

10

(11)  HL C 62., 2019.2.15., 238. o.

11

(12)  Lásd a 11. lábjegyzetet.

12

(13)  HL C 75., 2017.3.10., 119. o.

13

(14)  A digitalizálás következtében a jövőben megszűnő minden egyes munkahely helyett 3,7 új munkahely jöhet majd létre. Lásd:https://www.agoria.be/en/Agoria-Without-a-suitable-policy-there-will-be-584-000-unfilled-vacancies-in-2030; https://newsroom.ibm.com/2019-10-30-MIT-IBM-Watson-AI-Lab-Releases-Groundbreaking-Research-on-AI-and-the-Future-of-Work; lásd az EGSZB következő véleményeit: TEN/705 (lásd e Hivatalos Lap 77. oldalát), (HL C 13., 2016.1.15., 161. o.).

14

(15)  Utkarsh Singh, Top 10 In-Demand Big Data Skills To Land ‘Big’ Data Jobs in 2020 [Az óriási méretű adathalmazokkal kapcsolatos 10 legkeresettebb készség, hogy 2020-ban tiéd legyen az óriási méretű adathalmazokkal kapcsolatos állások egyike], upGrad blog, 2019. december 24., https://www.upgrad.com/blog/big-data-skills/.

15

Top 10 In-Demand Big Data Skills To Land ‘Big’ Data Jobs in 2020

(16)  Lásd a 2. lábjegyzetet.

16

(17)  Természettudományok, technológia, műszaki tudományok és matematika.

17

(18)  Az EGSZB TEN/705. sz. véleménye (lásd e Hivatalos Lap 77. oldalát).

18

(19)  EU Science Hub, DigComp: Lakossági Digitális Kompetenciakeret (Európai Bizottság), https://ec.europa.eu/jrc/en/digcomp.

19

DigComp: Lakossági Digitális Kompetenciakeret

---

| 2020.12.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 429/296 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 429/296

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra Franciaországnak a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetés magánszektorbeli koncessziós jogosultak általi kiépítéséről és üzemeltetéséről az Egyesült Királysággal kötött kétoldalú szerződést módosító megállapodásra irányuló tárgyalásokra való felhatalmazásáról

[COM(2020) 622 final – 2020/0160 (COD)]

(2020/C 429/39)

| Felkérés: | Európai Parlament, 2020.9.14.
  Tanács, 2020.7.27. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 2. cikkének (1) bekezdése és 91. cikkének (1) bekezdése |
| Illetékes szekció: | „Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2020.9.16. |
| Plenáris ülés száma: | 554. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | egyhangúlag elfogadva |

Felkérés:

Európai Parlament, 2020.9.14.

Tanács, 2020.7.27.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 2. cikkének (1) bekezdése és 91. cikkének (1) bekezdése

Illetékes szekció:

„Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció

Elfogadás a plenáris ülésen:

2020.9.16.

Plenáris ülés száma:

554.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

egyhangúlag elfogadva

Mivel az EGSZB teljes mértékben megfelelőnek tartja a javaslat tartalmát, és részéről további megjegyzést nem kíván hozzáfűzni, a 2020. szeptember 16–18-án tartott, 554. plenáris ülésén (a szeptember 16-i ülésnapon) egyhangúlag úgy határozott, hogy a javaslattal kapcsolatban támogató véleményt bocsát ki.

Kelt Brüsszelben, 2020. szeptember 16-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

| 2020.12.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 429/297 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 429/297

---

Az Európai gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az (EU) 2016/798 irányelvnek a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetésre alkalmazandó vasútbiztonsági és kölcsönös átjárhatósági szabályok tekintetében történő módosításáról

[COM(2020) 623 final – 2020/0161 (COD)]

(2020/C 429/40)

| Felkérés: | Európai Parlament, 2020.9.14.
  Tanács, 2020.8.4. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 91. cikkének (1) bekezdése |
| Illetékes szekció: | „Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2020.9.16. |
| Plenáris ülés száma: | 554. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | egyhangúlag elfogadva |

Felkérés:

Európai Parlament, 2020.9.14.

Tanács, 2020.8.4.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 91. cikkének (1) bekezdése

Illetékes szekció:

„Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció

Elfogadás a plenáris ülésen:

2020.9.16.

Plenáris ülés száma:

554.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

egyhangúlag elfogadva

Mivel az EGSZB teljes mértékben megfelelőnek tartja a javaslat tartalmát, és részéről további megjegyzést nem kíván hozzáfűzni, a 2020. szeptember 16–18-án tartott, 554. plenáris ülésén (a szeptember 16-i ülésnapon) egyhangúlag úgy határozott, hogy a javaslattal kapcsolatban támogató véleményt bocsát ki.

Kelt Brüsszelben, 2020. szeptember 16-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---