# Službeni list C 429/11.

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 429 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 63.11. prosinca 2020. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 429

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 63.11. prosinca 2020.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| | MIŠLJENJA |
| | Europski gospodarski i socijalni odbor |
| | 554. plenarno zasjedanje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora, 16.9.2020.–18.9.2020. |
| 2020/C 429/01 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Jedinstveno digitalno tržište – Trendovi i prilike za MSP-ove (samoinicijativno mišljenje) | 1 |
| 2020/C 429/02 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Djelotvorne i koordinirane mjere EU-a za borbu protiv utaje poreza, izbjegavanja plaćanja poreza, pranja novca i poreznih oaza (samoinicijativno mišljenje) | 6 |
| 2020/C 429/03 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Vladavina prava i njezin utjecaj na gospodarski rast (Samoinicijativno mišljenje) | 16 |
| 2020/C 429/04 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Zaštiti maloljetnih migranata bez pratnje u Europi (samoinicijativno mišljenje) | 24 |
| 2020/C 429/05 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Javna nabava kao instrument za stvaranje vrijednosti i ostvarivanje dostojanstva na radnom mjestu u sektoru čišćenja i održavanja (samoinicijativno mišljenje) | 30 |
| 2020/C 429/06 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Digitalno rudarenje u Europi: Nova rješenja za održivu proizvodnju sirovina (samoinicijativno mišljenje) | 37 |
| 2020/C 429/07 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Ususret strukturiranom angažmanu mladih u području klime i održivosti u postupku donošenja odluka EU-a (samoinicijativno mišljenje) | 44 |
| 2020/C 429/08 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Prema strategiji EU-a za održivu potrošnju (samoinicijativno mišljenje) | 51 |
| 2020/C 429/09 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Integrirani pristup ruralnim područjima EU-a, s posebnim naglaskom na ugroženim regijama (samoinicijativno mišljenje) | 60 |
| 2020/C 429/10 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Kompatibilnost trgovinske politike EU-a s europskim zelenim planom (samoinicijativno mišljenje) | 66 |
| 2020/C 429/11 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Energija: žene kao ravnopravni akteri u 21. stoljeću (samoinicijativno mišljenje) | 77 |
| 2020/C 429/12 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Između transeuropske supermreže i lokalnih energetskih otoka – Prava kombinacija decentraliziranih rješenja i centraliziranih struktura za gospodarski, socijalno i ekološki održivu energetsku tranziciju (samoinicijativno mišljenje) | 85 |
| 2020/C 429/13 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Univerzalan pristup dugoročno pristojnom, održivom i cjenovno pristupačnom stanovanju (samoinicijativno mišljenje) | 93 |
| 2020/C 429/14 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Budućnost zračnog prometa EU-a u krizi uzrokovanoj koronavirusom i nakon nje (samoinicijativno mišljenje) | 99 |
| 2020/C 429/15 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi EU i Afrika: Ostvarivanje ravnopravnog razvojnog partnerstva temeljenog na održivosti i zajedničkim vrijednostima (samoinicijativno mišljenje) | 105 |
| 2020/C 429/16 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Doprinos civilnog društva zelenom programu i održivom razvoju zapadnog Balkana u okviru procesa pristupanja EU-u (samoinicijativno mišljenje) | 114 |
| 2020/C 429/17 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi: Tržišta ugljika: stvaranje, strukturiranje i izazovi za europsku industriju (samoinicijativno mišljenje) | 122 |
| 2020/C 429/18 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi: Jačanje neprofitnih socijalnih poduzeća kao temeljnog stupa socijalne Europe (razmatračko mišljenje) | 131 |
| 2020/C 429/19 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Obveza dužne pažnje (razmatračko mišljenje) | 136 |
| 2020/C 429/20 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Revizija Teritorijalnog programa EU-a, Povelje iz Leipziga i Plana EU-a za gradove (razmatračko mišljenje na zahtjev njemačkog predsjedništva) | 145 |
| 2020/C 429/21 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Ulozi strukturne i kohezijske politike EU-a u poticanju transformacije gospodarstva na inovativan i pametan način (razmatračko mišljenje) | 153 |
| 2020/C 429/22 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Pristojne minimalne plaće diljem Europe (razmatračko mišljenje na zahtjev Europskog parlamenta/Vijeća) | 159 |
| 2020/C 429/23 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Pravedni radni uvjeti u ekonomiji platformi (razmatračko mišljenje na zahtjev njemačkog predsjedništva) | 173 |
| 2020/C 429/24 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Digitalizacija i održivost – trenutačno stanje i potreba za djelovanjem iz perspektive civilnog društva (Razmatračko mišljenje) | 187 |
| 2020/C 429/25 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Održivi lanci opskrbe i dostojanstven rad u međunarodnoj trgovini (razmatračko mišljenje) | 197 |

Sadržaj

Stranica

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

MIŠLJENJA

Europski gospodarski i socijalni odbor

554. plenarno zasjedanje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora, 16.9.2020.–18.9.2020.

2020/C 429/01

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Jedinstveno digitalno tržište – Trendovi i prilike za MSP-ove (samoinicijativno mišljenje)

1

2020/C 429/02

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Djelotvorne i koordinirane mjere EU-a za borbu protiv utaje poreza, izbjegavanja plaćanja poreza, pranja novca i poreznih oaza (samoinicijativno mišljenje)

6

2020/C 429/03

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Vladavina prava i njezin utjecaj na gospodarski rast (Samoinicijativno mišljenje)

16

2020/C 429/04

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Zaštiti maloljetnih migranata bez pratnje u Europi (samoinicijativno mišljenje)

24

2020/C 429/05

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Javna nabava kao instrument za stvaranje vrijednosti i ostvarivanje dostojanstva na radnom mjestu u sektoru čišćenja i održavanja (samoinicijativno mišljenje)

30

2020/C 429/06

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Digitalno rudarenje u Europi: Nova rješenja za održivu proizvodnju sirovina (samoinicijativno mišljenje)

37

2020/C 429/07

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Ususret strukturiranom angažmanu mladih u području klime i održivosti u postupku donošenja odluka EU-a (samoinicijativno mišljenje)

44

2020/C 429/08

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Prema strategiji EU-a za održivu potrošnju (samoinicijativno mišljenje)

51

2020/C 429/09

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Integrirani pristup ruralnim područjima EU-a, s posebnim naglaskom na ugroženim regijama (samoinicijativno mišljenje)

60

2020/C 429/10

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Kompatibilnost trgovinske politike EU-a s europskim zelenim planom (samoinicijativno mišljenje)

66

2020/C 429/11

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Energija: žene kao ravnopravni akteri u 21. stoljeću (samoinicijativno mišljenje)

77

2020/C 429/12

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Između transeuropske supermreže i lokalnih energetskih otoka – Prava kombinacija decentraliziranih rješenja i centraliziranih struktura za gospodarski, socijalno i ekološki održivu energetsku tranziciju (samoinicijativno mišljenje)

85

2020/C 429/13

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Univerzalan pristup dugoročno pristojnom, održivom i cjenovno pristupačnom stanovanju (samoinicijativno mišljenje)

93

2020/C 429/14

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Budućnost zračnog prometa EU-a u krizi uzrokovanoj koronavirusom i nakon nje (samoinicijativno mišljenje)

99

2020/C 429/15

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi EU i Afrika: Ostvarivanje ravnopravnog razvojnog partnerstva temeljenog na održivosti i zajedničkim vrijednostima (samoinicijativno mišljenje)

105

2020/C 429/16

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Doprinos civilnog društva zelenom programu i održivom razvoju zapadnog Balkana u okviru procesa pristupanja EU-u (samoinicijativno mišljenje)

114

2020/C 429/17

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi: Tržišta ugljika: stvaranje, strukturiranje i izazovi za europsku industriju (samoinicijativno mišljenje)

122

2020/C 429/18

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi: Jačanje neprofitnih socijalnih poduzeća kao temeljnog stupa socijalne Europe (razmatračko mišljenje)

131

2020/C 429/19

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Obveza dužne pažnje (razmatračko mišljenje)

136

2020/C 429/20

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Revizija Teritorijalnog programa EU-a, Povelje iz Leipziga i Plana EU-a za gradove (razmatračko mišljenje na zahtjev njemačkog predsjedništva)

145

2020/C 429/21

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Ulozi strukturne i kohezijske politike EU-a u poticanju transformacije gospodarstva na inovativan i pametan način (razmatračko mišljenje)

153

2020/C 429/22

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Pristojne minimalne plaće diljem Europe (razmatračko mišljenje na zahtjev Europskog parlamenta/Vijeća)

159

2020/C 429/23

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Pravedni radni uvjeti u ekonomiji platformi (razmatračko mišljenje na zahtjev njemačkog predsjedništva)

173

2020/C 429/24

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Digitalizacija i održivost – trenutačno stanje i potreba za djelovanjem iz perspektive civilnog društva (Razmatračko mišljenje)

187

2020/C 429/25

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Održivi lanci opskrbe i dostojanstven rad u međunarodnoj trgovini (razmatračko mišljenje)

197

---

| | III   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | Europski gospodarski i socijalni odbor |
| | 554. plenarno zasjedanje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora, 16.9.2020.–18.9.2020. |
| 2020/C 429/26 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Strategija za MSP-ove i održivu i digitalnu Europu (COM(2020) 103 final) | 210 |
| 2020/C 429/27 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Turizam i promet od 2020. nadalje (COM(2020) 550 final) | 219 |
| 2020/C 429/28 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskoj središnjoj banci, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija: Revizija gospodarskog upravljanja – Izvješće o primjeni uredaba (EU) br. 1173/2011, 1174/2011, 1175/2011, 1176/2011, 1177/2011, 472/2013 i 473/2013 i o prikladnosti Direktive Vijeća 2011/85/EU (COM(2020) 55 final) | 227 |
| 2020/C 429/29 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o izmijenjenom prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu plus, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i financijskih pravila za njih i za Fond za azil i migracije, Fond za unutarnju sigurnost i Instrument za upravljanje granicama i vize (COM(2020) 450 final – 2018/0196 (COD)) i o izmijenjenom prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom fondu za regionalni razvoj i Kohezijskom fondu (COM(2020) 452 final – 2018/0197 (COD)) | 236 |
| 2020/C 429/30 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o instrumentu za kreditiranje u javnom sektoru u okviru mehanizma za pravednu tranziciju (COM(2020) 453 final – 2020/0100 (COD)) i o Izmijenjenom prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Fonda za pravednu tranziciju (COM(2020) 460 final – 2020/0006 (COD)) | 240 |
| 2020/C 429/31 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Izmijenjenom prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom socijalnom fondu plus (ESF+) (COM(2020) 447 – 2018-206-COD) | 245 |
| 2020/C 429/32 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa djelovanja Unije u području zdravlja za razdoblje 2021.–2027. i o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 282/2014 (program EU za zdravlje) (COM(2020) 405 final – 2020/0102 (COD)) | 251 |
| 2020/C 429/33 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030. – Vraćanje prirode u naše živote (COM(2020) 380 final) | 259 |
| 2020/C 429/34 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Strategija od polja do stola za pravedan, zdrav i ekološki prihvatljiv prehrambeni sustav (COM(2020) 381) | 268 |
| 2020/C 429/35 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Odluke Vijeća 2003/17/EZ u pogledu jednakovrijednosti pregleda usjeva na terenu koji se provode u Ukrajini na sjemenskim usjevima žitarica i jednakovrijednosti sjemena žitarica proizvedenog u Ukrajini (COM(2020) 137 final – 2020/0053 (COD)) | 276 |
| 2020/C 429/36 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2019/833 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2019. o utvrđivanju mjera očuvanja i provedbe koje se primjenjuju na regulatornom području Organizacije za ribarstvo sjeverozapadnog Atlantika (COM(2020) 215 final – 2020/95(COD)) | 279 |
| 2020/C 429/37 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Sigurno uvođenje mreže 5G u EU-u – Provedba alata EU-a (COM(2020) 50 final) | 281 |
| 2020/C 429/38 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Europska strategija za podatke (COM(2020) 66 final) | 290 |
| 2020/C 429/39 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o ovlašćivanju Francuske da u pregovorima dogovori sporazum o dopuni postojećeg bilateralnog ugovora s Ujedinjenom Kraljevinom koji se odnosi na izgradnju i upravljanje podmorskim tunelom ispod Engleskog kanala koje provode privatni koncesionari (COM(2020) 622 final – 2020/0160 (COD)) | 296 |
| 2020/C 429/40 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive (EU) 2016/798 u pogledu primjene pravila o sigurnosti željeznica i interoperabilnosti željezničkog sustava na podmorski tunel ispod Engleskog kanala (COM(2020) 623 final – 2020/0161 (COD)) | 297 |

III   Pripremni akti

Europski gospodarski i socijalni odbor

554. plenarno zasjedanje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora, 16.9.2020.–18.9.2020.

2020/C 429/26

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Strategija za MSP-ove i održivu i digitalnu Europu (COM(2020) 103 final)

(COM(2020) 103 final)

210

2020/C 429/27

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Turizam i promet od 2020. nadalje (COM(2020) 550 final)

(COM(2020) 550 final)

219

2020/C 429/28

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskoj središnjoj banci, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija: Revizija gospodarskog upravljanja – Izvješće o primjeni uredaba (EU) br. 1173/2011, 1174/2011, 1175/2011, 1176/2011, 1177/2011, 472/2013 i 473/2013 i o prikladnosti Direktive Vijeća 2011/85/EU (COM(2020) 55 final)

(COM(2020) 55 final)

227

2020/C 429/29

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o izmijenjenom prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu plus, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i financijskih pravila za njih i za Fond za azil i migracije, Fond za unutarnju sigurnost i Instrument za upravljanje granicama i vize (COM(2020) 450 final – 2018/0196 (COD)) i o izmijenjenom prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom fondu za regionalni razvoj i Kohezijskom fondu (COM(2020) 452 final – 2018/0197 (COD))

(COM(2020) 450 final – 2018/0196 (COD))

(COM(2020) 452 final – 2018/0197 (COD))

236

2020/C 429/30

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o instrumentu za kreditiranje u javnom sektoru u okviru mehanizma za pravednu tranziciju (COM(2020) 453 final – 2020/0100 (COD)) i o Izmijenjenom prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Fonda za pravednu tranziciju (COM(2020) 460 final – 2020/0006 (COD))

(COM(2020) 453 final – 2020/0100 (COD))

(COM(2020) 460 final – 2020/0006 (COD))

240

2020/C 429/31

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Izmijenjenom prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom socijalnom fondu plus (ESF+) (COM(2020) 447 – 2018-206-COD)

(COM(2020) 447 – 2018-206-COD)

245

2020/C 429/32

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa djelovanja Unije u području zdravlja za razdoblje 2021.–2027. i o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 282/2014 (program EU za zdravlje) (COM(2020) 405 final – 2020/0102 (COD))

(COM(2020) 405 final – 2020/0102 (COD))

251

2020/C 429/33

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030. – Vraćanje prirode u naše živote (COM(2020) 380 final)

(COM(2020) 380 final)

259

2020/C 429/34

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Strategija od polja do stola za pravedan, zdrav i ekološki prihvatljiv prehrambeni sustav (COM(2020) 381)

(COM(2020) 381)

268

2020/C 429/35

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Odluke Vijeća 2003/17/EZ u pogledu jednakovrijednosti pregleda usjeva na terenu koji se provode u Ukrajini na sjemenskim usjevima žitarica i jednakovrijednosti sjemena žitarica proizvedenog u Ukrajini (COM(2020) 137 final – 2020/0053 (COD))

(COM(2020) 137 final – 2020/0053 (COD))

276

2020/C 429/36

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2019/833 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2019. o utvrđivanju mjera očuvanja i provedbe koje se primjenjuju na regulatornom području Organizacije za ribarstvo sjeverozapadnog Atlantika (COM(2020) 215 final – 2020/95(COD))

(COM(2020) 215 final – 2020/95(COD))

279

2020/C 429/37

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Sigurno uvođenje mreže 5G u EU-u – Provedba alata EU-a (COM(2020) 50 final)

(COM(2020) 50 final)

281

2020/C 429/38

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Europska strategija za podatke (COM(2020) 66 final)

(COM(2020) 66 final)

290

2020/C 429/39

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o ovlašćivanju Francuske da u pregovorima dogovori sporazum o dopuni postojećeg bilateralnog ugovora s Ujedinjenom Kraljevinom koji se odnosi na izgradnju i upravljanje podmorskim tunelom ispod Engleskog kanala koje provode privatni koncesionari (COM(2020) 622 final – 2020/0160 (COD))

(COM(2020) 622 final – 2020/0160 (COD))

296

2020/C 429/40

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive (EU) 2016/798 u pogledu primjene pravila o sigurnosti željeznica i interoperabilnosti željezničkog sustava na podmorski tunel ispod Engleskog kanala (COM(2020) 623 final – 2020/0161 (COD))

(COM(2020) 623 final – 2020/0161 (COD))

297

---

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

MIŠLJENJA

Europski gospodarski i socijalni odbor

554. plenarno zasjedanje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora, 16.9.2020.–18.9.2020.

| 11.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 429/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 429/1

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Jedinstveno digitalno tržište – Trendovi i prilike za MSP-ove”

(samoinicijativno mišljenje)

(2020/C 429/01)

| Izvjestitelj: | Pedro ALMEIDA FREIRE |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Pedro ALMEIDA FREIRE

| Odluka Plenarne skupštine: | 30.3.2017. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | pravilo 32. stavak 2. Poslovnika |
| | samoinicijativno mišljenje |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 4.9.2020. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 18.9.2020. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 554 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 220/0/0 |

Odluka Plenarne skupštine:

30.3.2017.

Pravni temelj:

pravilo 32. stavak 2. Poslovnika

samoinicijativno mišljenje

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

4.9.2020.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

18.9.2020.

Plenarno zasjedanje br.:

554

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

220/0/0

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO posebnu pozornost posvećuje utjecaju digitalne tehnologije na europska mala i srednja poduzeća (MSP). Naime, 25 milijuna MSP-ova čini okosnicu gospodarstva EU-a. Zapošljavaju oko 100 milijuna ljudi, ostvaruju više od polovine europskog BDP-a i imaju ključnu ulogu u stvaranju vrijednosti u svim sektorima gospodarstva. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO je tijekom savjetovanja koje je proveo u nekoliko zemalja odabranih s obzirom na Indeks gospodarske i društvene digitalizacije (DESI) za 2019. (Belgija, Njemačka, Portugal i Rumunjska) utvrdio da mnogi europski MSP-ovi, posebno mala i mikro poduzeća (93 % poduzeća u Europi), sporo usvajaju digitalna rješenja. Oni koji su napravili taj korak dali su do znanja da su nailazili na mnogo prepreka koje su ometale njihovo uvođenje. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO preporučuje da se poduzmu svi napori kako bi se uklonila prva prepreka koja proizlazi iz nedostatka optimalne pokrivenosti područja širokopojasnom mrežom. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO je utvrdio da su potrebe za osposobljavanjem malih i srednjih poduzeća u pogledu digitalne tehnologije u područjima kao što su kibersigurnost, umjetna inteligencija ili lanci blokova ključne, ako ne i hitne. U tom pogledu EGSO preporučuje da se u školske programe uključe obvezni predmeti iz digitalnih tehnologija te da MSP-ovi mogu koristiti usluge osposobljavanja za te alate. Osim toga, potrebno je dodatno podupirati i promicati prilagođeno i cjenovno pristupačno kontinuirano osposobljavanje za samozaposlene osobe te voditelje MSP-ova i njihove zaposlenike. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO poziva na odgovarajuću poreznu koordinaciju na nacionalnoj razini s obzirom na to da u polovini zemalja u kojima je održano savjetovanje nedostatak koordinacije u tom području stvara razmjerno veće troškove za MSP-ove nego za velika trgovačka društva te ograničava prekogranične aktivnosti. Naime, osiguravanje poštenog tržišnog natjecanja između MSP-ova i velikih trgovačkih društava ključno je za pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO želi da se ukinu razlike u zakonodavstvu te hiperprodukcija propisa, normi i oznaka s obzirom na to da su to velike prepreke digitalnom i prekograničnom poslovanju MSP-ova koje stvaraju troškove usklađivanja, troškove plaća i korištenja usluga vanjskih stručnjaka, što otežava njihov rast. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO smatra da pristup MSP-ova financiranju treba biti prioritetom kako bi se pružila potpora ulaganjima MSP-ova u prilagodbu digitalnoj transformaciji društva, trgovine, obrazaca potrošnje i internacionalizaciji trgovine. EGSO ističe da europski MSP-ovi nisu u dovoljnoj mjeri upoznati s Europskom poduzetničkom mrežom (EEN) i da se njome dovoljno ne koriste, kao ni digitalnoinovacijskim centrima koje financira Europska unija. Jačanjem dijaloga i suradnjom između EEN-a i organizacija MSP-ova poboljšala bi se učinkovitost sustava. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Utjecaj digitalne tehnologije na MSP-ove

| 2.1. | Izvršna potpredsjednica Europske komisije Margrethe Vestager izjavila je 11. lipnja 2020., prilikom objave Indeksa gospodarske i društvene digitalizacije za 2020., da je „kriza uzrokovana koronavirusom pokazala koliko je važno da građani i poduzeća budu povezani i da mogu međusobno komunicirati putem interneta” (1). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Europski povjerenik za unutarnje tržište Thierry Breton istaknuo je: „Objavljeni podaci (DESI) (2) pokazuju da je primjena digitalnih rješenja u industriji raširenija nego ikad. Moramo se pobrinuti da tim putem krenu i mala i srednja poduzeća te da se najnaprednije digitalne tehnologije primjenjuju u cijelom gospodarstvu.” |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EGSO posebnu pozornost posvećuje i utjecaju digitalne tehnologije na MSP-ove. Naime, 25 milijuna MSP-ova čini okosnicu gospodarstva EU-a. Zapošljavaju oko 100 milijuna ljudi, ostvaruju više od polovine europskog BDP-a i imaju ključnu ulogu u stvaranju nove vrijednosti u svakom sektoru gospodarstva (3). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | MSP-ovi su čvrsto utkani u europsku gospodarsku i socijalnu strukturu i vrlo su raznoliki u pogledu poslovnih modela, veličine, godina postojanja i profila poduzetnika, a oslanjaju se na raznolike talente zaposlenika oba spola. Obuhvaćaju i slobodna zanimanja, iako regulirana slobodna zanimanja koja podliježu propisima specifičnima za svoj sektor djelatnosti (farmaceutski sektor, pravosuđe itd.) kao takva nisu uključena u definiciju MSP-ova, mikropoduzeća, industrijska poduzeća srednje veličine, tradicionalne obrte i novoosnovana poduzeća u području visoke tehnologije. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Svjestan utjecaja digitalnih tehnologija na MSP-ove, EGSO se slaže s analizom Komisije i smatra da su tri stupa na kojima se temelji strategija Komisije za MSP-ove i održivu i digitalnu Europu (4) (izgradnja kapaciteta i potpora za prelazak na održivost i digitalizaciju, smanjenje regulatornog opterećenja, poboljšanje pristupa tržištu i financiranju) zaista prioritetna područja. EGSO naglašava da je MSP-ovima potrebna hitna financijska potpora s obzirom na to da su vrlo teško pogođeni gospodarskim posljedicama pandemije COVID-a 19 te da je zbog toga veća vjerojatnost da će njihovi zaposlenici izgubiti posao.
  S obzirom na to, EGSO izražava žaljenje zbog toga što je europski plan oporavka namijenjen popravljanju gospodarske i socijalne štete prouzročene pandemijom COVID-a 19, usvojen na izvanrednom sastanku Europskog vijeća održanom od 17. do 21. srpnja 2020., ograničen na 750 milijardi EUR te što je 27 država članica smanjilo svoje ambicije, osobito u digitalnom području, kako bi dobile potporu takozvanih „štedljivih” zemalja, jer će to utjecati na financijsku potporu digitalizaciji MSP-ova. |
| --- | --- |

2.5.

S obzirom na to, EGSO izražava žaljenje zbog toga što je europski plan oporavka namijenjen popravljanju gospodarske i socijalne štete prouzročene pandemijom COVID-a 19, usvojen na izvanrednom sastanku Europskog vijeća održanom od 17. do 21. srpnja 2020., ograničen na 750 milijardi EUR te što je 27 država članica smanjilo svoje ambicije, osobito u digitalnom području, kako bi dobile potporu takozvanih „štedljivih” zemalja, jer će to utjecati na financijsku potporu digitalizaciji MSP-ova.

| 2.6. | EGSO ističe da su stupovi strategije Komisije usmjereni na MSP-ove za održivu Europu u skladu s očekivanjima koja su predstavnici MSP-ova iznijeli na savjetovanjima koja je EGSO održao u četirima državama odabranima na temelju DESI-ja za 2019. (Belgija, Njemačka, Portugal i Rumunjska) kako bi ocijenio učinak digitalnih tehnologija na MSP-ove prije nego što ga je zaustavila kriza uzrokovana koronavirusom i obveza ograničenja kretanja. Zbog toga EGSO nije mogao održati savjetovanje u Estoniji i Irskoj, koje su bile odabrane zbog svoje visoke pozicije na ljestvici DESI-ja za 2019. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Opće napomene

| 3.1. | Digitalna tehnologija pokretač je rasta za mala i srednja poduzeća (obrtnike, trgovce, slobodna zanimanja, pružatelje usluga itd.). Internet utječe na više od polovine maloprodaje u Europi, bez obzira na to radi li se o prodaji preko interneta ili o prodaji u trgovinama nakon istraživanja na internetu (takozvani pristup ROPO – Research Online, Purchase Offline – istraži na internetu, kupi u trgovini) (5). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Razvojem internetskih stranica, društvenih mreža, digitalnog marketinga ili softvera za upravljanje odnosima s klijentima (CRM) podupire se razvoj „digitaliziranih MSP-ova”. Softverski paketi i programi za analizu podataka također pridonose optimizaciji poslovnih procesa. U tom pogledu EGSO napominje da bi programi osposobljavanja trebali omogućiti korisnicima, uključujući rukovoditelje MSP-ova, osposobljavanje za upotrebu tih alata. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | No digitalna tehnologija može stanje i poremetiti i dovesti do korjenitih promjena. Disruptivne inovacije, odnosno one koje „preusmjeravaju”, proces su preobrazbe tržišta koji se odvija kao odgovor na digitalne izazove. Poremećaji mijenjaju tržište tako što ga otvaraju većem broju sudionika i omogućuju novim sudionicima da steknu („preusmjere”) dio prihoda u tradicionalnim lancima vrijednosti. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Na primjer, odnos povjerenja i bliskosti između MSP-a i njegovih klijenata može stvoriti dojam da je njegovo poslovanje zaštićeno od prodiranja digitalne tehnologije. Međutim, iskustvo pokazuje da bliski odnos s klijentom nije nikakvo jamstvo. Naime, potrošači su spremni okrenuti se drugim ponudama ako su one pokažu praktičnijma i povoljnijima (6). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | U digitalnom gospodarstvu pravna zaštita potrošača ne utječe na njegovo ponašanje. Naime, digitalna ponuda potrošaču naviknutom na digitalnu i dostupnu uslugu jednostavnu za korištenje, koja uključuje pravnu zaštitu kojom se čuvaju njegovi interesi, ali čija je primjena složenija, neće utjecati na njegovo ponašanje (7). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Pozitivan, pa čak i retorički diskurs o poremećajima izazvanima digitalizacijom često se odnosi na velika poduzeća s dovoljno sredstava za ulaganje u istraživanje i inovacije te marketing. Međutim, u tom se diskursu zanemaruje činjenica da poremećaji uzrokovani digitalizacijom mogu, između ostalog, utjecati na neka slobodna zanimanja, koja su po svojoj prirodi vrlo fragmentirana i često bez proračuna za istraživanje i inovacije. Ona mogu upotrebljavati samo digitalna rješenja dostupna na tržištu i ne mogu ih razvijati sama te su zapravo osjetljivija na digitalizaciju svojih aktivnosti. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Digitalni prostor također uništava neke od iluzija MSP-ova. Na primjer, pružanje usluga smanjenog opsega na ograničenom geografskom području na kojem je razvojni potencijal također ograničen može stvoriti iluziju da na njih ne utječu promjene digitalnog doba. Međutim, stvarnost dokazuje suprotno. Na primjer, izgleda kao da ugostiteljski sektor nudi usluge koje nije moguće izmjestiti. Međutim, platforme za rezervacije uspjele su preuzeti znatan dio njegove vrijednosti, do te mjere da predstavnici ugostiteljskog i hotelijerskog sektora tvrde da su to trebali predvidjeti i izraditi vlastitu platformu kako bi zadržali rezervacije pod svojom kontrolom, a ne bili ovisni o vanjskim akterima (8). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Poremećaji uzrokovani digitalizacijom dovode i do preraspodjele rada. Kao primjer navodimo nekoliko slučajeva iz područja slobodnih zanimanja: kada je riječ o računovodstvu, unos računovodstvenih podataka, koji se većinski radi ručno, sve više obavljaju sami klijenti, čime se smanjuje obim posla ovlaštenih računovođa i njihove marže, a pritom ne smijemo zaboraviti na nove konkurente koji nude računovodstvene usluge putem interneta. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Primjerice, rizik koji nastaje preraspodjelom rada javnih bilježnika manji je, no neke javnobilježničke aktivnosti mogu obavljati drugi; tako novoosnovana poduzeća nude sastavljanje pravno valjanih oporuka po cijeni od 70 EUR (9). |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Preraspodjela rada utječe i na zdravstveni sektor: na internetskim stranicama nudi se dogovaranje termina putem interneta ili telemedicinu kako bi se pokrila područja s lošijom ponudom. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Isto tako, komercijalne platforme za suradnju nisu uvijek informirane o zahtjevima koje treba poštovati u skladu s pravom EU-a i nacionalnim pravom, kao što su obveza registracije društava, zahtjevi u pogledu obveznog osiguranja, zdravlja i sigurnosti, zaštite radnika i potrošača itd. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Zbog svih tih gospodarskih, socijalnih i društvenih promjena izazovi digitalizacije trebali bi biti stalna tema socijalnog dijaloga. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | MSP-ovi su heterogena kategorija gospodarskih subjekata, od pekara do farmaceuta i slobodnih zanimanja, što znači da politika izgradnje kapaciteta i potpore digitalizaciji MSP-ova mora biti uključiva i lako provediva u malim i srednjim poduzećima, i da ne smije dovesti do nerazmjernih dodatnih troškova ili usporavati njihovu glavnu djelatnost zbog usklađivanja s propisima. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Međutim, potrebe MSP-ova nisu ograničene na pametno i uključivo zakonodavstvo, već podrazumijevaju i razvoj vještina i trajno strukovno osposobljavanje te se temelje na novoj poslovnoj viziji. Digitalna transformacija MSP-ova utječe i na organizaciju i kulturu poduzetništva, no mnogi voditelji MSP-ova svoju poslovnu strategiju ne temelje na digitalnoj transformaciji. Digitalna transformacija nije samo pitanje digitalnih alata i procesa, nego i novi način stvaranja vrijednosti prilagodbom poslovnog modela digitalnom kontekstu, a inicijativu za to daje voditelj. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Osim toga, MSP-ovi se suočavaju s brojnim preprekama u pogledu pristupa financiranju, cjenovno pristupačnom osposobljavanju i potpori internacionalizaciji. Mnogi na terenu nisu upoznati s postojanjem Europske poduzetničke mreže posvećene inovacijama i internacionalizaciji poduzeća, koja MSP-ovima služi kao servis za informiranje, savjetovanje o europskom pravu i pružanje potpore. Digitalnoinovacijski centri koje financira Europska unija (npr. europski digitalnoinovacijski centri kojima u Bruxellesu upravlja Innoviris (10)) također pridonose podupiranju digitalizacije MSP-ova osposobljavanjem i financiranjem, te razvoju digitalne poduzetničke kulture. Bez obzira na to, jačanjem dijaloga, pomnijom analizom potreba MSP-ova i većom suradnjom između EEN-a i organizacija MSP-ova poboljšala bi se učinkovitost sustava. |
| --- | --- |

3.15.

4.   Posebne napomene

| 4.1. | Ovo se mišljenje djelomično temelji na zaključcima savjetovanja koja su između srpnja 2019. i prvog tromjesečja 2020. održana, među ostalim, sa socijalnim partnerima, udruženjima MSP-ova, udrugama potrošača i javnim tijelima u četirima državama članicama: Njemačkoj, Belgiji, Portugalu i Rumunjskoj. Savjetovanje u Estoniji i Irskoj, koje su također bile odabrane, nije moglo biti provedeno zbog krize uzrokovane koronavirusom. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EGSO ističe da je svrha savjetovanja u navedenim državama bila svjedočanstvima „s terena” doprinijeti i dati podršku europskom djelovanju i politici u području integracije digitalnih tehnologija u MSP-ovima. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Kako bi procijenio utjecaj digitalne tehnologije na MSP-ove, EGSO je od pet pokazatelja DESI-ja odabrao (11):






  — | integraciju digitalne tehnologije u poslovanju, što uključuje tri pokazatelja koja je EGSO smatrao relevantnima: postotak MSP-ova koji trguju na internetu, prihod MSP-ova od e-trgovine i postotak MSP-ova koji trguju na internetu (e-trgovina) i prekogranično. |
| --- | --- | --- |

4.3.

—

integraciju digitalne tehnologije u poslovanju, što uključuje tri pokazatelja koja je EGSO smatrao relevantnima: postotak MSP-ova koji trguju na internetu, prihod MSP-ova od e-trgovine i postotak MSP-ova koji trguju na internetu (e-trgovina) i prekogranično.

| 4.4. | Među državama koje je EGSO odabrao s obzirom na prethodno navedeni pokazatelj DESI-ja za 2019. Irska i Estonija predvodnice su e-trgovine i integracije digitalne tehnologije u poslovanju, a nakon njih slijedi Belgija, koja je također iznad prosjeka. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Njemačka ostvaruje prosječan rezultat, a Portugal ispodprosječan. Rumunjska je najniže rangirana. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Rezultati većine savjetovanja (u Belgiji, Njemačkoj, Portugalu) ukazuju na različitu pokrivenost širokopojasnom mrežom: gradska su područja dobro pokrivena, no ruralna i rubna područja nisu, a neki dijelovi zemlje nisu ni pokriveni mrežom 4G (Portugal). No pretpostavka za izgradnju digitalne budućnosti Europe i njezinih MSP-ova razvoj je digitalnih rješenja velikih razmjera i interoperabilnost ključnih digitalnih infrastruktura. EGSO napominje da je povezivost ključni stup digitalne transformacije MSP-ova. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Svi sudionici savjetovanja istaknuli su potrebu za osposobljavanjem u području digitalnih tehnologija. Mogućnosti obrazovanja i strukovnog osposobljavanja u području digitalnih tehnologija znatno su ograničene, što MSP-ovima onemogućava zapošljavanje kvalificiranog osoblja u tom području (Portugal, Rumunjska). Od ključne je važnosti, ako ne i hitno, digitalno osposobiti zaposlenike MSP-ova kako bi stekli kompetencije i držali korak u područjima kao što su kibersigurnost, umjetna inteligencija ili lanac blokova (Belgija). Trenutno prevladava površno poznavanje digitalnih alata koje dugoročno ne može biti zadovoljavajuće (Njemačka).
  Radnicima su potrebne digitalne vještine kako bi zadržali posao i uspjeli na tržištu rada koje se sve više digitalizira i brzo mijenja (Njemačka). U nekim visoko automatiziranim sektorima digitalizacija može uzrokovati strah od gubitka posla (Njemačka). |
| --- | --- |

4.7.

Radnicima su potrebne digitalne vještine kako bi zadržali posao i uspjeli na tržištu rada koje se sve više digitalizira i brzo mijenja (Njemačka). U nekim visoko automatiziranim sektorima digitalizacija može uzrokovati strah od gubitka posla (Njemačka).

| 4.8. | MSP-ovi nisu dovoljno opremljeni ni osposobljeni za upravljanje rizicima povezanima sa zlonamjernom kiberaktivnosti (Belgija, Njemačka). Zbog toga neki tradicionalni MSP-ovi dovode u pitanje razvoj djelatnosti putem interneta (Portugal). Oni koji su odabrali digitalizaciju imaju poteškoća u korištenju velikih repozitorija podataka kojima raspolažu najveća poduzeća te nisu skloni upotrebi, na primjer, naprednih alata i aplikacija koji se temelje na umjetnoj inteligenciji, što ih stavlja u nepovoljan položaj u tržišnom natjecanju u odnosu na velika poduzeća (Njemačka). Istovremeno, MSP-ovi u svim sektorima u velikoj su mjeri izloženi kiberprijetnjama i često se moraju oslanjati na vanjske stručnjake, što proizvodi dodatne troškove. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | U polovini zemalja koje su sudjelovale u savjetovanju (Belgija, Portugal) nedostatak odgovarajuće porezne koordinacije na nacionalnoj razini stvara razmjerno veće troškove MSP-ovima nego velikim trgovačkim društvima te ometa prekogranične aktivnosti. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Razlike u zakonodavstvu, hiperprodukcija propisa, normi i oznaka također su prepreke digitalnom i prekograničnom poslovanju MSP-ova (Belgija, Portugal) jer stvaraju takve troškove usklađivanja i plaća da neki MSP-ovi razmatraju opciju premještanja u inozemstvo (Belgija). Na primjer, stupanjem na snagu Opće uredbe o zaštiti osobnih podataka MSP-ovi su morali vlastito osoblje angažirati na razvoju internih postupaka upravljanja osobnim podacima, informirati svoje klijente itd.; ponekad su se morali obratiti vanjskim savjetnicima, što ih je odvratilo od njihovog prioriteta poslovanja, a to je poslovni razvoj, proizvelo dodatne troškove i usporilo njihovu glavnu djelatnost (Belgija). |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Digitalni razvoj MSP-ova može biti otežan zbog inercije nacionalnog zakonodavca: osposobljavanje i obrazovanje u području digitalne tehnologije te podupiranje MSP-ova u njihovoj digitalizaciji ne smatraju se strateškim prioritetima (Rumunjska). |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | S obzirom na gospodarske, socijalne i društvene rizike koje donosi digitalna revolucija, sugovornici u svim državama u kojima je provedeno savjetovanje smatraju da je od temeljne važnosti socijalne partnere i predstavnike MSP-ova uključiti u izradu zakonodavstva koje se odnosi na njih i u socijalni dijalog. |
| --- | --- |

4.12.

Bruxelles, 18. rujna 2020.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Priopćenje za medije Europske komisije, 11. lipnja 2020., Bruxelles.

1

(2)  Indeks gospodarske i društvene digitalizacije (DESI).

2

(3)  COM(2020) 103 final.

3

(4)  Vidjeti bilješku 3.

4

(5)  Forrester, European Cross-Channel Retail Sales Forecast, 2015 to 2020 (Predviđanja opsega europske maloprodaje preko La Manchea od 2015. do 2020.).

5

European Cross-Channel Retail Sales Forecast, 2015 to 2020

https://www.forrester.com/report/European+CrossChannel+Retail+Sales+Forecast+2015+To+2020/-/E-RES115375.

(6)  Primjerice, kao dokaz te nestabilnosti možemo navesti klubove za iznajmljivanje DVD-a, koji su oslabljeni usponom videa na zahtjev i preuzimanja s interneta. Pojavom dionika kao što je Amazon, koji na temelju kataloške ponude nudi pouzdanu i brzu uslugu dostave na kućnu adresu po jednakoj cijeni, mnogi su potrošači dali prednost internetskoj kupnji, iako i dalje u slobodno vrijeme obilaze knjižare.

6

(7)  Le numérique déroutant (Zbunjujuće digitalno okruženje). Studija BPI France Le Lab, 19. veljače 2015.

7

Le numérique déroutant

(8)  Prethodno navedena studija BPI France Le Lab.

8

(9)  https://testamento.fr/fr/.

9

(10)  Program Digitalna Europa 2021.–2027.

10

(11)  Povezivost, ljudski kapital, korištenje interneta, integracija digitalnih tehnologija, digitalne javne usluge.

11

---

| 11.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 429/6 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 429/6

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Djelotvorne i koordinirane mjere EU-a za borbu protiv utaje poreza, izbjegavanja plaćanja poreza, pranja novca i poreznih oaza”

(samoinicijativno mišljenje)

(2020/C 429/02)

| Izvjestitelj: | Javier DOZ ORRIT |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Javier DOZ ORRIT

| Odluka Plenarne skupštine: | 20.2.2020. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | pravilo 32. stavak 2. Poslovnika |
| | (samoinicijativno mišljenje) |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 20.7.2020. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 18.9.2020. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 554 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 216/2/2 |

Odluka Plenarne skupštine:

20.2.2020.

Pravni temelj:

pravilo 32. stavak 2. Poslovnika

(samoinicijativno mišljenje)

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

20.7.2020.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

18.9.2020.

Plenarno zasjedanje br.:

554

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

216/2/2

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Unatoč naporima EU-a i mnogih vlada, nakon stupanja na snagu važnih europskih direktiva (Direktive o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca i financiranja terorizma – AMLD i Direktive o suzbijanju izbjegavanja poreza – ATAD) (1) i programa OECD-a za borbu protiv smanjenja porezne osnovice i premještanja dobiti (BEPS), opseg utaje poreza, izbjegavanja plaćanja poreza i pranja novca i dalje je izrazito velik u odnosu na javne financije europskih država. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO predlaže poticanje uspostave europskog pakta za učinkovitu borbu protiv utaje i izbjegavanja plaćanja poreza te pranja novca. EGSO poziva Europsku komisiju da potakne pokretanje političke inicijative koja bi uključivala nacionalne vlade i druge europske institucije u postizanju tog cilja, uz promicanje za to potrebnog konsenzusa i uključivanje civilnog društva. Suradnja među državama članicama trebala bi biti ključni stup tog pakta. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO poziva europske institucije i države članice da osiguraju financijske i ljudske resurse potrebne za učinkovitu provedbu postojećeg europskog zakonodavstva te da se obvežu na usvajanje svih novih zakonodavnih i administrativnih mjera potrebnih za djelotvornu borbu protiv poreznih kaznenih djela i loših praksi, pranja novca i aktivnosti poreznih oaza. Za to će biti potrebna trajna evaluacija rezultata provedbe svake pojedinačne mjere. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO smatra ključnom predanost država članica da stanu na kraj nepoštenim i štetnim oblicima porezne konkurencije. To je potvrđeno i u ranijem mišljenju EGSO-a „Oporezivanje – glasovanje kvalificiranom većinom” (2), u kojem se govori o potrebi da se potakne rasprava o postupnom prelasku s jednoglasnog odlučivanja na glasovanje kvalificiranom većinom kad je riječ o poreznim pitanjima. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Aktivno sudjelovanje civilnog društva ključno je za stvaranje porezne osviještenosti građana o kaznenim djelima i lošim praksama te pravednom oporezivanju. Njihova suradnja doprinijet će postizanju pakta i njegovoj provedbi. Sudjelovanje poduzetnika i njihovih organizacija vrlo je važno za uspjeh pakta. Potrebno je zajamčiti da zakonodavne mjere koje budu donesene neće nametanjem prekomjernog administrativnog opterećenja naštetiti poduzećima koja ispunjavaju svoje porezne obveze. Učinkovitim i hitnim djelovanjem protiv poreznih kaznenih djela i loših poreznih praksi osigurat će se dodatna javna financijska sredstva potrebna za financiranje planova oporavka od pandemije, zelene i digitalne transformacije gospodarstva i izgradnje europskog stupa socijalnih prava. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Digitalizacija gospodarstva pred porezna tijela stavlja nove izazove jer omogućava stvaranje novih metoda agresivnog poreznog planiranja, financijskih kaznenih djela i loših praksi. Međutim, ona im istovremeno, s pomoću učinkovitije administrativne suradnje i razmjene podataka, pruža nove mogućnosti za suzbijanje takvih praksi. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Poboljšanje uspješnosti borbe protiv tih kaznenih djela i loših praksi zahtijeva jačanje političke, administrativne, policijske i pravosudne suradnje kako izravno među državama članicama tako i država članica s EU-om, jačanje pravnih temelja te suradnje i osiguravanje dostatnih financijskih i ljudskih resursa namijenjenih financijsko-obavještajnim jedinicama, poreznim tijelima, europskim nadzornim strukturama i drugim akterima koji sudjeluju u toj borbi. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Kako bi se poboljšala učinkovitost djelovanja, treba prije svega usvojiti zajedničku viziju o tim kaznenim djelima i lošim praksama, usredotočiti se na veze između njih i njihove odnose s gospodarskim i financijskim kriminalom te političkom korupcijom, kao i na presudnu ulogu poreznih oaza u olakšavanju i prikrivanju navedenih praksi. Iskorjenjivanje kriminalnih aktivnosti poreznih oaza trebao bi biti jedan od prioritetnih ciljeva EU-a. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Iako je ta politika nužna u svim okolnostima, EGSO smatra da je u situaciji uzrokovanoj pandemijom bolesti COVID-19 ključno da ona postane politički i etički prioritet Unije, nacionalnih vlada i europskog civilnog društva. U vrijeme kada su potrebne iznimne količine javnih financijskih sredstava za suočavanje sa zdravstvenim, gospodarskim i socijalnim posljedicama pandemije, neprihvatljivo je da se njihov znatan dio nezakonito preusmjerava na privatnu dobit nekolicine, čime se izravno šteti velikoj većini radnika, poduzetnika, samozaposlenih osoba, uzdržavanih osoba i umirovljenika koji ispunjavaju svoje porezne obveze. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EGSO podržava novi akcijski plan za sveobuhvatnu politiku Unije o sprečavanju pranja novca i financiranja terorizma (3) koji je Europska komisija predstavila 7. svibnja 2020. i smatra da bi ga trebalo hitno provesti. EGSO podržava predložene mjere za osiguravanje učinkovite provedbe postojećeg pravnog okvira za borbu protiv pranja novca i financiranja terorizma, uspostavu jedinstvenog pravnog sustava EU-a, uspostavu europskog nadzornog tijela, kao i ostale stupove plana. EU i države članice trebali bi zastupati zajednička stajališta na međunarodnim forumima kao što su Stručna skupina za financijsko djelovanje (FATF-OECD), G20 i UN. EGSO se slaže sa stajalištem Komisije da bi u okviru usvojenih mjera trebalo uzeti u obzir europsko zakonodavstvo o zaštiti podataka i pridržavati se sudske prakse Suda Europske unije te osigurati da države članice i obvezani subjekti snose najmanji mogući administrativni i financijski teret. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EGSO poziva Europsku komisiju da ocijeni postojeći popis nekooperativnih jurisdikcija i razmotri mogućnost uspostave dodatnih kriterija kako bi se osiguralo da na njega budu uvrštene sve porezne oaze. Također traži da se uvedu odgovarajuće mjere kako poduzeća i pojedinci ne bi mogli obavljati neopravdane transakcije preko svojih financijskih institucija. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EGSO pozdravlja uvođenje poreznih pokazatelja u europski semestar, poziva države članice da se pridržavaju onoga što je o tim pokazateljima rečeno u preporukama za pojedine zemlje i predlaže Europskoj komisiji da u europski semestar uključi postupak za procjenu učinkovitosti, pravednosti, dostatnosti i odgovarajućeg funkcioniranja poreznih sustava. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EGSO traži da se europskim direktivama obuhvate umjetnička djela i druga vrijedna imovina, osobito ona koja se čuva u slobodnim lukama i carinskim skladištima, te da se postupno ukinu programi za dodjelu državljanstva ili prava boravka na temelju ulaganja uspostavljeni u određenim državama članicama, kao i da se stane na kraj netransparentnosti dionica koje glase na donositelja. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EGSO smatra da na utaju poreza treba primjenjivati odredbe 5. Direktive o sprečavanju pranja novca (AMLD) koje se odnose na središnji i javni registar stvarnih vlasnika trgovačkih društava i trustova. S druge strane, poziva na uspostavu odgovarajućih postupaka kako bi se MSP-ovima olakšalo ispunjavanje zahtjeva tih registara. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EGSO podržava sveobuhvatno rješenje u pogledu oporezivanja poduzeća sa znatnom digitalnom prisutnošću u okviru rada OECD-a, ali i smatra da bi EU, ako se do kraja 2020. ne pronađe rješenje trebao odobriti inicijative za oporezivanje velikih digitalnih poduzeća. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Direktivu o suzbijanju izbjegavanja poreza (ATAD) treba izmijeniti kako bi uključivala pravila o poreznom tretmanu jurisdikcija s niskim poreznim opterećenjem i o repatrijaciji dividendi ili kapitalnih dobitaka koji nisu oporezivani u inozemstvu. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Potrebno je osigurati financijsku i tehničku potporu nacionalnim financijsko-obavještajnim jedinicama i promicati blisku suradnju među njima, među poreznim tijelima i između nacionalnih policijskih snaga i Europola u kaznenom progonu poreznih i financijskih kaznenih djela. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | EGSO poziva Komisiju da provede studiju o ulozi fiktivnih poduzeća u utaji i izbjegavanju plaćanja poreza te pranju novca kao i da, u skladu sa svojim zaključcima, izmijeni Direktivu o suzbijanju izbjegavanja poreza, Direktivu o kapitalnim zahtjevima i Direktivu o sprečavanju pranja novca kako bi se spriječilo da se njihovom upotrebom olakša počinjenje kaznenih djela i upotreba loših praksi. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | EGSO poziva Komisiju i države članice da razmotre koncept minimalne razine stvarnog oporezivanja dobiti trgovačkih društava i njegovu moguću primjenu. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | EGSO predlaže da se u trgovinske ili gospodarske sporazume EU-a, u skladu s načelima i pravilima WTO-a, uključe poglavlja s odredbama o suzbijanju poreznih kaznenih djela, pranja novca i agresivnog poreznog planiranja te suradnji među poreznim upravama. |
| --- | --- |

1.20.

2.   Kontekst

| 2.1. | Razmjer utaje i izbjegavanja plaćanja poreza te pranja novca u Europi i svijetu vrlo je velik u makroekonomskom smislu, uz jasnu transnacionalnu dimenziju. Ključnu ulogu u takvim praksama igraju porezne oaze, koje ugošćuju i usmjeravaju kapital velikih poduzeća i bogatih pojedinaca koji su utajili porez ili izbjegli njegovo plaćanje, zajedno s kapitalom koji proizlazi iz političke i gospodarske korupcije i organizacija gospodarskog kriminala. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Ne postoji općeprihvaćena definicija poreznih oaza, iako im je svima zajednička nulta ili vrlo niska stopa oporezivanja, dok netransparentnost o klijentima i tokovima predstavlja normu. Identificira ih se na temelju popisa, a nekooperativne su naravi jer odbijaju poreznim tijelima pružati informacije i surađivati sa sudovima. Priznati popisi te vrste su popis koji je sastavio OECD (4) i dva popisa koje je sastavio EU (o pranju novca i financiranju terorizma te o utaji i izbjegavanju plaćanja poreza) (5). U monografiji časopisa F&D (MMF) procjenjuje se da privatno bogatstvo u off-shore financijskim centrima iznosi između 7 i 8,7 bilijuna USD (6) (8 % – 10 % svjetskog BDP-a). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | MMF procjenjuje da zbog utaje poreza države godišnje gube oko 3 bilijuna USD (7). Europski parlament (EP) procjenjuje da u EU-u to doseže iznos od 825 milijardi EUR (8) te da manjak u naplati PDV-a, uglavnom uzrokovan utajom, iznosi oko 147 milijardi EUR godišnje, od čega 50 milijardi EUR otpada na prekogranične prijevare unutar zajednice s nepostojećim trgovcem (tzv. „kružne prijevare”) (9). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Izbjegavanjem plaćanja poreza ne krši se uvijek slovo zakona, ali se krši njegov duh. Porezne oaze godišnje dobivaju oko 600 milijardi USD zahvaljujući izbjegavanju plaćanja poreza na dobit od strane trgovačkih društava (10). Gubici EU-a iznose od 160 do 190 milijardi EUR godišnje (11). Izbjegavanje plaćanja poreza u šest država članica oštećuje porezne prihode iz preostale 22 države članice za 42,8 milijardi EUR (12). U časopisu F&D (MMF) navodi se da se 40 % izravnih stranih ulaganja na svjetskoj razini, odnosno oko 15 bilijuna USD, vrši prema fiktivnim poduzećima (bez ikakve gospodarske aktivnosti), često u obliku holdinga u kojima se udružuju operativna društva kćeri. Većina ih ima sjedište u pet europskih zemalja (13). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Prema podacima UN-a, na pranje novca otpada između 2 % i 5 % svjetskog BDP-a (14). Nedavni slučajevi kao što su Danske Bank (s početnom procjenom od oko 200 milijardi EUR) (15) ili Swedbank (37 milijardi EUR) (16) ukazuju na slabosti u borbi protiv pranja novca unatoč direktivama i radu nadzornih tijela. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Osim financijskog sektora, postoje i drugi kanali za pranje novca: tržišta umjetnina, dijamanata i plemenitih kovina; slobodne luke, carinska skladišta i posebne gospodarske zone itd. Brze tehnološke promjene otvaraju nove putove s pomoću virtualne imovine i lanca blokova. Isto vrijedi i za postupke utaje i izbjegavanja plaćanja poreza: smanjenje dividendi i kupona za transakcije cum-ex (55,2 milijarde EUR), agresivno porezno planiranje, tajne konvencije između država i multinacionalnih poduzeća kojima se znatno smanjuju njihove porezne obveze, programi dodjele državljanstva ili prava boravka strancima u zamjenu za ulaganja itd. E-trgovina, ekonomija platformi i digitalno gospodarstvo općenito predstavljaju nove rizike jer olakšavaju počinjenje poreznih kaznenih djela i utaje, ali donose i nove mogućnosti u području praćenja i nadzora. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Junckerova Komisija vrlo je intenzivno radila na suzbijanju poreznih kaznenih djela i izbjegavanja plaćanja poreza, što je rezultiralo s 26 zakonodavnih i 57 drugih vrsta inicijativa. Kad je riječ o suzbijanju pranja novca i financiranja terorizma, valja spomenuti dvije direktive, odnosno AMLD4 i AMLD5 (2015. i 2018.). Prijenos potonje u nacionalno zakonodavstvo dovršen je u siječnju 2020. i ona sadrži poboljšanja u pogledu identifikacije vlasnika, razmjene informacija i suradnje među financijsko-obavještajnim jedinicama te većeg broja obuhvaćenih obveznika, a uvodi se i nadzor nad virtualnim valutama. Praktični rezultati nisu zadovoljavajući: i dalje postoje mnoge slabosti i nedostaci, iako je Komisija vrlo aktivna u okviru svojih ograničenih nadležnosti (evaluacija iz 2019.) (17). Europski revizorski sud nedavno je pokrenuo reviziju u svrhu ocjenjivanja učinkovitosti borbe protiv pranja novca u bankarskom sektoru (18), a Europska komisija podnijela je tužbu Sudu Europske unije protiv tri države članice zbog neusklađenosti s direktivom AMLD4 (19). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Europska komisija je 7. svibnja 2020. predstavila novi akcijski plan za sveobuhvatnu politiku Unije o sprečavanju pranja novca i financiranja terorizma (20) i Delegiranu uredbu (21) s popisom zemalja i jurisdikcija koje ne surađuju na postizanju tih ciljeva. Na temelju procjene razlika u provedbi postojećeg zakonodavnog okvira i „ozbiljnih nedostataka u pogledu usklađenosti” te izražene želje za „nultom tolerancijom nezakonitog novca unutar Europske unije”, plan je strukturiran na temelju šest stupova:






  — | osigurati učinkovitu provedbu postojećeg okvira, počevši s potpunim prijenosom direktiva o sprečavanju pranja novca; |
| --- | --- | --- |

2.8.

—

osigurati učinkovitu provedbu postojećeg okvira, počevši s potpunim prijenosom direktiva o sprečavanju pranja novca;

| — | izmijenjenom direktivom i uredbom uspostaviti jedinstveni pravilnik EU-a; |
| --- | --- |

—

izmijenjenom direktivom i uredbom uspostaviti jedinstveni pravilnik EU-a;

| — | zakonodavnim prijedlogom uspostaviti postupke i osnovati nadzorno tijelo EU-a; |
| --- | --- |

—

zakonodavnim prijedlogom uspostaviti postupke i osnovati nadzorno tijelo EU-a;

| — | uspostaviti mehanizam koordinacije i potpore za financijsko-obavještajne jedinice i međusobno povezati središnje nacionalne registre bankovnih računa; |
| --- | --- |

—

uspostaviti mehanizam koordinacije i potpore za financijsko-obavještajne jedinice i međusobno povezati središnje nacionalne registre bankovnih računa;

| — | primijeniti odredbe kaznenog prava i poboljšati razmjenu informacija; |
| --- | --- |

—

primijeniti odredbe kaznenog prava i poboljšati razmjenu informacija;

| — | ojačati međunarodnu dimenziju okvira EU-a. |
| --- | --- |

—

ojačati međunarodnu dimenziju okvira EU-a.

U prvom tromjesečju 2021. bit će predstavljena četiri zakonodavna prijedloga za razvoj tih stupova.

| 2.9. | Drugo značajno područje djelovanja Europske komisije bilo je izbjegavanje plaćanja poreza povezano s inicijativama u području oporezivanja digitalnog gospodarstva i osnovice poreza na dobit trgovačkih društava. Njezinom strategijom nastojalo se postići „djelotvorno oporezivanje” kojim bi se osiguralo da multinacionalna poduzeća plaćaju odgovarajuće iznose poreza na mjestu na kojem stvaraju vrijednost, u skladu s OECD-ovim akcijskim planom BEPS, posebno ograničavanjem smanjenja osnovice poreza na dobit trgovačkih društava odbijanjem kamata, licencija i drugih financijskih povlastica. Glavno pravilo za to bila je Direktiva ATAD iz 2016., izmijenjena 2017. kako bi uključivala hibridne neusklađenosti (ATAD 2) (22). Njezini rezultati još uvijek se ne mogu ocijeniti. Postoji i zakonodavstvo kojim se olakšava rješavanje sporova koji proizlaze iz dvostrukog oporezivanja (23). Nova Uredba o kontrolama gotovine koja se unosi u Uniju ili iznosi iz Unije donesena je 2018. (24) |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Europska komisija uzela je u obzir izbjegavanje plaćanja poreza u svojim zakonodavnim inicijativama u području oporezivanja digitalnog gospodarstva i osnovice poreza na dobit trgovačkih društava i 2018. godine predložila dvije direktive: jednu o oporezivanju poduzeća sa znatnom digitalnom prisutnošću i jednu o porezu na dohodak za velika digitalna poduzeća. Godine 2016. predložila je dvije direktive o osnovici poreza na dobit trgovačkih društava – zajedničkoj (CCTB) i konsolidiranoj (CCCTB). Potonja je vrlo važna u borbi protiv izbjegavanja plaćanja poreza. Istovremene rasprave na razini OECD-a i protivljenje u pojedinim državama članicama odgodili su donošenje tih direktiva. U svjetlu toga, Komisija je 2019. predstavila komunikaciju u kojoj se predlaže pokretanje rasprave kako bi se osiguralo da se odluke o poreznim pitanjima donose kvalificiranom većinom. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Od ključne su važnosti suradnja između poreznih tijela i drugih institucija država članica putem automatske razmjene informacija (AEOI (25)) i transparentnost. U području administrativne suradnje odobreno je čak šest direktiva. U njima je, od prve (2011/16/EU (26)) do posljednje ((EU) 2018/822 (27)), proširena obveza objavljivanja stvarnih vlasnika računa, financijske imovine i transakcija te svih proizvoda, uključujući osiguranja i dividende. Postignut je napredak u pogledu zahtjeva za automatsku razmjenu informacija o poreznim sporazumima (eng. tax rulings) i financijskom izvješćivanju velikih poduzeća po zemljama (CBCR (28)). Korištenje financijskih i drugih informacija u svrhu kaznenog progona uređeno je Direktivom (EU) 2019/1153 Europskog parlamenta i Vijeća (29). |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Junckerova Komisija bila je suočena s tajnim konvencijama pojedinih država članica s multinacionalnim poduzećima, u skladu s kojima potonji u njima ne plaćaju gotovo nikakav porez, a uspjela je uključiti i porezne pokazatelje u europski semestar. U najnovijim preporukama za pojedine zemlje navodi se da u nekim državama članicama provedba zakonodavstva u pogledu agresivnog poreznog planiranja ili utvrđivanja stvarnih vlasnika nije zadovoljavajuća . Postoji mnogo prostora za poboljšanje suradnje među državama članicama. Unatoč postizanju određenog napretka, razina nije došlo do općeg smanjenja utaje poreza, pranja novca i izbjegavanja plaćanja poreza koje su, u nekim slučajevima, poput preusmjeravanja tokova kapitala prema fiktivnim poduzećima, čak u porastu. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | EGSO je u posljednjih pet godina usvojio 25 mišljenja o tim pitanjima. EGSO je općenito podržao mjere koje je predložila Komisija. U nekim je slučajevima otišao korak dalje od svojih zahtjeva, u skladu sa stajalištem EP-a. |
| --- | --- |

2.13.

3.   Opće napomene i preporuke

| 3.1. | Kriza uzrokovana pandemijom koronavirusa, najozbiljnija od kraja Drugog svjetskog rata, mora biti u središtu svih gospodarskih i socijalnih promišljanja i prijedloga. Jasno je da bi drastično smanjenje gospodarskog obujma poreznih kaznenih djela i izbjegavanja plaćanja poreza državama članicama i samom EU-u osiguralo dio financijskih sredstava potrebnih za rješavanje zdravstvenog, gospodarskog i socijalnog učinka pandemije. EGSO smatra da sudjelovanje europskih institucija, nacionalnih vlada i civilnog društva u donošenju svih potrebnih mjera za trajno i učinkovito djelovanje protiv poreznih kaznenih djela i utaje poreza danas više nego ikad predstavlja politički i moralni imperativ, ali i hitno pitanje. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Glavni je cilj ovog mišljenja, na temelju pregleda i stajališta iznesenih u prethodnim mišljenjima EGSO-a, iznijeti prijedloge za povećanje učinkovitosti borbe protiv tih kaznenih djela. Treba voditi računa o odnosima među različitim poreznim kaznenim djelima, kao i odnosu između njih i utaje poreza, s obzirom na to da se u poreznim oazama kreću istim kanalima. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EGSO prepoznaje spremnost Europske komisije i Europskog parlamenta da promiču inicijative za borbu protiv poreznih kaznenih djela, utaje poreza i fiskalnog dampinga te žali zbog toga što su neke od glavnih inicijativa, kao što su one koje imaju utjecaja na porez na dobit trgovačkih društava, prijevare povezane s PDV-om i agresivno porezno planiranje, blokirane ili ih određene države članice mogu ograničiti, kao i zbog nedostatka suradnje među državama članicama. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EGSO predlaže poticanje uspostave europskog pakta za učinkovitu borbu protiv utaje i izbjegavanja plaćanja poreza te pranja novca i poziva Komisiju da promiče političku inicijativu koja bi u njegovu provedbu uključila nacionalne vlade i druge europske institucije. Suradnja među državama članicama mora biti jedan od njegovih stupova. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Učinkovita provedba pakta trebala bi EU-u i državama članicama osigurati dodatna sredstva, poput onih koje generira rast, za financiranje planova oporavka od pandemijske krize te zelene i digitalne transformacije njihovih gospodarstava, ali i izgradnje čvrstog europskog stupa socijalnih prava. Polazeći od poštovanja fiskalne suverenosti država članica, EGSO poziva tvorce politika EU-a i nacionalne vlade da, uz odgovornost i velikodušnost koje zahtijeva tragični trenutak u kojem živimo, postignu konsenzus o sadržaju pakta koji EGSO predlaže. EGSO smatra da bi se postizanje konsenzusa o europskom paktu za borbu protiv poreznih kaznenih djela, izbjegavanja plaćanja poreza i pranja novca te financiranja terorizma trebalo temeljiti na:






  (a) | predanosti država članica i europskih institucija poduzimanju svih dodatnih zakonodavnih i administrativnih mjera potrebnih za djelotvorno suzbijanje takvih kaznenih djela i loših praksi; |
| --- | --- | --- |

3.5.

(a)

predanosti država članica i europskih institucija poduzimanju svih dodatnih zakonodavnih i administrativnih mjera potrebnih za djelotvorno suzbijanje takvih kaznenih djela i loših praksi;

| (b) | jačanju političke volje za suradnjom među državama članicama i s institucijama EU-a koja bi vodila uspostavi djelotvornih postupaka za administrativnu, policijsku i pravosudnu suradnju u svrhu postizanja ciljeva pakta; |
| --- | --- |

(b)

jačanju političke volje za suradnjom među državama članicama i s institucijama EU-a koja bi vodila uspostavi djelotvornih postupaka za administrativnu, policijsku i pravosudnu suradnju u svrhu postizanja ciljeva pakta;

| (c) | predanosti država članica okončanju fiskalnog dampinga i deblokiranju direktiva povezanih s ciljevima pakta; |
| --- | --- |

(c)

predanosti država članica okončanju fiskalnog dampinga i deblokiranju direktiva povezanih s ciljevima pakta;

| (d) | uključivanju organizacija civilnog društva u pakt. |
| --- | --- |

(d)

uključivanju organizacija civilnog društva u pakt.

| 3.6. | Sudjelovanje organizacija civilnog društva u tom sporazumu i stvaranje napredne društvene svijesti o oporezivanju od ključne je važnosti. Europskim je građanima izuzetno stalo do toga da se osiguraju dostatna sredstva za visokokvalitetne javne usluge, (ovih dana posebno za zdravstvo i istraživanje) i odgovarajuće sustave socijalne zaštite. Poduzetnici koji ispunjavaju svoje porezne obveze, a oni čine većinu, žele zaustaviti utaju i izbjegavanje plaćanja poreza kao praksu pojedinih poduzeća, jer im ona zbog toga predstavljaju nelojalnu konkurenciju. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EGSO se slaže s EP-om da „(...) pravedno oporezivanje i odlučna borba protiv poreznih prijevara, utaje poreza, agresivnog poreznog planiranja i pranja novca imaju središnju ulogu u oblikovanju pravednog društva i snažnog gospodarstva braneći pritom društveni ugovor i vladavinu prava” (30). Stoga sa zabrinutošću ukazuje na veličinu jaza koji ta kaznena djela i loše prakse stvaraju u prihodima od poreza, kao i na nedavni razvoj situacije u području oporezivanja, u okviru kojeg je porezno opterećenje prebačeno na prihode od rada, te iz financijskog sektora na realno gospodarstvo u kojem su porezna opterećenja veća za MSP-ove nego za multinacionalna poduzeća. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Uvođenje poreznih pokazatelja u izvješća po zemljama u okviru europskog semestra predstavlja korak naprijed. Međutim, procjena rezultata tih izvješća pokazuje da funkcioniranje financijsko-obavještajnih jedinica, automatska razmjena informacija i suradnja među poreznim tijelima u dijelu država članica EU-a nisu zadovoljavajuće u pogledu pranja novca te utaje i izbjegavanja plaćanja poreza. EGSO predlaže Komisiji da osigura da porezni pokazatelji u europskom semestru imaju isti položaj kao i drugi pokazatelji te da se uspostavi postupak za procjenu učinkovitosti, pravednosti, dostatnosti i odgovarajućeg funkcioniranja poreznih sustava. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EGSO podržava novi akcijski plan za sveobuhvatnu politiku Unije o sprečavanju pranja novca i financiranja terorizma i smatra da ga treba hitno provesti. Podupire uspostavu europskog nadzornog tijela s pomoću kojeg bi se osigurala maksimalna suradnja između poreznih tijela i financijsko-obavještajnih jedinica država članica, a koje bi imalo određene izravne ovlasti za nadzor i istraživanje obveznika u svim područjima te dovoljno ljudskih i tehničkih resursa za prilagodbu kontinuiranom razvoju kaznenih djela. Poziva Komisiju da kao najprikladniji način za to razmotri osnivanje europske agencije za borbu protiv poreznog, gospodarskog i financijskog kriminala i pranja novca te da nadzire usklađenost sa zakonodavstvom i učinkovitost administrativnih mjera. EGSO smatra da EU na međunarodnim forumima kao što su FATF (OECD), G20 i UN treba nastupati jednoglasno. EGSO smatra da bi Komisija trebala pomoći državama članicama uspostavom mehanizama osposobljavanja poput Europske porezne akademije, kao što je predloženo u njegovom mišljenju o programu Fiscalis (10/2018) (31). |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Pravni okvir za sprečavanje pranja novca trebao bi omogućiti pristup informacijama o vlasnicima računa, poduzeća i trustova, uz pridržavanje pravila o zaštiti podataka i sudske prakse Suda Europske unije. Trebalo bi osigurati zaštitu stručnjaka koji su obvezni prijaviti sumnjive prakse pranja novca koje otkriju. EGSO pozdravlja to što se akcijskim planom predlaže novi sustav zaštite zviždača i poziva da ga se ne odgađa do prosinca 2021. EGSO se slaže sa stajalištem Komisije da treba poduzeti mjere kako bi se administrativno i financijsko opterećenje država članica i obveznika svelo na najmanju moguću mjeru. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Mjere nadzora za treće strane uključene u 5. Direktivu o sprečavanju pranja novca bit će učinkovite samo uz realističan popis visokorizičnih zemalja. EGSO poziva na primjenu transparentne i jasne metodologije te na kraće rokove za evaluaciju. Smatra da bi novi popis, koji sadrži samo 20 zemalja i teritorija, trebalo što prije odobriti i dodati mu još nekoliko zemalja, poput onih koje su sudjelovale u nedavnim skandalima. Žali zbog prepreka koje su pojedine države članice EU-a postavile za pristup informacijama o transakcijama u poreznim oazama. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | ECOFIN-ov popis poreznih oaza iz 2017. u vezi s utajom poreza i izbjegavanjem plaćanja poreza ažuriran je prošle veljače. On ima prednost u odnosu na druge popise jer obuhvaća i one koje ne prihvaćaju automatsku razmjenu informacija i one koje poduzetnicima nude posebne porezne tretmane. Za kritiku je činjenica da europski popis isključuje postojanje poreznih oaza u samoj Zajednici. Međutim, u preporukama za pojedine zemlje u okviru europskog semestra, Europska komisija upozorila je određene države članice zbog potkopavanja poreznih osnovica njihovih partnera u Zajednici. Iako prijetnja uvrštavanja na crnu listu ima odvraćajući učinak zbog utjecaja na ugled, sankcije nisu dovoljno djelotvorne. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Da bi jurisdikcije uvrštene na taj popis provele potrebne reforme, EGSO predlaže da se nakon sljedećeg preispitivanja Uredba izmijeni kako bi se jurisdikcijama koje reforme nisu provele zabranilo vršenje financijskih transakcija s EU-om. Mjere također moraju utjecati na trgovačka društva koja izbjegavaju plaćanje poreza. Jedna od djelotvornih mjera mogla bi biti da se poduzećima koja obavljaju neopravdane transakcije s jurisdikcijama s navedenog popisa ne dodjeljuju javne potpore za oporavak od krize uzrokovane COVID-om 19, što su neke države članice već odobrile. EGSO također traži da se razmotri mogućnost isključivanja tih poduzeća iz ugovora o javnoj nabavi. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Multinacionalna poduzeća djeluju globalno i pod zajedničkim vodstvom, ali se porezni propisi donose na nacionalnoj razini ne uzimajući u obzir njihovu interakciju sa sustavima drugih zemalja, ili čak imajući za posljedicu uspostavu izravne porezne konkurencije s njima. Pojedine jurisdikcije odobravaju porezne sustave koji potkopavaju porezne osnovice drugih teritorija. To je, zajedno s općim padom stopa, dovelo do utrke u smanjenju oporezivanja kako bi se privukla izravna strana ulaganja, kao i do pravnog vakuuma i neusklađenosti. Mnoga multinacionalna poduzeća restrukturiraju svoje poslovanje kako bi znatno smanjila svoje porezno opterećenje. Iz tog se razloga pojedine transakcije unutar grupacije koriste za umjetno prebacivanje većeg dijela rashoda u jurisdikcije sa srednjim ili visokim poreznim stopama, dok se dobit prijavljuje u jurisdikcijama s niskim ili nultim stopama oporezivanja s čijim se vladama sklapaju tajni porezni sporazumi. Prijenos dobiti koji vrše velika poduzeća u digitalnom gospodarstvu posebno je jednostavan u tom okruženju. EGSO se nada da će primjena pravila BEPS-a i direktivâ ATAD omogućiti promjenu te situacije i spreman je za evaluaciju rezultata. Kako bi ta pravila bila djelotvorna, ključna je suradnja svih država članica, što je glavni cilj europskog pakta. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Područje EU-a u ranjivom je položaju u pogledu izbjegavanja plaćanja poreza (32). Mobilnost kapitala, robe i ljudi na unutarnjem tržištu u suprotnosti je s nedostatkom koordinacije poreznih politika. Nakon krize iz 2008., napredak u gospodarskom upravljanju bio je usmjeren na kontrolu rashoda. Situacija se posljednjih godina promijenila, ali koordinacija fiskalnih politika i dalje je nedostatna. Uvođenje poreznih pokazatelja u europski semestar korak je koji je omogućio da se porezni sustavi određenih država članica definiraju kao štetni. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Skupina G20 pokrenula je 2009. proces suradnje u borbi protiv utaje i izbjegavanja plaćanja poreza. OECD je odobrio novi globalni standard za razmjenu informacija, zajednički standard izvješćivanja (CRS) koji se temelji na automatskoj razmjeni informacija (AEOI). Većina jurisdikcija međunarodne zajednice obvezala se da će ga provoditi od siječnja 2018., no još se čeka opća procjena njegove provedbe. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | U EU-u je AEOI reguliran Direktivom o administrativnoj suradnji koja je više puta izmijenjena kako bi se uskladila s CRS-om. Tom je direktivom obveza automatske razmjene informacija proširena na pravne i fizičke osobe te na glavne vrste prihoda, ali postoje nepravilnosti koje je potrebno sanirati. Pitanje razmjene informacija o stvarnim vlasnicima imovine i sredstava, netransparentnih posredničkih subjekata (određenih trustova, fiktivnih trgovačkih društava, zaklada itd.) i dalje je neriješeno, kao što je pokazao skandal „Panamski dokumenti”. Nije riješena ni anonimnost dionica na donositelja, koje nemaju javno poznatog vlasnika i još uvijek su dopuštene u nekim zemljama. Područje primjene Direktive o administrativnoj suradnji trebalo bi proširiti na umjetnička djela i drugu vrijednu imovinu koja se čuva u slobodnim lukama i carinskim skladištima. Trebalo bi riješiti i problem programa za dodjelu državljanstva ili prava boravka na temelju ulaganja koje nudi 19 država članica i koji se u mnogim slučajevima koriste za počinjenje poreznih kaznenih djela. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | OECD-ov akcijski plan BEPS globalna je inicijativa za borbu protiv smanjenja porezne osnovice i premještanje dobiti. Izvješća o razvoju svake od njegovih 15 mjera imaju različitu pravnu narav. Neka od njih bave se najboljim praksama, dok druga imaju status minimalnih standarda, uz mogućnost obvezivanja država da njihov sadržaj uključe u zakonodavstvo o trgovačkim društvima. Neka ključna pitanja, kao što je oporezivanje digitalnog gospodarstva ili raspodjela prava oporezivanja po zemlji, tek treba riješiti na globalnoj razini. Pojedine zemlje i organizacije civilnog društva kritizirale su BEPS i tražile da se reforma međunarodne porezne strukture povjeri UN-ovu Odboru stručnjaka za porezna pitanja. EGSO smatra da OECD mora dovršiti svoj rad i surađivati s navedenim odborom UN-a kako bi njihovi zaključci bili ujednačeni i univerzalni. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Direktive ATAD ključne su sastavnice porezne strategije EU-a za borbu protiv izbjegavanja plaćanja poreza jer se s pomoću njih osigurava da države članice koordinirano provode izvješća o BEPS-u i jačaju njihov pravni status time što njihovu provedbu podvrgavaju preispitivanju Suda EU-a. U nekim slučajevima njegova pravila za borbu protiv zlouporabe nadilaze BEPS, kao što je slučaj s „izlaznim oporezivanjem”, pravilima o „kontroliranim inozemnim društvima”, antihibridnim pravilima ili uspostavom opće klauzule o suzbijanju zlouporabe. Međutim, klauzule o ulaganjima nisu bile uključene zbog protivljenja nekih zemalja, unatoč činjenici da su se Komisija i većina država članica za to zalagale. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | U istragama Komisije o tajnim poreznim sporazumima koje su potpisala neka velika multinacionalna poduzeća i vlade pojedinih država članica istaknuto je dokle seže olakšavanje postupaka izbjegavanja plaćanja poreza: porezne stope u rasponu od 0,05 % do 2 % na dobit prenesenu iz drugih europskih zemalja. EU je na to odgovorio provedbom reforme Direktive o administrativnoj suradnji kako bi se osigurala obveza automatskog izvješćivanja o svakom prekograničnom sporazumu o poreznim mišljenjima koji potpiše neka država članica. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | Nedavnom izmjenom te direktive automatska razmjena proširena je na osnovne informacije o velikim poduzećima (33) po zemljama (izvješća CBCR (34)), u skladu sa zahtjevima iz mjere 13. BEPS-a. Međutim, javnosti još uvijek nije omogućen pristup tim informacijama. Komisija je predložila izmjenu Direktive 2013/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća (35) o računovodstvenim pravilima kako bi se omogućilo objavljivanje izvješća po zemljama. EGSO smatra da bi se ona trebala primjenjivati barem na poduzeća koja primaju javnu potporu. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | Vrlo važan prijedlog Komisije u pogledu oporezivanja dobiti jest usklađivanje osnovice poreza na dobit trgovačkih društava. U prvoj fazi (CCTB) osnovica bi se računala u skladu sa zajedničkim pravilima. U drugoj fazi (CCCTB) dobici i gubitci koje bi različita društva kćeri jednog trgovačkog društva ili multinacionalne grupacije zabilježila u svakoj državi članici konsolidirali bi se u cijelom EU-u. Neto iznos koji iz toga nastane podijelio bi se između različitih zemalja u kojima je društvo poslovalo, pri čemu bi svaka od njih vršila oporezivanje u skladu s unaprijed utvrđenom formulom (imovina, prodaja i broj zaposlenih). Postoji nada da bi zahvaljujući toj konsolidaciji velik dio operacija agresivnog poreznog planiranja bio bi obustavljen. EGSO se slaže da bi se oporezivanje trebalo temeljiti na ponderiranoj formuli kojom bi se uzimalo u obzir mjesto prodaje, zapošljavanja i imovine. Vrijednost prava intelektualnog vlasništva, podataka i druge nematerijalne imovine mora se pomno procijeniti. |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | Po mišljenju Komisije i OECD-a, činjenica da je postojećim poreznim propisima teško obuhvatiti prihode novih poslovnih modela u digitalnom gospodarstvu u pojedinim zemljama dovela je do toga da se digitalna poduzeća oporezuju manje od tradicionalnih. Komisija je u ožujku 2018. odobrila dva prijedloga direktive o oporezivanju digitalnog gospodarstva (36), u skladu s radom OECD-a koji bi trebao biti dovršen 2020. Jedna bi direktiva sadržavala privremeno, a druga trajno rješenje. Privremenim rješenjem predviđa se porez od 3 % na prodaju digitalnih usluga velikih poduzeća (a ne na dobit ili mjesto gdje se stvara vrijednost). To rješenje trenutačno je blokirano u Vijeću. Komisija se sada oslanja na globalno rješenje u okviru rada OECD-a, ali ako se do kraja 2020. ne postigne dogovor, iznova će pokrenuti svoju inicijativu za oporezivanje velikih digitalnih poduzeća. |
| --- | --- |

3.23.

| 3.24. | I Komisija i EGSO (37) izrazili su svoja stajališta o potrebi za pokretanjem rasprave o uvjetima postupnog prelaska s jednoglasnog odlučivanja na glasovanje kvalificiranom većinom kad je riječ o poreznim pitanjima. Rokovi za takvu promjenu mogu biti kraći ili dulji ovisno o tome jesu li države članice osjetljive na porezno pitanje u pogledu kojeg se želi intervenirati. |
| --- | --- |

3.24.

| 3.25. | EGSO smatra da uslijed golemih izazova koje kriza uzrokovana pandemijom COVID-a 19 stavlja pred EU i sve njegove države članice nema mjesta popustljivosti u pogledu kaznenih djela koja ugrožavaju gospodarski rast i javne financije. Isto tako, smatra da postoji potreba za jačanjem suradnje i solidarnosti među državama članicama, institucijama EU-a i sektorima europskog civilnog društva. |
| --- | --- |

3.25.

4.   Posebne napomene i preporuke

| 4.1. | EGSO preporučuje da se rješenje sadržano u 5. Direktivi o sprečavanju pranja novca, koje se odnosi na obvezu zemalja da uspostave središnji i javni registar stvarnih vlasnika trgovačkih društava i trustova, proširi na područje utaje poreza. Također preporučuje da se uspostavi odgovarajući postupak za utvrđivanje stvarnog vlasnika kad je riječ o poduzeću sa sjedištem izvan EU-a. Svi ti registri trebali bi funkcionirati na odgovarajući i proporcionalan način kako bi se olakšao rad poduzećima koja trebaju ispuniti zahtjeve, a posebno MSP-ovima, kojima bi na raspolaganju trebale biti usluge podrške. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Potrebu poznavanja stvarnih vlasnika svih trgovačkih društava i trustova trebalo bi proširiti i na vlasnike dionica koje glase na donositelja. EGSO poziva Komisiju da razmotri uspostavu postupka kojim bi se to omogućilo i, ako to nije moguće, da tu praksu zabrani na razini EU-a. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | U tekstu Direktive o administrativnoj suradnji treba ukloniti preostale nedostatke kako bi se automatska razmjena informacija proširila na umjetnička djela i drugu vrijednu imovinu koja se čuva u slobodnim lukama, carinskim skladištima i posebnim gospodarskim zonama. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Od država članica treba zahtijevati da postupno ukinu programe za dodjelu državljanstva ili prava boravka na temelju ulaganja jer se takvim praksama olakšavaju porezna kaznena djela. To je stajalište EP-a i EGSO-a u njegovu mišljenju SOC/618 (38). U međuvremenu bi trebalo poduzeti potrebne mjere nadzora kako bi se osiguralo da ulagači ispunjavaju svoje porezne obveze. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Potrebno je uvesti mjere dogovorene u sklopu OECD-a i sveobuhvatnog okvira za tehničku pomoć u vezi s raspodjelom poreznih prihoda između tržišnih jurisdikcija kao što su Indija i Kina. Direktivu ATAD trebalo bi izmijeniti kako bi uključivala pravila o poreznom tretmanu jurisdikcija s niskim poreznim opterećenjem, a posebno o repatrijaciji dividendi ili kapitalnih dobitaka od društava kćeri u inozemstvu koji nisu oporezivani po minimalnoj stopi u inozemstvu. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | U skladu sa zahtjevom sadržanim u rezoluciji EP-a iz ožujka 2019. (39), EGSO poziva Komisiju i države članice da razmotre koncept minimalne razine stvarnog oporezivanja dobiti trgovačkih društava i njegovu moguću primjenu. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Treba povećati suradnju između nadzornih i poreznih tijela u državama članicama, posebno u području poreznih kaznenih djela i pranja novca, kao i promicati jačanje suradnje između Europola i nacionalnih policijskih snaga. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Nacionalnim financijsko-obavještajnim jedinicama treba pružiti financijsku i tehničku potporu kako bi im se omogućilo da učinkovito obavljaju svoje zadaće. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Golema količina kapitala koji prolazi kroz niz fiktivnih poduzeća u EU-u iziskuje odlučan odgovor njegovih tvoraca politika. EGSO poziva Europsku komisiju da provede studiju o ulozi fiktivnih poduzeća u poreznim prijevarama, utaji poreza, izbjegavanju plaćanja poreza (nakon provedbe Direktiva ATAD 1 i 2) i pranju novca te da u svjetlu svojih zaključaka poduzme sve potrebne mjere kako bi se spriječilo činjenje tih kaznenih djela i loših praksi posredstvom takvih poduzeća. Direktive ATAD, Direktivu o kapitalnim zahtjevima i Direktive AMLD trebalo bi izmijeniti ako to bude potrebno. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EGSO predlaže da se u okviru predstojećih sporazuma EU-a o trgovini, ulaganjima ili gospodarskom partnerstvu ili u sklopu revizije postojećih sporazuma, u skladu s načelima i pravilima WTO-a, razmotri uključivanje poreznog poglavlja koje bi sadržavalo rezultate programa BEPS OECD-a, klauzule o borbi protiv poreznih prijevara i utaje poreza, agresivnog poreznog planiranja i pranja novca, kao i rezultate sporazuma o suradnji među poreznim upravama. |
| --- | --- |

4.10.

Bruxelles, 18. rujna 2020.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Ovdje i dalje u tekstu koriste se engleske kratice.

1

(2)  SL C 353, 18.10.2019., str. 90.

2

(3)  C(2020) 2800 final.

3

(4)  Na FATF-ovom popisu visokorizičnih jurisdikcija navode se samo dvije države (Sjeverna Koreja i Iran). Na FATF-ovom popisu jurisdikcija pod pojačanim praćenjem navodi se 18 zemalja. Oba su popisa ažurirana 21. veljače 2020.

4

(5)  Popis iz Delegirane uredbe Komisije (EU) 2020/855 od 7. svibnja 2020. (SL L 195, 19.6.2020., str. 1.) uključuje 20 visokorizičnih područja povezanih s pranjem novca i financiranjem terorizma. Revidirani popis nekooperativnih jurisdikcija u vezi s utajom i izbjegavanjem plaćanja poreza uključuje 12 jurisdikcija, uz dodatnih 20 koje podliježu nadzoru.

5

(6)  Lipton, D.: Shining a Light (Rasvjetljivanje problema), str. 4.; Shaxson, N.: Tackling Tax Havens (Rješavanje problema poreznih oaza), str. 7., u kojima se citira G. Zucman (2017.). MMF, F&D, rujan 2019.

6

Shining a Light

Tackling Tax Havens

F&D

(7)  Bhatt, G.: Editor’s Letter (Pismo urednika). MMF. Ibid., str. 2.

7

Editor’s Letter

Ibid.

(8)  Rezolucija EP-a od 26. ožujka 2019. o financijskom kriminalu, utaji poreza i izbjegavanju plaćanja poreza, točka 24.

8

(9)  EP, Ibid., točke 142. i 143.

9

Ibid.

(10)  Shaxson, N. Tackling Tax Havens (Rješavanje problema poreznih oaza). MMF, Ibid., str. 7.

10

Tackling Tax Havens

Ibid.

(11)  EP, Ibid., točka 19.

11

Ibid.

(12)  EP, Ibid., točka 328.

12

Ibid.

(13)  Damgaard, J., Elkjaer, T. Johannesen, N. The Rise of Phantom Investments (Porast fiktivnih ulaganja), str. 11.–13. MMF, F&D, rujan 2019.

13

The Rise of Phantom Investments

F&D

(14)  UN (UNODC) – Money Laundering and Globalization (Pranje novca i globalizacija).

14

(15)  EP, Ibid., točke 236. i 237.

15

Ibid.

(16)  EP, Ibid., točka 235. Financial Times, 23. ožujka 2020.

16

Ibid.

Financial Times

(17)  COM(2019) 360 final, 370 final, 371 final i 372 final od 24. srpnja 2019. Od posebnog je interesa COM(2019) 373 final – „Izvješće o ocjeni nedavnih navodnih slučajeva pranja novca u kojima su sudjelovale kreditne institucije EU-a”.

17

(18)  11. lipnja 2020.: https://www.eca.europa.eu/hr/Pages/DocItem.aspx?did=53979

18

(19)  2. srpnja 2020.: https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/hr/IP_20_1228

19

(20)  C(2020) 2800.

20

(21)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/855 od 7. svibnja 2020.

21

(22)  Direktiva Vijeća (EU) 2016/1164 (ATAD) (SL L 193, 19.7.2016., str. 1.) stupila je na snagu 1. siječnja 2020. u državama članicama koje u tom području nisu imale vlastito zakonodavstvo (2024. stupa na snagu u preostalim državama članicama). Direktiva Vijeća (EU) 2017/952 (ATAD 2) (SL L 144, 7.6.2017., str. 1.) stupit će na snagu 1. siječnja 2022.

22

(23)  Direktiva Vijeća (EU) 2017/1852 (SL L 265, 14.10.2017., str. 1.).

23

(24)  Uredba (EU) 2018/1672 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 284, 12.11.2018., str. 6.).

24

(25)  Eng. Automatic exchange of information – AEOI.

25

Automatic exchange of information

(26)  Direktiva Vijeća 2011/16/EU (SL L 64, 11.3.2011., str. 1.).

26

(27)  Direktiva Vijeća (EU) 2018/822 (SL L 139, 5.6.2018., str. 1.).

27

(28)  Eng. Country by country reporting – CBCR.

28

Country by country reporting

(29)  SL L 186, 11.7.2019., str. 122.

29

(30)  EP, Ibid., točka 328.

30

Ibid.

(31)  Mišljenje ECO/470 „Fiscalis 2021. 2027.” (SL C 62, 15.2.2019., str. 118.).

31

(32)  Cobham A. i Garcia-Bernardo J.; Time for the EU to close its own tax havens (Vrijeme je da EU zatvori vlastite porezne oaze), Mreža za poreznu pravdu, 4. travnja 2020.

32

Time for the EU to close its own tax havens

(33)  Lokacija njihovih zaposlenika, prodaje, prijavljene dobiti i plaćenih poreza.

33

(34)  Eng. Country by country reporting – CBCR.

34

Country by country reporting

(35)  SL L 182, 29.6.2013., str. 19.

35

(36)  COM(2018) 147 final, Prijedlog direktive o utvrđivanju pravila o oporezivanju dobiti trgovačkih društava od znatne digitalne prisutnosti; i COM(2018) 148 final, Prijedlog direktive o zajedničkom sustavu poreza na digitalne usluge kojim se oporezuju prihodi od pružanja određenih digitalnih usluga.

36

(37)  COM(2019) 8, Prema učinkovitijem i demokratskijem odlučivanju u poreznoj politici EU-a.

37

(38)  Mišljenje SOC/618 „Programi za dodjelu državljanstva i prava boravka ulagačima u Europskoj uniji” (SL C 47, 11.2.2020., str. 81.).

38

(39)  EP, Ibid., točke od 78. do 85.

39

Ibid.

---

| 11.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 429/16 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 429/16

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Vladavina prava i njezin utjecaj na gospodarski rast”

(Samoinicijativno mišljenje)

(2020/C 429/03)

| Izvjestitelj: | Jukka AHTELA |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Jukka AHTELA

| Odluka Plenarne skupštine: | 20.2.2020. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | pravilo 32. stavak 2. Poslovnika |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 20.7.2020. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 18.9.2020. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 554 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 215/2/1 |

Odluka Plenarne skupštine:

20.2.2020.

Pravni temelj:

pravilo 32. stavak 2. Poslovnika

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

20.7.2020.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

18.9.2020.

Plenarno zasjedanje br.:

554

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

215/2/1

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Vladavina prava u posljednje je vrijeme suočena s prijetnjama u samom EU-u i izvan njega. Takva su kretanja zabrinjavajuća jer mogu narušiti poštovanje temeljnih prava i drugih vrijednosti utvrđenih u članku 2. UEU-a. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Slabljenje vladavine prava utjecat će na funkcioniranje društva, temeljna prava, civilno društvo te gospodarstvo. Stoga se postavlja pitanje o tome koje bi mogle biti posljedice tog nazadovanja za EU i europski gospodarski i socijalni model. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Da bi uspješno funkcioniralo, jedinstveno tržište mora se oslanjati na transparentan i stabilan pravni okvir kojim je obuhvaćena i provedba zajedničkih pravila, jer nacionalni sudovi moraju imati povjerenje u to da su sudovi u drugim državama članicama jednako predani poštovanju vrijednosti na kojima se temelji EU. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Dioba vlasti, osobito neovisno sudstvo koje ima ovlasti za preispitivanje vladinih postupaka, ključna je za ulaganja i gospodarski rast. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO poziva Europsku komisiju da poradi na mjerenju gospodarskog učinka vladavine prava. To uključuje razvoj pouzdanog mjernog sustava kojim se izričito uzima u obzir i materijalni i postupovni aspekt vladavine prava. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | U mnogim su zemljama zakoni potpuno u skladu s vladavinom prava, ali se ne provode dovoljno dobro. Stoga je važno usredotočiti se na pravilnu provedbu. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO pozdravlja nastojanja Europske komisije i drugih institucija da izrade odgovarajuće alate za zaštitu vrijednosti EU-a i promicanje kulture vladavine prava. Međutim, EGSO smatra da bi djelotvornost postojećih alata, kao što su članak 7. UEU-a i okvir za vladavinu prava, postupak zbog povrede prava, godišnji Pregled stanja u području pravosuđa u EU-u i novi mehanizam vladavine prava, mogla biti dodatno poboljšana te da bi te alate trebalo upotpuniti mjerama za vladavinu prava koje su u većoj mjeri usmjerene na gospodarska pitanja. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komisija bi u okviru europskog semestra trebala snažnije isticati važnost vladavine prava kao jednog od ključnih elemenata na kojima se temelji konkurentno i održivo gospodarstvo. EGSO preporučuje da se na nacionalnoj razini uspostave postupci praćenja u koje bi bili uključeni predstavnici civilnog društva i socijalni partneri te da se poveća ukupna uključenost organizacija civilnog društva i socijalnih partnera u cijelom procesu semestra. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Godišnji postupak revizije vladavine prava u EU-u trebao bi biti što otvoreniji civilnom društvu. O zaključcima i preporukama Europske komisije trebalo bi javno raspravljati na nacionalnoj i europskoj razini, što bi trebalo popratiti konkretnim mjerama za suočavanje s incidentima i negativnim trendovima, uključujući mjere namijenjene gospodarstvu. Civilno društvo, uključujući socijalne partnere, trebalo bi više sudjelovati i, pored ostalog, biti uključeno i u postupak praćenja. EGSO je predložio uspostavu godišnjeg foruma organizacija civilnog društva koji bi svojom raznolikom zastupljenošću pridonio ciklusu revizije. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Organizacije civilnog društva i mediji imaju presudnu ulogu u zemljama u kojima se vlade udaljavaju od vladavine prava. Oni osiguravaju provjeru i ravnotežu koje omogućuju da se države pozivaju na preuzimanje odgovornosti. EGSO poziva na pružanje veće financijske i praktične potpore organizacijama uključenima u zaštitu i promicanje vladavine prava i temeljnih prava. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Članstvo u EU-u donosi znatnu vrijednost svim članicama dok god se kažnjava neispunjavanje temeljnih pravila. Kada se ne bi primjenjivale nikakve kazne, smanjila bi se vrijednost koju članstvom ostvaruju sve članice koje se pridržavaju pravila. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Čini se da u mnogim državama članicama ne postoji javna svijest o presudnoj važnosti vladavine prava kao temeljne vrijednosti, ali i važnog čimbenika gospodarskog rasta. Stoga EGSO poziva na uvođenje stalne strategije za podizanje svijesti kojom bi se građane EU-a upozoravalo na to koliko je vladavina prava presudna. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Uvod

| 2.1. | Vladavina prava jedna je od vrijednosti na kojima se temelji EU (članak 2. UEU-a) i preduvjet je za ostvarivanje drugih vrijednosti koje Unija nastoji promicati (1). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Međutim, vladavina prava u posljednje je vrijeme suočena s prijetnjama u samoj Uniji i izvan nje. Takva su kretanja problematična jer mogu dovesti do narušavanja poštovanja drugih vrijednosti iz članka 2. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Takve prijetnje vladavini prava utječu na funkcioniranje sudstva i povjerenje u sudstvo. Civilno društvo izloženo je i drugim posljedicama zbog opasnosti da sudstvo izgubi svoju ulogu zaštitnika i čuvara temeljnih prava. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | To je EGSO napomenuo i u jednom svojem mišljenju (2): „Poštovanje vladavine prava jamči i pravnu sigurnost, jednake uvjete za poslovne inicijative, inovacije, ulaganja i pravednu konkurenciju na unutarnjem tržištu za dobrobit potrošača i građana.” |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Stoga se postavlja pitanje o tome koje bi mogle biti posljedice tog nazadovanja za europski gospodarski i socijalni model. Slabljenje vladavine prava moglo bi utjecati na funkcioniranje društva, temeljna prava, civilno društvo i gospodarstvo. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Ako se ne zaustave, prijetnje vladavini prava i općenito opadanje razine zaštite temeljnih prava vjerojatno će se negativno odraziti na uzajamno povjerenje na kojem se temelji unutarnje tržište, a samim time i na gospodarski rast u EU-u. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | U Komunikaciji (3)„Jačanje vladavine prava u Uniji” Komisija upućuje na rad OECD-a o važnosti vladavine prava za razvoj i opću poslovnu i ulagačku klimu. U tom je pogledu EGSO naglasio i da je potrebno podrobnije razmotriti gospodarske aspekte vladavine prava. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Nepoštovanje vladavine prava sprečava uravnotežen gospodarski i socijalni razvoj usklađen s ciljevima održivog razvoja te ostvarivanje općeg cilja Unije, odnosno „promicanje mira, njezinih vrijednosti i dobrobiti njezinih naroda” (članak 3. UEU-a). Promicanje vladavine prava jedan je od konkretnih ciljeva u okviru cilja održivog razvoja 16. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | U radu na nedostacima u području vladavine prava u EU-u manje je pozornosti posvećeno utjecaju na gospodarski rast. Istraživanja su usmjerena na utjecaj državnog i javnog upravljanja općenito na gospodarski rast, osobito u zemljama u razvoju. Stoga je ovo mišljenje usmjereno na gospodarski učinak vladavine prava u EU-u. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Cilj je ovog mišljenja pomoći dionicima da shvate da europske vrijednosti sadržane u članku 2. UEU-a uz svoju suštinsku vrijednost imaju i gospodarsku vrijednost. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Definiranje vladavine prava

| 3.1. | Na europskoj je razini vladavina prava dobro utvrđeno načelo koje je ugrađeno u Ugovore i koje se temelji na sudskoj praksi Suda Europske unije (Sud EU-a), Europskog suda za ljudska prava (ESLJP) i Vijeća Europe te na mjerodavnom radu Venecijanske komisije. Načelo vladavine prava zahtijeva da sve javne vlasti djeluju u okviru zakonom utvrđenih ograničenja, u skladu s vrijednostima demokracije i temeljnih prava te pod nadzorom neovisnih i nepristranih sudova (4). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Utvrđivanjem pojedinačnih sastavnica vladavine prava materijalne se sastavnice mogu odvojiti od postupovnih. Osnovna je i središnja sastavnica vladavine prava jednakost pred zakonom, tj. koncept da se zakon primjenjuje jednako na sve. To je materijalnopravna komponenta. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Postupovna jednakost pred zakonom neophodan je uvjet za postizanje visokog stupnja vladavine prava, ali nije dostatna jer su nužne i materijalna i postupovna jednakost. Potreban je niz postupovnih sastavnica kako bi se osigurala provedba slova zakona. Dioba vlasti pritom je ključna jer pomaže osigurati da i vlada djeluje unutar granica zakona. Sudstvo će moći provjeravati izvršnu vlast samo ako su i suci i tužitelji neovisni o drugim dvjema granama vlasti. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Nadalje, potrebno je očuvati niz minimalnih standarda u izvršavanju zakonodavstva: svi moraju ostvarivati temeljna prava, imati pravo na pošteno suđenje itd. Naposljetku, izvršavanje zakonodavstva mora biti nepristrano, što znači da nitko ne smije biti diskriminiran i da u sudstvu ne smije biti korupcije (5). U skladu s člankom 2. UEU-a vladavina prava i demokracija usko su povezane kao temeljne vrijednosti. |
| --- | --- |

3.4.

4.   Zašto vladavina prava pridonosi održivom gospodarskom rastu?

| 4.1. | Održivi gospodarski rast smatra se jednim od najvažnijih pokazatelja zdravlja gospodarstva. Veći gospodarski rast povezan je s većim prosperitetom zemlje i njezina stanovništva. Nadalje, tržišno gospodarstvo ne može funkcionirati ako ne postoje osnovna pravila i postupci, među ostalim pravila u pogledu privatnog vlasništva i dobrovoljnog prijenosa vlasništva (ugovorno pravo). U općem smislu tržišno gospodarstvo razvijat će se samo ako se temelji na stabilnim i predvidljivim pravilima kao što je vidljivo na primjeru unutarnjeg tržišta i ekonomske i monetarne unije (EMU) kao pokretača europskoga gospodarstva. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Gospodarski rast podrazumijeva da tijekom vremena postaje dostupna veća količina robe i usluga po glavi stanovnika. To se može postići jedino povećanjem produktivnosti. To pak podrazumijeva ulaganje u kapital i obrazovanje (što se naziva i „ljudskim kapitalom”). Stoga, da bismo povezali vladavinu prava i gospodarski rast, moramo se zapitati kako vladavina prava može utjecati na opću sklonost ulaganju. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Do ulaganja, osobito dugoročnih ulaganja, doći će samo ako potencijalni ulagatelji očekuju da će predvidivo i povoljno ulagačko okruženje potrajati dugi niz godina. Vladavina prava ima presudnu ulogu kad je riječ o sposobnosti vlade da ponudi takvo stabilno okruženje. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Izvršna vlast koja nije pod nadzorom druge dvije grane vlasti – zakonodavne i sudbene – mogla bi potencijalnim ulagateljima davati brojna obećanja kad je riječ o njihovoj slobodi da svojevoljno određuju cijene, o tome da ne podliježu velikim porezima (ili uopće), da dobit prenesu u svoju matičnu zemlju itd. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Međutim, vlada koja nije pod kontrolom ne može davati obvezujuća obećanja, tj. preuzimati vjerodostojne obveze. Dioba vlasti, osobito neovisno sudstvo koje ima ovlasti za preispitivanje vladinih postupaka i može jamčiti poštovanje privatnih ugovora, ključna je za ulaganja i gospodarski rast. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Baš kao i neovisnost, ključna je i nepristranost sudstva. Ako se suci mogu potkupiti, tj. ako nisu nepristrani, o predmetima se ne odlučuje na temelju načela vladavine prava već u korist stranke koja može (i/ili je spremna) platiti veće mito. Korupcija je stoga nespojiva s vladavinom prava. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Ako suci diskriminiraju određene skupine, tada se zakon ne primjenjuje jednako na sve. Bilo koji oblik pristranosti unosi veću nesigurnost u pravno okruženje, što očekivano općenito smanjuje količinu ulaganja, ali i broj transakcija. Pristrani sudovi stoga pridonose usporavanju gospodarskog rasta. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Pristupačnost sudova još je jedan ključni čimbenik. Ako se na odluku suda čeka godinama, to može štetno utjecati na gospodarstvo: ugovorni partneri koji su prekršili ugovor mogli bi strateški iskoristiti sud ako je opće poznato da do donošenja sudske odluke može proći dosta vremena. Spora pravda (bilo da je posrijedi kašnjenje u donošenju odluka ili u provedbi) umanjuje privlačnost sklapanja ugovora, što dovodi do manjeg broja transakcija i potpuno jednakih učinaka kakve ima nepostojanje neovisnog sudstva, kako je gore opisano. |
| --- | --- |

4.8.

5.   Kako mjeriti vladavinu prava?

| 5.1. | Kako bi se utvrdili njezini učinci na gospodarski rast, vladavinu prava najprije se mora moći izmjeriti. Međutim, to nije jednostavno s obzirom na to da je riječ o višedimenzionalnom konceptu i da se moraju donijeti razne teške odluke o iskazivanju vrijednosti, na primjer treba li svim dimenzijama pridati jednaku važnost. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Neka ranija mjerenja polazila su od dostupnosti podataka, a ne od teorijski izvedenih pretpostavki. Iako postoji vrlo snažna korelacija između materijalnog i postupovnog aspekta vladavine prava (6), njezina materijalna sastavnica, odnosno jednakost pred zakonom, ne javlja se u većini poznatijih pokazatelja vladavine prava. Stoga bi Komisija trebala razviti pouzdani mjerni sustav kojim se izričito uzima u obzir i materijalni i postupovni aspekt vladavine prava. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Još jedno pitanje povezano s mjerenjem odnosi se na to mjere li se odredbe de jure ili njihova stvarna provedba. U mnogim su zemljama zakoni potpuno u skladu s vladavinom prava, ali se ne provode djelotvorno. Stoga je važno usredotočiti se na provedbu. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Važno je i pitanje o tome kako se najbolje mogu iskoristiti dostupna mjerenja. S jedne strane, agregirana mjerenja mogu poslužiti da se dobije prvi dojam o stanju u određenoj zemlji. S druge strane, agregirana mjerenja nisu baš korisna ako se traži „praktičan” savjet, tj. analize koje mogu izravno utjecati na politike. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Unatoč povezanim poteškoćama EGSO preporučuje Europskoj komisiji da razmotri mogućnost mjerenja gospodarskog učinka vladavine prava i u državama članicama i u zemljama kandidatkinjama te po mogućnosti poveže to mjerenje s ciklusom revizije vladavine prava. |
| --- | --- |

5.5.

6.   Što pokazuju postojeći podaci?

| 6.1. | Studije u kojima su analizirani učinci vladavine prava na gospodarski rast u većem broju zemalja pokazale su da u prosjeku brži rast bilježe zemlje koje više poštuju vladavinu prava, nego zemlje koje ju poštuju manje (7). To ne znači da pojedine zemlje koje ne poštuju vladavinu prava ne mogu ostvariti visoke stope gospodarskog rasta. Za takve zemlje ekonomisti kažu da su atipične (engl. outlier). Takvi su slučajevi mogući i javljaju se, ali nisu česti. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | U procjeni učinaka vladavine prava na gospodarski rast treba uzeti u obzir i odgovarajuće razine dohotka. Ako su sve ostale okolnosti jednake, zemlje koje već bilježe visoku razinu dohotka po glavi stanovnika obično teže postižu visoke stope rasta nego zemlje koje počinju s nižom razinom. To je pokazatelj takozvanog „učinka konvergencije”. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Agregirana mjerenja vladavine prava nisu znatno korisna za utvrđivanje konkretnih prijenosnih kanala preko kojih ona može utjecati na gospodarski rast. Zbog toga je u ovom odjeljku u središtu pozornosti ograničeni broj osnovnih sastavnica vladavine prava. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Već je opisano da je neovisno sudstvo ključno u osiguravanju toga da vlade djeluju unutar ustavom utvrđenih granica. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Zasebne analize učinaka pokazatelja neovisnosti sudstva de jure i pokazatelja neovisnosti sudstva de facto pokazale su da odredbe de jure nemaju nikakav utjecaj na gospodarski rast. S druge strane, de facto odredbe u snažnoj su korelaciji s bržim gospodarskim rastom (8). Poboljšanje stvarne razine neovisnosti sudstva donosi gospodarske koristi: zemlje koje su to učinile ostvarile su dodatnu korist, tj. došlo je do bržeg rasta (9). |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Dokazano je da su neovisnost i odgovornost sudstva komplementarne, a ne u opreci (10). Niz sudskih jamstava, kao što je pravo na odvjetnika, ograničava diskrecijsko pravo sudaca na odlučivanje. Zbog toga se može tumačiti da se njima jamči odgovornost sudstva. Zanimljivo je da se pokazalo da neka od tih jamstava ne pridonose samo odgovornosti sudaca i posljedično vladavini prava nego i gospodarskom rastu. To se odnosi na pravodobno donošenje sudskih odluka u pisanim postupcima – za razliku od usmenih – i uz pravo na odvjetnika (11). |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Korupcija nije samo kazneno djelo, ona je i nespojiva s vladavinom prava. Međutim, u mjerenju korupcije postoji mnogo poteškoća. Budući da ni davatelj ni primatelj mita uobičajeno nemaju nikakav poticaj za to da daju do znanja da je došlo do predaje mita, nemoguće je prikupiti objektivne podatke. Većina se literature oslanja na takozvanu „percepciju korupcije”, tj. subjektivnu procjenu raširenosti korupcije u određenoj zemlji ili određenoj javnoj službi. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Iako je i dalje teško dokazati da je korupcija štetna za gospodarski rast, u međuvremenu niz studija ukazuje na taj zaključak. Dokazano je, primjerice, da dovodi do smanjenja ulaganja (12). Korupcija ima i druge štetne učinke: na primjer, može uzrokovati povećanje vojnih proračuna (13). Utječe i na strukturu javne potrošnje, pri čemu se naglasak s važnih javnih službi, kao što su zdravstvo i obrazovanje, pomiče na manje produktivne aktivnosti (14). OECD u nedavno objavljenoj studiji navodi: „... jasno je da korupcija izravno utječe na troškove projekta, i u privatnom i u javnom sektoru. U njezine neizravne posljedice spadaju nanošenje štete javnim institucijama, narušavanje povjerenja građana u vlastitu vladu – a samim time i smanjenje motivacije za inovativnost – te povećanje socijalnih nejednakosti. Usto korupcija povećava i trošak poslovanja i porez na gospodarske aktivnosti, što se zatim prenosi na krajnje potrošače ili korisnike projekata (15).” |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | Postojanje neovisnih i odgovornih tužitelja pridonosi visokoj razini provedbe vladavine prava jer će se kazneni progon izvršavati neovisno o političkom pritisku, konkretnom identitetu osumnjičenika za kazneno djelo i drugim sličnim čimbenicima. Dokazano je da postoji veza između stvarne neovisnosti tužiteljâ i niže razine korupcije (16). To se stoga, s obzirom na to da korupcija šteti rastu, može protumačiti kao neizravan dokaz da neovisni tužitelji – kao jedna od sastavnica vladavine prava – pridonose gospodarskom rastu. |
| --- | --- |

6.9.

| 6.10. | Naposljetku, osvrnimo se na učinkovitost pravosudnog sustava imajući na umu često citiranu izreku da je spora pravda uskraćena pravda. Jedna od najdojmljivijih studija u tom području odnosi se na Indiju (17). Razlike u kašnjenju na sudovima povezane su s mjerama usmjerenima na obujam proizvodnje u poljoprivrednom, industrijskom i uslužnom sektoru. To pokazuje da kašnjenje sudskih postupaka nepovoljno utječe na rast obujma proizvodnje u svim trima gospodarskim sektorima. |
| --- | --- |

6.10.

7.   Moguće posljedice za politike

Postojeći alati EU-a

| 7.1. | EGSO je pozvao na unapređenje alata koji EU-u stoje na raspolaganju kako bi se spriječilo nazadovanje u pogledu temeljnih vrijednosti EU-a (18). EGSO pozdravlja nastojanja Europske komisije i drugih institucija da izrade odgovarajuće alate za zaštitu vrijednosti EU-a i promicanje kulture vladavine prava. Međutim, EGSO smatra da bi postojeći alati, kao što su članak 7. UEU-a i okvir za vladavinu prava, postupak zbog povrede prava, godišnji Pregled stanja u području pravosuđa u EU-u i novi mehanizam vladavine prava, mogli biti dodatno poboljšani te upotpunjeni mjerama za vladavinu prava koje su u većoj mjeri usmjerene na gospodarska pitanja. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Europska komisija u europskom je semestru razmatrala važnost vladavine prava za poslovno okruženje u kontekstu svojeg cilja promicanja strukturnih reformi koje potiču rast u područjima kao što su djelotvorni pravosudni sustavi i borba protiv korupcije. Trenutačno se doprinosi za Pregled stanja u području pravosuđa u EU-u uglavnom temelje na podacima subjekata koji pružaju pravosudne usluge kao što su ministarstva pravosuđa, udruženja sudaca, sudska vijeća itd. Začuđuje da nema doprinosa subjekata koji traže pravosudne usluge i koji bi mogli iznijeti dragocjene prijedloge o tome kako poboljšati razne pravosudne sustave. Organizacije civilnog društva i socijalni partneri mogli bi preuzeti važnu ulogu posrednika u razmjeni informacija. EGSO poziva Komisiju da snažnije istakne važnost vladavine prava kao jednog od ključnih elemenata na kojima se temelji konkurentno i održivo gospodarstvo. Trebalo bi jasnije uključiti pokazatelje vladavine prava i obuhvatiti pitanja kao što su pravna sigurnost i pristup pravnim sredstvima za poduzeća i radnike. Trebalo bi raditi na poboljšanju postupka praćenja radi bolje provedbe preporuka. EGSO preporučuje da se na nacionalnoj razini uspostave postupci praćenja u koje bi bili uključeni predstavnici civilnog društva i socijalni partneri te da se poveća ukupna uključenost organizacija civilnog društva i socijalnih partnera u cijelom procesu semestra. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Godišnji postupak revizije vladavine prava u EU-u trebao bi biti što otvoreniji kako bi se o zaključcima i preporukama Europske komisije raspravljalo javno na nacionalnoj i europskoj razini, što bi trebalo popratiti konkretnim mjerama za suočavanje s incidentima i negativnim trendovima. Europska komisija trebala bi povećati sudjelovanje organizacija civilnog društva jer su one često prve na udaru kada dođe dio ugrožavanja vladavine prava te stoga mogu poslužiti kao „protupožarni alarm” (19). Europska komisija također bi trebala poduzeti mjere u slučaju odmazde protiv organizacija civilnog društva zbog sudjelovanja u tom procesu. EGSO je predložio uspostavu godišnjeg foruma organizacija civilnog društva koji bi pridonio ciklusu revizije. Spreman je pridonijeti tom postupku i pobrinuti se da u njemu bude zastupljen velik broj različitih organizacija civilnog društva, uključujući one koje zastupaju socijalno-ekonomske interese, kao što su socijalni partneri. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | EGSO je već pozdravio prijedlog Komisije da se zaštiti proračun Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama. U tom je pogledu EGSO podržao prijedlog da se dodjela sredstava EU-a državama članicama uvjetuje poštovanjem načela vladavine prava te se založio za to da se ta uvjetovanost proširi i na druga načela povezana s vladavinom prava koja su utvrđena u Ugovorima EU-a (20). |
| --- | --- |

7.4.

Mogući daljnji odgovori u okviru politika

| 7.5. | S obzirom na to da je visoka razina vladavine prava temeljna vrijednost EU-a te da povoljno utječe na gospodarski rast, od presudne je važnosti da EU poduzme mjere za zaštitu vladavine prava. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | Sud Europske unije u posljednje je vrijeme donio niz ključnih odluka u prilog zaštiti neovisnog pravosuđa. Osim pravnih razloga koje je naveo Sud, postoje i gospodarski razlozi zbog kojih institucije EU-a moraju djelovati u tom pogledu. Da bi uspješno funkcioniralo, jedinstveno tržište mora se oslanjati na transparentan i stabilan pravni okvir kojim je obuhvaćena i provedba zajedničkih pravila, jer nacionalni sudovi moraju imati povjerenje u to da su sudovi drugih država članica jednako predani poštovanju vrijednosti na kojima se temelji EU. |
| --- | --- |

7.6.

| 7.7. | Koncept jedinstvenog europskog pravosudnog prostora važan je za poslovanje jer omogućuje da se sudske odluke donesene u jednoj državi članici primjenjuju u drugoj državi članici. Da bi taj projekt uspio, ključna je neovisnost svih sudova u Europskoj uniji. Ako se to više ne može zajamčiti, jedinstveni europski pravosudni prostor neće samo ostati nepotpun nego će i nazadovati. Komisija se mora pobrinuti za to da se načelo neovisnosti sudstva poštuje u svim državama članicama kako bi ideja o jedinstvenom europskom pravosudnom prostoru i slobodnom protoku sudskih odluka postala stvarnost. |
| --- | --- |

7.7.

| 7.8. | Svaka nacionalna država želi biti vjerodostojna i pogodna za ulaganja i pritom preuzimati vjerodostojne obveze prema potencijalnim ulagateljima. Članstvo u EU-u donosi očite koristi svim državama članicama jer im neovisno o njihovoj gospodarskoj ili političkoj povijesti omogućuje preuzimanje vjerodostojnijih obveza. U tom smislu članstvo u EU-u može donijeti znatnu vrijednost svim članicama dok god se kažnjava neispunjavanje temeljnih pravila. Kada ne bi postojale nikakve kazne, smanjila bi se vrijednost koju članstvom ostvaruju sve članice koje se pridržavaju pravila. |
| --- | --- |

7.8.

| 7.9. | Drugim riječima, države članice koje se ne pridržavaju pravila stvaraju nepovoljne vanjske učinke za države članice koje se pridržavaju pravila. Do toga dolazi zato što svaki put kada vlada neke države članice ne ispuni obećanja koja je dala pristupanjem EU-u i to neispunjavanje ne bude kažnjeno, to šteti vjerodostojnosti prava EU-a u svim državama članicama. Time bi se umanjila vrijednost statusa države članice EU-a jer to naposljetku više ne bi bio znak vjerodostojnosti. Stoga je potpuno opravdano ustrajati na poštovanju temeljnih vrijednosti EU-a. |
| --- | --- |

7.9.

| 7.10. | Mnoge se odluke izravno odnose na sve građane država članica EU-a. Ako se ne suspendiraju glasačka prava država članica čiji vlastodršci imaju autokratske pretenzije i sustavno krše načelo vladavine prava, tim će se vlastodršcima omogućiti sudjelovanje u donošenju odluka koje izravno utječu na sve građane EU-a. To je prikladno nazvano europskim „drugim demokratskim deficitom” (21). |
| --- | --- |

7.10.

| 7.11. | Drugim riječima, još jedno opravdanje za intervenciju EU-a jesu nepovoljni vanjski učinci koje stvaraju vlade s autokratskim pretenzijama, koji ne samo da prelaze granice nacionalne države nego utječu na svakog građanina država članica EU-a. Ukratko rečeno, intervencije čiji je cilj osiguravanje ili ponovno uvođenje poštovanja vladavine prava potpuno su opravdane. |
| --- | --- |

7.11.

| 7.12. | Jedan je od načina na koje se može poduprijeti i promicati vladavina prava pružanje potpore organizacijama civilnog društva i medijima. Mogućnost građana da se slobodno udružuju, okupljaju i izražavaju te sloboda medija ključni su elementi vladavine prava kao dijelovi sustava provjere i ravnoteže kojim se osigurava da vlade snose odgovornost za svoje djelovanje. Sve manji građanski prostor utječe i na mogućnost poduzeća i radnika da ojačaju svoj položaj, da se slobodno udružuju i stvaraju inovacije. Važan gospodarski akter su i organizacije civilnog društva koje zapošljavaju gotovo trećinu radnika u EU-u (22) i pružaju usluge neophodne za gospodarski rast, na primjer u području obrazovanja, zdravstva i socijalne zaštite. EGSO ponovno poziva EU da aktivno podrži socijalne partnere i organizacije civilnog društva u EU-u, a osobito uspostavu fonda EU-a namijenjenog organizacijama civilnog društva čijim bi se sredstvima financijski podupirali sudski postupci povezani s kršenjem demokracije, vladavine prava i temeljnih prava (23). |
| --- | --- |

7.12.

| 7.13. | Postoje brojni razlozi zbog kojih bi i države članice i institucije EU-a trebale štititi vladavinu prava. Po svemu sudeći, potrebno je povećati svijest šire javnosti mnogih država članica o presudnoj važnosti vladavine prava kao temeljne vrijednosti i kao ključnog čimbenika gospodarskog rasta. Jedan je od načina na koji se vladavina prava može neizravno zaštititi informiranje šire javnosti u različitim državama članicama o toj presudnoj važnosti. EGSO je već pozvao na pokretanje kampanje za podizanje svijesti u obliku planirane komunikacijske strategije (24). EU treba uložiti u informativne kampanje za promicanje vladavine prava te hitno poduzeti mjere radi pružanja potpore slobodnim medijima. |
| --- | --- |

7.13.

Bruxelles, 18. rujna 2020.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  To je i stajalište Komisije, izrijekom navedeno u njezinu okviru za vladavinu prava (IP/14/237).

1

(2)  SL C 62, 15.2.2019., str. 173.

2

(3)  COM(2019) 343 final.

3

(4)  U akademskoj literaturi često se razlikuju vladavina prava u širem (eng. thick) odnosno u užem smislu (eng. thin). Møller, J. (2018.), The advantages of a thin view (Prednosti užeg koncepta) u: Handbook on the Rule of Law (Priručnik o vladavini prava), Edward Elgar Publishing, str. 21–33.; Bedner, A. (2018.), The promise of a thick view (Obećanja šireg koncepta) u: Handbook on the Rule of Law (Priručnik o vladavini prava), Edward Elgar Publishing, str. 34–47.

4

thick

thin

The advantages of a thin view

Handbook on the Rule of Law

The promise of a thick view

Handbook on the Rule of Law

(5)  Voigt, S. (2012.), How to measure the rule of law (Kako mjeriti vladavinu prava), Kyklos, 65(2), str. 262–284.

5

How to measure the rule of law

(6)  Gutmann, J. i Voigt, S. (2018.), The rule of law: Measurement and deep roots (Vladavina prava: mjerenje i duboki korijeni), European Journal of Political Economy, 54, str. 68–82.

6

The rule of law: Measurement and deep roots

(7)  Ta uzročno-posljedična veza jedna je od glavnih tema poddiscipline pod nazivom institucijska ekonomija. Za stručnu analizu vidjeti: Acemoglu, D. (2008.), Introduction to Modern Economic Growth (Uvod u suvremeni gospodarski rast), Princeton University Press. Za popularno-znanstvenu analizu vidjeti: Voigt, S. (2019.), Institutional Economics – An Introduction (Uvod u institucijsku ekonomiju), Cambridge University Press.

7

Introduction to Modern Economic Growth

Institutional Economics – An Introduction

(8)  Feld, L. P. i Voigt, S. (2003.), Economic growth and judicial independence: cross-country evidence using a new set of indicators (Gospodarski rast i neovisnost sudstva: Dokazi iz više zemalja na temelju novog skupa pokazatelja), European Journal of Political Economy, 19(3), str. 497–527.

8

Economic growth and judicial independence: cross-country evidence using a new set of indicators

(9)  Voigt, S., Gutmann, J. i Feld, L. P. (2015.), Economic growth and judicial independence, a dozen years on: Cross-country evidence using an updated set of indicators (Gospodarski rast i neovisnost sudstva, desetak godina kasnije: Dokazi iz više zemalja na temelju ažuriranog skupa pokazatelja), European Journal of Political Economy, 38, str. 197–211.

9

Economic growth and judicial independence, a dozen years on: Cross-country evidence using an updated set of indicators

(10)  Voigt, S. (2008.), The economic effects of judicial accountability: cross-country evidence (Gospodarski učinci odgovornosti sudstva: Dokazi iz više zemalja), European Journal of Law and Economics, 25(2), str. 95–123.

10

The economic effects of judicial accountability: cross-country evidence

(11)  Hayo, B. i Voigt, S. (2014.), The relevance of judicial procedure for economic growth (Važnost sudskog postupka za gospodarski rast), CESifo Economic Studies, 60(3), str. 490–524.

11

The relevance of judicial procedure for economic growth

(12)  Mauro, P. (1995.), Corruption and growth (Korupcija i rast), The Quarterly Journal of Economics, 110(3), str. 681–712.

12

Corruption and growth

(13)  Gupta, S., De Mello, L. i Sharan, R. (2001.), Corruption and military spending (Korupcija i vojni izdaci), European Journal of Political Economy, 17(4), str. 749–777.

13

Corruption and military spending

(14)  Mauro, P. (1998.), Corruption and the composition of government expenditure (Korupcija i struktura državnih rashoda), Journal of Public economics, 69(2), str. 263–279.

14

Corruption and the composition of government expenditure

(15)  Organizacija za gospodarsku suradnju i razvoj (2015.), Consequences of Corruption at the Sector Level and Implications for Economic Growth and Development (Posljedice korupcije na sektorskoj razini i implikacije za gospodarski rast i razvoj), Pariz: OECD Publishing.

15

Consequences of Corruption at the Sector Level and Implications for Economic Growth and Development

(16)  Van Aaken, A., Feld, L. P. i Voigt, S. (2010.), Do independent prosecutors deter political corruption? An empirical evaluation across seventy-eight countries (Obeshrabruju li neovisna tužiteljstva političku korupciju? Empirijska ocjena u 78 zemalja), American Law and Economics Review, 12(1), str. 204–244.

16

Do independent prosecutors deter political corruption? An empirical evaluation across seventy-eight countries

(17)  Chemin, Matthieu (2009.), Do judiciaries matter for development? Evidence from India (Utječe li sudstvo na razvoj? Dokazi iz Indije), Journal of Comparative Economics 37, str. 230–250.

17

Do judiciaries matter for development? Evidence from India

(18)  SL C 282, 20.8.2019., str. 39.

18

(19)  Za usporedbu nadzornih subjekata s policijskim ophodnjama i protupožarnih alarmom vidjeti: McCubbins, M. D. i Schwartz, T. (1984.), Congressional oversight overlooked: Police patrols versus fire alarms (Zanemareni nadzor od strane Kongresa: Policijske ophodnje nasuprot požarnog alarma), American journal of political science, str. 165–179.

19

Congressional oversight overlooked: Police patrols versus fire alarms

(20)  SL C 440, 6.12.2018., str. 106.

20

(21)  Kelemen, R. D. (2017.), Europe's other democratic deficit: National authoritarianism in Europe's Democratic Union (Drugi europski demokratski deficit: nacionalna autoritarnost u europskoj demokratskoj uniji), Government and opposition, 52(2), str. 211–238.

21

Europe's other democratic deficit: National authoritarianism in Europe's Democratic Union

(22)  Radni dokument br. 13/2016, The Size and Scope of the European Third Sector (Veličina i opseg europskog trećeg sektora), str. 8.

22

The Size and Scope of the European Third Sector

(23)  SL C 62, 15.2.2019., str. 178.

23

(24)  SL C 282, 20.8.2019., str. 39., preporuke iz točke 1.11.

24

---

| 11.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 429/24 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 429/24

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Zaštiti maloljetnih migranata bez pratnje u Europi

(samoinicijativno mišljenje)

(2020/C 429/04)

| Izvjestiteljica: | Özlem YILDIRIM (FR-II) |
| --- | --- |

Izvjestiteljica:

Özlem YILDIRIM (FR-II)

| Odluka Plenarne skupštine: | 20.2.2020. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | pravilo 32. stavak 2. Poslovnika |
| | Samoinicijativno mišljenje |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 9.7.2020. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 18.9.2020. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 554 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 215/1/5 |

Odluka Plenarne skupštine:

20.2.2020.

Pravni temelj:

pravilo 32. stavak 2. Poslovnika

Samoinicijativno mišljenje

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

9.7.2020.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

18.9.2020.

Plenarno zasjedanje br.:

554

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

215/1/5

1.   Preporuke i napomene

| 1.1. | EGSO ponovno preporučuje da načelo „najboljeg interesa djeteta” dobije prednost pred svim drugim nacionalnim i međunarodnim pravom. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO poziva Europsku uniju da razvije dosljedan i usklađen pristup zaštiti maloljetnih stranaca bez pratnje u Europi. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO izražava duboku zabrinutost zbog položaja maloljetnih stranaca bez pratnje, koji su među najugroženijim osobama u kontekstu migracije i stoga izloženi povećanom riziku kršenja njihovih temeljnih prava. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO ponavlja svoj zahtjev prema državama članicama da se djeca koja se nađu u nezakonitom statusu prije svega zaštite zato što su djeca u okviru nacionalnih sustava zaštite djece. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO poziva države članice da spriječe svako nasilje nad djecom migrantima stvaranjem sigurnih, zakonitih i redovitih kanala za migraciju. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO još jednom podsjeća (1) na apsolutnu zabranu zadržavanja djece bez obzira na njihov administrativni status. Najoštrije osuđuje tu praksu i podsjeća da se njome krši međunarodna Konvencija o pravima djeteta. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Da bi se učinkovito zaštitili maloljetni stranci bez pratnje, EGSO poziva države članice da dodijele potrebne resurse javnim službama i pruže prilagođene usluge, posebno stručnim osposobljavanjem i jačanjem kapaciteta kada je riječ o stručnjacima za zaštitu djece. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EGSO poziva Komisiju da izradi direktivu o zaštiti maloljetnih stranaca bez pratnje, čija bi okosnica bio najbolji interes djeteta. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EGSO podsjeća da se svim maloljetnim strancima bez pratnje mora što prije i do punoljetnosti osigurati pomoć kompetentnog skrbnika koji je informiran o svim donesenim odlukama koje ih se tiču i pomaže im u svim koracima postupka. Taj skrbnik mora uvijek biti u mogućnosti djelovati u interesu djeteta i ne smije biti u sukobu interesa s nacionalnim službama za zaštitu djece. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EGSO podsjeća da se prema načelu „pretpostavke maloljetnosti” mlada osoba koja se predstavlja kao maloljetnik mora smatrati takvom do donošenja sudske odluke koja ima snagu pravomoćne presude. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EGSO poziva države članice da procijene maloljetnost na temelju niza pokazatelja, među kojima su najprije izjave predmetne osobe, predočeni dokumenti o građanskom statusu, razgovori koje s predmetnom osobom vode kompetentni stručnjaci te, ako je potrebno, provjera vjerodostojnosti dokumenata o građanskom statusu. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EGSO poziva na to da se primjena ispitivanja kostiju jednostavno obustavi s obzirom na to da ti testovi nisu doista pouzdani. EGSO smatra da ne bismo zbog nepostojanja pouzdanih sredstava za provjeru trebali primjenjivati sredstva za koja znamo da su samo približna. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | S obzirom na to da se ovim mišljenjem ne mogu lako obuhvatiti sva pitanja i načela povezana s maloljetnim strancima bez pratnje, EGSO predlaže da se provede niz naknadnih studija usredotočenih na posebne podteme. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Kontekst

| 2.1. | Maloljetni stranac bez pratnje znači „državljanin treće zemlje ili osoba bez državljanstva mlađa od 18 godina” koja „uđe na državno područje države članice bez pratnje odrasle osobe koja je za njega ili nju odgovorna na temelju zakona ili prakse dotične države članice te tako dugo dok takva osoba ne počne učinkovito skrbiti o njemu ili njoj; ovo uključuje maloljetnika koji ostane bez pratnje nakon što uđe na državno područje države članice” (2). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Maloljetni stranci bez pratnje prisutni su u svim državama članicama EU-a, no 2019. 60 % svih maloljetnih stranaca bez pratnje bilo je registrirano u četiri zemlje (Grčka, Njemačka, Belgija i Nizozemska). Od svih podnositelja zahtjeva za azil koji su 2019. zatražili međunarodnu zaštitu u 27 država članica Europske unije (EU), 13 800 smatrano je maloljetnicima bez pratnje. Na razini EU-a 7 % svih podnositelja zahtjeva za azil mlađih od 18 godina bili su maloljetni stranci bez pratnje. Većina njih bili su dječaci (85 %). Dvije trećine imalo je 16 ili 17 godina (9 200 osoba), oni od 14 ili 15 godina činili su 22 % maloljetnika bez pratnje (3 100 osoba), a mlađih od 14 godina bilo je 11 % (1 500 osoba) (3). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Djeca migranti jedna su od najugroženijih skupina u našim društvima. Bez roditelja, što samo po sebi znači da su izloženi velikoj nesigurnosti i opasnosti, maloljetni stranci bez pratnje često iza sebe imaju dugo i kaotično migrantsko putovanje, traumatično i obilježeno nasiljem. I dalje su izloženi višestrukim opasnostima, a posebno su ranjiv plijen za kriminalne mreže, ponajprije u svrhu trgovine djecom radi seksualnog iskorištavanja i dječjeg rada. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EGSO ponovno preporučuje da načelo „najboljeg interesa djeteta” dobije prednost pred svim drugim nacionalnim i međunarodnim pravom (4). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Isto tako, tvrdi da različite i komplicirane situacije s kojima se suočavaju maloljetni stranci bez pratnje iziskuju multidisciplinarni (pravni, psihološki, liječnički, socijalni), sveobuhvatni i holistički pristup. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Konvencija Ujedinjenih naroda o pravima djeteta (1989., UNCRC) opći je okvir za zaštitu djece u Europi. No taj instrument, kao ni Europska konvencija o ljudskim pravima (1950.) ili Europska konvencija o ostvarivanju dječjih prava (1996.), ne sadrži posebne odredbe koje se izravno primjenjuju na maloljetne strance bez pratnje. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Tek je 26. lipnja 1997. Vijeće Europe usvojilo prvi pravni instrument koji se posebno bavi pitanjem djece migranata bez pratnje. Ta je rezolucija, međutim, neobvezujući instrument. Premda se u nekim europskim propisima spominju maloljetni stranci bez pratnje, kao što je Direktiva o vraćanju ili Direktiva 2003/9/EZ (5), nije sastavljen nijedan poseban instrument na razini EU-a. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Stoga se države članice u nedostatku preciznog pravnog okvira suočavaju s velikim poteškoćama u upravljanju problemom maloljetnih stranaca bez pratnje na usklađen i dosljedan način. Treba napomenuti da u državama članicama postoje goleme razlike u pogledu zakonodavstva primjenjivog na maloljetne strance bez pratnje, u kojima je definiran način na koji se mora postupati prema njima te postupke kojima podliježu (utvrđivanje starosti, skrbnika i prava itd.). |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Stoga države članice moraju ojačati pravni okvir koji se primjenjuje na maloljetne strance bez pratnje. EGSO poziva Komisiju da izradi direktivu o zaštiti maloljetnih stranaca bez pratnje, čija bi okosnica bio najbolji interes djeteta. Ta je potreba još očiglednija s obzirom na žalosne situacije u kojima su se našli brojni maloljetni stranci bez pratnje posvuda u Europi i koje su prijavile udruge za zaštitu prava djece. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Opće napomene

| 3.1. | EGSO izražava duboku zabrinutost zbog položaja maloljetnih stranaca bez pratnje, koji su među najugroženijim osobama u kontekstu migracije i stoga izloženi povećanom riziku kršenja njihovih temeljnih prava i sloboda. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Prema Konvenciji o pravima djeteta države su obvezne djeci bez valjane dokumentacije pružiti isti tretman kao i svoj drugoj djeci, bez razlikovanja (6). EGSO napominje da u praksi postoji neravnoteža između nacionalnih zakonskih odredaba koje reguliraju kontrolu imigracije i odredaba o zaštiti djece. EGSO ponavlja svoj zahtjev prema državama članicama da osiguraju da se djeca u neregularnim situacijama u prvom redu smatraju djecom i štite kao takva, u okviru nacionalnih sustava za zaštitu djece (7). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EGSO poziva države članice da spriječe svako nasilje nad djecom migrantima stvaranjem sigurnih, zakonitih i redovitih kanala za migraciju, primjerice primjenom fleksibilnih, brzih i učinkovitih postupaka, posebno u pogledu spajanja obitelji, povećavanjem kvota za preseljenje migranata ili odobravanjem humanitarnih viza, čime će se poboljšati zaštita djece i članova njihovih obitelji. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EGSO poziva države članice da uspostave posebne i učinkovite postupke za reguliranje boravka maloljetnih stranaca bez pratnje prije nego se pronađe „trajno rješenje”, čime će se osigurati njihov najbolji interes. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EGSO podsjeća na apsolutnu zabranu zadržavanja djece bez obzira na njihov administrativni status. Najoštrije osuđuje tu praksu i podsjeća da se njome u potpunosti krše odredbe Konvencije o pravima djeteta (članak 3.). EGSO je utvrdio (8) da zadržavanje doista može imati vrlo teške posljedice na zdravlje i razvoj djece, bez obzira na trajanje. Zadržavanje je uvijek u suprotnosti s najboljim interesom djeteta (9). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EGSO poziva države članice da donesu nacionalno zakonodavstvo kojim će se zabraniti zadržavanje i poticati razvoj alternativa prilagođenih posebnoj ranjivosti maloljetnih stranaca bez pratnje, kao što su skrb u okviru udomiteljskih obitelji i smještaj u nadzirano samostalno životno okruženje. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EGSO podsjeća na važnost da se osigura poštivanje prava djece da sudjeluju u odlukama koje se na njih odnose. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EGSO preporučuje državama članicama da se osiguraju zakonska jamstva kojima se maloljetnim strancima bez pratnje omogućuje pristup postupcima međunarodne zaštite i jamstva da će im se pružiti informacije prilagođene njihovoj dobi. Da bi se to postiglo, čini se prikladnim uspostaviti jedinice za azil specijalizirane za pružanje pomoći i informacija prilagođenih djeci migrantima na njihovu materinjem jeziku, posebno vodeći računa o integraciji rodnih pitanja i međukulturalne dimenzije u takve nacionalne programe. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Da bi se maloljetni stranci bez pratnje zaštitili od svih oblika iskorištavanja, EGSO poziva države članice da djeci koja su izložena iskorištavanju i nasilju odobre status žrtve trgovanja ljudima uz dobivanje dozvole boravka. EGSO isto tako ustraje na primjeni hitnosti pri donošenju odluka koje se odnose na maloljetne strance bez pratnje. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Maloljetni stranci bez pratnje nikada ne bi trebali biti podvrgnuti kaznenom postupku iz razloga koji se isključivo odnose na njihov imigracijski status ili u slučajevima kada su u kaznene aktivnosti upletena kao rezultat izrabljivanja. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Da bi se učinkovito zaštitili maloljetni stranici bez pratnje, EGSO poziva države članice i Europsku uniju da dodijele potrebne resurse javnim službama te pruže prilagođene usluge, posebno stručnim osposobljavanjem i jačanjem kapaciteta kada je riječ o stručnjacima za zaštitu djece. Takvo osposobljavanje trebalo bi provoditi na europskoj razini. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Zaštita maloljetnih stranaca bez pratnje ne završava na europskim granicama. EGSO potiče EU i države članice da daju prednost potrebama i pravima maloljetnih stranaca bez pratnje u vanjskim instrumentima i djelovanju, posebno pri sklapanju sporazuma ili u programima suradnje. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | EGSO podsjeća da se svim maloljetnim strancima bez pratnje mora što prije i do punoljetnosti osigurati pomoć kompetentnog skrbnika koji je informiran o svim donesenim odlukama koje ih se tiču i pomaže im u svim koracima postupka. Taj skrbnik mora uvijek biti u mogućnosti djelovati u interesu djeteta i ne smije biti u sukobu interesa s nacionalnim službama za zaštitu djece. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Kao što je EGSO već podsjetio, iako se zakonodavstvom EU-a prepoznaje važnost zakonskog skrbništva, njime nisu definirane obveze zakonskih skrbnika. Zakonski skrbnik trebao bi biti „kvalificirani predstavnik” koji ima iskustva u postupanju s maloljetnicima, poznaje nacionalno pravo u području prava stranaca i zakonodavstvo o zaštiti djece te koji ima ovlast zastupati dijete tijekom cijelog procesa odlučivanja (10), pod uvjetom da dijete pristane na to (11). Postupak imenovanja skrbnika u Belgiji mogao bi poslužiti kao izvor inspiracije (12). |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | EGSO podsjeća da uz pravnu pomoć maloljetni stranac bez pratnje mora imati i pristup socijalnoj zaštiti te primjerenom prihvatnom objektu i privremenom smještaju. Prihvat treba prilagoditi njihovoj ranjivosti, uz podršku stručnjaka specijaliziranih za mlade, mogućnost liječničke ili psihološke procjene te pristup zdravstvenoj skrbi. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Maloljetni stranci bez pratnje moraju imati pristup obrazovanju, pri čemu se poštuje izbor maloljetnika i, ovisno o slučaju, skrbnika. Nadalje, moglo bi se pojednostavniti sudjelovanje maloljetnih stranaca bez pratnje i bivših maloljetnih stranaca bez pratnje koji su postali punoljetni u programima Erasmus i Erasmus+. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | EGSO naglašava da je važno informirati svako dijete na način primjeren njegovoj dobi o pravima koja ima u skladu s Konvencijom Ujedinjenih naroda te omogućiti maloljetnicima bez odgovarajućeg skrbništva da podnesu zahtjev za zaštitom. |
| --- | --- |

3.17.

4.   Posebne napomene

| 4.1. | U članku 1. Konvencije o pravima djeteta dijete se definira kao svaka osoba mlađa od 18 godina. Njegov posebni pravni status osigurava mu niz prava koja zemlje potpisnice moraju osigurati. Ta zaštita proizlazi iz njihova statusa maloljetnika, čime se u praksi i u svim državama članicama postavlja pitanje utvrđivanja njihove dobi. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EGSO podsjeća da se prema načelu „pretpostavke maloljetnosti” mlada osoba koja se predstavlja kao maloljetnik mora smatrati takvom do donošenja sudske odluke koja ima snagu pravomoćne presude. Takvu se osobu stoga mora odmah zaštititi u pristojnim uvjetima koji odgovaraju njegovoj posebnoj ranjivosti. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EGSO isto tako podsjeća da se mora primijeniti pretpostavka o valjanosti stranih dokumenata o građanskom statusu koje je mlada osoba dostavila kao dokaz svoje maloljetnosti te da oni moraju biti prvi elementi koji se uzimaju u obzir pri utvrđivanju maloljetnosti. Isključivo službenim osporavanjem vjerodostojnosti predočenog dokumenta o građanskom statusu trebalo bi se moći poništiti načelo pretpostavke maloljetnosti. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EGSO podsjeća da u skladu s člankom 8. Konvencije o pravima djeteta „kada su djetetu nezakonito uskraćene neke ili sve sastavnice identiteta, države stranke će osigurati odgovarajuću pomoć i zaštitu kako bi ono brzo uspostavilo ili obnovilo svoj identitet” (13). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | No postupak provjere dobi migranta u načelu bi se trebao primijeniti samo ako ne posjeduje službene administrativne dokumente koji dokazuju njegovu dob i u slučaju ozbiljne sumnje (14). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EGSO još jednom navodi da u državama članicama nema dosljednosti u pogledu metoda procjene dobi maloljetnih stranaca bez pratnje, a nijedna od tih metoda nije se pokazala pouzdanom. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EGSO poziva države članice da procijene maloljetnost na temelju niza pokazatelja, među kojima su najprije izjave predmetne osobe, predočeni dokumenti o građanskom statusu, razgovori koje s predmetnom osobom vode kompetentni stručnjaci te, ako je potrebno, provjera vjerodostojnosti dokumenata o građanskom statusu, naglašavajući da se liječničko vještačenje radi procjene dobi može primijeniti samo u slučaju trajne sumnje i krajnje nužde. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | S obzirom na njihovu posebnu ranjivost, EGSO podsjeća da maloljetni stranci bez pratnje moraju imati pravo na povlasticu sumnje. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EGSO podsjeća da vještačenje ispitivanjem kostiju koje se primjenjuje u brojnim zemljama često osporavaju međunarodne institucije i stručnjaci dovodeći u pitanje njegovu znanstvenu pouzdanost (15) te je ono predmetom kritika zbog nepoštivanja djetetove privatnosti, potencijalne opasnosti za zdravlje (kada se upotrebljava rendgen) i mogućih pogrešaka. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EGSO poziva države članice da jednostavno obustave primjenu tih testova s obzirom na to da nisu doista pouzdani. EGSO smatra da ne bismo zbog nepostojanja pouzdanih sredstava za provjeru trebali primjenjivati sredstva za koja znamo da su samo približna. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | EGSO poziva države članice da zaštite maloljetne strance bez pratnje pružajući im vrijeme i odgovarajuća sredstva za utvrđivanje njihovog identiteta, na primjer primjenom diplomatske suradnje (ovisno o dogovoru i ako mlada osoba nije ugrožena), davanjem dokaza prima facie, kao što su psihosocijalna stručna izvješća, za utvrđivanje maloljetnosti. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | EGSO predlaže da se procjena, kao krajnje sredstvo u nedostatku dokazne dokumentacije te u slučaju ozbiljnih nedoumica o dobi maloljetnika, provodi primjenom multidisciplinarnog pristupa kojim upravljaju neovisni stručnjaci s odgovarajućim vještinama i poznavanjem kulturološkog i etničkog podrijetla pojedinca. Postupci koji se primjenjuju u Engleskoj mogu poslužiti kao izvor inspiracije. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | EGSO poziva države članice da osnuju nadzorno povjerenstvo na europskoj razini koje će dati prijedlog holističke procjene dobi zajedničke za države članice i nadgledati protokole i prakse koji se odnose na procjenu dobi. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Zaključci svakog postupka moraju obvezno biti obrazloženi te mora postojati mogućnost pravnih lijekova koji su suspenzivni, djelotvorni, brzi i podliježu pravu na žalbu jer u suprotnom postoji mogućnost njihova poništavanja. |
| --- | --- |

4.14.

5.   Posebne napomene povezane s bolesti COVID-19

| 5.1. | Pandemija bolesti COVID-19 neizbježno povećava rizike s kojima se susreću maloljetni stranci bez pratnje, čije je zdravstveno stanje često već oslabljeno: nemogućnost poštivanja mjera izolacije, nedovoljan pristup hrani, higijeni i vodi, nedostatak odgovarajućih informacija o postupcima sprječavanja i mjerama predostrožnosti, poteškoće u pristupu skrbi. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EGSO poziva sve europske institucije da poduzmu sve potrebne radnje kako bi osigurale da se prava sve djece koja su im zajamčena međunarodnim dokumentima poštuju i tijekom zdravstvene krize povezane s bolesti COVID-19 te da ih se dostojno zaštiti s obzirom na gospodarsku krizu koja je u nastajanju. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EGSO pozdravlja nedavno preseljenje maloljetnih stranaca bez pratnje iz Grčke u Luksemburg, Portugal, Francusku, Finsku i Njemačku te poziva države članice da odmah daju prioritet i nastave trenutno preseljenje onih koji žive u neprimjerenim uvjetima, posebno u Grčkoj (16). |
| --- | --- |

5.3.

Bruxelles, 18. rujna 2020.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Mišljenje EGSO-a „Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o suzbijanju seksualnog zlostavljanja i seksualnog iskorištavanja djece i dječje pornografije, te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2004/68/PUP” (SL C 48 od 15.2.2011., str. 138.).

1

(2)  Članak 2. Direktive 2011/95/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011. (SL L 337, 20.12.2011., str. 9.).

2

(3)  https://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/10774042/3-28042020-AP-FR.pdf/a5951a9e-fe8f-ef1a-64f1-cdedfc925eb2.

3

(4)  Vidjeti u tom smislu posebno Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravima djeteta, Europsku konvenciju o ostvarivanju prava djece i Konvenciju Ujedinjenih naroda o ostvarivanju prava djece i mišljenje EGSO-a od 15. listopada 2014., „Međunarodna zaštita maloljetnika bez pratnje” (SL C 12, 15.1.2015., str. 69.).

4

(5)  Direktiva 2008/115/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. (SL L 348, 24.12.2008., str. 98.): „Prije izdavanja odluke o vraćanju u pogledu maloljetnika bez pratnje, dodjeljuje se pomoć odgovarajućih tijela koja nisu tijela koja izvršavaju prisilno vraćanje, uzimajući u obzir najbolji interes djeteta”. U Direktivi Vijeća 2003/9/EZ od 27. siječnja 2003. (SL L 31, 6.2.2003., str. 18.) definirani su ključni pojmovi, uključujući pojam maloljetnika bez pratnje.

5

(6)  Članak 2. Konvencije o pravima djeteta.

6

(7)  Mišljenje EGSO-a „Međunarodna zaštita maloljetnika bez pratnje (SL C 12, 15.1.2015., str. 69.).

7

(8)  Vidjeti A study of immigration detention practices and the use of alternatives to immigration detention of children („Studija o praksama imigracijskog zadržavanja i primjena alternativa imigracijskom zadržavanju djece”), Odbor za migracije, izbjeglice i raseljene osobe Parlamentarne skupštine Vijeća Europe, 2017.

8

A study of immigration detention practices and the use of alternatives to immigration detention of children

(9)  Europska mreža pravobranitelja za djecu (ENOC), Izjava o stajalištu „Zaustavljanje imigracijskog zadržavanja djece” donesena na 23. općoj skupštini ENOC-a, 27. rujna 2019.

9

(10)  Vidjeti u tom smislu „Zaštita maloljetnika migranata bez pratnje u Europi”, Nisrine Eba Nguema, 2015.; https://doi.org/10.4000/revdh.1147.

10

(11)  Haška konvencija iz 1996.

11

(12)  Belgija je uspostavila službu za vrlo brzo imenovanje skrbnika. Svakom maloljetnom strancu bez pratnje dodjeljuje se skrbnik koji može biti fizička osoba (nakon postupka odabira i edukacije) i koji ga prati u svim postupcima: vidjeti https://justice.belgium.be/fr/themes_et_dossiers/enfants_et_jeunes/mineurs_etrangers_non_accompagne. Njegove su zadaće definirane na sljedeći način: „Kao pravni zastupnik koji se brine o općoj dobrobiti maloljetnika, skrbnik je stalni pratitelj koji osigurava razvoj vještina potrebnih za aktivno sudjelovanje u društvu.”: https://justice.belgium.be/fr/themes_et_dossiers/enfants_et_jeunes/mineurs_etrangers_non_accompagne/tuteur/missions_du_tuteur.

12

(13)  Vidjeti i članak 24. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima iz 1966. i članak 7. Konvencije o pravima djeteta.

13

(14)  Ured Visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za ljudska prava (srpanj 2010.) i Parlamentarna skupština Vijeća Europe (15. travnja 2011.) pojasnili su da bi se procjena dobi trebala primjenjivati samo u slučaju sumnje.

14

(15)  Znanstvenu pouzdanost posebno dovode u pitanje Europski parlament (Rezolucija od 12. rujna) i preporuke Odbora za prava djeteta od 12. lipnja 2009. Nacionalni red liječnika u Belgiji (mišljenje od 20. veljače 2010.) i Nacionalna liječnička akademija u Francuskoj odbacuju pouzdanost tih testova. Pravobranitelj u Francuskoj osuđuje primjenu ispitivanja kostiju (26. veljače 2016.). Vidjeti u tom smislu i izvještaj Platforme maloljetnika u izgnanstvu (Belgija) „Procjena starosti maloljetnih stranaca bez pratnje: problem, analiza i preporuke”, rujan 2017.

15

(16)  Vidjeti https://www.unhcr.org/fr/news/press/2020/4/5e980505a/agences-lonu-felicitent-premiere-relocalisation-denfants-accompagnes-grece.html i https://www.eepa.be/?p=3856.

16

---

| 11.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 429/30 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 429/30

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Javna nabava kao instrument za stvaranje vrijednosti i ostvarivanje dostojanstva na radnom mjestu u sektoru čišćenja i održavanja”

(samoinicijativno mišljenje)

(2020/C 429/05)

| Izvjestitelj: | Diego DUTTO |
| --- | --- |
| Suizvjestitelj: | Nicola KONSTANTINOU |

Izvjestitelj:

Diego DUTTO

Suizvjestitelj:

Nicola KONSTANTINOU

| Odluka Plenarne skupštine: | 20.2.2020. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | pravilo 32. stavak 2. Poslovnika |
| | samoinicijativno mišljenje |
| Nadležno tijelo: | Savjetodavno povjerenstvo za industrijske promjene (CCMI) |
| Datum usvajanja u CCMI-ju: | 2.9.2020. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 18.9.2020. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 554 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 192/7/18 |

Odluka Plenarne skupštine:

20.2.2020.

Pravni temelj:

pravilo 32. stavak 2. Poslovnika

samoinicijativno mišljenje

Nadležno tijelo:

Savjetodavno povjerenstvo za industrijske promjene (CCMI)

Datum usvajanja u CCMI-ju:

2.9.2020.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

18.9.2020.

Plenarno zasjedanje br.:

554

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

192/7/18

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Europska komisija, Europski parlament i države članice moraju razviti nužne instrumente potpore za promicanje upotrebe strateške javne nabave kako bi se unaprijedila sustavna primjena održivih, transparentnih, ambicioznih i provedivih strateških kriterija u cilju uspostave viših socijalnih standarda i standarda kvalitete u javnoj nabavi. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Kako bi usluge čišćenja bile usmjerene na kvalitetu, a ne na cijenu, mora se poštovati načelo transparentnosti i za klijenta i za izvođača. Potrebno je definirati i raščlaniti specifikacije ugovora, uključujući učestalost, vrijeme, sigurnost i zdravlje na radu te financijske troškove čišćenja (1). Ocjena primjene tih kriterija tijekom cijelog trajanja ugovora ključna je za ocjenu kvalitete pruženih usluga čišćenja. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Socijalni partneri trebali bi biti uključeni u osposobljavanje i profesionalizaciju javnih naručitelja kako je utvrđeno u preporuci Komisije od 3. listopada 2017. (2). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komisija i države članice trebale bi poduzeti inicijativu za borbu protiv neprijavljenog rada i dodatno poboljšanje uvjeta zapošljavanja u sektoru čišćenja. Jačanjem propisa i provedbenih mehanizama kao što su kriteriji plaća i sektorsko kolektivno pregovaranje može se pridonijeti poštenom tržišnom natjecanju, višim socijalnim standardima i kvalitetnom zapošljavanju. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO poziva Europsku komisiju, Europski parlament, države članice te regionalne i lokalne vlasti da, kad god je moguće, u svim ugovorima javne nabave pribjegavaju uslugama čišćenja tijekom dana. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Pošteno tržišno natjecanje može se zajamčiti usmjeravanjem na aspekte kvalitete i poštovanjem sudske prakse Suda Europske unije i nacionalnih pravila u vezi s mogućnošću da poštovanje kolektivnih ugovora bude uvjet za dodjelu ugovora o javnoj nabavi. Države članice trebale bi, zajedno sa socijalnim partnerima i u skladu s nacionalnim praksama, promicati pokrivenost kolektivnim ugovorima u nacionalnom sektoru čišćenja na sektorskoj razini te provjeriti poštuju li se ti ugovori u praksi. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Radnu snagu u tom sektoru uglavnom čine žene i osobe koje nisu državljani EU-a, stoga politike nabave javnih uprava mogu izravnije utjecati na njih. EGSO stoga smatra da je uz kolektivne ugovore potrebno razviti dodatne zaštitne mjere kako bi se poštovala načela nediskriminacije i jednakog postupanja s radnicima. EGSO predlaže da se u kriterije za odabir ponude uvedu dodatne točke kojima bi se nagradili oblici integracije kao što su posebni tečajevi osposobljavanja, usluge podrške obiteljima kao što su pružanje pomoći nakon nastave za maloljetnike i drugi oblici socijalne skrbi poduzeća sa socijalnim sadržajem. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EGSO preporučuje da se pri reviziji direktiva EU-a o javnoj nabavi iz 2014. troškovi obvezne sigurnosti i osposobljavanja prikazuju izvan područja konkurentnih cijena kao nezaobilazan i provjerljiv element u raščlambi troškova koji čine ponudu. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EGSO preporučuje da se u cijelom lancu podizvođača i tijekom cjelokupnog izvršenja ugovora poštuju uvjeti održivosti, radnička prava i općenito primjenjivi kolektivni ugovori (tako da javni naručitelj, glavni izvođač i podizvođači budu odgovorni, svatko za svojeg neposrednog ugovornog partnera). |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EGSO poziva države članice da, ako to već ne čine, posebno prate i djelotvorno nadziru poštovanje svih zakonskih i ugovornih obveza te svih vidova sigurnosti i zdravlja na radu koji se odnose na socijalne i ekološke aspekte te održivost u fazi provedbe javnih natječaja u sektoru čišćenja. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | U pogledu obveza koje države članice, javni naručitelji i Komisija imaju na temelju članaka od 83. do 85. Direktive 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3), EGSO traži da sva ta javna tijela bez odgode stave na raspolaganje odgovarajuće podatke, a posebno da zajamče dostavu kriterija za dodjelu ugovora o čišćenju i relativno ponderiranje tih kriterija. Od Europske komisije traži se da financijski podupre popratne projekte sektorskih socijalnih partnera i istraživanja pitanja javne nabave u području čišćenja i održavanja. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Europska komisija trebala bi ojačati zakonodavnu osnovu i pregovaračku sposobnost socijalnih partnera na nacionalnoj razini, među ostalim dodjelom sredstava za aktivnosti izgradnje kapaciteta u zemljama jugoistočne, srednje i istočne Europe (4). |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EGSO preporučuje da se pri reviziji europskih direktiva o javnoj nabavi iz 2014. za radno intenzivne usluge, kao što su usluge čišćenja, od država članica traži ili zahtijeva da ne primjenjuju kriterij najniže cijene za odabir ponuda, da utvrde gornju granicu od 30 % za rezultat koji se dodjeljuje prema cijeni u usporedbi s rezultatom koji će se dodijeliti prema kvaliteti i da osiguraju, pomoću posebnih socijalnih klauzula, stabilnost zaposlenja osoblja zaposlenog u okviru natječaja, u skladu s Direktivom 2001/23/EZ (5) (o zaštiti prava zaposlenika kod prijenosa poduzeća), sudskom praksom EU-a, radnim aranžmanima poduzeća te odredbama kolektivnog ugovora. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EGSO poziva javne naručitelje da se koriste vlastitim procjenama troškova za usluge čišćenja služeći se specijaliziranim sektorskim alatima kao što su Vodič najbolje vrijednosti i primjerima na nacionalnoj razini kako bi na odgovarajući način procijenili tržište sektora, izdvajajući pritom dio tih usluga za rezervirane ugovore u skladu s člankom 20. Direktive 2014/24/EU, kako su ga države članice prenijele u svoje propise o javnoj nabavi. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Europska komisija trebala bi potaknuti države članice da pokrenu postupak akreditacije ili sustav kvalifikacija za izvođače koji žele biti uključeni u javne ugovore o čišćenju. Taj bi postupak trebao nadzirati odbor za evaluaciju koji se sastoji od niza različitih dionika, uključujući sindikate i predstavnike sektorskih izvođača. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Budući da rizik od COVID-a 19 i dalje postoji, zbog rizika od zaraze tom ili bilo kojom drugom takvom bolešću potrebno je zaštititi radnike i javnost. EGSO preporučuje da Komisija i države članice uz pomoć socijalnih partnera izrade obvezujuće protokole o sigurnosti i zdravlju na radu. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | EGSO nadalje poziva države članice da poduzmu mjere i surađuju sa socijalnim partnerima kako bi se raspravilo o praktičnim privremenim rješenjima za brz povratak poštenim praksama javne nabave usmjerenima na kvalitetu. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | U svjetlu krize uzrokovane COVID-om 19, EGSO preporučuje državama članicama da unaprijede osposobljavanje i profesionalizaciju osoblja zaduženog za čišćenje. Trebalo bi staviti na raspolaganje financijska sredstva kako bi javna tijela i ugovorna poduzeća mogla ulagati u osposobljavanje i vještine. Potrebno je poticati radnike zaposlene u području usluga čišćenja i sanitarnih usluga da steknu stručne kvalifikacije, čime se postavljaju temelji za bolje mogućnosti zapošljavanja ugroženih pojedinaca. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | EGSO se zalaže za to da institucije EU-a, države članice i lokalne i regionalne vlasti usvoje sveobuhvatan pristup kupnji usluga čišćenja. Takvim pristupom ne predviđa se kompromis između uvjeta zaštite okoliša i uvjeta rada, već se unapređuju socijalna kohezija, radni standardi, rodna ravnopravnost i ekološki ciljevi predloženi u zelenom planu Europske komisije. |
| --- | --- |

1.19.

2.   Opće napomene

| 2.1. | Glavna je svrha ovog mišljenja predložiti preporuke za korištenje javne nabave kako bi se povećala kvaliteta radnih mjesta i dostojanstvo na radnom mjestu u sektoru čišćenja i održavanja. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Mnoge od tih preporuka općenitog su karaktera i mogu se primijeniti u svim sektorima gospodarstva. To se posebno odnosi na radno intenzivne uslužne sektore kao što su privatna zaštita i ugostiteljstvo. |
| --- | --- |

2.2.

3.   Osnovne informacije i kontekst

| 3.1. | „Svake godine više od 250 000 javnih tijela u EU-u potroši oko 14 % BDP-a (oko 2 bilijuna EUR godišnje) na kupnju usluga, radova i robe (6).” Usluge poput čišćenja čine glavni dio javne nabave. Vrijednost ugovora o uslugama 2017. dosegnula je 250 milijardi EUR (7). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Javnom nabavom mogu se poduprijeti ulaganja u realno gospodarstvo, osigurati i stvoriti kvalitetna radna mjesta te promicati uključenost i bolji uvjeti za osobe s invaliditetom i osobe u nepovoljnom položaju te radnike migrante (8). Njome se također može potaknuti potražnja za inovativnim proizvodima, ostvariti ciljevi industrijske politike i promicati prijelaz na resursno i energetski učinkovito kružno gospodarstvo (9). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | U odnosu na Direktivu EU-a o javnoj nabavi 2014/24/EU, primjena kriterija „ekonomski najpovoljnije ponude” (EMAT) trebala bi uključivati sve strateške kriterije prethodno navedene u točki 3.2. Budući da su pravila i dalje nejasna, većina ugovora o javnoj nabavi i dalje se dodjeljuje ponuditelju najniže cijene, ponekad čak i onima koji ponude neuobičajeno nisku cijenu (10). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Potencijal Direktiva o javnoj nabavi nije u potpunosti iskorišten te postoji znatna razlika u njihovoj primjeni među državama članicama. Stoga javna tijela moraju odlučiti o svojim prioritetima (11). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | To je prvo političko, a zatim i tehničko pitanje. Odluka o tome koje će usluge kupovati i na temelju kojih kriterija za dodjelu ugovora te s kojim relativnim ponderiranjem tih kriterija dio je postupka donošenja političkih odluka. Takvim se odlukama utvrđuju okvir i temeljni parametri postupka dodjele. Neuzimanjem u obzir prava radnika te ekoloških i socijalnih prava stvorili bi se nejednaki uvjeti. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Kriza uzrokovana COVID-om 19, sektor usluga čišćenja i javna nabava

| 4.1. | Pandemija COVID-a 19 naglasila je temeljnu vrijednost rada čistača kao zajedničkog javnog dobra. Ugovorna poduzeća moraju ispuniti zahtjeve u pogledu kvalifikacija, učinkovitosti i specijalizacije. EU-ovi socijalni partneri EFCI i UNI Europa u svojoj zajedničkoj izjavi od 22. travnja 2020. naglašavaju ključnu ulogu sektora čišćenja i njezinih radnika u sprečavanju širenja virusa (12). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | U EU-u je u 2018. godini radilo 4,11 milijuna čistača u 283 506 poduzeća. Promet je u stalnom porastu od sredine 2010-ih. Istovremeno je promet po poduzeću 2017. dosegao 393 000 EUR. Prema EFCI-ju, „prosječni promet po zaposleniku dosegnuo je gotovo 30 000 EUR”. Promet po zaposleniku iznosi 27 400 EUR, dok prosječna godišnja plaća radnika iznosi 12 200 EUR. U europskom sektoru čišćenja velik dio radne snage radi na nepuno radno vrijeme. Nadalje, u radno intenzivnom sektoru poput ovog, marže poduzeća ne prelaze 3 %. Kao posljedica pandemije bolesti COVID-19 ugovorna poduzeća pretrpjela su dodatne troškove jer su morala istovremeno zaštititi interese svojih klijenata i radnika. Posebno je visok udio radnika na nepuno radno vrijeme, žena i radnika imigranata. Postotak zaposlenih žena uvijek je iznad 50 % (osim u Danskoj), s najvišim postotcima od preko 80 % u Litvi, Luksemburgu, Portugalu i Ujedinjenoj Kraljevini (13). Diljem EU-a 30 % čistača su imigranti (60 % u Belgiji). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Prepreke ulasku na tržište usluga čišćenja i održavanja niske su ili čak ne postoje. Usluge čišćenja radno su intenzivne, pri čemu je gotovo 80 % prihoda poduzeća namijenjeno troškovima rada, a marže za izvođače čišćenja vrlo su niske. Stoga odluka javnih ili privatnih klijenata o kupnji dovodi do pritiska na snižavanje cijena, čime se narušavaju socijalni standardi i dostojanstvo rada u sektoru čišćenja. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Tijekom i nakon krize koju je izazvao COVID-19 usluge čišćenja i održavanja mogu osiguravati vrijednost i visoke standarde kvalitetnog zapošljavanja samo ako su čistači dovoljno kvalificirani i imaju odgovarajuću tehničku opremu te ako postoji jasna definicija prava i obveza poslodavaca i zaposlenika. Zbog toga bi se moglo dogoditi da javna tijela moraju plaćati višu cijenu za usluge čišćenja. Doista, zbog obustave aktivnosti tijekom krize uzrokovane COVID-om 19 mnogi pružatelji poslovnih usluga suočili su se s ozbiljnim problemima u pogledu novčanih tokova i snosili povećane troškove provedbe zdravstvenih i sigurnosnih mjera potrebnih za zaštitu radnika i klijenata. Ti su financijski problemi pogoršani lošim praksama ugovaranja od strane javnih i privatnih naručitelja. Kako bi se pružila potpora poduzećima u daljnjem osiguravanju zdravlja i sigurnosti njihovih čistača, kao i održavanje i poboljšanje kvalitete uvjeta zapošljavanja, EGSO poziva javne i privatne naručitelje da osiguraju brz povratak na učinkovitu javnu nabavu, pravedne prakse ugovaranja i veće uzimanje u obzir kriterija kvalitete (14). Čistači često rade u opasnim i rizičnim okolnostima koje mogu ugroziti njihovo zdravlje (15). Iako neki radnici radije rade na nepuno radno vrijeme, neki radnici žele raditi dulje ili na puno radno vrijeme. No, poslodavcima ponekad može biti teško ponuditi ugovore na puno radno vrijeme. Osim toga, unatoč zalaganju socijalnih partnera za to da se čišćenje obavlja tijekom dana, usluge čišćenja često pružaju radnici koji rade sami tijekom noći jer često klijenti to zahtijevaju. Takve prakse zapošljavanja pridonose tome da rad čistača ostaje nevidljiv (16), podcijenjen i nepriznat (17). Nažalost, u nekim državama članicama još uvijek postoje ugovori bez zajamčenog minimalnog broja radnih sati. Javna tijela odgovorna su u onoj mjeri u kojoj nastavljaju upravljati ugovorom, nadzirati ga i ocjenjivati kvalitetu. Cilj bi trebao biti povećanje mogućnosti za radnike da rade tijekom dana, u jednoj smjeni i da budu zaposleni na puno radno vrijeme kako bi im se poboljšala kvaliteta života. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Najnižom cijenom kao jedinim kriterijem za dodjelu ugovora o javnoj nabavi narušava se pružanje kvalitetnih usluga i pridonosi pogoršanju radnih uvjeta, smanjivanju kvalitete (shading) i ulaganju manjeg napora (shirking) (18). Budući da je čišćenje heterogen zadatak koji se ne može lako kvantificirati, kvalitetu je teško procijeniti i tijekom postupka i nakon njega. Zato je važno temeljiti kvalitetu na rezultatu i na cjelokupnom ciklusu zadatka, a ne na postupku. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Izraz „najniža cijena” nestao je iz teksta Direktive 2014/24/EU, ali je dopušteno sklapanje ugovora na temelju „samo cijene” (članak 67. stavak 2. zadnji podstavak). To znači da neki javni naručitelji nastavljaju dodjeljivati ugovore najnižoj ponudi, a ponekad čak i „izuzetno niskim ponudama” (Abnormally Low Tenders, ALT). Zemlje koje žele primjenjivati kriterij ekonomski najpovoljnije ponude za radno intenzivne usluge morat će ići korak dalje usmjeravanjem uprava na djelotvornu primjenu tog kriterija definiranjem gornje granice pondera cijene i primjenom formula kojima se ne bi pretjerano naglašavale razlike u cijeni među ponudama. U tu je svrhu potrebno posebno osposobljavanje za profesionalizaciju službenika za javnu nabavu. Osim toga, sljedećom revizijom direktiva trebalo bi uvesti obvezna pravila za (a) utvrđivanje mogućih izuzetno niskih ponuda određivanjem razlike od 20 % u odnosu na sljedeću najnižu ponudu za pokretanje obveze provjere, (b) temeljitu provjeru ima li ponuditelj objektivne i vjerodostojne razloge za nisku ponudu i (c) isključenje takvih ponuda ako ponuditelj nije pružio takve razloge. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Stoga je kriza prilika da poduzeća za čišćenje i njihovi radnici istaknu vrijednost i temeljnu važnost čišćenja u javnosti i pred svojim izravnim klijentima. Vodič najbolje vrijednosti (19), koji su 2017. razvili socijalni partneri sektora čišćenja u EU-u, može javne i privatne organizacije koje dodjeljuju ugovore za usluge čišćenja usmjeriti prema ugovorima koji nude najbolju vrijednost. Neki su nacionalni socijalni partneri razvili slične alate. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Digitalizacija stvara prilike i izazove za niskokvalificirane radnike u tom sektoru, a socijalni partneri EU-a vjeruju da se tehnologije mogu iskoristiti za veće priznavanje vrijednosti rada čistača i relevantnosti čišćenja općenito te stvaranje dodatne vrijednosti za naručitelje usluga čišćenja (20). U okviru EFCI-ovog projekta SK-Clean utvrdit će se promjenjive potrebe sektora za vještinama i pridonijeti većoj profesionalizaciji čistača (21). |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | U novim okolnostima nastalima zbog pandemije COVID-a 19 nadležna tijela moraju osigurati širenje informacija o tome kako upotrebljavati osobnu zaštitnu opremu, kao i pružati odgovarajuću osobnu zaštitnu opremu za zaštitu radnika i pojedinaca. Poduzećima je potrebna financijska potpora kako bi pokrila sve veće dodatne troškove organizacijskih mjera, procjene rizika, analize i distribucije osobne zaštitne opreme radnicima (22). U međuvremenu su ulaganja poduzeća kojima su dodijeljeni ugovori ključna kako bi svojim klijentima mogla ponuditi inovativna i učinkovitija rješenja za čišćenje jer se temelje na kemijskim i biološkim istraživanjima. |
| --- | --- |

4.9.

5.   Javna nabava i zeleni plan

| 5.1. | Zelenim planom predlaže se da se javna nabava koristi za smanjenje emisija ugljika. Međutim, potreban je sveobuhvatan pristup. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Sektor čišćenja može pridonijeti zelenoj tranziciji i kružnom gospodarstvu ekološkim oznakama za ekološke proizvode za čišćenje, sapun, toaletni papir i papirnate ručnike te dobrim razvrstavanjem otpada. To je također cilj ekoloških oznaka za usluge čišćenja (23) i sredstva za čišćenje (24), čak i ako njihova učinkovitost u praksi nije očita. Ako klijent ne prihvati upotrebu ekoloških proizvoda i postupaka, to može dovesti do povećanja troškova, što bi stvorilo veći pritisak na sve elemente troškova. To bi moglo dovesti i do pogoršanja socijalnih i radnih uvjeta te uvjeta u pogledu sigurnosti i zdravlja na radu. Osim toga, sve bi to moglo dovesti do ograničavanja pristupa MSP-ova prilikama koje nudi javna nabava (25). Zato je potreban sveobuhvatan pristup javnoj nabavi. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Istraživanja pokazuju da su ekološki kriteriji preslabi da bi doista potaknuli dobavljače na promjene (26). Privatni izvođači usluga koji su predani ekološkim ciljevima ne mogu u potpunosti iskoristiti svoj potencijal ako javni naručitelji ne žele platiti dodatne troškove. Stoga je potrebna veća profesionalizacija kupaca. |
| --- | --- |

5.3.

6.   Socijalna pitanja i pitanja kvalitete u javnoj nabavi

| 6.1. | U članku 18. stavku 2. Direktive 2014/24/EU navodi se da „države članice poduzimaju odgovarajuće mjere kako bi osigurale da u provođenju javnih ugovora gospodarski subjekti udovoljavaju primjenjivim obvezama u području prava okoliša, socijalnog i radnog prava određenog pravom Unije, nacionalnim pravom, kolektivnim ugovorima ili odredbama međunarodnog prava okoliša, socijalnog i radnog prava popisanim u Prilogu X.” |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | U Komisijinu Vodiču za društveno osviještenu kupnju iz listopada 2010. navode se razna socijalna razmatranja za javne naručitelje kao što su zabrana dječjeg i prisilnog rada, zahtjevi u pogledu sigurnosti i zdravlja na radu, obveze u pogledu minimalne plaće, zahtjevi u pogledu socijalne sigurnosti i općenito standardi dostojanstvenog rada (27). Budući da su to zakonske obveze, moraju se poštovati bez obzira na to jesu li navedene u odredbama o izvršenju ugovora. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | U skladu s uvodnom izjavom 98. Direktive 2014/24/EU cilj uvjeta za izvršenje ugovora također može biti olakšavanje provedbe mjera za promicanje jednakosti između žena i muškaraca na radnom mjestu i usklađivanje poslovnog i privatnog života. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Kako bi se izbjeglo da se troškovi rada upotrebljavaju kao element tržišnog natjecanja među ponuditeljima, svi ponuditelji (uključujući podizvođače) moraju poštovati minimalne standarde, zakonski utvrđene lokalno ili obvezujućim i općenito primjenjivim kolektivnim ugovorima u pogledu troškova rada i standardnih odredbi u ugovorima o javnoj nabavi. Obvezujućim i općenito primjenjivim sektorskim kolektivnim ugovorima mogu se zajamčiti jednaki uvjeti. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Iako se alatima kao što je Vodič najbolje vrijednosti može ublažiti siromaštvo zaposlenih i pridonijeti socijalnoj koheziji u državama članicama EU-a, njime se ne jačaju socijalni partneri na sektorskoj razini niti se pridonosi njihovoj sposobnosti da uspostave obvezujuće sektorske sustave kolektivnog pregovaranja. Države članice, koje su nadležne u tom području, morat će postrožiti pravila za primjenu kolektivnog pregovaranja u javnoj nabavi. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Javne ustanove kao što su vrtići, škole, domovi za starije i bolnice postale su robne marke i natječu se s drugim institucijama za klijente. U takvoj se konkurenciji stoga čistoća i kvaliteta čišćenja smatraju razlikovnim čimbenikom koji izravno pridonosi zadovoljstvu korisnika i konkurentnosti. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Nedostatak primjene kvalitativnih i socijalnih aspekata u javnoj nabavi također ima negativne posljedice na fluktuaciju radne snage, čime nastaje trostruki gubitak za poslodavce, klijente i radnike (28). |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Promicanjem obrazovanja i osposobljavanja na radnom mjestu osiguravaju se veća kvaliteta i veća prava radnika u javnoj nabavi. Strukovno obrazovanje, osposobljavanje, certificiranje i službeno priznavanje kvalifikacija pridonose priznavanju tog sektora. Priznavanjem važnosti tih aspekata u postupku natječaja jače bi se istaknula njihova vrijednost i omogućilo bolje razumijevanje njihova utjecaja na troškove poduzeća, koje treba u dostatnoj mjeri uzeti u obzir u pogledu i cijene i plaća. Za osposobljavanje radnika odgovorna su poduzeća za čišćenje; prihvaćanjem najjeftinije ponude nastaje rizik da poduzeća neće moći ulagati u osposobljavanje i sigurnost (ili u strojeve, inovacije i povezano osposobljavanje) više od zakonski propisanog minimuma. |
| --- | --- |

6.8.

Bruxelles, 18. rujna 2020.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  http://www.europeancleaningjournal.com/magazine/articles/latest-news/managing-quality-in-german-contract-cleaning

1

(2)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/hr/TXT/PDF/?uri=CELEX:32017H1805&from=EN Preporuka Komisije (EU) 2017/1805 (SL L 259, 7.10.2017., str. 28.).

2

(3)  SL L 94, 28.3.2014., str. 65.

3

(4)  https://www.eurofound.europa.eu/publications/report/2019/representativeness-of-the-european-social-partner-organisations-industrial-cleaning-sector#tab-01

4

(5)  Direktiva Vijeća 2001/23/EZ (SL L 82, 22.3.2001., str. 16.).

5

(6)  https://ec.europa.eu/growth/single-market/public-procurement_hr

6

(7)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2018/631048/IPOL_STU(2018)631048_EN.pdf, str 14.

7

(8)  https://ec.europa.eu/info/policies/public-procurement/support-tools-public-buyers/social-procurement_hr

8

(9)  Komisija stavlja na raspolaganje niz alata za potporu javnim naručiteljima, a ne samo za socijalnu nabavu, te bi sve te aspekte trebalo uzeti u obzir: https://ec.europa.eu/info/policies/public-procurement/support-tools-public-buyers_hr

9

(10)  To je obuhvaćeno člankom 69. Direktive EU-a o javnoj nabavi iz 2014.

10

(11)  Jeremy Prassl, The Future of EU Labour Law (Budućnost radnog prava EU-a).

11

The Future of EU Labour Law

(12)  Zajednička izjava o utjecaju COVID-a 19 na sektor usluga industrijskog čišćenja i održavanja i potrebnim mjerama za njegovu zaštitu, https://www.uni-europa.org/2020/04/22/joint-statement-on-the-covid-19-impact-to-the-industrial-cleaning-and-facility-services-sector-and-the-necessary-measures-to-protect-it/

12

(13)  Studija Eurofounda o reprezentativnosti za sektor industrijskog čišćenja, str.19. (2019.): https://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_publication/field_ef_document/ef19012en.pdf,

13

(14)  http://servicealliance.eu/wp-content/uploads/2020/05/EBSA-Statement_Contracting-recommendations-during-COVID_13-5-2020.pdf

14

(15)  Bergfeld, Mark (2020.) The Insanity of Making Sick People work (Ludost prisiljavanja bolesnih ljudi da rade), časopis Jacobin: https://jacobinmag.com/2020/03/coronavirus-workers-rights-health-care-cleaners-gig-economy

15

The Insanity of Making Sick People work

(16)  Bergfeld, Mark & Ylitalo, Jaana – Putting Europe’s invisible precariat in the spotlight (Europski nevidljivi prekarijat u središtu pozornosti), Social Europe, 18. travnja 2019., https://www.socialeurope.eu/europes-invisible-precariat

16

Putting Europe’s invisible precariat in the spotlight

(17)  When Creativity Meets Value Creation. A Case Study on Daytime Cleaning (Na sjecištu kreativnosti i stvaranja vrijednosti: studija slučaja o čišćenju tijekom dana): svezak VIII.: Ergonomics and Human Factors in Manufacturing, Agriculture, Building and Construction, Sustainable Development and Mining (Ergonomija i ljudski čimbenici u proizvodnji, poljoprivredi, graditeljstvu i gradnji, održivom razvoju i rudarstvu).

17

When Creativity Meets Value Creation. A Case Study on Daytime Cleaning

Ergonomics and Human Factors in Manufacturing, Agriculture, Building and Construction, Sustainable Development and Mining

(18)  Podaci iz časopisa Public Administration Review, svezak. 79, br. 2, str. 193–202.

18

Public Administration Review

(19)  http://www.cleaningbestvalue.eu/

19

(20)  Vidjeti EFCI: https://www.efci.eu/wp-content/uploads/2019/02/Digital-transition-in-cleaning-industry-in-FR.pdf, https://www.efci.eu/wp-content/uploads/2019/10/2019-10-29_Joint-statement-on-digitalisation-EFCI-UNI-Europa-29.10.2019.pdf i https://www.efci.eu/wp-content/uploads/2019/10/2019-10-29_Joint-statement-on-digitalisation-EFCI-UNI-Europa-29.10.2019.pdf

20

(21)  Projekt SK-Clean.

21

(22)  Izjava UNI-ja i CoeSS-a: https://www.uni-europa.org/2020/05/08/private-secruity-joint-declaration-ensuring-business-continuity-and-protection-of-workers-in-the-covid-19-pandemic/

22

(23)  https://ec.europa.eu/environment/ecolabel/documents/Cleaning_Services_Factsheet_Final.pdf i http://www.ecolabelindex.com/ecolabel/cleaning-industry-management-standard-cims

23

(24)  http://www.ecolabelindex.com/ecolabels/?st=category,cleaning

24

(25)  Sofia Lundberg & Per-Olov Marklund (2016.) Influence of Green Public Procurement on Bids and Prices („Utjecaj zelene javne nabave na ponude i cijene”), https://www.nhh.no/globalassets/departments/business-and-management-science/seminars/2016-spring/120516.pdf

25

(26)  Sofia Lundberg i Per-Olov Marklund (2016.) Influence of Green Public Procurement on Bids and Prices (Utjecaj zelene javne nabave na ponude i cijene), https://www.nhh.no/globalassets/departments/business-and-management-science/seminars/2016-spring/120516.pdf

26

Influence of Green Public Procurement on Bids and Prices

(27)  Vodič za društveno osviještenu kupnju (bilješka 43), str. 47.

27

(28)  Market Exposure and the Labour Process: The Contradictory Dynamics in Managing Subcontracted Services Work (Izloženost tržištu i radni proces: proturječna dinamika u upravljanju radom u slučaju podugovorenih usluga). IZVORI.

28

Market Exposure and the Labour Process: The Contradictory Dynamics in Managing Subcontracted Services Work

---

PRILOG

Sljedeći amandmani, koji su dobili barem četvrtinu glasova, odbijeni su tijekom rasprava:

Točka 1.10.

Izbrisati točku:

| | EGSO poziva države članice da posebno prate i učinkovito nadziru poštovanje svih zakonskih i ugovornih obveza koje se odnose na socijalne i ekološke aspekte te aspekte održivosti u fazi provedbe javnih natječaja u sektoru čišćenja. |
| --- | --- |

EGSO poziva države članice da posebno prate i učinkovito nadziru poštovanje svih zakonskih i ugovornih obveza koje se odnose na socijalne i ekološke aspekte te aspekte održivosti u fazi provedbe javnih natječaja u sektoru čišćenja.

Rezultat glasovanja:

| Za: | 61 |
| --- | --- |
| Protiv: | 105 |
| Suzdržani: | 9 |

Za:

61

Protiv:

105

Suzdržani:

9

Točka 2.1.

Izmijeniti kako slijedi:

| | Glavna je svrha ovog mišljenja predložiti preporuke za korištenje javne nabave kako bi se povećala kvaliteta radnih mjesta i dostojanstvo na radnom mjestu u sektoru čišćenja i održavanja. |
| --- | --- |

Glavna je svrha ovog mišljenja predložiti preporuke za korištenje javne nabave kako bi se povećala kvaliteta radnih mjesta i dostojanstvo na radnom mjestu u sektoru čišćenja i održavanja.

Rezultat glasovanja:

| Za: | 61 |
| --- | --- |
| Protiv: | 107 |
| Suzdržani: | 9 |

Za:

61

Protiv:

107

Suzdržani:

9

Točka 4.3.

Izmijeniti kako slijedi:

| | Prepreke ulasku na tržište usluga čišćenja i održavanja niske su ili čak ne postoje. Usluge čišćenja radno su intenzivne, pri čemu je gotovo 80 % prihoda poduzeća namijenjeno troškovima rada, a marže za izvođače čišćenja vrlo su niske. Stoga odluka javnih ili privatnih klijenata o kupnji dovodi do pritiska na snižavanje cijena, čime se narušavaju socijalni standardi i dostojanstvo rada u sektoru čišćenja. |
| --- | --- |

Prepreke ulasku na tržište usluga čišćenja i održavanja niske su ili čak ne postoje. Usluge čišćenja radno su intenzivne, pri čemu je gotovo 80 % prihoda poduzeća namijenjeno troškovima rada, a marže za izvođače čišćenja vrlo su niske. Stoga odluka javnih ili privatnih klijenata o kupnji dovodi do pritiska na snižavanje cijena, čime se narušavaju socijalni standardi i dostojanstvo rada u sektoru čišćenja.

Rezultat glasovanja:

| Za: | 61 |
| --- | --- |
| Protiv: | 108 |
| Suzdržani: | 8 |

Za:

61

Protiv:

108

Suzdržani:

8

---

| 11.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 429/37 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 429/37

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Digitalno rudarenje u Europi: Nova rješenja za održivu proizvodnju sirovina”

(samoinicijativno mišljenje)

(2020/C 429/06)

| Izvjestitelj: | Marian KRZAKLEWSKI |
| --- | --- |
| Suizvjestiteljica: | Hilde VAN LAERE |

Izvjestitelj:

Marian KRZAKLEWSKI

Suizvjestiteljica:

Hilde VAN LAERE

| Odluka Plenarne skupštine: | 20.2.2020. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | pravilo 32. stavak 2. Poslovnika
  (samoinicijativno mišljenje) |
| Nadležno tijelo: | CCMI |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 2.9.2020. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 18.9.2020. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 554 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 213/0/4 |

Odluka Plenarne skupštine:

20.2.2020.

Pravni temelj:

pravilo 32. stavak 2. Poslovnika

(samoinicijativno mišljenje)

Nadležno tijelo:

CCMI

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

2.9.2020.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

18.9.2020.

Plenarno zasjedanje br.:

554

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

213/0/4

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1 | Digitalizacija sektora sirovina EU-a jedinstvena je prilika za jačanje otpornosti lanaca opskrbe europske industrije, poboljšanje ekološke djelotvornosti sektora minerala te unaprjeđivanje transparentnosti i dijaloga s građanima i zajednicama na koje utječu rudarske aktivnosti. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2. | Rudarska poduzeća koja su započela digitalnu transformaciju bilježe pozitivne pomake u području sigurnosti, održivosti, produktivnosti i marži. Ipak, kombinacija poboljšane povezivosti, mobilnosti, strojnog učenja i autonomnih postupaka otvara etička, socijalna i regulatorna pitanja koja oblikovatelji politika moraju unaprijed razmotriti. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO priznaje da je za digitalnu transformaciju sektora rudarstva potreban ambiciozan pristup uvođenju zakonskih i regulatornih promjena, koji bi se trebao provoditi pod vodstvom nadnacionalnih organizacija na razini međunarodnog prava. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO ističe važnost uspostavljanja globalne sveobuhvatne mreže informacija o mineralima na kojoj će se temeljiti digitalna transformacija i donošenje informiranih odluka na razini EU-a. EGSO pozdravlja napore Zajedničkog istraživačkog centra (JRC) u uspostavljanju i održavanju europskog informacijskog sustava o sirovinama. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO smatra da bi digitalna transformacija sektora sirovina EU-a trebala biti popraćena mjerama zaštite podataka i prepoznaje potrebu za mehanizmima zaštite osjetljivih podataka koji će se strogo provoditi. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO preporučuje razvijanje regulatornog plana na razini EU-a kao odgovora na izazove digitalne transformacije u sektoru sirovina, u okviru kojega će se obraditi teme kao što su kibersigurnost, umjetna inteligencija, automatizacija, višerazinska uprava te rudarenja na moru i u svemiru. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO preporučuje utvrđivanje i donošenje normi na razini EU-a za prikupljanje podataka o mineralnim resursima te savjetuje državama članicama da redovito prikupljaju i razmjenjuju sveobuhvatne i provjerene podatke o vađenju, obradi i recikliranju sirovina s JRC-om. To je važno za olakšavanje provedbe Akcijskog plana EU-a za kružno gospodarstvo. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EGSO preporučuje uspostavljanje odgovarajućih mjera socijalne potpore za ublažavanje negativnih učinaka digitalne transformacije na radnu snagu u području rudarstva i pomaganje rudarskim zajednicama prilikom tranzicije njihovog gospodarstva kako bi se spriječilo produbljivanje postojećih društvenih nejednakosti među pojedincima i zajednicama. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EGSO preporučuje razvijanje i podupiranje infrastrukture EU-a u oblaku da bi se povećala razina sigurnosti 5G aplikacija, računalstva u oblaku i platformi industrijskog interneta stvari (engl. Industrial Internet of Things, IIoT). |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EGSO smatra da je digitalizacija industrije mineralnih sirovina ključna za rješavanje gospodarske krize prouzročene pandemijom COVID-19 i za poticanje provedbe europskog zelenog plana i plana oporavka EU-a. U tom je kontekstu od ključne važnosti poticati ulaganja u digitalizaciju vađenja i prerade primarnih (rudarskih) i sekundarnih (reciklažnih) mineralnih sirovina. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EGSO poziva Europsku komisiju da osigura uključivanje socijalnih partnera iz ekstraktivnog sektora i savjetovanje s njima u postupku donošenja politika i svih inicijativa EU-a koje utječu na sektor mineralnih sirovina. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Uvod

| 2.1. | Europska unija suočava se s tehnološkim, društvenim i ekološkim izazovima koji su povezani s opskrbom sirovinama na kojima se temelje njezine industrijske djelatnosti i kvaliteta života njezina stanovništva. EU osigurava manje od 5 % svjetske proizvodnje mineralnih sirovina (1), a na industriju EU-a otpada oko 20 % svjetske potrošnje mineralnih sirovina (2). Ovisnost EU-a o uvozu posebno je visoka u slučaju rijetkih metala i elemenata potrebnih za visokotehnološke primjene i prijelaz na zelenu energiju utvrđen europskim zelenim planom (COM/2019/640). Time se potkrepljuje Inicijativa za sirovine koju je Komisija pokrenula 2008. (COM/2008/699) te uzastopni pokušaji procjene kritičnosti opskrbe i popisivanja kritičnih sirovina (posljednji popis objavljen je 2017. (3), ažurirani popis dio je Komisijine Komunikacije o popisu kritičnih sirovina (4)). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Tehnološki napredak kojim se potiče učinkovita upotreba materijala i resursa, smanjenje otpada i recikliranje u skladu s Akcijskim planom EU-a za kružno gospodarstvo (COM/2015/0614, nedavno izmijenjen dokumentom COM/2020/98) jednostavno nije dovoljan da bi se ispunile potrebe društva i podržao globalni rast broja stanovnika. U takvim će okolnostima primarne sirovine (5) i dalje imati ključnu ulogu u gospodarstvu. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Istovremeno, jača otpor javnosti prema projektima rudarenja u brojnim državama EU-a, a lošem glasu te industrije ne pomažu ni nastojanja da se smanji njezin ekološki otisak. Negativni učinci na okoliš, nedostatak transparentnosti i dijaloga te nedostaci u raspodjeli gospodarskih koristi na lokalnoj razini neka su od obilježja koja se obično povezuju s rudarskom industrijom (6). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Porast nacionalizma povezanog s resursima koji se u novije vrijeme javlja u zemljama koje proizvode sirovine i pandemija uzrokovana bolešću COVID–19 poljuljali su ovisnost industrije EU-a o globalnim lancima opskrbe. Vlade država EU-a i brojni industrijski proizvođači shvatili su da ovisnost o uvozu sirovina može uništiti proizvodnu industriju EU-a (sektor sirovina zapošljava 350 000 ljudi u EU-u, ali dalje u lancu proizvodnih industrija više je od 30 milijuna radnih mjesta koja ovise o pouzdanom i neometanom pristupu mineralnim sirovinama (7)). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Napretkom u području tehnologije i komunikacije potiče se integriranje digitalnih tehnologija u sva područja poslovanja te se time iz temelja mijenja način na koji poduzeća posluju i pružaju vrijednost svojim klijentima. Ovo je jedinstvena prilika za sektor rudarstva EU-a: rudarska poduzeća koja iskorištavaju prednosti digitalnih alata mogu postići nove razine učinkovitosti duž lanca vrijednosti, kao i dugoročno pozitivne socioekonomske, ekološke i društvene učinke. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Digitalizacija sektora sirovina EU-a jedinstvena je prilika za povećanje otpornosti lanaca opskrbe, suočavanje sa znatno različitim ulaznim gospodarskim transakcijama te poticanje operativne, društvene i ekološke izvrsnosti sektora uvođenjem koncepta „digitalnog rudnika”. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Opće napomene

| 3.1. | Digitalizacija proizvodnje sirovina odnosi se na upotrebu informacijskih tehnologija za poboljšanje prikupljanja, organizacije i prenošenja podataka s ciljem povećanja učinkovitosti proizvodnih pogona s obzirom na tehničke, ekološke i društvene čimbenike. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Digitalne tehnologije temelje se na cjelokupnom dostupnom znanju i omogućavaju neprekidna poboljšanja i postupne inovacije. Pravilno razumijevanje interakcija u svim postupcima proizvodnje, kako unutar lanaca vrijednosti i radnih snaga tako i među njima, omogućava proizvodnju, nadzor i održavanje opreme, nadzor zdravstvenih uvjeta i sprječavanje rizika, pripravnost i reakciju u izvanrednim situacijama koji se temelje na učinkovitom iskorištavanju resursa. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Digitalna transformacija utvrđena je u okviru prioritetnog područja Europskog partnerstva za inovacije u području sirovina (EIP) pod naslovom „Tehnologije za proizvodnju primarnih i sekundarnih sirovina” (COM/2014/297), u skladu s komunikacijom Europske komisije „Nova industrijska strategija za Europu”. Sirovine se u njemu definiraju kao jedan od ključnih pokretača globalno konkurentne, zelene i digitalizirane Europe. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EGSO cijeni ulogu Europskog vijeća za inovacije i Europskog instituta za inovacije i tehnologiju, koji nastoje potaknuti pružanje novih usluga i proizvoda europskih institucija. Inicijative koje uključuju sirovine temelj su mnogih od njih i međusobno su povezane s drugim ciljevima kao što su energetska tranzicija i tranzicija mobilnosti, napredna proizvodnja, sigurnost, hrana i zdravlje. Posebno su povezane s digitalnim napretkom tehnoloških rješenja. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EGSO podržava aktivnosti istraživačke skupine EU-a u području osmišljavanja metode certifikacije sirovina. To će predstavljati korak naprijed prema održivom rudarenju minerala i metala potrebnom za tranziciju Europe na čistu energiju. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Prepoznavanje prilika koje otvara digitalna transformacija u sektoru rudarstva EU-a okosnica je EGSO-ova preporučenog pristupa digitalnoj strategiji. Prepoznate se prilike trebaju procijeniti s obzirom na njihovu potencijalnu vrijednost organizacijama i društvu te provedivost. |
| --- | --- |

3.6.

3.7.   Socijalna pitanja

| 3.7.1. | Digitalna transformacija već sada utječe na tradicionalne uloge radne snage u rudarstvu. Među ostalim, pojavljuju se funkcije kao što su stručnjaci za nove tehnologije, podatkovni analitičari i znanstvenici, stručnjaci za velike količine podataka (engl. big data), stručnjaci za umjetnu inteligenciju i strojno učenje te sistemski inženjeri. Zbog toga se očekuje pad broja rutinskih zadataka koji se povezuju s radnim mjestima kao što su operater pogona, analitičar upravljanja i organizacije te rudar (8). |
| --- | --- |

3.7.1.

| 3.7.2. | Zbog digitalizacije sektora i njegove transformacije zaposlenici moraju proći odgovarajuće osposobljavanje kako bi mogli odgovoriti na izazove industrije 4.0 i buduće tehnološke promjene. |
| --- | --- |

3.7.2.

| 3.7.3. | Promjene u prirodi i sastavu radne snage, uz provedbu modela „rada bilo gdje i bilo kada” omogućenog digitalnom transformacijom, imat će znatan utjecaj na tradicionalne rudarske zajednice u Europi. To zahtijeva proaktivan pristup koji se temelji na uključivim socijalnim dijalozima kako bi se zajednicama pomoglo da razumiju svoje temeljne kapacitete i podupru prijelaz njihovih gospodarstava na nova područja. |
| --- | --- |

3.7.3.

| 3.7.4. | EGSO smatra da bi Europska komisija, suočena s izazovima digitalizacije rudarskog sektora i prijetnjama koje za sektor predstavlja COVID-19, trebala podržati trenutačne zahtjeve socijalnih partnera u rudarskom sektoru na europskoj razini putem postojećeg sektorskog socijalnog dijaloga za ekstraktivne industrije. |
| --- | --- |

3.7.4.

| 3.7.5. | EGSO poziva Komisiju da osigura da se socijalni partneri u ekstraktivnom sektoru uključe i da se europske institucije s njima savjetuju u postupku donošenja politika i svim inicijativama EU-a koje utječu na taj sektor. |
| --- | --- |

3.7.5.

| 3.7.6. | EGSO stoga smatra da je potrebno da Komisija, zajedno sa socijalnim partnerima u Odboru za sektorski dijalog, što je prije moguće na europskoj i nacionalnoj razini uspostavi mrežu sektorskih vijeća za vještine i zapošljavanje u ekstraktivnim industrijama. |
| --- | --- |

3.7.6.

4.   Inovativni koncepti i rješenja za održivo istraživanje, rudarenje i/ili preradu sirovina

| — | Inovativni koncepti i rješenja za istraživanje, vađenje i recikliranje mineralnih sirovina potrebni su da bi se poboljšao položaj Europe na globalnoj razini. Očekuje se da će novi pristupi i tehnologije Europi omogućiti pristup održivo proizvedenim sirovinama, uz istovremen porast povjerenja društva u čiste i sigurne metode vađenja i prerade sirovina. |
| --- | --- |

—

Inovativni koncepti i rješenja za istraživanje, vađenje i recikliranje mineralnih sirovina potrebni su da bi se poboljšao položaj Europe na globalnoj razini. Očekuje se da će novi pristupi i tehnologije Europi omogućiti pristup održivo proizvedenim sirovinama, uz istovremen porast povjerenja društva u čiste i sigurne metode vađenja i prerade sirovina.

| — | Znanje o geološkom bogatstvu, ležištima minerala i njihovu iskorištavanju neujednačeno je i promjenjivo, a složenost ciklusa materijala, politika, tržišnih kretanja, tehnoloških trendova, ekoloških pitanja i društvenih utjecaja zahtijeva povezivanje brojnih stručnih područja da bi se iskoristile sve prednosti digitalizacije. |
| --- | --- |

—

Znanje o geološkom bogatstvu, ležištima minerala i njihovu iskorištavanju neujednačeno je i promjenjivo, a složenost ciklusa materijala, politika, tržišnih kretanja, tehnoloških trendova, ekoloških pitanja i društvenih utjecaja zahtijeva povezivanje brojnih stručnih područja da bi se iskoristile sve prednosti digitalizacije.

4.1.   Metode i alati za prikupljanje informacija o mineralima

4.1.1.   Uspostava europskog podatkovnog centra za geoznanost

| 4.1.1.1. | Raspoloživost, pristupačnost i oporaba minerala, metala, energije i drugih podzemnih resursa u današnje vrijeme postaju važniji nego ikada prije. Pristup relevantnim podacima o podzemlju potreban je za Europski parlament, Europsku komisiju i nekolicinu inicijativa EU-a u području politike, primjerice, Inicijativu za sirovine (9), Direktivu o podzemnim vodama (10) i Direktivu o hvatanju i skladištenju ugljikova dioksida (11). |
| --- | --- |

4.1.1.1.

| 4.1.1.2. | Zajednički istraživački centar Europske komisije trenutačno razvija informacijski sustav za sirovine naziva RMIS 2.0 koji će uključivati gospodarske, socioekonomske i ekološke aspekte (12). Međutim, dostupne su informacije nepotpune i ne obuhvaćaju svih 27 država članica EU-a jednako detaljno. |
| --- | --- |

4.1.1.2.

| 4.1.1.3. | Danas su podaci samo djelomično dostupni i većinom nisu usklađeni te se stoga pojedine zemlje ne mogu uspoređivati. Potrebno je standardizirati formate podataka i razviti algoritme kojima će se moći premostiti razlike u podatkovnim sustavima. |
| --- | --- |

4.1.1.3.

| 4.1.1.4. | Prema mišljenju EGSO-a, ključna je integracija sveobuhvatne mreže informacija o mineralima u JRC-ov RMIS uz pomoć pouzdanih i usklađenih podataka. Time bi se Komisiji i državama članicama omogućio pristup informacijama i znanju za održivo iskorištavanje podzemlja Europske unije za rješavanje problema s kojima se Europa suočava. |
| --- | --- |

4.1.1.4.

| 4.1.1.5. | EGSO poziva sve države članice da prikupljaju i razmjenjuju informacije o sirovinama radi redovitog popunjavanja JRC-ova RMIS-a. Da bi se spriječilo pogrešno prikazivanje i pogreške, EGSO smatra da se podaci koji se dostavljaju JRC-u trebaju provjeriti da bi se potvrdilo da su točni prije unošenja u RMIS. JRC se treba financirati kako bi se taj informacijski sustav održavao i redovito ažurirao. |
| --- | --- |

4.1.1.5.

4.1.2.   Simulacija procesa

| 4.1.2.1. | Za emisije, obnavljanje, zaštitu vodnih resursa i sl. mogu se provoditi simulacije koje mogu uključivati nekoliko paralelnih simulacija s različitim pretpostavkama o rubnim uvjetima i polaznim točkama radi dobivanja procjena vjerojatnosti različitih ishoda, koji se zatim mogu upotrijebiti za vođenje i potkrjepljenje postupaka donošenja odluka. |
| --- | --- |

4.1.2.1.

| 4.1.2.2. | Razvoj računalnih tehnika za simulaciju procesa i dostupnost velikih podataka (podatkovnih skupova koji su toliko opsežni da ih uobičajeni softverski alati ne mogu bilježiti, organizirati, obraditi i njima upravljati unutar razumnog vremena) pridonijeli su preciznosti simulacija koje prikazuju uzročno-posljedičnu vezu između kontroliranih unesenih podataka i pripadajućih rezultata. Simulacija procesa mogla bi se pokazati posebno važnom u ekološkim i sigurnosnim procjenama te pridonijeti transparentnosti i dijalozima u postupcima izdavanja dozvola. |
| --- | --- |

4.1.2.2.

4.1.3.   Daljinsko istraživanje

| 4.1.3.1. | Upotreba podataka dobivenih daljinskim istraživanjem, koje primjerice pruža program Copernicus, koja obuhvaća analitiku prostornih podataka i integraciju u softver geografskih informacijskih sustava (GIS), može biti dragocjen doprinos naprednim simulacijama i stvaranju „digitalnih blizanaca” koji omogućuje brze reakcije na promjene i pouzdano donošenje odluka. Kombinacija podataka dobivenih daljinskim istraživanjem s terenskim podacima koje prikupljaju senzori i bespilotne letjelice sve je češća pojava u sektoru rudarstva. Ispitivanja tla i podmorja s pomoću bespilotnih letjelica za procjenu rezervi i odlagališta otpada rutinski se primjenjuju u brojnim rudarskim operacijama. |
| --- | --- |

4.1.3.1.

| 4.1.3.2. | Integracija podataka dobivenih daljinskim istraživanjem s terenskim podacima (iz lokalnih senzora) u softver GIS-a može se upotrijebiti za praćenje razine podzemnih voda, kretanja kopnenih masa, zagađenja površinskih voda i brojnih drugih ekoloških podataka, sve to u stvarnom vremenu. Ako postanu javno dostupni i zaštite se od manipulacije (primjerice, tehnologijama kao što je lanac blokova, ti podaci mogli bi povećati razinu povjerenja u sektor rudarstva i pridonijeti dijalozima s dionicima. Dugogodišnje prakse upravljanja podacima i informacijama u razvijenim zemljama sa snažnim rudarskim sektorom, kao što su Kanada ili Južna Afrika, mogle bi se uzeti u obzir i poslužiti kao primjeri. |
| --- | --- |

4.1.3.2.

4.1.4.   Virtualna stvarnost

| 4.1.4.1. | Mnoga poduzeća sve češće upotrebljavaju virtualnu stvarnost za tumačenje 3D modela svojih rudnika. U budućnosti bi još važnija mogla biti proširena stvarnost s pomoću koje geolozi ili inženjeri u rudniku upotrebljavaju uređaj da bi vidjeli model superponiran preko prikaza geoloških elemenata ili samog rudnika. Time se dobiva napredno i snažno sredstvo za provjeru modela i tijeka razvoja rudnika. |
| --- | --- |

4.1.4.1.

| 4.1.4.2. | Virtualnu stvarnost sve više upotrebljavaju i sveučilišta i obrazovne ustanove da bi studentima i polaznicima predstavili stvarno okruženje u rudnicima. Jedna je od osnovnih prednosti ove tehnologije mogućnost pokretanja edukativnih simulacija koje pomažu u prikupljanju praktičnog znanja u područjima kao što je reakcija na nesreće. |
| --- | --- |

4.1.4.2.

5.   „Pametan rudnik”

| — | Digitalizacija je pokretač koji rudarske operacije čini „pametnijima” zahvaljujući upotrebi digitalnih alata i procesa s kojima operacije postaju vođene instrumentima, međupovezane i inteligentne. |
| --- | --- |

—

Digitalizacija je pokretač koji rudarske operacije čini „pametnijima” zahvaljujući upotrebi digitalnih alata i procesa s kojima operacije postaju vođene instrumentima, međupovezane i inteligentne.

| — | Rudnici će zahvaljujući digitalnoj transformaciji od začetka biti konstruirani za automatizaciju, s metodama prilagođenima i razmjernima rudnom tijelu i smanjenom promjenjivošću u izvedbi zbog upotrebe automatizacije. |
| --- | --- |

—

Rudnici će zahvaljujući digitalnoj transformaciji od začetka biti konstruirani za automatizaciju, s metodama prilagođenima i razmjernima rudnom tijelu i smanjenom promjenjivošću u izvedbi zbog upotrebe automatizacije.

| — | Digitalna transformacija pridonijet će sprječavanju ozljeda i smrtnih slučajeva u rudarskim okruženjima. Može dovesti do postupnih promjena intenziteta kapitala i operativnih troškova, omogućiti pristup resursima iz ležišta minerala koji se prethodno nisu mogli rudariti te smanjiti ekološki otisak selektivnim rudarskim radovima. |
| --- | --- |

—

Digitalna transformacija pridonijet će sprječavanju ozljeda i smrtnih slučajeva u rudarskim okruženjima. Može dovesti do postupnih promjena intenziteta kapitala i operativnih troškova, omogućiti pristup resursima iz ležišta minerala koji se prethodno nisu mogli rudariti te smanjiti ekološki otisak selektivnim rudarskim radovima.

5.1.   Inteligentno predviđanje u rudarstvu

| 5.1.1. | Predviđanje među ostalim podrazumijeva prognozu ekoloških parametara u kojima rudari rade, s posebnim naglaskom na opasnosti. Učinkoviti sustavi predviđanja koji se već upotrebljavaju u rudarskoj industriji uključuju prediktivno održavanje koje se temelji na davanju prednosti preventivnim mjerama umjesto popravaka, a vrši se prikupljanjem podataka o upotrebi strojeva i procesnim parametrima. |
| --- | --- |

5.1.1.

| 5.1.2. | Predviđanje može biti izuzetno važno za sigurnost rudarskih operacija. Prikupljanje i integracija terenskih podataka i podataka opreme koji se prate mogu pružiti vjernu sliku operativnih uvjeta koji se trebaju provjeravati alatima za analizu procesa. Time bi se znatno poboljšali uvjeti rada, osobito za podzemne rudnike. EGSO smatra da digitalizacija može pridonijeti sigurnosti rudarskih operacija i da bi pametan rudnik trebao sadržavati sustave predviđanja. |
| --- | --- |

5.1.2.

5.2.   Internet stvari

| 5.2.1. | Razvoj standarda i osnovnih elemenata platforme industrijskog interneta stvari (IIoT) za rudarsku industriju mogao bi potaknuti povezivanje kibernetičkih i fizičkih sustava u rudnicima EU-a radi unaprjeđenja postupaka donošenja odluka. |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | Platforma IIoT-a trebala bi obuhvaćati aspekte sigurnosti na radu, ekološke djelotvornosti, učinkovitog iskorištavanja resursa i koordiniranja operacija u stvarnom vremenu. Izrada i promicanje platforme IIoT-a za sektor rudarstva na razini EU-a trebali bi biti prioritet. |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.2.3. | Da bi se izbjegli rizici povezani s kibersigurnošću, EGSO predlaže da se osnovni elementi platforme IIoT-a izrade za lokalne intranete stvari (engl. Intranet of Things) koji će biti povezani s internetskom vezom putem fizičkog prijenosa podataka ili zaštićenog vatrozida. |
| --- | --- |

5.2.3.

5.3.   Tehnologija lanca blokova. Transparentnost lanaca opskrbe

| 5.3.1. | Lanac blokova inovativno je rješenje koje sprječava manipulaciju podacima. Upotrebom lanca blokova u lancu opskrbe mineralnim sirovinama mogli bi se povećati transparentnost i sljedivost lanaca opskrbe te smanjiti administrativni troškovi. EGSO ističe da tehnologija lanca blokova pridonosi usklađenosti s Uredbom EU-a o odgovornom nabavljanju minerala (Uredba (EU) 2017/821 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. svibnja 2017. (13)). |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | Druge su moguće primjene lanca blokova prikupljanje i razmjena podataka o okolišu. Kada bi se povećalo povjerenje u podatke, lanac blokova mogao bi pridonijeti dopiranju do javnosti i njezinu uključivanju u operacije u blizini rudarskih zajednica. |
| --- | --- |

5.3.2.

5.4.   5G mreže i oblačno računalstvo

| 5.4.1. | Pohrana neobrađenih podataka u oblaku postaje sve manje praktična (štoviše i nepotrebna) kada se njihova količina mjeri u terabajtima ili većim jedinicama. U današnje vrijeme brzina prijenosa podataka utječe na njihovu korisnost. Međutim, to će se promijeniti uvođenjem 5G mreža koje će omogućiti brz prijenos i obradu te ekonomičnu pohranu i dohvaćanje velikih podataka. |
| --- | --- |

5.4.1.

| 5.4.2. | Upotreba pohrane u oblaku nosi znatan rizik: ako rudarsko poduzeće upotrebljava komercijalnu uslugu pohrane u oblaku, razina sigurnosti koju može postići u potpunosti ovisi o njegovu povjerenju u pružatelja usluga. Mnogi pružatelji usluga upotrebljavaju poslužitelje u oblaku koji se nalaze izvan EU-a, što može ugroziti sigurnost sustava. EGSO smatra da bi uvođenje 5G tehnologije u EU-u trebalo biti popraćeno poticajima za povećanje ponude pružatelja usluga u oblaku sa sjedištem u EU-u. |
| --- | --- |

5.4.2.

5.5.   Kibersigurnost

| 5.5.1. | EGSO se zalaže za mehanizme koji će se strogo provoditi kako bi se spriječilo prenošenje osjetljivih podataka izvan sigurnosnih granica. Kibersigurnost se može znatno unaprijediti tako da se sustavi rudnika ne povezuju s internetom. Sve se pametne tehnologije mogu upotrebljavati u „pametnom rudniku”, uključujući intranet stvari, ali da ne budu dostupne izvana. Sve što treba biti povezano sa sjedištem poduzeća ili vanjskim svijetom treba se sigurno prenositi iz mreže rudnika na zaseban poslužitelj koji je povezan s vanjskim svijetom. |
| --- | --- |

5.5.1.

5.6.   Umjetna inteligencija

| 5.6.1. | Umjetna inteligencija obuhvaća niz različitih tehnologija, uključujući takozvane sustave dubokog učenja. Do sada se primjenjivala u usko specijaliziranim područjima kao što su obrada slika (primjerice, za istraživanje minerala) i sustavi neuronskih mreža za identifikaciju i klasifikaciju minerala. Ostale praktične primjene u sektoru rudarstva uključuju algoritme za analitiku i strojno učenje koji se upotrebljavaju u simulacijama procesa i sustavima predviđanja. |
| --- | --- |

5.6.1.

5.7.   Integrirana automatizacija

| 5.7.1. | Tehnologiju autonomnih vozila brzo razvijaju inovatori koji nisu povezani s rudarskom industrijom (kao što su poduzeća Tesla ili Google). Ipak, s obzirom na to da su rudnici kontrolirana okruženja, ona se može brzo implementirati u rudnicima uvođenjem novih mogućnosti. I drugi se oblici automatizacije mogu brzo implementirati, ali obično se radi o udaljenim (i računalno potpomognutim) radnjama kojima upravlja čovjek, a ne potpuno autonomnim radnjama. Budući da je potrebno uzeti u obzir odgovornost (kao i moguće propise), upitno je hoće li razvoj potpune automatizacije svih rudarskih procesa biti kratkoročno i srednjoročno gospodarski održiv. |
| --- | --- |

5.7.1.

6.   Izgradnja održivih i odgovornih strateških partnerstava s trećim zemljama

| — | Procjena kritičnosti EU-a pokazuje da je neophodna veća diversifikacija uvoza kritičnih sirovina iz trećih zemalja. |
| --- | --- |

—

Procjena kritičnosti EU-a pokazuje da je neophodna veća diversifikacija uvoza kritičnih sirovina iz trećih zemalja.

| — | Potrebna je unaprijeđena strateška gospodarska diplomacija na razini EU-a kako bi se diversificirao pristup resursima na temelju održivog nabavljanja sirovina. |
| --- | --- |

—

Potrebna je unaprijeđena strateška gospodarska diplomacija na razini EU-a kako bi se diversificirao pristup resursima na temelju održivog nabavljanja sirovina.

6.1.   Istraživanja i inovacije

| 6.1.1. | Okvirni programi EU-a za istraživanje i inovaciju već potiču međunarodnu suradnju s trećim zemljama u okviru poziva povezanih s mineralnim sirovinama. Međutim, izraženiji preskriptivni pristup daljnjoj suradnji s tehnološki naprednim zemljama koje su bogate resursima u području digitalne transformacije rudarstva (kao što su Australija, Kanada, Japan, Južna Afrika i Sjedinjene Američke Države) bio bi od presudne važnosti za izgradnju veza koje bi pogodovale gospodarskoj diplomaciji EU-a. EGSO preporučuje prihvaćanje takvog preskriptivnog pristupa u nadolazećem okviru programa Obzora. |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | Obrazovanje bi također trebalo poslužiti kao sredstvo podrške gospodarskoj diplomaciji EU-a u području sirovina. Međunarodno priznati obrazovni programi, razvijeni u Europi, koji nude revolucionaran i inovativan obrazovni sadržaj usredotočen na teme o digitalizaciji rudnika, mogli bi postati učinkovit instrument gospodarske diplomacije EU-a. |
| --- | --- |

6.1.2.

7.   Novi pomaci

7.1.   Iskorištavanje metala i minerala iz morskih resursa

| 7.1.1. | Provedena su brojna istraživanja o tehnološkim rješenjima za vađenje i preradu minerala i metala iz morskih resursa, uključujući slanu morsku vodu, i/ili s morskog dna. EGSO smatra da bi rudarenje minerala i metala iz mora trebalo podvrgnuti strogoj procjeni njegova utjecaja na okoliš. |
| --- | --- |

7.1.1.

7.2.   Korištenje svemirskih resursa

| 7.2.1. | Europska svemirska agencija do 2025. planira započeti s ekstrakcijom resursa koji bi omogućili boravak i istraživanja na Mjesecu. Potencijalni resursi na Mjesecu obuhvaćaju obradive materijale kao što su hlapive tvari i minerali (za izgradnju i zaštitu od zračenja i mikrometeora), kao i geološke strukture kao što su tuneli lave, koji bi zajednički omogućili dulji boravak na Mjesecu. |
| --- | --- |

7.2.1.

| 7.2.2. | Rudarenje u svemiru otvara pravna pitanja na koja trenutačno nema jasnih odgovora jer oskudan korpus međunarodnog prava koje se primjenjuje na aktivnosti u svemiru zaostaje za napretkom tehnologije koja pokreće svemirsku industriju. EGSO smatra da bi EU trebao popuniti tu prazninu i preuzeti vodeću ulogu u definiranju stabilnog i međunarodno prihvaćenog pravnog okvira kojim se jamči pravedno, sigurno, odgovorno i održivo korištenje svemirom. |
| --- | --- |

7.2.2.

8.   Nakon krize izazvane bolešću COVID-19

| 8.1. | Globalna pandemija bolesti COVID-19 pokazala je važnost digitalne transformacije. U ovim vremenima sve veće nestabilnosti i nepredvidljivosti, rudarske operacije širom svijeta suočene su s prijetnjom potpune obustave radova ili smanjenja radne snage, koja postaje sve vjerojatnija ako se koronavirus nastavi širiti. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | EGSO smatra da bi, s obzirom na izazove digitalizacije i prijetnje industriji mineralnih sirovina koje do kojih je dovela pandemija COVID-a 19, Europska komisija trebala promicati sveobuhvatne dijaloge među socijalnim partnerima putem postojećeg mehanizma sektorskih socijalnih dijaloga (ekstraktivne industrije). |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Glavno pitanje odsad će biti kako rudarska poduzeća upotrebljavaju digitalne tehnologije i upravljaju njima s obzirom na velik broj poduzeća koja su pogođena pandemijom. Brojni radnici prisiljeni su raditi virtualno i prihvatiti nove tehnologije, a zbog uputa o održavanju razmaka udaljeni nadzor rada nikada nije bio potrebniji. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | EU i države članice moraju aktivno podržati digitalnu transformaciju sektora rudarstva u EU-u. To je ključan korak za povećanje otpornosti industrije EU-a i vrijednosnog lanca sirovina. Rudnici koji upotrebljavaju digitalne tehnologije, uključujući integriranu automatizaciju, kognitivnu mrežu i analitiku u stvarnom vremenu, učinkovitiji su, čišći i sigurniji. Smanjen ekološki otisak i sigurnije radno okruženje lakše se ostvaruju u „pametnim rudnicima”, a to je ključno za dobivanje potpore društva za rad u Europi. |
| --- | --- |

8.4.

Bruxelles, 18. rujna 2020.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Minerali koji se upotrebljavaju u poljoprivredi (npr. kalijev karbonat) i energetici (npr. uranij i ugljen) nisu uvršteni u tu procjenu

1

(2)  Za dodatne informacije vidjeti Eunomia, 2015. Study on the Competitiveness of the EU Primary and Secondary Mineral Raw Materials Sectors („Studija o konkurentnosti sektora primarnih i sekundarnih mineralnih sirovina u EU-u”) (dostupna na http://www.euromines.org/files/news/ec-report-study-competitiveness-eu-primary-and-secondary-mineral-raw-materials-sectors/study-competitiveness-eu-primary-and-secondary-mrms-april2015.pdf) i EU-ovu ljestvica uspješnosti u pogledu sirovina za 2018, koju je objavila Europska komisija (dostupno na https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/117c8d9b-e3d3-11e8-b690-01aa75ed71a1).

2

i Eunomia, 2015. Study on the Competitiveness of the EU Primary and Secondary Mineral Raw Materials Sectors

(3)  COM(2017) 490 final.

3

(4)  COM(2020) 474.

4

(5)  Primarne sirovine odnose se na materijale (minerale/metale) koji se vade iz tla i prerađuju. Sekundarne sirovine odnose se na materijale dobivene postupcima recikliranja.

5

(6)  Unatoč tome, rudarska industrija uživa potporu rudarskih zajednica i regija diljem Europe.

6

(7)  Za više informacija o dodanoj vrijednosti sirovina i radnim mjestima vidjeti EU-ovu ljestvicu uspješnosti u pogledu sirovina za 2018. (dostupno ovdje).

7

(8)  McKinsey Global Institute, 2018. Skill Shift, Automation and the Future of the Workforce (Pomak u stjecanju vještina, automatizacija i budućnost radne snage). Dokument za raspravu. McKinsey Global Institute, McKinsey & Company. https://www.mckinsey.com/featured-insights/future-of-work/skill-shift-automation-and-the-future-of-the-workforce (pristupljeno 3. lipnja 2019).

8

Skill Shift, Automation and the Future of the Workforce

(9)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu i Vijeću – Inicijativa za sirovine: zadovoljavanje ključnih potreba za rastom i radnim mjestima u Europi (SEC(2008) 2741)/COM/2008/0699 final.

9

(10)  Direktiva 2006/118/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. o zaštiti podzemnih voda od onečišćenja i pogoršanja stanja (SL L 372, 27.12.2006., str. 19.) .

10

(11)  Direktiva 2009/31/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o geološkom skladištenju ugljikova dioksida i o izmjeni Direktive Vijeća 85/337/EEZ, Direktiva Europskog parlamenta i Vijeća 2000/60/EZ, 2001/80/EZ, 2004/35/EZ, 2006/12/EZ, 2008/1/EZ i Uredbe (EZ) br. 1013/2006 (SL L 140, 5.6.2009., str. 114.).

11

(12)  Vidjeti https://rmis.jrc.ec.europa.eu/.

12

(13)  SL L 130, 19.5.2017., str. 1.

13

---

| 11.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 429/44 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 429/44

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Ususret strukturiranom angažmanu mladih u području klime i održivosti u postupku donošenja odluka EU-a”

(samoinicijativno mišljenje)

(2020/C 429/07)

| Izvjestitelj: | Cillian LOHAN (IE-III) |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Cillian LOHAN (IE-III)

| Odluka Plenarne skupštine: | 20.2.2020. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | pravilo 32. stavak 2. Poslovnika
  samoinicijativno mišljenje |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i okoliš |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 8.7.2020. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 18.9.2020. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 554 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 216/0/2 |

Odluka Plenarne skupštine:

20.2.2020.

Pravni temelj:

pravilo 32. stavak 2. Poslovnika

samoinicijativno mišljenje

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i okoliš

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

8.7.2020.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

18.9.2020.

Plenarno zasjedanje br.:

554

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

216/0/2

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Međugeneracijski aspekt klimatskih politika i politika održivog razvoja te provedbenih mehanizama mora se odražavati u odlučnom i smislenom angažmanu mladih u svim fazama postupaka donošenja odluka EU-a, od izrade zakonodavnih prijedloga i inicijativa do provedbe, praćenja i daljnjih mjera. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Provedba ciljeva održivog razvoja putem europskog zelenog plana zahtijeva nov pristup uključivijem modelu upravljanja s više dionika u kojem bi mladi bili okosnica angažmana i koji bi predstavljao mnogo više od ad hoc sastanaka i pukih poziva na savjetovanja. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO predlaže uspostavljanje okruglih stolova za mlade o klimi i održivosti, koje bi organizirao sam EGSO u suradnji s Europskom komisijom i Europskim parlamentom. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Osim toga, predlaže i da se u službeno izaslanstvo EU-a na sastancima Konferencije stranaka Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama uključi jedan izaslanik mladih. Nadalje, EGSO predlaže da se jedan izaslanik mladih kao dodatni član uključi i u izaslanstvo EGSO-a koje na takvim događanjima ima status promatrača. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO će nastojati mladim ljudima i organizacijama mladih dati više prilika da iznesu svoje stavove tako što će ih promišljeno uključivati u mišljenja o klimi i održivosti, od predstavnika mladeži proaktivno tražiti doprinos i kontinuirano ih pozivati kao govornike na svoja događanja. Osim toga, tražit će da se predstavnicima mladeži i u ostalim institucijama EU-a, primjerice u Europskom parlamentu, pruže jednake prilike za iznošenje stavova. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Uvod

| 2.1. | UN-ov Program održivog razvoja do 2030. i 17 ciljeva održivog razvoja (1) prekretnica su u načinu na koji je međunarodna zajednica odlučila rješavati globalne probleme – objedinjavanjem gospodarske, okolišne i socijalne dimenzije. Program do 2030. projekt je koji je usmjeren na ljude i osmišljen kako nijedna skupina ne bi bila zapostavljena, a pojam međugeneracijske pravednosti nerazdvojiv je od pojma održivosti. Ne smijemo ostaviti mlađe generacije da se nose s posljedicama neodrživih politika u čijem stvaranju nisu sudjelovale. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Svijet se danas suočava s klimatskom krizom. Dosadašnji odgovor vlada na klimatsku krizu nije dostatan i svjetska zajednica ne čini dovoljno da ispuni ciljeve Pariškog sporazuma i ciljeve održivog razvoja. Civilno društvo odlučno poziva na ambicioznije i hitnije djelovanje u području klime. Najdramatičniji oblik tih poziva predstavljaju klimatski prosvjedi mladih. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Prva polovina 2020. godine obilježena je globalnom pandemijom bolesti COVID-19. Nezapamćena reakcija na virus imat će dugotrajan učinak na kratkoročna i srednjoročna ekonomska predviđanja. Nije moguće zanemariti način na koji je paket financijske pomoći osmišljen. Pri ulasku u svijet rada mladež današnjice nastavit će se suočavati s financijskim učinkom COVID-a 19. Osim toga, mladi će ljudi nastaviti osjećati učinak COVID-a 19 na svoje psihičko zdravlje, obrazovanje i cjelokupno sudjelovanje u društvu. Pristup koji se primjenjuje u održivom razvoju, kojim se uspostavlja ravnoteža između financijskih, društvenih i okolišnih potreba, u ovom je kontekstu još relevantniji. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Financijska potpora koja se najavljuje u svrhu gospodarskog oporavka nametnut će teret budućim generacijama. Razne generacije trebale bi iskorištavati resurse i prilike na pravedan način. U planovima potpore za razne sektore nakon COVID-a trebalo bi uzeti u obzir zahtjeve mladih ljudi u vezi s klimom i njihovo pravo na zdraviju i održiviju budućnost. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | U planu oporavka za Europu (2), koji je najavila predsjednica Komisije von der Leyen, odražava se potreba da se osigura da se gospodarski oporavak temelji na načelima zelenog plana EU-a te da se njime postigne napredak na području klime i održivosti. Plan oporavka mogao bi se pokazati paketom za poticanje temeljite promjene. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Nakon što je nekoliko vlada najavilo planove za snižavanje standarda u pogledu zaštite okoliša ili slabljenje drugih s time povezanih mjera, kao što su praćenje zahtjeva u pogledu okoliša i osiguravanje da se oni poštuju, David Boyd, posebni izvjestitelj UN-a za ljudska prava i okoliš, uputio je sredinom travnja apel u kojemu je izjavio da zemlje ne smiju iskoristiti pandemiju COVID-a 19 kao izgovor za smanjenje zaštite okoliša i slabiju provedbu zakona na tom području (3). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Imajući u vidu globalnu ekološku krizu koja je počela prije COVID-a 19, takvo je postupanje nerazumno i neodgovorno te ugrožava prava ranjivih i marginaliziranih osoba. Takve političke odluke lako bi mogle dovesti do ubrzanog pogoršanja stanja okoliša i negativno utjecati na cijeli niz ljudskih prava, uključujući pravo na život, zdravlje, vodu, kulturu i hranu, kao i pravo na život u zdravom okruženju. COVID-19 naglasio je važnost sigurnog, čistog i održivog prirodnog okoliša. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Budući da se ciljeve održivog razvoja sada planira provoditi putem europskog zelenog plana, to bi u načelu trebalo otvoriti raspravu o paradigmatskoj promjeni prema participativnijem modelu višedioničkog upravljanja u cilju održivog razvoja. Mladi bi trebali biti dio tog novog modela upravljanja pa im je potrebno omogućiti da se uključe u postupak donošenja odluka na razini EU-a na strukturiran i formalan način koji predstavlja više od savjetovanja i ad hoc sastanaka. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | U tom kontekstu važnu ulogu imaju organizacije mladih jer putem svojih širokih mreža predstavljaju interese milijuna mladih osoba u Europi i svijetu. One su ključni subjekti u osiguravanju toga da mladi ljudi budu ne samo prisutni u institucijama već i da im bude omogućeno da svrsishodno doprinose postupku donošenja odluka. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Organizacije mladih mogu imati i brojne druge uloge. Rad mladih i neformalno obrazovanje pozitivno djeluju na održivi razvoj jer im je svrha stvoriti poduzetne mlade osobe koje aktivno doprinose našem društvu. Organizacije mladih mogu doprinijeti i tome da glas mladih ima veći odjek kako bi oni zajedno promicali održivi razvoj na lokalnoj, nacionalnoj, regionalnoj i globalnoj razini te pozivali vlade i institucije na odgovornost u vezi s njihovim obvezama. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Kvalitetnim mehanizmima sudjelovanja i zastupanja mladih stvara se prilika da partnerstvo između tvoraca politika, mladih osoba i organizacija mladih oblikuje odluke koje utječu na živote mladih. Važno je iskoristiti tu priliku kako bi se osigurala stabilnost i otpornost naših demokracija za koje je sudjelovanje svih društvenih skupina u postupcima donošenja odluka jedan od preduvjeta. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Učinak na mlade, uključujući i buduće generacije, kao i njihove perspektive, moraju se uzeti u obzir u svim aspektima politike. Uloga mladih naročito je važna kad su posrijedi društveni aspekti i politike otporne na buduće promjene, kao što su ulaganja u području klimatskih promjena i strategija „od polja do stola”. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | U ovom će se mišljenju razmotriti mogućnosti formalne suradnje s mladima na institucionalnoj razini i iznijeti osnovni elementi za uspostavu novog strukturiranog pristupa angažmanu mladih na razini EU-a. Konačno, u mišljenju će se iznijeti i preporuke za EGSO o tome kako da na bolji način uključi mlade u svoje radne procese kako bi dao više prostora izražavanju njihovih stavova i tako osigurao da poruke EGSO-a budu pravednije u međugeneracijskom smislu. |
| --- | --- |

2.13.

3.   Veza između klimatskih promjena i potrebe za angažmanom mladih

| 3.1. | Mladi imaju pravo sudjelovati u odlučivanju o pitanjima koja ih se tiču. Pravo na sudjelovanje temelji se na Programu UN-a za održivi razvoj do 2030., u kojem se mladi priznaju kao „ključni pokretači promjena”, kako je utvrđeno u ciljevima održivog razvoja. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Posljednjih godina nijedno pitanje nije mobiliziralo veći broj mladih ljudi diljem svijeta od pitanja klimatskih promjena. Mlade osobe u dobi od 15 do 24 godine čine 16 % svjetskog stanovništva, a do 2030. godine njihov će se broj povećati na 1,3 milijarde. Odluke o klimatskim promjenama i drugim pitanjima u pogledu okoliša koje politički čelnici danas donose utjecat će na brojne buduće generacije. To je načelo poznato kao međugeneracijska pravednost. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Mlade osobe imaju dovoljno energije, kreativnosti i motivacije da osporavaju postojeće neodržive modele. Društvena promjena koju predvode mladi izlazi iz generacijskih, kulturnih i zemljopisnih granica. Manje sputani ideološkim i institucijskim strukturama, mladi su pokazali da su sposobni razmišljati izvan konvencionalnih okvira i osmišljavati inovativna rješenja za društvo u cjelini. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Imajući u vidu da klimatske promjene ugrožavaju osnovne životne potrebe – sklonište, hranu i vodu – smatraju se najvećom globalnom prijetnjom ljudskom zdravlju u 21. stoljeću. Kad je riječ o utjecaju klimatskih promjena, djeca i mladi među najranjivijim su skupinama, a prema procjenama Svjetske zdravstvene organizacije više od 80 % bolesti, ozljeda i smrti koje se mogu povezati s tom pojavom zadesit će djecu. Osim toga, djeca su podložnija neizravnim učincima klimatskih promjena, kao što su nestašica hrane, sukobi, ekonomski poremećaji i migracije. Ranjivost djece došla je do izražaja tijekom pandemije COVID-a 19 u kojoj se jasno pokazala njihova izloženost kao uzdržavane skupine. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Nadalje, klimatske promjene imaju i psiho-socijalni utjecaj koji proizlazi ne samo iz izravnog proživljavanja njihovih učinaka već i iz neizravnog doživljaja tih pojava te svijesti o prijetnji koju one predstavljaju za budućnost. Postoje jasni dokazi o sveprisutnim emocionalnim reakcijama na klimatske promjene, čak i u zemljama s visokim dohotkom u kojima se još ne osjećaju njihovi izravni učinci. Istraživanja su pokazala da mnogi mladi ljudi proživljavaju strah, tugu, ljutnju i osjećaj nemoći. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Osim toga, klimatska kriza uzrokuje raspad naših ekonomskih i socijalnih struktura. Mladi su primorani nositi se s ozbiljnim gospodarskim, društvenim, kulturnim, političkim i ekološkim problemima koje su im prošle generacije ostavile u naslijeđe. Mladi su ljudi nesrazmjerno pogođeni gospodarskim krizama i popratnim mjerama štednje. Mladi ljudi u najugroženijem položaju izloženi su neizvjesnosti i dugotrajnom siromaštvu te se suočavaju s dodatnim preprekama, kao što su teški životni uvjeti i prepreke zapošljavanju zbog svog socioekonomskog porijekla, seksualne orijentacije, rodnog identiteta i rodnog izražavanja, etničke pripadnosti ili rase, migracijskog statusa, invaliditeta i/ili nekog drugog razloga. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Što možemo naučiti od postojećih struktura i postupaka

| 4.1. | Tijekom posljednjih 18 mjeseci djeca i mladi ljudi iz cijeloga svijeta prosvjeduju i traže promjene. Neki od njih nadahnuti su poznatim aktivistima na globalnoj ili nacionalnoj razini, dok se drugi međusobno inspiriraju; neki od njih pak ne mogu više tolerirati kontinuiranu podršku za društvo koje funkcionira prema načelu „rast pod svaku cijenu” ili upotrebu javnog novca za financiranje neodrživih praksi, kao što su subvencije za fosilna goriva i druge štetne subvencije. Od kad je u kolovozu 2018. započeo pokret „FridaysForFuture” (Petkom za budućnost), 13 milijuna osoba u 228 zemalja pridružilo se prosvjedima protiv klimatskih promjena (4). |
| --- | --- |

4.1.

Angažman mladih na nacionalnoj razini

| 4.2. | Neke zemlje EU-a od tada su uspostavile mehanizme kojima su predstavnike mladih uključile u donošenje politika u vezi s klimatskim promjenama. Vijeće mladih za klimatske promjene u Danskoj neovisni je savjetodavni odbor pod vodstvom mladih koji surađuje s ministrom zaduženim za pitanja klime. Prikuplja mišljenja mladih ljudi diljem zemlje i priprema konkretne prijedloge politika za ministra. Ti prijedlozi zatim ulaze u političke postupke, čime se mladima omogućuje da izravno utječu na razvoj klimatskih politika. Osim toga, u nekim danskim gradovima postoje i lokalna vijeća mladih za klimatske promjene (5). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Mnogi mladi poduzetnici već na početku svog poslovanja razmišljaju o njegovim ekološkim i društvenim aspektima. Poslovne prakse kojima se nastoji smanjiti utjecaj na okoliš potrebno je podržavati na nacionalnoj razini (primjerice, izuzećem od poreza) i poticati kao pozitivan trend u okviru kojeg se energija mladih poduzetnika usmjerava na stvaranje održivih poslovnih modela. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Inicijative kao što su zeleni studentski sabori u Mađarskoj, koji gradskim vlastima podnose prijedloge o pitanjima zaštite okoliša, važne su ne samo kao obrazovna prilika već i kao prilika za jačanje veza između škola i gradskog stanovništva te škola i roditelja. |
| --- | --- |

4.4.

Angažman mladih na europskoj razini

| 4.5. | Dijalog EU-a s mladima participativni je postupak kojim se mladima omogućuje da sudjeluju u radu donositelja odluka u pogledu određene teme i da predstave svoje ideje i prijedloge za teme povezane s politikom mladih u EU-u. Njime se podupire provedba strategije EU-a za mlade za razdoblje 2019. – 2027., a organiziran je u 18-mjesečnom radnom ciklusu. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Savjet za mlade Vijeća Europe nevladin je partner u strukturi zajedničkog upravljanja koji uspostavlja standarde i prioritete rada za sektor mladih Vijeća Europe i donosi preporuke u pogledu budućih prioriteta, programa i proračuna. Čine ga 30 predstavnika europskih nevladinih organizacija i mreža za mlade, a glavni mu je zadatak savjetovati Odbor ministara o svim pitanjima povezanima s mladima. Savjet promiče sustav zajedničkog upravljanja u postupcima donošenja odluka na svim razinama kao dobru praksu za sudjelovanje mladih, demokraciju i uključivost. |
| --- | --- |

4.6.

Angažman mladih na razini UN-a

| 4.7. | Na razini UN-a Glavna skupina za djecu i mlade (UN MGCY) službeni je, formalni i samoorganizirani mehanizam pod mandatom Opće skupštine UN-a putem kojega se mladi mogu na svrsishodan način angažirati u UN-u. Ta skupina raspolaže s radnim i koordinacijskim strukturama koje su odgovorne za različite vidove djelovanja, kao i s nekoliko položaja sa službenim mandatom. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | U području klime, YOUNGO je službeno zastupničko tijelo mladih u UNFCCC-u. YOUNGO čine organizacije i pojedinci koji se smatraju mladima. YOUNGO nije organizacija već ujedinjeni, otvoreni mehanizam za formalni angažman putem kojega skupine i/ili pojedinci na učestali, formalizirani, demokratski i uključiv način daju svoj doprinos procesima u sklopu UNFCCC-a. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Potreba za većim sudjelovanjem mladih prepoznata je na Samitu mladih o klimi u New Yorku 21. rujna. Nakon tog samita svečano obećanje „Kwon Gesh”, kojim se mlade ljude potiče da pozivaju svoje vlade i čelnike na odgovornost, podržalo je više od 50 zemalja. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Cilj Strategije za mlade UN-a 2030. jest pobrinuti se za potrebe mladih ljudi, osnažiti ih i promicati njihova prava te osigurati njihov angažman i sudjelovanje u provedbi, reviziji i praćenju Programa održivog razvoja do 2030. kao i drugih relevantnih globalnih programa i okvira. |
| --- | --- |

4.10.

Što možemo naučiti od drugih platformi

| 4.11. | Platforma s više dionika o ciljevima održivog razvoja koju je 2017. uspostavila Komisija, a u kojoj je EGSO aktivno sudjelovao, imala je važnu ulogu, ali je ostavila mnogo prostora za poboljšanje u pogledu resursa za rad, učestalosti sastanaka, odgovornosti u pogledu utvrđivanja programa, mogućnosti za proširenu raspravu i angažman te olakšavanja redovitijih, transparentnijih i pristupačnijih javnih savjetovanja. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Europska platforma dionika kružnog gospodarstva, koju zajednički vode EGSO i Europska komisija, skupini vrlo raznolikih dionika osigurava prostor za razmjenu dobrih praksi i ideja te za stvaranje vrijednih mreža. Ono što je najviše razlikuje od Platforme s više dionika o ciljevima održivog razvoja jest činjenica da se odgovornost za nju prepušta dionicima, a to je ujedno i dobra praksa za druge strukturirane mehanizme angažmana. |
| --- | --- |

4.12.

5.   Vizija za svrsishodan angažman mladih

Načela

| 5.1. | Jasno je da organizacije mladih ne žele stvarati nove mehanizme angažmana za procese koje ne smatraju bitnima. Uzroci klimatske krize vrlo su dalekosežni pa predlaganje rješenja za tu krizu podrazumijeva postavljanje temeljnih pitanja o tome u kakvom društvu želimo živjeti u budućnosti i kakvu viziju gospodarstva želimo stvoriti za svoje klimatski neutralno društvo. „Ako je cilj promijeniti osnovni sustav, a ne klimu, možda će biti potrebno napraviti više doli samo obrazovati mlade ljude o klimatskim promjenama i potaknuti aktivizam mladih. Umjesto toga, možda je vrijeme da prepoznamo brojne strane, oblike, prostore i izraze protivljenja mladih (6).” Dakle, ujedno bi se i za horizontalna pitanja, koja su usko povezana s učinkovitom klimatskom politikom, kao što su monetarna pitanja, trebao omogućiti angažman mladih. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Kako bi njihov angažman bio svrsishodan, mlade je potrebno uključiti u sve korake institucionalnog postupka: faze pripreme, provedbu, praćenje i evaluaciju inicijativa i političkih postupaka. Mnogi kanali za savjetovanje već su određeni i uzrokuju neuravnoteženost moći. Važno je da mladi ljudi imaju osjećaj kontrole nad vlastitim angažmanom i da u osmišljavanju programa mogu surađivati s institucionalnim dionicima. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Za početak, bilo bi korisno identificirati prepreka sudjelovanju mladih, koje mogu biti pravne ili administrativne naravi ili rezultat nedovoljne osviještenosti ili nedovoljnog pristupa informacijama u vezi s mehanizmima sudjelovanja i zastupanja mladih. Osim toga, potrebno je uhvatiti se u koštac s društvenim, ekonomskim i kulturnim preprekama koje otežavaju sudjelovanje mladih ljudi. Ne smijemo podcijeniti ulogu neformalnih društvenih i kulturnih razgovora i razmjena informacija, na primjer unutar skupina ravnopravnih članova ili unutar obitelji. Treba biti jasno da svi mogu sudjelovati. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Nije potrebno naglašavati da su potrebna sredstva za potporu razvijanju nužnog znanja i vještina te za osiguravanje jednakih prilika za svrsishodno sudjelovanje, kao i za mlade koji su uključeni u mehanizme sudjelovanja i zastupanja mladih. Vlade i relevantne institucije trebale bi organizacijama mladih osigurati dovoljna, strukturna, pouzdana i održiva sredstva te nužnu političku podršku za uključivanje u mehanizme sudjelovanja i zastupanja mladih. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Pokret mladih za klimu i njegovi aktivisti imaju pravo na izražavanje svoga mišljenja u postupcima donošenja odluka koje će utjecati na njihov život. To je pravo ujedno i sastavnica međugeneracijskog aspekta pravedne klimatske politike. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | EU mora zadržati predvodničku ulogu u inovativnoj suradnji s dionicima. Kao institucionalni dom civilnog društva, EGSO je prirodni kanal i partner u ostvarivanju strukturiranog angažmana. |
| --- | --- |

5.6.

Konkretni prijedlog

| 5.7. | EGSO je na europskoj razini više puta istaknuo (7) da je strukturirano uključivanje civilnog društva nužno te da je potrebno osigurati jasne ovlasti za njegovo sudjelovanje u osmišljavanju, provedbi i praćenju politika i strategija čiji je cilj postizanje klimatske neutralnosti. EU trenutačno ima priliku stvoriti mehanizme angažmana u okviru europskog sporazuma o klimi. Mehanizam angažmana mladih na području klime i održivosti trebao bi, uz pomoć organizacija mladih, biti sastavni dio tog sporazuma. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Donositelji odluka u EU-u trebali bi stvoriti prostor za redovit i svrsishodan dijalog s mladima u vezi s prijedlozima politika i strategija u području klime i održivosti. U Bruxellesu bi se dva puta godišnje trebali održavati okrugli stolovi za mlade o klimi i održivosti, za koje bi posredničku ulogu imao prvi izvršni potpredsjednik Europske komisije. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Tim bi okruglim stolovima domaćin trebao biti EGSO u suradnji s Europskom komisijom i Europskim parlamentom. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Doprinose mladih ljudi na okruglim stolovima trebalo bi prikupiti i formalno poslati Europskom parlamentu i Europskoj komisiji, a obje bi institucije trebale dati pismeni odgovor u kojem bi navele koje je prijedloge moguće provesti, a koje ne, i zašto. Okrugli stolovi ne bi smjeli postati „pričaonica” već primjer svrsishodnog angažmana i odgovora tvoraca politika. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | Uz sastanke s Europskom komisijom i Europskim parlamentom, na sudjelovanje bi se mogla pozvati i relevantna predsjedništva. Time će se osigurati da mladi ljudi mogu stupiti u dijalog s Vijećem EU-a. Okrugli stolovi mogli bi se vremenski uskladiti s izmjenom predsjedanja kako bi mladi ljudi mogli doista utjecati na program predsjedništva. |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | U svrhu uspostavljanja komunikacijskog kanala s mladima potrebno je stvoriti „popis adresa za dijalog s mladima o klimi i održivosti” koji bi sastavili i vodili organizatori okruglih stolova za mlade o klimi i održivosti, po uzoru na organizacije zastupničkih tijela mladih UN-a. Popis adresa bio bi otvoren svim mladim dionicima u području klime i olakšao bi dobru komunikaciju i razmjenu informacija unutar te skupine i s institucijama. |
| --- | --- |

5.12.

| 5.13. | Donositelji odluka u EU-u trebali bi osigurati visokokvalitetno sudjelovanje organizacija mladih u osmišljavanju, provedbi i praćenju raznih mehanizama strukturiranog angažmana mladih na području klime i održivosti u postupcima donošenja odluka u EU-u. To će pomoći u uspostavi angažmana kojim se potiču kreativnost i ideje mladih osoba, a istodobno osigurava da se te ideje prenesu u politike. |
| --- | --- |

5.13.

6.   Praktična provedba vizije u kojoj sudjeluju sve institucije EU-a

Institucije EU-a

| 6.1. | Deseci predanih izaslanika mladih iz cijelog svijeta sudjeluju na godišnjim konferencijama o klimi kako bi pružali preporuke, apelirali na izaslanike, pratili napredak, organizirali i posjećivali popratna događanja te stvarali svoje mreže. Uključivanje izaslanika mladih u izaslanstvo za klimu EU-a na sastancima Konferencije stranaka Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama pokazalo bi da institucije EU-a imaju ozbiljne namjere u pogledu svrsishodnog angažmana mladih. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Aarhušku konvenciju, u kojoj je Europska unija jedna od stranaka, potrebno je u potpunosti provesti, čime bi se mladim ljudima i organizacijama mladih pružile prilike i podržao njihov pristup Sudu Europske unije u svrhu zaštite njihova prava na primanje informacija od javnih vlasti u vezi sa zaštitom okoliša ili prava na sudjelovanje u donošenju odluka u vezi s okolišem (8). |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Mladi ljudi i organizacije mladih trebali bi sudjelovati u kontinuiranom odgovoru EU-a na krizu izazvanu COVID-om 19 i raditi na temeljnim promjenama u našim društvenim, gospodarskim i političkim sustavima, čija bi okosnica bila načela održivog razvoja. Potrebno je osigurati da ta načela budu u središtu korištenja paketa financijske pomoći najavljenog u travnju 2020., čija je omotnica veća od 500 milijardi eura. Radi se o prilici koja se pojavljuje jednom u generaciji da ispravimo sistemske nejednakosti i počnemo napuštati neodržive prakse. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Važno je da organizacije mladih imaju koristi od napora koji se ulažu u izgradnju kapaciteta i koji im pomažu da se snađu u regulatornom i administrativnom okruženju. Pružanje potpore za izgradnju kapaciteta, kao i političke i financijske potpore, te olakšavanje umrežavanja i povezivanja osnažit će mlade ljude i olakšati njihov angažman u postupcima donošenja odluka. |
| --- | --- |

6.4.

EGSO

| 6.5. | EGSO bi trebao pružiti primjer uključivanjem izaslanika mladih EU-a u svoje izaslanstvo za Konferencije stranaka Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama, koje u izaslanstvu EU-a ima status promatrača. Taj bi izaslanik mladih bio uključen u bilateralne sastanke EGSO-a i popratna događanja. Bio bi zadužen za komunikaciju o postupcima i ishodima s organizacijama i mrežama mladih, uključujući mrežu okruglog stola za mlade o klimi i održivosti, i imao podršku tajništva EGSO-a tijekom takvih misija. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | EGSO bi se mogao obvezati na suradnju s predstavnikom mladih u vezi sa svakim mišljenjem EGSO-a koje se bavi klimom i održivošću. Ta bi osoba izvjestitelju prenosila stavove mladih ljudi i bila bi pozvana da predstavi svoj doprinos na savjetovanju, sastanku studijske skupine ili sastanku stručne skupine, odnosno na primjerenoj razini. Predstavnika mladih mogao bi birati izvjestitelj EGSO-a na temelju preporuke organizatora dijaloga s mladima o klimi i održivosti. Taj bi se položaj mogao opisati kao neformalni angažman u ulozi svojevrsnog izvjestitelja u sjeni. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | EGSO je već počeo davati priliku predstavnicima mladih da redovito drže govore na javnim događanjima posvećenima klimi i održivosti. U idućoj fazi tu bi praksu trebalo proširiti na sva javna događanja koja se tiču pitanja usmjerenih prema budućnosti koja bi profitirala od doprinosa mladih. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Europski samit mladih o klimi, koji EGSO organizira u suradnji s Europskim parlamentom, mogao bi postati događanje za mlade koje se održava svake godine. To događanje može potaknuti zastupanje interesa mladih, doprinijeti izgradnji kapaciteta i osnaživanju mladih ljudi te uspostaviti veze s institucijama EU-a, što bi bilo ključno za svrsishodan, strukturiran i dugotrajan angažman mladih u postupku donošenja odluka u EU-u. |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | EGSO traži da Europski parlament uspostavi i formalni postupak savjetovanja s predstavnicima mladih dok oni sastavljaju dokumente o svojim stavovima o prijedlozima politika povezanih s klimom i održivosti. |
| --- | --- |

6.9.

| 6.10. | EGSO bi se u pogledu svog članstva mogao više okrenuti budućnosti kako bi osigurao dovoljnu zastupljenost organizacija mladih u Odboru, a i pobrinuti se za to da se iskustvo i znanje razmjenjuju s ograncima za mlade u organizacijama njegovih članova i članica. Mnoge od tih organizacija imaju ogranke za mlade. Više članova i članica EGSO-a treba aktivno poticati da uspostave suradnju s potencijalnim budućim članovima i članicama iz tih ogranaka svojih organizacija. EGSO nastavlja koristiti izvrsno događanje „Tvoja Europa, tvoje mišljenje” kako bi osigurao angažman mladih. Iako je ove godine to događanje odgođeno zbog COVID-a 19, održat će se iduće godine s naglaskom na klimi i održivosti. |
| --- | --- |

6.10.

7.   Prihvaćanje pozitivne vizije budućnosti

| 7.1. | Za mnoge Europljane najteže posljedice klimatske krize i dalje su u dalekoj budućnosti. Pandemija COVID-a 19 praktičan je primjer onoga što se može dogoditi kad se ignoriraju stavovi znanstvenika i stručnjaka. Taj nam je primjer pokazao i da priprema politike na temelju precizne znanosti može biti djelotvorna u svladavanju krize. Ta se lekcija mora primijeniti na klimatsku krizu; još imamo vremena izbjeći neke od najtežih posljedica i pripremiti se za ostale. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Prilikom osmišljavanja i provedbe oporavka od gospodarskog učinka pandemije naglasak u politikama mora biti na obvezama u području klime i održivosti. Program do 2030. UN-a i Pariški sporazum okosnica su međunarodnog multilateralizma u djelovanju u kontekstu tih pitanja, a europski zeleni plan potrebno je ojačati kako bi se pomoću njega u budućnosti ostvarilo održivo, ugljično neutralno društvo koje će poštovati međugeneracijske obveze. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Pokret mladih pokazao je veliku prilagodljivost tijekom sveopće karantene zbog pandemije. Njegova je poruka odjeknula pomoću internetske mobilizacije i inovativnih načina širenja poruke svim oblicima komunikacije, od upita o politikama do humora. Taj je inovativan i ambiciozan pristup osmišljavanju naše budućnosti potrebno uvažiti i prihvatiti. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Usred strašnih posljedica COVID-a 19 uspjeli smo nazrijeti pozitivnu viziju budućnosti. Uvidjeli smo da su najlošije plaćeni radnici i radnice u našem gospodarstvu zapravo najbitniji. Naša je radna snaga fleksibilnija nego što je itko očekivao. Povezivanje s obitelji i najbližom zajednicom pokazalo se izuzetno dragocjenim i izvorom velikog zadovoljstva. Istaknuta je vrijednost zdravlja i dobrobiti koju nam donosi kontakt s prirodom. Sada imamo priliku pobrinuti se da iskoristimo pozitivne lekcije i primijenimo ih kao ključne elemente definicije nove normalnosti. |
| --- | --- |

7.4.

Bruxelles, 18. rujna 2020.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Ciljevi održivog razvoja UN-a

1

(2)  Europska komisija: Europa na djelu: oporavak i priprema za sljedeću generaciju COM(2020) 456 final i popratni dokument Proračun EU-a financira plan oporavka za Europu.

2

(3)  https://news.un.org/en/story/2020/04/1061772

3

(4)  Izvor: Fridays for future: statistički podaci o prosvjedima.

4

(5)  Izvor: UN, Vijeće mladih za klimatske promjene.

5

(6)  Izvor: Ekologija i društvo: Exploring youth activism on climate change: dutiful, disruptive, and dangerous dissent (Aktivizam mladih u vezi s klimatskim promjenama: odgovorno, disruptivno i opasno protivljenje).

6

Exploring youth activism on climate change: dutiful, disruptive, and dangerous dissent

(7)  Vidjeti: mišljenje EGSO-a „Poticanje klimatskih mjera nedržavnih aktera” (SL C 227, 28.6.2018., str. 35.) i mišljenje EGSO-a „Europski sporazum o klimi” (SL C 364, 28.10.2020., str. 67.).

7

(8)  Mišljenje EGSO-a o pristupu pravosuđu na nacionalnoj razini u vezi s mjerama provedbe zakonodavstva EU-a o okolišu (SL C 129, 11.4.2018., str. 65.).

8

---

| 11.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 429/51 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 429/51

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Prema strategiji EU-a za održivu potrošnju”

(samoinicijativno mišljenje)

(2020/C 429/08)

| Izvjestitelj: | Peter SCHMIDT |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Peter SCHMIDT

| Odluka Plenarne skupštine: | 20.2.2020. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | pravilo 32. stavak 2. Poslovnika |
| | Samoinicijativno mišljenje |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i zaštitu okoliša |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 8.7.2020. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 18.9.2020. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 554 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 212/2/5 |

Odluka Plenarne skupštine:

20.2.2020.

Pravni temelj:

pravilo 32. stavak 2. Poslovnika

Samoinicijativno mišljenje

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i zaštitu okoliša

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

8.7.2020.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

18.9.2020.

Plenarno zasjedanje br.:

554

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

212/2/5

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Pandemija bolesti COVID-19 razotkrila je krhkost lanaca opskrbe. Obnova gospodarstva nakon krize bit će prilika da promislimo o našem društvu i razvijemo novi model blagostanja. Pomak prioriteta prema održivijim načinima proizvodnje, distribucije i potrošnje radi veće otpornosti svih dionika u lancima opskrbe na krize više nije izbor, već nužnost. Otpornost poljoprivrednika koji proizvode našu hranu ili radnika koji proizvode našu odjeću jednako je važna kao otpornost uvoznika, proizvođača, veletrgovaca, malih i srednjih poduzeća ili maloprodajnih lanaca u Europi. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO poziva na donošenje sveobuhvatne strategije EU-a za održivu potrošnju. Najodrživiji izbor trebao bi biti najlakši izbor za građane, a to zahtijeva sistemsku promjenu našeg načina proizvodnje i potrošnje. Posebno je potrebno u većoj mjeri utvrditi odgovornosti proizvođača (1) za rješavanje pitanja neodržive potrošnje. Budući da se tržišta neće sama od sebe okrenuti održivosti, potrebna je strategija koja će omogućiti stvaranje regulatornog konteksta i određivanje strateških smjernica kako za privatni sektor (među ostalim putem kružnih i održivih poslovnih modela), tako i za javna tijela (npr. putem javne nabave). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Da bi se postigla prijeko potrebna usklađenost politika za održivi razvoj, strategija pored gospodarske i ekološke dimenzije mora sadržavati i u potpunosti integriranu socijalnu dimenziju. EU se predugo koncentrirala na rješenja utemeljena na tržištu i zanemarivala građane i radnike. U kriterije za održivost trebalo bi uključiti poboljšanje uvjeta rada, minimalnu plaću, socijalnu zaštitu, ulaganja u javne usluge, uključivo upravljanje, pravedno oporezivanje itd. Tako bi sustavi proizvodnje i potrošnje postali dugoročno pošteniji i održiviji, a doprinijelo bi se i provedbi Programa održivog razvoja UN-a do 2030. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | U strategiji EU-a za održivu potrošnju posebnu bi pažnju trebalo posvetiti utjecaju na ugrožene skupine i kućanstva s niskim prihodima, koja će i dalje biti posebno pogođena trenutačnom krizom, a istovremeno bi trebalo sagledati utjecaj na ugrožene dionike u lancima opskrbe, uključujući poljoprivrednike i radnike. Održivi proizvodi i usluge trebali bi biti cjenovno pristupačni i dostupni svima. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | U kratkom i srednjem roku trebalo bi bolje koordinirati sve mjerodavne instrumente politika (npr. javna nabava, označivanje, oporezivanje itd.) i usmjeriti ih prema ostvarenju te vizije. Potrebno je u većoj mjeri uskladiti pristup kako bi se prevladala trenutačna rascjepkanost politika EU-a i izolirani pristup. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | U kontekstu oporavka nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19 EGSO poziva Komisiju, Parlament i države članice na blisku suradnju s EGSO-om na razvoju značajnog i koordiniranog programa integriranih politika koji će pomoći Europi da obnovom postane bolja te stvoriti uvjete za sveobuhvatnu strategiju EU-a za održivu potrošnju. EGSO preporučuje provedbu sljedećih konkretnih mjera:






  — | uvođenje normi za proizvode i zabrana kojima se potiče održivost, tj. promiče dugotrajnost i održivost proizvoda |
| --- | --- | --- |

1.6.

—

uvođenje normi za proizvode i zabrana kojima se potiče održivost, tj. promiče dugotrajnost i održivost proizvoda

| — | zabrana nepoštenih trgovačkih praksi |
| --- | --- |

—

zabrana nepoštenih trgovačkih praksi

| — | unapređenje pravila tržišnog natjecanja za kolektivne inicijative kojima se potiče održivost u lancima opskrbe |
| --- | --- |

—

unapređenje pravila tržišnog natjecanja za kolektivne inicijative kojima se potiče održivost u lancima opskrbe

| — | provedivost socijalnih i ekoloških klauzula u trgovinskim sporazumima |
| --- | --- |

—

provedivost socijalnih i ekoloških klauzula u trgovinskim sporazumima

| — | poboljšanje korporativne odgovornosti i povećanje svijesti poduzeća o ekološkim (npr. EMAS) i socijalnim aspektima |
| --- | --- |

—

poboljšanje korporativne odgovornosti i povećanje svijesti poduzeća o ekološkim (npr. EMAS) i socijalnim aspektima

| — | preusmjeravanje poreza s rada na upotrebu resursa |
| --- | --- |

—

preusmjeravanje poreza s rada na upotrebu resursa

| — | promicanje pravedne i zelene javne nabave, uz minimalne obvezne kriterije |
| --- | --- |

—

promicanje pravedne i zelene javne nabave, uz minimalne obvezne kriterije

| — | poboljšanje transparentnosti uvođenjem obveznih pravila označivanja o podrijetlu, održivosti i socijalnoj dimenziji |
| --- | --- |

—

poboljšanje transparentnosti uvođenjem obveznih pravila označivanja o podrijetlu, održivosti i socijalnoj dimenziji

| — | poticanje inicijativa odozdo prema gore i oglednih intervencija |
| --- | --- |

—

poticanje inicijativa odozdo prema gore i oglednih intervencija

| — | rješavanje pitanja oglašavanja i marketinga |
| --- | --- |

—

rješavanje pitanja oglašavanja i marketinga

| — | promicanje obrazovanja o održivoj potrošnji. |
| --- | --- |

—

promicanje obrazovanja o održivoj potrošnji.

2.   Uvod

| 2.1. | Pandemija bolesti COVID-19 razotkrila je krhkost lanaca opskrbe i potrebu za hitnom i sistemskom preobrazbom. Nedovoljnim ulaganjima u sektore zdravstva i zdravstvene zaštite, pretjeranim oslanjanjem na globalne lance opskrbe i gospodarskim sustavima ovisnim o linearnim procesima proizvodnje i potrošnje koji su nespojivi s ograničenjima planeta ugrožen je kapacitet vlada za brzo i odlučno djelovanje u cilju zaštite javnog zdravlja. Pomak prioriteta prema održivijim načinima proizvodnje, distribucije i potrošnje radi veće otpornosti svih dionika u lancima opskrbe na krize više nije izbor, već nužnost (2). Socijalna zaštita, javne usluge, niskokvalificirani radnici, zaštita zdravlja i sigurnosti na radu i uvjeti rada došli su uslijed pandemije u središte medijskih i političkih rasprava. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EU se u potpunosti obvezao na poštivanje Programa održivog razvoja UN-a do 2030. i njegovih 17 ciljeva održivog razvoja. Međutim, provedba 12. cilja održivog razvoja (održiva potrošnja i proizvodnja) u Europi još uvijek predstavlja izazov (3) iako je od ključne važnosti za ostvarenje cjelokupnog Programa održivog razvoja do 2030. Načini potrošnje koje danas prakticira većina ljudi, trošeći velike količine velikom brzinom i linearnom putanjom, uz znatno rasipanje (uzmi – proizvedi– baci), nisu održivi. Također, građane se prvenstveno smatra pojedinačniim potrošačima čime im se nameće teret odgovornosti za vlastite odluke, a ne omogućavaju im se dostupne ili cjenovno pristupačne alternative. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EGSO je već pozvao EU da predloži novu viziju blagostanja za ljude i planet koja će se temeljiti na načelima okolišne održivosti, pravu na dostojan život i zaštiti društvenih vrijednosti (4). Sistemski pristup EU-a održivoj potrošnji jedna je od osnovnih sastavnica EGSO-ove strateške vizije održive ekonomije dobrobiti u kojoj nitko nije zapostavljen. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Stvorio se veliki politički zamah kojim se od EU zahtijeva da poduzme odlučne korake prema ostvarenju te vizije. Europski zeleni – i socijalni – plan ima golem potencijal da na održiviji način obnovi gospodarstvo nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19, doprinese uspostavi novog modela blagostanja i osigura pravednu tranziciju (5). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Novi akcijski plan za kružno gospodarstvo sadrži konkretnu mjeru za jačanje uloge potrošača u zelenoj tranziciji i nekoliko inicijativa kojima bi se moglo doprinijeti pokazivanju odgovornosti regulatora i poduzeća. Akcijskim planom za kružno gospodarstvo trebao bi se proširiti opseg Novih pogodnosti za potrošače iz 2018., čiji je fokus uglavnom bio na zaštiti i provedbi, a ne na osnaživanju. Važnost provedbe strategije „od polja do stola” i strategije bioraznolikosti udvostručila se nakon što je zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 povećanje otpornosti i održivosti EU-ovih i globalnih prehrambenih sustava postalo hitnije nego ikad. Predstojeći Osmi program djelovanja za okoliš trebao bi biti prilika za odlučnije rješavanje pitanja održive potrošnje. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Ovo će mišljenje doprinijeti razmatranjima o oporavku nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19 jer sadrži konkretne preporuke za sveobuhvatnu strategiju EU-a za održivu potrošnju u sklopu europskog zelenog plana i kao nadopunu novom akcijskom planu za kružno gospodarstvo. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Izazovi – analiza trenutačnog stanja

| 3.1. | Europa je još daleko od života unutar granica planeta. Autori različitih studija koji su se koristili različitim metodologijama za procjenu obrazaca potrošnje EU-a došli su do tog istog zaključka (6). Među tim studijama su nedavno izvješće Europske agencije za okoliš (EEA) i švicarskog Saveznog ureda za okoliš (FOEN) (7). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Potrošnjom proizvoda i usluga izravno i neizravno se vrši pritisak u pogledu prenamjene zemljišta, emisija i ispuštanja otrovnih kemikalija u okoliš, što pak dovodi do cijelog niza utjecaja na okoliš, među ostalim klimatskih promjena, iscrpljivanja i zagađenja slatke vode te gubitka biološke raznolikosti. Taj „ekološki otisak” potrošnje u Europi jedan je od najviših na svijetu. Prema dostupnim podacima, kad bi svi stanovnici planeta trošili poput prosječnog Europljanina za održavanje globalnog gospodarstva trebale bi nam gotovo tri Zemlje (8), (9). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Da bi mogla održavati svoje visoke razine potrošnje, Europa ovisi o resursima koji se dobivaju drugdje i tako u sve većoj mjeri eksternalizira svoj udio u ključnim ekološkim problemima, seleći ga u druge dijelove svijeta (10). Taj model, općenito gledano, više nije spojiv sa sigurnom i održivom budućnošću (11). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Iako se izvoz ekološkog otiska EU-a putem trgovine ne može smatrati održivim, moramo prepoznati važnu ulogu koju trgovina s EU-om igra u društvenom i gospodarskom razvoju mnogih zemalja, posebno onih najslabije razvijenih. Zapravo, EU aktivno promiče trgovinu kao instrument za poticanje održivosti u cijelom svijetu te u državama koje su njezini trgovinski partneri. Načela pravednosti, kružnosti i održivije potrošnje stoga treba pažljivo uskladiti s trgovinom kako bi se otvorile prilike i za EU i za njezine trgovinske partnere (12). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Trenutačni europski obrasci potrošnje također nameću nekoliko pitanja o socijalnoj jednakosti. Dok neki dijelovi Europe imaju neke od najviših materijalnih otisaka na svijetu (13), druge europske regije ne mogu si priuštiti životni standard koji se općenito smatra prihvatljivim. Unutar Europe postoje ogromne razlike u pogledu razine materijalne oskudice, ali i u pogledu gospodarskog opterećenja (14). Potrošnja je stoga usko povezana s političkim programima u područjima kao što su prehrana, siromaštvo i nejednakost (15). Održivija potrošnja u Europi u cjelini za neke bi mogla podrazumijevati povećanje, a za druge smanjenje upotrebe resursa, čime bi se općenito postigla bolja ravnoteža u pristupu resursima te ojačala pravednost u pogledu resursa (16). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Neodrživu potrošnju potiče složeno međudjelovanje čitavog niza različitih čimbenika. Prevladavajući poslovni model je linearan, a rast većine poduzeća još uvijek počiva na premisi da više ljudi kupuje više stvari. Stvarni životni vijek mnogih potrošačkih proizvoda se skraćuje (17), a popravci postaju sve teži (što je često namjerno tako) (18). Alternativama linearnom gospodarskom modelu „uzmi – proizvedi– baci”, poput modela temeljenih na kružnosti materijala, servisiranju ili dijeljenju, moglo bi se doprinijeti smanjenju ukupne potrošnje materijala, ali ti modeli i dalje su marginalni i u trenutačnim se uvjetima često ne mogu natjecati s linearnim rješenjima (19). Zapravo, sekundarni (ponovno korišteni / ponovno prerađeni / reciklirani) proizvodi često se prodaju uz primarne (nove proizvode), pa na okoliš utječe i primarna i sekundarna proizvodnja. (20) Promicanjem kružnosti bez promicanja širih sistemskih promjena u proizvodnji (posebno u dizajnu proizvoda), potrošnji i sprečavanju nastanka otpada stoga bi se riješio samo dio problema. Potrošači bi trebali imati „pravo na popravak” proizvoda. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Cijena je jedna od najvažnijih odrednica i pokretača potražnje (21) i dokle god cijena proizvoda i usluga ne bude točnije odražavala njihov istinski trošak, ukupni pomak prema održivim obrascima potrošnje neće biti moguć. Gospodarske troškove ekoloških i socijalnih vanjskih učinaka proizvodnje i potrošnje trenutačno obično snose porezni obveznici i budući naraštaji, a ne poduzeća koja predmetne proizvode i usluge stavljaju na tržište. Proizvodi i usluge kojima se nude alternativna rješenja s manjim utjecajem na okoliš još uvijek su često skuplji i nepristupačniji unatoč tome što je dokazano da održivije opcije potrošnje, kao što su organski proizvodi i proizvodi s oznakom Pravedna trgovina (eng. Fair Trade), imaju manji vanjski učinak (22). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | U međuvremenu se sve više pažnje posvećuje računovodstvenim metodama kojima se uzima u obzir istinski trošak, a objavljene su i brojne studije o toj temi otkako je ekonomist Pigou skovao termin „vanjski troškovi” (23). Komisija je 2008. objavila strategiju za internalizaciju vanjskih troškova (24) u kojoj se oporezivanje, cestarine (ili korisničke naknade) te u određenim okolnostima trgovanje emisijama navode kao glavni gospodarski instrumenti za internalizaciju vanjskih troškova. Međutim, u Europi bilježimo dugoročni trend pada udjela prihoda od „ekoloških” poreza u ukupnim poreznim prihodima (25). |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Izazov predstavlja i trenutačno prevladavajuće tumačenje prava tržišnog natjecanja kojom je prihvaćen vrlo uzak koncept dobrobiti potrošača kod kojeg niske cijene proizvoda za potrošače imaju prednost pred održivošću proizvoda i načinom njihove proizvodnje. Nizozemsko tijelo nadležno za tržišno natjecanje (ACM) presudilo je 2013. u predmetu „Energetski sporazum” da Energetski sporazum za održivi rast koji je obuhvaćao više dionika, uključujući poslodavce, sindikate, organizacije za zaštitu okoliša i druge dionike, a cilj mu je bio racionalizacija potrošnje energije, povećanje proizvodnje energije iz obnovljivih izvora i otvaranje radnih mjesta, nije u skladu sa zahtjevima prava tržišnog natjecanja. ACM je 2014. u predmetu „Piletina budućnosti” utvrdio da se sporazumom koji je obuhvaćao više dionika u cilju unapređenja dobrobiti pilića, među ostalim smanjenjem uporabe antibiotika i povećanjem prostora te dodatnim ekološkim mjerama, ograničava tržišno natjecanje. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | U smjernicama Komisije o članku 101. stavku 3. navodi se da je cilj članka 101. zaštititi tržišno natjecanje „kao način unapređenja blagostanja potrošača i osiguranja učinkovite raspodjele resursa”, bez ikakvih naznaka o tome mogu li se u obzir uzeti negospodarski aspekti i na koji način. Mnogi subjekti željeli bi povećati broj svojih projekata u području održivosti, ali su ulaganja previsoka da bi ih sami mogli provesti. Smjernicama o pravu tržišnog natjecanja gospodarskim subjektima bi se trebalo bolje razjasniti kako mogu surađivati u području održivosti. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | U nedavnoj studiji zaklade Fairtrade Foundation predstavljeni su dokazi da „se nejasnim pravnim okruženjem u pogledu moguće suradnje u odnosu na niske cijene prodaje na poljoprivrednim gospodarstvima ograničava napredak u smislu suradnje na osiguranju plaća i prihoda dostatnih za život u cijelim lancima opskrbe”. U izvješću se dalje navodi da bi „jasnije objašnjenje tijela nadležnih za tržišno natjecanje o tome kako bi se predkonkurentna suradnja u pogledu problema niskih cijena prodaje na poljoprivrednim gospodarstvima ocijenila u skladu s pravom tržišnog natjecanja, uvelike pomoglo u ostvarenju napretka” (26). |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Trenutačna rascjepkanost politika EU-a prepreka je dosljednom pristupu održivoj potrošnji. Na primjer, u pogledu provedbe Direktive EU-a o javnoj nabavi iz 2014. (27) nekoliko glavnih uprava Europske komisije odvojeno radi na davanju smjernica za javne naručitelje (priručnik „Kupujmo zeleno!” Glavne uprave za okoliš (28), „Kupujmo socijalno”, čije je sastavljanje predvodila Glavna uprava za unutarnje tržište, industriju, poduzetništvo te male i srednje poduzetnike (29) i koji se trenutačno ažurira) i posebna Obavijest Komisije „Smjernice za javnu nabavu inovativnih rješenja” (30). To može biti vrlo zbunjujuće za javne naručitelje u EU-u koji žele integrirano pristupiti održivoj javnoj nabavi kako je utvrđeno ciljem održivog razvoja br. 12.3. |
| --- | --- |

3.12.

4.   Vizija – prema cjelovitoj strategiji EU-a za održivu potrošnju

| 4.1. | Politike kojima se rješavaju pitanja održivosti proizvodnih procesa (npr. ekodizajn), proizvoda i usluga te zbrinjavanja materijala koji postaju otpad već su dugo okosnica politika EU-a i u tom pogledu uspostavljen je relativno dobro utvrđen okvir politike. Međutim, taj pristup više nije dovoljan za postizanje potrebnih promjena u raspoloživom vremenu. U nastojanjima da se ostvari održivi razvoj više pažnje treba posvetiti ulozi potrošnje. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Fokus EU-ovih potrošačkih politika dosad je bio na ulozi građana kao potrošača i na nastojanjima da se upotrebom instrumenata politika utemeljenih na informacijama utječe na njihovo ponašanje. Glavni primjeri su, među ostalim, ekološko označivanje proizvoda, kampanje za podizanje svijesti i dobrovoljni zeleni kriteriji za javnu nabavu. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Utjecaj tih instrumenata politika na neodrživu potrošnju pokazao se ograničenim. Zapravo, vrlo je malo dokaza da bolje informacije o ekološkoj djelotvornosti proizvoda kao što su ekološke oznake dovode do promjena u kupovnim navikama u stvarnom životu, a kamoli u potrebnim razmjerima. Uzrok tome su razni povratni učinci, podsvjesne rutine i navike (31). Na odluke potrošača (bilo da je riječ o kućanstvima, privatnom ili javnom sektoru) i dalje uvelike utječu cijene i jednostavnost (32). Važno je, međutim, naglasiti da odgovornost za takve odluke u postojećem sustavu snose proizvođači, a ne potrošači (33). Kapitalistička logika i neravnoteža snaga u lancu opskrbe dovode do „utrke do dna”, pri čemu cijena ima prednost pred održivošću. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Također je problematično građane smatrati odgovornima za ostvarenje održivije potrošnje dok istinski troškovi većine proizvoda i usluga nisu poznati, a tržište i društvo i dalje potiču povećanu materijalnu potrošnju. Potrebno je bolje prepoznavanje odgovornosti privatnog i javnog sektora za rješavanje pitanja neodržive potrošnje i potrebni su alati kojima će se na uravnotežen i transparentan način doprinijeti tome da se osigura da zdraviji, održiviji i sigurniji izbor ujedno bude i lakši i cjenovno pristupačniji izbor za građane. Europska komisija trebala bi nastaviti podupirati paneuropske kampanje o održivoj potrošnji koje vodi civilno društvo, koje nisu usmjerene samo na pojedinačne odluke potrošača. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Razlog za prirodu dosadašnje politike na razini EU-a djelomično leži u ravnoteži odgovornosti za politike između EU-a i njezinih država članica. Instrumenti politika kojima se može regulirati potražnja, poput poreza, u velikoj su mjeri u nadležnosti država članica. Usprkos tome, EU ima središnju ulogu u osiguravanju toga da Europa živi unutar granica planeta i na raspolaganju joj stoji više sredstava kojima može djelovati protiv neodržive potrošnje. Od daljnjih smjernica (paketa alata) EU-a koristi bi mogle imati i pojedine države članice. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Pojedinačni pristupi poput pravednog ili kružnog su važni, ali nisu dovoljni za postizanje održivosti. Nadalje, postoji rizik da bi politike usmjerene na neodrživu potrošnju koje se razvijaju izolirano jedna od druge naknadno mogle dovesti do nepredviđenih problema. Potreban je sveobuhvatan i koordiniran pristup koji će odražavati složenost problema s kojim se suočavamo i kojim će se ostvariti smislen doprinos različitih područja politike, od istraživanja, inovacija i sektorskih i industrijskih politika do obrazovanja, dobrobiti, trgovine i zapošljavanja (34). Važno je da strategija EU-a dopunjava ambiciozne regulatorne intervencije u područjima u kojima su one potrebne, a ne da ih dovodi u pitanje. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Strategijom za održivu potrošnju na razini EU-a trebao bi se osigurati ambiciozni okvir za države članice i za privatni sektor kako bi se riješila pitanja potrošnje kućanstava i potrošnje javnog sektora. Tržišta neće sama od sebe ostvariti održive rezultate. Potrebna je strategija koja će omogućiti stvaranje regulatornog konteksta i određivanje strateških smjernica i koja pogoduje ambicioznim inovacijskim inicijativama za proizvode i za usluge (budući da uslužno gospodarstvo nije nužno i održivo). |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Strategija EU-a bila bi i u skladu sa zahtjevima europskih potrošača da EU osigura strukturne promjene i uspostavu novih infrastruktura kojima bi se potrošačima omogućilo da usvoje održivije stilove života (35). |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Kad bi se na razini EU-a potrošnji dala važna uloga moglo bi se doprinijeti izbjegavanju povratnih i drugih nepredviđenih učinaka revidirane i/ili nove politike te poduprijeti dugoročniji kulturni zaokret u našem poimanju koncepta dostatnosti i uloge potrošnje u ostvarivanju Programa održivog razvoja do 2030. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Strategija EU-a za održivu potrošnju trebala bi uključivati ciljeve za apsolutno smanjenje materijalnog otiska europske potrošnje. Ciljevima na razini EU-a može se drugim razinama upravljanja te privatnim i javnim inovatorima osigurati smjer, zamah i usklađenost kako bi se doprinijelo ostvarenju ekonomije dobrobiti (36). |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Nadalje, aspekt pravednosti u pogledu upotrebe resursa, koji je dugo vremena u polici EU-a bio zapostavljen, od ključne je važnosti (37). Strategija za održivu potrošnju mora biti okrenuta građanima i nastojati da održive potrošačke odluke učini dostupnima, cjenovno pristupačnima i privlačnima za sve. U strategiji bi se posebnu pozornost trebalo posvetiti utjecaju na ugrožene skupine stanovništva i kućanstva s niskim prihodima. Društvene skupine s visokom potrošnjom također bi trebalo obuhvatiti na odgovarajući način. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Radnici i poljoprivrednici u promicanju održive potrošnje imaju ključnu ulogu, budući da su istovremeno potrošači koji se nalaze na kraju lanca opskrbe i proizvođači koji se nalaze na njegovom početku. Stoga je od ključne važnosti da se u politikama održive potrošnje na uravnoteženi način pristupi dijeljenju vrijednosti u cijelom lancu vrijednosti, npr. promicanjem plaća dostatnih za život za radnike i prihoda dostatnih za život za poljoprivrednike, kako u EU-u, tako i na globalnom jugu, umjesto da isključivi cilj bude ostvarivanje kratkoročnih niskih cijena za potrošače. Radnici, sindikati, skupine poljoprivrednika i organizacije civilnog društva također mogu odigrati ključnu ulogu u praćenju sukladnosti održivosti i standarda ljudskih prava u globalnim lancima vrijednosti. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | I maloprodaja može odigrati važnu ulogu u promicanju održive potrošnje poticanjem potrošača na zdravije i održivije odluke. U tom sektoru posebno treba spomenuti poslovni model potrošačkih zadruga zbog njegovog specifičnog poduzetničkog oblika koji potrošača-člana stavlja u središte svoje poslovne i demokratske strukture upravljanja. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Strategijom EU-a trebalo bi obuhvatiti inicijative kojima bi se osigurao transparentan i pouzdan protok informacija za podršku održivoj potrošnji i iskoristile prilike koje se otvaraju zahvaljujući novim digitalnim rješenjima i digitalnim rješenjima u nastajanju. Time bi se također mogla pružiti podrška poduzećima koja su voljna uvoditi inovacije, ali im trenutačno nedostaju metrike i podaci koji bi im omogućili pouzdano ocjenjivanje ekoloških i društvenih utjecaja svakodnevne potrošnje. S tim izazovom posebno se suočavaju mala i srednja poduzeća, novoosnovana poduzeća i zadruge, koje predstavljaju ključne inovatore i ogledne platforme. EU ima posebno važnu ulogu u usklađivanju i provjeravanju tvrdnji o ekološkoj prihvatljivosti proizvoda na unutarnjem tržištu. Trenutačni veliki broj takvih tvrdnji poduprtih različitim razinama dokaza izaziva zbrku, a možda i potkopava povjerenje potrošača u legitimnost svih tih tvrdnji. EGSO stoga pozdravlja namjeru Komisije da u okviru provedbe novog akcijskog plana za kružno gospodarstvo izradi zakonodavni prijedlog čiji bi cilj bio osigurati da poduzeća svoje tvrdnje o utjecaju na okoliš potkrijepe dokazima. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Strategijom za održivu potrošnju na razini EU-a trebale bi se prihvatiti i poticati sinergije s drugim područjima politika. Primjerice, 45 % ukupnih emisija ugljika u Europi potječe od načina na koji proizvodimo i upotrebljavamo proizvode te od načina na koji proizvodimo hranu (38). Kad bi se promijenio način uzgajanja, prerade i konzumiranja hrane, prehrambeni bi sustavi mogli biti izvor obnove i povećane otpornosti. To gotovo sigurno znači da stoku treba hraniti na način koji odgovara vrsti, a da prehrana potrošača treba biti uravnotežena i sadržavati manje mesa, što je korisno i za klimu i za zdravlje (39). Potrošnja i potražnja imaju ključnu ulogu u našoj sposobnosti da smanjimo emisije stakleničkih plinova. Slično tomu, glavni je izazov u rješavanju pitanja gubitka biološke raznolikosti i propadanja ekosustava u Europi naš stil života jer se ponašamo kao da na raspolaganju imamo nekoliko planeta (40). EGSO također ponovno poziva na to da se priznaju prava prirode kako bi se zajamčila ravnopravnost s pravima pojedinaca i korporacija (41). |
| --- | --- |

4.15.

5.   Od vizije do provedbe – Prilike za djelovanje na razini EU-a i država članica

| 5.1. | U kontekstu oporavka nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19 EGSO poziva Komisiju, Parlament i države članice na blisku suradnju s EGSO-om na razvoju značajnog i koordiniranog programa integriranih politika koji će pomoći Europi da obnovom postane bolja te stvoriti uvjete za sveobuhvatnu strategiju EU-a za održivu potrošnju. Planovima zelenog oporavka trebale bi se pokrenuti potrebne sistemske promjene u mobilnosti, prehrani, stanovanju, provođenju slobodnog vremena, energetskim sustavima i skupinama proizvoda s velikim učinkom (42), pri čemu se mora sagledati učinak potrošnje EU-a u samom EU-u i na globalnom jugu. Sljedeći prijedlozi izneseni su kao polazišna točka. |
| --- | --- |

5.1.

5.2.   
  Pravni i regulatorni instrumenti

| 5.2.1. | Uvođenje normi za proizvode (regulacija) i zabrane proizvoda (zabrane) kojima se potiče održivost, odnosno promiče dugotrajnost proizvoda. EGSO je u tom području predvodnik i već je 2013. godine, u svom mišljenju (43) o vijeku trajanja proizvoda i informiranju potrošača, kao i u kasnijim mišljenjima, pozvao na potpunu zabranu planiranog zastarijevanja. U njemu je naglasio da bi bilo korisno uspostaviti sustav kojim bi se zajamčio minimalan vijek trajanja kupljenih proizvoda. Nedavno izvješće koje je pripremio Odbor IMCO Europskog parlamenta također ide u tom smjeru (44). U tom kontekstu trebalo bi razmotriti i implikacije porasta e-trgovine npr. za vrijeme krize uzrokovane bolešću COVID-19. |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | Zabrana nepoštenih trgovačkih praksi, ne samo u lancima opskrbe hranom, kao što je to učinjeno novom Direktivom protiv nepoštenih trgovačkih praksi u lancima opskrbe hranom (45), već i u drugih sektorima kao što je tekstilni sektor, uključujući široko rasprostranjene nepoštene trgovačke prakse koje su se pogoršale uslijed krize uzrokovane bolešću COVID-19 (46). EGSO poziva na uravnoteženu provedbu Direktive protiv nepoštenih trgovačkih praksi kako bi se izbjegla zaštita proizvođača velikih marki koji zloupotrebljavaju svoju pregovaračku snagu za ostvarenje velikih profitnih marži. |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.2.3. | Pravo tržišnog natjecanja. Omogućavanje kolektivnog pregovaranja između dobavljača i kupaca o cijeni (i uvjetima isporuke) nužne robe, posebno na čvorištima gdje postoje velike razlike u razinama koncentracije uzastopnih elemenata u lancu vrijednosti (npr. rascjepkani dobavljači u odnosu na koncentrirane kupce). U sklopu tekuće revizije smjernica za horizontalne sporazume koju provodi Europska komisija trebalo bi ponovno uvesti odjeljak o sektorskim sporazumima o održivosti u skladu s modelom utvrđenim u odjeljku o okolišnim sporazumima iz prijašnjih smjernica iz 2001. (47) i prilagoditi ih trenutačnom kontekstu, vodeći računa o europskom zelenom planu, Pariškom sporazumu i cilju održivog razvoja br. 12. |
| --- | --- |

5.2.3.

| 5.2.4. | Trgovinska pravila. Osiguranje provedivosti socijalnih i ekoloških klauzula u trgovinskim sporazumima, uz sankcije za nepoštivanje (poput ciljanih većih carina za strateške sektore, izuzev sektora u kojima bi nametanje carina moglo dovesti do rasta siromaštva u najslabije razvijenim zemljama). |
| --- | --- |

5.2.4.

| 5.2.5. | Korporativna odgovornost. Obveza stalnog praćenja za naručitelje u cijelom njihovom lancu opskrbe (koja dovodi do obveze) za održive lance opskrbe u okviru osiguravanja korporativne odgovornosti. Umjesto pristupa „kontrolnog popisa”, poduzeća bi u skladu sa savjetima OECD-a (48) trebala revidirati svoje prakse nabave i podlijegati strožim zakonima o kontroli lobiranja. Treba djelovati protiv manipulativnog zelenog marketinga (eng. greenwashing). |
| --- | --- |

5.2.5.

| 5.2.6. | Obvezna upotreba standardnog alata za slijeđenje i praćenje informacija o operacijama koje se izvršavaju u lancu vrijednosti – tko, kada, gdje i u kakvim socijalnim i ekološkim uvjetima (pruža tehnička sredstva za ispunjenje obveze). Civilno društvo i sindikati trebali bi biti uključeni u razvoj i praćenje ekoloških i socijalnih standarda. |
| --- | --- |

5.2.6.

5.3.   
  Gospodarski i financijski instrumenti

| 5.3.1. | Preusmjeravanje poreza s rada na upotrebu resursa. Iskorištavanje tekuće revizije Uredbe o PDV-u za utvrđivanje jasnih kriterija o tome kako države članice mogu uvesti snižene stope PDV-a za proizvode proizvedene na održiv način i usluge kojima se mogu smanjiti negativni učinci potrošnje, kao što su usluge popravka ili dijeljenja. Promicanje mjera za sprečavanje fiskalnog natjecanja i „utrke do dna” među državama članicama te za pravednije oporezivanje najprofitabilnijih sektora i kapitala. |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | Načelo „onečišćivač plaća”. EK je počela ozbiljnije shvaćati pristup internalizacije vanjskih učinaka, npr. priznajući da će obnovljiva energija biti u nepovoljnom položaju sve dok se vanjski troškovi fosilnih resursa u cijelosti ne budu odražavali u tržišnoj cijeni ili pokušavajući uvesti načelo „onečišćivač plaća” u prometni sektor. Međutim, treba priznati da ti pristupi spajaju okolišnu i gospodarsku dimenziju održivosti, no ne obuhvaćaju socijalnu dimenziju (49). |
| --- | --- |

5.3.2.

| 5.3.3. | Pravedna i zelena javna nabava. U cilju održivog razvoja br. 12.7 spominje se važnost izrade akcijskih planova za održivu javnu nabavu. U raznim nacionalnim mjerama koje se odnose na UN-ova vodeća načela o ljudskim pravima spominje se javna nabava, a na nacionalnim razinama postoji više dobrih praksi. Primjerice, javne kuhinje u Danskoj prešle su na visok udio organski proizvedenog voća i povrća, pri čemu se uzimaju u obzir proračunska ograničenja. Međunarodna mreža „Lokalne vlasti za održivost (ICLEI)” trenutačno promiče inicijativu kojom se traži uvođenje obvezne progresivne održive nabave hrane u svim europskim školama i vrtićima. Europska komisija najavila je u novom akcijskom planu za kružno gospodarstvo da će se javne naručitelje poticati na sudjelovanje u predstojećoj inicijativi „Javni naručitelji za klimu i okoliš” koja će okupiti naručitelje koji su se obvezali na provedbu zelene javne nabave. EGSO poziva Komisiju da se obuhvate širi kriteriji održivosti poput socijalnih aspekata i aspekata pravedne trgovine. EGSO također podupire planove Europske komisije da u sektorskom zakonodavstvu predloži minimalne obvezne kriterije i ciljeve za zelenu javnu nabavu te da postupno uvede obvezno izvješćivanje za praćenje primjene zelene javne nabave. |
| --- | --- |

5.3.3.

| 5.3.4. | Politike razvojne suradnje kojima se podupiru obiteljska poljoprivredna gospodarstva, mala i srednja poduzeća te potrošačke zadruge. |
| --- | --- |

5.3.4.

5.4.   
  Dobrovoljni instrument ili instrument utemeljen na informacijama

| 5.4.1. | Označivanjem proizvoda mogu se potaknuti napori određenih poduzeća u pogledu održivosti, ali oznake nikad ne bi smjele biti izlika da se ne reguliraju neprihvatljiva ponašanja i prakse. Primjerice, jedna od mogućnosti koju Europska komisija razmatra u okviru daljnjeg postupanja u vezi s komunikacijom o jačanju djelovanja EU-a za zaštitu i obnovu svjetskih šuma je uvođenje oznake „proizvedeno bez krčenja šuma”. To bi, međutim, moglo dovesti do percepcije da EU na svom tržištu zapravo dopušta proizvode pri čijoj proizvodnji se ne štite šume, što bi bilo vrlo zbunjujuće. EGSO poziva Europsku komisiju na daljnji razvoj postojećih oznaka ekološke izvrsnosti koje obuhvaćaju cijeli životni ciklus proizvoda, poput znaka za okoliš EU-a, te njihovo proširenje kako bi se njima obuhvatila i socijalna dimenzija. Primjenom jasnog sustava označivanja porijekla proizvoda i načina njihove proizvodnje potrošačima bi se olakšalo donošenje odluka (50). |
| --- | --- |

5.4.1.

| 5.4.2. | Inicijative odozdo prema gore i višerazinsko upravljanje. Decentralizacija djelovanja na lokalnoj razini putem pouzdanih dionika kao što su gradske uprave i udruženja učinkovit je način za osmišljavanje lokalnih mjera te za približavanje građanima i njihovo konstruktivno uključivanje. Sve veći broj lokalnih tijela raspolaže ozbiljnim strategijama za održivost, a Komisija ih potiče putem nagrada kao što su Nagrada za zelenu prijestolnicu Europe, inicijativa Green City Accord ili nagrada Gradovi EU-a za pravednu i etičku trgovinu. Na te obrasce i trendove vjerojatno će utjecati reakcije na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19. Ogledne intervencije u stvarnim kontekstima mogu pružiti informacije ključne za osmišljavanje i provedbu strategije EU-a za održivu potrošnju i stoga bi ih trebalo podržati. |
| --- | --- |

5.4.2.

| 5.4.3. | Oglašavanje i marketing. Trebalo bi se pozabaviti i ulogom oglašavanja i marketinga kako bi ih se odmaklo od konzumerizma i više usmjerilo na trajnost proizvoda i mogućnosti novih načina upotrebe i pritom zabranilo zavaravajuće oglašavanje. |
| --- | --- |

5.4.3.

| 5.4.4. | Obrazovanje. Treba predložiti da se poduka o održivoj potrošnji već u ranoj dobi uključi u školske kurikulume i da se potaknu obrazovne inicijative iz privatnog sektora (npr. one koje promiču potrošačke zadruge) radi poticanja uključenosti građana i promjene kulture. |
| --- | --- |

5.4.4.

Bruxelles, 18. rujna 2020.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Proizvođači su odgovorni u svim sektorima, ali se mora prepoznati poseban položaj poljoprivrednika.

1

(2)  Rezolucija EGSO-a o obnovi i oporavku nakon krize uzrokovane COVID-om 19

2

(3)  Sustainable development in the EU (Održivi razvoj u EU-u), Eurostat, 2020.

3

Sustainable development in the EU

(4)  SL C 106, 31.3.2020., str. 1.

4

(5)  SL C 47, 11.2.2020., str. 30.

5

(6)  EEA Europsko izvješće o okolišu – stanje i izgledi, 2020.

6

(7)  EEA.

7

(8)  Organizacija „Global Footprint Network”.

8

(9)  Vandermaesen, T. i sur. (2019.) EU overshoot day – Living beyond nature's limits (Dan prekoračenja EU-a – Život iznad granica prirode). WWF.

9

EU overshoot day – Living beyond nature's limits

(10)  Europsko izvješće o okolišu – stanje i izgledi, 2020.

10

(11)  Steffen, W. i sur., 2015.

11

(12)  Kettunen, M., Gionfra, S. i Monteville, M. (2019.).EU circular economy and trade (Kružno gospodarstvo i trgovina EU-a), IEEP Bruxelles/London

12

EU circular economy and trade

(13)  EEA.

13

(14)  Eurostat.

14

(15)  UNECE (2018.).

15

(16)  Rijnhout L., Stoczkiewicz M., Bolger M. (2018.).Necessities for a Resource Efficient Europe (Potrebe za resursno učinkovitom Europom)

16

Necessities for a Resource Efficient Europe

(17)  EEA (2018.) Waste prevention in Europe (Sprečavanje nastanka otpada u Europi).

17

Waste prevention in Europe

(18)  EEB (2019.) Cool products don't cost the earth (Cool proizvodi ne uništavaju zemlju).

18

Cool products don't cost the earth

Cool

(19)  OECD (2019.).

19

(20)  Zink, T. i Geyer, R. (2017.).

20

(21)  Anketa Eurobarometra o sigurnosti hrane, lipanj 2019.

21

(22)  The external costs of banana production (Vanjski troškovi proizvodnje banana).

22

The external costs of banana production

(23)  Pigou, A. C. (1920.). The Economics of Welfare („Ekonomija blagostanja”).

23

The Economics of Welfare

(24)  Europska komisija, Strategija za internalizaciju vanjskih troškova, COM(2008) 435 final.

24

(25)  Eurostat.

25

(26)  Competition Policy and Sustainability: A study of industry attitudes towards multi-stakeholder collaboration in the UK grocery sector (Politika tržišnog natjecanja i održivost: Studija stavova industrije o suradnji više dionika u sektoru namirnica u Ujedinjenoj Kraljevini) – Fairtrade Foundation.London, UK; travanj 2019.

26

Competition Policy and Sustainability: A study of industry attitudes towards multi-stakeholder collaboration in the UK grocery sector

(27)  Direktiva 2014/24/EU

27

(28)  Priručnik Europske komisije „Kupujmo zeleno!”.

28

(29)  Europska komisija, Buying Social (Kupujmo socijalno)

29

Buying Social

(30)  Obavijest Komisije „Smjernice za javnu nabavu inovativnih rješenja” (2018.)

30

(31)  Drugim riječima, konkretne promjene u ponašanju za razliku od deklarativne spremnosti ispitanika da promjene vlastito ponašanje (istraživanja o potonjem pitanju saželi su LE Europe i sur. (2018.)

31

(32)  LE Europe, VVA Europe, Ipsos, ConPolicy i Trinomics (2018.).

32

(33)  Vidjeti bilješku 1.

33

(34)  EEA.

34

(35)  BEUC (2020.)

35

(36)  SL C 106, 31.3.2020., str. 1.

36

(37)  Rijnhout L., Stoczkiewicz M., Bolger M. (2018.).

37

(38)  Ellen MacArthur Foundation (2019.).

38

(39)  SL C 190, 5.6.2019, str. 9.

39

(40)  Gerritsen, E. i Underwood, E. (2019.). What the Green Deal means for Europe's biodiversity (Što zeleni plan znači za biološku raznolikost Europe). Allen, B. i Charveriat, C. (2018.)

40

What the Green Deal means for Europe's biodiversity

A meaty challenge (Mesnati izazov). IEEP, Bruxelles.

A meaty challenge

(41)  SL C 81, 2.3.2018., str. 22.

41

(42)  Institut za europsku okolišnu politiku (IEEP) i Zaklada za europske napredne studije (FEPS)

42

(43)  SL C 67, 6.3.2014., str. 23.

43

(44)  Izvješće Odbora IMCO

44

(45)  SL C 440, 6.12.2018., str. 165.

45

(46)  Izvješća OECD-a, civilnog društva i sindikata

46

(47)  SL C 3, 6.1.2001., str. 2.

47

(48)  OECD Due Diligence Guidance for Responsible Supply Chains in the Garment and Footwear Sector (Smjernice OECD-a o dužnoj pažnji za odgovorne lance opskrbe u sektoru odjeće i obuće)

48

OECD Due Diligence Guidance for Responsible Supply Chains in the Garment and Footwear Sector

(49)  SL C 47, 11.2.2020., str. 30.

49

(50)  SL C 190, 5.6.2019., str. 9.

50

---

| 11.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 429/60 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 429/60

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Integrirani pristup ruralnim područjima EU-a, s posebnim naglaskom na ugroženim regijama”

(samoinicijativno mišljenje)

(2020/C 429/09)

| Izvjestitelj: | Josep PUXEU ROCAMORA |
| --- | --- |
| Suizvjestiteljica: | Dilyana SLAVOVA |

Izvjestitelj:

Josep PUXEU ROCAMORA

Suizvjestiteljica:

Dilyana SLAVOVA

| Odluka Plenarne skupštine: | 20.2.2020. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | pravilo 32. stavak 2. Poslovnika |
| | (samoinicijativno mišljenje) |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i okoliš |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 31.8.2020. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 17.9.2020. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 554 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 212/0/4 |

Odluka Plenarne skupštine:

20.2.2020.

Pravni temelj:

pravilo 32. stavak 2. Poslovnika

(samoinicijativno mišljenje)

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i okoliš

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

31.8.2020.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

17.9.2020.

Plenarno zasjedanje br.:

554

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

212/0/4

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | U okviru europskih politika trebalo bi promicati skladan razvoj Unije u cjelini, obraćajući posebnu pozornost na ruralna područja, industrijska područja u tranziciji i područja s ozbiljnim i trajnim ograničenjima kao što su otoci, planine i arktičke regije. Riječ je o horizontalnom načelu na kojem bi se trebale temeljiti sve mjere EU-a i koje je ugrađeno u strategiju Europa 2020. (1), osmišljenu u skladu s uvjerenjem da potrebna koordinacija među različitim područjima predstavlja preduvjet za uključiv gospodarski rast. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO svesrdno podržava devet ciljeva koje je Europska komisija predložila za zajedničku poljoprivrednu politiku (ZPP) za razdoblje 2021. – 2027.: osiguravanje pravednih prihoda za poljoprivrednike, povećanje konkurentnosti, ponovna uspostava ravnoteže odnosa snaga u prehrambenom lancu, poduzimanje mjera za suzbijanje klimatskih promjena, zaštita okoliša, očuvanje krajolika i biološke raznolikosti, podupiranje generacijske obnove, održavanje dinamičnih ruralnih područja, zaštita kvalitete hrane i zdravlja. ZPP-om se također mora osigurati očuvanje poljoprivredne proizvodnje u osjetljivim područjima. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO bezrezervno podupire europski zeleni plan čiji je cilj promicanje učinkovite upotrebe resursa, obnova biološke raznolikosti i smanjenje onečišćenja. EGSO upravo iz tog razloga ustraje na činjenici da uništavanje okoliša poprima dva jednako štetna oblika: prekomjerni pritisak na zrak, vodu i tlo uzrokovan koncentracijom gospodarskih aktivnosti u urbanim područjima te napuštanje velikih površina na područjima čija se biološka raznolikost i raznolikost krajolika nepovratno gube zbog nedostatka odgovornog upravljanja kojim bi se osiguralo njihovo održavanje i obogaćivanje. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Europska unija mora osigurati znatan dio potrebnih sredstava i pratiti je li njihova upotreba u skladu s najboljim dostupnim praksama. ZPP mora djelovati strogo u skladu s regionalnim politikama i kohezijskom politikom kako bi se osiguralo da uravnotežen teritorijalni razvoj postane i predmet razmatranja i uvjet primjenjiv na svaku političku odluku s lokalnim učinkom. Sveobuhvatna strategija za takva područja iziskuje velika proračunska sredstva, a od institucija da ne djeluju izolirano, pa su koordinacija, integracija i usklađenost politika od ključne važnosti. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Zbog centralizacije prilika za društveno-profesionalni razvoj u gradovima, u ruralnim područjima ostaju najranjiviji segmenti stanovništva. EGSO prepoznaje potencijal za inovacije u regijama i potrebu za jačanjem lokalnih prednosti, smanjenjem razlika u razvoju i poticanjem konkurentnosti. To zahtijeva izgradnju pratećih inovacijskih ekosustava kojima bi se potaknula diversifikacija gospodarstva i osiguralo da te regije budu dinamične, kreativne, inteligentne i reaktivne te da pružaju mogućnost odabira mjesta za dostojanstven život i rad, kako u urbanim tako i u ruralnim područjima. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Sve veća učestalost izbijanja bolesti dodatan je argument u korist uravnoteženijeg teritorijalnog razvoja. Brze širenje zaraze povezano s neizbježnom gužvom u razdoblju najgušćeg prometa, kao što je na tragičan način pokazala pandemija COVID-a 19, trebalo bi potaknuti na promišljanje na najvišoj razini o budućnosti koju želimo za naša društva i promjeni koja nam je potrebna kako bismo to postigli. Veća otpornost ruralnih područja u tom bi slučaju trebala služiti kao izvor nadahnuća te se ni u kom kontekstu ne bi trebala koristiti kao opravdanje za nedostatno pružanje zdravstvenih usluga u tim područjima. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Nakon golemog porasta rada na daljinu zbog ograničenosti kretanja, planovi oporavka nakon COVID-a nude mogućnost konsolidacije promjene paradigme koja više nije utopijska, a u okviru koje se radna mjesta s visokom dodanom vrijednošću premještaju u ruralna i planinska područja. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Ako EGSO želi pratiti taj proces i služiti kao primjer, trebao bi sustavno primjenjivati sveobuhvatni pristup pri izradi svih svojih budućih mišljenja o teritorijalnim, urbanim i ruralnim politikama. U tu bi svrhu trebalo uspostaviti ad hoc administrativno tijelo sastavljeno od jednakog broja članova i članica iz stručnih skupina ECO i NAT. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Uvod

| 2.1. | Gospodarska, socijalna, okolišna i teritorijalna kohezija jedan su od glavnih stupova na kojima se temelji izgradnja EU-a. Međutim, unatoč prošlim i sadašnjim naporima za postizanje teritorijalne kohezije te postignućima u različitim vremenskim fazama i kontekstima, činjenica je da danas postoje velike razlike između europskih regija u širokom rasponu područja i oblika. Primjerice, u ruralnim područjima Bugarske, Rumunjske, Španjolske, Mađarske ili Poljske postoje znatne neravnoteže u pogledu prihoda, komunikacije, zdravstva, pristupa uslugama itd. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Činjenice nam pokazuju da se europska područja ne razvijaju na ujednačen način. Područja koja karakterizira gospodarski rast, socijalna kohezija i okolišna održivost koegzistiraju s drugim područjima kojima prijeti stagnacija, depopulacija ili dezertifikacija. Neravnoteže nisu uočljive samo među regijama razine NUTS 3 (2) već i među raznim dijelovima iste regije. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Učinci klimatskih, tehnoloških, regulatornih i institucionalnih promjena te prirodnih, industrijskih ili epidemioloških katastrofa posebno pogađaju ruralna područja. Iako su područja u nepovoljnom položaju i prosječno razvijena područja pokazala veću otpornost tijekom posljednje financijske krize, gradovi su ti koji su bliže postizanju ciljeva u pogledu zapošljavanja, obrazovanja i smanjenja siromaštva utvrđenih strategijom Europa 2020. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Udaljena ruralna i planinska područja te periferne, najudaljenije i arktičke regije u najranjivijem su položaju. Ta područja podložna su objektivnim ograničavajućim čimbenicima kao što su nedostatak kritične mase (demografske ili gospodarske), otežana pristupačnost itd., dok se istodobno povećava zagušenje gradskih područja i pritisak na njihove prirodne resurse (zrak, vodu i tlo). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Važnost ruralnih područja za cijelu Uniju leži ne samo u njihovoj kvantitativnoj dimenziji (na njima živi 55 % stanovništva, generiraju oko 45 % bruto dodane vrijednosti i stvaraju 50 % radnih mjesta), nego i u njihovoj povezanosti s kulturom i identitetom svake zemlje. Svrha je ovog mišljenja postaviti temelje sveobuhvatnog pristupa kojim bi se omogućilo napredovanje prema uravnoteženijem teritorijalnom razvoju. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Prijedlozi za djelovanje

| 3.1. | Teritorijalni ugovor između gradova i njihovih velikih zaleđa najbolji je, ako ne i jedini način za postizanje skladnog gospodarskog razvoja kojim bi se omogućilo izbjegavanje dvostrukog izazova zagušenja i depopulacije. Iako bi početni politički zamah trebale dati regionalne vlasti, odluke se uvijek moraju donositi odozdo i u suradnji s trajnim participativnim strukturama koje uključuju sve javne i privatne aktere organiziranog civilnog društva prisutne na tom području. Ključni su aspekt za ispravljanje asimetrija zajedničko osmišljavanje i provedba. EGSO poziva na financiranje pilot-programa u okviru kojeg bi se testirala rješenja prilagođena posebnostima svakog područja. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | U nastojanju da se utječe na ruralna područja EU-a, s posebnim naglaskom na ugroženim regijama, potrebno je djelovati uzimajući u obzir pet dimenzija:






  — | prostornu dimenziju, promicanjem uravnoteženog razvoja kojim se pojednostavnjuju tokovi između ruralnih i urbanih središta na svakom području; |
| --- | --- | --- |

3.2.

—

prostornu dimenziju, promicanjem uravnoteženog razvoja kojim se pojednostavnjuju tokovi između ruralnih i urbanih središta na svakom području;

| — | gospodarsku dimenziju, dajući prednost decentralizaciji i diversifikaciji kao elementima za promicanje ponovne uspostave ravnoteže u pogledu prihoda; |
| --- | --- |

—

gospodarsku dimenziju, dajući prednost decentralizaciji i diversifikaciji kao elementima za promicanje ponovne uspostave ravnoteže u pogledu prihoda;

| — | socijalnu dimenziju, osiguravanjem pristupa osnovnim uslugama u obrazovanju, zdravstvu, prometu, kulturi itd.; |
| --- | --- |

—

socijalnu dimenziju, osiguravanjem pristupa osnovnim uslugama u obrazovanju, zdravstvu, prometu, kulturi itd.;

| — | okolišnu dimenziju, u okviru koje bi trebalo težiti agroekologiji (3), isticanjem važnosti zaštite biološke raznolikosti na razini EU-a; |
| --- | --- |

—

okolišnu dimenziju, u okviru koje bi trebalo težiti agroekologiji (3), isticanjem važnosti zaštite biološke raznolikosti na razini EU-a;

| — | institucijsku dimenziju, stvaranjem pratećeg ekosustava kako bi se olakšalo postizanje napretka u ostalim dimenzijama. |
| --- | --- |

—

institucijsku dimenziju, stvaranjem pratećeg ekosustava kako bi se olakšalo postizanje napretka u ostalim dimenzijama.

| 3.3. | Trebalo bi razmotriti upravljanje rizicima, scenarije nesigurnosti, izradu kriznih planova, mehanizme uključivanja suprotstavljenih interesa ili uspostavu sinergija između globalnih i lokalnih vizija. Sve su to neophodni mehanizmi za izradu strategije za smanjenje teritorijalne osjetljivosti i upravljanje njome. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Zajedničkim strateškim okvirom osigurava se usklađeno djelovanje različitih ESIF-a (4). Na regionalnoj i podregionalnoj razini, integriranim teritorijalnim ulaganjima iz više fondova djelovanje bi se moglo prilagoditi karakteristikama svakog pojedinog područja i temeljiti se na lokalnim posebnostima kako bi se iskoristile sinergije među različitim sektorima, kao što su očuvanje biološke raznolikosti, gospodarenje zemljištem (uglavnom u sektoru poljoprivrede i šumarstva) i turizam. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Predlaže se veća fleksibilnost u političkim opcijama za države članice i regije kako bi mogle uskladiti politiku sa svojim specifičnim potrebama i usmjeriti je na njih, a isto vrijedi i za osmišljavanje i provedbu mjera. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Predlaže se uspostava sveobuhvatne strategije koja od politika i institucija zahtijeva da ne djeluju izolirano, a za to su institucionalna koordinacija, integracija i usklađenost od ključne važnosti. Pri osmišljavanju strategija i djelovanja nužno je uzeti u obzir mogućnosti koje proizlaze iz trenutačnog institucionalnog konteksta, uključujući Program održivog razvoja do 2030. i ciljeve održivog razvoja iz globalne i europske perspektive:






  — | europski zeleni plan, koji uključuje niz strategija koje će služiti kao referentna točka u predstojećim godinama, neke od kojih će (strategija „od polja do stola” i strategija za biološku raznolikost) imati velik utjecaj na ruralna područja; |
| --- | --- | --- |

3.6.

—

europski zeleni plan, koji uključuje niz strategija koje će služiti kao referentna točka u predstojećim godinama, neke od kojih će (strategija „od polja do stola” i strategija za biološku raznolikost) imati velik utjecaj na ruralna područja;

| — | višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027. i Instrument Europske unije za oporavak, kojim će se utvrđivati raspoloživi proračun; |
| --- | --- |

—

višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027. i Instrument Europske unije za oporavak, kojim će se utvrđivati raspoloživi proračun;

| — | predanost EU-a napretku prema postizanju ugljične neutralnosti u drugoj polovici 21. stoljeća; |
| --- | --- |

—

predanost EU-a napretku prema postizanju ugljične neutralnosti u drugoj polovici 21. stoljeća;

| — | novi akcijski plan za kružno gospodarstvo; |
| --- | --- |

—

novi akcijski plan za kružno gospodarstvo;

| — | kao i strategije pametne specijalizacije; kohezijska politika, jedinstveno digitalno tržište itd. |
| --- | --- |

—

kao i strategije pametne specijalizacije; kohezijska politika, jedinstveno digitalno tržište itd.

| 3.7. | Povijesno gledano, ruralna područja „kružno” pristupaju upotrebi resursa, iako to ne bi trebalo spriječiti razvoj novih gospodarskih i okolišno održivih energetskih modela kojima se potiče kružno gospodarstvo u tim područjima. EGSO također podržava kratke opskrbne lance i intenzivniju razmjenu između urbanih i ruralnih područja. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Poljoprivredna aktivnost u prošlosti je omogućavala integraciju ranjivih osoba koje su nailazile na poteškoće u pronalaženju posla, naročito ako je postojala dodatna potreba za smještajem i personaliziranom skrbi. Tu bi ulogu u današnje vrijeme mogla preuzeti socijalna poljoprivredna gospodarstva. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Zahvaljujući procesima digitalizacije stvaraju se nove radne i poslovne prilike. Poboljšanje komunikacije u ruralnom okruženju trebalo bi biti povezano s područjem, a ne isključivo sa stanovništvom, služeći se inicijativama temeljenim na satelitskoj tehnologiji i razvoju lokalnih mreža povezivosti kako bi ih se moglo uvesti u većem dijelu ruralnih zajednica i na taj način mjestima u kojima se odvija poljoprivredna djelatnost osigurati kapacitete za maksimalno iskorištavanje novih tehnologija. Digitalizacija stvara očekivanja među mladima i dovodi do promjene u stopama depopulacije. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EGSO prepoznaje „djelovanje EU-a za pametna sela” kao instrument kojim se omogućuje razmjena inovativnih načina stvaranja dinamičnijih, održivijih i privlačnijih ruralnih područja, ali i ispitivanje načina na koji se programi ruralnog razvoja, kohezijska politika EU-a i drugi instrumenti financiranja mogu bolje iskoristiti. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EGSO prepoznaje važnu ulogu lokalnih akcijskih grupa i njihovih mreža u poticanju procesa ruralnog razvoja na svim područjima EU-a, stvaranjem novih mehanizama upravljanja, diversifikacijom gospodarstva ruralnih područja, očuvanjem povijesne i kulturne baštine te podupiranjem poduzetništva. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Potrebno je ocijeniti i pratiti razvoj tih teritorija te utvrditi pokazatelje za svako od utvrđenih područja kako bi se omogućilo donošenje odluka usmjerenih na budućnost. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Različite politike koje djeluju u tom području moraju biti u skladu s ciljem kombiniranja prostora s različitim potencijalom za upotrebu, uvijek uzimajući u obzir prisutne aktere, te bi se trebale provoditi u odgovarajućem opsegu, tj. u regijama ispod razine NUTS 3, kako bi se uzele u obzir podregionalne posebnosti. Mogle bi se razmotriti sljedeće mjere:






  — | Sklapanje teritorijalnih ugovora kojima se zahtijeva definiranje javnih i privatnih obveza te razvoj mehanizama međuinstitucijske suradnje. |
| --- | --- | --- |

3.13.

—

Sklapanje teritorijalnih ugovora kojima se zahtijeva definiranje javnih i privatnih obveza te razvoj mehanizama međuinstitucijske suradnje.

| — | Utvrđivanje inovacijskog potencijala i usmjeravanje na lokalne prednosti. |
| --- | --- |

—

Utvrđivanje inovacijskog potencijala i usmjeravanje na lokalne prednosti.

| — | Promicanje pametnih teritorija pružajući im mrežni sustav rada kojim bi se poboljšala njihova gospodarska i politička učinkovitost. |
| --- | --- |

—

Promicanje pametnih teritorija pružajući im mrežni sustav rada kojim bi se poboljšala njihova gospodarska i politička učinkovitost.

| — | Promicanje katalizatorskog subjekta koji bi okupljao organizacije civilnog društva aktivne na polju teritorijalnog razvoja. |
| --- | --- |

—

Promicanje katalizatorskog subjekta koji bi okupljao organizacije civilnog društva aktivne na polju teritorijalnog razvoja.

| — | Razvoj mjera za borbu protiv depopulacije kojima bi se potaknula istinska promjena u obrascima korištenja zemljišta. |
| --- | --- |

—

Razvoj mjera za borbu protiv depopulacije kojima bi se potaknula istinska promjena u obrascima korištenja zemljišta.

| — | Poboljšanje kvalitete života u aspektima relevantnima za mlade (obrazovanje, slobodno vrijeme). |
| --- | --- |

—

Poboljšanje kvalitete života u aspektima relevantnima za mlade (obrazovanje, slobodno vrijeme).

| 3.14. | Da bi se preokrenuo aktualni demografski trend, svaka mlada osoba iz ruralnog područja mora pojedinačno odlučiti da neće preseliti u grad. Glavni čimbenik u toj odluci, iako nije jedini, jest mogućnost obavljanja profesionalne djelatnosti koja osigurava dostojanstvena primanja i izglede za budućnost. Prikazivanje života mladih u ruralnim područjima na privlačan i zanimljiv način putem komunikacijskih medija i audiovizualne produkcije uz javnu potporu, doprinijelo bi učvršćivanju osjećaja ponosa koji s pravom osjećaju za svoj rodni kraj. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | To posebno vrijedi za žene. Nemjerljiv doprinos koji žene u ruralnim područjima daju poljoprivrednim i nepoljoprivrednim gospodarskim aktivnostima mora se na odgovarajući način prepoznati i vrednovati, prvenstveno osiguravanjem jednake plaće i, prema potrebi, pristupa suvlasništvu nad poljoprivrednim gospodarstvima. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | U ruralnim područjima posluju sve vrste poduzeća, iako prevladavaju ona za preradu poljoprivrednih proizvoda. Ako je potrebna telekomunikacijska, prometna, energetska i druga infrastruktura lako dostupna, ruralna područja često su najisplativija opcija pri odabiru lokacije za nove poslovne projekte. Dostatni porezni poticaji mogu biti odlučujući čimbenik u donošenju te odluke. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | U većini seoskih mjesta najveće je poduzeće poljoprivredna zadruga koja uz izravnu proizvodnu djelatnost može upravljati skladišnim prostorima ili davati zajmove. S obzirom na njihov socijalni karakter, na zadruge bi uvijek trebalo primjenjivati drugačiji porezni tretman te bi ih javne uprave trebale podupirati na različite načine. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Poljoprivreda je često okosnica lokalnog gospodarstva jer omogućuje razvoj drugih sektora kao što su poljoprivredno-prehrambena industrija i turizam. S druge strane, napuštanje zemljišta dovodi do gubitka krajolika i ekoloških usluga koje se pružaju u okviru aktivnog upravljanja zemljištem. Poljoprivredne i šumarske aktivnosti doprinose zadržavanju stanovništva, borbi protiv erozije, smanjenju učestalosti i širenja požara te sprečavanju dezertifikacije. Od presudne je važnosti da se zajedničkom poljoprivrednom politikom osigura očuvanje poljoprivredne proizvodnje u osjetljivim područjima. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | U planinskim područjima ekstenzivno stočarstvo omogućuje upotrebu rubnih zemljišta koja nemaju poljoprivrednu vrijednost. Aktivnost ispaše kojom se upravlja na adekvatan način donosi višestruke koristi za: okoliš (povećanje biološke raznolikosti), kulturu (očuvanje materijalne i nematerijalne baštine) i za krajolik (otvaranje prostora za turizam). Njome se također sprečavaju prirodni rizici kao što su šumski požari, odroni tla i poplave. Međutim, stočarsku proizvodnju u planinskim područjima sve više ugrožava izrazito niska profitabilnost mliječnih i mesnih proizvoda, zbog čega su neophodne posebne mjere potpore. Ponovno uvođenje velikih mesoždera (vukova i medvjeda) dodatno povećava troškove proizvodnje. Suživot je moguć samo u određenim područjima, na pomno promišljen način i uz dostatne i odmah dostupne kompenzacije. |
| --- | --- |

3.19.

4.   Praćenje i evaluacija

| 4.1. | Potrebno je izraditi detaljne smjernice o mjerama koje treba poduzeti. U okviru teritorijalnih ugovora moraju se postaviti konkretni, opipljivi i provjerljivi ciljevi, kao i vremenski okvir predviđen za njihovo postizanje. Trebalo pomno pratiti pozitivna kretanja određenih ključnih pokazatelja, među ostalim: |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | U pogledu dinamike stanovništva:






  — | Kvalitativna i kvantitativna karakterizacija emigracijskih i nemigracijskih kretanja. |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

—

Kvalitativna i kvantitativna karakterizacija emigracijskih i nemigracijskih kretanja.

| — | Karakterizacija piramide stanovništva na različitim teritorijalnim razinama. |
| --- | --- |

—

Karakterizacija piramide stanovništva na različitim teritorijalnim razinama.

| 4.1.2. | U pogledu kvalitete života:






  — | Pristup hrani: očuvanje i razvoj lokalnih trgovina i učinkoviti distribucijski kanali kako bi se svim građanima osigurao stalan pristup visokokvalitetnoj hrani te izbjeglo stvaranje takozvanih prehrambenih pustinja. |
| --- | --- | --- |

4.1.2.

—

Pristup hrani: očuvanje i razvoj lokalnih trgovina i učinkoviti distribucijski kanali kako bi se svim građanima osigurao stalan pristup visokokvalitetnoj hrani te izbjeglo stvaranje takozvanih prehrambenih pustinja.

| — | Pristup financiranju: produženje termina za primanje stranaka u bankama i bankovnim podružnicama te dostupnost bankomata. |
| --- | --- |

—

Pristup financiranju: produženje termina za primanje stranaka u bankama i bankovnim podružnicama te dostupnost bankomata.

| — | Pristup obrazovanju: smanjenje vremena putovanja do najbližih osnovnoškolskih i srednjoškolskih ustanova. |
| --- | --- |

—

Pristup obrazovanju: smanjenje vremena putovanja do najbližih osnovnoškolskih i srednjoškolskih ustanova.

| — | Pristup zdravstvenim uslugama: smanjenje vremena putovanja do najbliže hitne pomoći i bolnice. |
| --- | --- |

—

Pristup zdravstvenim uslugama: smanjenje vremena putovanja do najbliže hitne pomoći i bolnice.

| — | Korištenje videokonferencijske tehnologije za kućnu njegu i zdravstvenu skrb. |
| --- | --- |

—

Korištenje videokonferencijske tehnologije za kućnu njegu i zdravstvenu skrb.

| — | Bolji pristup komunikaciji: telefonija, širokopojasna veza. |
| --- | --- |

—

Bolji pristup komunikaciji: telefonija, širokopojasna veza.

| — | Očuvanje povijesne i prirodne baštine (zaštićena područja) i veći pristup kulturi. |
| --- | --- |

—

Očuvanje povijesne i prirodne baštine (zaštićena područja) i veći pristup kulturi.

| 4.1.3. | U pogledu dostupnih proračunskih sredstava:






  — | Povećanje trenutačnih proračunskih sredstava namijenjenih lokalnim vlastima: EUR po stanovniku i po četvornom kilometru. |
| --- | --- | --- |

4.1.3.

—

Povećanje trenutačnih proračunskih sredstava namijenjenih lokalnim vlastima: EUR po stanovniku i po četvornom kilometru.

| — | Veći proračun za privatna i javna partnerstva i, prema potrebi, posredničke uprave. |
| --- | --- |

—

Veći proračun za privatna i javna partnerstva i, prema potrebi, posredničke uprave.

| — | Uvjetovanje subvencija provjerom da se ostvaruje korist za zajednicu. |
| --- | --- |

—

Uvjetovanje subvencija provjerom da se ostvaruje korist za zajednicu.

| 4.1.4. | U pogledu dohotka:






  — | Postupno smanjenje jaza između ruralnih i urbanih područja, ne samo u smislu ukupnog dohotka, već i s obzirom na dohodak po satu rada. |
| --- | --- | --- |

4.1.4.

—

Postupno smanjenje jaza između ruralnih i urbanih područja, ne samo u smislu ukupnog dohotka, već i s obzirom na dohodak po satu rada.

| — | Provedba rodno i dobno osviještenih politika. |
| --- | --- |

—

Provedba rodno i dobno osviještenih politika.

| 4.1.5. | U pogledu zapošljavanja:






  — | Smanjenje stope nezaposlenosti, posebno među mladima. |
| --- | --- | --- |

4.1.5.

—

Smanjenje stope nezaposlenosti, posebno među mladima.

| — | Povećanje stope zaposlenosti, posebno među ženama. |
| --- | --- |

—

Povećanje stope zaposlenosti, posebno među ženama.

| — | Pružanje poticaja za otvaranje radnih mjesta u općinama s niskom gustoćom naseljenosti. |
| --- | --- |

—

Pružanje poticaja za otvaranje radnih mjesta u općinama s niskom gustoćom naseljenosti.

| — | Stvaranje radnih mjesta s fleksibilnim ili alternativnim radnim vremenom. |
| --- | --- |

—

Stvaranje radnih mjesta s fleksibilnim ili alternativnim radnim vremenom.

| — | Otvaranje radnih mjesta koja olakšavaju socijalnu uključenost. |
| --- | --- |

—

Otvaranje radnih mjesta koja olakšavaju socijalnu uključenost.

| 4.1.6. | U pogledu zapošljavanja u javnom sektoru:






  — | Održavanje prisutnosti zdravstvenih usluga, obrazovanja, javnog reda, pristupa pravosuđu itd. na cijelom području te njihovo proširenje uz pomoć mobilnih usluga. |
| --- | --- | --- |

4.1.6.

—

Održavanje prisutnosti zdravstvenih usluga, obrazovanja, javnog reda, pristupa pravosuđu itd. na cijelom području te njihovo proširenje uz pomoć mobilnih usluga.

| — | Teritorijalna decentralizacija na razini javnih tijela, subjekata i radnih mjesta. |
| --- | --- |

—

Teritorijalna decentralizacija na razini javnih tijela, subjekata i radnih mjesta.

| — | Poticaji za državne službenike koji se sa svojim obiteljima odluče naseliti u mjestu u kojem rade, čime bi se smanjio broj dnevnih putovanja na radno mjesto. |
| --- | --- |

—

Poticaji za državne službenike koji se sa svojim obiteljima odluče naseliti u mjestu u kojem rade, čime bi se smanjio broj dnevnih putovanja na radno mjesto.

| 4.1.7. | U pogledu javnih ulaganja:






  — | Povećanje ukupnih javnih ulaganja po stanovniku i po četvornom kilometru. |
| --- | --- | --- |

4.1.7.

—

Povećanje ukupnih javnih ulaganja po stanovniku i po četvornom kilometru.

| — | Bolja i učinkovitija dostupnost pristupačne prometne infrastrukture: prosječna udaljenost središta naselja od ulaza i izlaza s autocesta te željezničkih postaja. |
| --- | --- |

—

Bolja i učinkovitija dostupnost pristupačne prometne infrastrukture: prosječna udaljenost središta naselja od ulaza i izlaza s autocesta te željezničkih postaja.

| — | Povećana uporaba željezničkog prijevoza i intermodalnih strategija. |
| --- | --- |

—

Povećana uporaba željezničkog prijevoza i intermodalnih strategija.

| 4.1.8. | U pogledu privatnih ulaganja:






  — | Povećanje ukupnih privatnih ulaganja po stanovniku i po četvornom kilometru. |
| --- | --- | --- |

4.1.8.

—

Povećanje ukupnih privatnih ulaganja po stanovniku i po četvornom kilometru.

| — | Porezni ili drugi poticaji za ulaganja u općine s niskom gustoćom naseljenosti. |
| --- | --- |

—

Porezni ili drugi poticaji za ulaganja u općine s niskom gustoćom naseljenosti.

| — | Povlašteni porezni tretman za pružanje usluga prijevoza putnika u ruralnim područjima. |
| --- | --- |

—

Povlašteni porezni tretman za pružanje usluga prijevoza putnika u ruralnim područjima.

Bruxelles, 17. rujna 2020.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2010) 2020.

1

(2)  Iz francuskog nomenclature des unités territoriales statistiques – statistička nomenklatura teritorijalnih jedinica.

2

nomenclature des unités territoriales statistiques

(3)  „EGSO smatra da je agroekologija smjer kojem mora težiti europska poljoprivreda jer ona za vlastiti razvoj suštinski ovisi o očuvanju prirodnih resursa.” (SL C 353, 18.10.2019., str. 65.).

3

(4)  Europski strukturni i investicijski fondovi.

4

---

| 11.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 429/66 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 429/66

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Kompatibilnost trgovinske politike EU-a s europskim zelenim planom”

(samoinicijativno mišljenje)

(2020/C 429/10)

| Izvjestitelj: | John BRYAN |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

John BRYAN

| Odluka Plenarne skupštine: | 20.2.2020. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | pravilo 32. stavak 2. Poslovnika |
| | (samoinicijativno mišljenje) |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i okoliš |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 8.7.2020. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 18.9.2020. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 554 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 216/1/3 |

Odluka Plenarne skupštine:

20.2.2020.

Pravni temelj:

pravilo 32. stavak 2. Poslovnika

(samoinicijativno mišljenje)

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i okoliš

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

8.7.2020.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

18.9.2020.

Plenarno zasjedanje br.:

554

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

216/1/3

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO pozdravlja europski zeleni plan, a posebno strategiju „od polja do stola” (F2F) i strategiju za bioraznolikost, koje su vrlo ambiciozne, znatno će utjecati na poljoprivredu EU-a i poljoprivredno-prehrambeni sektor i imati središnju ulogu u budućim trgovinskim sporazumima. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO smatra da EU mora na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19 reagirati hitnom primjenom europskog plana oporavka, kako bi gospodarstvo EU-a što prije ponovno postalo u potpunosti operativno, vodeći pritom računa o zdravstvenim i okolišnim rizicima. Zeleni plan trebao bi biti sastavni dio oporavka. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | U trenutku kad je svjetsko gospodarstvo uslijed krize uzrokovane bolešću COVID-19 suočeno s recesijskim izazovom bez presedana, pravedna trgovina koja se temelji na pravilima i ravnopravnim tržišnim uvjetima nikada nije bila važnija za pokretanje gospodarskog oporavka. Djelotvorno otvoreno jedinstveno tržište EU-a i međunarodna trgovina od ključne su važnosti. EGSO smatra da EU ne može dopustiti da se njegova trgovinska politika dovede u obrambeni položaj. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Glavne pouke koje EU mora izvući iz krize uzrokovane bolešću COVID-19 uključuju:






  1) | presudnu važnost jedinstvenog zdravstvenog koncepta, sigurnosti opskrbe hranom i prehrambene neovisnosti za Europu; |
| --- | --- | --- |

1.4.

1)

presudnu važnost jedinstvenog zdravstvenog koncepta, sigurnosti opskrbe hranom i prehrambene neovisnosti za Europu;

| 2) | potrebu za snažnim ZPP-om te održivim i otpornim lancem opskrbe hranom i osnovnim zdravstvenim proizvodima; |
| --- | --- |

2)

potrebu za snažnim ZPP-om te održivim i otpornim lancem opskrbe hranom i osnovnim zdravstvenim proizvodima;

| 3) | potrebu da EU ima snažan, dobro financirani proračun iz vlastitih resursa za suočavanje s krizom; |
| --- | --- |

3)

potrebu da EU ima snažan, dobro financirani proračun iz vlastitih resursa za suočavanje s krizom;

| 4) | važnost trgovine i zaštite jedinstvenog tržišta u EU-u radi sprečavanja ponovne nacionalizacije i ponavljanja događaja kao što je Brexit. |
| --- | --- |

4)

važnost trgovine i zaštite jedinstvenog tržišta u EU-u radi sprečavanja ponovne nacionalizacije i ponavljanja događaja kao što je Brexit.

| 1.5. | EGSO traži da se detaljnom procjenom učinka u potpunosti procijeni učinak strategije F2F i strategije za bioraznolikost iz zelenog plana na trgovinske sporazume EU-a te na njegovu poljoprivredu i poljoprivredno-prehrambeni sektor. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Općepriznato je da trgovina poljoprivrednim proizvodima ima ključnu ulogu u ostvarivanju većine, a možda i svih, ciljeva održivog razvoja i da WTO ima važnu ulogu u ostvarenju tih ciljeva te da bi to bilo mnogo teže postići bez učinkovitog multilateralnog trgovinskog mehanizma. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO predlaže da svi budući trgovinski sporazumi EU-a sadrže strategiju F2F i strategiju za bioraznolikost iz zelenog plana kao globalne standarde održivosti i priznaje da uključivanje i provedba ciljeva održivog razvoja (SDG) i viših standarda u multilateralne trgovinske sporazume predstavlja krajnji izazov. Čini se da se u kraćem roku u bilateralnim trgovinskim sporazumima može postići znatan napredak u pogledu ciljeva održivog razvoja te bitnih okolišnih i socijalnih standarda. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EU mora zajamčiti da trgovinski sporazumi neće eksternalizirati problem i povećati krčenje šuma u drugim zemljama. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EGSO smatra da je od ključne važnosti da se održivost i konkurentnost poljoprivrede i poljoprivredno-prehrambenog sektora EU-a ne naruše nametanjem većih troškova i standarda kroz strategiju F2F i strategiju za bioraznolikost iz zelenog plana koje konkurenti ne žele usvojiti i primijeniti. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EGSO smatra da je potrebna mnogo veća koherentnost i koordinacija među politikama EU-a poput strategije F2F i strategije za bioraznolikost iz zelenog plana, ZPP-a te trgovinske i socijalne politike. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | U skladu s modelom obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava EU-a, poljoprivreda ima vitalnu ulogu u provedbi strategije F2F i strategije za bioraznolikost iz zelenog plana te je postojanje odgovarajućeg proračuna ZPP-a za podmirivanje dodatnih zahtjeva poljoprivrednika od ključne važnosti. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Kad je riječ o prenamjeni zemljišta za organsku proizvodnju, potrebno je procijeniti učinak pada proizvodnje do kojeg bi to moglo dovesti. Potrebno je intenzivirati istraživanja kako bi se bolje definirao pojam „organski” i procijenio stvarni neto doprinos organske poljoprivrede globalnoj održivosti, među ostalim bioraznolikosti. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | U svim trgovinskim sporazumima EU-a moraju se poštovati odredbe EU-a o sanitarnim i fitosanitarnim mjerama i načelo opreznosti. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Kontekst

Europski zeleni plan

| 2.1. | Europski zeleni plan (1) ambiciozna je komunikacija kojom se izražava predanost rješavanju klimatskih i ekoloških izazova. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Zeleni plan je nova strategija rasta kojom se EU nastoji preobraziti u pravedno i prosperitetno društvo s modernim, resursno učinkovitim i konkurentnim gospodarstvom, u kojem će se do 2050. suzbiti neto emisije stakleničkih plinova i u kojem gospodarski rast nije povezan s uporabom resursa. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Zelenim se planom nastoji zaštititi, očuvati i povećati prirodni kapital EU-a te zaštititi zdravlje i dobrobit građana od rizika povezanih s okolišem i utjecaja okoliša na njih. Ta tranzicija mora biti pravedna i uključiva. Pritom na prvom mjestu moraju biti ljudi, a pozornost treba obratiti i na regije, industrije i radnike. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Europska komisija izjavila je da je zeleni plan sastavni dio strategije Komisije za trgovinsku politiku i provedbe Programa Ujedinjenih naroda do 2030. i ciljeva održivog razvoja (2). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Glavni ciljevi europskog zelenog plana prikazani su na slici (3) u nastavku: |
| --- | --- |

2.5.

Image 1

Strategija „od polja do stola” (F2F) i strategija za bioraznolikost

| 2.6. | U okviru zelenog plana, cilj strategije F2F (4) jest prehrambeni sustav EU-a pretvoriti u globalni standard za održivost. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Strategija EU-a za bioraznolikost (5) nastoji nadoknaditi gubitak biološke raznolikosti i obnoviti prirodu. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Neki od ključnih ciljeva strategije F2F i strategije za bioraznolikost uključuju:






  — | Smanjenje uporabe kemijskih pesticida za 50 % do 2030.; |
| --- | --- | --- |

2.8.

—

Smanjenje uporabe kemijskih pesticida za 50 % do 2030.;

| — | Smanjenje gubitaka hranjivih tvari za 50 % i smanjenje uporabe gnojiva za 20 % do 2030.; |
| --- | --- |

—

Smanjenje gubitaka hranjivih tvari za 50 % i smanjenje uporabe gnojiva za 20 % do 2030.;

| — | Smanjenje prodaje antimikrobnih tvari za životinje iz uzgoja za 50 % do 2030.; |
| --- | --- |

—

Smanjenje prodaje antimikrobnih tvari za životinje iz uzgoja za 50 % do 2030.;

| — | Revidiranje i poboljšanje zakonodavstva o dobrobiti životinja na temelju znanstvenih dokaza; |
| --- | --- |

—

Revidiranje i poboljšanje zakonodavstva o dobrobiti životinja na temelju znanstvenih dokaza;

| — | Proširenje ekološke poljoprivrede na 25 % površine zemljišta u EU-u do 2030.; |
| --- | --- |

—

Proširenje ekološke poljoprivrede na 25 % površine zemljišta u EU-u do 2030.;

| — | Pojašnjenje pravila tržišnog natjecanja za kolektivne inicijative u svrhu jačanja položaja poljoprivrednika u lancu opskrbe; |
| --- | --- |

—

Pojašnjenje pravila tržišnog natjecanja za kolektivne inicijative u svrhu jačanja položaja poljoprivrednika u lancu opskrbe;

| — | Razvijanje zelenog modela kojim bi se nagrađivali poljoprivrednici za sekvestraciju ugljika kroz ZPP ili tržište; |
| --- | --- |

—

Razvijanje zelenog modela kojim bi se nagrađivali poljoprivrednici za sekvestraciju ugljika kroz ZPP ili tržište;

| — | Sadnju tri milijarde stabala do 2030.; |
| --- | --- |

—

Sadnju tri milijarde stabala do 2030.;

| — | Preokretanje trenda gubitka oprašivača; |
| --- | --- |

—

Preokretanje trenda gubitka oprašivača;

| — | Vraćanje 25 000 km rijeka EU-a u prirodno stanje vodotoka; |
| --- | --- |

—

Vraćanje 25 000 km rijeka EU-a u prirodno stanje vodotoka;

| — | Zaštitu 30 % kopnenih i morskih područja EU-a; |
| --- | --- |

—

Zaštitu 30 % kopnenih i morskih područja EU-a;

| — | Poticanje održive potrošnje hrane i promicanje cjenovno pristupačne zdrave hrane za sve. |
| --- | --- |

—

Poticanje održive potrošnje hrane i promicanje cjenovno pristupačne zdrave hrane za sve.

| 2.9. | Ukratko, strategije nastoje osigurati cjenovno pristupačnu i održivu hranu za Europljane, suočiti se s klimatskim promjenama, zaštititi okoliš i sačuvati biološku raznolikost. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | EGSO pozdravlja strategiju F2F i strategiju za bioraznolikost iz zelenog plana, kao i postavljene ciljeve (6). |
| --- | --- |

2.10.

Trgovinska politika EU-a

| 2.11. | U mandatnom pismu koje je predsjednica Komisije uputila povjereniku za trgovinu Philu Hoganu u prosincu 2019., ravnopravni tržišni uvjeti za sve ključna su poruka o trgovinskoj politici EU-a i Europi kao središtu multilateralnog sustava koji se temelji na pravilima (7). Predsjednica navodi da će povjerenik za trgovinu osigurati primjenu ciljeva održivog razvoja te da svaki novi trgovinski sporazum mora imati posebno poglavlje o održivom razvoju. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | EU navodi da će podržati globalnu tranziciju na održive poljoprivredno-prehrambene sustave u skladu s ciljevima strategije „od polja do stola” i ciljevima održivog razvoja. Kroz svoje vanjske politike (među ostalim i trgovinsku politiku) EU će sa svim svojim partnerima u bilateralnim, regionalnim i multilateralnim forumima razvijati zelene saveze za održive prehrambene sustave. Osigurat će potpunu provedbu i primjenu odredbi o trgovini i održivom razvoju u svim trgovinskim sporazumima, među ostalim preko glavnog službenika EU-a za nadzor provedbe trgovinskih pravila. |
| --- | --- |

2.12.

3.   Glavna područja rasprave

Važnost i vrijednost trgovine

| 3.1. | EU je najveće gospodarstvo na svijetu sa 450 milijuna potrošača i BDP-om od 25 000 eura po stanovniku (8). Najveći je svjetski trgovinski blok i glavni trgovinski partner za 80 zemalja. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Trgovina i ulaganja iznimno su važni za EU. U Komunikaciji „Trgovina za sve” istaknuto je da više od 36 milijuna radnih mjesta u EU-u, odnosno svako sedmo radno mjesto, ovisi o izvozu izvan EU-a i da se očekuje da će se 90 % globalnog gospodarskog rasta u sljedećih 15 godina ostvariti izvan Europe. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Unutarnja i vanjska trgovina koje se odvijaju na jedinstvenom tržištu EU-a i, u skladu sa slobodnom i pravednom politikom koja se temelji na pravilima, na svjetskom tržištu iznimno su važne za EU i njegovih 450 milijuna stanovnika (9). Trgovina robom EU-a s ostatkom svijeta u 2018. iznosila je 3 936 milijardi eura. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Statistika trgovine poljoprivredno-prehrambenim proizvodima u EU-u (10) pokazuje da je 2019. bila rekordna godina. Izvozna vrijednost poljoprivredno-prehrambenih proizvoda dosegla je ukupno 151,2 milijarde eura, dok je uvoz iznosio 119,3 milijarde eura, što znači da je ukupna vrijednost trgovine za tu godinu iznosila 270,5 milijardi eura. Trgovinski suficit porastao je za 10,9 milijardi eura u odnosu na 2018. i dosegnuo povijesni vrhunac od 31,9 milijardi eura. Prehrambena industrija ima ključnu ulogu u trgovini i izvozu. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EGSO je već naglašavao važnost poljoprivredne trgovine za budući razvoj poljoprivrede i poljoprivrednog gospodarstva u EU-u u kontekstu globalne sigurnosti opskrbe hranom (11). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EGSO je usvojio mišljenje „Uloga poljoprivrede u multilateralnim, bilateralnim i regionalnim trgovinskim pregovorima u svjetlu ministarskog sastanka WTO-a u Nairobiju” (12). U mišljenju se tvrdi da je WTO i dalje održiv i učinkovit forum za trgovinske pregovore, posebice u poljoprivredi. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Neuspjeh WTO-a da unaprijedi multilateralnu trgovinu i kriza u mehanizmu za rješavanje sporova predstavljaju ozbiljne prijetnje multilateralnosti i trgovini koja se temelji na pravilima. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Međutim, to ne bi trebalo umanjiti ni ulogu WTO-a koji pravilno funkcionira u kontekstu globalne trgovine ni važnosti multilateralnog sustava koji se temelji na pravilima, a kojeg promiče EU. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | U mišljenju „Reforma WTO-a radi prilagodbe razvoju svjetske trgovine” EGSO izražava uvjerenje da je potrebno ne samo što prije uvesti hitne reforme, posebice u pogledu funkcioniranja Žalbenog tijela u okviru Tijela za rješavanje sporova, već i da bi se članovi WTO-a trebali obvezati na ambicioznije i sustavne promjene. Ovi prijedlozi koje EGSO podržava uglavnom obuhvaćaju tri područja: radne norme i dostojanstven rad, ciljeve u području klimatskih promjena i postizanje UN-ovih ciljeva održivog razvoja do 2030 (13). |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EGSO smatra da EU ne može dopustiti da se njegova trgovinska politika dovede u obrambeni položaj. U kontekstu krize uzrokovane bolešću COVID-19 i želje za pokretanjem gospodarskog oporavka diljem EU-a i svijeta, važnost i vrijednost trgovine nikada nisu bile bitnije. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EGSO vjeruje da EU mora usvojiti ambiciozan pristup pokretanju i olakšavanju gospodarskog oporavka putem zelenog plana i europskog plana oporavka. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Zeleni plan mora uspješno održavati ravnotežu između održive snažne trgovine i zaštite radnih mjesta i okoliša, a pritom istovremeno zadržati i europsku konkurentnost. Isto tako, strategija ne smije dovesti do konkurentske prednosti proizvoda (uključujući ekološke proizvode) koji se na tržište EU-a uvoze iz trećih zemalja i koji se moraju proizvoditi u skladu s istim propisima EU-a koji se primjenjuju i na proizvođače iz EU-a (14). Trebalo bi uvesti sustav EU-a za certificiranje sljedivosti i ekološke kvalitete, kao i različite oznake – dovoljno velike da budu čitljive – za proizvode proizvedene u EU-u („ekološki proizvod proizveden u EU-u”) i one proizvedene u trećim zemljama („ekološki proizvod proizveden izvan EU-a”). Uz to bi – umjesto sadašnjih jedinstvenih nacionalnih akreditacijskih tijela koja djeluju pod nadzorom javne uprave – bio potreban neovisan i dinamičan sustav akreditacije na razini EU-a posebno namijenjen rješavanju pitanja povezanih s akreditacijom kontrolnih tijela i sprečavanju prijevara s ekološkim proizvodima pri trgovanju i ostalim djelatnostima u ekološkom sektoru. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Najvažnije je djelotvorno i pravilno funkcioniranje jedinstvenog tržišta EU-a. EGSO je čvrsto uvjeren da se tržišta u EU-u ne smiju ponovo nacionalizirati. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EGSO prepoznaje važnost i vrijednost trgovine koja se temelji na pravilima i odvija u ravnopravnim tržišnim uvjetima, kao i njen veliki doprinos gospodarskom oporavku nakon bolesti COVID-19. |
| --- | --- |

3.14.

Trgovina i održivi razvoj

| 3.15. | Održivi razvoj znači ispunjavanje današnjih potreba uz omogućavanje budućim generacijama da ispunjavaju svoje. Program Ujedinjenih naroda do 2030. postavlja 17 ključnih ciljeva održivog razvoja i 169 podciljeva. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Strategija F2F i strategija za bioraznolikost sežu puno dalje od ciljeva održivog razvoja i postavljaju novi skup kriterija s ciljem stvaranja „novog globalnog standarda za održivost”. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Pravo EU-a zahtijeva da sve relevantne politike EU-a, uključujući trgovinsku politiku i politiku tržišnog natjecanja, promiču održivi razvoj. Trgovinska politika EU-a nastoji osigurati da gospodarski razvoj prate socijalna pravda, poštovanje ljudskih prava, visoki radni standardi te visoki okolišni standardi, a da se pritom štite fitosanitarne mjere EU-a i poštuje načelo opreznosti. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | EGSO je izradio nekoliko mišljenja o različitim aspektima trgovine i održivog razvoja, uključujući mišljenja o poglavljima o trgovini i održivom razvoju u sporazumima EU-a o slobodnoj trgovini (15) te o središnjoj ulozi trgovine i ulaganja u ostvarivanju i provedbi ciljeva održivog razvoja (16). |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | U prvom mišljenju EGSO poziva Komisiju da ambicioznije pristupi jačanju stvarne provedivosti obveza iz poglavlja o trgovini i održivom razvoju te ističe restriktivni pristup tih poglavlja u pogledu interesa potrošača. Također ističe pitanja financiranja i resursa u pogledu funkcioniranja unutarnjih savjetodavnih skupina (DAG) te uporabu sankcija. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | U drugom mišljenju EGSO izražava uvjerenje da će se ciljevima održivog razvoja i Pariškim sporazumom (COP21) iz temelja promijeniti program globalne trgovine, osobito u pogledu trgovine industrijskom robom i poljoprivrednim proizvodima. Međutim, EGSO ističe da ciljevi održivog razvoja nisu pravno obvezujući i nemaju mehanizam za rješavanje sporova. U mišljenju se ističe uloga odgovornog poslovanja u ostvarivanju ciljeva održivog razvoja te naglašava da će učinak privatnog sektora biti ključan. Nadalje, poziva se na izradu cjelovite procjene vjerojatnih učinaka provedbe ciljeva održivog razvoja i Pariškog sporazuma na trgovinsku politiku i politiku tržišnog natjecanja EU-a, uključujući poljoprivredu. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | Općepriznato je da trgovina poljoprivrednim proizvodima ima ključnu ulogu u ostvarivanju većine, ako ne i svih, ciljeva održivog razvoja, da u njihovom ostvarivanju važnu ulogu ima i WTO te da bi ih bilo mnogo teže postići bez učinkovitog multilateralnog trgovinskog mehanizma (17). |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | Postavljaju se ključna pitanja povezana sa strategijom F2F i strategijom za bioraznolikost iz zelenog plana, trgovinskom politikom EU-a i održivim razvojem, uključujući: Koliko je realno da EU uspostavi i provede novi skup standarda koji uvelike nadmašuje ciljeve održivog razvoja? Može li EU uvjeriti svoje trgovinske partnere da provedu poglavlja o trgovini i održivom razvoju? Može li EU otići korak naprijed i uvjeriti trgovinske partnere, ili čak države članice EU-a, da prihvate još jedan viši standard održivog razvoja predstavljen u zelenom planu? Koliko će EU insistirati na ciljevima održivog razvoja i/ili strategiji F2F i strategiji za bioraznolikost u budućim trgovinskim sporazumima? Koje će troškove zeleni plan nametnuti europskim poljoprivrednicima i poljoprivredno-prehrambenom sektoru? Kako će to utjecati na konkurentnost trgovine EU-a? |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | EGSO smatra da bi EU trebao provesti zakonodavstvo kojim se svim poduzećima propisuje obveza dužne pažnje duž cijelog lanca opskrbe kako bi se utvrdili, spriječili i ublažili ekološki i socijalni rizici te kršenja ljudskih prava. |
| --- | --- |

3.23.

Izvršenje

| 3.24. | EU se mora više usredotočiti na izvršenje i provedbu ciljeva održivog razvoja i standarda u sporazumima o slobodnoj trgovini. Pravilno i strogo praćenje, provedba i izvršenje svih aspekata trgovinskih sporazuma, koji postaju sve detaljniji i uključiviji, od velike je važnosti, posebno s obzirom na to da se šire u gospodarska nematerijalna područja održivog razvoja, poput okoliša i klimatskih promjena. Za praćenje ključnih pitanja kao što je krčenje šuma potrebno je koristiti najnoviju tehnologiju poput one dostupne Zajedničkom istraživačkom centru (JRC) (18). |
| --- | --- |

3.24.

| 3.25. | Postupci praćenja i izvršenja moraju biti jasni, brzi, učinkoviti i financijski transparentni, a troškovi pravedno podijeljeni, pri čemu treba voditi računa o cjenovnoj pristupačnosti za male poljoprivrednike. |
| --- | --- |

3.25.

Promet i energija

| 3.26. | Zeleni plan treba u mnogo većoj mjeri usmjeriti na prometnu i energetsku politiku. Na promet otpada 24 % globalnih emisija CO2, a predviđa se da će do 2030. taj udio narasti na 40 % ukupnih emisija (19). Intenzivno će se nadzirati i šira energetska potrošnja te potreba za većim poticajima za energiju iz obnovljivih izvora. |
| --- | --- |

3.26.

Strategija F2F i strategija za bioraznolikost iz zelenog plana

| 3.27. | Strategija F2F i strategija za bioraznolikost iz zelenog plana moraju snažno podupirati gospodarsku održivost europskih poljoprivrednika i poljoprivrednog sektora te poboljšati rad tržišta, istovremeno doprinoseći stvaranju gospodarski, ekološki i društveno održivijeg poljoprivredno-prehrambenog sektora. To je u skladu s vizijom EGSO-a za „održivo gospodarstvo kakvo trebamo” (20). |
| --- | --- |

3.27.

| 3.28. | U svom mišljenju o sveobuhvatnoj prehrambenoj politici u EU-u (21) EGSO poziva na održiviju prehrambenu politiku u cilju osiguravanja zdrave prehrane iz održivih prehrambenih sustava, povezivanja poljoprivrede s uslugama ishrane i ekosustava te osiguravanja lanaca opskrbe kojima se čuva javno zdravlje svih dijelova europskog društva. |
| --- | --- |

3.28.

| 3.29. | U strategiji F2F sadržane su mnoge ideje iz tih mišljenja, a EGSO je doprinio stvaranju ozračja koje je tome pomoglo. |
| --- | --- |

3.29.

| 3.30. | U pogledu konkretnog prijedloga da se smanji uporaba pesticida, poljoprivrednici moraju biti u mogućnosti zamijeniti te proizvode sigurnim i održivim alternativama koje štite prinose i otkloniti svaku prijetnju sigurnosti opskrbe hranom. Istraživanja i inovacije koji se temelje na pouzdanim znanstvenim rezultatima ključni su za primjenu alternativnih održivih rješenja za suzbijanje štetnih organizama. |
| --- | --- |

3.30.

| 3.31. | Smanjenje uporabe gnojiva mora se temeljiti na pouzdanim znanstvenim rezultatima iz područja planiranog upravljanja hranjivim tvarima, ispitivanja tla, zadovoljavanja potreba usjeva za hranjivim tvarima, precizne primjene i održavanja ravnoteže hranjivih tvari u tlu. |
| --- | --- |

3.31.

| 3.32. | Smanjenje uporabe antimikrobnih tvari od presudnog je značaja za zdravlje i sigurnost ljudi (pristup „jedno zdravlje” (22)) |
| --- | --- |

3.32.

| 3.33. | Poboljšanje zdravlja i dobrobiti životinja važan je i poželjan cilj, ali se nažalost na tržištu uvijek ne nagrađuje, a troškovi se često ne mogu nadoknaditi. Jednom od politika ZPP-a strogo je zajamčeno da se europske životinje uzgajaju u skladu s najvišim svjetskim standardima sljedivosti, standardima za zdravlje i dobrobit životinja te ekološkim standardima. U pogledu međunarodne trgovine, uzajamnost standarda za dobrobit životinja trebala bi biti jedan od ključnih zahtjeva trgovinskih sporazuma s trećim zemljama. |
| --- | --- |

3.33.

| 3.34. | U kontekstu ciljeva strategije F2F u pogledu smanjenja antimikrobnih sredstava, pesticida i gnojiva treba voditi računa (na temelju referentnih vrijednosti) o napretku koji su posljednjih godina postigle mnoge države članice. |
| --- | --- |

3.34.

| 3.35. | Kad je riječ o prenamjeni veće količine zemlje za organsku proizvodnju, potrebno je procijeniti učinak rezultirajućeg pada proizvodnje. Potrebno je intenzivirati istraživanja kako bi se bolje definirao pojam „organski” i procijenio stvarni neto doprinos „organskog” globalnoj održivosti. Osim toga, troškovi proizvodnje mogu biti veći za organsku poljoprivredu, što se opet ne mora odraziti na maloprodajnoj razini. U tom bi slučaju skuplja organska poljoprivreda bila neodrživa. EU također mora procijeniti učinak na tržište u smislu povećanja/održivosti cijena u slučaju četverostrukog povećanja organske proizvodnje. |
| --- | --- |

3.35.

ZPP i strategija F2F te strategija za bioraznolikost iz zelenog plana

| 3.36. | Postojeći postupak reforme ZPP-a započeo je zakonodavnim prijedlozima u lipnju 2018. (23) Novi ZPP je ambiciozniji, posebno u pogledu okoliša i klimatskih promjena. |
| --- | --- |

3.36.

| 3.37. | Novim prijedlozima ZPP-a utvrđuju se sljedeći konkretni ciljevi:






  — | poticanje održivih prihoda i otpornosti poljoprivrednih gospodarstava na cijelom području EU-a kako bi se poboljšala sigurnost opskrbe hranom; |
| --- | --- | --- |

3.37.

—

poticanje održivih prihoda i otpornosti poljoprivrednih gospodarstava na cijelom području EU-a kako bi se poboljšala sigurnost opskrbe hranom;

| — | veća usmjerenost na tržište i povećanje konkurentnosti, uključujući stavljanje većeg naglaska na istraživanja, tehnologiju i digitalizaciju; |
| --- | --- |

—

veća usmjerenost na tržište i povećanje konkurentnosti, uključujući stavljanje većeg naglaska na istraživanja, tehnologiju i digitalizaciju;

| — | poboljšanje položaja poljoprivrednika u vrijednosnom lancu; |
| --- | --- |

—

poboljšanje položaja poljoprivrednika u vrijednosnom lancu;

| — | doprinos ublažavanju klimatskih promjena i prilagodbi tim promjenama te razvoju održive energije; |
| --- | --- |

—

doprinos ublažavanju klimatskih promjena i prilagodbi tim promjenama te razvoju održive energije;

| — | poticanje održivog razvoja i učinkovitog upravljanja prirodnim resursima, kao što su voda, tlo i zrak; |
| --- | --- |

—

poticanje održivog razvoja i učinkovitog upravljanja prirodnim resursima, kao što su voda, tlo i zrak;

| — | doprinos zaštiti biološke raznolikosti, poboljšanje usluga ekosustava te očuvanje staništa i krajobraza; |
| --- | --- |

—

doprinos zaštiti biološke raznolikosti, poboljšanje usluga ekosustava te očuvanje staništa i krajobraza;

| — | privlačenje mladih poljoprivrednika i olakšavanje poslovnog razvoja u ruralnim područjima; |
| --- | --- |

—

privlačenje mladih poljoprivrednika i olakšavanje poslovnog razvoja u ruralnim područjima;

| — | promicanje zapošljavanja, rasta, socijalne uključenosti i lokalnog razvoja u ruralnim područjima, uključujući biogospodarstvo i održivo šumarstvo; |
| --- | --- |

—

promicanje zapošljavanja, rasta, socijalne uključenosti i lokalnog razvoja u ruralnim područjima, uključujući biogospodarstvo i održivo šumarstvo;

| — | poboljšanje odgovora poljoprivrede EU-a na društvene zahtjeve u pogledu hrane i zdravlja, uključujući sigurnu, hranjivu i održivu hranu te dobrobit životinja. |
| --- | --- |

—

poboljšanje odgovora poljoprivrede EU-a na društvene zahtjeve u pogledu hrane i zdravlja, uključujući sigurnu, hranjivu i održivu hranu te dobrobit životinja.

| 3.38. | Novi ZPP posebno zahtijeva da izravna plaćanja budu uvjetovana poboljšanim zahtjevima u području zaštite okoliša i klimatskih promjena. Države članice morat će ponuditi ekološke programe kako bi pružile potporu poljoprivrednicima koji nadilaze obvezne zahtjeve. |
| --- | --- |

3.38.

| 3.39. | U novim prijedlozima ZPP-a navodi se da će najmanje 30 % svih sredstava dodijeljenih na nacionalnoj razini za ruralni razvoj biti namijenjeno ekološkim i klimatskim mjerama. 40 % ukupnog proračuna ZPP-a predviđeno je za doprinos djelovanju u području klime (24). |
| --- | --- |

3.39.

| 3.40. | U skladu sa ZPP-om, države članice obvezne su izraditi strateške planove i u njima navesti kako će doprinijeti postizanju konkretnih ciljeva ZPP-a. Koristeći se zajednički utvrđenim pokazateljima rezultata, države članice odredit će ciljne vrijednosti onoga što žele postići u programskom razdoblju. |
| --- | --- |

3.40.

| 3.41. | Institucije EU-a u zadnje su dvije godine ostvarile značajan napredak u unapređenju prijedloga ZPP-a i izuzetno je važno da prijedlozi iz zelenog plana taj napredak ne ponište. Usklađivanje strateških planova ZPP-a s europskim zelenim planom bit će teško, ali se mora napraviti. |
| --- | --- |

3.41.

Usmjeravanje tržišta EU-a i pravedna cijena

| 3.42. | Strategija F2F i strategija za bioraznolikost iz zelenog plana vrlo jasno navode da prosječni poljoprivrednik u EU-u zarađuje oko pola iznosa koji zarađuje prosječan radnik u gospodarstvu u cjelini. |
| --- | --- |

3.42.

| 3.43. | Za europske je poljoprivrednike važno da za hranu na tržištu dobiju pravednu cijenu koja nadilazi troškove proizvodnje, kako bi imali održive prihode. Strategijom F2F tržištu se mora uputiti poruka da su visoki standardi proizvodnje hrane europskih poljoprivrednika važni te da ih treba platiti. To se mora ostvariti inicijativama kojima se brane nepoštene trgovačke prakse (25), izbjegava prodaja ispod cijene i osigurava pravedna raspodjela tržišne cijene u opskrbnom lancu. |
| --- | --- |

3.43.

Proračun

| 3.44. | Prijedlozi koji se odnose na višegodišnji financijski okvir (među ostalim realno smanjenje proračuna ZPP-a za 9 %) nisu u skladu s ambicijama Strategije F2F i strategije za bioraznolikost iz zelenog plana. |
| --- | --- |

3.44.

| 3.45. | Da bi se ciljevi strategija ostvarili, ne smije doći do smanjenja proračuna ZPP-a. Proračun treba povećati kako bi se uzeli u obzir dodatni zahtjevi za poljoprivrednike i inflacija te kako bi se zaštitila osnovna plaćanja poljoprivrednika i programi poljoprivrednih gospodarstava u okviru programa ruralnog razvoja. |
| --- | --- |

3.45.

| 3.46. | Svako smanjenje proizvodnje i prihoda poljoprivrednika koje proizađe iz primjene ove strategije mora se nadoknaditi. |
| --- | --- |

3.46.

| 3.47. | EGSO ponovno podržava stajalište prema kojem proračun EU-a treba povećati kako bi se osigurala odgovarajuća financijska sredstva za ZPP te za nove ciljeve politike i utvrđene izazove (26). |
| --- | --- |

3.47.

Na temelju znanosti

| 3.48. | Djelovanje u području klime mora se temeljiti na točnom mjerenju aktivnosti na razini poljoprivrednog gospodarstva. Postojeći način obračunavanja metana nije u skladu sa suvremenom znanošću (27) i poljoprivrednicima se ne pridaju zasluge za sekvestraciju ugljika na njihovim pašnjacima i živicama. U strategiji F2F i strategiji za bioraznolikost treba pristupiti rješavanju tih pitanja kako bi se mogao osigurati pravedan i točan obračun svih emisija i sekvestracije iz ovog sektora. |
| --- | --- |

3.48.

Pravedna tranzicija

| 3.49. | Pravedna tranzicija za sve od ključne je važnosti u okviru nove zelene politike. Troškove provedbe nove politike moraju snositi svi, od poljoprivrednika i obrađivača do trgovaca na malo i potrošača. Moramo uspostaviti načelo da „nitko ne smije biti zapostavljen” (28) i one najranjivije zaštititi od neželjenih posljedica nove politike. |
| --- | --- |

3.49.

Osiguravanje ekvivalentnosti standarda

| 3.50. | Sporazum o primjeni sanitarnih i fitosanitarnih mjera WTO-a iz 1995. obuhvaća primjenu propisa o sigurnosti hrane i zdravlju životinja i biljaka. Njegov članak 5. stavak 7. obuhvaća načelo opreznosti koje je sada sadržano u Ugovoru iz Lisabona. Svaki pokušaj da se to promijeni, osim na multilateralnoj razini, snažno bi utjecao na svjetski trgovački poredak i vjerodostojnost samog Sporazuma u budućnosti (29). |
| --- | --- |

3.50.

| 3.51. | EU od trećih zemalja koje izvoze u EU mora zahtijevati mnogo strože ekvivalentne socijalne, okolišne i fitosanitarne standarde te standarde za dobrobit životinja, slične onima koje zahtijeva od europskih poljoprivrednika. Proizvodi koji se uvoze u EU, a ne zadovoljavaju standarde, ne mogu se koristiti za istiskivanje europskih proizvoda koji zadovoljavaju visoke standarde i proizvode se u okviru zahtjevnije strategije F2F i strategije za bioraznolikost. Isto tako, Europa ne može istjecanjem ugljika svoje ambicije povezane s ostvarenjem ciljeva u pogledu klimatskih promjena prenijeti na treće zemlje. |
| --- | --- |

3.51.

| 3.52. | EU se ujedno mora oduprijeti iskušenju da u poljoprivredi čini ustupke kojima bi se ugrozila domaća proizvodnja. EU mora ukinuti i primjenu dvostrukih standarda u poljoprivredi u partnerskim zemljama, osobito u vezi sa Sporazumom o primjeni sanitarnih i fitosanitarnih mjera i Sporazumima o tehničkim preprekama u trgovini. |
| --- | --- |

3.52.

Radna snaga

| 3.53. | Istraživanja pokazuju da su sporazumi o slobodnoj trgovini pogodno sredstvo za poboljšanje situacije u području rada u partnerskim zemljama (30). Međunarodna organizacija rada je, u studiji o odredbama u području rada iz 76 od više od 260 sporazuma o slobodnoj trgovini u 2016., zaključila da je kombinacija tehničke suradnje, mehanizama provjere i sudjelovanja civilnog društva doprinijela poboljšanju radničkih prava u različitim sektorima. |
| --- | --- |

3.53.

Procjena učinka

| 3.54. | Dobro zakonodavstvo je ono zakonodavstvo koje se prije uvođenja pažljivo ispituje. Prije donošenja bilo kakve političke ili regulatorne odluke, za svaku mjeru predloženu u okviru strategije F2F i strategije za bioraznolikost iz zelenog plana moraju se predočiti detaljna procjena učinka propisa (RIA) i referentne vrijednosti. |
| --- | --- |

3.54.

Šumarstvo i krčenje šuma

| 3.55. | Povećanje površine za šumarstvo u EU-u pozitivan je korak i vrlo će povoljno utjecati na klimatske promjene. Potrebno ga je obilno financirati kako poljoprivrednici ne bi izgubili prihode s obzirom na dugoročnu prirodu ulaganja. |
| --- | --- |

3.55.

| 3.56. | U trgovinskoj politici EU-a treba dobro paziti da, u skladu s ostvarivanjem ciljeva postavljenih u zelenom planu i strategiji F2F, uvoz u EU-u ne poveća krčenje šuma u trećim zemljama, koje su trgovinski partneri. Neki primjeri ovog problema uključuju uvoz govedine i soje iz Zajedničkog tržišta Latinske Amerike (Brazil), uvoz goveđeg i ovčjeg mesa iz Australije te palminog ulja iz Indonezije. |
| --- | --- |

3.56.

| 3.57. | EGSO poziva Komisiju da europske potrošače više informira i podiže im svijest o izazovima krčenja šuma poboljšanjem ekološkog označavanja proizvoda te uspostavljanjem Opservatorija EU-a za krčenje šuma i mehanizma ranog upozorenja. |
| --- | --- |

3.57.

| 3.58. | EGSO zahtijeva od Komisije da, zajedno s lokalnim stanovništvom, podupre pošumljavanje iskrčenih i drugih površina, posebno u Latinskoj Americi, subsaharskoj Africi i zemljama u usponu. Komisija bi također trebala pružiti financijsku potporu i tehničku pomoć trećim zemljama (uključujući državne i nedržavne aktere), osobito radi očuvanja „drevnih” šumskih ekosustava. |
| --- | --- |

3.58.

| 3.59. | EGSO od Komisije traži da poboljša kvalitetu i pouzdanost oznaka kojima se označavaju uvezeni proizvodi koji nisu doprinijeli krčenju šuma (eng. zero imported deforestation) što može postići poticanjem konvergencije alata, širenjem primjene postojećih certifikata, oslanjanjem na mapiranje upotrebe zemljišta daljinskim istraživanjem, poticanjem proizvođača na njihovu upotrebu i strožim kontroliranjem lanaca opskrbe. |
| --- | --- |

3.59.

4.   Učinci bolesti COVID-19

| 4.1. | Kriza izazvana koronavirusom otkrila je u kojoj mjeri ovisimo o globaliziranim proizvodnim lancima i međunarodnoj trgovini u kojoj se sve temelji na trenutku potražnje zbog čega u slučaju šokova nemamo pristupa osnovnoj robi, osnovnim lijekovima itd. Ovakvih će kriza biti još. Premještanje djelatnosti u industriji, poljoprivredi i uslužnom sektoru trebalo bi omogućiti veću autonomiju u odnosu na međunarodna tržišta, ponovnu uspostavu kontrole nad načinima proizvodnje te pokretanje ekološke i društvene tranzicije djelatnosti. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Pandemija nas je podsjetila na našu snažnu povezanost s prirodom i potrebu da zaštitimo biološku raznolikost i spriječimo krčenje šuma. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Učinak tekuće krize uzrokovane bolešću COVID-19 na svjetsko gospodarstvo toliko je ozbiljan da je Međunarodni monetarni fond (MMF) upozorio da se svijet suočava s najgorom ekonomskom recesijom od Velike depresije iz 1930-ih. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | MMF predviđa da će se u 2020. svjetski BDP smanjiti za 3 %, a drugi smatraju da će globalno usporavanje iznositi između 2,3 % i 4,8 % te da će koštati između 2 i 4 bilijuna USD. MMF je predvidio da će 2020. pad BDP-a u SAD-u iznositi 5,9 %, a u europodručju 7,5 % (31). U drugom tromjesečju 2020. BDP Europske unije smanjio se za 15 %, a očekuje se da će se 2020. gospodarstvo sveukupno smanjiti za 7 %. (32) |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Jedna od glavnih posljedica Velike depresije iz 1930-ih bio je nedostatak sigurnosti opskrbe hranom i prehrambene neovisnosti, što je u nekim europskim zemljama i američkim saveznim državama dovelo do nestašice hrane i gladi, a zatim i do građanskih nemira i nastanka ekstremističkih političkih skupina. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Ključna je lekcija izvanredne situacije uzrokovane bolešću COVID-19 važnost sigurnosti opskrbe hranom i prehrambene neovisnosti EU-a, a opet je istaknuta i kritična važnost dobro financiranog ZPP-a za EU. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Izvanredna situacija uzrokovana bolešću COVID-19 trebala bi povećati važnost ZPP-a za EU (33) i ojačati njegove izvorne ciljeve politika utvrđene člankom 39. UFEU-a, a posebno:






  — | osigurati pravedan životni standard poljoprivrednog stanovništva, osobito povećanjem osobne zarade osoba koje se bave poljoprivredom; |
| --- | --- | --- |

4.7.

—

osigurati pravedan životni standard poljoprivrednog stanovništva, osobito povećanjem osobne zarade osoba koje se bave poljoprivredom;

| — | pobrinuti se da roba dođe do potrošača po razumnim cijenama. |
| --- | --- |

—

pobrinuti se da roba dođe do potrošača po razumnim cijenama.

| 4.8. | Važnost odlučnog gospodarskog odgovora EU-a na izvanrednu situaciju uzrokovanu bolešću COVID-19 ne može se preuveličati. Dosadašnji odgovor Komisije u području poljoprivrede nije bio zadovoljavajući s obzirom da je u okviru hitnih tržišnih mjera dodijeljeno samo 78 milijuna eura |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EU je radi revitalizacije europskog gospodarstva nakon krize izazvane bolešću COVID-19 pokrenuo plan oporavka „Next Generation” koji uključuje dodatnih 750 milijardi eura, što zajedno s proračunom EU-a za razdoblje 2021. – 2027. iznosi 1,85 bilijuna eura. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Važnost odlučnog gospodarskog odgovora EU-a na izvanrednu situaciju uzrokovanu bolešću COVID-19 ne može se preuveličati. Odgovor Europske komisije mora pomoći obnovi i jačanju gospodarstva, sigurnosti opskrbe hranom, održivih lanaca opskrbe, pružanja i (u skladu s pristupom „jedno zdravlje”) dostupnosti medicinskih proizvoda te poljoprivrede i poljoprivredno-prehrambenog sektora. |
| --- | --- |

4.10.

Bruxelles, 18. rujna 2020.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2019) 640 final.

1

(2)  Ciljevi održivog razvoja.

2

(3)  COM(2019) 640 final – Slika 1.

3

(4)  Strategija F2F.

4

(5)  Strategija za bioraznolikost.

5

(6)  Vidjeti mišljenja EGSO-a „Od polja do stola: strategija održive prehrane” i „Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030.” (vidjeti str. 51. i 259. ovog Službenog lista).

6

(7)  Vidjeti Pismo.

7

(8)  https://ec.europa.eu/trade/policy/eu-position-in-world-trade/

8

(9)  Eurostat.

9

(10)  https://ec.europa.eu/info/news/2019-record-year-eu-agri-food-trade-2020-mar-27_en#moreinfo

10

(11)  Mišljenje EGSO-a „Važnost poljoprivredne trgovine za budući razvoj poljoprivrede u EU-u u kontekstu globalne sigurnosti opskrbe hranom” (SL C 13 od 15.1.2016., str.97.).

11

(12)  Mišljenje EGSO-a „Uloga poljoprivrede u multilateralnim, bilateralnim i regionalnim trgovinskim pregovorima u svjetlu ministarskog sastanka WTO-a u Nairobiju” (SL C 173, 31.5.2017., str. 20.).

12

(13)  https://www.eesc.europa.eu/hr/our-work

13

(14)  Vidjeti zakonodavstvo EU-a u sektoru ekoloških proizvoda: https://ec.europa.eu/info/food-farming-fisheries/farming/organic-farming/legislation_hr

14

(15)  Mišljenje EGSO-a. „Poglavlje o trgovini i održivom razvoju u sporazumima EU-a o slobodnoj trgovini” (SL C 227, 28.6.2018., str. 27.).

15

(16)  Mišljenje EGSO-a „Središnja uloga trgovine i ulaganja u ostvarivanju i provedbi ciljeva održivog razvoja” (SL C 129, 11.4.2018., str. 27.).

16

(17)  Idem, bilješka 12.

17

(18)  https://ec.europa.eu/info/departments/joint-research-centre_hr

18

(19)  Mišljenje EGSO-a „Uloga trgovinske i investicijske politike EU-a u poboljšanju gospodarskih rezultata u EU-u” (SL C 47, 11.2.2020., str. 38.), a posebno poglavlje 5. u kojem je riječ o trgovini i održivom razvoju, pogotovo u pogledu ciljeva održivog razvoja i Pariškog sporazuma.

19

(20)  Mišljenje EGSO-a „Održivo gospodarstvo kakvo trebamo” (SL C 106 31.3.2020., str. 1.).

20

(21)  Mišljenje EGSO-a „Doprinos civilnog društva razvoju sveobuhvatne prehrambene politike u EU-u” (SL C 129, 11.4.2018., str. 18.).

21

(22)  https://onehealthejp.eu/about/

22

(23)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/budget-may2018-modernising-cap_hr.pdf

23

(24)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/hr/IP_18_3985

24

(25)  Mišljenje EGSO-a „Poboljšanje lanca opskrbe hranom” (SL C 440 6.12.2018., str. 165.).

25

(26)  https://www.eesc.europa.eu/hr/our-work/opinions-information-reports/opinions/cap-legislative-proposals.

26

(27)  Allen, M.R., Shine, K.P., Fuglestvedt, J.S., Millar, R.J., Cain, M., Frame, D.J. and Macey, A.H., (2018): A solution to the misrepresentations of CO2-equivalent emissions of short-lived climate pollutants under ambitious mitigation (Rješenje za pogrešno prikazivanje emisija ekvivalenta CO2 iz klimatskih onečišćivača kratkog vijeka uz ambiciozne mjere ublažavanja), npj Climate and Atmospheric Science, 1(1), str. 16.

27

A solution to the misrepresentations of CO2

2

(28)  Mišljenje EGSO-a „Nitko ne smije biti zapostavljen” (SL C 47, 11.2.2020., str. 30.).

28

(29)  Idem, bilješka 12.

29

(30)  Innovation in the social pillars of sustainable development (Inovacije u društvenim stupovima održivog razvoja), Evita Schmieg (Njemački institut za međunarodna i sigurnosna pitanja – SWP).

30

Innovation in the social pillars of sustainable development

(31)  https://blogs.imf.org/2020/04/14/the-great-lockdown-worst-economic-downturn-since-the-great-depression/

31

(32)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/?uri=CELEX%3A52020DC0456

32

(33)  Mišljenje EGSO-a „Zakonodavni prijedlozi o ZPP-u” (SL C 62, 15.2.2019., str. 214.).

33

---

| 11.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 429/77 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 429/77

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Energija: žene kao ravnopravni akteri u 21. stoljeću”

(samoinicijativno mišljenje)

(2020/C 429/11)

| Izvjestiteljica: | Laure BATUT |
| --- | --- |
| Suizvjestiteljica: | Evangelia KEKELEKI |

Izvjestiteljica:

Laure BATUT

Suizvjestiteljica:

Evangelia KEKELEKI

| Odluka Plenarne skupštine: | 20.2.2020. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | pravilo 32. stavak 2. Poslovnika |
| | (samoinicijativno mišljenje) |
| Nadležno tijelo: | Stručna skupina za promet, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 23.7.2020. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 18.9.2020. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 554 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 208/4/2 |

Odluka Plenarne skupštine:

20.2.2020.

Pravni temelj:

pravilo 32. stavak 2. Poslovnika

(samoinicijativno mišljenje)

Nadležno tijelo:

Stručna skupina za promet, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

23.7.2020.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

18.9.2020.

Plenarno zasjedanje br.:

554

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

208/4/2

1.   Zaključci i preporuke

EGSO preporučuje Komisiji da sva tijela nadležna za donošenje odluka potakne na sljedeće:

| 1.1. | stvaranje uvjeta za pristup energiji za sve, smanjenje energetskog siromaštva i prikupljanje kvalitativnih podataka raščlanjenih po spolu s odgovarajućim pokazateljima; |
| --- | --- |

1.1.

stvaranje uvjeta za pristup energiji za sve, smanjenje energetskog siromaštva i prikupljanje kvalitativnih podataka raščlanjenih po spolu s odgovarajućim pokazateljima;

| 1.2. | jačanje i provedbu postojećeg europskog i nacionalnog zakonodavstva o ravnopravnosti; |
| --- | --- |

1.2.

jačanje i provedbu postojećeg europskog i nacionalnog zakonodavstva o ravnopravnosti;

| 1.3. | ciljanu politiku o rodnoj ravnopravnosti u zanimanjima u energetskom sektoru jer „ženski je talent važan”; |
| --- | --- |

1.3.

ciljanu politiku o rodnoj ravnopravnosti u zanimanjima u energetskom sektoru jer „ženski je talent važan”;

| 1.4. | stvaranje jednakih uvjeta osposobljavanja za zanimanja u energetskom sektoru u državama članicama i na europskoj razini – osnivanje Europskog koledža za STEM (prirodne znanosti, tehnologiju, inženjerstvo i matematiku); |
| --- | --- |

1.4.

stvaranje jednakih uvjeta osposobljavanja za zanimanja u energetskom sektoru u državama članicama i na europskoj razini – osnivanje Europskog koledža za STEM (prirodne znanosti, tehnologiju, inženjerstvo i matematiku);

| 1.4.1. | pozivanje država članica da razviju „male politehničke škole” za rano obrazovanje djece kako bi ih se upoznalo s područjem STEM-a; |
| --- | --- |

1.4.1.

pozivanje država članica da razviju „male politehničke škole” za rano obrazovanje djece kako bi ih se upoznalo s područjem STEM-a;

| 1.5. | stvaranje jednakih uvjeta na tržištu rada u energetskom sektoru: |
| --- | --- |

1.5.

stvaranje jednakih uvjeta na tržištu rada u energetskom sektoru:

| 1.5.1. | prikazivanje podataka o svim dijelovima sektora raščlanjenih po spolu, uključujući i podatke o sektoru obnovljivih izvora energije te o energetskom siromaštvu. Razmatranje prilika za žene, pri čemu treba izbjeći da energetska i digitalna tranzicija budu zamka za karijere i plaće žena; |
| --- | --- |

1.5.1.

prikazivanje podataka o svim dijelovima sektora raščlanjenih po spolu, uključujući i podatke o sektoru obnovljivih izvora energije te o energetskom siromaštvu. Razmatranje prilika za žene, pri čemu treba izbjeći da energetska i digitalna tranzicija budu zamka za karijere i plaće žena;

| 1.5.2. | uvođenje obvezujućih mjera o transparentnosti plaća i naknada jer je to preduvjet za istinsku ravnopravnost u plaćama na svim razinama; |
| --- | --- |

1.5.2.

uvođenje obvezujućih mjera o transparentnosti plaća i naknada jer je to preduvjet za istinsku ravnopravnost u plaćama na svim razinama;

| 1.5.3. | uvođenje obavezne rodne ravnoteže u upravnim odborima trgovačkih društava; |
| --- | --- |

1.5.3.

uvođenje obavezne rodne ravnoteže u upravnim odborima trgovačkih društava;

| 1.6. | razvoj socijalnog dijaloga i kolektivnih ugovora diljem Europe o ravnopravnosti u poduzećima u energetskom sektoru; |
| --- | --- |

1.6.

razvoj socijalnog dijaloga i kolektivnih ugovora diljem Europe o ravnopravnosti u poduzećima u energetskom sektoru;

| 1.7. | promjenu načina razmišljanja žena zahvaljujući pozitivnim primjerima i stvaranje europske mreže „timova za energetiku”; |
| --- | --- |

1.7.

promjenu načina razmišljanja žena zahvaljujući pozitivnim primjerima i stvaranje europske mreže „timova za energetiku”;

| 1.8. | promjenu načina razmišljanja muškaraca i pristupa obrazovanju u području menadžmenta. |
| --- | --- |

1.8.

promjenu načina razmišljanja muškaraca i pristupa obrazovanju u području menadžmenta.

2.   Uvod: Energetski sektor i žene

| 2.1. | Ravnopravnost je temeljna vrijednost EU-a, temeljno pravo i jedno od načela europskog stupa socijalnih prava. Dio je UN-ovih ciljeva održivog razvoja. Na osnovi odredbe iz članka 8. UFEU-a ravnopravnost je sveobuhvatna kategorija koja se uključuje u sve politike. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Danas, 2020. godine, na 25. obljetnicu Pekinške deklaracije (1), EU nastoji ukloniti nejednakosti i promicati ravnopravnost između muškaraca i žena s pomoću nove strategije. U novije su vrijeme predstavljeni brojni dokumenti o toj temi, koje EGSO ne želi ni ponavljati ni parafrazirati, ali podržava njihove zaključke, primjerice one sastavljene na zahtjev Odbora Europskog parlamenta za prava žena i rodnu ravnopravnost (FEMM) o ulozi žena u energetskoj tranziciji (2), zaključke iz nedavne komunikacije Komisije o Strategiji za rodnu ravnopravnost 2020. – 2025. (3) (COM(2020) 152 final) i zaključke studija koje je proveo Europski institut za ravnopravnost spolova (EIGE) (4). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Komisija smatra da „svoj puni potencijal u poslu, politici i društvu u cjelini možemo ostvariti samo ako iskoristimo sve naše talente i raznolikost. Komisija smatra da „svoj puni potencijal u poslu, politici i društvu u cjelini možemo ostvariti samo ako iskoristimo sve naše talente i raznolikost. Rodna ravnopravnost donosi više radnih mjesta i veću produktivnost, a taj potencijal moramo iskoristiti u prelasku na zelene i digitalne tehnologije te suočavanju s demografskim kretanjima.”

  Svi izazovi u energetskom sektoru navedeni su u tom odlomku: potencijal i produktivnost, zapošljivost, što znači kvalifikacije, te ravnoteža između poslovnog i privatnog života, rodna ravnopravnost, demografija, te korjenite promjene koje iziskuju zelena i digitalna tranzicija. |
| --- | --- |

2.3.

Svi izazovi u energetskom sektoru navedeni su u tom odlomku: potencijal i produktivnost, zapošljivost, što znači kvalifikacije, te ravnoteža između poslovnog i privatnog života, rodna ravnopravnost, demografija, te korjenite promjene koje iziskuju zelena i digitalna tranzicija.

| 2.4. | Stopa zaposlenosti žena u EU-u prije posljedica krize koronavirusa viša je nego ikada prije, ali mnoge se žene i dalje suočavaju s preprekama u pristupu tržištu rada i zadržavanju posla. Pitanje „Gdje su žene?” postalo je opće mjesto u svim sektorima djelatnosti, što je korak naprijed u odnosu na prethodnu epohu, kada se sarkastično postavljalo pitanje: „Stvarno? I žene?” No to ne znači da je razlika među spolovima u svijetu rada nestala. Kao i brojni sektori koji sadrže izvjesnu tehničku dimenziju, energetski sektor kaska kad je riječ o ravnoteži muškaraca i žena. Naime, u Europi u njemu u prosjeku radi samo 22 % žena. To je, primjerice, slučaj u Hrvatskoj (5). Podatke u sektoru obnovljivih izvora energije također bi trebalo prikupljati po spolu. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Energija je golem dio gospodarstva i obuhvaća sirovine, gotove proizvode i usluge, rudarstvo, proizvodnju, marketing, promet i distribuciju, diplomaciju, fizičku i geopolitičku sigurnost, a obuhvaća i upotrebu ugljena, drva, nafte, plina, nuklearne energije, vjetra, sunca, vode itd. kako bi se građanima, potrošačima i poduzećima zajamčio pristup električnoj energiji, grijanju i prometnoj autonomiji. Taj sektor ima posebnost da je ključna poluga za druge sektore gospodarstva. Potreban mu je sav raspoloživ talent. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Energetski sektor u svim svojim aspektima vrlo je stereotipan u rodnom smislu jer su u njemu muškarci u dominantnom položaju, što dovodi do velikih profesionalnih neravnoteža između muškaraca i žena u privatnom i javnom energetskom sektoru, bez stvarne spremnosti u svim područjima na rad na rodnoj ravnopravnosti u cijelom lancu vrijednosti (6). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Broj žena na vodećim položajima u energetskom sektoru vrlo je malen. Još 2012. godine jedna je studija EIGE-a pokazala da u Njemačkoj, Španjolskoj i Švedskoj 64 % od 295 poduzeća u tom sektoru nema na rukovodećim položajima nijednu ženu. Situacija je bila bolja u sektoru obnovljivih izvora energije i nafte te nešto bolja u sjevernim zemljama, ali ni u jednoj državi članici nema žena na rukovodećim položajima u tehnološkim područjima povezanima s energijom. Godine 2019. rodna nejednakost i dalje je razlog za zabrinutost u tom sektoru (51,9 bodova prema indeksu rodne ravnopravnosti (7)), iako EIGE navodi da su posljednjih godina gotovo sve države članice ostvarile napredak. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Opća zapažanja: nužnost smanjenja jaza

| 3.1. | Da bi se ubrzale promjene, treba istodobno djelovati na različitim područjima i ukloniti nedostatke koji su se nakupili i koji su međusobno povezani. |
| --- | --- |

3.1.

3.2.   Jaz u pristupu energiji

| 3.2.1. | Transformacija energetskog sustava nije isključivo tehničko, već i suštinski društveno pitanje. U tom pogledu posebnu pozornost treba posvetiti pristupu energiji za sve. U Europskoj uniji još uvijek postoje kućanstva s poteškoćama u pristupu energiji (8), bilo zbog položaja u odnosu na energetske mreže, bilo zbog siromaštva. Žene koje se u tim kućanstvima moraju pobrinuti za energiju prve su na udaru jer moraju često za sebe i svoju djecu napraviti težak izbor između hrane ili grijanja (eng. heat or eat). Energetske politike neosjetljive su na probleme raspodjele odgovornosti u kućanstvima, zbog čega bi energetsko siromaštvo trebalo promatrati iz rodne perspektive (9). Nedostatkom pristupa energiji također im se uskraćuje digitalni pristup, što im uvelike otežava život i izolira ih od socijalnog, radnog, obrazovnog i kulturnog okruženja. To znači da je nedostatak pristupa energiji praćen digitalnim jazom, a sve je to ponekad dodatno otežano životnom dobi. Potrebno je uvidjeti sve aspekte i na poseban način uzeti u obzir spol u nepovoljnijem položaju. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Prikupljanje kvalitativnih podataka o potrošnji energije u kućanstvima pružilo bi točniju sliku o njihovu siromaštvu, koje zahtijeva sveobuhvatan pristup. Osim socijalne prodajne cijene energije, rješenja u vezi s energetskim siromaštvom moraju biti povezana s urbanim politikama, stambenom politikom, pristupom radu, visinom plaća i poslovnim praksama društava u vezi s prodajom krajnjim korisnicima. Prema studijama OECD-a žene su potrošači koji vode računa o održivom razvoju. Zbog svojih odgovornosti u kućanstvu i uloge odgajateljica koje podižu svijest o racionalnoj upotrebi energije i recikliranju, one su ključni akteri u promjeni obrazaca ponašanja (10). |
| --- | --- |

3.2.2.

3.3.   Jaz u politici

| 3.3.1. | Europska energetska politika temelji se na pet usko povezanih dimenzija:






  — | sigurnost opskrbe; |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

—

sigurnost opskrbe;

| — | potpuno integrirano tržište |
| --- | --- |

—

potpuno integrirano tržište

| — | energetska učinkovitost radi smanjenja potražnje; |
| --- | --- |

—

energetska učinkovitost radi smanjenja potražnje;

| — | dekarbonizacija gospodarstva; |
| --- | --- |

—

dekarbonizacija gospodarstva;

| — | istraživanje i inovacije radi povećanja konkurentnosti. |
| --- | --- |

—

istraživanje i inovacije radi povećanja konkurentnosti.

Da bi se to ostvarilo, Komisija nastoji:

| — | predvidjeti promjene osiguravanjem tranzicija; |
| --- | --- |

—

predvidjeti promjene osiguravanjem tranzicija;

| — | promicati mobilnost; |
| --- | --- |

—

promicati mobilnost;

| — | poticati stvaranje radnih mjesta; |
| --- | --- |

—

poticati stvaranje radnih mjesta;

| — | povećati kvalitetu podataka; |
| --- | --- |

—

povećati kvalitetu podataka;

| — | povećati kvalifikacije. |
| --- | --- |

—

povećati kvalifikacije.

| 3.3.2. | Položaj žena nikada se ne razmatra. Međutim, one su u tom sektoru u podčinjenom položaju i uvijek su među prvima koje u slučaju krize dobivaju otkaz, bez obzira na vrstu krize. Jaz u politici ne može se smanjiti bez konkretnih mjera u njihovu korist koje treba poduzeti u svakom području djelovanja, tim više što je to dio UN-ovih ciljeva održivog razvoja (11). |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | EGSO naglašava da je problem politika koje se razvijaju u energetskom sektoru već od same koncepcije to što se ne uzima u obzir rodna dimenzija. Odbor želi da metodologija„Define, Plan, Act, Check” („Definiranje, planiranje, djelovanje, provjera”), koju je EIGE osmislio u svojoj publikaciji „Rodna pitanja i energija” (12), bude široko rasprostranjena u obliku poticaja vladama država članica i školama za menadžment u energetskom sektoru i u poduzećima. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | I EGSO, kao i EIGE, smatra da se rodna dimenzija može uključiti u sve faze politike u području energije. Nakon analize situacije i savjetovanja s dionicima te studije o uključivanju u proračun, faza provedbe trebala bi započeti povećanjem razine osviještenosti i jačanjem kapaciteta, što znači kvalifikacija; modul za obrazovanje o energiji („gender toolkit”), koji se financira u okviru Sedmog okvirnog programa, istaknuo je važnost roda u energetskom sektoru i način na koji to pitanje može utjecati na istraživanje u tom području (13). I na kraju, politike i programe treba evaluirati nakon njihove provedbe. Odbor pozdravlja namjeru da se to učini, što Komisija navodi u svojoj posljednjoj komunikaciji o ravnopravnosti. |
| --- | --- |

3.3.4.

3.4.   Razlike na tržištu rada

3.4.1.   Zapošljavanje

| 3.4.1.1. | U Francuskoj se društvo EDF hvali da među zaposlenima ima 25 %, a u upravnim odborima 27 % žena, iako francuski zakon propisuje 40 % žena. S druge strane, to je društvo pokrenulo digitalnu kampanju u potrazi za idejama radi rasprave, usmjeravanja, uvjeravanja, poticanja i „razvoja industrije s većim naglaskom na sudjelovanju žena” (14). U trenutačnoj situaciji često se upravo žene same mobiliziraju kako bi se čuo i njihov glas. Na primjer, u Španjolskoj je 2018. godine 57 udruga iz energetskog sektora objavilo zajednički manifest „En Energia NO sin Mujeres” (15) (Energija ne može bez žena) u kojem se navodi da je vrijeme da se u javnoj sferi zapošljava više stručnjakinja kako bi se osiguralo da energetska tranzicija bude održivija i pravednija. Europska komisija potvrđuje da je „promicanje ravnopravnosti žena i muškaraca zadaća Unije u svim njezinim aktivnostima”, što znači i svih država članica, čiji je indeks rodne ravnopravnosti u prosjeku samo 67,4 boda od 100. U Austriji su poduzeća za distribuciju energije osmislila programe kako bi pobudila veći interes žena, često u suradnji sa srednjim školama i sveučilištima (16). |
| --- | --- |

3.4.1.1.

| 3.4.1.2. | U području nuklearne energije isključivanje žena doživljava se s određenom legitimnošću „s obzirom na njegova znanstvena i tehnička zanimanja u kojima su žene još uvijek malobrojne”. Udio žena u francuskom Zavodu za atomsku energiju i alternativne izvore energije (CEA) sporo raste: 2018. žene su činile 33,8 % zaposlenih u odnosu na 30 % 2008. godine, 30,3 % rukovodećeg kadra (26,5 % među znanstvenicima) i 39,4 % ostalog osoblja. |
| --- | --- |

3.4.1.2.

| 3.4.1.3. | Žene su i dalje nedovoljno zastupljene u industriji nafte i plina, u kojoj čine samo 20 % zaposlenih, 17 % rukovodećeg kadra i 1 % svih predsjednika uprave trgovačkih društava (17). Polako ih se počinje smatrati „neiskorištenim rezervama” s obzirom na to da bi raznolikost mogla biti adut za kreativnost u tehničkim zanimanjima i rješenje za generacijski i demografski jaz. Stereotipe je teško iskorijeniti, no treba im se oduprijeti u korist uspostavljanja ravnoteže među zaposlenima. Žene su te koje moraju nešto poduzeti i najprije se uključiti u obrazovanje u tehničkim strukama. |
| --- | --- |

3.4.1.3.

| 3.4.1.4. | Žene u energetskom sektoru, kao i ostali radnici i radnice, imaju različite statuse. Osim toga, slabije su plaćene od muškaraca i lakše dobivaju otkaz. U Uniji su u lošijem položaju zbog činjenice da je društvo još uvijek organizirano tako da se računa na privatno vrijeme žena za neprofesionalne socijalne i afektivne funkcije (briga za djecu, starije osobe i sl.). |
| --- | --- |

3.4.1.4.

3.4.2.   Kvalifikacije

| 3.4.2.1. | U EU-u još uvijek postoji teritorijalni faktor i društveni pritisak koji djevojkama onemogućuju pristup visokom obrazovanju. U određenim ruralnim krajevima južne Europe neki dijelovi stanovništva i dalje smatraju da je djevojkama mjesto u kući. Zbog svoje digitalne nepismenosti trajno su udaljene od zanimanja u području energetike, što predstavlja opći gubitak kompetencija za društvo. |
| --- | --- |

3.4.2.1.

| 3.4.2.2. | Sve počinje osposobljavanjem i kvalifikacijama. Prema EIGE-i, postoji i kontinuirana horizontalna segregacija između studenata i studentica. Mladići se češće odlučuju za prirodne znanosti, a kad djevojke završe studij prirodne znanosti, nekoliko godina nakon studija ne rade u stručnim zanimanjima. Po dolasku u poduzeće mogu naići na probleme: „Tijekom studija inženjerstva tretirali su me kao i sve druge, ali sve se promijenilo kad sam počela raditi. Elektrana nije bila izgrađena s idejom da će jednog dana u njoj raditi žene: nije bilo ni odijela za zaštitu od zračenja ni svlačionica za žene” (18), rekla je jedna žena koja je prepričavala svoje iskustvo u nuklearnoj elektrani na početku svoje karijere. Ta priča govori mnogo. Iako su 2017. godine žene u Hrvatskoj stekle 60 % diploma u magistarskim i 55 % u doktorskim studijima znanosti, u svom profesionalnom životu i dalje su bile ograničene „staklenim stropom” u energetskom sektoru, u kojem je njihov udio u rukovodećim strukturama i dalje bio između 13 % i 16 %, odnosno 19 % u trgovačkim društvima uvrštenima na burzu. |
| --- | --- |

3.4.2.2.

| 3.4.2.3. | Budući da je u Francuskoj udio žena u inženjerskim obrazovnim programima manji od 30 %, teško je postići rodnu raznolikost u strukovnom ogranku IEG (19). U 2017. udio žena u isključivo tehničkom sektoru tog ogranka bio je samo 14 %, dok u komercijalnom i tercijarnom sektoru imaju većinski udio! Koja je dodana vrijednost žena? Je li to da su one društvene, pristupačne, sposobne slagati fascikle i kuhati kavu? Ili to da su tehničke radnice, inženjerke, znanstvene radnice? Ženama su potrebne istinske jednake mogućnosti da se probiju u energetski sektor i uvažavanje njihovih sposobnosti da u njemu ostanu i razviju karijeru. U Španjolskoj se unatoč mjerama za lakši pristup žena tehničkim sektorima velik broj žena ne odlučuje na tu opciju (20). Stereotipima o tome da su matematika i fizika područje isključivo za dječake mora se stati na kraj uz pomoć strukture studija, stava nastavnika i roditeljskim odgojem od trenutka kad djeca krenu u osnovnu školu kako bi žene promijenile stav same prema sebi. Postoje inspirativni primjeri: u Poljskoj se u okviru projekta „Mala politehnička škola” organiziraju predavanja za djecu (djevojčice i dječake) osnovnoškolske dobi kako bi im se približili tehnički predmeti i otklonio strah od STEM-a. |
| --- | --- |

3.4.2.3.

3.5.   Karijere i plaće

| 3.5.1. | Ženama nije uvijek lako postići zadovoljavajuću ravnotežu između obiteljskog i profesionalnog života u tim zahtjevnim zanimanjima. Zbog nedostatka primjera na koje se mogu ugledati žene ponekad same odustaju od njih. Potrebna im je solidarnost kolegica, mentorica, iznimnih žena, koje bi im pokazale put i dale samopouzdanja. EGSO smatra da bi se – prilikom osposobljavanja – osobe odgovorne za ljudske resurse u poduzećima u tom sektoru trebalo pripremiti da budu osviještene i inovativne u interesu svih, muškaraca i žena, u usmjeravanju zaposlenja i karijere kako bi se na karijere koje se trenutno smatraju izvan norme počelo gledati kao na uobičajene. U Hrvatskoj su 2019. žene uspostavile mrežu po uzoru na „CIGRE”, globalnu zajednicu za suradnju, kako bi si međusobno pomagale u razvoju karijere u sektoru energije (21). Odbor smatra da je uvođenje kvota za postizanje rodne jednakosti u upravama poduzeća nužno potreban signal. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | U razvoju karijera u području prirodnih znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike (STEM) u energetskom sektoru žene i dalje nailaze na previše prepreka u svojim poduzećima, kako u javnom tako i u privatnom sektoru. Komisija poziva na to da se svima omogući „slobodno slijediti put koji su odabrali u životu”, uz punu ravnopravnost. Ona mora osigurati dodatna sredstva za žene u sektoru u kojem fizička snaga više nije od primarne važnosti, ali je i dalje mjera sposobnosti. Ravnopravnost se mora moći mjeriti kvalitativnim pokazateljima o ostvarenim mogućnostima za karijeru i, uz jednake kvalifikacije i stupanj karijere, razinama plaće. To uključuje osnovnu plaću i dodatke na plaću. U tom pogledu EGSO u potpunosti podržava ciljeve Međunarodne koalicije za jednake plaće (22). Preporučuje uvođenje obvezujućih mjera o transparentnosti plaća i naknada jer je to preduvjet za istinsku ravnopravnost u plaćama. |
| --- | --- |

3.5.2.

3.6.   Uloga nacionalnog i europskog socijalnog dijaloga

EGSO smatra da bi postignuti sporazumi trebali biti uključeni u upravljanje strukovnim ograncima i poduzećima.

3.6.1.   Kolektivni ugovori i sporazumi

Uloga socijalnog dijaloga od presudne je važnosti za razvoj odgovarajućih radnih uvjeta i osiguravanje sigurnosti na radu i sigurnosti zaposlenja žena u energetskom sektoru. Strukovni ogranak IEG u Francuskoj potpisao je sa sindikatima četverogodišnji sektorski sporazum koji obuhvaća sva područja na kojima je potrebno djelovati kako bi se ostvario napredak u pogledu ravnopravnosti na radu (23). CEA ima sporazum na razini poduzeća. U svim bi državama članicama bilo vrlo važno da se takve mjere koje su odobrili socijalni partneri uključe u kolektivne ugovore kako bi bile potpuno pravno primjenjive.

3.6.2.   Društveno odgovorno poslovanje, „meko pravo”

Poduzeće Electricité de France sa svojim je sindikatima 2018. potpisalo sporazum o društveno odgovornom poslovanju čiji je cilj osigurati rodnu raznolikost na svim razinama poduzeća, a usto je predano promicanju žena na ključne upravljačke položaje. Taj sporazum računa na veću privlačnost tehničkih zanimanja među mladim ženama i na poštovanje načela jednakih mogućnosti žena i muškaraca u poduzeću tijekom cijele karijere. To je hvale vrijedan angažman, koji je ipak „meko”, odnosno neobvezujuće pravo, koje iziskuje stalno praćenje, prije svega od strane žena, kako bi se provelo i kako bi se provjerilo da je u skladu sa zakonodavstvom, koje ostaje nužno.

4.   Predstavlja li energetska tranzicija priliku ili rizik za žene?

| 4.1. | Napredak prema dekarboniziranom gospodarstvu mijenja načine proizvodnje, koji idu u smjeru manjih subjekata, kratkih lanaca opskrbe i nove ravnoteže između fosilne ili nuklearne energije i obnovljive energije. Pametne zgrade, koje mogu pohranjivati energiju, pametne mreže itd. mobiliziraju tehnike, najsuvremenije informacijske tehnologije i umjetnu inteligenciju. U razdoblju prije krize izazvane COVID-om 19, kad je cijena nafte bila visoka, poduzeća kojima upravljaju žene često su ulagala u obnovljivu energiju i uzimala u obzir prijetnje okolišu (24). Udio njihovih aktivnosti u tom sektoru bio je u porastu premda još uvijek malen u inženjerstvu (28 %, prema podacima agencije IRENA). Postoji opasnost da će destabilizacija energetskih tržišta uzrokovana gubitkom vrijednosti fosilne energije zbog krize negativno utjecati na taj trend. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Svijet energije u tim novim, „lakšim” aktivnostima vidi veliku potrebu za raznolikošću, inovativnim kompetencijama i profilima koji u što većoj mjeri predstavljaju društvo u cjelini. Prepoznato je da društvo mora preuzeti odgovornost za tranzicije – pri čemu digitalna tranzicija jača energetsku tranziciju – zajedno s mogućnostima koje one donose i, prije svega, zajedno s cijenom koju je za njih potrebno platiti u pogledu radnih mjesta i restrukturiranja (25). Za to su potrebne žene, a u tim sektorima još ih nema mnogo. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Glavni karijerni profili u sektoru obnovljive energije još nisu definirani. Odbor bi želio upozoriti na dvije moguće negativne tendencije:






  1) | da se stvori obrnuta neravnopravnost, s više žena nego muškaraca u sektoru obnovljive energije; |
| --- | --- | --- |

4.3.

1)

da se stvori obrnuta neravnopravnost, s više žena nego muškaraca u sektoru obnovljive energije;

| 2) | da se energetska i digitalna tranzicija iskoriste za stvaranje otoka niskih plaća u sektoru u kojem radi previše žena i otoka za karijere žena, kojima se više ne bi nudila mogućnost razvijanja karijere u tradicionalnim energetskim sektorima. |
| --- | --- |

2)

da se energetska i digitalna tranzicija iskoriste za stvaranje otoka niskih plaća u sektoru u kojem radi previše žena i otoka za karijere žena, kojima se više ne bi nudila mogućnost razvijanja karijere u tradicionalnim energetskim sektorima.

Odbor ponovno poziva na to da se sektorski sporazumi o ravnopravnosti i sporazumi na razini poduzeća o ravnopravnosti uključe u obvezujuće ugovorno pravo.

5.   Posebne napomene

| 5.1. | Ostvarivanje potencijala pojedinca važno je pitanje i na osobnoj i na kolektivnoj razini u europskom društvu koje stari i suočava se s oštrom konkurencijom talentiranih osoba iz drugih trgovinskih sila. Muškarci i žene moraju kombinirati vrlo raznolike kompetencije u horizontalnijem energetskom kontekstu u kojem se koriste platforme i mreže. Načini upravljanja zbog toga se mijenjaju. Međutim, digitalna nepismenost i dalje je prisutna pa je potrebno uložiti napore kako bi se ona iskorijenila u cijelom EU-u. Današnji napori u tom području poduzimaju se u okviru već utvrđenih prava, stoga moraju brzo polučiti rezultate. Ženski je talent važan! |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Na kojem se području ostvariti?„Žene bi proširile bazu dostupnih kompetencija” i „raznolikost je ključan element konkurentnosti” (26). Imaju li umjetna inteligencija ili korištenje velike količine podataka spol? To je područje širom otvoreno i još nisu poznate sve njegove moguće primjene, ali je jasno da je ključno za međunarodnu konkurentnost Europe, i za žene i za muškarce. Potrebno je osposobljavati žene i poticati ih da se posvete tom sektoru, osiguravajući među djevojkama u srednjim školama i na terenu promidžbu zanimanja u energetskom sektoru. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Ženama treba dati energiju i sredstva za donošenje odluka. Poduzećima – kako malim tako i velikim – sve je više potrebna etičnost. I u tu se svrhu rado okrećemo ženama jer u okviru struktura koje se razvijaju, a koje su usmjerene na decentralizirane sustave proizvodnje energije, postoji tendencija za većom rodnom ravnopravnošću u donošenju odluka. Prepoznaje se da je motivacija žena različita od motivacije muškaraca i da meke vještine imaju svoju vrijednost za funkcioniranje poduzeća. EGSO smatra da to priznanje može biti pozitivno, ali da može biti i zamka za zadržavanje postojećeg stanja. Žene moraju biti na oprezu. U svakom slučaju, ravnopravnost je pravo i mora se očitovati u njihovim karijerama i plaćama, bez obzira na krizne situacije ili demografske probleme. |
| --- | --- |

5.3.

5.4.   Treba osnovati Europski koledž za STEM po uzoru na Europski koledž u Brugesu, ali s promjenjivim kvotama.

EGSO traži od Komisije da što prije u Bruxellesu osnuje poslijediplomski fakultet pod nazivom „Europski koledž za STEM” (27), koji bi obuhvaćao smjer energetike na kojem bi kvota za studentice na početku bila 80 %, a nakon nekoliko godina bi se nastojala uspostaviti rodna ravnoteža. Smatra da se ne bi trebalo čekati da se pojavi skupina osoba jednakog kalibra kao tim koji su činili Madriaga, Churchill, Spaak i De Gasperi, koji je osmislio Europski koledž u Brugesu, već preporučuje da se to što prije predloži Vijeću.

| 5.4.1. | Kao i u slučaju Koledža u Brugesu, države članice bile bi odgovorne za inicijalni odabir studenata i studentica, kao i za njihovo financiranje stipendijama. To ne bi trebalo spriječiti Vijeće da toj školi izvrsnosti dodijeli operativni proračun. Studiji na tom koledžu trebali bi biti gotovo isključivo usmjereni na znanje i iskustvo specifične za aktivnosti u području STEM-a, uz primijenjene studije i multidisciplinarne programe, od kojih bi jedan bio posvećen energiji.
  Taj bi vodeći koledž projicirao sliku europske izvrsnosti u zanimanjima u energetskom sektoru u kojima spol ne bi igrao nikakvu ulogu i pružio bi europsku dodanu vrijednost svim nacionalnim visokim školama pa bi tako mogao biti pozitivan primjer i pokretač feminizacije tih zanimanja i imati važnu ulogu u prikupljanju svih vrsta talenata. |
| --- | --- |

5.4.1.

Taj bi vodeći koledž projicirao sliku europske izvrsnosti u zanimanjima u energetskom sektoru u kojima spol ne bi igrao nikakvu ulogu i pružio bi europsku dodanu vrijednost svim nacionalnim visokim školama pa bi tako mogao biti pozitivan primjer i pokretač feminizacije tih zanimanja i imati važnu ulogu u prikupljanju svih vrsta talenata.

| 5.4.2. | Kao i Europski koledž, koji ima jedno sjedište u Brugesu, a jedno u Natolinu (Poljska), Europski koledž za STEM trebao bi imati nekoliko sjedišta u Europskoj uniji koja bi bila u mreži s već postojećim strukturama na europskoj razini, kao što su znanstveni klasteri i nevladina organizacija Euro-CASE (28), koja okuplja nacionalne obrazovne ustanove za inženjerstvo, primijenjenu znanost i tehnologiju iz 21 europske zemlje ili Europski institut za inovacije i tehnologiju (EIT-InnoEnergy) (29), koji je dio programa Obzor 2020. i koji je posvećen promicanju inovacija, poduzetništva i obrazovanja u području energetske tranzicije i obnovljive energije i okuplja akademsku zajednicu, poduzetnike i istraživačke centre (30) duž cijelog lanca vrijednosti. |
| --- | --- |

5.4.2.

| 5.4.3. | U suradnji s Portalom otvorenih podataka EU-a (31), na kojem su podaci besplatni i mogu se ponovno koristiti, EU bi raspolagao snažnim i poželjnim alatom koji bi okupljao žene i muškarce i osiguravao poveznicu s industrijom i istraživačkim centrima. Sve izvrsne škole prednost su za regije u kojima se nalaze, a europska dodana vrijednost donosi još veći prestiž. |
| --- | --- |

5.4.3.

5.5.   Uspostava „timova za energetiku u Europi”

Već postoje udruge (32) koje aktivno rade na promjeni načina razmišljanja mladih žena kako bi se one same usmjerile prema zanimanjima u energetskom sektoru. Žene na visokim položajima u tom sektoru sastaju se i organiziraju aktivnosti među učenicama i studenticama kako bi im predstavile svoja zanimanja i druge mogućnosti za rad u energetskom sektoru. U Poljskoj je program pod nazivom „Djevojke u tehničkim školama” (33) imao vrlo dobre rezultate. Cilj je bio potaknuti djevojke da se upisuju u tehničke srednje škole i stati na kraj stereotipima uz pomoć različitih aktivnosti, među kojima su posebno važni bili dani otvorenih vrata u tim školama. EGSO smatra da je izuzetno bitno sistematizirati taj pristup izravnom razmjenom na europskoj razini s pomoću „timova za energetiku u Europi”. Prilikom uvođenja eura u svim državama članicama timovi volontera, pod odgovornošću lokalnih ureda Komisije, razgovarali su s građanima da im objasne promjene do kojih će dovesti uvođenje jedinstvene valute.

| 5.5.1. | Na sličan način „timovi za energetiku u Europi” mogli bi komunicirati s učenicama i studenticama kako bi im objasnili kako funkcioniraju istraživanja, tehnologija, opskrba, transeuropske mreže, određivanje cijena, regulatorni sustavi, energetska tržišta i koje bi mjesto one u tome mogle naći. |
| --- | --- |

5.5.1.

| 5.5.2. | Ti bi timovi – čiji bi zadatak bio učenicama i studenticama otkriti zanimanja inženjera/inženjerki i tehničara/tehničarki i potaknuti ih da odaberu ta zanimanja – trebali uključivati žene koje bi bile pozitivan primjer koji pokazuje da su ta zanimanja (koja se smatra više „muškima”) dostupna djevojkama. |
| --- | --- |

5.5.2.

| 5.5.3. | Na profesionalnoj razini ti bi timovi mogli razmjenjivati dobre prakse te promicati veze i razmjene s drugim mrežama i udrugama u EU-u. Treba uključiti i muškarce koji mogu djelovati kao mentori. Međutim, u ovom kontekstu žene imaju veći utjecaj kao pozitivan primjer. Mogla bi se uspostaviti europska mreža žena, koja bi bila dio europskog projekta, koji bi primao financijska sredstva, i koja bi djelovala kao posrednik u odnosu na europski koledž za STEM. |
| --- | --- |

5.5.3.

| 5.6. | Na razini europskih institucija i tijela potrebno je ojačati postojeći razvoj povećanjem sudjelovanja žena kako bi se postigla njihova jednaka zastupljenost među energetskim regulatorima (34). |
| --- | --- |

5.6.

Bruxelles, 18. rujna 2020.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  https://beijing20.unwomen.org/en/about

1

(2)  Women, Gender Equality and the Energy Transition in the EU (Žene, rodna ravnopravnost i energetska tranzicija u EU-u), studija koju je naručio Odbor FEMM (svibanj 2019.) https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2019/608867/IPOL_STU(2019)608867_EN.pdf.

2

Women, Gender Equality and the Energy Transition in the EU

(3)  COM(2020) 152 final, 5.3.2020., „Unija ravnopravnosti: Strategija za rodnu ravnopravnost 2020. – 2025.”

3

(4)  Europski institut za ravnopravnost spolova (EIGE), Vilnius, Gender and Energy (Rodna pitanja i energija).

4

Gender and Energy

(5)  Državni zavod za statistiku, energetski sektor (osim naftne industrije). https://www.dzs.hr/Hrv_Eng/publication/2019/09-02-01_12_2019.htm.

5

(6)  UN-ovi ciljevi održivog razvoja br. 5, 7 i 8; Joy Clancy, Sveučilište Twente, Give women a chance: engendering the energy supply chain (Dajmo ženama šansu: uvođenje rodne ravnopravnosti u lanac opskrbe energijom).

6

Give women a chance: engendering the energy supply chain

(7)  EIGE, Indeks rodne ravnopravnosti.

7

(8)  SL C 341, 21.11.2013., str. 21.

8

(9)  Mišljenje EGSO-a TEN/707, vidjeti str. 93. u ovom Službenom listu.

9

(10)  Vidjeti informativno izvješće EGSO-a „Evaluacija europske energetske unije: socijalna i društvena dimenzija energetske tranzicije”, izvjestitelj: Christophe Quarez, srpanj 2020.

10

(11)  http://www.unido.org/fileadmin/user_media_upgrade/What_we_do/Topics/Women_and_Youth/Guide_on_Gender_Mainstreaming_ ECC.pdf.

11

(12)  Vidjeti str. 10. (2016.) na Platformi za rodnu ravnopravnost > Područja politika > Energija http://eurogender.eige.europa.eu.

12

(13)  http://www.yellowwindow.be/genderinresearch/down-loads/YW2009_GenderToolKit_field4_Energy_001.pdf

13

(14)  https://www.edfpulseandyou.fr/autres-themes/industrie-feminin/

14

(15)  #EnEnergiaNoSinMujeres, manifest koji je u Španjolskoj potpisalo 57 udruga.

15

(16)  Vidjeti studiju Chancengleichheit zwischen Frauen and Männern in der Energiebranche (Jednake šanse za žene i muškarce u energetskom sektoru), koju je Austrijska udruga za okoliš i tehnologiju (ÖGUT) izradila za austrijsko Savezno ministarstvo poljoprivrede, šumarstva, okoliša i gospodarenja vodama, listopad 2016.

16

Chancengleichheit zwischen Frauen and Männern in der Energiebranche

(17)  Navedeno na Svjetskom naftnom kongresu održanom 2017. u Istanbulu prema informacijama društva za savjetovanje Boston consulting group (BCG).

17

(18)  https://www.iaea.org/newscenter/news/women-in-the-nuclear-field-share-their-stories-at-international-womens-day-event

18

(19)  IEG: Industries Électriques et Gazières, strukovni ogranak elektroenergetskih i plinskih poduzeća.

19

(20)  Inicijativa „Steel women”.

20

(21)  https://www.cigre.org/GB/community/women-in-engineering

21

(22)  https://www.ilo.org/global/topics/equality-and-discrimination/epic/lang--en/index.htm; SL C 110, 22.3.2019., str. 26.; SL C 262, 25.7.2018., str. 101.

22

(23)  https://sgeieg.fr/actualites/accord-relatif-a-egalite-professionnelle-entre-les-femmes-et-les-hommes-2019-2023

23

(24)  https://escholarship.org/

24

(25)  Ovaj odlomak napisan usred krize izazvane koronavirusom možda nakon krize više neće biti relevantan.

25

(26)  Cercle InterElles.

26

(27)  Znanost, tehnologija, inženjerstvo i matematika. Vidjeti Energy, a networked Europe (Energija, umrežena Europa), Michel Derdevet, docent na sveučilištu Sciences po (IEP) u Parizu.

27

Energy, a networked Europe

(28)  Euro-CASE, Europsko vijeće za primijenjene znanosti, tehnologije i inženjerstvo www.euro-case.org; https://www.euro-case.org/about-us/mission-and-governance/.

28

(29)  EIT-InnoENergy, innoenergy.com.

29

(30)  Vidjeti Energy, a networked Europe (Energija, umrežena Europa), Michael Derdevet, docent na sveučilištu Sciences po (IEP) u Parizu, glavni tajnik (2013. – 2019.) i član upravnog odbora poduzeća ENEDIS.

30

Energy, a networked Europe

(31)  data.europa.eu: Portal otvorenih podataka Europske unije.

31

(32)  Mreža Énergies de femmes društva EDF; women4energy.eu (innoenergy/EIT, koji vodi Steinbeis 2i GmbH); ellesbougent.com; http://www.interelles.com/colloques-interelles/actes-complets-du-colloque-2019: konferencija pod nazivom L’IA a-t-elle un sexe? (Ima li umjetna inteligencija spol?).

32

Énergies de femmes

L’IA a-t-elle un sexe?

(33)  Program je započeo 2007. Postotak djevojaka u tehničkim školama povećao se s 30,6 % na 36 %. http://www.dziewczynynapolitechniki.pl/pdfy/raport-kobiety-na-politechnikach2019.pdf.

33

(34)  Mišljenje EGSO-a „Strategija za rodnu ravnopravnost” (SOC/633), izvjestiteljica: Giulia Barbucci, suizvjestiteljica: Indrė Vareikyté, srpanj 2020. (SL C 364, 28.10.2020., str. 77.).

34

---

| 11.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 429/85 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 429/85

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Između transeuropske supermreže i lokalnih energetskih otoka – Prava kombinacija decentraliziranih rješenja i centraliziranih struktura za gospodarski, socijalno i ekološki održivu energetsku tranziciju”

(samoinicijativno mišljenje)

(2020/C 429/12)

| Izvjestitelj: | Lutz RIBBE |
| --- | --- |
| Suizvjestitelj: | Thomas KATTNIG |

Izvjestitelj:

Lutz RIBBE

Suizvjestitelj:

Thomas KATTNIG

| Odluka Plenarne skupštine: | 20.2.2020. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | pravilo 32. stavak 2. Poslovnika |
| | (samoinicijativno mišljenje) |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za promet, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 3.9.2020. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 18.9.2020. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 254 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 216/2/2 |

Odluka Plenarne skupštine:

20.2.2020.

Pravni temelj:

pravilo 32. stavak 2. Poslovnika

(samoinicijativno mišljenje)

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za promet, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

3.9.2020.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

18.9.2020.

Plenarno zasjedanje br.:

254

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

216/2/2

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Na pitanje koliko će budući energetski sustav EU-a biti centraliziran ili decentraliziran politika još nije dala odgovor. Ni Komisija ni države članice nisu se u tom pogledu izjasnile. Jasno je samo da je tek pojava obnovljivih energija uopće omogućila decentralizirane strukture. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) u mnogim je mišljenjima naglasio koliko je bitno prepoznati da energetska tranzicija nije samo tehnološko pitanje, već i ozbiljan socijalni i politički izazov. Treba zajamčiti sudjelovanje radnika, sindikata i potrošača u toj energetskoj tranziciji, koje obećavaju tvorci politika, te EGSO odlučno poziva da se to i učini. Međutim, i u tom pogledu Komisija i države članice više pitanja ostavljaju otvorenima nego što na njih daju odgovor. Štoviše, postojećim inicijativama energetske politike spriječit će se široko sudjelovanje građana, umjesto da ga se potakne. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO je uvjeren da će budući europski energetski sustav sadržavati i centralizirane i decentralizirane elemente. Međutim, to ne smije dovesti do voluntarizma. Potrebna je jasna ciljna vizija o tome treba li prvenstveno težiti decentralizaciji ili centralizaciji. To je stoga što je za energetsku tranziciju u Europi prvenstveno potrebna sigurnost ulaganja, kako za javne tako i za privatne aktere. To se može postići samo jasnim temeljnim odlukama. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | U decentraliziranom energetskom sustavu nastaju slični troškovi kao u centraliziranom. Međutim, oni nastaju za različite komponente sustava: u centraliziranom sustavu odnose se pretežito na velika postrojenja i prijenosne sustave, dok ih u decentraliziranom sustavu, osim malih postrojenja za proizvodnju energije, uzrokuju prije svega opcije fleksibilnosti, koje su također u rukama potrošača. Osim toga, veću ulogu imaju distribucijske mreže, pogotovo inteligentne mreže, koje su preduvjet za pametna tržišta, a time i za to da pojedinačni akteri ponašanje prilagode sustavu. Taj tehnološki razvoj omogućuje veću autonomiju i samoregulaciju decentraliziranih mrežnih jedinica. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | S time su povezane razlike u raspodjeli stvaranja vrijednosti, pa time i različite gospodarske i socijalne posljedice. U centraliziranom sustavu stvaranje vrijednosti obično je koncentrirano na mali broj sudionika. U decentraliziranom sustavu potrošači mogu sudjelovati u stvaranju vrijednosti kao aktivni kupci, građanske energetske zajednice, poljoprivrednici, MSP-ovi i komunalna poduzeća. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Stoga pitanje kako će se usmjeriti novi energetski sustav nije samo tehničko, nego prije svega političko pitanje: u „pravednoj i poštenoj tranziciji” riječ je o tome tko će moći (i tko bi trebao) imati koju ulogu, a time, konkretnije, i o pitanju tko će u budućnosti moći i smjeti zarađivati novac na energiji, pa stoga i o tome tko će moći ekonomski sudjelovati u energetskoj tranziciji. To će pitanje također odrediti u kojoj će mjeri energetska tranzicija potaknuti inovacije. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Važne naznake o smjeru kojim bi zapravo trebao krenuti taj razvoj navedene su u paketu za čistu energiju. On se bavi energetskom unijom čiji je cilj (među ostalim) smanjenje uvoza energije i „s građanima u središtu interesa, u kojoj građani preuzimaju odgovornost za energetsku tranziciju, upotrebljavaju nove tehnologije namijenjene za smanjivanje njihovih računa i aktivno sudjeluju na tržištu [...] [te postaju] aktivni proizvođači i sudionici na tržištu.”. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EGSO, pak, smatra da su Komisija i skoro sve države članice u zadnjih pet godina propustile uistinu razjasniti buduće strukture i podjelu zadaća. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | I Vijeće je dosad malo pridonijelo tome da se energetsku politiku dovoljno razjasni. U tom kontekstu EGSO izražava žaljenje zbog toga što njemačko predsjedništvo Vijeća jednostrano polaže nade u tehnologije (kao što su vjetroelektrane na moru ili vodik iz obnovljivih energija), dok se u potpunosti zanemaruju s time povezana važna strukturna pitanja. EGSO želi jasno naglasiti da treba uzeti u obzir posljedice takvih tehnoloških preferenci: koncentraciju na mali broj sudionika i golema ulaganja u prijenosne kapacitete, dakle u prirodne monopole. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Za potpuno sudjelovanje novih aktera na tržištu preduvjet je to da imaju pristup svim relevantnim tržištima električne energije, osobito tržištima fleksibilnosti. To nije slučaj gotovo ni u jednoj državi članici. Stoga se države članice hitno pozivaju da prilagode svoje regulatorne okvire kako bi osnovne ideje paketa za čistu energiju došle do punog izražaja i da bi se osigurale jednake mogućnosti. Tada će i regionalna tržišta moći zahvaljujući digitalizaciji ostvarivati visokoučinkovita rješenja i, ako se pametno povežu, pridonositi stabilnoj i otpornoj sigurnosti opskrbe. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Što se tiče gospodarskih i socijalnih posljedica, EGSO ponavlja svoje stajalište da decentralizirani energetski sustavi mogu pružiti važne poticaje regionalnom razvoju i otvaranju novih, kvalitetnih i kvalificiranih radnih mjesta u regijama (1). |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Iako tvorci politika djelomično rješavaju problem ranjivih potrošača i energetskog siromaštva, ne utvrđuju se moguća rješenja niti se problem povezuje s budućim oblikovanjem energetskog sustava. Nadalje, EGSO poziva Komisiju da u cilju boljeg evidentiranja energetskog siromaštva predloži uvođenje zajedničkih kriterija za njegovu definiciju i zajedničkih pokazatelja na europskoj razini. Države članice moraju razviti više statističkih alata koji bi omogućili da se djelotvornije utvrde siromašna kućanstva. Istodobno se valja pobrinuti za to da kućanstva s niskim prihodima imaju mogućnost provesti mjere energetske učinkovitosti kako bi smanjila svoju potrošnju energije. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Postavlja se temeljno pitanje ne bi li ta kritična infrastruktura tj. elektroenergetska mreža kao prirodni monopol i radi održive sigurnosti opskrbe morala pripadati javnomu sektoru, osobito s obzirom na to da je uspostavljena i proširena s pomoću ogromnih javnih sredstava. To bi pitanje trebalo dodatno pojasniti u posebnom mišljenju EGSO-a. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | U okviru plana za oporavak i VFO-a za razdoblje 2021. – 2028. sada se u energetsku infrastrukturu i tehnologiju ulažu stotine milijardi eura. Nužno je osigurati da se ta ulaganja doista koriste u cilju ostvarivanja energetske tranzicije koja je usmjerena na građane, a ne na one koji su uključeni u fosilni energetski sustav. EGSO poziva Komisiju, Vijeće i Europski parlament da se što prije uključe u opsežan i strukturiran dijalog s civilnim društvom i lokalnim i regionalnim vlastima kako bi se razjasnila pitanja postavljena u ovom samoinicijativnom mišljenju. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Kontekst predmetnog samoinicijativnog mišljenja

| 2.1. | Europa se nalazi usred teškog procesa transformacije prema klimatskoj neutralnosti, koja bi se trebala ostvariti u 2050. Za to je potrebna velika preobrazba energetskog sustava. To će, među ostalim, uključivati temeljite tehnološke promjene, ali i strukturnu problematiku u proizvodnji, trgovini i stavljanju na tržište te procese društvenopolitičkih promjena. Međutim, točan karakter i doseg tih promjena još nisu konačno razjašnjeni. Bitno je prepoznati da energetska tranzicija nije samo tehnološko pitanje nego i ozbiljan socijalni izazov. Potrebno je osigurati sudjelovanje radnika i sindikata te potrošača u toj energetskoj tranziciji. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Zadnjih je godina Komisija izdala mnogo političkih memoranduma i donijela mnogo novih pravila. EGSO je sve pojedinačno komentirao te u većini slučajeva pozdravio i podržao. Međutim, istovremeno je kritizirao činjenicu da su mnoge od tih izjava nedovoljno određene i konkretne. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Jasno je da je raspravu o pitanju centraliziranih ili decentraliziranih struktura u energetskom sektoru uopće omogućila pojava obnovljivih energija. Obnovljive energije (solarna energija, energija vjetra i energija iz biomase) decentralizirane su i široko dostupne te zahtijevaju relativno niska ulaganja, dok nuklearne elektrane ili elektrane na ugljen čine velike centralizirane strukture. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Nije jasno kako valja postupati s obnovljivim energijama. Osobito je nejasno namjerava li Komisija integrirati obnovljive energije u postojeći sustav ili preobraziti tržište. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EGSO je ukazao na to da smatra kako se ne radi prvenstveno o „integraciji” obnovljivih energija u postojeći sustav opskrbe energijom te da pod „temeljitom promjenom” podrazumijeva mnogo više od pukog udruživanja nacionalnih sustava u europsku mrežu i značajnog povećanja udjela obnovljivih energija; to znači i da će sadašnji, konvencionalni izvori energije (uključujući prirodni plin) imati tek prijelaznu ulogu. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Potpuno novi energetski sustav zahtijeva mnogo širu lepezu sudionika. Nadalje, distribucijske mreže dobivaju sve više važnosti i u svakom se slučaju moraju preobraziti u „pametne mreže”: informacije o aktualno relevantnom stanju mreže moraju sudionicima na tržištu biti dostupne u pouzdanom, jasno razumljivom i vremenski (a po potrebi i mjesno) vrlo preciznom obliku. U toj viziji pametne mreže čine preduvjet za pametna tržišta koja pružaju učinkovite poticaje za ponašanje prilagođeno sustavu. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | U paketu mjera za energetsku uniju Komisija govori o novoj ulozi dosadašnjeg „pasivnog” potrošača: „Što je najvažnije, naša je vizija energetska unija s građanima u središtu interesa, u kojoj građani preuzimaju odgovornost za energetsku tranziciju, upotrebljavaju nove tehnologije namijenjene za smanjivanje njihovih računa i aktivno sudjeluju na tržištu te u kojoj su osjetljive skupine potrošača zaštićene (2).” |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Međutim, još nije pojašnjeno pitanje što to konkretno znači. Razlog je tomu i činjenica da se ne pravi razlika između industrijskih i komercijalnih potrošača s jedne strane i privatnih kućanstava s druge strane, a u slučaju ovih potonjih ni između socijalno, pa stoga ni između tehnički bolje situiranih privatnih potrošača i tehnički slabije opremljenih kućanstava. Barem se može zaključiti da u budućnosti potrošači više ne bi smjeli biti samo primatelji energije (koji je plaćaju). Trebalo bi im omogućiti ne samo jednostavniju promjenu dobavljača i/ili fleksibilniji odgovor na tržišne signale nego i pristup svim relevantnim tržištima električne energije. Stvoreni su koncepti kao što su aktivni kupac, potrošač vlastite energije, energetska zajednica građana i zajednica obnovljive energije te su tim novim akterima dodijeljena određena prava, a da se ne može razaznati u kojem bi obliku oni stvarno trebali sudjelovati na tržištu, tj. koliko bi tržište trebalo postati doista otvorenim i liberalnim te kako postupati s onim potrošačima koji nemaju financijskih ili pravnih sredstava za sudjelovanje u njemu (vidjeti točku 5.6). |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Također se ukazuje na problem ranjivih potrošača i energetskog siromaštva, ali se ne pokazuju nikakva stvarno moguća rješenja. Nadalje, EGSO poziva Komisiju da, kao prvi korak prema boljemu evidentiranju energetskog siromaštva, predloži uvođenje zajedničkih kriterija za njegovu definiciju i zajedničkih pokazatelja na europskoj razini. Kako bi se ta definicija prilagodila različitim nacionalnim okolnostima, države članice morale bi razviti više statističkih instrumenata koji omogućuju učinkovito usmjeravanje na siromašna kućanstva. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Dakle, EGSO smatra da je Komisija u zadnjih pet godina pružila tek vrlo malo jasnoće u pogledu buduće strukture i podjele zadaća. Najvažnije je, međutim, to da su i države članice pokazale tek vrlo malo spremnosti ili čak potpunu nespremnost za prilagodbu svojih regulatornih okvira. U mnogim državama članicama potrošači, jednako kao i mala poduzeća i građanske energetske zajednice, još uvijek nemaju pristup tržištima električne energije. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Međutim, budući da je nova Komisija u okviru zelenog plana stavila „klimatsku neutralnost” na vrh dnevnog reda i da će se planom oporavka stotine milijardi eura uložiti u ponovnu izgradnju gospodarstva i u stvaranje i očuvanje kvalitetnih radnih mjesta u Europi, EGSO smatra apsolutno neophodnim da se u kratkom roku (!) u širokom društvenom i političkom diskursu pojasni pitanje koliko je „centraliziranih struktura” nužno te koliko se decentraliziranih struktura u danom slučaju čini mogućim i razumnim. Predmetnim samoinicijativnim mišljenjem nastoji se potaknuti ta rasprava. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Iz krize izazvane bolešću COVID-19 može se naučiti da je nužno dovoljno brzo djelovati prije pojave eskalacije. Komisija procjenjuje da su samo za ostvarivanje trenutačno važećih klimatskih i energetskih ciljeva do 2030. potrebna dodatna ulaganja u iznosu do čak 260 milijardi EUR godišnje. To neće biti moguće provesti bez socijalno pravednih rješenja i bez ogromnog povećanja javnih ulaganja u razvoj obnovljivih energija, spremnike energije, toplinsku sanaciju, javni prijevoz, istraživanje i razvoj itd. U takvoj situaciji kriza izazvana bolešću COVID-19 pokazuje nove putove. Privremeno stavljanje izvan snage europskih pravila o dugu i deficitu mora vrijediti i za svladavanje klimatske krize. Međutim, sredstva se moraju koristiti tako da se postigne cilj stavljanja građana u središte energetske tranzicije, čime se potiče i regionalno gospodarstvo. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Kako bi se izbjegla pogrešna i promašena ulaganja, potrebno je otkloniti postojeće nejasnoće i proturječnosti u pogledu ključnih struktura novog energetskog sustava, tržišnih struktura, tržišnih uloga i tržišnih pravila i prije svega što prije zaustaviti socijalne posljedice po radnike i potrošače. Pritom ključnu ulogu ima pravedna raspodjela tereta ulaganja, a isto vrijedi i za pravednu raspodjelu moguće dobiti. |
| --- | --- |

2.13.

3.   Važnost jasnog opredjeljenja za decentralizaciju ili protiv nje radi sigurnosti ulaganja

| 3.1. | Novi energetski sustav vjerojatno će imati i centralizirane i decentralizirane elemente, i to ne samo zato što kategorizacija pojedinog elemenata u centralizirani ili decentralizirani nije uvijek jasna. Tako je, primjerice, nejasno može li se kopnena vjetroelektrana s instaliranom snagom većom od 30 megavata i dalje smatrati„decentraliziranom”. Ipak, za učinkovito oblikovanje transformacije energetskog sustava od velike je važnosti pitanje treba li novi energetski sustav oblikovati pretežito prema načelima decentralizacije ili načelima centralizacije. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Naime, o pitanju iznesenom u točki 3.1. ovisi prioritizacija i provedba različitih ulagačkih odluka javnih tijela te privatnih financijera i ulagača. Rizik od „propalih ulaganja” može se izbjeći samo ako tvorci politika pravodobno i jasno donesu načelnu odluku o tome bi li energetska tranzicija trebala biti prvenstveno centralizirana ili decentralizirana. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Temeljna misao postojećeg centraliziranog energetskog sustava glasi da ne bi smjelo nastajati zagušenje u prijenosu električne energije i da bi svi sudionici na tržištu morali biti u stanju djelovati kao da je moguć neograničen prijenos unutar sustava. Time prijenosni sustavi dobivaju ključnu ulogu za energetski sustav. Osim ideje o europskoj „bakrenoj pločici”, tj. paneuropskoj elektroenergetskoj mreži bez fizičkih ograničenja, postoji i predodžba o povezivanju europskog međusobno povezanog sustava s južnoazijskim i istočnoazijskim mrežama. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Postavlja se temeljno pitanje ne bi li ta kritična infrastruktura tj. elektroenergetska mreža kao prirodni monopol i radi održive sigurnosti opskrbe morala pripadati javnomu sektoru, osobito s obzirom na to da je uspostavljena i proširena s pomoću ogromnih javnih sredstava. To bi pitanje trebalo dodatno pojasniti u posebnom mišljenju EGSO-a. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Iz toga slijedi da u centraliziranom sustavu ni mjesto proizvodnje ni mjesto opcija fleksibilnosti ne bi smjeli biti relevantni za stvarna zbivanja na tržištu. Ni mjesto proizvodnje ni mjesto potrošnje ne bi ni u kojem slučaju smjeli proizlaziti iz prijenosne infrastrukture. Naprotiv, prijenosna infrastruktura slijedi strukturu i mjesta proizvodnje i potrošnje. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | S druge strane, decentralizirani energetski sustav podrazumijeva takav sustav u kojem se proizvodnja (i skladištenje) električne energije koja se koristi za električne, toplinske i mobilne primjene nalazi što bliže mjestu potrošnje; obnovljivi izvori energije to omogućuju. Iz toga slijedi takvomu sustavu svojstveni krajnje minimalizirani prijenos električne energije, pa time i smanjenje gubitaka u prijenosu. Nestabilnost u proizvodnji električne energije iz obnovljivih izvora stavlja elektroenergetske mreže pred nove izazove. Tako distribucijske mreže uslijed decentralizacije dobivaju sve važniju ulogu u održavanju stabilnosti i sigurnosti opskrbe. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | U decentraliziranom sustavu zagušenje mrežne infrastrukture načelno se ne smatra problemom čije je otklanjanje prioritetno. Naprotiv, decentralizirani sustav oslanja se na lokalne opcije fleksibilnosti kojima se pridonosi izravnoj kompenzaciji fluktuacija u proizvodnji. Te opcije fleksibilnosti obuhvaćaju ne samo spremnike energije i pomicanje opterećenja s vremena visoke na vremena niske potrošnje nego i proizvodnju toplinske iz električne energije i e-mobilnost. Povezivanje sektorâ ima mnogo veću ulogu u decentraliziranom nego u centraliziranom sustavu. Osim toga, takozvana tržišta fleksibilnosti imat će mnogo važniju ulogu nego u centraliziranom elektroenergetskom sustavu. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | U decentraliziranom energetskom sustavu je neovisnost od mrežne infrastrukture veća, što prema studijama dovodi i do veće otpornosti na napade izvana, primjerice na kiberkriminalitet, barem ondje gdje se postigne samodostatnost energetskog otoka. Stoga povećana ulaganja u distribucijske mreže osiguravaju stabilnu opskrbu i veću otpornost na kiberkriminalitet. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Dakle, europskim energetskim politikama mora se odgovoriti na sljedeća pitanja:






  — | Bi li ulagači trebali pretpostaviti da će novi energetski sustav biti strukturiran od baze prema vrhu? To znači da bi se lokalni viškovi i manjkovi električne energije kompenzirali prvenstveno lokalnim opcijama fleksibilnosti. Samo kada to iz ekonomskih ili tehničkih razloga ne bi bilo moguće, električna energija prenosila bi se i na veće udaljenosti. |
| --- | --- | --- |

3.9.

—

Bi li ulagači trebali pretpostaviti da će novi energetski sustav biti strukturiran od baze prema vrhu? To znači da bi se lokalni viškovi i manjkovi električne energije kompenzirali prvenstveno lokalnim opcijama fleksibilnosti. Samo kada to iz ekonomskih ili tehničkih razloga ne bi bilo moguće, električna energija prenosila bi se i na veće udaljenosti.

| — | Ili bi ulagači trebali pretpostaviti strukturu od vrha prema bazi? To znači da je razvoj prijenosnih sustava prioritet. U tom modelu morao bi biti omogućen prijenos gotovo svakog kilovatsata. Dakle, ako se fluktuacije uopće budu morale kompenzirati, mjesto opcija fleksibilnost bilo bi zadano mrežnom infrastrukturom. To u biti znači nastavak postojećih politika izgradnje mreže uz istovremenu zamjenu fosilnih i nuklearnih elektrana što većim alternativnim proizvodnim parkovima (primjeri: DESERTEC, vjetroelektrane na moru, vrlo velike kopnene vjetroelektrane). |
| --- | --- |

—

Ili bi ulagači trebali pretpostaviti strukturu od vrha prema bazi? To znači da je razvoj prijenosnih sustava prioritet. U tom modelu morao bi biti omogućen prijenos gotovo svakog kilovatsata. Dakle, ako se fluktuacije uopće budu morale kompenzirati, mjesto opcija fleksibilnost bilo bi zadano mrežnom infrastrukturom. To u biti znači nastavak postojećih politika izgradnje mreže uz istovremenu zamjenu fosilnih i nuklearnih elektrana što većim alternativnim proizvodnim parkovima (primjeri: DESERTEC, vjetroelektrane na moru, vrlo velike kopnene vjetroelektrane).

Pojašnjenje tih pitanja hitno je potrebno jer su u oba pristupa potrebna golema ulaganja, ali u različitim područjima: u centraliziranom sustavu novac je prvenstveno usmjeren u prijenosne sustave, a u decentraliziranom sustavu u manje, razdijeljene opcije fleksibilnosti.

| 3.10. | Pitanja navedena u točki 3.9. implicitno se odnose na strukturu i koncept novog energetskog tržišta. To je prepoznato i u Uredbi (EU) 2019/943 Europskog parlamenta i Vijeća (3) o unutarnjem tržištu električne energije. Međutim, u njoj se ne donosi odluka o tome, nego se to prepušta državama članicama.
  Vrlo je upitno je li to dovoljno za ostvarenje europske energetske tranzicije. Naime, u mnogim državama članicama pravni okvir trenutačno ne odgovara u potpunosti ciljevima na kojima se temelji paket za čistu energiju. |
| --- | --- |

3.10.

Vrlo je upitno je li to dovoljno za ostvarenje europske energetske tranzicije. Naime, u mnogim državama članicama pravni okvir trenutačno ne odgovara u potpunosti ciljevima na kojima se temelji paket za čistu energiju.

| 3.11. | Iza pitanja navedenih u točki 3.9. krije se vrlo političko pitanje: riječ je o tome tko će u novom energetskom sustavu u budućnosti moći i smjeti zarađivati novac, pa stoga i o tome tko će moći ekonomski sudjelovati u energetskoj tranziciji. Primjerice, njemačko predsjedništvo Vijećem jednostrano polaže nade u tehnologije (vjetroelektrane na moru i vodik iz obnovljivih energija). Ne uzima se u obzir da će te tehnologije dovesti do tržišne koncentracije proizvođača na mali broj sudionika i iziskivati golema ulaganja u prijenosne kapacitete, dakle u prirodne monopole, a možda i očuvati ili čak pojačati energetsku ovisnost Europe. S druge strane, pitanje kako staviti građane u središte energetske politike nije na dnevnom redu. |
| --- | --- |

3.11.

4.   Kriteriji odlučivanja za (de)centralizaciju ili protiv nje

| 4.1. | Izjava iz točke 3.10 ključna je za društvenopolitičko odlučivanje. Međutim, ona se u političkoj raspravi ne tematizira otvoreno i iskreno, nego uvijek pada u drugi plan iza navodno „racionalnih” argumenata: |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | energetska tranzicija zahtijeva od velikih poduzeća za opskrbu energijom da promijene svoj poslovni model. Međutim, očito je mnogim velikim poduzećima za opskrbu energijom lakše da svoje stare (centralne) velike elektrane zamijene takvim postrojenjima za proizvodnju obnovljivih energija koja su također projektirana kao centralna i katkad dimenzionirana na tek neznatno manju snagu. U tom bi se slučaju mogle zadržati i s njima povezane distribucijske strukture. S druge strane, decentralizacija bi uzrokovala mnogobrojne radikalne izmjene, tako da bi se velika poduzeća za opskrbu energijom, za razliku od malih i srednjih poduzeća za opskrbu energijom te komunalnih poduzeća, našla u znatno težoj situaciji. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Slično vrijedi i za operatore prijenosnih sustava: nemaju interesa da diljem Europe prenose manje količine električne energije jer, naposljetku, žive od prijenosa električne energije. |
| --- | --- |

4.1.2.

Troškovna argumentacija

| 4.2. | Kako postići najvišu moguću razinu sigurnosti opskrbe uz najniže troškove, s pravom se smatra ključnim kriterijem. Na uvjerljiv način može se zaključiti i pokazati u modelima da su troškovi prijenosa viši u centraliziranom nego u decentraliziranom sustavu. S druge strane, troškovi za proizvodnju i skladištenje energije, pomicanje opterećenja te redispečiranja niži su u centraliziranom nego u decentraliziranom sustavu. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | U nizu studija međusobno su uspoređivane te razlike u troškovima. Međutim, one ne daju jasne rezultate jer razlike između troškovnih koristi u decentraliziranom i centraliziranom sustavu nisu posebno velike te u pojedinostima znatno ovise o temeljnim pretpostavkama. Valja podsjetiti na to da je Zajednički istraživački centar EU-a već 2016. utvrdio kako bi se oko 80 % Europljana moglo jeftinije opskrbljivati električnom energijom dobivenom iz vlastitih fotonaponskih sustava nego električnom energijom isporučenom iz mreže; a odonda su cijene fotonaponskih sustava i dalje znatno padale! |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Dakle, pukim razmatranjem troškova sustava nije moguće riješiti načelno pitanje bi li ulaganja trebalo prioritetno usmjeriti u projekte centraliziranog ili u projekte decentraliziranog energetskog sustava te koje bi se odgovarajuće smjernice trebale utvrditi regulatornim sustavom. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Stoga se postavlja pitanje koji bi se alternativni kriteriji, osim pukog razmatranja ušteda na troškovima, mogli upotrijebiti za načelnu odluku za prvenstveno decentralizirani ili prvenstveno centralizirani oblik novog energetskog sustava, koja je s gledišta ulagača neophodna. |
| --- | --- |

4.5.

Različita dodana vrijednost

| 4.6. | Dodana vrijednost razlikuje se strukturno: u centraliziranom sustavu ona pretežito pruža korist većim postrojenjima i prirodnim monopolima, dok u decentraliziranom sustavu pretežito odlazi manjim postrojenjima, pogotovo opcijama fleksibilnosti kakve se često upotrebljavaju u decentraliziranom sustavu, kao što su baterijski spremnici, toplinske crpke, miniblokovi za grijanje i dvosmjerno punjivi električni automobili („Vehicle-to-Grid”). Stoga će u privatnim kućanstvima vrlo često biti prisutne opcije fleksibilnosti. Usto su i postrojenja za proizvodnju električne energije često u rukama pojedinaca, poljoprivrednika, novoosnovanih MSP-ova, energetskih zadruga, općinskih i gradskih komunalnih poduzeća itd. Zato u decentraliziranom energetskom sustavu sudionici u stvaranju vrijednosti nisu isti kao u centraliziranom sustavu: aktivni potrošači u decentraliziranom sustavu imaju daleko veću ulogu. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Decentralizirani energetski sustav teško je i zamisliti bez tako širokog društvenog sudjelovanja. Stoga je decentraliziranom sustavu svojstvena aktivnija uloga potrošača, sve do uloge proizvođača-potrošača, koja ima smisla i zbog prihvatljivosti i radi jačanja regionalnog gospodarstva. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Budući da Komisija stvarno želi stvoriti energetsku uniju s građanima u središtu i doista želi da u regijama nastanu nova radna mjesta i da se energetskom tranzicijom u mnogim regijama Europe potakne gospodarstvo, mora se odlučiti za decentralizirani energetski sustav. To je važno i kako bi se prebrodila kriza uzrokovana COVID-om 19. |
| --- | --- |

4.8.

5.   Gospodarske i socijalne posljedice odabira centraliziranog ili decentraliziranog sustava

| 5.1. | U pogledu dodane vrijednosti decentralizirani sustav znači da se potrošači iz platitelja pretvaraju u aktere koji sudjeluju u stvaranju vrijednosti u energetskom sektoru, dakle zarađuju ili štede novac, zbog čega se mora otvoreno i iskreno raspravljati o pitanju postavljenom u točki 3.10, tj. tko će u budućnosti smjeti zarađivati na energiji.
  Proširenjem shvaćanja proizvodnje za vlastitu potrošnju ona se paketom za čistu energiju proširuje pojmovno i definicijski: odsad će proizvođačima-potrošačima moći postajati ne samo oni potrošači s vlastitim zemljištem i vlastitom nekretninom, nego će, primjerice, proizvodnja-potrošnja postati temom i za najmoprimce ili stanare višestambenih zgrada te za opskrbu objekata i gradskih četvrti, pa čak i poslovnih ili industrijskih parkova. Upravo u tim slučajevima neophodno je pametno umrežavanje pojedinačnih proizvodnih i skladišnih kapaciteta te pojedinačnih potrošača u okviru virtualne elektrane ili preko pametne mikromreže. Zato će se zahtjevi prema lokalnim i regionalnim operatorima distribucijskih mreža stalno povećavati. |
| --- | --- |

5.1.

Proširenjem shvaćanja proizvodnje za vlastitu potrošnju ona se paketom za čistu energiju proširuje pojmovno i definicijski: odsad će proizvođačima-potrošačima moći postajati ne samo oni potrošači s vlastitim zemljištem i vlastitom nekretninom, nego će, primjerice, proizvodnja-potrošnja postati temom i za najmoprimce ili stanare višestambenih zgrada te za opskrbu objekata i gradskih četvrti, pa čak i poslovnih ili industrijskih parkova. Upravo u tim slučajevima neophodno je pametno umrežavanje pojedinačnih proizvodnih i skladišnih kapaciteta te pojedinačnih potrošača u okviru virtualne elektrane ili preko pametne mikromreže. Zato će se zahtjevi prema lokalnim i regionalnim operatorima distribucijskih mreža stalno povećavati.

| 5.2. | Proizvođač-potrošač postat će integralnim sastavnim dijelom energetskog sustava samo ako stvarno bude imao pristup svim relevantnim tržištima električne energije. Aktivni potrošači moraju imati mogućnost da fleksibilnost koju steknu baterijskim spremnicima, upravljanjem opterećenjem, električnim automobilima, toplinskim crpkama itd. stavljaju na raspolaganje i sustavu. Za to su potrebna posebno konfigurirana tržišta, koja u većini država članica još nisu dostupna. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Energetska tranzicija koja vodi do decentraliziranog energetskog sustava često se ne naziva pukom ekološkom, nego socijalno-ekološkom transformacijom. Naime, decentraliziranom energetskom tranzicijom pružaju se važni poticaji za lokalno i regionalno gospodarstvo, radna mjesta u malim i srednjim poduzećima te jačanje kupovne moći na lokalnoj razini. Stoga je još znakovitije što mnoge države članice ustraju na onim strukturama u svojim energetskim sustavima koje sprečavaju te pozitivne učinke. Istodobno se mora voditi računa o tome da radna mjesta koja se budu otvarala pružaju kvalitetna zaposlenja s visokom razinom socijalne sigurnosti. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Kako bi takvi poticaji stvarno donosili korist svim stanovnicima pojedinih regija, a ne samo onima koji su bogati resursima, prvenstveno bi trebalo pospješivati one projekte koji će dovesti do stvaranja zajednica potrošača energije u kojima mogu sudjelovati pojedinci s malim kapitalom, prihodom ili vlasništvom (vidjeti i mišljenje EGSO-a TEN/660 (4)). Koncepti za to već postoje. Međutim, njihova provedba mora se u državama članicama promicati mnogo odlučnije nego dosad. To je vrlo hitno jer decentraliziranost ne smije dovesti do stvaranja dvoklasnog energetskog društva. Sudjelovanje može biti učinkovito sredstvo protiv energetskog siromaštva u onoj mjeri u kojoj se osobama s niskim prihodima i malim resursima omogućuje pristup zajednicama potrošača energije čak i izravnim potporama jer će se tada oni koji su dotad teško podnosili visoke troškove energije osjetno rasteretiti zahvaljujući znatno nižim troškovima obnovljivih energija. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Ranjivi potrošači i energetsko siromaštvo ozbiljan su problem koji se vjerojatno neće moći načelno riješiti ni u centraliziranom ni u decentraliziranom energetskom sustavu. Međutim, zbog postupnog smanjivanja troškova postrojenja za proizvodnju obnovljivih energija i spremnika električne energije ti će se problemi moći lakše ublažiti u decentraliziranom nego u centraliziranom sustavu. Naime, korištenje obnovljivih energija i spremnika energije u okviru rješenja za gradske četvrti mogu dovesti do trajnog smanjenja računa za energiju i oslobađanja potrošača od cjenovne ovisnosti ne samo o poduzećima za opskrbu energijom, već i o operatorima mreža. Međutim, za to su potrebne aktivne politike kojima se podupire razvoj odgovarajućih koncepata. Istodobno se valja pobrinuti za to da kućanstva s niskim prihodima imaju mogućnost provesti mjere energetske učinkovitosti kako bi smanjila svoju potrošnju energije. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Nadalje, proširene mogućnosti sudjelovanja ne smiju se iskorištavati kao izlika za zanemarivanje prava potrošača. Ta se prava moraju ojačavati i po potrebi prilagođavati novim poslovnim modelima. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Naposljetku, valja obratiti pozornost na centre potrošnje: velegradove i velike industrijske potrošače električne energije. Kako bi se mogli opskrbljivati sigurno i povoljno, treba ih zajedno s njihovim neposrednim okolnim područjima objedinjavati u energetske regije. Slično vrijedi i za energetske otoke. Energetske regije poprimat će oblik koncentričnih krugova uokolo centara potrošnje. Kako bi okolno područje ostvarilo svoj puni potencijal za korištenje obnovljivih energija, potrebni su ciljani poticaji. Njih mogu činiti, primjerice, smanjene naknade za mrežu koje se primjenjuju kada energetska regija opskrbljuje samu sebe. Pozitivna posljedica takve arhitekture sustava sastoji se u jačanju regionalnih gospodarskih struktura, što bi moglo biti važno upravo za gospodarski poredak nakon krize izazvane bolešću COVID-19. |
| --- | --- |

5.7.

6.   Energetski sustav budućnosti

| 6.1. | Novi energetski sustav više ne bi smio biti osmišljen „odozgo prema dolje” (od velikih elektrana do potrošača), nego („odozdo prema gore”) kao mreža mnogih „proizvodnih i opskrbnih otoka” električne i toplinske energije iz obnovljivih izvora (energija zgrada), u kojima iznimno važnu ulogu imaju distribucija električne i toplinske energije te upravljanje potrošnjom (uključujući skladištenje). |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Na taj se način može uspostaviti dostatna i sigurna opskrba za sve regije u Europi (5). To bi u pogledu željene nove široke lepeze sudionika značilo da pored uspostavljenih struktura (vele)prodaje nastaju i potpuno novi decentralizirani načini stavljanja na tržište i sustavi upravljanja energijom. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Zahvaljujući uzletu inovacija na području informacijskih tehnologija, u tehnici proizvodnje i pohrane energije, u distributivnom sustavu te u tehnici zgrada, nastali su brojni takvi „proizvodni i opskrbni otoci”, koji su se prije samo nekoliko godina činili nezamislivima. Pojedinci, tvrtke, udruženja (poput energetskih zadruga) ili općine (komunalna poduzeća) dosjetili su se nekolicine samoodrživih, odnosno djelomično samoodrživih rješenja, zbog kojih su u manjoj mjeri ovisni o tradicionalnim ponudama i trgovinskim tokovima. Važno je prepoznati tu paralelu između tehničkog i društvenog razvoja. Oboje pokazuje u istom smjeru, odnosno u smjeru snažnije autonomije i samoupravljajućih decentraliziranih mrežnih jedinica. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Pojačana lokalna proizvodnja i izravna komercijalizacija pozitivne su i zbog toga što se na taj način gubici u mreži mogu ograničiti. Državna agencija za mreže u Njemačkoj o toj je temi objavila sljedeće (6): „Očito je da će tranzicija sustava za opskrbu električnom energijom biti najuspješnija ako svi sudionici blisko surađuju. [...] Treba poticati pristup potrošnje što veće količine energije na mjestu proizvodnje [...] jer se u tom slučaju gubici u vodovima svode na minimum.” |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Komisija sukladno tome mora osmisliti trgovački sustav na osnovi željene energetske infrastrukture, a ne pokušavati potrebne izmjene energetske infrastrukture oblikovati na način da budu kompatibilne s aktualnim trgovačkim sustavom. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Ipak, treba voditi računa o iskustvima mnogih zemalja u kojima su neki akteri na tržištu, na primjer strateški ulagači, pažljivo odabrali najunosnije dijelove sektora tržišta proizvodnje energije kako bi ostvarili maksimalnu korist, dok su istovremeno odbili ulagati u sigurnost opskrbe, inovacije i održavanje i na taj način prenijeli te troškove na korisnike. |
| --- | --- |

6.6.

Bruxelles, 18. rujna 2020.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Vidjeti npr. SL C 367, 10.10.2018., str. 1.

1

(2)  COM(2015) 80 final, 25.2.2015., str. 2.

2

(3)  SL L 158, 14.6.2019., str. 54.

3

(4)  SL C 367, 10.10.2018., str. 1.

4

(5)  Vidjeti SL C 82, 3.3.2016., str. 13., SL C82, 3.3.2016., str. 22.

5

(6)  „Smart Grid” und „Smart Market” – Eckpunktepapier der Bundesnetzagentur zu den Aspekten des sich verändernden Energieversorgungssystems (Pametne mreže, pametna tržišta – Dokument o glavnim pitanjima njemačkog regulatornog tijela Bundesnetzagentur o aspektima promjene sustava za opskrbu električnom energijom), prosinac 2011., str. 42.

6

„Smart Grid” und „Smart Market” – Eckpunktepapier der Bundesnetzagentur zu den Aspekten des sich verändernden Energieversorgungssystems

---

| 11.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 429/93 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 429/93

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Univerzalan pristup dugoročno pristojnom, održivom i cjenovno pristupačnom stanovanju”

(samoinicijativno mišljenje)

(2020/C 429/13)

| Izvjestitelj: | Raymond HENCKS |
| --- | --- |
| Suizvjestitelj: | András EDELÉNYI |

Izvjestitelj:

Raymond HENCKS

Suizvjestitelj:

András EDELÉNYI

| Odluka Plenarne skupštine: | 20.2.2020. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | pravilo 32. stavak 2. Poslovnika |
| | (samoinicijativno mišljenje) |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za promet, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 3.9.2020. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 16.9.2020. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 554 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 216/1/3 |

Odluka Plenarne skupštine:

20.2.2020.

Pravni temelj:

pravilo 32. stavak 2. Poslovnika

(samoinicijativno mišljenje)

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za promet, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

3.9.2020.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

16.9.2020.

Plenarno zasjedanje br.:

554

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

216/1/3

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Kao posljedica zdravstvene, gospodarske i socijalne krize uzrokovane bolešću COVID-19, goruće pitanje nedostatka cjenovno pristupačnog stanovanja s kojim se države članice suočavaju već godinama ponovno je došlo do izražaja (1), posebno kad je riječ o beskućnicima, kućanstvima s premalo stambenog prostora, stanovnicima radničkih četvrti te sezonskim radnicima i imigrantima, žrtvama uvjeta stanovanja koji su izravno utjecali na stopu zaraze u društvu. Iako je stambena politika u nadležnosti država članica, zbog nedostatka pristojnog i pristupačnog stambenog prostora u Europskoj uniji (EU) potreban je europski akcijski plan za stanovanje s usklađenim skupom mjera koji će građanima biti jasan i kojim će se državama članicama te europskim regijama i gradovima pomoći da na održiv način povećaju ponudu socijalnih i cjenovno pristupačnih stanova te da se učinkovito bore protiv beskućništva. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EU prije svega mora osigurati primjenu stvarnog univerzalnog prava na stanovanje, posebno donošenjem sektorskih propisa u okviru redovnog zakonodavnog postupka kojima se utvrđuju načela i uvjeti za osiguravanje, provedbu i financiranje cjenovno pristupačnih i pristojnih stanova u skladu s člankom 14. Ugovora o funkcioniranju EU-a (UFEU). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | U tom kontekstu Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) pozdravlja inicijativu Komisije da se uspostavi veza između europskog stupa socijalnih prava i europskog semestra, što bi u području stambene politike trebalo rezultirati boljim praćenjem reforme socijalnog stanovanja, dostupnosti i cjenovne pristupačnosti stanova, te učinkovitosti naknada za troškove stanovanja. EGSO insistira na savjetovanju s predstavnicima organiziranog civilnog društva o stambenoj politici prije donošenja preporuka za pojedine zemlje u okviru europskog semestra, te poziva na više manevarskog prostora za dugoročna ulaganja u socijalnu infrastrukturu i na njezino isključivanje iz računa javne uprave pri izračunu javnog deficita. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Osnivanje „europskog fonda za ulaganja u cjenovno pristupačno, pristojno i adekvatno stanovanje” namijenjenog izgradnji i održavanju jeftinih stanova omogućilo bi EU-u da svoje djelovanje i politike učini razumljivijima i dosljednijima za europske građane, posebno u kontekstu budućeg plana za zgrade u okviru zelenog plana i budućeg akcijskog plana europskog stupa socijalnih prava. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Na temelju izvješća koje će države članice 2020. morati podnijeti Europskom odboru za sistemske rizike (ESRB) o opsegu potencijalne precijenjenosti cijena stambenih nekretnina i aktivnostima poduzetima u skladu s preporukama ESRB-a ili obrazloženjima koja treba dostaviti u slučaju da u tom pogledu ništa nije poduzeto, ključni su rano utvrđivanje slabosti koje mogu dovesti do financijske krize i odgovarajuća reakcija. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Europska komisija trebala bi što prije provesti reviziju odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa u pogledu ciljne skupine socijalnog stanovanja i navesti da se stambena politika ne može ograničiti samo na pomoć osobama na granici praga siromaštva, već da se njome mora jamčiti pristojan, cjenovno pristupačan dugoročan smještaj za sve građane, posebno beskućnike, mlade parove, samohrane roditelje ili velike obitelji, zaposlene te, općenito, srednju klasu zahvaćenu europskom stambenom krizom. U tom bi kontekstu Komisija trebala predložiti zajedničku definiciju pojma previsokih troškova stanovanja, usklađenu metodologiju za procjenu prekomjernih troškova stanovanja i normativne akte protiv špekulativne akumulacije praznih stambenih jedinica i građevinskih zemljišta te regulirati praksu prenamjene cjenovno pristupačnog stambenog prostora u prostor za kratkoročni najam u turističke svrhe. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Naposljetku, EGSO poziva Komisiju da svake godine organizira europski sastanak na vrhu o cjenovno pristupačnom stanovanju koji bi okupio sve dionike radi rasprave o provedbi i praćenju tog europskog akcijskog plana za cjenovno pristupačno stanovanje na temelju godišnjeg izvješća o stanju stanovanja u EU-u. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Opće napomene

| 2.1. | Iako je pristup pomoći za stanovanje utvrđen u Povelji Europske unije o temeljnim pravima, a pristup socijalnom stanovanju ili pomoći za primjereno stanovanje uključen u europski stup socijalnih prava, priznavanje „prava na pristojno stanovanje” nije u potpunosti ugrađeno u tekstove EU-a jer ono nema stvarnu operativnu narav. To je vidljivo iz snažnog rasta broja beskućnika i osoba u lošem smještaju ili kućanstava koja se suočavaju s previsokim troškovima stanovanja. U praksi europski građani nemaju stvarno pravo na pristojno i cjenovno pristupačno stanovanje jer je to pravo ograničeno na pomoć za stanovanje, socijalni smještaj ili privremeni nužni smještaj ako se smatra da je to potrebno, u skladu sa zakonima i praksom država članica te ovisno o raspoloživosti odgovarajućeg smještaja. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Stambeno tržište ne uspijeva zadovoljiti sve potrebe. Kontinuirano poskupljenje stambenog prostora dovelo je do veće nejednakosti diljem Europe, pa sve više kućanstava odvaja više od 40 % svog proračuna na stanovanje, što predstavlja preveliki trošak; 11 % europskih građana nalazi se u situaciji u kojoj više od 40 % svojih osobnih prihoda (bez naknade za stanovanje) troše na stanovanje, dok svaka dvadeseta osoba živi u prenapučenom stambenom objektu bez osnovnih uvjeta (2). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Gospodarske i demografske strukture i razine cijena među državama članicama znatno se razlikuju. Osim toga, postoji velika razlika u cijenama između glavnih gradova, gradova srednje veličine i ostatka teritorija. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Tržišta stambenih nekretnina u velikom broju europskih metropola, velikih gradova i prigradskih područja u EU-u karakterizira snažan rast potražnje povezan s mobilnošću kućanstava u potrazi za radnim mjestima, suočenih s ograničenom ponudom stambenih nekretnina zbog nestašice zemljišta, povećanja troškova izgradnje i gustoće naseljenosti te špekulativnih praksi ulagača. Zemljište je oskudan resurs, a njegova je upotreba povezana sa sve većom konkurencijom među različitim namjenama: stanovanje, javna infrastruktura, poljoprivreda, šumarstvo, komercijalno ili industrijsko iskorištavanje, promet, biološka raznolikost, zemljište za navodnjavanje, slobodno vrijeme itd., tako da je cijena zemljišta često glavni faktor nepristupačnosti stanovanja. Poskupljenje stambenog prostora u metropolskim središtima i prigradskim područjima očituje se u sve većoj stambenoj isključenosti, beskućništvu i lošim uvjetima stanovanja, no sada se širi i na mlade, samohrane roditelje, velike obitelji, zaposlene osobe i srednju klasu općenito, te ih prisiljava da se presele iz europskih metropola u ruralna područja zbog prekomjernih troškova stanovanja.
  To pak, u različitoj mjeri, dovodi do povećanja troškova stanovanja u ruralnim područjima, a time i, među ostalim, do socijalne segregacije, stvaranja isključivo stambenih područja (spavaonica), povećane mobilnosti, promjene krajobraza, prenamjene zemljišta te povećanja infrastrukture i troškova za zajednicu. |
| --- | --- |

2.4.

To pak, u različitoj mjeri, dovodi do povećanja troškova stanovanja u ruralnim područjima, a time i, među ostalim, do socijalne segregacije, stvaranja isključivo stambenih područja (spavaonica), povećane mobilnosti, promjene krajobraza, prenamjene zemljišta te povećanja infrastrukture i troškova za zajednicu.

| 2.5. | Države članice imaju široko diskrecijsko pravo pri utvrđivanju, organizaciji i financiranju svojih socijalnih usluga od općeg interesa, uključujući stanovanje. Međutim, ta ih nadležnost ne izuzima od obveze poštovanja vrijednosti Unije (ljudsko dostojanstvo, jednakost, nediskriminacija, ljudska prava itd.) i njezinih propisa o stanovanju, posebno Protokola br. 26 o uslugama od općeg interesa priloženog UFEU-u, kojim se države članice poziva da osiguraju „visoku razinu kvalitete, sigurnosti i financijske dostupnosti, jednak tretman i promicanje univerzalnog pristupa i pravâ korisnikâ.” Komisija, kao čuvarica Ugovora, stoga ima važnu ulogu te je pozvana intervenirati ako države članice ne ispunjavaju svoje obveze.
  No u okviru propisa o državnim potporama Komisija znatno smanjuje ovlasti država članica svojom odlukom da socijalno stanovanje mora biti namijenjeno isključivo kućanstvima u najvećoj oskudici, iako stambena kriza pogađa mnogo šire stanovništvo. Isto tako, javno tijelo može prodavati građevinsko zemljište u okviru programa izgradnje cjenovno pristupačnih stanova samo po tržišnoj cijeni i tek nakon što se ta cijena utvrdi složenim postupkom. |
| --- | --- |

2.5.

No u okviru propisa o državnim potporama Komisija znatno smanjuje ovlasti država članica svojom odlukom da socijalno stanovanje mora biti namijenjeno isključivo kućanstvima u najvećoj oskudici, iako stambena kriza pogađa mnogo šire stanovništvo. Isto tako, javno tijelo može prodavati građevinsko zemljište u okviru programa izgradnje cjenovno pristupačnih stanova samo po tržišnoj cijeni i tek nakon što se ta cijena utvrdi složenim postupkom.

| 2.6. | Osim toga, zbog velikog smanjenja javnih ulaganja u socijalno i cjenovno pristupačno stanovanje u državama članicama, do kojega je došlo zbog povlačenja komercijalnih banaka iz financiranja tih ulaganja, gospodarske i proračunske krize te Pakta o stabilnosti i rastu, rastuća potražnja nije se mogla zadovoljiti dodatnom ponudom stambenih nekretnina na tržištu, posebno s obzirom na sve češću praksu privatizacije postojećeg fonda socijalnih stanova u nekim državama članicama. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Internetske platforme usmjeravaju tu tenziju na lokalna stambena tržišta koncentriranjem potražnje povezane s međunarodnim migracijama i razvojem globalnih platformi za turistički smještaj, što je u najprivlačnijim gradovima dovelo do uklanjanja cjenovno pristupačnih stanova s tržišta njihovim pretvaranjem u stanove za kratkoročni smještaj. Tome valja dodati i strategije međunarodnih društava kapitala (mirovinski fondovi, osiguravajuća društva, fondovi privatnog kapitala itd.) koja, s obzirom na vrlo nisku razinu financijske dobiti (kamatne stope, dividende itd.), masovno ulažu u nekretnine, što opet povećava cijene. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | ESRB u svojim preporukama od 31. listopada 2016. (3) napominje da su prethodne financijske krize pokazale da neodrživa kretanja na tržištima nekretnina mogu imati ozbiljne posljedice za stabilnost financijskog sustava i gospodarstva u cjelini. ESRB je 2019. devet država članica uputio „upozorenje o srednjoročnim slabostima u pogledu stambenih nekretnina”. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Pandemija bolesti COVID-19 paralizirala je tržište nekretnina. Nakon zdravstvene krize postoji rizik od ozbiljnih posljedica u stambenom sektoru. Kad je riječ o ponudi, tijela javne vlasti mogla bi znatno smanjiti potporu kućanstvima i ulaganja u socijalno stanovanje zbog gospodarskih i socijalnih izdataka za borbu protiv posljedica pandemije, koje će znatno utjecati na buduće javne proračune. Kad je riječ o potražnji, broj kućanstava koja više nemaju prihode potrebne da si na tržištu stambenih nekretnina priskrbe smještaj povećat će se razmjerno rastu nezaposlenosti i nesigurnosti radnih mjesta. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Plan za zgrade u okviru zelenog plana i europskog stupa socijalnih prava mora se iskoristiti, uzimajući u obzir politike i prakse država članica, kako bi stambene politike EU-a postale konkretne i jasne, posebno pozivanjem svih njegovih financijskih institucija (ESB, EIB, EIF) i programa InvestEU da ponovno pokrenu javna ulaganja i znatno povećaju povoljne dugoročne zajmove te jamstva za ulagače i građevinski sektor u korist krajnjeg potrošača. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Previsoki troškovi stanovanja

| 3.1. | Neosporno je da se brojna kućanstva suočavaju s previsokim troškovima stanovanja, što je njihov glavni izdatak i prekomjerno opterećenje nauštrb drugih osnovnih potreba, što brojne europske građane izlaže velikom riziku od prezaduženosti, smanjenja društvenog statusa ili isključenosti (4). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Na razini EU-a ne postoji konsenzus o definiciji previsokih troškova stanovanja i njihovih sastavnica. Eurostat smatra da su previsoki izdaci za stanovanje oni koji prelaze 40 % raspoloživih prihoda, dok se u raznim dokumentima Komisije tom granicom smatra trećina raspoloživih prihoda. Osim toga, zbog zdravstvene krize kućanstva s niskim prihodima ne mogu se osloniti na svoje rezerve u trenutku plaćanja najamnine te su time još više izložena riziku od prezaduženosti. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | K tome, u EU-u je definicija previsokih troškova stanovanja redovito predmet metodoloških rasprava jer svi nacionalni zavodi za statistiku ne primjenjuju iste metode ocjenjivanja. Pri razvoju zajedničkih osnova potrebno je uzeti u obzir socioekonomsku stvarnost. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Previsoki troškovi smještaja više ne utječu samo na najugroženije stanovništvo, odnosno ono u blizini praga siromaštva, nego i na osobe kojima su prihodi s jedne strane previsoki da bi mogle iskoristiti socijalno stanovanje, a s druge strane preniski da bi zadovoljile uvjete privatnog tržišta. U puno je slučajeva pristojan smještaj u gradu ili na rubnim dijelovima blizu mjesta rada postao cjenovno nepristupačan. Te su osobe prisiljene odseliti se daleko od svojeg mjesta rada. Stoga se, ako i imaju koristi od nižih troškova stanovanja izvan velikih urbanih sredina, suočavaju s drugim troškovima, poteškoćama u pogledu mobilnosti, ekološkim potrebama i drugim dodatnim ograničenjima. Istiskivanje srednje klase iz središta gradova dovodi do funkcionalnih neravnoteža, sve veće potražnje za stanovima i povećanja cijena najma te većeg onečišćenja uzrokovanog putovanjima između doma i mjesta rada. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Stambene politike država članica stoga se ne mogu ograničiti samo na cilj pružanja pomoći ranjivim osobama da pronađu „krov nad glavom”, već se moraju pobrinuti za prilagođavanje stanovanja obiteljskoj situaciji, promicati kvalitetu stanovanja, osobito poboljšanjem postojećih stanova, odnosno osigurati pristojne i cjenovno pristupačne stanove za sve građane u slučajevima kad postoji kvantitativna i kvalitativna potreba. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Socijalno stanovanje

| 4.1. | Zbog raznolikosti pristupa i koncepata u državama članicama ne postoji jedinstveni europski model socijalnog stanovanja. Međutim, većina ukazuje na postojanje zajedničkih trendova: decentralizacija u korist regionalnih i lokalnih vlasti, veća usmjerenost na najosjetljivije stanovništvo, smanjenje javnih ulaganja u ponudu socijalnih stanova i vrednovanje postojećeg fonda prodajom socijalnih stanova za najam, ponekad zato što najmodavci socijalnih stanova više ne mogu jamčiti usklađenost sa standardima i obnovu. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Socijalno stanovanje ili jeftino stanovanje u EU-u jest utjelovljenje prava na stanovanje, koje svakoj osobi koja za tim ima potrebu mora zajamčiti pristup pristojnom stanovanju po pristupačnoj cijeni te tako ispuniti obveze država članica i EU-a koje proizlaze iz brojnih konvencija, deklaracija, povelja i ugovora potpisanih na europskoj i međunarodnoj razini. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Komisija je, donoseći odluke u svojstvu europskog tijela nadležnog za tržišno natjecanje, u svojoj koncepciji socijalnog stanovanja vrlo restriktivna (5): ona je utvrdila da socijalno stanovanje koje ima pravo na izuzeće od obveze prijave državne potpore mora biti namijenjeno isključivo za „socijalno ugrožene građane ili socijalne skupine koje se nalaze u nepovoljnijem položaju, kojima je zbog ograničene platežne sposobnosti do stambenog prostora nemoguće doći po tržišnim uvjetima”. Ta restriktivna definicija socijalnog stanovanja danas više ne odgovara razmjerima europske stambene krize i obvezama pružanja javnih usluga koje su države članice nametnule najmodavcima socijalnih stanova, koje se kreću od načela „stan na prvom mjestu” za beskućnike do pristupačnih stanova ili stanova po srednjim cijenama za srednju klasu u europskim velikim gradovima. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | U Komunikaciji iz 2006. (6) Komisija je socijalno stanovanje klasificirala kao jednu od socijalnih usluga od općeg interesa na koje se primjenjuje načelo supsidijarnosti i koje (u načelu) državama članicama daju široku diskrecijsku ovlast da ih definiraju, organiziraju i financiraju. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Međutim, pri ostvarivanju te diskrecijske slobode države članice moraju uzeti u obzir sudsku praksu Suda EU-a, prema kojoj se gotovo sve usluge koje se pružaju u području socijalnih pitanja (osim sustava socijalne sigurnosti koji se temelje na solidarnosti) smatraju gospodarskim djelatnostima. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Prema tome, u nedostatku posebnog pravnog okvira za socijalno stanovanje, na socijalno stanovanje primjenjuju se odredbe EU-a koje se odnose na usluge od općega gospodarskog interesa, osobito članak 14. UFEU-a i Protokol br. 26 priložen Ugovoru iz Lisabona. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Iz toga proizlazi da Unija i njezine države članice, svaka u okviru svojih ovlasti i u okviru područja primjene Ugovorâ, moraju osigurati da se izgradnja socijalnih stanova odvija na temelju načela i uvjeta, osobito gospodarskih i financijskih, koji im omogućuju ispunjavanje njihovih zadaća. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Gospodarskim subjektima u području socijalnog stanovanja dostupna su znatna europska sredstva za sufinanciranje izgradnje ili toplinske obnove socijalnih stanova i primjerenog smještaja za marginalizirane zajednice, među ostalim putem europskih fondova (7), EIB-a, Razvojne banke Vijeća Europe, Junckerova plana br. 2 za strateška ulaganja, investicijskog fonda koji će se osnovati u okviru zelenog plana za Europu i plana oporavka „New Generation EU”, posebno Fonda za pravednu tranziciju, inicijative REACT-EU i programa InvestEU.
  Stoga Europska investicijska banka (EIB) i Europski investicijski fond (EIF) daju dugoročne zajmove za potporu gospodarskim subjektima u području socijalnog stanovanja, javno-privatnim partnerstvima (JPP), agregacijskim strukturama, posredničkim bankama i projektnim društvima. U nekim slučajevima većeg rizika potrebna je potpora Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU). Stoga bi ta dugoročna ulaganja u socijalnu infrastrukturu trebalo učiniti jasnijima europskim građanima. |
| --- | --- |

4.8.

Stoga Europska investicijska banka (EIB) i Europski investicijski fond (EIF) daju dugoročne zajmove za potporu gospodarskim subjektima u području socijalnog stanovanja, javno-privatnim partnerstvima (JPP), agregacijskim strukturama, posredničkim bankama i projektnim društvima. U nekim slučajevima većeg rizika potrebna je potpora Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU). Stoga bi ta dugoročna ulaganja u socijalnu infrastrukturu trebalo učiniti jasnijima europskim građanima.

| 4.9. | Nacrt plana za zgrade u okviru zelenog plana i njegova cilja „vala toplinske obnove” zgrada, uključujući socijalne i privatne stanove, morat će obuhvatiti i poseban investicijski fond i potpore strukturiranju lokalnih sektora toplinske obnove, koji stvaraju lokalna radna mjesta i izvor su ekonomije razmjera, kao što je primjer projekta „Energiesprong”, koji sufinancira EU. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Na razini država članica postoji niz mjera za promicanje održivog stanovanja, među ostalim izgradnjom stambenih objekata niskih cijena i pojedinačnim potporama kojima se podupire stvaranje potrebnog početnog kapitala za odobravanje stambenog kredita kako bi se smanjio mjesečni teret otplate stambenog kredita, pomaže kućanstvima u najnepovoljnijem položaju da unajmljuju pristojne i primjerene stanove ili podupire održiva energetska sanacija stambenih zgrada i iskorištavanje energije iz obnovljivih izvora. Međutim, na razini država članica poticajne ili porezne politike nisu usklađene i ne promiču uvijek socijalnu raznolikost kad je riječ o stanovanju. Osim toga, svaka država članica trebala bi pružiti neovisnu uslugu koja pruža maksimalne informacije i savjete o svim vrstama informacija o individualnim potporama za stanovanje i državnim potporama za javne i privatne razvojne subjekte u vezi s izgradnjom subvencioniranih stambenih jedinica. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Sve te inicijative i potpore ipak ne uspijevaju riješiti nedostatak cjenovno pristupačnih i pristojnih stanova. EGSO stoga smatra da bi Komisija trebala predložiti europski akcijski plan za pristojno i cjenovno pristupačno stanovanje u kontekstu provedbe 19. načela europskog stupa socijalnih prava i budućeg plana za zgrade u okviru zelenog plana. |
| --- | --- |

4.11.

5.   Europski akcijski plan za pristojno i cjenovno pristupačno stanovanje: dugoročno ulaganje za Europu koja je bliža svojim građanima i regijama

| 5.1. | Iako je stambena politika u nadležnosti država članica, zbog nedostatka odgovarajućeg stambenog prostora s kojim se EU suočava potreban je europski akcijski plan za pristojno i cjenovno pristupačno stanovanje koji obuhvaća usklađen i jasan skup mjera kojima će se državama članicama te europskim regijama i gradovima pomoći da na održiv način povećaju ponudu socijalnih i cjenovno pristupačnih stanova na lokalnim tržištima stambenih nekretnina, uz istodobno jačanje njihove energetske učinkovitosti. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Na europskoj razini ne postoji univerzalna definicija stvarnog prava na stanovanje s obzirom na to da svaka osoba ili obitelj koja se suočava s posebnim poteškoćama ima pravo samo na pomoć zajednice kako bi imala pristup pristojnom stambenom prostoru ili ga zadržala. Osim toga, bez odgovarajuće stambene ponude pravo na stanovanje, iako je izvršivo, ostaje samo teoretsko. EGSO stoga poziva na to da se stvarno pravo na stanovanje prizna u pravu Europske unije. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Komisija mora osigurati da to pravo bude popraćeno proaktivnom politikom za potporu dugoročnim ulaganjima potrebnima za javno planiranje socijalne i cjenovno pristupačne stambene ponude, u kojoj bi socijalna raznolikost i propisani minimalni standardi kvalitete trebali biti opće pravilo. EGSO traži od Europskog parlamenta i Vijeća Europske unije da donošenjem sektorskih propisa u okviru redovnog zakonodavnog postupka utvrde načela i uvjete za osiguravanje, provedbu i financiranje cjenovno pristupačnog stanovanja u skladu s člankom 14. UFEU-a. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Komisija bi trebala provesti reviziju odluke o uslugama od općega gospodarskog interesa u pogledu ciljne skupine korisnikâ prava na socijalno stanovanje i navesti da se stambena politika ne može ograničiti samo na pomoć osobama na granici praga siromaštva, već da se njome mora jamčiti pristojan, cjenovno pristupačan dugoročan smještaj za sve građane, uključujući beskućnike i žrtve europske nestašice odgovarajućih stanova. Osim toga, potrebno je predvidjeti odredbe kojima se uređuje špekulativna akumulacija praznih stanova i građevinskih zemljišta te praksa neiznajmljivanja stanova između dva najmoprimca, čime bi se odvojilo vlasništvo nad stambenom nekretninom od njezine upotrebe, što je opće dobro, opći interes i mora moći biti obuhvaćena posebnim okvirom kako bi bila dostupna. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Isto tako, Komisija bi trebala predložiti zajedničku definiciju cjenovno pristupačnog stanovanja i previsokih troškova stanovanja, te usklađenu metodologiju za procjenu prekomjernih troškova stanovanja. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Na temelju izvješća koje će države članice 2020. morati podnijeti Europskom odboru za sistemske rizike o opsegu potencijalne precijenjenosti cijena stambenih nekretnina i aktivnostima poduzetima u skladu s preporukama ESRB-a ili obrazloženjima koja treba dostaviti u slučaju da u tom pogledu ništa nije poduzeto, ključno je rano utvrditi slabosti koje mogu dovesti do financijske krize. EGSO smatra da će navedeno izvješće 2021. trebati izmijeniti dodatnim izvješćem kako bi se uzele u obzir moguće posljedice krize uzrokovane bolešću COVID 19. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | U tom kontekstu EGSO pozdravlja inicijativu Komisije da se uspostavi veza između europskog stupa socijalnih prava i europskog semestra, što bi u području stambene politike trebalo dovesti do boljeg praćenja reforme socijalnog stanovanja, dostupnosti i pristupačnosti stanova te učinkovitosti dodjele stanova, ali ustraje u tome da se prije usvajanja preporuka za pojedine zemlje u okviru europskog semestra o stambenoj politici treba savjetovati s predstavnicima organizacija civilnog društva. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Prijedlogom revizije europske kohezijske politike za razdoblje 2021.–2027., o kojem se trenutačno raspravlja u Vijeću Europske unije i Europskom parlamentu, nastoji se povećati proračun za socijalno stanovanje s 2,2 milijarde EUR na 4 milijarde EUR. EGSO poziva na više manevarskog prostora za dugoročna ulaganja u socijalnu infrastrukturu i na njezino isključivanje iz računa javne uprave pri izračunu javnog deficita. EU ne može s jedne strane poticati države članice da osiguraju potrebnu razinu ponovnog ulaganja u socijalnu infrastrukturu, a s druge strane ograničiti ta ulaganja u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Osnivanje „europskog fonda za ulaganja u cjenovno pristupačno stanovanje” namijenjenog izgradnji i održavanju stanova omogućilo bi EU-u da svoje djelovanje i politike učini razumljivijima i dosljednijima za europske građane, posebno u kontekstu budućeg plana za zgrade u okviru zelenog plana i budućeg akcijskog plana u okviru europskog stupa socijalnih prava. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | EGSO poziva Komisiju da svake godine organizira europski sastanak na vrhu o cjenovno pristupačnom stanovanju na kojem bi se okupili svi dionici radi rasprave o provedbi i praćenju tog europskog akcijskog plana za cjenovno pristupačno stanovanje na temelju godišnjeg izvješća o stanju stanovanja u EU-u. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | Naposljetku, EGSO smatra da je „socijalno stanovanje” često predmet predrasuda ako nije dio općeg interesa u pogledu socijalne raznolikosti i uključenosti, te podsjeća da ulaganja u socijalno stanovanje doprinose povećanju broja radnih mjesta i ekološkoj tranziciji. |
| --- | --- |

5.11.

Bruxelles, 16. rujna 2020.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Vidjeti izvješće federacije Housing Europe State of Housing in the EU 2019 („Stanovanje u EU-u 2019.”).

1

State of Housing in the EU 2019

(2)  Eurostat: Troškovi stanovanja, ožujak 2017.

2

(3)  ESRB/2016/14.

3

(4)  Eurostat (troškovi stanovanja, ožujak 2017.).

4

(5)  Odluka Komisije od 20. prosinca 2011. o primjeni članka 106. stavka 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na državne potpore u obliku naknade za pružanje javnih usluga koje se dodjeljuju određenim poduzetnicima kojima je povjereno obavljanje usluga od općeg gospodarskog interesa.

5

(6)  COM(2006) 177 final, „Provedba Lisabonskog programa Zajednice – Socijalne usluge od općeg interesa u Europskoj uniji”.

6

(7)  EFRR, ESF, Interreg.

7

---

| 11.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 429/99 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 429/99

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Budućnost zračnog prometa EU-a u krizi uzrokovanoj koronavirusom i nakon nje”

(samoinicijativno mišljenje)

(2020/C 429/14)

| Izvjestitelj: | Thomas KROPP |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Thomas KROPP

| Odluka Plenarne skupštine: | 20.2.2020. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | pravilo 32. stavak 2. Poslovnika |
| | samoinicijativno mišljenje |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za promet, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 3.9.2020. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 16.9.2020. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 554 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 217/1/2 |

Odluka Plenarne skupštine:

20.2.2020.

Pravni temelj:

pravilo 32. stavak 2. Poslovnika

samoinicijativno mišljenje

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za promet, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

3.9.2020.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

16.9.2020.

Plenarno zasjedanje br.:

554

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

217/1/2

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Zrakoplovstvo je jedan od sektora koji je kriza uzrokovana koronavirusom najteže pogodila. Samo u razdoblju od ožujka 2020. do svibnja 2020. tržište putničkog zračnog prometa zabilježilo je strelovit pad od 90 %, što je imalo dramatične posljedice za prihode svih dionika i njihovih zaposlenika u lancu vrijednosti u zrakoplovstvu.
  Zrakoplovstvo ima ključnu ulogu u trgovini i turizmu te vezama unutar Europe i sa zemljama izvan EU-a. Sektor turizma, koji daje ključan doprinos nacionalnom BDP-u u mnogim zemljama, pretrpio je goleme gubitke. To je utjecalo na države članice EU-a, a u još većoj mjeri na zemlje u razvoju, u kojima taj sektor zauzima velik udio u BDP-u. Prekid turističke djelatnosti u tim zemljama mogao bi ugroziti velik humanitarni napredak koji je u njima ostvaren (studija Njemačkog ekonomskog instituta (Institut der deutschen Wirtschaft), kolovoz 2015., Entwicklungsfaktor Tourismus (Turizam kao čimbenik razvoja): samo su njemački turisti na turističkim destinacijama u zemljama u razvoju potrošili 13,5 milijardi EUR, što u tim zemljama čini 5 % ukupne turističke potrošnje i zaslužno je za 78 000 radnih mjesta).
  EGSO poziva Komisiju na to da promiče turizam kao okosnicu svoje razvojne suradnje. |
| --- | --- |

1.1.

Zrakoplovstvo ima ključnu ulogu u trgovini i turizmu te vezama unutar Europe i sa zemljama izvan EU-a. Sektor turizma, koji daje ključan doprinos nacionalnom BDP-u u mnogim zemljama, pretrpio je goleme gubitke. To je utjecalo na države članice EU-a, a u još većoj mjeri na zemlje u razvoju, u kojima taj sektor zauzima velik udio u BDP-u. Prekid turističke djelatnosti u tim zemljama mogao bi ugroziti velik humanitarni napredak koji je u njima ostvaren (studija Njemačkog ekonomskog instituta (Institut der deutschen Wirtschaft), kolovoz 2015., Entwicklungsfaktor Tourismus (Turizam kao čimbenik razvoja): samo su njemački turisti na turističkim destinacijama u zemljama u razvoju potrošili 13,5 milijardi EUR, što u tim zemljama čini 5 % ukupne turističke potrošnje i zaslužno je za 78 000 radnih mjesta).

EGSO poziva Komisiju na to da promiče turizam kao okosnicu svoje razvojne suradnje.

| 1.2. | Države članice EU-a spremne su pomoći oporavku svih gospodarskih sektora. Unatoč tomu, zbog globalne recesije nezabilježenih razmjera i nepredvidiva trajanja pandemije, svjetska gospodarska aktivnost u skoroj se budućnosti vjerojatno neće vratiti na razine iz razdoblja prije krize uzrokovane tom pandemijom. Stoga EGSO poziva Komisiju da razvije sveobuhvatan plan za oporavak cijelog europskog zrakoplovnog sektora; takav akcijski plan trebao bi uključivati namjenska sredstva za potporu svim podsektorima i pripadajućoj radnoj snazi. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Svi dionici i socijalni partneri traže stabilnost potrebnu za planiranje. U krizi uzrokovanoj koronavirusom nužno je jasno odvojiti fazu oporavka sektora zrakoplovstva u kratkoročnom razdoblju i ostvarivanje međunarodne konkurentnosti sektora i ravnopravnih uvjeta, što je potrebno osigurati u srednjem i dugom roku.
  U tom su kontekstu očuvanje kvalitetnih radnih mjesta i odgovarajući radni uvjeti ključni zahtjevi za zadržavanje kvalificirane radne snage, bez koje se ne može osigurati održiva konkurentnost. Stoga je nastavak zapošljavanja i osposobljavanja kvalificirane radne snage u vrijednosnom lancu zrakoplovstva preduvjet za oporavak europskog zrakoplovstva. |
| --- | --- |

1.3.

U tom su kontekstu očuvanje kvalitetnih radnih mjesta i odgovarajući radni uvjeti ključni zahtjevi za zadržavanje kvalificirane radne snage, bez koje se ne može osigurati održiva konkurentnost. Stoga je nastavak zapošljavanja i osposobljavanja kvalificirane radne snage u vrijednosnom lancu zrakoplovstva preduvjet za oporavak europskog zrakoplovstva.

| 1.4. | Komisija bi kratkoročno trebala dati prednost vraćanju povjerenja putnika u zračni promet. Kriza uzrokovana koronavirusom stvorila je tržišne uvjete koji nisu predviđeni u većini relevantnih propisa. Putnike treba informirati o uvjetima pod kojima će se ostvarivati povrat za unaprijed plaćene karte u slučaju otkazivanja letova tijekom ove krize. Komisija bi također trebala promicati zračni promet kao siguran način putovanja, poticanjem obvezujućih međunarodnih sporazuma o primjerenim sanitarnim standardima.
  Tijekom ove ključne faze oporavka Komisija bi trebala osigurati i stabilnost potrebnu za planiranje na način da odredi obveznu odgodu svih izmjena regulatornog okvira koje bi ugrozile djelotvoran oporavak.
  EGSO poziva Komisiju da se potrudi postići i održati dobru ravnotežu između mjera oporavka potrebnih za prevladavanje krize uzrokovane koronavirusom i željenih prilagodbi financijskih propisa koje proizlaze iz europskog zelenog plana. EGSO poziva Komisiju da izbjegne nametanje dodatnog financijskog i/ili regulatornog opterećenja za predmetni sektor, posebno tijekom faze oporavka, s obzirom na to da je cijeli sektor pretrpio goleme financijske gubitke. To uključuje, ali nije ograničeno na, produljenje izuzeća od takozvane odredbe o slotovima „iskoristi ili izgubi” za zimsku sezonu 2020.–2021. |
| --- | --- |

1.4.

Tijekom ove ključne faze oporavka Komisija bi trebala osigurati i stabilnost potrebnu za planiranje na način da odredi obveznu odgodu svih izmjena regulatornog okvira koje bi ugrozile djelotvoran oporavak.

EGSO poziva Komisiju da se potrudi postići i održati dobru ravnotežu između mjera oporavka potrebnih za prevladavanje krize uzrokovane koronavirusom i željenih prilagodbi financijskih propisa koje proizlaze iz europskog zelenog plana. EGSO poziva Komisiju da izbjegne nametanje dodatnog financijskog i/ili regulatornog opterećenja za predmetni sektor, posebno tijekom faze oporavka, s obzirom na to da je cijeli sektor pretrpio goleme financijske gubitke. To uključuje, ali nije ograničeno na, produljenje izuzeća od takozvane odredbe o slotovima „iskoristi ili izgubi” za zimsku sezonu 2020.–2021.

| 1.5. | U srednjem bi roku Komisija trebala preispitati strategiju zrakoplovstva EU-a (donesenu 2015.), kojom bi se trebali zajamčiti ravnopravni uvjeti nakon pandemije uzrokovane koronavirusom, na temelju procjene iznimne ranjivosti sustava zrakoplovstva te promijenjenih parametara i dinamike tržišta. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO preporučuje da Komisija razmotri mogućnost ponovnih pregovora o bilateralnim sporazumima o zračnom prijevozu s državama koje nisu članice EU-a kako bi se na temelju ravnopravnih uvjeta spriječili štetni učinci državnih potpora, sustava za zaštitu okoliša kao što je EU-ov sustav trgovanja emisijama (ETS) i socijalnih neravnoteža te zajamčio kontinuiran i održiv rast tržišta. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Kada europski sektor zrakoplovstva ponovno postane stabilan, EGSO očekuje da Komisija ustraje na održivoj zrakoplovnoj politici koja omogućuje ostvarivanje punog potencijala europskog sektora zrakoplovstva. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EGSO poziva Komisiju da osigura europsku konkurentnost požurivanjem potrebnih regulatornih koraka za potpunu provedbu inicijative jedinstvenog europskog neba kako bi se na taj način nakon desetljeća nepotrebnog spora između država članica i EU-a postiglo smanjenje emisija ugljikova dioksida od 10 % na razini EU-a. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Zeleni plan ključan je paket politika koji EGSO podupire i čiji je cilj da se u konačnici smanji utjecaj svih sektora, uključujući zrakoplovstvo, na klimatske promjene. EGSO očekuje da će se dodatna sredstva EU-a dodijeliti istraživanju i razvoju u cilju promicanja ekološki prihvatljivih proizvoda, usluga, postupaka i tehnologija bez ugrožavanja europske konkurentnosti. EGSO poziva Komisiju i države članice da, dok pružaju financijsku pomoć država članica, politiku usmjere na promicanje globalno primjenjivih standarda za održivost, uključujući dodatne mjere zaštite okoliša. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EGSO traži da se zajamči da će socijalni partneri koji provode socijalni dijalog i dalje biti uključeni u izradu i provedbu potrebnih regulatornih mjera te ponavlja da je spreman Komisiji pružiti punu podršku u njezinu radu na promicanju brzog oporavka europskog sektora zrakoplovstva. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Kontekst

| 2.1. | Sektor zrakoplovstva EU-a izravno zapošljava 1,4 milijuna (1) do 2 milijuna (2) ljudi te je zaslužan za između 4,8 milijuna i 5,8 milijuna radnih mjesta. Zrakoplovstvo izravno pridonosi BDP-u EU-a u iznosu od 110 milijardi EUR, a njegov je ukupan utjecaj zbog multiplikacijskog učinka, što uključuje turizam, 510 milijardi EUR.
  Ta presudno važna uloga zrakoplovstva, ne samo kao sektora već i kao pokretača gospodarskog prosperiteta, sigurnosti radnih mjesta i turizma, dosad je bila uvelike podcijenjena.
  U nekim državama članicama udio turizma u nacionalnom BDP-u iznosi i do 25 %. Stoga brza ponovna uspostava usluga zračnog prijevoza, uz uvjet da se poštuju odgovarajuće sanitarne mjere, ima ključnu važnost za održavanje turizma kao izvanrednog izvora prihoda.
  Na globalnoj razini europsko zrakoplovstvo pridonosi i promicanju trgovine i turizma u državama kojima je prijeko potrebna gospodarska potpora i politička integracija u globalnu zajednicu. Prekid međunarodnih zračnih veza tijekom krize uzrokovane koronavirusom je pogoršao slabo gospodarsko stanje, naročito država u razvoju. |
| --- | --- |

2.1.

Ta presudno važna uloga zrakoplovstva, ne samo kao sektora već i kao pokretača gospodarskog prosperiteta, sigurnosti radnih mjesta i turizma, dosad je bila uvelike podcijenjena.

U nekim državama članicama udio turizma u nacionalnom BDP-u iznosi i do 25 %. Stoga brza ponovna uspostava usluga zračnog prijevoza, uz uvjet da se poštuju odgovarajuće sanitarne mjere, ima ključnu važnost za održavanje turizma kao izvanrednog izvora prihoda.

Na globalnoj razini europsko zrakoplovstvo pridonosi i promicanju trgovine i turizma u državama kojima je prijeko potrebna gospodarska potpora i politička integracija u globalnu zajednicu. Prekid međunarodnih zračnih veza tijekom krize uzrokovane koronavirusom je pogoršao slabo gospodarsko stanje, naročito država u razvoju.

| 2.2. | Iako se zrakoplovstvo već suočavalo s krizama (primjeri: teroristički napadi i zatvaranje zračnog prostora 2001., epidemija SARS-a i ebole, kriza svjetskog financijskog sustava 2008., zatvaranje europskog zračnog prostora zbog širenja vulkanskog pepela 2010.), trenutačna je kriza bez presedana. Prema ažuriranim procjenama, taj se sektor neće oporaviti prije 2024. (3) Ni europske institucije ni međunarodna tijela nisu uspjeli koordinirati regulatorne mjere za uspostavu međunarodnih standarda. Međutim, da bi se ponovno dosegle održive i otporne razine usluga iz razdoblja prije krize, u međunarodnom zrakoplovstvu moraju postojati dosljedni i znanstveno utemeljeni standardi na globalnoj razini.
  Iako je tijekom krize pozornost javnosti i politike bila uprta u zračne prijevoznike, ekosustav zrakoplovstva uključuje i druge važne aktere, kao što su zračne luke, pružatelji usluga u zračnoj plovidbi, zemaljske usluge i drugi pružatelji usluga. Potrebno je pronaći rješenja koja obuhvaćaju cijeli vrijednosni lanac zračnog prometa. |
| --- | --- |

2.2.

Iako je tijekom krize pozornost javnosti i politike bila uprta u zračne prijevoznike, ekosustav zrakoplovstva uključuje i druge važne aktere, kao što su zračne luke, pružatelji usluga u zračnoj plovidbi, zemaljske usluge i drugi pružatelji usluga. Potrebno je pronaći rješenja koja obuhvaćaju cijeli vrijednosni lanac zračnog prometa.

3.   Opće napomene o trenutačnoj fazi krize

3.1.   Zdravstvena pitanja

Intenzitet i trajanje krize uzrokovane koronavirusom ovisit će o sposobnosti nadležnih tijela da ograniče širenje dosad nepoznatog virusa. Više studija pokazuje da je zračni promet jedan od najsigurnijih načina prijevoza. Europska agencija za sigurnost zračnog prometa (EASA) i Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti izradili su smjernice za koordinirane higijenske protokole i koordinirane zdravstvene i higijenske mjere u državama članicama na europskoj razini, a Međunarodna organizacija civilnog zrakoplovstva (ICAO) na globalnoj razini. Zrakoplovni prijevoznici i zračne luke usko surađuju s Europskom komisijom i ICAO-om.

3.2.   Manjak likvidnosti

U drugom tromjesečju 2020. prihodi zračnih prijevoznika pali su u prosjeku za 79 %. Čak i kada se oduzmu varijabilni troškovi, zračni prijevoznici u tom su razdoblju zabilježili negativni novčani tok od oko 60 milijardi USD. Problemu likvidnosti uvelike je pridonio povrat novca za unaprijed prodane karte (izračuni se razlikuju kad je riječ o poslovnom modelu niskobudžetnih prijevoznika, koji podrazumijeva manje operativne troškove, ali veću ovisnost o unaprijed prodanim kartama).

Međutim, i potrošači su pogođeni krizom uzrokovanom koronavirusom. U nekoliko su država članica potrošači pokrenuli sporove jer traže povrat novca za unaprijed plaćene karte, u skladu s Uredbom (EZ) br. 261/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (4). Potrebno je transparentno i realno rješavanje tih slučajeva i daljnjih zahtjeva u realnom vremenskom okviru.

Stoga će sektor zračnog prometa po izlazu iz krize uzrokovane koronavirusom biti vrlo zadužen (iako su vlade u cijelom svijetu za održavanje poslovanja zračnih prijevoznika dosad dodijelile državne potpore u iznosu od oko 123 milijarde USD, od toga je samo 11 milijardi USD osigurano u obliku vlasničkog kapitala, a ostatak iznosa čine obveze koje će zračni prijevoznici morati podmiriti). Osim toga, državne potpore dodijeljene europskim zračnim prijevoznicima znatno se razlikuju po obliku i opsegu, ovisno o državi članici.

Nekoliko je međunarodnih zračnih prijevoznika prijavilo stečaj (npr. Avianca, LATAM i South African Airways).

Neka plaćanja pružateljima usluga u zračnoj plovidbi (ANSP) odgođena su i time se smanjuje pritisak na likvidnost zračnih prijevoznika, ali se stvara znatan manjak prihoda za ANSP-ove. Potrebno je pronaći rješenje koje će omogućiti ANSP-ovima da na održiv način nastave pružati ključne usluge i koje neće dovesti do povećanja naknada za zračne prijevoznike kasnije, kada se tek budu oporavljali. Slično tome, kriza je ozbiljno pogodila zračne luke, operacije prijevoza tereta te zemaljske usluge, ugostiteljske usluge i druge pružatelje usluga te će stoga i te djelatnosti možda trebati dodatnu potporu.

3.3.   Koordinirani pristup za osiguravanje oporavka u kratkoročnom razdoblju

Komisija je izdala komunikaciju za prometni sektor u kojoj se preporučuju:

| — | opća strategija oporavka za 2020. nadalje, |
| --- | --- |

—

opća strategija oporavka za 2020. nadalje,

| — | zajednički pristup ponovnoj uspostavi slobodnog kretanja i ukidanju ograničenja na unutarnjim granicama u EU-u na postupan i koordiniran način, |
| --- | --- |

—

zajednički pristup ponovnoj uspostavi slobodnog kretanja i ukidanju ograničenja na unutarnjim granicama u EU-u na postupan i koordiniran način,

| — | okvir za potporu postupnom vraćanju prometa u normalno funkcioniranje uz jamčenje sigurnosti putnika i osoblja, |
| --- | --- |

—

okvir za potporu postupnom vraćanju prometa u normalno funkcioniranje uz jamčenje sigurnosti putnika i osoblja,

| — | povećanje interesa potrošača za putne vaučere kao privlačnu alternativu povratu novca, |
| --- | --- |

—

povećanje interesa potrošača za putne vaučere kao privlačnu alternativu povratu novca,

| — | kriteriji za sigurno i postupno ponovno pokretanje turističke djelatnosti i za razvoj zdravstvenih protokola u smještajnim objektima kao što su hoteli. |
| --- | --- |

—

kriteriji za sigurno i postupno ponovno pokretanje turističke djelatnosti i za razvoj zdravstvenih protokola u smještajnim objektima kao što su hoteli.

Te preporuke nisu obvezujuće, ali daju sliku o tome kolike bi koristi države članice ostvarile usklađivanjem svojih mjera.

Komisija je u proljeće 2020. izdala Komunikaciju „Privremeni okvir za mjere državne potpore”. Taj okvir državama članicama omogućuje da poduzećima nadoknade goleme financijske gubitke i očuvaju radna mjesta i razinu zaposlenosti. Nadalje, Komisija je odobrila privremena odstupanja u pogledu dodjele slotova (5) i dozvola za zemaljske usluge. Važno je i hitno procijeniti bi li se dodatnim produljenjem tih mjera pridonijelo stabilnosti planiranja za dotična poduzeća te, ako je odgovor potvrdan, što prije pokrenuti potrebne regulatorne korake.

EGSO izražava duboku zabrinutost zbog toga što države članice Europske unije ne primjenjuju dosljedne i znanstveno utemeljene pristupe ograničenjima putovanja. Unatoč opetovanim pozivima predmetnog sektora na znanstveno utemeljen, usklađen i koordiniran pristup novim ograničenjima, pojavili su se različiti nacionalni pristupi. Neke od tih jednostranih nacionalnih mjera u suprotnosti su sa smjernicama stručnjaka i dodatno narušavaju povjerenje potrošača. EGSO poziva Komisiju da osigura siguran i transparentan nastavak zračnog prometa u Europi. Države članice trebale bi nastojati uskladiti postupno otvaranje svojih granica u skladu s preporukama Komisije.

4.   Posebne napomene o zahtjevima povezanima s održivim oporavkom

4.1.   Kriza kao prilika za ponovno razmatranje strateške uloge zrakoplovstva za Europu (6)

Kriza uzrokovana koronavirusom dovela je do promjena u odnosima među dionicima u lancu vrijednosti zrakoplovstva. S obzirom na novu veličinu tržišta i njegovu strukturu, dionici u sektoru zrakoplovstva moraju biti uključeni u osmišljavanje mehanizama primjerenih tržištu zračnog prometa u razdoblju nakon pandemije koronavirusa.

Komisija će, osim toga, u kontekstu novih geopolitičkih prilika morati ponovno ocijeniti svoju opću politiku državnih potpora. Međunarodna čvorišta u blizini EU-a, kao što su Istanbul, London Heathrow ili ona u Zaljevskim zemljama, mogla bi dovesti do preusmjeravanja zračnog prometa i narušavanja povezanosti EU-a ako Europska unija ne bude imala dosljednu i snažnu politiku u području zrakoplovstva usmjerenu na promicanje njezine konkurentnosti i ravnopravnih uvjeta, uz očuvanje kvalitetnih radnih mjesta u Europi. Također će biti nužno redovito procjenjivati u kojoj se mjeri državne potpore dodjeljuju u državama koje nisu članice EU-a (npr. u obliku zajmova, subvencija za plaće, jamstava za zajmove, financiranja vlasničkim kapitalom, poreza na dobit, financiranja ruta ili ubrizgavanja novca). To će ujedno zahtijevati strogo primjenjivanje Uredbe (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (7) kako bi se spriječilo da zemlje izvan EU-a preuzimaju i ulažu u zračne prijevoznike u EU-u, čime bi se zajamčilo da europsko gospodarstvo može ostati konkurentno na međunarodnom tržištu na temelju kvalitete i cijene i imati oslonac u povezanosti koju pruža njegov sektor zračnog prometa (Astra, mali grčki zračni prijevoznik, vodila je pregovore s kineskim ulagačima).

4.2.   Očuvanje konkurentnosti

| 4.2.1. | Budući da će razmjeri krize uzrokovane koronavirusom imati strukturne učinke na tržište, sektor zračnog prometa neće se moći vratiti u normalno stanje iz razdoblja prije krize (neki scenariji predviđaju oporavak do 2022., a neki do 2025.). Kako bi se održala stabilnost za planiranje dionika i potrošača, sporazumi EU-a o zračnom prijevozu s državama koje nisu članice EU-a trebali bi služiti kao platforma za zajedničko praćenje količine državne potpore dodijeljene tijekom krize uzrokovane koronavirusom s ciljem da se uoče kretanja koja uzrokuju narušavanje tržišta i pronađe rješenje u pogledu toga. Pristup tržištu trebao bi imati važnu ulogu u određivanju razine državne potpore u tom kontekstu. Ako se neka od država koje nisu članice EU-a odbije baviti problemom potpora, trebalo bi primijeniti protumjere. U tim se sporazumima o zračnom prijevozu treba pozabaviti nejednakim ekološkim i socijalnim standardima koje primjenjuju prijevoznici iz EU-a i izvan EU-a. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Zbog prevelikog kapaciteta tržišta, u kombinaciji s predvidivim padom kupovne moći u predstojećoj globalnoj recesiji, mogle bi biti potrebne prevremene ili strukturne izmjene sporazumâ o zračnom prijevozu s ciljem da se tijekom razdoblja oporavka očuva uzajamnost. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Ako se rješenja ne mogu postići pregovorima, Komisija bi mogla i trebala pokrenuti jednostrane postupke protiv država koje nisu članice EU-a i njihovih prijevoznika (u Uredbi (EU) 2019/712 Europskog parlamenta i Vijeća (8) nudi se mogućnost pokretanja postupaka). |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Posebno je osjetljivo pitanje sukob između ograničene likvidnosti putnika koji traže povrat novca za unaprijed plaćene karte i ograničene likvidnosti zračnih prijevoznika, od kojih će mnogi morati prijaviti stečaj ako se svi povrati doista i izvrše. U predstojećoj reviziji Uredbe (EZ) br. 261/2004 trebalo bi težiti pojašnjavanju pravila kako bi se pronašlo rješenje povoljno za obje strane, i u interesu putnika i u interesu zračnih prijevoznika (može se razmotriti nekoliko mogućnosti, primjerice vaučer ograničenog trajanja koji jamči vlada: u slučaju da zračni prijevoznik prijavi stečaj prije isteka važenja vaučera ili ne može ponuditi let, putnik prima povrat novca, a zračni prijevoznik dobiva dodatno vrijeme za iskorištavanje gotovinske pričuve). |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | EGSO smatra da je predmetni sektor trenutačno u toliko lošem stanju da bi regulatorne inicijative koje odvraćaju pozornost od stabilizacije globalno konkurentnog sektora zrakoplovstva EU-a trebale biti obustavljene tijekom cijele faze oporavka.
  U tom kontekstu EGSO ponavlja prioritete koje bi Komisija trebala nastojati ostvariti radi ponovnog postizanja i očuvanja europske konkurentnosti uz osiguravanje potrebne razine socijalne zaštite. (9) |
| --- | --- |

4.2.5.

U tom kontekstu EGSO ponavlja prioritete koje bi Komisija trebala nastojati ostvariti radi ponovnog postizanja i očuvanja europske konkurentnosti uz osiguravanje potrebne razine socijalne zaštite. (9)

4.3.   Socijalni dijalog – ključni stup oporavka

Zbog trenutačne krize cijeli ekosustav zrakoplovstva i zaposlenici u tom sektoru izloženi su egzistencijalnim brigama, neovisno o učinkovitosti usluga koje nude. Ključno je pronaći pravu ravnotežu između poslovnih i socijalnih aspekata kako bi se u budućnosti zajamčilo otvaranje održivih kvalitetnih radnih mjesta.

To nije samo pitanje politike i načela, već pitanje koje zahtijeva trenutačne odgovore. Naime, tržišne prakse kao što su zračni prijevoz na zahtjev, lažno samozapošljavanje, nedostatak socijalne zaštite u slučaju poziva na nadmetanje i/ili djelomičnog gubitka djelatnosti ili otkaz ugovora zaposlenicima da bi se zatim to isto osoblje zaposlilo sa znatno nižim plaćama nisu prihvatljive. (10)

Socijalni dijalog bit će potreban i tijekom neizbježnog preustroja u većini poduzeća te bi ga stoga trebalo poticati na europskoj i nacionalnoj razini te na razini poduzeća. To ne sprečava institucije EU-a i države članice da preuzmu svoje odgovornosti u području socijalne zaštite.

4.4.   Jamčenje održivosti ekosustava zrakoplovstva

| 4.4.1. | EGSO napominje da je cijeli globalni sektor zrakoplovstva postigao dogovor o mjerama za ograničavanje emisija ugljikova dioksida i na globalnoj razini (11) i na razini EU-a (12). Stoga svaku daljnju mjeru EU-a treba promotriti u kontekstu tržišnog natjecanja. Na primjer, prebacivanje zračnog prometa sa zračnih prijevoznika EU-a na njihove konkurente izvan EU-a nema pozitivan učinak na održivost.
  EGSO smatra da se održivost mora ocijeniti u novom kontekstu nakon pandemije uzrokovane koronavirusom. Potrebno je ocijeniti učinak mjera na sposobnost zračnih prijevoznika u EU-u da se od krize uzrokovane koronavirusom oporave na održiv način i ostanu konkurentni.
  Kao i svi drugi sektori, EGSO naglašava da bi zrakoplovstvo trebalo biti u skladu s dugoročnim ciljevima zelenog plana. EGSO poziva Komisiju da koordinira svoje djelovanje na globalnoj razini, posebno u okviru Međunarodne organizacije civilnog zrakoplovstva. EGSO se zalaže za daljnje širenje mreže željeznica velikih brzina u Europi, s izravnim vezama s čvorišnim zračnim lukama.
  EGSO pozdravlja činjenicu da se planom oporavka EU-a predviđa ulaganje u sektore okrenute budućnosti. Prema mišljenju EGSO-a to bi trebalo uključivati strateško ulaganje u najsuvremenije interoperabilne tehnologije za sve dionike u sektoru zrakoplovstva. Trebalo bi i aktivno promicati tržišta održivih zrakoplovnih goriva, tržišta održivih tehnologija i tržišta podataka. Nefosilna tekuća goriva imaju velik potencijal za osiguravanje niskougljičnog zračnog prometa. Još je potrebno znatno istraživanje i razvoj kako bi se takva goriva osigurala uz razumne troškove.
  EGSO sa zadovoljstvom ističe različite inicijative za financiranje takvih alternativnih goriva (pretvaranje električne energije u drugo gorivo, sintetičko gorivo) u okviru postojećeg instrumenta EU-a za financiranje istraživanja (Obzor 2020.) te potiče Komisiju da pojača te napore u sljedećem okvirnom programu za istraživanje i inovacije (među ostalim instrumentima financiranja: Obzor Europa). |
| --- | --- |

4.4.1.

EGSO smatra da se održivost mora ocijeniti u novom kontekstu nakon pandemije uzrokovane koronavirusom. Potrebno je ocijeniti učinak mjera na sposobnost zračnih prijevoznika u EU-u da se od krize uzrokovane koronavirusom oporave na održiv način i ostanu konkurentni.

Kao i svi drugi sektori, EGSO naglašava da bi zrakoplovstvo trebalo biti u skladu s dugoročnim ciljevima zelenog plana. EGSO poziva Komisiju da koordinira svoje djelovanje na globalnoj razini, posebno u okviru Međunarodne organizacije civilnog zrakoplovstva. EGSO se zalaže za daljnje širenje mreže željeznica velikih brzina u Europi, s izravnim vezama s čvorišnim zračnim lukama.

EGSO pozdravlja činjenicu da se planom oporavka EU-a predviđa ulaganje u sektore okrenute budućnosti. Prema mišljenju EGSO-a to bi trebalo uključivati strateško ulaganje u najsuvremenije interoperabilne tehnologije za sve dionike u sektoru zrakoplovstva. Trebalo bi i aktivno promicati tržišta održivih zrakoplovnih goriva, tržišta održivih tehnologija i tržišta podataka. Nefosilna tekuća goriva imaju velik potencijal za osiguravanje niskougljičnog zračnog prometa. Još je potrebno znatno istraživanje i razvoj kako bi se takva goriva osigurala uz razumne troškove.

EGSO sa zadovoljstvom ističe različite inicijative za financiranje takvih alternativnih goriva (pretvaranje električne energije u drugo gorivo, sintetičko gorivo) u okviru postojećeg instrumenta EU-a za financiranje istraživanja (Obzor 2020.) te potiče Komisiju da pojača te napore u sljedećem okvirnom programu za istraživanje i inovacije (među ostalim instrumentima financiranja: Obzor Europa).

| 4.4.2. | Međutim, EGSO ustraje u tome da bi financiranje novih tehnologija i mjera osmišljenih za jačanje održivosti, otpornosti i prilagodljivosti ekosustava zrakoplovstva trebalo biti sastavni dio sveobuhvatnog plana za zrakoplovstvo koji bi se trebao provesti s ciljem pružanja potrebne potpore za oporavak vrijednosnog lanca europskog zrakoplovstva. |
| --- | --- |

4.4.2.

Bruxelles, 16. rujna 2020.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Steer Davies Gleave, Study on employment and working conditions in air transport and airports (Studija o zapošljavanju i radnim uvjetima u zračnom prometu i zračnim lukama), Završno izvješće 2015.

1

Study on employment and working conditions in air transport and airports

(2)  Aviation: Benefits Beyond Borders (Zrakoplovstvo: koristi bez granica), Izvješće društva Oxford Economics za ATAG (Air Transport Action Group, Akcijska skupina za zračni promet), travanj 2014.

2

Aviation: Benefits Beyond Borders

(3)  Vidjeti https://staging.corporatetravelcommunity.com/european-capacity-may-have-grown-in-jun-2020-but-a-european-aviation-body-warns-that-the-recovery-in-passenger-traffic-is-proceeding-at-a-slower-pace-than-it-had-projected/

3

(4)  SL L 46, 17.2.2004., str. 1.

4

(5)  Mišljenje EGSO-a TEN/711 – Dodjela slotova u zračnim lukama Zajednice, još nije objavljeno u Službenom listu.

5

(6)  SL C 13, 15.1.2016., str. 169.

6

(7)  SL L 293, 31.10.2008., str. 3.

7

(8)  SL L 123, 10.5.2019., str. 4.

8

(9)  SL C 13, 15.1.2016., str. 110.

9

(10)  Vidjeti bilješku 8.

10

(11)  CORSIA (Sustav za neutralizaciju i smanjenje emisija ugljika za međunarodno zrakoplovstvo)

11

(12)  SL C 133, 9.5.2013., str. 30.

12

---

| 11.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 429/105 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 429/105

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „EU i Afrika: Ostvarivanje ravnopravnog razvojnog partnerstva temeljenog na održivosti i zajedničkim vrijednostima”

(samoinicijativno mišljenje)

(2020/C 429/15)

| Izvjestitelji: | Dimitris DIMITRIADIS (EL-I)


  Dilyana SLAVOVA (BG-III)


  Thomas WAGNSONNER (AT-II) |
| --- | --- |

Izvjestitelji:

Dimitris DIMITRIADIS (EL-I)

Dilyana SLAVOVA (BG-III)

Thomas WAGNSONNER (AT-II)

| Odluka Plenarne skupštine: | 20.2.2020. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | pravilo 32. stavak 2. Poslovnika |
| | (samoinicijativno mišljenje) |
| Nadležna stručna skupina: | Vanjski odnosi |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 24.2.2020. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 16.9.2020. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 554 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 216/1/2 |

Odluka Plenarne skupštine:

20.2.2020.

Pravni temelj:

pravilo 32. stavak 2. Poslovnika

(samoinicijativno mišljenje)

Nadležna stručna skupina:

Vanjski odnosi

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

24.2.2020.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

16.9.2020.

Plenarno zasjedanje br.:

554

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

216/1/2

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | U svijetu naglih promjena, punom značajnih problema, no i novih prilika, Europa ima obvezu upotrijebiti svoje multikulturno, institucijsko i socioekonomsko naslijeđe kako bi omogućila globalni održivi razvoj. Izazovi s kojima se suočavaju afričke zemlje u razvoju izrazito su složeni i potrebno im je pristupiti na oprezan i višedimenzionalan način. Nije dovoljno da samo dijelimo dobronamjerne savjete, već je potrebno i ulaganje pozamašnih financijskih sredstava EU-a i država članica u Afriku kako bi se ostvarili ciljevi održivog razvoja. To bi trebala biti glavna svrha međunarodnih partnerstava EU-a, a poštovanje univerzalnih ljudskih prava kao temeljnih zajedničkih vrijednosti mora biti temelj bilo kakvog političkog angažmana u kontekstu ravnopravnog razvojnog partnerstva s Afrikom. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | U skladu s novim konsenzusom o razvoju EU-a EGSO zagovara promicanje pristojnog života i dobrih izgleda, stvaranje srednje klase i podržavanje ravnopravnih partnerstava putem osnaživanja održivih socijalno-liberalnih struktura u Africi u skladu s univerzalnim ljudskim pravima (1), uključujući temeljna radnička prava (Deklaracija o temeljnim načelima i pravima na radu Međunarodne organizacije rada koja uključuje temeljne standarde rada, i Tripartitna deklaracija o načelima koja se odnose na multinacionalna društva i socijalnu politiku), slobodu poduzetništva i pravo na zdrav okoliš, kao i ciljeve održivog razvoja. EGSO pozdravlja Zajednički komunikaciju „Put prema sveobuhvatnoj strategiji s Afrikom” (2) i nastoji doprinijeti poboljšanju nove sveobuhvatne strategije EU-a s Afrikom. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Trenutačno stanje istaknulo je ključne izazove, no i obećavajuće izglede u pogledu suradnje EU-a i Afrike. Afrika obuhvaća mnoga od 20 najbrže rastućih gospodarstava u svijetu. Do 2035. godine imat će najveću potencijalnu radnu snagu. Partnerstvo na visokoj razini u trgovini i ulaganju utemeljeno na univerzalnim ljudskim pravima i održivosti nužno je za obje strane, a u središte pozornosti potrebno je staviti razvoj, umjesto da se razvojni fondovi upotrebljavaju u svrhu sigurnosti granica. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO pozdravlja inicijativu kontinentalnog područja slobodne trgovine u Africi (AfCFTA) kojom se jača trgovina unutar kontinenta, smanjuje razina ovisnosti i udaljava od pristupa utemeljenog isključivo na prekomorskom izvozu. Mogla bi predstavljati prvi korak prema području slobodne trgovine između EU-a i Afrike. EGSO ponovno ističe važnu ulogu organiziranog civilnog društva u razdoblju nakon Sporazuma iz Cotonoua. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Dugoročna ulaganja u infrastrukturu unutar Afrike u svrhu poticanja regionalnih lanaca vrijednosti i održivog lokalnog gospodarstva smisleno je s gospodarskog stajališta, ekološki je održivo te stvara proizvodne kapacitete, što uključuje lokalna i kvalitetna radna mjesta. Pristup koji je usmjeren isključivo na prekomorski izvoz nije održiv. U međukontinentalnoj gospodarskoj suradnji prije svega bi se trebala davati prednost lokalnoj afričkoj proizvodnji, u kojoj bi glavni sektori trebali biti održiva poljoprivreda, energetika i kružno gospodarstvo, kao i tradicionalni sektori povezani sa sirovinama i graditeljstvom kojima su i dalje potrebne reforme u skladu s ciljevima održivog razvoja. Javna sredstva neće se nužno iskoristiti za privatna ulaganja u Africi, što je štetno za konvencionalnu razvojnu suradnju. Stoga su sustavi nadzora, provjere i procjene u kojima u znatnoj mjeri sudjeluje organizirano civilno društvo izuzetno važni. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Civilno društvo, socijalna partnerstva, socijalno tržišno gospodarstvo i sustavi socijalne zaštite, prilagođeni lokalnoj kulturi i socioekonomskim okolnostima, trebali bi biti uspješni modeli podrške održivom razvoju u Africi. Prioritetna područja podrške afričkim zemljama trebala bi, osim trgovine i ulaganja, uključivati poglavito poreznu politiku, migracije, razvoj, okoliš, obrazovanje, zdravstvo te radne i životne uvjete. Važnost tih područja osobito je izražena u uvjetima trenutačne krize koju je izazvao COVID-19 (koronavirus), a koja će imati izrazito negativne posljedice za Afriku. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Potrebno je izgraditi infrastrukturu osiguranja kvalitete koja će omogućiti sukladnost afričke robe sa standardima njezinih ciljanih tržišta. Potrebno je osigurati da se poštuju zakoni sukladni ciljevima održivog razvoja. U tome bi smislu i sustavi postupanja s dužnom pažnjom u pogledu ljudskih prava, uključujući pravila EU-a, bili od velike koristi (3). |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Program Erasmus+ potrebno je proširiti kako bi se ojačala suradnja EU-a i Afrike. Razvojno partnerstvo EU-a i Afrike mora snažnije podržavati stvaranje lokalnih javnih obrazovnih sustava, od predškolskog odgoja do sveučilišnog i strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, uključujući naukovanje i sustave cjeloživotnog učenja. Trebalo bi izbjegavati „odljev mozgova” iz Afrike u EU. Osobito rodno osviještena politika i osnaživanje žena imaju središnju ulogu u postizanju održivog razvoja. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Jačanje položaja žena u Africi predstavlja prioritet za EGSO, koji potiče institucije i civilno društvo da aktivno i kontinuirano rade na postizanju potpune rodne ravnopravnosti na raznim društvenim i ekonomskim razinama. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Smanjenje migracija na mnogo načina predstavlja ključno pitanje. Jedino će gospodarski, ekološki i društveni razvoj suzbiti uzroke prisilnih migracija. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Međunarodna Financijska korporacija afričke dijaspore mogla bi biti idealna platforma za usmjeravanje ulaganja kojom bi upravljala afrička tijela za afričke potrebe. Osim toga, mogla bi biti i opcija za ulagače iz EU-a. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Afrika se znatno razvila tijekom prošlog desetljeća, što je dovelo do predviđanja da će se potražnja energije na kontinentu udvostručiti do 2050., dok će stope siromaštva ostati neumoljivo visoke. Time bi se poteškoće u pogledu održivosti u ekološkom i socioekonomskom smislu nastavile, ako ne i produbile. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Ipak, mogle bi se pojaviti prilike: i) afričke zemlje mogu imati vodeću ulogu u pretvorbi solarne energije u električnu s pomoću solarne fotonaponske tehnologije, što bi moglo dovesti do proizvodnje sintetičkih goriva u velikom opsegu; ii) posebnim mogućnostima zajedničkih projekata, poslovnih aktivnosti i politika mogao bi se stvoriti novi socijalno-ekološki pristup tržišnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Potrebno je podržavati poljoprivrednu i prehrambenu industriju u Africi kako bi se poboljšao uzgoj, smanjili gubici žetvenih prinosa i povećali standardi kvalitete. Ostali ciljevi poljoprivredno-prehrambenog sektora jesu razvoj novih marketinških i proizvodnih metoda, promicanje zadružnog samoorganiziranja poljoprivrednika, sigurnost hrane i povećanje trgovine unutar cjelokupnog lanca vrijednosti. EGSO se posebno protivi otimanju zemljišta u Africi. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Dionici iz EU-a i Afrike trebali bi zajednički težiti ostvarenju zelenog plana kako bi se spasio planet i uspostavila pristojna razina života za sve. Institucionalizirano sudjelovanje organiziranog civilnog društva olakšalo bi proces samoanalize i izbjegavanje prošlih pogrešaka novim sredstvima. Održivi razvoj moguće je postići samo ako proizlazi iz same države i ako ga ona pokreće. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Usvajanje pristupa utemeljenog na univerzalnim ljudskim pravima, razvoj demokratskih upravljačkih struktura, poboljšanje gospodarskog i financijskog upravljanja putem transparentnog rukovođenja javnim financijama te stvaranje vjerodostojnog sustava za suzbijanje korupcije utemeljenog na neovisnom pravosuđu elementi su koji pridonose uspostavljanju snažnih, samostalnih i stabilnih partnera u područjima poslovanja i razvoja. |
| --- | --- |

1.16.

2.   Kontekst i glavne točke mišljenja

| 2.1. | EU27 najveći je afrički trgovinski i ulagački partner. EGSO pozdravlja Zajedničku komunikaciju „Put prema sveobuhvatnoj strategiji s Afrikom” (4), u kojoj se predlažu partnerstva povezana s prijelazom na zeleno gospodarstvo i pristupom energiji, digitalnom transformacijom, održivim rastom i radnim mjestima te mirom i upravljanjem. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Pedeset i dvije afričke zemlje sklopile su neku vrstu trgovinskog sporazuma s EU-om. S četiri sjevernoafričke zemlje sklopljeni su sporazumi o pridruživanju, a s Marokom i Tunisom vode se pregovori u pogledu produbljenih i sveobuhvatnih područja slobodne trgovine (DCFTA). EU je dogovorio pet sporazuma o gospodarskom partnerstvu s regionalnim afričkim organizacijama, koji se temelje na Sporazumu iz Cotonoua i njegovom cilju unaprjeđenja trgovinskih odnosa EU-a s afričkim, karipskim i pacifičkim zemljama na pravila Svjetske trgovinske organizacije. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EGSO ponovno naglašava svoj pristup: teži osiguravanju pristojnog života i dobrih izgleda za sve, stvaranju srednjeg sloja (uzimajući u obzir povezanost migracija i dohotka) i potpori ravnopravnim partnerstvima osnaživanjem održivih socijalno-liberalnih demokratskih struktura. Međutim, potrebno je poštovati postojeće lokalne tradicije i najbolje prakse. EGSO je već zagovarao razvojnu politiku koja stvara dobre izglede, strukture i gospodarske prilike za sve stanovnike Afrike. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Vanjska ulaganja u Afriku u stalnom su porastu. Primjerice, Kina provodi ulaganja u sklopu svoga Foruma o suradnji Kine i Afrike (FOCAC) te inicijative „Jedan pojas, jedan put”. Ostale inicijative manjeg opsega uključuju Partnersku postaju za Afriku („Africa Partnership Station”) SAD-a i Sastanak na vrhu Rusije i Afrike održan 2019. . |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Univerzalna ljudska prava, uključujući temeljna radnička prava, slobodu poduzetništva, pravo na povoljne uvjete okoliša i vladavinu prava ključne su zajedničke vrijednosti. Uz ciljeve održivog razvoja, ta prava čine međunarodno prihvaćen minimalni standard za razvojne programe i predstavljaju osnovu ravnopravnog razvojnog partnerstva. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Te su vrijednosti u skladu s novim konsenzusom o razvoju EU-a u kojem se isto tako teži razmatranju utjecaja drugih politika na razvoj putem usklađivanja razvojnih politika. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | U ovom se mišljenju utvrđuju vidovi ključni za ozbiljno ravnopravno razvojno partnerstvo te se analiziraju trenutačno stanje i izazovi u pogledu odnosa EU-a i Afrike. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Sadašnji izazovi

Pristojan život, odgovornost u pogledu zaštite okoliša i dobri izgledi ključni su za naš opstanak. Moramo se uhvatiti u koštac s klimatskim promjenama i promišljati odgovornije i uz veću suradnju. Tradicionalni pristup industrijske politike i rasta zastario je razvojni model koji će uništiti planet uz ogromnu cijenu po društvo. Ljude nije dovoljno samo izbaviti iz ekstremnog siromaštva, već bi, osim toga, trebali biti u stanju aktivno sudjelovati u društvu (stanovanje, hrana, zdravlje, obrazovanje), što je posebno potrebno u Africi. U Izvješću o globalnim rizicima Svjetskog gospodarskog foruma iz 2017. problem nejednakosti u svijetu istaknut je kao najveći pokretač rizika povezanih s nedavnim političkim izazovima. Žene i ranjive skupine još su pogođenije i isključene su iz sudjelovanja u društvu u situacijama u kojima postoji manjak prilika.

3.1.   Gospodarski aspekti

| 3.1.1. | Mnoga od 20 najbrže rastućih svjetskih gospodarstava nalaze se u Africi i ona će do 2035. godine imati najveću potencijalnu radnu snagu. U takvoj situaciji nastaju globalna tržišta, kupci i zaposlenici budućnosti. Stoga je većinu trenutačnih globalnih izazova moguće riješiti jedino u suradnji sa snažnim afričkim partnerima. Potrebno je ravnopravno trgovinsko i ulagačko partnerstvo utemeljeno na univerzalnim ljudskim pravima i održivosti. Potrebno je uložiti 600 milijardi EUR godišnje kako bi se ostvarili ciljevi održivog razvoja u Africi (5). Prema tome, EGSO uvažava iznimnu potrebu za privatnim ulaganjima. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | U području trgovinske politike potrebno je uzeti u obzir sukladnost u pogledu razvoja, poglavito u područjima carinskih pristojbi, nabave i poreza, obratiti pažnju na postojeće nepodudarnosti, posebno u smislu sporazuma o gospodarskom partnerstvu (6), podržavati regionalnu integraciju, uključiti odjeljke o održivosti koji bi bili obvezujući i podložni sankcijama te prilagoditi zaštitu ulaganja kako bi se poštivala sva univerzalna ljudska prava. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | EGSO pozdravlja inicijativu AfCFTA jer se njome jača trgovina unutar kontinenta, smanjuje razina ovisnosti i udaljava od pristupa utemeljenog isključivo na prekomorskom izvozu. Potiče područje slobodne trgovine između EU-a i Afričke unije (AU) pod jedinstvenim sporazumom u kojemu je potrebno uzeti u obzir raznolikost i gospodarske prednosti pojedinačnih afričkih država. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Sredstva inače namijenjena razvoju sve se više upotrebljavaju za poticanje privatnih ulaganja, što ne smije biti nauštrb tradicionalne razvojne suradnje. Takozvane „zelene obveznice” koje su posebno namijenjene održivim projektima mogle bi biti dobar način usmjeravanja privatnih ulaganja u Afriku. Sva je ulaganja, kako javna tako i privatna, svakako potrebno nadzirati, provjeravati i procjenjivati uz sudjelovanje organizacija civilnog društva kako bi se zajamčilo da se upotrebljavaju za ostvarivanje ciljeva održivog razvoja i u razvojne svrhe te da su sukladna s univerzalnim ljudskim pravima. EGSO je isto tako istaknuo da su se za ublažavanje loših radnih uvjeta u Africi upotrijebili europski razvojni fondovi (7). |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Poljoprivreda je jedan od glavnih gospodarskih sektora u Africi (više od 60 % Afrikanaca bavi se poljoprivredom, najčešće u obliku malih samoopskrbnih poljoprivrednih gospodarstava). U industrijaliziranim gospodarstvima i gospodarstvima u razvoju postoji natjecanje u stjecanju obradivih površina u Africi (8). Zbog manjka službenih ili točnih registara olakšano je otimanje zemljišta, a mladim Afrikancima onemogućen je pristup poljoprivrednom zemljištu. Većina svjetskih ulaganja povezanih sa zemljištem provodi se u Africi, što uključuje ulaganja velikog opsega iz EU-a. Razvojni stručnjaci upozoravaju na to da 4 milijuna četvornih kilometara obradivih površina u području gvinejske savane postaje predmet međunarodne (i europske) pozornosti u području poljoprivrede (9). Potrebno je da globalna proizvodnja hrane poraste za 70 % do 2050. (10), za što će biti potreban rast proizvodnje od 97 % u zemljama u razvoju, dok se istovremeno obradivo zemljište sve više iskorištava za proizvodnju ekološki prihvatljivih goriva i sastojaka za upotrebu u kemijskoj industriji. Sigurnost opskrbe hranom još je važnija zbog posljedica pandemije COVID-a 19. |
| --- | --- |

3.1.5.

3.2.   Socijalni aspekti

| 3.2.1. | Koncepti civilnog društva, socijalnih partnerstava i socijalnog tržišnog gospodarstva u Europi su polučili vrlo dobre rezultate. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Po svemu sudeći, projekti Europske investicijske banke (EIB) postižu ciljeve održivosti većeg opsega i sadržavaju bolji pristup razvoju. Međutim, EP, EK i organizacije civilnog društva izrazili su zabrinutost u vezi s djelovanjem EIB-a. Istaknuli su potrebu za poboljšanjem postupanja s dužnom pažnjom u pogledu ljudskih prava u njezinu djelovanju. To je pitanje neizostavno u kontekstu pružanja vjerodostojne potpore (11). |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Odredbe koje omogućuju Europljanima da osporavaju zakone koji su sukladni s ciljevima održivog razvoja štete našoj vjerodostojnosti:






  — | pristojan život podrazumijeva plaće dostatne za život; osporavanje te činjenice nije u skladu s pristupom razvoju koji moramo usvojiti (npr. predmet Veolia protiv Egipta); |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

—

pristojan život podrazumijeva plaće dostatne za život; osporavanje te činjenice nije u skladu s pristupom razvoju koji moramo usvojiti (npr. predmet Veolia protiv Egipta);

| — | Potrebno je zaštititi ulaganja iz EU-a, no i zakone o radu, zaštiti okoliša i potrošača. |
| --- | --- |

—

Potrebno je zaštititi ulaganja iz EU-a, no i zakone o radu, zaštiti okoliša i potrošača.

| 3.2.4. | Naše razvojno partnerstvo trebalo bi više podržavati stvaranje lokalnih javnih obrazovnih sustava, od predškolskog odgoja do sveučilišta. Potrebno je posvetiti posebnu pažnju strukovnom obrazovanju, uključujući naukovanje i sustave cjeloživotnog učenja. Europsko iskustvo može biti korisno pri razvijanju obrazovnih sustava u Africi. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Troškovi trgovanja u Africi često su vrlo visoki, a mnoge zemlje još ne ispunjavaju međunarodne norme u pogledu kvalitete, sigurnosti i zaštite okoliša. Potrebno je izgraditi infrastrukturu osiguranja kvalitete koja će omogućiti podršku pri postizanju sukladnosti afričke robe sa standardima njezinih ciljanih tržišta, također u Africi. Podrška afričkim zemljama trebala bi osobito biti usmjerena na ekološke, zdravstvene i radne uvjete te mehanizme zaštite. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | Europski sustavi socijalne zaštite uspješno su se razvili jer se temelje na solidarnosti i temeljnim vrijednostima koje dijele svi glavni politički pokreti. Sustavi socijalnog osiguranja, zadružni modeli i javne službe omogućili su ljudima da steknu bogatstvo i usmjere tržišne snage ne samo u smanjenje siromaštva i poticanje gospodarskog rasta, već i u promicanje participativnih demokratskih sustava. |
| --- | --- |

3.2.6.

| 3.2.7. | Važnost tih područja osobito je izražena u kontekstu izazova nastalih krizom koju je izazvao COVID-19, a koja će imati izrazito negativne posljedice za Afriku. U podacima UN-a navedeno je da Afriku pogađa 24 % globalnih bolesti, pri čemu je malarija osobito problematična, no taj kontinent broji samo 3 % zdravstvenih radnika u svijetu. Dobro je poznato da zemlje koje osposobljavaju zdravstvene radnike trpe financijske gubitke nakon što oni emigriraju u industrijalizirane zemlje (12). |
| --- | --- |

3.2.7.

| 3.2.8. | Jedino će gospodarski, ekološki i društveni razvoj suzbiti uzroke prisilnih migracija. Moramo u svoje politike uključiti univerzalna ljudska prava kako bismo pridonijeli stvaranju onakvog društva u Africi kakvo mnogi afrički emigranti traže u EU-u zbog nedostatka perspektive u vlastitim zemljama. |
| --- | --- |

3.2.8.

| 3.2.9. | Smanjenje migracija ključno je pitanje. Kao primjer, EGSO ističe izvješća (13) o odljevu mozgova iz Tunisa, gdje se tvorci politika moraju nositi s činjenicom da otprilike trećina informatičkih stručnjaka, osposobljenih uz potporu fondova EU-a, emigrira u EU radi zaposlenja. |
| --- | --- |

3.2.9.

3.3.   Aspekti održivosti

| 3.3.1. | Afričko se gospodarstvo uvelike izgradilo tijekom prošlog desetljeća te su se životni uvjeti primjetno poboljšali, no stope siromaštva i dalje su neumoljivo visoke. Ograničena gospodarska diversifikacija, postojana nejednakost, visoka nezaposlenost i uništavanje okoliša razlozi su da taj kontinent nastavi put k održivom razvoju kojim je moguće postići pristojan život za sve. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Očekuje se da će se potražnja energije u Africi udvostručiti do 2050. godine. Takvu bi povećanu potražnju trebalo namiriti rasprostranjenijom upotrebom obnovljivih izvora energije. Provedba prijelaza s fosilnih goriva na obnovljive izvore energije ključna je za ublažavanje posljedica klimatskih promjena. Afričke zemlje mogu imati vodeću ulogu u pretvorbi solarne energije u električnu s pomoću solarne fotonaponske tehnologije. Velike fotonaponske elektrane, osim što osiguravaju električnu energiju za lokalnu upotrebu, mogle bi dovesti i do proizvodnje e-goriva. (14) Lokalno stanovništvo trebalo bi moći sudjelovati u dobitcima. Čini se da su metanol i ostala sintetička goriva alternative fosilnim gorivima u zrakoplovstvu, no mogla bi i produžiti upotrebu motora s unutarnjim izgaranjem u vozilima za cestovni prijevoz. |
| --- | --- |

3.3.2.

4.   Preporuke u pogledu politika

4.1.   Opći aspekti

| 4.1.1. | Odnos utemeljen na poštenoj i ravnopravnoj trgovini koji se razvija s afričkim zemljama trebao bi promicati dostojanstven rad i podupirati javne usluge. Osobito bi se trgovinskim politikama trebalo osigurati da se univerzalna ljudska prava, zaštita okoliša i pravo na pristojan život u potpunosti poštuju. Osim toga, potrebno je uzeti u obzir i potrebe manje razvijenih zemalja. Sporazum prikladan za doba nakon Sporazuma iz Cotonoua bit će izvrsna prilika samo ako dovede do stvaranja kvalitetnih radnih mjesta, poticanja održivog razvoja i osiguranog uključenja organiziranog civilnog društva. Prominentni stručnjaci za razvojne politike tvrde da se razvojna politika EU-a treba voditi načelom demokratskog regionalizma, posebno kad je riječ o Africi i njezinim društvima, zbog posebnih lokalnih okolnosti (15). |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Suvremena i progresivna partnerstva trebala bi odražavati potražnju za novim oblikom suradnje industrijaliziranih zemalja i zemalja u razvoju. Za uspostavu takvih reformskih partnerstava bit će potrebno bolje opće okruženje za djelatnosti privatnog sektora i stvaranje većeg broja kvalitetnih radnih mjesta koja pružaju odgovarajući dohodak kako bi se mladom stanovništvu Afrike omogućio pristojan život. To je ključno kako bi se smanjila želja mladih za emigracijom s afričkog kontinenta u potrazi za boljom budućnosti (16). U tom smislu EGSO ističe svoje kontakte u području demokratizacije Tunisa te svoju potporu tom postupku. Temeljitim i opsežnim Sporazumom o slobodnoj trgovini, o kojem se još pregovara, mora se pokušati očuvati ono što je postignuto tako da se osigura da gospodarstvo Tunisa može stvoriti prilike i perspektivu za svoje stanovništvo. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Mogla bi se uspostaviti skupina za strateško promišljanje u svrhu ojačavanja i podrške nužnim reformama u Africi koja bi bila usredotočena na angažman civilnog društva, pomno razmotrene gospodarske i strukturne reforme i ciljeve održivog razvoja. Ta bi skupina mogla poticati razvoj znanja i kompetencija u Africi i olakšati odnos civilnih društava Afrike i Europe. |
| --- | --- |

4.1.3.

4.2.   Gospodarski razvoj

| 4.2.1. | U kontekstu europskoga zelenog plana gospodarski razvoj trebaju pokretati inovacije i socijalno-ekološka transformacija. U središtu pozornosti trebali bi biti pravedna raspodjela bogatstva i stvaranje struktura socijalne zaštite. Prioritetna područja trebala bi, osim trgovine i ulaganja, uključivati i međunarodnu suradnju u pogledu drugih pitanja, primjerice, porezne politike, migracija, razvoja, okoliša, obrazovanja, radnih, životnih i zdravstvenih uvjeta (poglavito nakon krize koju je izazvao COVID-19). U tom će smislu sudjelovanje organiziranog civilnog društva imati odlučujuću ulogu. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Potrebna su dugoročna ulaganja u infrastrukturu unutar Afrike (za razliku od infrastrukture kojom se omogućava prekomorski izvoz) u svrhu poticanja regionalnih lanaca vrijednosti i održivog lokalnog gospodarstva. Taj je potez smislen s gospodarskog stajališta, ekološki je održiv te stvara proizvodne kapacitete, što uključuje lokalna i kvalitetna radna mjesta. Paradigma usmjerena isključivo na prekomorski izvoz i dalje je značajna u Africi s obzirom na to da su sirovine strateški važne za velika gospodarstva (uključujući EU i države članice). Ulaganja iz EU-a moraju biti vođena drugačijim pristupom utemeljenim na istinski ravnopravnom partnerstvu kojim bi se osiguralo da svi od njega imaju koristi te, prije svega, potaknuo održivi razvoj u Africi. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Potencijalna međunarodna Financijska korporacija afričke dijaspore mogla bi koordinirati upotrebu sredstava afričke dijaspore u svrhu uključivog razvoja i ulaganja u društveno odgovorne pothvate i programe (17) u Africi. To bi mogla biti idealna platforma za usmjeravanje ulaganja kojom bi upravljala afrička tijela u svrhu rješavanja afričkih pitanja i bila bi jedna od opcija za ulagače iz EU-a. Razina ulaganja koja je potrebna za ostvarenje ciljeva održivog razvoja u Africi znatno premašuje procijenjenu godišnju uštedu afričkih migranata. Tako bi organizacije dijaspore sudjelovale u stvaranju više načina (poslovne) suradnje. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Osim slanja sirovina na obradu u inozemstvo afričke je zemlje potrebno potaknuti i pomoći im da uspostave održive domaće grane privrede kako bi se prihodi stečeni obradom sirovina zadržali u tim zemljama. Prihode od sektora eksploatacije mineralnih sirovina potrebno je uložiti u infrastrukturu i socijalne službe, od čega bi stanovništvo zaista imalo koristi. |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Jačanje javne sigurnosti u svrhu borbe protiv terorizma mora ostati prioritet. Međutim, potrebno je vrlo oprezno pristupiti pitanjima granične sigurnosti i nabave oružja. Razvoj mora biti u središtu pozornosti, umjesto upotrebe razvojnih fondova za zaustavljanje prisilnih migracija i naoružavanja sigurnosnih snaga – porast „sekuritizacije” u razvojnoj politici možebitno potencira temeljne uzroke migracija. |
| --- | --- |

4.2.5.

| 4.2.6. | EGSO se poziva na pravila EU-a o postupanju s dužnom pažnjom u pogledu ljudskih prava (18). Već je od EU-a zatražio obvezujuće uvođenje postupanja s dužnom pažnjom u pogledu ljudskih prava, posebno u međunarodnim lancima vrijednosti EU-a (19). Na temelju postojećih mjera i koncepata EGSO-a (primjerice, agencije za rejting), obvezujući sustav postupanja s dužnom pažnjom uvelike bi doprinio održivom razvoju, posebno u Africi, te potencirao nastojanja EU-a u pogledu stvaranja ravnopravnog razvojnog partnerstva. |
| --- | --- |

4.2.6.

| 4.2.7. | Gotovo da nije moguće dovoljno istaknuti vrijednosti razvoja malih i srednjih poduzeća i suradnje malih i srednjih poduzeća iz Afrike i EU-a. Multinacionalna društva uglavnom su sposobna upravljati rizicima povezanima s poslovnim pothvatima u Africi. Kako bi se mogao iskoristiti potencijal malih i srednjih poduzeća u ravnopravnom razvojnom partnerstvu, potrebne su im pouzdane strukture i institucionalna podrška. Većinu radnih mjesta u Africi stvaraju mala i srednja poduzeća. Financijske će usluge, posebno na zadružnoj osnovi, biti potrebno poboljšati i (u slučajevima gdje ne postoje) razviti kako bi ispunile potrebe malih i srednjih poduzeća, primjerice u vidu kredita, kredita u lokalnoj valuti te upravljanja rizikom. |
| --- | --- |

4.2.7.

| 4.2.8. | Nedostatak kvalificirane radne snage velika je prepreka poduzećima u afričkim zemljama. Stoga je promicanje strukovnog osposobljavanja jedno od najvažnijih pitanja. |
| --- | --- |

4.2.8.

| 4.2.9. | „Budući da su pitanja oporezivanja povezana s ciljevima održivog razvoja, poduzeća bi u pravilu trebala plaćati porez ondje gdje nastaje dobit od dodane vrijednosti (npr. proizvodnjom, eksploatacijom sirovina itd.)” (20). To je načelo od temeljne važnosti za ravnopravno razvojno partnerstvo. Osim toga, EGSO se zalagao za procjene učinka bilateralnih sporazuma o dvostrukom oporezivanju koje provodi EU u slučajevima gdje postoji rizik od djelovanja suprotnog razvojnim politikama EU-a (21).
  Uz privatna ulaganja, porezni prihodi također igraju važnu ulogu u financiranju održivog razvoja. Afričkim zemljama nedostaju porezni prihodi u iznosu dvostruko većem od cjelokupnog iznosa financiranja koje primaju godišnje za područje razvoja. Nužne su mjere za suzbijanje izbjegavanja plaćanja poreza i korupcije te kampanje za veće domaće prihode u kombinaciji s osposobljavanjem službenika poreznih tijela, revizorskih sudova i ministarstava financija. Porezna utočišta, bilo da se nalaze u Africi ili u EU-u, otežavaju održivi razvoj. |
| --- | --- |

4.2.9.

Uz privatna ulaganja, porezni prihodi također igraju važnu ulogu u financiranju održivog razvoja. Afričkim zemljama nedostaju porezni prihodi u iznosu dvostruko većem od cjelokupnog iznosa financiranja koje primaju godišnje za područje razvoja. Nužne su mjere za suzbijanje izbjegavanja plaćanja poreza i korupcije te kampanje za veće domaće prihode u kombinaciji s osposobljavanjem službenika poreznih tijela, revizorskih sudova i ministarstava financija. Porezna utočišta, bilo da se nalaze u Africi ili u EU-u, otežavaju održivi razvoj.

| 4.2.10. | Infrastruktura je nužna kako bi se pomoglo trgovačkim društvima da pronađu izvor financiranja i mehanizme potpore te uspostave kontakte na terenu. Osim toga, tim su društvima potrebni i savjeti tijekom faza planiranja projekata. |
| --- | --- |

4.2.10.

| 4.2.11. | Potrebno je podržavati poljoprivrednu i prehrambenu industriju u afričkim zemljama kako bi se razvili postupci za poboljšanje uzgoja, smanjili gubici žetvenih prinosa, zaustavilo krčenje šuma i povećali standardi kvalitete. Nadalje, u poljoprivredno-prehrambenom sektoru potrebno je razviti nove marketinške metode i suvremene poljoprivredne i prerađivačke metode, promicati samoorganiziranje poljoprivrednika, osobito u obliku zadruga, i povećati trgovinu unutar cjelokupnog lanca vrijednosti. |
| --- | --- |

4.2.11.

4.3.   Socijalna politika

| 4.3.1. | Uključenje civilnog društva u institucijske strukture europskih država putem, primjerice, socijalnih partnerstava na razini trgovina i sektora stvorilo je prednost za EU. Organizirano civilno društvo potrebno je u znatnoj mjeri uključiti u ravnomjerno razvojno partnerstvo jer će se time stvoriti stabilni temelji za sve aktivnosti EU-a, a posebno za poslovanje. Tako bi naša nastojanja, osim na dobit, bila usmjerena i na održivi razvoj u Africi u svrhu stvaranja dugoročnih partnerstava utemeljenih na povjerenju i ravnopravnosti. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Program Erasmus+ potrebno je proširiti kako bi se ojačala suradnja EU-a i afričkih država. Stručne sposobnosti i znanje afričkih diplomanata potrebno je iskoristiti za podržavanje održivog razvoja u njihovim matičnim državama. Trebalo bi izbjegavati „odljev mozgova” iz Afrike u EU. Obrazovanje je jedan od glavnih pokretača poboljšanja životnih uvjeta, osobito za žene i ranjive skupine, pa bi stoga i naša podrška trebala biti usmjerena prema tim područjima. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | COVID-19 dodatno otežava te izazove. Mnogi su zdravstveni sustavi trenutačno preopterećeni. Morat ćemo pružiti dodatnu potporu afričkim državama kako bi mogle uvesti snažne sustave zdravstvene skrbi koji se mogu nositi s izazovima kao što je COVID-19 na biomedicinskoj i sociomedicinskoj razini. Kvalitetnu zdravstvenu skrb ne bi trebalo ugrožavati slabo gospodarstvo, manjak upravljanja, niska dostupnost ili manjak obučenog osoblja. Dobro uspostavljeni sustavi socijalne zaštite u Europi u najvećoj su se mjeri pozitivno iskazali u kontekstu trenutačnog izazova i mogu se smatrati uzorima za poboljšanje sustava zdravstvene skrbi, poglavito za Afriku. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Potrebno je da se organizacije afričke dijaspore u EU-u uključe u stvaranje ravnomjernog partnerstva EU-a i afričkih država. One mogu osigurati financiranje i stručno znanje te jasno pokazati kako će pristup utemeljen na univerzalnim ljudskim pravima ojačati afričke strukture potrebne za stabilno poslovanje, socijalni angažman i zdravo okruženje. Upućene su u provedbu univerzalnih ljudskih prava u EU-u, rad unutar okvira EU-a i mogu poslužiti kao poveznica za aktivnosti Unije u njihovim matičnim zemljama. |
| --- | --- |

4.3.4.

4.4.   Održivi razvoj

| 4.4.1. | Održivi razvoj moguće je postići samo ako proizlazi iz same zemlje i ako ga ona pokreće. Razvojne kapacitete Afrike potrebno je podržati kako bi se započele reforme, kako bi svi stekli dobre izglede i kako bi se isplatila i privatna i javna ulaganja na tom kontinentu. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Africi je potreban nov pristup industrijskoj politici koji bi bio organiziran po sektorima i koordiniran na međunarodnoj razini u svrhu stvaranja većih tržišta i snažnijih poticaja održivim granama privrede, posebice onima koje se ne oslanjaju na fosilna goriva (22). |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Za ekonomsku učinkovitost proizvodnje e-goriva pomoću fotonaponske tehnologije važna je lokacija (23), pri čemu se „sunčani pojas” ekvatora pokazao kao idealno područje (24). Taj bi gospodarski sektor mogao imati povoljan učinak i na gospodarski razvoj afričkih zemalja te im potencijalno omogućiti sudjelovanje u međunarodnim energetskim projektima. Bilo kakva vrsta razvojne pomoći u tom sektoru imala bi pozitivan učinak ne samo na zemlje koje bi je primale, već i na potrošače energije u zemljama u razvoju (25). |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | Ciljevi održivog razvoja pružaju priliku za odnos EU-a i afričkih partnera utemeljen na univerzalnim ljudskim pravima i suradnji u kontekstu zelenog plana kako bi se spasio planet i uspostavio pristojan život za sve. Institucionalizirano sudjelovanje organiziranog civilnog društva olakšalo bi proces samoanalize i izbjegavanje prošlih pogrešaka novim sredstvima. |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | Potrebno je da svi dionici, uključujući socijalne partnere i ostale organizacije civilnog društva, ustraju na realizaciji projekata, poslovnih aktivnosti i politika kojima se stvara novi socijalno-ekološki pristup tržišnom gospodarstvu. Osim gospodarskih aspekata, potrebno je intenzivnije razmotriti i temeljna socijalna i biofizička pitanja (kao što su klimatske promjene). Stoga je, osim isključivo gospodarskih pokazatelja, u ravnopravnom razvojnom partnerstvu u kontekstu održivog razvoja potrebno razmotriti i pokazatelje koji uzimaju u obzir sveobuhvatne aspekte dobrobiti za sve (26). |
| --- | --- |

4.4.5.

| 4.4.6. | Mnoga poljoprivredna ulaganja imaju upitne posljedice na zajednice. Redovito pristižu izvješća o kršenju ljudskih prava i povlačenju ulagača, što uključuje i europske, iz dogovora o izgradnji infrastrukture ili stvaranju radnih mjesta u lokalnim zajednicama. EGSO se posebno protivi otimanju zemljišta u Africi. Ocjene učinka, koje bi se trebale provoditi zajedno s organiziranim civilnim društvom, moraju biti rigoroznije i dovesti do posljedica za ulagače koji ne poštuju univerzalna ljudska prava i ciljeve održivog razvoja. Jedna je mogućnost podržati stvaranje zemljišnih knjiga i organiziranje rezidentnih poljoprivrednika u svrhu stvaranja zadružnih društava koja bi bolje kotirala na međunarodnim tržištima. Time se stvaraju strukture koje omogućuju ravnopravne uvjete za EU i njegove afričke partnere i čine ih jačima u odnosu na druge velike gospodarske aktere, što će pomoći EU-u i Africi da ostvare svoje ciljeve. |
| --- | --- |

4.4.6.

4.5.   Suradnja i jačanje civilnog društva u afričkim državama na temelju univerzalnih ljudskih prava i ciljeva održivog razvoja – Unijin put k uspješnom ravnopravnom razvojnom partnerstvu

| 4.5.1. | Usvajanje pristupa utemeljenog na univerzalnim ljudskim pravima, razvoj demokratskih upravljačkih struktura, poboljšanje gospodarskog i financijskog upravljanja putem transparentnog rukovođenja javnim financijama te stvaranje vjerodostojnog sustava za suzbijanje korupcije utemeljenog na neovisnom pravosuđu elementi su koji pridonose uspostavljanju snažnih, samostalnih i stabilnih partnera u područjima poslovanja i razvoja. Organizirano sudjelovanje civilnog društva svakako bi moglo osigurati provedbu svih navedenih mjera. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Obećanja EU-a moraju dovesti do konkretnih rezultata. Jedino poštovanjem univerzalnih ljudskih prava i postizanjem ciljeva održivog razvoja moći ćemo se osloboditi ovisnosti i postati ravnopravni razvojni partneri. |
| --- | --- |

4.5.2.

Bruxelles, 16. rujna 2020.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Kako je utvrđeno u devet temeljnih paktova i konvencija UN-a o ljudskim pravima.

1

(2)  JOIN(2020) 4 final.

2

(3)  Studija EP-a Access to legal remedies for victims of corporate human rights abuses in third countries (Pristup pravnim lijekovima za žrtve korporativnog kršenja ljudskih prava u trećim zemljama), Bruxelles (2019.)

3

Access to legal remedies for victims of corporate human rights abuses in third countries

(4)  JOIN(2020) 4 final.

4

(5)  Njemačko Ministarstvo razvoja, Afrika und Europa – Neue Partnerschaft für Entwicklung, Frieden und Zukunft (Afrika i Europa – Novo partnerstvo za razvoj, mir i budućnost), (2017.).

5

Afrika und Europa – Neue Partnerschaft für Entwicklung, Frieden und Zukunft

(6)  Izvješće Austrijske zaklade za razvojna istraživanja The Economic and social effects of the Economic Partnership Agreements on selected African Countries (Gospodarski i društveni učinak sporazuma o gospodarskom partnerstvu), (2018.), otkriva štetne učinke sporazuma o gospodarskom partnerstvu na ECOWAS; smanjenje carinskih pristojbi može naše partnerske zemlje koštati milijarde; gubitak javnog dohotka za održivi razvoj (SL C 97, 24.3.2020., str. 18.), točka 5.5.

6

The Economic and social effects of the Economic Partnership Agreements on selected African Countries

(7)  Na temelju usmenog izvješća člana EGSO-a Jaroslawa Mulewicza nakon posjeta u sklopu misije EGSO-a industrijskom parku Bole Lemi u Etiopiji gdje su smještena azijska tekstilna društva. Međutim, Krizni uzajamni fond EU-a za Afriku mora promicati održive i prihvatljive uvjete zapošljavanja (što je dosad provodio, uz neujednačene rezultate).

7

(8)  Njemačka agencija za zaštitu okoliša, Globale Landflächen und Biomasse (Svjetske poljoprivredne površine i biomasa), (2013.).

8

Globale Landflächen und Biomasse

(9)  Gebauer, Trojanow, Hilfe? Hilfe! – Wege aus der globalen Krise (Pomoć? Upomoć! Mogućnosti izlaska iz svjetske krize), (2018.).

9

Hilfe? Hilfe! – Wege aus der globalen Krise

(10)  Vidjeti bilješku 8.

10

(11)  Rezolucija EP-a od 17. siječnja 2019. 2018/2151(INI); radni dokument službi Komisije SWD(2019) 333 final.

11

(12)  Kingsley Ighobor u časopisu „Africa Renewal”, prosinac 2016. – ožujak 2017., Diagnosing Africa’s medical brain drain (Dijagnosticiranje odljeva medicinskih mozgova iz Afrike)

12

Diagnosing Africa’s medical brain drain

(13)  Usmeno izvješće Kaisa Sellamija, glavnog izvršnog direktora društva Discovery Informatique na Euromediteranskoj konferenciji održanoj u Barceloni u listopadu 2019.

13

(14)  COM(2018) 773 „Čist planet za sve – Europska strateška dugoročna vizija za prosperitetno, moderno, konkurentno i klimatski neutralno gospodarstvo”.

14

(15)  Na primjer, Werner Raza, upravitelj Austrijske zaklade za razvojna istraživanja, na konferenciji: A good life for all needs a different Globalisation (Za dobar život za sve potrebna je drukčija globalizacija), ožujak 2020., Beč.

15

A good life for all needs a different Globalisation

(16)  Studije pokazuju da određena razina minimalne plaće smanjuje pritiske povezane s migracijom, npr. Clemens, Does Development Reduce Migration? (Smanjuje li razvoj migracije?) (2014.).

16

Does Development Reduce Migration?

(17)  GK Partners (2019.), Strategic, Business and Operational Framework for an African Diaspora Finance Corporation (Strateški, poslovni i operativni okvir za Financijsku korporaciju afričke dijaspore).

17

Strategic, Business and Operational Framework for an African Diaspora Finance Corporation

(18)  SL C 47, 11.2.2020., str. 38., točka 1.5.3.

18

(19)  SL C 47, 11.2.2020., str. 38. i SL C 97, 24.3.2020., str. 9.

19

(20)  SL C 81, 2.3.2018, str. 29., točka 1.9.

20

(21)  Ibid., točka 1.7.

21

Ibid.

(22)  Victor, Geels, Sharpe, Accelerating the Transitions (Ubrzavanje tranzicija), (2019.).

22

Accelerating the Transitions

(23)  Janina Scheelhaase et al., časopis Transportation Research Procedia 43 (2019.) 21. – 30.

23

et al.

Transportation Research Procedia

(24)  Prognos (2018.), Importance of liquid energy sources for the energy transition (Važnost tekućih izvora energije za energetsku tranziciju).

24

Importance of liquid energy sources for the energy transition

(25)  Radermacher F.-J. (2019.), Die internationale Energie- und Klimakrise überwinden (Prevladavanje međunarodne energetske i klimatske krize).

25

Die internationale Energie- und Klimakrise überwinden

(26)  Stiglitz, Joseph; Sen, Amartya; Fitoussi, Jean, Izvješće Komisije o mjerenju gospodarskih rezultata i socijalnog napretka (CMEPSP), (2009.).

26

---

| 11.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 429/114 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 429/114

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Doprinos civilnog društva zelenom programu i održivom razvoju zapadnog Balkana u okviru procesa pristupanja EU-u”

(samoinicijativno mišljenje)

(2020/C 429/16)

| Izvjestiteljica: | Dragica MARTINOVIĆ DŽAMONJA |
| --- | --- |
| Suizvjestitelj: | Pierre-Jean COULON |

Izvjestiteljica:

Dragica MARTINOVIĆ DŽAMONJA

Suizvjestitelj:

Pierre-Jean COULON

| Odluka Plenarne skupštine: | 20.2.2020. |
| --- | --- |
| Pravna osnova | pravilo 32. stavak 2. Poslovnika |
| | (samoinicijativno mišljenje) |
| Nadležno tijelo: | Stručna skupina za vanjske odnose (REX) |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 24.7.2020. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 18.9.2020. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 554 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 215/1/3 |

Odluka Plenarne skupštine:

20.2.2020.

Pravna osnova

pravilo 32. stavak 2. Poslovnika

(samoinicijativno mišljenje)

Nadležno tijelo:

Stručna skupina za vanjske odnose (REX)

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

24.7.2020.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

18.9.2020.

Plenarno zasjedanje br.:

554

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

215/1/3

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) podupire i nastavlja snažno zagovarati proširenje Europske unije (EU) na šest zemalja zapadnog Balkana (1) pod uvjetom da one zadovolje sve potrebne kriterije za članstvo. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | U tom pogledu EGSO pozdravlja djelovanje Europske komisije u vezi s revidiranom metodologijom kojom se omogućuje otvaranje pristupnih pregovora sa Sjevernom Makedonijom i Albanijom te njena nastojanja da taj proces učini dinamičnijim i predvidljivijim. Međutim, EGSO poziva na snažniju ulogu socijalnih partnera i organizacija civilnog društva. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO smatra da bi se u okviru oporavka od krize uzrokovane COVID-om 19 trebalo podržati zelene politike te da zelena tranzicija mora biti sastavni dio sveobuhvatnog plana oporavka na zapadnom Balkanu okrenutog budućnosti (2). U tu svrhu EGSO pozdravlja najavu Europske komisije o paketu pomoći za oporavak za zapadni Balkan. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO smatra da bi se zapadni Balkan trebao uskladiti s važnim europskim politikama i inicijativama te biti u njih uključen, što s obzirom na njegovu geografsku situaciju posebno vrijedi za europski zeleni plan. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | S obzirom na potrebu za znatnim ulaganjima i regulatornim prilagodbama, EGSO čvrsto vjeruje da socijalni partneri i organizacije civilnog društva moraju odigrati posebno važnu ulogu u tranziciji prema zelenijem i održivijem društvu, posebno u pogledu specifičnih političkih konteksta na zapadnom Balkanu. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO ponovno ističe važnost jamčenja slobode udruživanja i osiguravanja poticajnog prostora za građansko djelovanje, kao i potrebu za jačanjem potpore za izgradnju kapaciteta organizacija civilnog društva za snažan i učinkovit građanski dijalog. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO podsjeća da su zemlje zapadnog Balkana vrlo osjetljive na utjecaje klimatskih promjena koji uzrokuju štetu u području općeg zdravlja i gospodarstva te im je potrebno hitno djelovanje kako bi poboljšale kvalitetu života svojih građana, posebno djece i mladih, pravednom tranzicijom prema zelenijem modelu, imajući u vidu načelo da „nitko ne smije biti zapostavljen”. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EGSO poziva da se buduća djelovanja čiji je cilj zeleniji zapadni Balkan prilagode specifičnim izazovima i potrebama regije, uključujući odgovarajući regulatorni okvir, prekogranične aktivnosti, inovativna tehnološka rješenja, lokalnu proizvodnju i potrošnju energije i energetsku učinkovitost, održiv gradski promet, cestovne i željezničke mreže, javni i privatni angažman, uvođenje IKT-a i brzog interneta, poljoprivredno-prehrambene mjere, itd. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EGSO smatra da se izazovi u pogledu dekarbonizacije, smanjenja onečišćenja zraka, vode i tla, povezivosti i klimatskih promjena na zapadnom Balkanu mogu pretvoriti u prilike ulaganjem u istraživanje i inovacije, učenjem i usvajanjem alternativnih pristupa, kružnog gospodarstva, gospodarenja otpadom, zelenije energije i rješenja za povezivost, kao i aktivnih mjera za zaštitu bogate biološke raznolikosti regije. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EGSO naglašava važnost razvoja zelenih vještina u okviru aktivnog nacionalnog i regionalnog obrazovanja/osposobljavanja te strategija za vještine, s posebnim naglaskom na rodnoj ravnopravnosti, u suradnji s relevantnim akterima i u okviru učinkovitog socijalnog dijaloga. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EGSO naglašava da se na zapadnom Balkanu moraju u potpunosti provesti dobro upravljanje i uvođenje demokratskih institucija, vladavina prava, uspješne protukorupcijske politike, borba protiv organiziranog kriminala, poštovanje ljudskih prava i sigurnost. Budući da „ozelenjavanje” gospodarstva zahtijeva znatna ulaganja, od ključne je važnosti podsjetiti da je vladavina prava bitan čimbenik za osiguravanje učinkovite poslovne klime i privlačenje privatnih i izravnih stranih ulaganja. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Integracija zapadnog Balkana u EU

| 2.1. | EGSO snažno podupire proširenje Europske unije (EU) na šest zemalja zapadnog Balkana pod uvjetom da ispunjavaju potrebne kriterije za članstvo. Uspostavio je veoma snažnu mrežu sa socijalnim partnerima i organizacijama civilnog društva u regiji i čvrsto se obvezao osigurati da se njihov glas čuje. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EGSO pozdravlja solidarnost koju su europski čelnici zemljama zapadnog Balkana izrazili na samitu u Zagrebu 6. svibnja 2020., ali podsjeća na svoj doprinos (3), u kojem je naglasio potrebu za većim angažmanom u pogledu proširenja u budućnosti te izrazio žaljenje zbog nedovoljnog priznavanja važnosti glasa civilnog društva. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EGSO pozdravlja komunikaciju Unapređenje pristupnog procesa – vjerodostojna perspektiva EU-a za zapadni Balkan (4), u kojoj se predlaže revidirana metodologija za zemlje kandidatkinje i čiji je cilj vjerodostojniji proces radi poticanja napretka u proširenju, ali sa žaljenjem prima na znanje nedovoljno priznavanje uloge socijalnih partnera i organizacija civilnog društva. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EGSO poziva Europsku komisiju da ojača ulogu civilnog društva u praćenju mjera koje provode vlade za ispunjavanje potrebnih kriterija za pristupanje, osobito u pogledu temeljnih pitanja kao i klastera „Zeleni program i održiva povezivost”. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EGSO podržava paket pomoći Europske komisije za pružanje potpore u naporima zapadnog Balkana da suzbije posljedice pandemije COVID-a19, kao što je navedeno u Komunikaciji o globalnom odgovoru EU-a na COVID-19 (5) i u Komunikaciji o potpori zapadnom Balkanu u borbi protiv bolesti COVID-19 i za oporavak nakon pandemije (6). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Iako povećava svoje obveze prema regiji, kako u pogledu odgovora na krizu tako i u pogledu budućeg gospodarskog i investicijskog plana za zapadni Balkan, EGSO poziva na pojačano insistiranje na reformama i uvjetovanosti angažmana EU-a demokratskim reformama i poštovanjem temeljnih europskih vrijednosti kao što su vladavina prava i temeljna prava. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | EGSO ponovno izražava svoje uvjerenje da socijalni partneri i druge organizacije civilnog društva na razini EU-a i na nacionalnoj razini moraju biti istinski uključeni u cijeli proces integracije zapadnog Balkana u EU. Potrebno je ojačati njihove kapacitete pružanjem tehničke i ekonomske pomoći, te olakšavanjem pristupa europskim izvorima financiranja, kao i njihovim potpunim uključivanjem u proces pristupnih pregovora (7). |
| --- | --- |

2.7.

3.   Zeleni plan, važan aspekt integracije EU-a za zapadni Balkan

| 3.1. | EGSO smatra da bi se zapadni Balkan trebao nastaviti usklađivati sa smjernicama, ciljevima i vrijednostima EU-a te da bi Europska unija trebala nastojati uključivati zapadni Balkan u svoje inicijative. To osobito vrijedi za europski zeleni plan, koji mora uključivati zapadni Balkan zbog njegova geografskog položaja u središtu europskog kontinenta, zbog kojega je okružen EU-om sa svih strana. Stoga nije iznenađujuće da se u Komunikaciji o zelenom planu od 11. prosinca 2019. izričito najavljuje „zeleni program za zapadni Balkan” (8) u okviru gospodarskog i investicijskog plana za zapadni Balkan koji će biti predstavljen do kraja 2020. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EGSO poziva na učinkovito jačanje i poticanje regionalne suradnje kroz zeleni program za zapadni Balkan, posebno u energetskom i prometnom sektoru. Aktivno sudjelovanje i uključenost socijalnih partnera i organizacija civilnog društva u postojećim zajednicama, ugovorima i inicijativama u okviru regionalne suradnje od iznimne su važnosti za pospješivanje dobrobiti i zdravlja građana u regiji, uz istodobno oslobađanje potencijala zelenog, niskougljičnog i kružnog gospodarstva zapadnog Balkana. Zeleni program za zapadni Balkan trebao bi rješavati probleme kroz pet tematskih stupova: 1) dekarbonizaciju, 2) kružno gospodarstvo, 3) biološku raznolikost, 4) onečišćenje i 5) poljoprivredno-prehrambene mjere. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EGSO dijeli uvjerenje da je učinak krize prouzročene bolešću COVID-19 na građane i poduzeća ogroman, zbog čega je potrebno preispitati ciljeve politike. Međutim, EGSO smatra da zelena tranzicija mora biti sastavni dio sveobuhvatnog plana oporavka koji bi trebao biti okrenut budućnosti i uključivati velika javna i privatna ulaganja u prometne i energetske veze, uštede energije na strani potražnje i zelenije tehnologije kao što su solarna energija, energija vjetra, čisti vodik, baterije i hvatanje ugljika, kojima se izbjegavaju utjecaji na prirodno okruženje i ljude ili se ti utjecaji svode na najmanju moguću mjeru. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EGSO sa žaljenjem primjećuje neke zabrinjavajuće analize i trendove u regiji koji zahtijevaju hitno djelovanje. Gospodarstva zapadnog Balkana i dalje uvelike ovise o krutim fosilnim gorivima i obilježava ih visok energetski intenzitet. Na regiju snažno utječu klimatske promjene (suše, poplave), a njezin očekivani porast temperature do kraja stoljeća iznosi i do 4 oC (9). Većina cestovnog prometa odvija se u starijim vozilima s manje učinkovitom potrošnjom goriva. Neki od gradova u regiji nalaze se na vrhu europskih ljestvica zagađenja česticama PM2,5 i PM10,0 (Sarajevo, Priština, Skopje, Beograd). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Međutim, EGSO podsjeća da regija ima znatan potencijal u pogledu obnovljive energije (hidroenergije, energije vjetra i solarne energije) i prirodnih resursa te izvanrednu biološku raznolikost. Izazovi s kojima se suočava u pogledu dekarbonizacije, smanjenja onečišćenja zraka, vode i tla, povezivosti i klimatskih promjena mogu se pretvoriti u prilike za istraživanje i inovacije usvajanjem alternativnih pristupa, kružnog gospodarstva, gospodarenja otpadom, zelenije energije, energetske učinkovitosti i rješenja za povezivost. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EGSO podsjeća da je na samitu o zapadnom Balkanu (10) u Poznanju EU potvrdio svoju predanost u pogledu okoliša i klime te podržao zajedničku izjavu „Prelazak na čistu energiju na zapadnom Balkanu” potpisanu 21. veljače 2019. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Prijelaz s gospodarstava temeljenih na fosilnim gorivima na zelena gospodarstva također uključuje međusobnu povezanost koja se proteže od energetske i prometne infrastrukture te infrastrukture za distribuciju do digitalne agende. Kako bi se ostvario prijelaz na zeleno gospodarstvo, poduzeća se moraju smatrati dijelom rješenja. Uz pravi okvir i podršku, prijelazom na ugljično neutralno gospodarstvo modernizirat će se industrija i otvoriti nova visokokvalitetna radna mjesta i više prilika za zapošljavanje. Neophodno je uključivanje socijalnih partnera, poslovnih udruga i drugih udruga civilnog društva na zapadnom Balkanu u oblikovanje i provedbu mjera za promicanje pametnog i inteligentnog, kružnog i niskougljičnog gospodarstva. U tom su procesu socijalne politike i socijalni dijalog ključno jamstvo kohezivnog društva koje teži zapošljavanju za sve i smanjuje nejednakosti i isključenost. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EGSO naglašava potrebu za potpunim uključivanjem socijalnih partnera i organizacija civilnog društva u definiranje održivog razvoja kao prioritetnog političkog cilja, uz promicanje „zelenog ulaganja” kao vid ulaganja u regiju. Akademska zajednica, poslodavci i zaposlenici, socijalni katalizatori, npr. poduzetnici, mediji i vjerski ili drugi vođe preko nacionalnih granica važni su nositelji uključivog i održivog razvoja. Znanstvene zajednice, kulturne skupine, industrijski klasteri i udruge potrošača među ostalim raspolažu znatnim stručnim znanjem za pružanje podrške tom važnom izboru za regiju, što znači da je to pravi izbor za gospodarstvo i društvo. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Potrebno je razvijati zelene vještine u okviru aktivnog nacionalnog i regionalnog obrazovanja/osposobljavanja te strategija za vještine u suradnji s relevantnim dionicima i u okviru učinkovitog socijalnog dijaloga, uključujući organizacije studenata, učitelja i roditelja, za niskougljično gospodarstvo koje učinkovito koristi resurse i koje ozelenjuje. Promatrajući prijelaz na kružno gospodarstvo kao strateški cilj zapadnog Balkana, poticanje zelenih vještina trebalo bi se uskladiti s nacionalnim strategijama rasta kako bi se osiguralo da inicijative u području obrazovanja i osposobljavanja ispunjavaju nacionalne strateške ciljeve te da su poduprte dostatnim financiranjem. EGSO poziva da se posebna pozornost posveti sudjelovanju žena u izradi novih politika obrazovanja i osposobljavanja (usavršavanje i prekvalifikacija) i njihovoj provedbi, kako bi se osigurala bolja rodna ravnopravnost i pravedniji prijelaz na zelenije gospodarstvo. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Kako bi se riješio problem nezaposlenosti i neusklađenosti vještina, trebalo bi uvesti bolje predviđanje potreba za vještinama i time osigurati da vještine studenata i radne snage odgovaraju vještinama potrebnima na tržištu rada. Također bi trebalo ojačati strukovno obrazovanje i osposobljavanje (SOO), a osobito sustave učenja kroz rad i dvojnog obrazovanja koji su pomogli u uspješnom rješavanju problema nezaposlenosti mladih u određenim državama članicama EU-a. Kako bi se postigli ti ciljevi, potrebno je raditi na aktivnom uključivanju poduzeća i njihovih poslovnih udruženja poput gospodarskih komora te ga promicati. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | U prijelazu na niskougljično gospodarstvo EGSO podržava načelo „nitko ne smije biti zapostavljen”. Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti građanima i to ponajviše ranjivim skupinama te bi trebalo osigurati cjenovnu pristupačnost i dostupnost energije kako bi im potpora za mjere energetske učinkovitosti bila od koristi. Regijama koje ovise o ugljenu potrebno je pružiti podršku u pravednoj tranziciji kako bi se izradili participativni planovi ponovnog razvoja odozdo prema gore radi ublažavanja gubitka radnih mjesta. Potrošače treba informirati, uključiti i navesti na prihvaćanje i provedbu odgovornih stavova, što će doprinijeti ublažavanju posljedica klimatskih promjena. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EGSO potvrđuje geopolitičku i geoekonomsku važnost ove regije za EU i poziva na oprez u pogledu ulaganja trećih zemalja koja često obraćaju manje pažnje ciljevima u području održivosti. EGSO poziva nadležna tijela i civilno društvo u regiji na promicanje i podizanje svijesti o pozitivnom angažmanu i financijskoj potpori EU-a u pogledu uvođenja zelenijih tehnologija. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | EGSO poziva na ex ante evaluaciju financiranja aktivnosti povezanih s održivim razvojem na zapadnom Balkanu te primjene načela uvjetovanja na održivost projekata. |
| --- | --- |

3.13.

4.   Klimatske promjene i zapadni Balkan

| 4.1. | EGSO podsjeća da je zapadni Balkan vrlo osjetljiv na učinke klimatskih promjena jer je prethodnih godina pretrpio velike štete od poplava i suša. U studiji RCC-a (11) o klimatskim promjenama zabilježen je porast temperature od 1,2 oC, a do kraja stoljeća predviđen je daljnji porast od 1,7–4,0 oC. Osim toga, problemi povezani s onečišćenjem zraka dobro su dokumentirani i donijeli su štetu općem zdravlju i gospodarstvu.
  Budući da Klimatske promjene narušavaju osnovne životne potrebe (sklonište, hrana i voda), pri čemu su djeca i mladi među najranjivijima kada je riječ o izravnim i neizravnim učincima klimatskih promjena, što je i pokazala pandemija COVID-a 19 (12). |
| --- | --- |

4.1.

Budući da Klimatske promjene narušavaju osnovne životne potrebe (sklonište, hrana i voda), pri čemu su djeca i mladi među najranjivijima kada je riječ o izravnim i neizravnim učincima klimatskih promjena, što je i pokazala pandemija COVID-a 19 (12).

| 4.2. | EGSO priznaje značaj obveza koje su zemlje zapadnog Balkana preuzele temeljem Pariškog sporazuma o promjeni klime iz 2015. (13) u pogledu smanjenja emisija stakleničkih plinova te u pogledu povećanja ambicioznosti svojih nacionalno utvrđenih doprinosa tijekom vremena u skladu s najnovijim znanstvenim spoznajama. Uz vlade, drugi dionici kao što su poduzeća, gradovi i nevladine organizacije imaju ključnu ulogu u provedbi Pariškog sporazuma. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EGSO također priznaje značaj preuzimanja obveza u okviru ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda do 2030., tj. plan za rješavanje izazova održivog razvoja, uključujući siromaštvo, nejednakost, klimatske promjene, uništavanje okoliša, mir i pravdu. Od ključne je važnosti i da građani, poduzeća i financijski sektor u svakoj zemlji i na međunarodnoj razini podrže novi model razvoja. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EGSO je svjestan činjenice da pregovori o okolišu i klimatskim promjenama predstavljaju jedno od najizazovnijih pregovaračkih poglavlja, osobito za direktive s velikim ulaganjima kao što su direktive o vodi, otpadu, industrijskim emisijama i trgovini emisijama. Međutim, smatra da klimatske promjene zahtijevaju radikalne i transformativne mjere za koje je potrebno ne samo usklađivanje politika i zakonodavstva, već i promjena gospodarske paradigme i prijelaz na ugljično neutralno društvo otporno na klimatske promjene, koje učinkovito koristi resurse. Na taj način strategije za klimu ili dekarbonizaciju na lokalnoj i nacionalnoj razini zapravo su nove strategije rasta. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Svjestan da proces razvoja klimatske strategije iziskuje temeljite reforme i preobrazbu svih sektora, EGSO poziva zemlje zapadnog Balkana da razviju i provedu svoje strategije u skladu s pravnom stečevinom EU-a te da koordiniraju svoj rad na izradi dugoročnih strategija razvoja s niskim emisijama stakleničkih plinova do 2050. kao stranke UNFCCC-a, uz aktivno sudjelovanje i pojačano uključivanje svih dionika, uključujući organizacije civilnog društva. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Sve zemlje osim Bosne i Hercegovine osnovale su koordinacijska tijela na visokoj razini za klimatske promjene radi uključivanja klimatske politike u druge sektorske politike, osobito u politike gospodarskog razvoja, energetike, prometa i poljoprivrede, s ciljem da se uzmu u obzir brige i komentari svih relevantnih dionika u pripremi strateških i političkih dokumenata i zakonodavstva. EGSO preporučuje da se u sve njih uključe predstavnici organizacija civilnog društva i socijalnih partnera od samog početka regulatornih i/ili zakonodavnih savjetovanja. EGSO preporučuje da se razvije mehanizam kojim bi se omogućilo pravodobno, transparentno i participativno rješavanje svih problema. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Budući da će većinu troškova usklađivanja s Direktivom o sustavu trgovanja emisijskim jedinicama EU-a morati preuzeti industrija, EGSO preporučuje da se civilno društvo, industrija i poslovna udruženja posebno uključe u aktivnosti podizanja svijesti i izgradnje kapaciteta u pogledu Direktive o sustavu trgovanja emisijama EU-a. Ona predstavlja potrebu za velikim ulaganjima za zapadni Balkan, osobito za zemlje s velikim industrijskim sektorima, jer one nemaju dovoljno kapaciteta za suočavanje s posljedicama Direktive koje nisu samo povezane s ulaganjima, već zahtijevaju i promjene u regulatornom okruženju, upravljanju, praćenju i izvješćivanju te verifikaciji i akreditaciji emisija. |
| --- | --- |

4.7.

5.   Energija na zapadnom Balkanu

| 5.1. | EGSO podržava energetsku uniju i Okvir klimatske i energetske politike do 2030. s ciljem ostvarivanja ciljeva Pariškog sporazuma. Zemlje zapadnog Balkana imaju obvezu usklađivanja s tim politikama, ali bi se trebale aktivnije angažirati i uključiti u projekt energetske unije od početnih rasprava. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EGSO podržava zajedničku izjavu iz 2019. „Prelazak na čistu energiju na zapadnom Balkanu” koju su ministri energetike i okoliša na zapadnom Balkanu dogovorili na temelju načela održivog hidroenergetskog razvoja na zapadnom Balkanu (14) i podsjeća da su doprinos i snažan angažman organizacija civilnog društva bili ključni za njihovo usvajanje. EGSO smatra da je potrebno učiniti više, iako su ovo dobri prvi koraci. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | U skladu s time, EGSO preporučuje da se socijalnim partnerima i organizacijama civilnog društva sa zapadnog Balkana omogući da osiguraju aktivnu i konkretnu ulogu, uključujući i davanje prijedloga, u aktivnostima Opservatorija EU-a za energetsko siromaštvo. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | EGSO smatra da se napori za postizanje ciljeva iz Pariza i održivi rast općenito moraju temeljiti na modernim i svrsishodnim odgovarajućim mjerama za regiju. To uključuje razvoj moderne infrastrukture okrenute budućnosti, uspostavu odgovarajućeg zakonodavnog i regulatornog okvira te prihvaćanje novih tehnologija i odgovarajućih poslovnih modela za zelen i uključiv razvoj gospodarstava u regiji. Konkretno, to će značiti izgradnju „pametnih” mreža za prijenos i distribuciju energije kako bi se prilagodilo sve većem udjelu nestalnih obnovljivih izvora energije u kombinaciji za proizvodnju energije.
  Isto tako, razvoj unutardnevnih tržišta te tržišta uravnoteženja i skladištenja doprinose stvaranju rješenja utemeljenih na potrebama tržišta za odgovarajuću raspodjelu resursa u kombinaciji izvora energije koja se već mijenja i prelazi s fosilnih goriva na čišću energiju. |
| --- | --- |

5.4.

Isto tako, razvoj unutardnevnih tržišta te tržišta uravnoteženja i skladištenja doprinose stvaranju rješenja utemeljenih na potrebama tržišta za odgovarajuću raspodjelu resursa u kombinaciji izvora energije koja se već mijenja i prelazi s fosilnih goriva na čišću energiju.

| 5.5. | EGSO smatra da je čvrst, moderan i transparentan zakonodavni i regulatorni okvir ključan za razvoj energetskog tržišta i privlačenje novih ulaganja potrebnih za financiranje nove infrastrukture i kapaciteta. Uloga Energetske zajednice (15) i prenošenje i provedba pravne stečevine Zajednice osnovni su preduvjet. Isto tako, prekogranične aktivnosti kao što je trgovina električnom energijom mogu dovesti do velike učinkovitosti i ušteda u pogledu energije i troškova pod uvjetom da se svi sudionici na tržištu pridržavaju sličnih pravila o zaštiti okoliša i određivanju cijena ugljika. Stoga je uloga Regulatornog odbora Energetske zajednice od ključne važnosti i trebat će je ojačati, imajući na umu da održivi odabiri zahtijevaju prekogranična tržišta koja dobro funkcioniraju. EU bi trebala podržati tajništvo Energetske zajednice u pružanju pomoći regionalnim vladama oko izrade snažnih integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova vođenih ciljevima do 2030. za regiju. Nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi održavati ambiciju koja je potrebna za dekarbonizaciju gospodarstva, uzimajući u obzir mjere zaštite okoliša. Trebali bi sadržavati politike i mjere povezane sa smanjenjem emisija stakleničkih plinova u svim ključnim sektorima koji ih emitiraju kako bi se dosegli ciljevi do 2030. te njihovi doprinosi u skladu s Pariškim sporazumom, kao i izgledi za postizanje ugljično neutralnog gospodarstva do 2050. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | EGSO poziva na odgovarajući postotak proračunskih sredstava za zelenu tranziciju u okviru Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA). Izražava žaljenje zbog niskog intenziteta istraživanja, razvoja i inovacija u zemljama na zapadnom Balkanu i poziva na njihovo veće sudjelovanje u dostupnim programima EU-a, uključujući Obzor Europa, jer su takva ulaganja ključna za razvoj novih tehnologija za učinkovitu zelenu tranziciju. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Budući da inovacije imaju ključnu ulogu u promjenjivom energetskom okruženju, EGSO preporučuje da se distribuirana energija, tj. lokalno proizvedena i potrošena energija, ozbiljno razmotri za zapadni Balkan. S obzirom na to da regija ima velike planinske lance, nije jednostavno ni ekonomično podržati veće uvođenje visokonaponskih i srednjenaponskih električnih mreža. Postojeća tehnološka rješenja mnogo su zrelija i ekonomski zdravija potpora distribuiranoj energiji. Aktualna iskustva EU-a i potporni zakonodavno-regulatorni okvir EU-a za proizvođače-potrošače i energetske zajednice mogu poduprijeti taj novi pristup. Takvi poslovni modeli mogu pružiti prikladnija rješenja za zadovoljavanje lokalnih potreba i okolnosti, u okviru kojih se lokalni akteri mogu izravno uključiti u održiva rješenja i time preuzeti odgovornost za prelazak na održivi razvoj. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Osim toga, EGSO smatra da energetska učinkovitost ima velik potencijal na zapadnom Balkanu. Obnovom stambenog fonda, uključujući javne i privatne zgrade, industrijske i druge djelatnosti dovest će do znatnih ušteda energije i troškova, a istodobno riješiti značajan problem energetskog siromaštva. Ušteda energije također je važan dio poslovnog i socijalnog modela „lokalne energije” jer rekuperacija topline za industrijsku i/ili stambenu upotrebu ima smisla na lokalnoj ili regionalnoj razini. Gubici u distribuciji u većini zemalja regije također su visoki i u tom su području potrebna znatna ulaganja. Stoga bi i u tom pogledu financiranje EU-a i međunarodno financiranje moglo biti ključno za razvoj učinkovite i održive proizvodnje i potrošnje energije na lokalnoj razini. S obzirom na ograničena sredstva zemalja u regiji, takvo će financiranje biti potrebno s obzirom na početni intenzitet kapitala ulaganja i njihovo relativno dugo razdoblje amortizacije. Europske tehnologije tehnički su i gospodarski zrele te su stoga prikladne za regiju. EGSO poziva EU i relevantna tijela za financiranje da pojačaju angažman na lokalnim i regionalnim projektima u području energetske učinkovitosti. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | EGSO poziva da se Energetsku zajednicu, kojoj je cilj pravnom stečevinom EU-a u području energetike, klime i okoliša obuhvatiti zemlje proširenja i susjedstva, još više i intenzivnije integrirati u projekt energetske unije, posebice u pogledu prethodno utvrđenih prioritetnih mjera. Organizacije civilnog društva trebaju se sustavno uključivati i integrirati u sastanke Energetske zajednice. |
| --- | --- |

5.9.

6.   Povezivost zapadnog Balkana

Promet

| 6.1. | EGSO u potpunosti podržava razvoj modernih prometnih mreža u regiji otpornih na promjene u budućnosti kako bi se poboljšale prekogranična trgovina i mobilnost. S obzirom na potrebu za drastičnim poboljšanjem postojećih gradskih, cestovnih i posebno zastarjelih željezničkih mreža na zapadnom Balkanu, svaka nova izgradnja trebala bi od samog početka podupirati e-mobilnost ili čisti vodik, ali i, prema potrebi, vozila na plin. Time bi se omogućilo da infrastruktura bude valjana i relevantna nekoliko desetljeća, uz poboljšanje kvalitete zraka i smanjenje uvoza goriva. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | EU, europska poduzeća i stručnost mogu pomoći s glatkim uvođenjem u regiju bilo kojeg od odabranih mogućih rješenja u području održivosti (npr. elektromobilnost, biogoriva, čisti vodik). EGSO poziva zapadni Balkan da aktivno surađuje s javnim i privatnim akterima iz EU-a i poduzme odvažne korake u razvoju svojih prometnih mreža. EGSO također preporučuje da se prihvate primjeri najboljih praksi iz EU-a poput planova održive gradske mobilnosti. Te bi se inicijative mogle provesti u okviru Prometne zajednice, organizacije koja još uvijek nije vrlo aktivna. |
| --- | --- |

6.2.

Informacijska i komunikacijska tehnologija

| 6.3. | Podatkovne mreže i IKT postaju okosnica gospodarskih, industrijskih i društvenih aktivnosti. Osim toga, postoji izravna ključna veza između IKT-a i brzih internetskih mreža te održivog razvoja zbog učinkovitosti izbora omogućenih automatizacijom koje pametne mreže mogu podržavati, npr. internet stvari, pametni gradovi i sela, pametna brojila, povezana vozila itd. U financiranju takvih mreža i tehnologija, koje su trenutačno skupe, ali potencijalno transformativne za gospodarstva regije, potreban je odgovarajući opseg. EGSO stoga traži da se financijska sredstva EU-a usmjere na taj cilj, ali i poziva zapadni Balkan da zajedno radi na razvoju regionalnog glavnog plana za uvođenje brzog interneta, čime bi mu se omogućilo pregovaranje o zajedničkim ugovorima i postizanje boljih uvjeta kolektivnim pregovaranjem i opsegom. |
| --- | --- |

6.3.

7.   Prirodni resursi, biološka raznolikost i poljoprivredno-prehrambene mjere na zapadnom Balkanu, prilike za rast

| 7.1. | Zapadni Balkan ima bogatu bioraznolikost i netaknuta staništa s visokim stupnjem pošumljenosti koja su suočena s nizom prijetnji, uključujući širenje izgrađenih područja u urbanim i obalnim područjima, rudarske aktivnosti, loše regulirani razvoj malih hidroelektrana koje se grade bez sveobuhvatne analize njihova utjecaja na bioraznolikost te nereguliran lov i sječu drva. Vlade su poduzele niz mjera za zaštitu vrsta i staništa i povećale su udio svojeg zaštićenog državnog područja. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | EGSO preporučuje da nestabilna gospodarstva zapadnog Balkana istraže mogućnosti za učinkovitiju upotrebu resursa i prijelaz na kružno gospodarstvo te da razvijaju i provode mehanizme za trajnu zaštitu ugroženih krajolika i staništa visoke konzervacijske i društvene vrijednosti (uključujući rijeke), kao i na nove zelene tehnologije. Bogata biološka raznolikost i netaknuta staništa regije imaju znatan gospodarski potencijal za ekoturizam i agroturizam, ali potrebno je poboljšati kapacitete i usklađenost. Učinkovitost resursa u prosjeku je vrlo niska, dok je produktivnost resursa pet puta niža od prosjeka EU-a, uz slabe prakse recikliranja i gospodarenja otpadom. Kako bi se situacija poboljšala, potrebni su prelazak na kružno gospodarstvo i razvoj i upotreba novih zelenih tehnologija u regiji. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | EGSO preporučuje da države u potpunosti prihvate načela nedavno predložene Strategije EU-a za bioraznolikost (16), uz poseban fokus na proširenje pokrivenosti zaštićenih područja, uključujući strogu zaštitu i obnovu narušenih staništa. Prema tome, snažno se potiče revizija nacionalnih strategija i akcijskih planova za biološku raznolikost čim prije moguće ili, kao minimum. podnošenje nacionalnih obveza za najvažnije ciljeve. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Klimatske promjene utječu i na proizvodnju hrane i lance vrijednosti te uzrokuju znatnu štetu i gubitke u proizvodnji u sektorima usjeva, stočarstva, ribarstva i šumarstva. Nedavno predloženom Strategijom EU-a „od polja do stola” (17) trebalo bi postaviti vodeća načela za razvoj regionalne i nacionalne poljoprivredne strategije, uključujući smanjenje upotrebe pesticida, gnojiva i antibiotika u cilju proizvodnje održive hrane i osiguravanja pristojnog dohotka za poljoprivrednike uz pristojne cijene, uz istovremeno postupno ukidanje subvencija koje su štetne za okoliš. |
| --- | --- |

7.4.

8.   Međusektorski uvjeti za uspješnu održivu tranziciju zapadnog Balkana

| 8.1. | EGSO podsjeća da se uspješni prijelaz na zeleniji zapadni Balkan ne može ostvariti bez osnovnih uvjeta koji omogućuju provedbu, prvenstveno u pogledu stabilnih i transparentnih nacionalnih političkih okvira i političke volje. Vladavina prava u klasteru temeljnih pitanja, kako je definirana revidiranom metodologijom pristupanja, temeljna je vrijednost na kojoj se temelji EU koji s pravom određuje brzinu procesa proširenja. Njezin nedostatak stvara nepovoljno okruženje za promjene, ulaganja i prijeko potreban prijelaz na održivija društva. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | EGSO stoga poziva nacionalne vlasti na zapadnom Balkanu da poduzmu hitne, temeljite i smislene mjere kako bi se osiguralo učinkovito i transparentno funkcioniranje javnih uprava, suzbila i iskorijenila korupcija, osigurala potpuna neovisnost pravosuđa, stvorilo predvidljivo i privlačno poslovno okruženje te ravnopravni uvjeti (tj. osiguravanje transparentnosti tržišta, regulatorne jasnoće i otvorenog savjetovanja za sve dionike), pogodovalo inovacijama i konkurentnosti te kako bi se ojačala uključenost socijalnih partnera i organizacija civilnog društva jer je to jedini način da se postignu opipljivi i dugoročni rezultati. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Organizirano civilno društvo sa svim svojim sastavnicama, socijalni partneri i druge organizacije imaju središnju i aktivnu ulogu u poticanju održivog razvoja na zapadnom Balkanu. Njihova povezanost s društvom takva je da mogu ostvariti snažnu potporu javnosti i legitimitet za taj cilj politike. Organizirano civilno društvo imat će ključnu ulogu u promicanju održivog razvoja kao „aktivnog društvenog izbora” tj. izbora koji prihvaćaju i podržavaju svi segmenti društva bez obzira na političke i društvene podjele. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | EGSO podsjeća vlasti zapadnog Balkana na važnost jamčenja slobode udruživanja i osiguravanja građanskog prostora za snažan i učinkovit civilni dijalog. Poziva sve vlade zapadnog Balkana da donesu nacionalne strategije za poticajno okruženje i izgradnju kapaciteta za socijalne partnere i organizacije civilnog društva te njihove popratne akcijske planove. |
| --- | --- |

8.4.

Bruxelles, 18. rujna 2020.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Albanija, Bosna i Hercegovina, Crna Gora, Kosovo (ovim nazivom ne dovode se u pitanje stajališta o statusu Kosova te je on u skladu s Rezolucijom Vijeća sigurnosti UN-a br. 1244/99 i mišljenjem Međunarodnog suda o proglašenju neovisnosti Kosova), Sjeverna Makedonija, Srbija.

1

(2)  COM(2020) 315 final (29. travnja 2020.), Komunikacija Potpora zapadnom Balkanu u borbi protiv bolesti COVID-19 i za oporavak nakon pandemije.

2

(3)  Doprinos EGSO-a samitu EU-a i zapadnog Balkana 6. svibnja 2020. (28. travnja 2020.)

3

https://www.eesc.europa.eu/hr/news-media/presentations/contribution-au-sommet-ue-balkans-occidentaux-du-6%C2%A0mai%C2%A02020.

(4)  COM(2020) 57 final (5. veljače 2020.), Unapređenje pristupnog procesa – vjerodostojna perspektiva EU-a za zapadni Balkan.

4

(5)  JOIN(2020) 11 (8. travnja 2020.), Komunikacija o globalnom odgovoru EU-a na COVID-19.

5

(6)  COM(2020) 315 final (29. travnja 2020.), Komunikacija Potpora zapadnom Balkanu u borbi protiv bolesti COVID-19 i za oporavak nakon pandemije.

6

(7)  SL C 262, 25.7.2018., str. 15.

7

(8)  COM(2019) 640 final (11. prosinca 2019.), Prilog Europskom zelenom planu.

8

(9)  https://www.rcc.int/pubs/62.

9

(10)  Dijelom inicijative za zapadni Balkan 6. (poznate i kao Berlinski proces), koja je pokrenuta 2014., nastoji se poduprijeti šest ugovornih stranaka Energetske zajednice u jugoistočnoj Europi: Albaniju, Bosnu i Hercegovinu, Crnu Goru, Kosovo*, Sjevernu Makedoniju i Srbiju u jačanju regionalne suradnje i poticanju održivog rasta i otvaranja radnih mjesta.

10

(11)  https://www.rcc.int/pubs/62.

11

(12)  Svjetska zdravstvena organizacija procjenjuje da će djeca pretrpjeti više od 80 % bolesti, ozljeda i smrti povezanih s klimatskim promjenama.

12

(13)  Kosovo nije stranka Konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime (UNFCCC) i kao takvo nema nacionalno utvrđen doprinos (NDC). Međutim, Kosovo je usvojilo Strategiju o klimatskim promjenama.

13

(14)  Hidroenergija, među ostalim obnovljivim izvorima energije; prioritetno obnavljanje postojećih struktura, ograničen broj dodatnih velikih hidroenergetskih izvora; integracija u mrežu obnovljivih izvora energije i regionalnog tržišta električne energije; integrirano upravljanje vodnim resursima; uzimanje u obzir utjecaja promjena; uzimanje u obzir utjecaja hidroenergetskog razvoja na okoliš; prekogranična razmatranja i načela održivosti u hidroenergetskom planiranju.

14

(15)  Cilj Energetske zajednice, koja postoji od 2006. godine (mandat produljen 2016.), jest da se među njenim članovima – koji uključuju Europsku uniju, Albaniju, Bosnu i Hercegovinu, Sjevernu Makedoniju, Kosovo, Crnu Goru, Srbiju, Moldovu, Ukrajinu, a pridružene su i Armenija, Gruzija, Norveška i Turska – usvoje pravila i načela unutarnjeg energetskog tržišta EU-a. Sjedište je u Beču. www.energy-community.org

15

(16)  Strategija EU-a za bioraznolikost za 2030., COM(2020) 380 final (20. svibnja 2020.).

16

(17)  Strategija „od polja do stola”, COM(2020) 381 final.

17

---

| 11.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 429/122 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 429/122

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi: „Tržišta ugljika: stvaranje, strukturiranje i izazovi za europsku industriju”

(samoinicijativno mišljenje)

(2020/C 429/17)

| Izvjestiteljica: | Emmanuelle BUTAUD-STUBBS |
| --- | --- |

Izvjestiteljica:

Emmanuelle BUTAUD-STUBBS

| Odluka Plenarne skupštine: | 20.2.2020. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | pravilo 32. stavak 2. Poslovnika |
| | (samoinicijativno mišljenje) |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za vanjske odnose |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 24.7.2020. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 18.9.2020. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 554 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 220/0/1 |

Odluka Plenarne skupštine:

20.2.2020.

Pravni temelj:

pravilo 32. stavak 2. Poslovnika

(samoinicijativno mišljenje)

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za vanjske odnose

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

24.7.2020.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

18.9.2020.

Plenarno zasjedanje br.:

554

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

220/0/1

1.   Zaključci i preporuke

1.1.   Novi plan za tržišta ugljika

| 1.1.1. | U svijetu djeluju brojna tržišta ugljika, a Sustav za trgovanje emisijama EU-a (ETS) ne djeluje izdvojeno. Ta su tržišta ugljika različitih veličina i slijede različita pravila, no neke su im značajke zajedničke zbog uspostavljanja određenih tržišnih mehanizama za mjerenje emisije ugljičnog dioksida i drugih stakleničkih plinova te određivanje cijena po toni. |
| --- | --- |

1.1.1.

| 1.1.2. | Europska komisija trebala bi nadgledati ta lokalna tržišta ugljika radi utvrđivanja najboljih praksi koje bi mogle biti korisne za reviziju ETS-a i direktive o energetici. To poznavanje i razumijevanje ostalih tržišta ugljika također je ključno za kalibraciju mehanizma poreza na ugljik na granici, koji bi se trebao različito primjenjivati na zemlje s tržištima ugljika i zemlje bez tržišta ugljika. |
| --- | --- |

1.1.2.

| 1.1.3. | Aktualna pandemija bolesti COVID-19 ne smije usporiti djelovanje na klimatske promjene, bilo na europskoj ili međunarodnoj razini. To znači da europski zeleni plan treba primijeniti u skladu s planiranim rasporedom. I najmanje kašnjenje udaljit će nas od cilja ugljične neutralnosti do 2050. Još je važnije da paketi za oporavak moraju biti usklađeni s klimatskim ciljem EU-a i moraju biti u skladu s ciljem europskog zelenog plana. |
| --- | --- |

1.1.3.

| 1.1.4. | EGSO smatra da je donošenje članka 6. Pariškog sporazuma ključna prilika za jačanje klimatskih mjera nakon 2020. Stoga EGSO traži od Europske komisije da od država članica dobije jasan mandat za postizanje potrebnog kompromisa za usvajanje smjernica iz članka 6. tijekom konferencije COP26 2021. |
| --- | --- |

1.1.4.

1.2.   Uređenje trgovine između tržišta ugljika

| 1.2.1. | Različita tržišta ugljika u različitim područjima nadležnosti stvaraju različite razine cijena ugljika, trenutačno od 1 do iznad 30 USD/tCO2e, što znači da bi bilateralni trgovinski tokovi između svakog od tih tržišta ugljika trebali uzeti u obzir te razlike s pomoću nekih posebnih mehanizama (kompenzacija, prilagođavanje itd.) za sektore koji su energetski najintenzivniji i najizloženiji trgovini (sektor čelika, cementa i drugi). |
| --- | --- |

1.2.1.

| 1.2.2. | To pitanje nejednakih razina cijena ugljika treba biti prioritet za EU. Na raspolaganju su različite mogućnosti za ublažavanje te nejednakosti i zaštitu konkurentnosti europske industrije, uključujući besplatnu dodjelu emisijskih jedinica, povezivanje s ETS-om i porez na ugljik na granici. |
| --- | --- |

1.2.2.

| 1.2.3. | EGSO podržava politiku zelenog plana i traži od Europske komisije da u narednim mjesecima ponudi različite prijedloge prema planu, uključujući i prijedlog o mehanizmu poreza na ugljik na granici. Iako bi takav mehanizam mogao omogućiti ravnopravne uvjete za najintenzivnije sektore po potrošnji CO2 u EU-u, u usporedbi s njihovim konkurentima s trećih tržišta koja pripadaju zemljama koja nemaju ambiciozne klimatske politike, velik dio njegove djelotvornosti određivat će predložene pojedinosti o provedbi, koje EGSO s nestrpljenjem očekuje. |
| --- | --- |

1.2.3.

| 1.2.4. | S obzirom na to da je mehanizam poreza na ugljik na granici zakonodavni prioritet trenutačnog mandata Europske komisije, a EGSO je već pridonio tom razmišljanju kako bi se osmislio alat koji je kompatibilan s pravilima WTO-a, djelotvoran u borbi protiv klimatskih promjena i koristan za konkurentnost industrije EU-a (1). Cilj je također spriječiti kompenzacijske mjere iz trećih zemalja zahvaljujući procesu savjetovanja koji će uključivati dijalog o metodologiji za mjerenje i usporedbu emisija ugljika i najboljih raspoloživih tehnologija. |
| --- | --- |

1.2.4.

| 1.2.5. | U svakom slučaju takve bi mjere klimatske politike trebale biti dio globalne sveobuhvatne politike koja uključuje industrijske mjere, pristup financiranju i ulaganjima, napore oko standardizacije, programe istraživanja i razvoja i politike obuke kako bi se olakšao prijelaz na čiste tehnologije u EU-u. |
| --- | --- |

1.2.5.

| 1.2.6. | Postupno ukidanje subvencija za fosilna goriva s najvećim utjecajem na narušavanje tržišta u EU-u trebalo bi prikladno organizirati na razini država članica i uzeti u obzir potrebu da se dio prihoda od prodaje emisijskih jedinica za ETS iskoristi kako bi se osigurala pravedna tranzicija za regije koje ovise o ugljenu. Ta će politika pomoći EU-u da se odlučnije posveti višestranim pregovorima WTO-a o smanjenju subvencija za fosilna goriva. |
| --- | --- |

1.2.6.

2.   Nastanak brojnih tržišta ugljika u svijetu i njihove značajke

2.1.   Definicije

| 2.1.1. | Određivanje cijena ugljika jedan je od glavnih alata politike za smanjenje emisija stakleničkih plinova. Kako je definirala Svjetska banka: „Određivanje cijena ugljika instrument je koji obuhvaća vanjske troškove emisija stakleničkih plinova – troškove emisija koje plaća država, poput štete na usjevima, troškova zdravstvene zaštite od toplinskih valova i suša te gubitaka imovine uslijed poplava i porasta razine mora – a povezuje ih s izvorima kroz cijenu, obično u obliku cijene emitiranog ugljičnog dioksida”. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Koncept cijene ugljika može imati različite oblike kada se prenese u politiku: porez na ugljik ili tržište ugljika. Jedan od najčešćih oblika je sustav trgovanja emisijama. Kao što objašnjava OECD: „Sustavi trgovanja emisijama pridonose ekonomskoj učinkovitosti olakšavajući smanjenje emisija ondje gdje se to najjeftinije može postići.” Onečišćivačima kojima bi bilo skupo smanjiti emisije dopušteno je kupiti emisijske jedinice od onečišćivača koji mogu smanjiti onečišćenje uz niže troškove. Na tržištu koje „savršeno” funkcionira troškovi smanjenja dodatne emisijske jedinice izjednačili bi se, a ukupni troškovi postizanja određenog okolišnog cilja sveli se na minimum.“ |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Postoje dvije glavne vrste sustava trgovanja: sustav trgovanja uz kvote (tzv. načelo „cap and trade”)u kojem je utvrđena gornja granica emisija i emisije se prodaju na dražbi ili besplatno dodjeljuju prema posebnim kriterijima te sustav referentne razine i dozvola za emitiranje (tzv. načelo „baseline and credit”) u kojem ne postoji fiksna granica za emisije, ali onečišćivači koji smanjuju emisije više nego što su primorani, imaju pravo na „kredite” koje prodaju drugima. |
| --- | --- |

2.1.3.

2.2.   Opći pregled

| 2.2.1. | Trenutačno je u funkciji 21 sustav za trgovanje emisijskim jedinicama na četiri kontinenta koji pokriva 29 područja nadležnosti. Ti sustavi djeluju na nadnacionalnoj, nacionalnoj i podnacionalnoj (državnoj, pokrajinskoj i gradskoj) razini. Područja nadležnosti koja čine 42 % globalnog BDP-a koriste se trgovanjem emisijama. Sustavi trgovanja emisijama pokrivaju 9 % globalnih emisija stakleničkih plinova, a gotovo šestina svjetskog stanovništva živi u području u kojem se primjenjuje sustav trgovanja emisijama. Trenutačno se razvijaju ili su u fazi razmatranja još 24 sustava (2). |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Postojeći sustavi trgovanja emisijama:






  — | na nadnacionalnoj razini: sustav trgovanja emisijama EU-a, koji obuhvaća države članice EU-a i uz njih Island, Lihtenštajn i Norvešku, |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

—

na nadnacionalnoj razini: sustav trgovanja emisijama EU-a, koji obuhvaća države članice EU-a i uz njih Island, Lihtenštajn i Norvešku,

| — | na nacionalnoj razini: Kazahstan, Meksiko, Novi Zeland, Republika Koreja, Švicarska, |
| --- | --- |

—

na nacionalnoj razini: Kazahstan, Meksiko, Novi Zeland, Republika Koreja, Švicarska,

| — | na razini pokrajine i savezne države: Kalifornija, Connecticut, Delaware, Fujian, Guangdong, Hubei, Maine, Maryland, Massachusetts, New Hampshire, New Jersey, New York, Nova Škotska, Quebec, Rhode Island, Vermont, |
| --- | --- |

—

na razini pokrajine i savezne države: Kalifornija, Connecticut, Delaware, Fujian, Guangdong, Hubei, Maine, Maryland, Massachusetts, New Hampshire, New Jersey, New York, Nova Škotska, Quebec, Rhode Island, Vermont,

| — | na razini grada: Peking, Chongqing, Saitama, Šangaj, Shenzhen, Tianjin, Tokio. |
| --- | --- |

—

na razini grada: Peking, Chongqing, Saitama, Šangaj, Shenzhen, Tianjin, Tokio.

| 2.2.3. | Sustav trgovanja emisijama EU-a najveći je i najstariji sustav trgovanja emisijama. Taj sustav obuhvaća za oko 45 % emisija u EU-u, a pokrenut je 2005. Slijede ga, po veličini i datumu pokretanja, Kalifornija i Koreja. |
| --- | --- |

2.2.3.

2.3.   Zajedničke i specifične značajke tržišta ugljika

2.3.1.   Zajedničke značajke

| 2.3.1.1. | Iako ne postoje dva identična sustava trgovanja emisijama, neke su značajke i mogućnosti strukture jednake u različitim sustavima ili se barem pojavljuju u većini slučajeva:






  — | Pokrivenost sektora: većina sustava trgovanja emisijama pokriva energetski i industrijski sektor, koji u većini zemalja predstavlja znatan udio nacionalnih emisija stakleničkih plinova; |
| --- | --- | --- |

2.3.1.1.

—

Pokrivenost sektora: većina sustava trgovanja emisijama pokriva energetski i industrijski sektor, koji u većini zemalja predstavlja znatan udio nacionalnih emisija stakleničkih plinova;

| — | Pravila dodjele: u većini sustava dodjela emisijskih jedinica dijeli se na besplatnu dodjelu i dražbe; |
| --- | --- |

—

Pravila dodjele: u većini sustava dodjela emisijskih jedinica dijeli se na besplatnu dodjelu i dražbe;

| — | Pravila o izmještanju emisija ugljika i konkurentnosti: u većini sustava emisijske se jedinice besplatno dodjeljuju subjektima koji ispunjavaju uvjete u sektorima za s rizikom od izmještanja emisija ugljika radi očuvanja njihove konkurentnosti. |
| --- | --- |

—

Pravila o izmještanju emisija ugljika i konkurentnosti: u većini sustava emisijske se jedinice besplatno dodjeljuju subjektima koji ispunjavaju uvjete u sektorima za s rizikom od izmještanja emisija ugljika radi očuvanja njihove konkurentnosti.

2.3.2.   Specifične značajke

| 2.3.2.1. | Unatoč tome, postoje razlike u različitim sustavima trgovanja emisijama, posebno u pogledu posebnih strukturnih značajki:






  — | Pokrivenost sektora: točna pokrivenost sektora razlikuje se ovisno o sustavu trgovanja emisijama. Na primjer, neki sustavi trgovanja emisijama pokrivaju samo elektroenergetski sektor, dok se drugi šire izvan energetike i industrije i pokrivaju druge sektore poput gospodarenja otpadom, prometa, domaćeg zračnog prijevoza, zgrada i šumarstva; |
| --- | --- | --- |

2.3.2.1.

—

Pokrivenost sektora: točna pokrivenost sektora razlikuje se ovisno o sustavu trgovanja emisijama. Na primjer, neki sustavi trgovanja emisijama pokrivaju samo elektroenergetski sektor, dok se drugi šire izvan energetike i industrije i pokrivaju druge sektore poput gospodarenja otpadom, prometa, domaćeg zračnog prijevoza, zgrada i šumarstva;

| — | Odredbe o tržišnoj stabilnosti: nekoliko sustava trgovanja emisijama sadrže odredbe o stabilnosti tržišta, koje mogu biti u obliku najnižih i najviših cijena te rezervi emisijskih jedinica; |
| --- | --- |

—

Odredbe o tržišnoj stabilnosti: nekoliko sustava trgovanja emisijama sadrže odredbe o stabilnosti tržišta, koje mogu biti u obliku najnižih i najviših cijena te rezervi emisijskih jedinica;

| — | Odredbe o fleksibilnosti: dostupnost i pravila za odredbe o fleksibilnosti kao što su bankarstvo, zaduživanje i korištenje međunarodnih kredita razlikuju se među sustavima trgovanja emisijama; |
| --- | --- |

—

Odredbe o fleksibilnosti: dostupnost i pravila za odredbe o fleksibilnosti kao što su bankarstvo, zaduživanje i korištenje međunarodnih kredita razlikuju se među sustavima trgovanja emisijama;

| — | Cijena ugljika: u sustavu trgovanja emisijama cijena ugljika nije zadana (s izuzetkom posebnih propisa o cijenama, kao što su najveća i najniža cijena), već se određuje tržišnom ravnotežom i dinamikom. Stoga se cijene u različitim sustavima trgovanja emisijama kreću u rasponu od nekoliko eura do više od 30 po toni; |
| --- | --- |

—

Cijena ugljika: u sustavu trgovanja emisijama cijena ugljika nije zadana (s izuzetkom posebnih propisa o cijenama, kao što su najveća i najniža cijena), već se određuje tržišnom ravnotežom i dinamikom. Stoga se cijene u različitim sustavima trgovanja emisijama kreću u rasponu od nekoliko eura do više od 30 po toni;

| — | Smanjenje kvota: smanjenje kvota iz godine u godinu razlikuje se od sustava do sustava i odražava ambiciozan cilj pojedine države u pogledu dugoročnog smanjenja emisija; |
| --- | --- |

—

Smanjenje kvota: smanjenje kvota iz godine u godinu razlikuje se od sustava do sustava i odražava ambiciozan cilj pojedine države u pogledu dugoročnog smanjenja emisija;

| — | Pravila o izmještanju emisija ugljika i konkurentnosti: posebna pravila za izmještanje emisija ugljika kao i za sektor obuhvaćen tim pravilima razlikuju se ovisno o sustavu trgovanja emisijama; |
| --- | --- |

—

Pravila o izmještanju emisija ugljika i konkurentnosti: posebna pravila za izmještanje emisija ugljika kao i za sektor obuhvaćen tim pravilima razlikuju se ovisno o sustavu trgovanja emisijama;

| — | Korištenje prihoda: prihodi od dražbe emisijskih jedinica mogu se koristiti na različite načine. U nekim se sustavima koriste za određene svrhe, poput podrške istraživanju i razvoju, kompenzacije za obuhvaćene subjekte itd., dok u drugim sustavima ulaze u ukupni javni proračun. U EU-u bi države članice trebale koristiti najmanje 50 % prihoda od dražbi za klimatske i energetske svrhe. |
| --- | --- |

—

Korištenje prihoda: prihodi od dražbe emisijskih jedinica mogu se koristiti na različite načine. U nekim se sustavima koriste za određene svrhe, poput podrške istraživanju i razvoju, kompenzacije za obuhvaćene subjekte itd., dok u drugim sustavima ulaze u ukupni javni proračun. U EU-u bi države članice trebale koristiti najmanje 50 % prihoda od dražbi za klimatske i energetske svrhe.

2.4.   Kratak pregled sustava trgovanja emisijama u EU-u, prvom i najvećem tržištu ugljika

| 2.4.1. | Sustav za trgovanje emisijama Europske unije (ETS EU-a) prvi je i najveći sustav trgovanja uz kvote za smanjenje emisija stakleničkih plinova (3). ETS EU-a uspostavljen je i proširen u tri uzastopne faze: faza I. (2005. do 2007.), faza II. (2008. do 2012., usklađena s prvim obvezujućim razdobljem u skladu s Kyotskim protokolom), faza III. (2013. do 2020., usklađena s drugim obvezujućim razdobljem u skladu s Kyotskim protokolom) (4). |
| --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | Predstojeća faza IV. započet će 2021. i trajati do 2030. ETS EU-a pokriva oko 11 000 elektrana, proizvodnih pogona i drugih stacionarnih postrojenja te zrakoplovne aktivnosti u 30 zemalja: u 27 država članica EU-a i na Islandu, u Lihtenštajnu i Norveškoj. ETS-om EU-a obuhvaćeno je ukupno oko 45 % emisija stakleničkih plinova u EU-u (5). |
| --- | --- |

2.4.2.

| 2.4.3. | Okvir klimatske i energetske politike EU-a do 2030., usvojen u listopadu 2014., iznova potvrđuje europsku strategiju usmjerenu na dekarbonizaciju i proširuje ciljeve Unije u pogledu dekarbonizacije nakon 2020., uključujući cilj smanjenja emisija stakleničkih plinova za najmanje 40 % (u odnosu na razinu iz 1990.) do 2030. |
| --- | --- |

2.4.3.

| 2.4.4. | Doprinos ETS-a EU-a postizanju spomenutih smanjenja stakleničkih plinova do 2030. jest smanjenje emisija za 43 % (u odnosu na 2005.) u sektorima obuhvaćenima tim sustavom (6). Faza VI. sustava trgovanja emisijama EU-a započinje 2021. godine i trajat će do 2030. Cilj faze IV. jest ubrzati smanjenja emisija, uspostaviti bolje ciljana pravila za smanjenje izmještanja emisija ugljika i financirati inovacije i modernizaciju energetskog sektora s niskim emisijama ugljika (7). Europska komisija uvela je nova pravila za reformu ETS-a EU-a prije faze IV. i, što je najvažnije, za usklađivanje putanje smanjenja kvota s ciljem smanjenja emisija do 2030. |
| --- | --- |

2.4.4.

2.5.   Komplementarne mjere u okviru globalne klimatske politike EU-a

| 2.5.1. | Na razini EU-a, ETS EU-a nije jedina politika za cijeli EU koja se provodi kako bi ispunila klimatske i energetske ciljeve Unije do 2020. U klimatskom i energetskom paketu EU-a za razdoblje do 2020. zadana su tri različita cilja koja je trebalo ispuniti do 2020.:






  — | smanjenje emisija stakleničkih plinova za 20 %, na razine manje od razina 1990. |
| --- | --- | --- |

2.5.1.

—

smanjenje emisija stakleničkih plinova za 20 %, na razine manje od razina 1990.

| — | udio od 20 % obnovljivih izvora energije među različitim oblicima izvora energije u Uniji; |
| --- | --- |

—

udio od 20 % obnovljivih izvora energije među različitim oblicima izvora energije u Uniji;

| — | poboljšanje energetske učinkovitosti za 20 %. |
| --- | --- |

—

poboljšanje energetske učinkovitosti za 20 %.

| 2.5.2. | Dok je ETS EU-a trebao biti ključni instrument politike u dekarbonizaciji europskog gospodarstva i ispunjenju prvog cilja, Direktiva o obnovljivoj energiji i Direktiva o energetskoj učinkovitosti provedene su kako bi se postigao drugi i treći cilj. |
| --- | --- |

2.5.2.

| 2.5.3. | Nadalje, niz država članica provodio je komplementarne i preklapajuće politike na nacionalnoj razini, uglavnom u obliku najnižih cijena i postupnog prestanka uporabe ugljena. Kako bi se osigurala učinkovita regulacija, važno je izbjeći negativne učinke komplementarnih i preklapajućih politika. |
| --- | --- |

2.5.3.

| 2.5.4. | Provedba komplementarnih i preklapajućih politika mogla bi značajno utjecati na funkcioniranje tržišta ugljika u EU-u. Nagli pad emisija nastao na temelju tih politika rezultirao bi smanjenom potražnjom za emisijskim jedinicama te bi posljedično narušio ravnotežu na tržištu. |
| --- | --- |

2.5.4.

| 2.5.5. | Taj utjecaj u određenoj mjeri može ublažiti rezerva za stabilnost tržišta, koja je započela s radom u siječnju 2019. i čiji je cilj apsorbirati višak emisijskih jedinica koje se nakupljaju na tržištu. U razdoblju 2019. – 2023. rezerva za stabilnost tržišta povući će 24 % viška. Od 2024. nadalje taj će se broj smanjiti na 12 %, a od 2023. emisijske jedinice obuhvaćene rezervom za stabilnost tržišta iznad ukupnog broja dozvoljenih emisijskih jedinica prodanih na dražbi tijekom prethodne godine više neće biti valjane. No ključno je osigurati veću transparentnost i usporedivost takvih politika koje se preklapaju sa sustavom trgovanja emisijama Europske unije i minimizirati negativne učinke ondje gdje su učinci znatni. |
| --- | --- |

2.5.5.

| 2.5.6. | Pitanje subvencija za fosilna goriva dodijeljenih na nacionalnoj i regionalnoj razini trebalo bi zauzeti visoko mjesto na dnevnom redu EU-a s obzirom na iznose: do 300 milijardi eura godišnje, što predstavlja trećinu ukupnog ulaganja za zeleni plan i dovodi do proaktivnijeg pristupa EU-a u odnedavno prisutnim pregovorima s WTO-om o globalnom ukidanju subvencija za fosilna goriva. |
| --- | --- |

2.5.6.

| 2.5.7. | EGSO je također prepoznao obnovljive izvore energije kao sjajan alat za regionalni razvoj (biomasa, vjetar, solarna energija itd.). Glavno je pitanje bilo kako kombinirati obje politike, postupno ukidati subvencije za energiju iz fosilnih goriva (ugljen, nafta) i postupno uvoditi poticaje za obnovljive izvore energije. |
| --- | --- |

2.5.7.

3.   Izazovi i mogućnosti budućih tržišta ugljika

| 3.1. | COVID-19 i njegov utjecaj na klimatsku politiku |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | U EU-u zaštitne su mjere dovele do pada emisija ugljičnog dioksida (CO2) od 58 % dnevno (8). Ako takve mjere traju 45 dana u većini država članica, može se izbjeći 45 megatona CO2 u 2020. godini, što predstavlja 5 % godišnjih emisija u EU-u. U cestovnom i zračnom prometu dnevne su emisije 10 puta manje od uobičajenih, a smanjenje doseže 40 % energije. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Očekuje se da će trenutačni pad emisija biti privremen i da će se EU uskoro suočiti s istim izazovima u pogledu dekarbonizacije (9). To znači da europski zeleni plan treba primijeniti u skladu s planiranim rasporedom. I najmanje kašnjenje udaljit će nas od cilja ugljične neutralnosti do 2050. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Tržišni instrumenti za smanjenje emisija stakleničkih plinova pokazuju dobru otpornost na učinke pandemije COVID-a 19. Cijene emisijskih jedinica smanjile su se, što odražava manju očekivanu potražnju, a to je kratkoročno olakšalo situaciju za ugrožena poduzeća. Mjere stabilizacije tržišta ugrađene u većinu postojećih sustava trgovanja emisijama osiguravaju da pad cijena ugljika ne bude ispod određene razine i da se ne produlji srednjoročno do dugoročno. Važno je osigurati da te mjere budu adekvatne da bi izdržale utjecaj pandemije bolesti COVID-19. To je neophodno za postizanje dugoročne sigurnosti cijena ugljika. Regulatori su također mogli osigurati fleksibilnost u skladu s rokovima poštivanja propisa i regulatornih rokova u vrijeme velikih previranja. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.2. | Usvajanje zajedničkih pravila kojima se oslobađa potencijal tržišta ugljika (članak 6. Pariškog sporazuma) |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Pariški sporazum, usvojen u prosincu 2015., omogućio je preduvjete za djelovanje na klimatske promjene do druge polovice stoljeća, ako ne i mnogo dulje. Prema Pariškom sporazumu, očekuje se da zemlje sudionice predlože nacionalno utvrđene doprinose kojima bi dale svoj doprinos ukupnom cilju Sporazuma. Nacionalno utvrđeni doprinosi prilično su raznoliki, ali obično uključuju cilj smanjenja emisija u sljedećih deset godina. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Cilj članka 6. Pariškog sporazuma jest uspostaviti okvir za suradnju zemalja na provedbi nacionalno utvrđenih doprinosa, što obuhvaća i tržišne pristupe. Stoga je prisutan potencijal za uspostavu okvira za stvaranje međunarodnog tržišta ugljika prema Pariškom sporazumu. Što je još važnije, nacionalno utvrđeni doprinosi mogu biti ključni pokretač za prihvaćanje i širenje politika određivanja ugljika cijena i sustava za trgovanje emisijama. Kroz članak 6., zemlje koje upravljaju sustavom trgovanja emisijama moći će povezati svoj sustav s drugim takvim sustavom i koristiti tu vezu kao način da postignu svoj nacionalno utvrđeni doprinos. Zemlje će također moći nabavljati međunarodne emisijske jedinice koje će se koristiti za usklađivanje s njihovom domaćom politikom putem međunarodnog tržišnog okvira. Tijekom pregovora u sklopu UNFCCC-a nisu se uspjele usvojiti smjernice za operacionalizaciju članka 6. na konferenciji COP24 2018. i COP25 2019. zbog značajnih razilaženja među nekim stranama. Usvajanje smjernica iz članka 6. sada je predviđeno za konferenciju COP26 i vrlo je važno da se taj postupak okonča bez daljnjih odgađanja. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.3. | Pregovaranje ambicioznog i uravnoteženog bilateralnog sporazuma između tržišta ugljika EU-27 i Ujedinjene Kraljevine |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | U Europskoj komisiji postoji konsenzus o tome da bi Ujedinjena Kraljevina bila snažan partner u pitanjima klimatskih promjena, ali i da se u sporazum radi dugoročne postojanosti trebaju ugraditi jasne klimatske odredbe kako bi se postavio okvir za poteze Ujedinjene Kraljevine koji bi odstupali od pravila EU-a. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Pristup EU-a temelji se na četiri elemenata:






  — | Pariški sporazum trebao bi biti važan element sporazuma o slobodnoj trgovini. To znači da bi jedna od strana mogla suspendirati odredbe Sporazuma ako je druga strana prekršila takvu odredbu. |
| --- | --- | --- |

3.3.2.

—

Pariški sporazum trebao bi biti važan element sporazuma o slobodnoj trgovini. To znači da bi jedna od strana mogla suspendirati odredbe Sporazuma ako je druga strana prekršila takvu odredbu.

| — | Obje strane trebale bi potvrditi svoju predanost klimatskoj neutralnosti do 2050.: Ujedinjena Kraljevina već je donijela unutarnje zakonodavne mjere, ali smatramo da bi se odredbom u budućem sporazumu EU-a i Ujedinjene Kraljevine pojačala ta obveza. |
| --- | --- |

—

Obje strane trebale bi potvrditi svoju predanost klimatskoj neutralnosti do 2050.: Ujedinjena Kraljevina već je donijela unutarnje zakonodavne mjere, ali smatramo da bi se odredbom u budućem sporazumu EU-a i Ujedinjene Kraljevine pojačala ta obveza.

| — | Ravnopravni uvjeti i klauzula o neregresiji: to je ključan element za EU. Ako želimo da to partnerstvo bude dugoročno postojano, moramo osigurati da buduće vlasti u Ujedinjenoj Kraljevini ne snize postojeće visoke standarde koje imamo u borbi protiv klimatskih promjena. |
| --- | --- |

—

Ravnopravni uvjeti i klauzula o neregresiji: to je ključan element za EU. Ako želimo da to partnerstvo bude dugoročno postojano, moramo osigurati da buduće vlasti u Ujedinjenoj Kraljevini ne snize postojeće visoke standarde koje imamo u borbi protiv klimatskih promjena.

| — | Stvaranje sustava u Ujedinjenoj Kraljevini ekvivalentnog sustavu trgovanja emisijama: Ujedinjena Kraljevina odlučila je napustiti ETS EU-a. Ujedinjena Kraljevina predstavljala je 2019. 7 % ukupnih emisijskih jedinica ETS-a, a u određenim sektorima poput zrakoplovstva njezin je udio dosegnuo 19 %. Stoga je ključno da Ujedinjena Kraljevina izgradi vlastito tržište uzimajući u obzir kompatibilnost sa sustavom EU-a. Ujedinjena Kraljevina predstavila je 1. lipnja prijedlog za uspostavu domaćeg ETS-a. EU je otvoren za mogućnost sklapanja sporazuma o povezivanju budućeg ETS-a Ujedinjene Kraljevine i ETS-a EU-a ako takvo povezivanje ne šteti integritetu ETS-a EU-a. |
| --- | --- |

—

Stvaranje sustava u Ujedinjenoj Kraljevini ekvivalentnog sustavu trgovanja emisijama: Ujedinjena Kraljevina odlučila je napustiti ETS EU-a. Ujedinjena Kraljevina predstavljala je 2019. 7 % ukupnih emisijskih jedinica ETS-a, a u određenim sektorima poput zrakoplovstva njezin je udio dosegnuo 19 %. Stoga je ključno da Ujedinjena Kraljevina izgradi vlastito tržište uzimajući u obzir kompatibilnost sa sustavom EU-a. Ujedinjena Kraljevina predstavila je 1. lipnja prijedlog za uspostavu domaćeg ETS-a. EU je otvoren za mogućnost sklapanja sporazuma o povezivanju budućeg ETS-a Ujedinjene Kraljevine i ETS-a EU-a ako takvo povezivanje ne šteti integritetu ETS-a EU-a.

| 3.4. | Pouke naučene iz Sveobuhvatnog gospodarskog i trgovinskog sporazuma (CETA) i mogućnosti za bilateralnu klimatsku suradnju |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | Odredba koja povezuje trgovinu i okoliš nalazi se u članku 24.4 sporazuma CETA u kojoj Kanada i EU ponovno potvrđuju svoje obveze u pogledu provedbe multilateralnih sporazuma čije su potpisnice. Ta bi odredba mogla biti poveznica za rasprave između Kanade i EU-a o primjeni multilateralnih sporazuma o zaštiti okoliša (MEA), u kojima se nalaze zajednička pitanja, uključujući temelji na kojima bi Kanada i EU trebali razviti ili voditi nove zajedničke inicijative za klimu u skladu s Pariškim sporazumom. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Članak 22.3. sporazuma CETA poziva na suradnju u trgovini između Kanade i EU-a kojom se promiče održivi razvoj. Plan rada iz članka 24. uključuje suradnju na području utjecaja trgovine i ulaganja na politiku zaštite okoliša i razmatranje trgovinskih aspekata klimatskog režima, kao što su tržišta ugljika te prijenos i razvoj čiste tehnologije. Članak 24.12. sadrži popis 10 primjera područja moguće suradnje strana na pitanjima zaštite okoliša, pri čemu neki smatraju da bi sporazum CETA mogao poslužiti kao platforma za „multilateralizaciju” razvoja nacionalnih politika. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Zajednički rad EU-a i Kanade na porezu na ugljik na granici jedno je od područja moguće suradnje na „trgovinskim aspektima trenutačnog i budućeg međunarodnog režima klimatskih promjena”. Ta bi se suradnja mogla odvijati na području razmjene informacija i sporazuma o najboljoj praksi, primjerice, na područjima izračunavanja ukupne emisije ugljika u robi kojom se trguje ili usklađivanju metodologija za rješavanje konkurentnosti i izmještanja emisija ugljika u svim sektorima s visokim razinama emisija i izloženih trgovini trenutačno obuhvaćenih nacionalnim sustavima trgovanja emisijama u Kanadi i EU-u. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Uz potporu pogođenih industrija, poput industrije cementa ili aluminija, mogle bi se pojaviti i održive mogućnosti za zajedničke sektorske pilot-projekte suradnje EU-a i Kanade u oblikovanju sustava trgovanja emisijama i pristupu očuvanju konkurentnosti i izbjegavanju izmještanja emisija (npr. zajednička mjerila i metodologije za izračunavanje besplatnih dodjela, zajednički mehanizam poreza na ugljik na granici itd.) |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.5. | Pouke naučene iz širenja sektorskog područja primjene: promet i goriva |
| --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | Dok EU istražuje buduće izmjene sustava trgovanja emisijama EU-a, potrebno je posvetiti znatnu i pomnu pozornost tržišnom oblikovanju i operacionalizaciji u svim podnacionalnim režimima trgovanja emisijama u Sjevernoj Americi. Jedno posebno područje s vrijednim poukama za EU odnosi se na to kako su Kalifornija i Quebec proširili pokrivenost sustavom trgovanja emisija na sektor prometa i goriva. Od 2015. godine distributeri goriva za prijevoz, prirodnog plina i drugih goriva iz Kalifornije i Quebeca pridržavaju se obveza usklađenosti iz zajedničkog programa trgovanja uz kvote Zapadne klimatske inicijative (WCI). Obuhvaćeni subjekti iz tog sektora ne primaju besplatne dodjele emisijskih jedinica, nego ih moraju kupiti na tromjesečnim dražbama koje provodi državna uprava ili na privatnom sekundarnom tržištu. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Druga pojava iz SAD-a koju vrijedi pratiti jest Klimatska inicijativa u području prometa (10), regionalna suradnja 12 američkih sjeveroistočnih i srednjeatlantskih saveznih država i Saveznog okruga Columbia kojom se nastoji poboljšati promet, razviti gospodarstvo temeljeno na čistoj energiji i smanjiti emisije ugljika u sektoru prometa. Inicijativa se temelji na liderstvu regije u smanjenju emisija stakleničkih plinova iz elektroenergetskog sektora putem regionalnog programa trgovanja uz kvote, Regionalne inicijative za stakleničke plinove, koja je uvedena 2009. Trećina svih emisija stakleničkih plinova u područjima nadležnosti Klimatske inicijative u području prometa dolaze iz prometnog sektora, stoga savezne države sudionice tijekom 2020. rade na razvoju zajedničkog „standardnog pravila” s preporukama za izradu programa sustava trgovanja emisijama za rješavanje tih trenutačno nepokrivenih – i sve većih – sektorskih emisija. Namjera je novim ili proširenim programima sustava trgovanja emisijama pokrenuti prva razdoblja usklađivanja već 2022. |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | Klimatske i ekonomske koristi od opsežnijeg sektorskog širenja sustava trgovanja emisijama su jasne: što je veće i opsežnije tržište, širi je raspon sudionika na tržištu, mogućnosti smanjenja emisija, tehnoloških inovacija i poboljšane učinkovitosti, što rezultira nižim troškovima programa smanjenja emisija i po toni smanjenja, a proširuje portfelj smanjenja emisija, čistog financiranja i ulaganja. |
| --- | --- |

3.5.3.

4.   Izazovi klimatske i industrijske politike EU-a

4.1.   Uspješna reforma sustava trgovanja emisijama

| 4.1.1. | Okvirom klimatske i energetske politike EU-a do 2030., usvojenim u listopadu 2014., zadani su sljedeći ciljevi:






  — | smanjenje emisija stakleničkih plinova za najmanje 40 % (u usporedbi s razinama iz 1990.), |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

—

smanjenje emisija stakleničkih plinova za najmanje 40 % (u usporedbi s razinama iz 1990.),

| — | postizanje udjela obnovljivih izvora energije od najmanje 27 %, |
| --- | --- |

—

postizanje udjela obnovljivih izvora energije od najmanje 27 %,

| — | poboljšana energetska učinkovitost za najmanje 27 %. |
| --- | --- |

—

poboljšana energetska učinkovitost za najmanje 27 %.

| 4.1.2. | Kao dio europskog zelenog plana koji je predstavljen u prosincu 2019., Europska komisija planira povećati ciljeve Europske unije do 2030., što podrazumijeva i sustav trgovanja emisijama EU-a. Cilj je povećati ukupno ciljano smanjenje emisija sa 40 % na 50 % ili 55 % kako bi se emisije u EU-u usmjerile da dosegnu ugljičnu neutralnost do 2050. Očekuje se da će sveobuhvatan i detaljan plan za povećanje ciljeva do 2030. biti predstavljen u listopadu 2020., a posebni prijedlozi za reviziju relevantnih zakonodavnih mjera predstavit će se u lipnju 2021. Ti će prijedlozi obuhvaćati reviziju Direktive o sustavu trgovanja emisijama EU-a, po mogućnosti zajedno s revizijom rezerve za stabilnost tržišta. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | To znači da će cilj sustava trgovanja emisijama EU-a do 2030. i pravila sustava proći temeljito preispitivanje u narednim godinama. Dok je u tijeku ta revizija, od presudnog je značaja posvetiti detaljnu pozornost ključnim značajkama sustava trgovanja emisijama EU-a i njihovom utjecaju na europsku industriju. |
| --- | --- |

4.1.3.

4.2.   Osmišljavanje i provedba EU-ovog mehanizma poreza na ugljik na granici

| 4.2.1. | Ideja o porezu na ugljik na granicama EU-a već je bila prisutna u planu Ursule von der Leyen dok je bila kandidatkinja. Nakon njezinog imenovanja za predsjednicu Europske komisije to promišljanje o mehanizmima EU-a za prilagodbu emisija ugljika koji bi mogli poprimiti nekoliko oblika – porezi, zrcalni ETS-ovi ili standardi – prioritet je Europske komisije. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | GU TAXUD pokrenuo je savjetovanje putem interneta u ožujku 2020. da bi prikupio mišljenja svih dionika. Rezultati tog savjetovanja i rasprave sa stručnjacima iz država članica bit će korisni za izradu zakonodavnog prijedloga u proljeće 2021. Buduće mjere vezane uz ugljik trebaju biti u skladu s pravilima WTO-a i ostalim međunarodnim obvezama EU-a. To u suštini znači da moraju biti nediskriminirajuće i proporcionalne u skladu sa sudskom praksom. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.3. | EGSO savjetuje Komisiji da podrobnije razmotri različite političke opcije, kao što su reformirani sustav trgovanja emisijama, porez na ugljik na granici i stopa PDV-a prilagođena intenzitetu emisija ugljika, te da ih usporedi u pogledu:






  — | učinka na izmještanje emisija ugljika ili odljev ulaganja ako u budućnosti dođe do viših cijena i niže dostupnosti emisijskih jedinica sustava trgovanja emisijama u EU-u, |
| --- | --- | --- |

4.3.

—

učinka na izmještanje emisija ugljika ili odljev ulaganja ako u budućnosti dođe do viših cijena i niže dostupnosti emisijskih jedinica sustava trgovanja emisijama u EU-u,

| — | pravne sigurnosti u pogledu usklađenosti s pravilima WTO-a, |
| --- | --- |

—

pravne sigurnosti u pogledu usklađenosti s pravilima WTO-a,

| — | stajališta trgovinskih partnera o njihovoj prihvatljivosti, |
| --- | --- |

—

stajališta trgovinskih partnera o njihovoj prihvatljivosti,

| — | tehničke izvedivosti, osobito u pogledu postojanja globalno prihvaćenih standarda obračunavanja i mjerenja te pouzdanih i priznatih baza podataka (11). |
| --- | --- |

—

tehničke izvedivosti, osobito u pogledu postojanja globalno prihvaćenih standarda obračunavanja i mjerenja te pouzdanih i priznatih baza podataka (11).

4.4.   Prednosti mehanizma poreza na ugljik EU-a

| 4.4.1. | Takav će mehanizam zaštititi energetski intenzivna poduzeća u EU-u (na primjer, poduzeća koja se bave čelikom i cementom) od jeftinijeg uvoza iz trećih zemalja bez klimatske politike ili sa slabije razrađenom klimatskom politikom (bez tržišta ugljika, bez određivanja cijena ugljika). Ta bi prilagodba ponovno uspostavila ravnopravne uvjete između poduzeća iz EU-a i poduzeća iz trećih zemalja koji bi, primjerice, mogli imati oblik poreza na uvezena dobra, temeljenog na prosječnim cijenama u sustavu trgovanja emisijama EU-a. Takvi će mehanizmi pomoći u sprječavanju izmještanja emisija ugljika i izbjeći „utrku prema dnu” u energetski intenzivnim industrijama, a istovremeno će se zaštititi konkurentnost industrijskih sektora EU-a i smanjiti konkurentnost jeftinog ugljično intenzivnog uvoza. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Budući da se u EU-u ispušta 10 % globalnih stakleničkih plinova, takav bi mehanizam također mogao odaslati pozitivan signal zemljama sličnog pristupa koje trguju s EU-om (Kanada, Ujedinjena Kraljevina, Švicarska) i koje će imati koristi od određenog uzajamnog priznavanja vlastitih sustava trgovanja emisijama te osloboditi njihova domaća poduzeća od plaćanja bilo kakvog nameta na izvoz u EU-27. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Pri tome će EU osigurati usklađenost svojih unutarnjih i vanjskih obveza te poboljšati klimatsku politiku revizijom Direktive o energiji kako bi se suočila s izazovima smanjenja stakleničkih plinova za 50–55 % s razina iz 1990. do 2030. i postigla ugljičnu neutralnost do 2050. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | Te potencijalne mjere poreza na ugljik na granici mogle bi biti alternativa sadašnjim mjerama koje se bave rizikom izmještanja emisija ugljika u sustavu trgovanja emisijama EU-a (besplatno odobravanje kvota CO2 dodijeljenih nakon detaljne analize profila emisija, najboljih raspoloživih tehnologija itd.). U tijeku je rasprava o tome hoće li se porez na ugljik na granici zamijeniti ili djelovati zajedno s postojećim mjerama konkurentnosti u različitim sektorima i/ili u istom sektoru. Važno je i razumjeti kakve bi mogle biti posljedice na uvoz i izvoz električne energije u međusobno povezanim mrežama. |
| --- | --- |

4.4.4.

4.5.   Nedostaci mehanizma EU-a za prilagodbu emisija ugljika

| 4.5.1. | Primjena mjera poreza na ugljik na granici mogla bi izazvati protumjere iz trećih zemalja koje isporučuju sirovine EU-u, poput SAD-a, Kine ili Indije, što će stvoriti nove trgovinske barijere u kontekstu u kojem će pad svjetske trgovine zbog COVID-a 19 biti golem – između 18 % i 32 % prema nedavnoj objavi WTO-a. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Oporezivanje ugljika na granici moglo bi također ugroziti UNFCCC-ov multilateralni pristup te se smatrati odbacivanjem međunarodne suradnje u korist više jednostranih pristupa. |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | Troškovi nekih uvezenih sirovina iz trećih zemalja koje imaju neodgovarajuće klimatske politike bit će skuplji za njihove kupce iz EU-a. To znači da bi se mogla smanjiti cjenovna konkurentnost nekih velikih europskih proizvodnih poduzeća (u automobilskoj i građevinskoj industriji) koja prerađuju te sirovine, dok bi moglo doći do izmjena u izvozu gotovih proizvoda iz EU-a. |
| --- | --- |

4.5.3.

| 4.5.4. | Sektorska pokrivenost mehanizma poreza na ugljik na granici može se razlikovati od pokrivenosti postojećim mjerama za zaštitu konkurentnosti: eventualna pokrivenost graničnih mjera za emisije ugljika može biti ograničena na sektore poput industrije cementa i čelika gdje je rizik od izmještanja emisija ugljika najveći, dok je sektorska pokrivenost mjera za suzbijanje izmještanja emisija ugljika šireg opsega (primjerice, u području kemikalija, bojenja tekstila i završne obrade). |
| --- | --- |

4.5.4.

4.6.   Sektorski pristup

| 4.6.1. | Sektor čelika u EU-u pod pritiskom je žestoke globalne konkurencije proizvođača čelika iz Kine, Turske, Alžira ili Irana koji nemaju sustave trgovanja emisijama koji pokrivaju taj sektor i već izvoze 30 milijuna tona čelika u EU. Europska federacija proizvođača željeza i čelika (EUROFER) podržava uvođenje mehanizma poreza na ugljik na granici iz okolišnih, ekonomskih i pravnih razloga te smatra da je to preduvjet za izbjegavanje rizika od izmještanja emisija ugljika. Taj bi mehanizam trebao obuhvatiti čelične gotove proizvode i poluproizvode te se temeljiti na odgovarajućem sustavu za obračunavanje za mjerenje otiska CO2 proizvoda kroz „sporazume o istovrijednosti” s trećim zemljama i zajedničko djelovanje tijekom prijelaznog razdoblja uz besplatno dodjeljivanje kvota iz sustava trgovanja emisijama EU-a. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | Europsko udruženje proizvođača cementa (CEMbureau) pozdravlja ideju o mehanizmu poreza na ugljik na granici s obzirom na snažan rizik od izmještanja emisija ugljika u industriji s niskim maržama u EU-u. Taj sektor, koji je uključen u dugoročni investicijski ciklus radi postizanja cilja klimatske neutralnosti do 2050., postavlja nekoliko uvjeta, kao što su transparentna metodologija, sukladnost s WTO-om, opsežna pokrivenost sektora kojom su obuhvaćeni svi sektori u sustavu trgovanja emisijama i istodobna besplatna dodjela kvota do 2030. |
| --- | --- |

4.6.2.

4.7.   Dijalog s trećim zemljama

| 4.7.1. | EGSO podržava otvaranje dijaloga s trećim zemljama kako bi se razgovaralo o sadržaju i utjecaju mjera poreza na ugljik na granici na njihov izvoz u EU. Taj bi dijalog trebao imati drugačiji oblik kada se vodi sa zemljama koje imaju ambiciozne klimatske politike (poput Kanade) u usporedbi s drugima, bez tako ambicioznih klimatskih politika (Sjedinjene Države, Kina, Rusija). |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.7.2. | Znamo na primjer da američka administracija vrlo pomno prati razvoj promišljanja o EU-ovim mjerama poreza na ugljik na granici. U WTO-u su tijekom procesa ocjene trgovinske politike EU-a pojedini američki dužnosnici već pokazali zabrinutost zbog bilo kakvih mjera EU-a u smislu poreza na ugljik na granici. |
| --- | --- |

4.7.2.

4.8.   Krajnji cilj globalnog određivanja cijena ugljika

| 4.8.1. | EGSO inzistira na potrebi kombiniranja i usklađivanja različitih dostupnih alata radi borbe s klimatskom krizom. Relevantne međunarodne organizacije i poduzeća smatraju da je cjenovni signal za ugljik ključan za postizanje djelotvornog napretka u borbi protiv klimatskih promjena i stvaranje dugoročno primamljivog ulagačkog okruženja kako bi se ubrzala ekološka tranzicija za javne i privatne aktere (u području industrije, prometa, stanovanja, poljoprivrede itd.) i EGSO se zalaže za usklađivanje pristupa u različitim područjima nadležnosti, što u konačnici dovodi do pojave usporedivog cjenovnog signala u različitim područjima nadležnosti. |
| --- | --- |

4.8.1.

| 4.8.2. | U prijelaznom razdoblju prije usvajanja usporedivog cjenovnog signala, kao i zajedničke dogovorene metodologije za mjerenje otisaka ugljika, regionalne cijene ugljika zemalja istomišljenica (EU-27, Ujedinjena Kraljevina, Švicarska, Latinska Amerika, Srednji zapad SAD-a, jugoistočna Azija i drugi) treba postupno uskladiti. Stvaranje takvih regionalnih tržišta ugljika podrazumijevat će zajedničku infrastrukturu tržišta ugljika (svojevrsno jedinstveno tržište ugljika), dok bi se neki posebni mehanizmi za ugljik mogli uspostaviti u odnosu na treće zemlje. |
| --- | --- |

4.8.2.

| 4.8.3. | Međutim, kako bi se izbjeglo izbijanje trgovinskog rata radi ugljika između zemalja i regionalnih carinskih unija, potrebno je izuzeće WTO-a kojim će se odrediti pravila prema kojima se moraju uspostaviti i funkcionirati ti mehanizmi poreza na ugljik na granici (porez na ugljik, zrcalni ETS, standardi) u skladu s dva ključna načela WTO-a: proporcionalnost i nediskriminacija. |
| --- | --- |

4.8.3.

Bruxelles, 18. rujna 2020.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  SL C 353, 18.10.2019., str. 59.

1

(2)  https://icapcarbonaction.com/en/?option=com_attach&task=download&id=677

2

(3)  IETA: 10 years of Emissions Trading in Europe: towards a new beginning? (10 godina trgovanja emisijskim jedinicama u Europi: prema novom početku?), svibanj 2015., http://www.ieta.org/resources/EU/EUETS%20Paper%20May_FINAL.pdf.

3

10 years of Emissions Trading in Europe: towards a new beginning?

(4)  Vidjeti bilješku 3.

4

(5)  Vidjeti bilješku 3.

5

(6)  Vidjeti bilješku 3.

6

(7)  Europska komisija (djelovanje u području klime): revizija za četvrtu fazu (2021. – 2030.), posljednji put konzultirano u ožujku 2018., https://ec.europa.eu/clima/policies/ets/revision_en.

7

(8)  Sia Partners: Emisije CO2 u EU-u, 1. travnja 2020.

8

2

(9)  Carbon Brief: https://www.carbonbrief.org/analysis-what-impact-will-the-coronavirus-pandemic-have-on-atmospheric-CO2, 7. svibnja 2020.

9

2

(10)  https://www.transportationandclimate.org/content/about-us

10

(11)  Vidjeti bilješku 1.

11

---

| 11.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 429/131 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 429/131

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi: „Jačanje neprofitnih socijalnih poduzeća kao temeljnog stupa socijalne Europe”

(razmatračko mišljenje)

(2020/C 429/18)

| Izvjestitelj: | Krzysztof BALON |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Krzysztof BALON

| Zahtjev za savjetovanje: | njemačko predsjedništvo Vijeća, 18.2.2020. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 4.9.2020. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 18.9.2020. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 554 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 211/3/5 |

Zahtjev za savjetovanje:

njemačko predsjedništvo Vijeća, 18.2.2020.

Pravni temelj:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

4.9.2020.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

18.9.2020.

Plenarno zasjedanje br.:

554

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

211/3/5

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Imajući u vidu ulogu neprofitnih socijalnih poduzeća u ostvarivanju socijalne dimenzije Europske unije (EU) i provedbi europskog stupa socijalnih prava, pogotovo u kriznim situacijama, Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) poziva na jačanje i ciljano podupiranje osobito onih socijalnih poduzeća i drugih organizacija socijalne ekonomije koji eventualnu dobit u potpunosti ponovno ulažu u zadaće od javnog interesa ili neprofitne statutarne svrhe. Osim toga, treba povećati njihovu vidljivost diljem Europe. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | U pravnim sustavima mnogih država članica već postoje pravila kojima se uspostavlja status neprofitnosti primjenjiv i na socijalna poduzeća. EGSO stoga želi potaknuti sve ostale države članice da takva pravila ugrade u svoje nacionalno pravo. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Usto bi u prilogu UFEU-u trebalo, po uzoru na Protokol br. 26 o uslugama od općeg interesa, dodati i protokol o raznolikosti vrsta poduzeća kojim se zasebno definiraju neprofitna socijalna poduzeća. Nadalje, EGSO poziva države članice da tu izmjenu uvrste na dnevni red predstojećih reformi Ugovora. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Neprofitna socijalna poduzeća i slične neprofitne organizacije trebalo bi ojačati na taj način da im se u pravilima o javnoj nabavi pridaje posebna pozornost u odnosu na javne ili komercijalne pružatelje socijalnih usluga od općeg interesa. U tu bi svrhu kod javnih natječaja prije svega trebalo voditi računa o specifičnim područjima djelatnosti neprofitnih socijalnih poduzeća u pružanju socijalnih usluga, poput njege i zdravstvene skrbi. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO se zalaže i za mogućnost da se određena financijska sredstva usmjeravaju isključivo neprofitnim organizacijama, ali da se pritom ne krše pravila EU-a o državnim potporama. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Sadašnji prag iz Uredbe o potporama de minimis za usluge od općeg gospodarskog interesa od 500 000 EUR u razdoblju od tri fiskalne godine trebalo bi znatno povećati, primjerice na oko 800 000 EUR po fiskalnoj godini. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO smatra da je potrebno uvesti opće izuzeće pri korištenju europskih fondova uz nacionalno sufinanciranje. U slučajevima nacionalnog sufinanciranja, jednako kao u okviru programa kojima upravlja isključivo EU, ne bi trebalo pretpostavljati relevantnost potpore. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Potporu neprofitnim organizacijama socijalne ekonomije trebalo bi obuhvatiti i pregledom socijalnih pokazatelja povezanim s europskim semestrom. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Neprofitna poduzeća socijalne ekonomije nisu samo primjer održivog poslovnog modela nego stvaraju i održavaju kvalitetna radna mjesta, promiču jednake mogućnosti, među ostalim za osobe s invaliditetom i druge socijalno zapostavljene skupine, osiguravaju visoku razinu socijalnog sudjelovanja i pravednosti te potiču digitalnu i ekološku transformaciju. Zato socijalnu ekonomiju valja smatrati strateškim saveznikom u jačanju socijalne dimenzije Europe. Stoga bi aktivnosti socijalne ekonomije trebalo posebno podupirati iz europskih fondova i, što je osobito važno, proglasiti zasebnim, specifičnim ciljem financiranja iz fonda ESF+. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EGSO je spreman preuzeti pokretačku i koordinacijsku ulogu u raspravi o ulozi neprofitnih socijalnih poduzeća u provedbi fonda za oporavak nakon krize uzrokovane koronavirusom i u okviru akcijskog plana za socijalnu ekonomiju 2021. te o preoblikovanju pravnih i fiskalnih okvirnih uvjeta koje je nužno u tom pogledu. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Uvod

| 2.1. | U okviru priprema za njemačko predsjedanje Vijećem EU-a u drugoj polovini 2020. Savezna vlada Savezne Republike Njemačke zatražila je 18.2.2020. od EGSO-a mišljenje pod nazivom „Jačanje neprofitnih socijalnih poduzeća kao ključnog stupa socijalne Europe”. U tom je kontekstu njemačka vlada naglasila da je opće dobro kao zajednička europska temeljna vrijednost važno i u području gospodarske djelatnosti te da se poduzeća socijalne ekonomije, koja su predana općemu dobru i aktivna osobito u području pružanja socijalnih usluga, odlikuju velikom inovativnošću. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Socijalna ekonomija obuhvaća raznoliko mnoštvo poduzeća i organizacija, među ostalima zadruge, uzajamna društva, udruge, zaklade i socijalna poduzeća te ostale pravne oblike specifične za svaku od država članica, koji su ujedinjeni zajedničkim vrijednostima i načelima (1). Socijalna ekonomija u Europi pokazala se vrlo važnom i relevantnom za sustav i u vremenima gospodarskih i socijalnih kriza. Pridonosi stvaranju, jačanju i održivom osiguravanju socijalne kohezije. Osobito se model neprofitnog pružanja socijalnih usluga, s apsolutnim prioritetom ispunjavanja socijalnih zadaća, pokazao vrlo fleksibilnim, bliskim građanima, inovativnim, održivim, demokratski legitimnim i učinkovitim. Osim toga, neprofitna socijalna poduzeća imaju ključnu ulogu u stvaranju jednakih mogućnosti za sve, bez obzira na dob, spol i podrijetlo. Usmjerena su na zadovoljavanje onih socijalnih potreba društva koje nisu obuhvaćene javnim socijalnim uslugama. U jednom ranijem mišljenju EGSO je već ukazao na to da je cilj poduzeća socijalne ekonomije djelovati u općem interesu, a ne ostvariti što veću dobit. Time socijalna ekonomija stvara visokokvalitetna radna mjesta u društveno odgovornim poduzećima (2) u područjima kao što su zdravstvena skrb, njega i skrb o djeci. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Zbog raznolikosti socijalne ekonomije u Europi ne postoji pravno obvezujuća definicija socijalnih poduzeća na razini EU-a. EGSO opisuje socijalna poduzeća na temelju određenih značajki kao:






  — | poduzeća koja prvenstveno imaju socijalne ciljeve, a ne namjeru ostvarivanja dobiti, i stvaraju društvene koristi za zajednicu ili svoje članove; |
| --- | --- | --- |

2.3.

—

poduzeća koja prvenstveno imaju socijalne ciljeve, a ne namjeru ostvarivanja dobiti, i stvaraju društvene koristi za zajednicu ili svoje članove;

| — | poduzeća koja su pretežito neprofitna, a dobit prvenstveno ponovno ulažu umjesto da je isplaćuju privatnim dioničarima ili vlasnicima; |
| --- | --- |

—

poduzeća koja su pretežito neprofitna, a dobit prvenstveno ponovno ulažu umjesto da je isplaćuju privatnim dioničarima ili vlasnicima;

| — | poduzeća koja imaju raznovrsne pravne oblike i poslovne modele, npr. zadruge, uzajamna društva, volonterske organizacije, zaklade i poduzeća s ekonomskim interesom ili bez njega, pri čemu je česta pojava kombiniranja različitih pravnih oblika ili promjene pravnog oblika ovisno o potrebama; |
| --- | --- |

—

poduzeća koja imaju raznovrsne pravne oblike i poslovne modele, npr. zadruge, uzajamna društva, volonterske organizacije, zaklade i poduzeća s ekonomskim interesom ili bez njega, pri čemu je česta pojava kombiniranja različitih pravnih oblika ili promjene pravnog oblika ovisno o potrebama;

| — | poduzeća koja nastupaju na tržištu, proizvodeći robe i pružajući usluge (u mnogim slučajevima od općeg interesa) u kojima je često sadržana snažna komponenta socijalnih inovacija; |
| --- | --- |

—

poduzeća koja nastupaju na tržištu, proizvodeći robe i pružajući usluge (u mnogim slučajevima od općeg interesa) u kojima je često sadržana snažna komponenta socijalnih inovacija;

| — | poduzeća koja djeluju kao neovisni subjekti sa snažnim elementom sudjelovanja i suodlučivanja (osoblje, korisnici, članovi) te upravljanja i demokracije (bilo reprezentativne ili otvorene); |
| --- | --- |

—

poduzeća koja djeluju kao neovisni subjekti sa snažnim elementom sudjelovanja i suodlučivanja (osoblje, korisnici, članovi) te upravljanja i demokracije (bilo reprezentativne ili otvorene);

| — | poduzeća koja često proizlaze iz organizacija civilnog društva ili su povezana s njima (3). |
| --- | --- |

—

poduzeća koja često proizlaze iz organizacija civilnog društva ili su povezana s njima (3).

| 2.4. | Ne postoji ni pravno obvezujuća definicija neprofitnosti na razini EU-a. Štoviše, kao što je EGSO istaknuo u jednom ranijem mišljenju, u pravu EU-a ne uzimaju se u obzir specifična obilježja socijalne ekonomije, prije svega drugačiji odnos prema dobiti. Članak 54. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) dosad se tumačio tako da se subjekti koji nemaju ekonomski interes (neprofitni) stavljaju u opreku s poduzećima koja obavljaju gospodarske djelatnosti u zamjenu za novac. Ta druga kategorija stoga obuhvaća, bez razlike i bez obzira na njihov pravni oblik, sva poduzeća koja ostvaruju dobit, bez obzira distribuiraju li ga ili ne (4). Međutim, u pravnim sustavima mnogih država članica postoje pravila kojima se uspostavlja status neprofitnosti primjenjiv i na socijalna poduzeća. Stoga treba razlikovati tri vrste gospodarski aktivnih sudionika: poduzeća isključivo usmjerena na dobit, niskoprofitna poduzeća socijalne ekonomije (vidjeti mišljenje EGSO-a INT/871 (5)) i isključivo neprofitna socijalna poduzeća. Potonja kategorija tema je ovog mišljenja. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Imajući u vidu ta nacionalna pravila, neprofitnim socijalnim poduzećima mogu se smatrati ona socijalna poduzeća koja imaju značajke navedene u točki 2.4. i koja su usto, u skladu s nacionalnim zakonodavstvom, obvezna eventualnu dobit u potpunosti ponovno uložiti u zadaće od javnog interesa ili neprofitne statutarne svrhe. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | U jednom ranijem mišljenju EGSO je već izrazio žaljenje zbog toga što se u sudskoj praksi Suda Europske unije i praksi odlučivanja Europske komisije ne pokazuje dovoljno interesa za poduzeća koja su u nacionalnom pravu opisana kao „neprofitna” ili koja, bez obzira na tu kvalifikaciju, ispunjavaju prethodno navedene kriterije. EGSO stoga smatra da bi UFEU-u trebalo priložiti protokol o raznolikosti vrsta poduzeća, po uzoru na Protokol br. 26 o uslugama od općeg interesa, u kojem će se zasebno definirati neprofitna i niskoprofitna socijalna poduzeća, te poziva države članice da tu izmjenu uvrste na dnevni red predstojećih reformi Ugovora (6). |
| --- | --- |

2.6.

3.   Neprofitna socijalna poduzeća kao pružatelji socijalnih i zdravstvenih usluga od općeg interesa u provedbi europskog stupa socijalnih prava

| 3.1. | EGSO je u jednom ranijem mišljenju već naglasio da se europski stup socijalnih prava ne može djelotvorno provoditi bez sudjelovanja poduzeća socijalne ekonomije i da ona po svojoj naravi ispunjavaju ciljeve tog stupa, kao što su sigurno i prilagodljivo zaposlenje, socijalni dijalog i uključenost radnika te zdravo, sigurno i dobro prilagođeno radno okruženje, ili pružaju inovativna rješenja za osnovne socijalne potrebe (7). Vidljivost tih neprofitnih organizacija trebalo bi ojačati u cijeloj Europi. Potrebno je promicati inovacije i osiguravati lakši pristup financiranju kako bi se one mogle održati i u svojem svakodnevnom radu i u kriznim situacijama. Države članice trebale bi razmjenjivati dobre prakse. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Ovisno o ustroju pojedinog socijalnog modela u državama članicama EU-a, na nacionalnoj je državi da građanima osigura mogućnost korištenja sveobuhvatnih i učinkovitih te opće dostupnih, cjenovno pristupačnih i kvalitetnih socijalnih i zdravstvenih usluga od općeg interesa. EGSO je već ukazao na to da su usluge od općeg gospodarskog interesa ključan dio sustava socijalne pravde te da postoji pravo pristupa kvalitetnim „osnovnim uslugama”, uključujući socijalne i zdravstvene usluge, kao što je opisano u europskom stupu socijalnih prava (8). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | U nekim se zemljama takve usluge neprofitnih inicijativa, ustanova i službi pružaju prioritetno pred državnim uslugama na način da država osigurava okvirne uvjete pružanja usluga, korisnici biraju pružatelje usluga, a fondovi socijalne sigurnosti financiraju usluge. Usluge se pritom moraju pružati uz participativno uključivanje korisnika i uvažavanje njihovih interesa. Takav oblik pružanja usluga neprofitnih socijalnih poduzeća, koji je istovremeno usmjeren na korisnika i konkurentan, mogao bi poslužiti kao temelj za raspravu o paneuropskom modelu i dobiti jaču poziciju u odnosu na, primjerice, postupke javne nabave kojima se korisnicima uskraćuje sloboda izbora. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EGSO podržava mogućnost financijskih potpora koje su ciljano ili isključivo namijenjene neprofitnim organizacijama, a da pritom ne nastane rizik od kršenja pravila EU-a o državnim potporama. To je u kriznim situacijama važnije nego ikad prije jer neprofitne organizacije ne raspolažu pričuvama. Međutim, upravo su u kriznim situacijama neophodne socijalne i zdravstvene usluge te se mora osigurati održavanje njihove kvalitete. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Radi toga i radi jačanja čitave neprofitne socijalne ekonomije u pružanju socijalnih i zdravstvenih usluga od općeg interesa potrebne su temeljite izmjene europskog pravnog okvira, osobito: |
| --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | uvođenje prednosti neprofitnih ponuđača pred državnim ili komercijalnim ponuđačima u pravo o javnoj nabavi; |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | znatno povećanje sadašnjeg praga s 500 000 EUR u razdoblju od tri fiskalne godine na oko 800 000 EUR po fiskalnoj godini u Uredbi o potporama de minimis za usluge od općeg gospodarskog interesa; takvim povećanjem pridonosi se boljoj primjenjivosti, a time i većoj učinkovitosti te uredbe, dok se istodobno ograničava rizik od stvarnog, prekograničnog narušavanja tržišnog natjecanja; |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | opća izuzeća pri korištenju europskih fondova uz nacionalno sufinanciranje; u slučajevima nacionalnog sufinanciranja, jednako kao u okviru programa kojima upravlja isključivo EU, ne bi trebalo pretpostavljati relevantnost potpore. Nadležna tijela država članica trebala bi imati mogućnost da u određenim slučajevima, na pravno obvezujući način i uz zaštitu povjerenja korisnika državnih financijskih sredstava, odluče da u faktičnom smislu nije posrijedi potpora. Pritom bi Komisija i Sud Europske unije trebali imati ovlasti za nadzor zlouporaba. |
| --- | --- |

3.5.3.

4.   Fiskalni okvir za aktivnosti neprofitnih socijalnih poduzeća

| 4.1. | EGSO je u više navrata pozvao Europsku komisiju da u suradnji s državama članicama uspostavi poticajan i održiv ekosustav za socijalnu ekonomiju (9). Poboljšanje financijskog okvira za aktivnosti neprofitnih socijalnih poduzeća uključuje, među ostalim, dostatne stope sufinanciranja, administrativna pojednostavljenja, kao što je sustav pokazatelja utemeljen na potrebama, te primjenu i priznavanje paušalnih iznosa. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Pritom je za neprofitna socijalna poduzeća koja pružaju socijalne i zdravstvene usluge posebno važno financiranje iz europskih fondova, među ostalim iz Europskog socijalnog fonda plus (ESF+). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Odbor je već u svojem mišljenju o prijedlogu Uredbe o fondu ESF+ (10), uzimajući u obzir sve veću važnost socijalne ekonomije za socijalnu dimenziju EU-a, predložio da potpora aktivnostima socijalne ekonomije postane zaseban, specifičan cilj fonda ESF+ (11). |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | EGSO je ukazao i na često nedostatna financijska sredstva neprofitnih socijalnih poduzeća te je u tom kontekstu već predložio jednako postupanje s doprinosima u naravi i financijskim doprinosima pri unosu vlastitih sredstava za aktivnosti koje se financiraju iz fonda ESF+ (12). |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Neprofitna socijalna poduzeća uključuju i manje organizacije aktivne na lokalnoj razini, primjerice one proizašle iz grupa za samopomoć. EGSO je već predložio da se za takve organizacije izdvoji odgovarajući dio sredstava iz fonda ESF+ (13). Trebalo bi omogućiti i ciljano promicanje volontiranja u pružanju socijalnih i zdravstvenih usluga. |
| --- | --- |

4.2.3.

5.   Akcijski plan za socijalnu ekonomiju: Neprofitna socijalna poduzeća kao važan dionik u fondu za oporavak nakon krize izazvane koronavirusom

| 5.1. | Kriza izazvana koronavirusom pokazuje da su nacionalne mjere učinkovite samo uz koordinirano djelovanje. Kao što je već navedeno u dokumentu o stajalištu EGSO-a ECO/515 o Uredbi o investicijskoj inicijativi kao odgovoru na koronavirus, potrebno je mjerama obuhvatiti i snažnije financirati ne samo javne zdravstvene sustave te mala i srednja poduzeća nego i neprofitna socijalna poduzeća i organizacije civilnog društva. Neprofitna socijalna poduzeća i organizacije civilnog društva imaju vrlo male pričuve za kojima bi mogle posegnuti u kriznim situacijama. Međutim, upravo tijekom postojeće krize ona su ključna za nastavak funkcioniranja (zdravstvenih) sustava. Tako EGSO poziva na veću potporu tim zadaćama i organizacijama, i to ne samo u kontekstu trenutačnog upravljanja krizom nego i u okviru redovite provedbe europskog stupa socijalnih prava, zajedničke socijalne i zdravstvene politike, Europskog socijalnog fonda (ESF) i pregleda socijalnih pokazatelja povezanog s europskim semestrom (14). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EGSO podržava stajalište Europske komisije da bi upravo u ovim kriznim vremenima trebalo podržati socijalnu ekonomiju, kao što je naveo povjerenik za zapošljavanje i socijalna prava Nicolas Schmit u pismu od 24. 4. 2020. (15). upućenom vladama država članica. Komisija smatra da organizacije socijalne ekonomije u praksi već na razne načine pridonose ublažavanju posljedica ove krize jer one, surađujući s javnim tijelima i dopunjujući njihove mjere, pružaju širok raspon socijalnih usluga, osobito za najranjivije skupine društva. Osim toga, važni su poslodavci za ranjive skupine te imaju ključnu ulogu u integraciji na tržište rada i prenošenju vještina. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Neprofitne organizacije socijalne ekonomije i druge neprofitne organizacije trebale bi se bolje umrežavati u području komunikacije, politike i operativnog rada. To bi EU i države članice trebali podupirati kontinuiranim promicanjem redovite prekogranične suradnje i boljim umrežavanjem civilne zaštite, službi spašavanja te socijalnih i zdravstvenih službi. Vraćanje zatvaranju granica i isključivo nacionalnim konceptima tijekom krize izazvane koronavirusom kontraproduktivno je i nije u skladu s ciljevima i vrijednostima EU-a. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Organizacije socijalne ekonomije, osobito neprofitna socijalna poduzeća, u Europi svojom uključivošću i predanošću cilju podupiranja najugroženijih osoba posebno pridonose pružanju pomoći migrantima. Kako je EGSO već naglasio u mišljenju INT/785, i u tom je kontekstu potrebno u većoj mjeri priznati ulogu organizacija socijalne ekonomije (16). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Pozivajući se na svoje mišljenje o vanjskoj dimenziji socijalne ekonomije (17), EGSO ponovno ukazuje na to da Komisija nije uključila socijalnu ekonomiju u svoj prijedlog novog konsenzusa o razvoju. Upravo neprofitna socijalna ekonomija ima poseban potencijal da na temelju samopomoći i organiziranog civilnog društva „odozdo prema gore” razvija svoje kontinuirano djelovanje na rješavanju socijalnih i ekoloških problema. Iskustva stečena u okviru snažne neprofitne socijalne ekonomije u Europi na raspolaganju su nam kao primjer dobre prakse. Neprofitnom usmjerenošću uspostavljenom u obliku ponovnog ulaganja čitave dobiti u socijalnu svrhu poduzeća može se, uz adekvatne državne odnosno demokratski legitimne kontrolne mehanizme, i izvan Europe spriječiti privatizacija javnih sredstava i neobuzdana maksimizacija dobiti. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Potreban je širok društveni konsenzus između poslodavaca, radnika i drugih organizacija civilnog društva o ulozi neprofitnih socijalnih poduzeća i njihovih osnivačkih organizacija civilnog društva u provedbi fonda za oporavak nakon krize izazvane koronavirusom i u okviru akcijskog plana za socijalnu ekonomiju 2021. te o preoblikovanju pravnih i fiskalnih okvirnih uvjeta koje je nužno u tom kontekstu. EGSO je spreman preuzeti pokretačku i koordinacijsku ulogu u tom procesu. |
| --- | --- |

5.6.

Bruxelles, 18. rujna 2020.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  SL C 282, 20.8.2019., str. 1.

1

(2)  SL C 240, 16.7.2019., str. 20.

2

(3)  SL C 24, 28.1.2012., str. 1.

3

(4)  Vidjeti bilješku 1.

4

(5)  Vidjeti bilješku 1.

5

(6)  Vidjeti bilješku 1

6

(7)  Vidjeti bilješku 1.

7

(8)  SL C 282, 20.8.2019., str. 7.

8

(9)  SL C 13, 15.1.2016., str. 152.; SL C 62, 15.2.2019., str. 165.

9

(10)  COM(2018) 382 final.

10

(11)  SL C 62, 15.2.2019., str. 165.

11

(12)  Vidjeti bilješku 11.

12

(13)  Vidjeti bilješku 11.

13

(14)  Dokument o stajalištu EGSO-a ECO/515, točka 1.11.

14

(15)  https://twitter.com/NicolasSchmitEU/status/1254685369070530560.

15

(16)  SL C 283, 10.8.2018., str. 1.

16

(17)  SL C 345, 13.10.2017., str. 58.

17

---

| 11.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 429/136 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 429/136

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Obveza dužne pažnje”

(razmatračko mišljenje)

(2020/C 429/19)

| Izvjestitelj: | Thomas WAGNSONNER |
| --- | --- |
| Suizvjestiteljica: | Emmanuelle BUTAUD-STUBBS |

Izvjestitelj:

Thomas WAGNSONNER

Suizvjestiteljica:

Emmanuelle BUTAUD-STUBBS

| Zahtjev za savjetovanje: | Dopis EP-a, 15.9.2020. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 4.9.2020. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 18.9.2020. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 554 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 215/1/3 |

Zahtjev za savjetovanje:

Dopis EP-a, 15.9.2020.

Pravni temelj:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

4.9.2020.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

18.9.2020.

Plenarno zasjedanje br.:

554

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

215/1/3

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) smatra da je vrijeme da Europska komisija djeluje i predloži državama članicama i Europskom parlamentu zakonodavstvo u pogledu obveze dužne pažnje kojom se uzima u obzir odgovornost na temelju postojećih standarda te se europskim poduzećima nudi jasan i siguran pravni okvir. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Dužna pažnja u pogledu ljudskih prava postala je relevantna za unutarnje tržište. S obzirom na to da različite države članice propisuju različite pravne sankcije za ponašanje poduzeća, fragmentirana i djelomično sektorska zakonodavna inicijativa na razini EU-a nije dovoljna. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Materijalno područje primjene zakonodavne inicijative – bilo direktive bilo uredbe s njihovim pripadajućim prednostima i nedostacima – trebalo bi jamčiti široku pokrivenost ljudskih i okolišnih prava koja uključuju prava radnika i sindikata te osigurati uključivanje novog razvoja u području ljudskih prava. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Upravljačke odluke usmjerene na održiva poduzeća u ekonomskom, ekološkom i socijalnom smislu moraju se temeljiti na obvezama dužne pažnje, posebno u pogledu globalnih lanaca vrijednosti. U svakom slučaju, učinci na okoliš trebaju se smatrati iznimno važnima za održivo poslovno ponašanje te biti glavni prioritet u globalnim lancima vrijednosti. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Zakonodavna inicijativa trebala bi međusektorski obuhvaćati sva poduzeća, s odgovarajućim zahtjevima za mala i srednja poduzeća osnovana ili aktivna u EU-u kako bi se izbjeglo nepošteno tržišno natjecanje i nejednaki uvjeti, ali i javni sektor. Ona bi trebala poduzećima nalagati da se pridržavaju visokih standarda odgovornog poslovnog ponašanja, ali u isto vrijeme pružiti odgovarajuće mjere u skladu s pripadajućim rizikom od kršenja ljudskih prava. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | U obvezu dužne pažnje u pogledu ljudskih prava potrebno je uključiti sljedeće aspekte:






  — | usklađeni okvir za postupanje s dužnom pažnjom utemeljen na postojećim instrumentima koji se odnose na poduzeća koja posluju na unutarnjem tržištu, uključujući poduzeća iz trećih zemalja koja prodaju znatnu količinu dobara i usluga; |
| --- | --- | --- |

1.6.

—

usklađeni okvir za postupanje s dužnom pažnjom utemeljen na postojećim instrumentima koji se odnose na poduzeća koja posluju na unutarnjem tržištu, uključujući poduzeća iz trećih zemalja koja prodaju znatnu količinu dobara i usluga;

| — | odgovornost iz koje proizlaze djelotvorni pravni lijekovi za osobe koje su pretrpjele neprimjereno ponašanje. Potrebno je uvesti okvir pojedinačnih odgovornosti, uključujući kaznenu odgovornost, za slučajeve u kojima dolazi do kršenja ljudskih prava te društvenih i okolišnih standarda ili do štetnih učinaka uzrokovanih djelovanjem poduzeća, uključujući u njihovom lancu opskrbe i podugovarateljskom lancu. |
| --- | --- |

—

odgovornost iz koje proizlaze djelotvorni pravni lijekovi za osobe koje su pretrpjele neprimjereno ponašanje. Potrebno je uvesti okvir pojedinačnih odgovornosti, uključujući kaznenu odgovornost, za slučajeve u kojima dolazi do kršenja ljudskih prava te društvenih i okolišnih standarda ili do štetnih učinaka uzrokovanih djelovanjem poduzeća, uključujući u njihovom lancu opskrbe i podugovarateljskom lancu.

| 1.7. | Kako bi se izbjegla pravna nesigurnost, zakonodavnom inicijativom mora se vrlo jasno propisati koje pojedinačne mjere poduzeća moraju poduzimati tijekom cijelog postupka dužne pažnje kako bi procijenila rizik za ljudska prava u skladu s drugim obvezujućim zakonodavstvom EU-a, uključujući možebitnu prilagodbu revizije direktive o zahtjevima za nefinancijsko izvješćivanje:






  — | jasno definiranu analizu rizika (otkrivanje i procjena (mogućih) štetnih učinaka korporativnog djelovanja na ljudska prava i okoliš, što treba navesti u dokumentu koji će biti formalan, detaljan, dostupan, transparentan i objektivan i u kojem će se popisati rizici na temelju jasnog i transparentnog postupka ocjenjivanja i utvrđivanja prioriteta u pogledu rizika), uključujući dogovoreni mehanizam ranog upozoravanja i zaštitu zviždača; |
| --- | --- | --- |

1.7.

—

jasno definiranu analizu rizika (otkrivanje i procjena (mogućih) štetnih učinaka korporativnog djelovanja na ljudska prava i okoliš, što treba navesti u dokumentu koji će biti formalan, detaljan, dostupan, transparentan i objektivan i u kojem će se popisati rizici na temelju jasnog i transparentnog postupka ocjenjivanja i utvrđivanja prioriteta u pogledu rizika), uključujući dogovoreni mehanizam ranog upozoravanja i zaštitu zviždača;

| — | prateće mjere (utvrđivanje unutarnjih korporativnih odgovornosti, uklanjanje i sprečavanje štetnih učinaka); |
| --- | --- |

—

prateće mjere (utvrđivanje unutarnjih korporativnih odgovornosti, uklanjanje i sprečavanje štetnih učinaka);

| — | praćenje djelotvornosti mjera poduzetih na temelju Smjernica OECD-a za multinacionalna poduzeća i Vodećih načela UN-a; |
| --- | --- |

—

praćenje djelotvornosti mjera poduzetih na temelju Smjernica OECD-a za multinacionalna poduzeća i Vodećih načela UN-a;

| — | komunikaciju (odgovarajuće izvješćivanje o upravljanju (mogućim) štetnim učincima korporativnog djelovanja) u kojoj se vodi računa o legitimnoj poslovnoj tajnosti i transparentnosti; |
| --- | --- |

—

komunikaciju (odgovarajuće izvješćivanje o upravljanju (mogućim) štetnim učincima korporativnog djelovanja) u kojoj se vodi računa o legitimnoj poslovnoj tajnosti i transparentnosti;

| — | u skladu s nacionalnim okvirom u pogledu socijalnog dijaloga, potrebno je uključiti sindikalne organizacije zastupljene u poduzeću. |
| --- | --- |

—

u skladu s nacionalnim okvirom u pogledu socijalnog dijaloga, potrebno je uključiti sindikalne organizacije zastupljene u poduzeću.

| 1.8. | Žrtve čija su prava povrijeđena i njihovi zastupnici, kao što su sindikati i borci za ljudska prava, moraju imati pristup djelotvornim pravnim lijekovima protiv štetnih učinaka kojima su bili izloženi. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Potrebno je osigurati da žrtve povreda ljudskih prava povezanih s poslovanjem i njihovi zastupnici, uključujući sindikate i borce za ljudska prava, imaju kao ljudsko pravo zajamčen pristup poštenom suđenju, sudovima i tijelima vlasti. Kada nije jasno snosi li moguću odgovornost matično društvo, jedno od njegovih društava kćeri ili jedan od njegovih dobavljača s kojim je uspostavljen poslovni odnos, nadležan bi trebao biti samo jedan sud koji provodi pošteno suđenje. U skladu s time, potrebno je izmijeniti Uredbu Bruxelles I. kako bi se omogućilo suđenje u Europi kada su u pitanju povrede ljudskih prava. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Obvezni okvir za postupanje s dužnom pažnjom ostvario bi se na temelju dogovorenog standarda koji bi se provodio razmjernim, djelotvornim i odvraćajućim sankcijama, a odgovornost bi trebala biti utemeljena na kršenju jasno utvrđenog skupa ljudskih prava. Kao i u svim ostalim sustavima odgovornosti, mora se uspostaviti očita uzročno-posljedična veza između pogreške ili propusta u sprečavanju i određene štete. U slučaju prilično netipičnih uzročno-posljedičnih situacija nema povezanosti s rizikom. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Na temelju saznanja iz francuskog zakonodavstva o dužnoj pažnji, da bi europska poduzeća mogla ispuniti tu ulogu, obvezujućom zakonodavnom inicijativom moraju se osigurati sljedeći standardi kvalitete:






  — | jasne definicije i razumljiv jezik; |
| --- | --- | --- |

1.11.

—

jasne definicije i razumljiv jezik;

| — | osiguravanje pravne sigurnosti i praktičnosti, posebno u mjerodavnom pravu, te razmjernih zahtjeva u pogledu izvješćivanja kojima se vodi računa o legitimnoj poslovnoj tajnosti. |
| --- | --- |

—

osiguravanje pravne sigurnosti i praktičnosti, posebno u mjerodavnom pravu, te razmjernih zahtjeva u pogledu izvješćivanja kojima se vodi računa o legitimnoj poslovnoj tajnosti.

| 1.12. | Potrebno je promicati razvoj inovativnih informacijskih tehnologija (npr. „lanac blokova”), koje omogućavaju praćenje svih podataka, radi upravljanja globalnim lancima opskrbe kako bi se minimalizirali administrativno opterećenje i troškovi te izbjegla redundancija. One pružaju sigurnost i osiguravaju sljedivost. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Glavni elementi i kontekst

| 2.1. | Europski parlament zatražio je od EGSO-a mišljenje o zakonodavnoj inicijativi o „dužnoj pažnji i korporativnoj odgovornosti” koja je najavljena na razini EU-a. EGSO će se stoga baviti prijedlozima o mogućem sadržaju i definicijama takvog zakonodavnog akta na temelju svojeg rada u području „dužne pažnje” te „poslovanja i ljudskih prava”, kao i na temelju znanja i iskustva svojih članica i članova, posebno onih iz zemalja koje imaju ambiciozno zakonodavstvo. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EGSO se aktivno bavio pitanjima dužne pažnje u globalnim lancima vrijednosti (1). Kršenja i povrede ljudskih prava (2), uključujući prava radnika (3) i okolišna prava, još uvijek postoje u globalnim lancima vrijednosti, iako bi se u mnogim slučajevima takvi učinci mogli izbjeći dužnom pažnjom i ispunjavanjem međunarodnih obveza država članica i njihovih administracija, posebno u području radničkih i ljudskih prava. Žrtve takvih povreda često nemaju pravnu mogućnost da se izjasne o njima. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Razvijen je niz dobrovoljnih okvira kako bi se poduzećima omogućila provedba dužne pažnje u pogledu ljudskih prava u njihovom poslovanju. To se obično provodi kroz strategije društveno odgovornog poslovanja. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Među tim instrumentima vrlo su utjecajni Vodeća načela Ujedinjenih naroda o poslovanju i ljudskim pravima (UNGP), Globalni sporazum UN-a, ISO 26000 o društvenoj odgovornosti te Smjernice OECD-a za multinacionalna poduzeća. U njima se predlaže, među ostalim, da se ugovori s poslovnim partnerima u globalnom lancu vrijednosti trebaju sastaviti tako da se njima grade poslovni odnosi u kojima se štite ljudska prava. Takvi dobrovoljni instrumenti pokazuju da je moguće upravljati rizicima i uvesti standarde u pogledu povreda ljudskih prava u globalnom lancu vrijednosti. Iz njih je kasnije moguće razviti mjere, koje mogu biti i obvezne. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Dobrovoljne mjere nisu uvijek bile uspješne u sprečavanju teških povreda temeljnih prava niti poduzećima pružaju pravnu sigurnost u međunarodnim poslovnim odnosima. To dovodi do nepovezanih mjera koje ne pružaju pravnu sigurnost i pravnu predvidivost. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Kako bi to ispravile, pojedine države članice EU-a donijele su zakone kojima se jača korporativna odgovornost i utvrđuju snažniji okviri za postupanje s dužnom pažnjom u pogledu ljudskih prava, što može biti izvor vrijednih iskustava. U ovom trenutku više europskih zemalja razmatra slične zakone. Ujedinjena Kraljevina donijela je klauzulu o „transparentnosti u lancu opskrbe” u svojem Zakonu o modernom ropstvu. Nizozemska je donijela Zakon o dužnoj pažnji u pogledu dječjeg rada, s ciljem borbe protiv dječjeg rada u poduzećima osnovanima u Nizozemskoj te onim poduzećima koja nude dobra i usluge na nizozemskom tržištu. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Na razini EU-a postoji zakonodavstvo koje se odnosi na dužnu pažnju u pogledu ljudskih prava. Uredba EU-a o mineralima iz područja zahvaćenih sukobima, Direktiva o nefinancijskom izvješćivanju i Uredba o drvu primjeri su u kojima je ojačana dužna pažnja u pogledu ljudskih prava. Povrede ljudskih prava u globalnom lancu vrijednosti neizravno se rješavaju u okviru upravnog, građanskog ili kaznenog prava. Odnose se na međunarodno privatno, međunarodno postupovno i međunarodno kazneno pravo (društava), koja su donekle usklađena u EU-u (npr. Uredbe Bruxelles I. i Rim II.). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Postoje i nastojanja na međunarodnoj razini. Radna skupina pri UNHRC-u u Ženevi vodila je pregovore o pravno obvezujućem instrumentu o poslovanju i ljudskim pravima (ugovor UN-a), o čemu je EGSO donio mišljenje (4) u kojem se složio s Europskim parlamentom (5) u pogledu onoga što taj ugovor treba sadržavati, posebno sljedeće:






  — | oslanjati se na okvir vodećih načela UN-a; |
| --- | --- | --- |

2.8.

—

oslanjati se na okvir vodećih načela UN-a;

| — | definirati nužne obveze u pogledu dužne pažnje za transnacionalna društva i druga poduzeća uključujući njihova društva kćeri; |
| --- | --- |

—

definirati nužne obveze u pogledu dužne pažnje za transnacionalna društva i druga poduzeća uključujući njihova društva kćeri;

| — | priznavati obveze u pogledu izvanteritorijalnih ljudskih prava koje imaju države i donošenje regulatornih mjera u tom pogledu; |
| --- | --- |

—

priznavati obveze u pogledu izvanteritorijalnih ljudskih prava koje imaju države i donošenje regulatornih mjera u tom pogledu;

| — | priznavati kaznenu odgovornost društava; |
| --- | --- |

—

priznavati kaznenu odgovornost društava;

| — | uspostaviti mehanizme koordinacije i suradnje među državama u pogledu istrage, progona i izvršenja u prekograničnim slučajevima; i |
| --- | --- |

—

uspostaviti mehanizme koordinacije i suradnje među državama u pogledu istrage, progona i izvršenja u prekograničnim slučajevima; i

| — | uspostaviti međunarodne pravosudne i nepravosudne mehanizme nadzora i izvršenja. |
| --- | --- |

—

uspostaviti međunarodne pravosudne i nepravosudne mehanizme nadzora i izvršenja.

| 2.9. | Aspekti dužne pažnje u pogledu ljudskih prava bili su predmet brojnih studija koje su provele europske institucije i agencije, uključujući Agenciju za temeljna prava (6) i Europski parlament. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Nedavno je u studiji koju je dala izraditi Glavna uprava za pravosuđe (7) provedena analiza zahtjeva dužne pažnje duž lanaca opskrbe. U njoj su ispitani dionici, prikazan je regulatorni okvir, procijenjene su različite mogućnosti politika te je dokazana potreba izrade sveobuhvatnih obveznih mjera u području dužne pažnje u pogledu ljudskih prava. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Većina od preko 600 ispitanika navela je da „obveza dužne pažnje kao pravni standard zaštite može biti od koristi za poduzeća u pogledu usklađivanja, pravne sigurnosti, jednakih uvjeta i jačeg utjecaja u njihovim poslovnim odnosima u cijelom lancu opskrbe putem nepromjenjivih standarda”. S obzirom na to da mnoga poduzeća djeluju u više sektora, ispitanici su se izjasnili u korist opće međusektorske uredbe, koja bi mogla obuhvaćati sva poduzeća i koja bi se temeljila na Vodećim načelima UN-a, i standarda zaštite umjesto postupovnih uvjeta. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | U studiji je istaknuto i da „trenutno samo malo više od jedne trećine ispitanih poduzetnika navodi da njihova poduzeća posluju s dužnom pažnjom kojom se uzimaju u obzir svi učinci na ljudska prava i na okoliš”. Nadalje, „većina ispitanih poduzetnika koji posluju s dužnom pažnjom uključuje samo izravne dobavljače” (8). Tijekom predstavljanja rezultata studije povjerenik za pravosuđe Reynders rekao je da to pokazuje „da dobrovoljno djelovanje u pogledu rješavanja povreda ljudskih prava te korporativne štete za klimu i okoliš nije donijelo potrebnu promjenu ponašanja, iako se potiče kroz izvješćivanje” (9). |
| --- | --- |

2.12.

3.   Opće napomene

| 3.1. | Dobrovoljnim mjerama ne mogu se spriječiti sve povrede ljudskih prava. Obvezujućim mjerama popraćenima odgovarajućim sankcijama može se osigurati da se minimalnih pravnih standarda pridržavaju i ona poduzeća koja svoju moralnu odgovornost ne shvaćaju jednako ozbiljno kao poduzeća koja primjenjuju visoke standarde u području ljudskih prava. Obvezujuća pravila treba oblikovati tako da budu u skladu s postojećim sustavima dužne pažnje, kao što su Vodeća načela UN-a, s ciljem lakše provedbe i izbjegavanja redundancija. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Štetni učinci ili kršenja ljudskih prava te društvenih i okolišnih standarda mogu biti uzrokovani djelovanjem samog poduzeća, djelovanjem njegovih društava kćeri ili kontroliranih poduzeća, kao i djelovanjem nekog od poslovnih partnera poduzeća, npr. u njihovom lancu opskrbe i podugovarateljskom lancu. U skladu s time, u Vodećim načelima UN-a, Smjernicama OECD-a i Tripartitnoj deklaraciji MOR-a navodi se da bi dužna pažnja trebala obuhvaćati i poslovne odnose poduzeća, uključujući lanac opskrbe i podugovarateljski lanac. Na temelju tih okvira, zahtjevi u pogledu dužne pažnje stoga u idealnom slučaju trebaju obuhvaćati sve aktivnosti poduzeća, bez obzira na njegovu veličinu, uključujući njegovo vlastito poslovanje, aktivnosti njegovih društava kćeri i kontroliranih poduzeća, kao i njegove poslovne odnose, uključujući cijeli lanac opskrbe i podugovarateljski lanac, te upravljanje franšizom i ugovorima. Oni trebaju obuhvaćati aktivnosti, stvarne i moguće učinke i povrede unutar i izvan EU-a. Međutim, u praksi je teško definirati područje primjene dužne pažnje: na primjer, jedan je od kriterija u francuskom zakonu br. 2017-399 od 27. ožujka 2017. postojanje uspostavljenog poslovnog odnosa sa subjektom u lancu opskrbe, koji podrazumijeva određeni stupanj kontrole. Francuski Ustavni sud u drugoj je presudi definirao što znači „uspostavljeni poslovni odnos”: to znači redovit, stabilan i kontinuiran odnos, razvijen najčešće s izravnim dobavljačima i podugovarateljima. Naravno, ambicioznije bi bilo pokriti sve subjekte bez iznimke, ali moramo uzeti u obzir složenost velikog broja dobavljača (do 100 000 za jedno multinacionalno poduzeće) i istodobno potaknuti poduzeća na poslovanje s djelotvornom dužnom pažnjom u cijelom lancu vrijednosti/opskrbe. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Potrebno je promicati razvoj inovativnih informacijskih tehnologija (npr. „lanac blokova”), koje omogućavaju praćenje svih podataka, radi uporabe u upravljanju globalnim lancima opskrbe kako bi se minimalizirali administrativno opterećenje i troškovi te izbjegla redundancija u različitim unutarnjim strukturama. One pružaju sigurnost i osiguravaju sljedivost. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EGSO ponavlja (10): „Kada države članice EU-a pojedinačno počnu utvrđivati strože obvezne okvire za postupanje s dužnom pažnjom, doći će do raskoraka u tim standardima unutar EU-a. Poduzeća koja se nalaze u državama članicama EU-a sa strožim uvjetima u pogledu dužne pažnje ne smiju biti u nepovoljnijem tržišnom položaju od onih u ostalim državama. EGSO napominje da treba stvoriti jednake uvjete i pravnu sigurnost za poduzeća, s jasnim odgovornostima”. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Neuravnoteženo i djelomično sudjelovanje u dobrovoljnim programima dovodi do nepoštenog tržišnog natjecanja na razini Europe jer ne postoji jedinstveni sustav, već niz nepovezanih nacionalnih zakona koji se međusobno razlikuju unatoč istom globalnom cilju. Vrlo je malo zakona o dužnoj pažnji izvan EU-a, što je žalosno za neke ključne trgovinske partnere poput SAD-a i Kine. Nakon provedbe obvezne inicijative u EU-u, poduzeća s tih drugih tržišta morat će se pridržavati standarda kako bi mogla biti aktivna na našem unutarnjem tržištu, nakon što zakonodavna inicijativa EU-a obuhvati poduzeća iz trećih zemalja koja isporučuju dobra i usluge u EU. U pogledu poštenog tržišnog natjecanja, to nadalje čini ugovor UN-a važnim za izjednačavanje uvjeta izvan nadležnosti EU-a. Postojeći okvir u EU-u otvara prostor za različite prakse i standarde, nejednake u pogledu ljudskih prava te okolišnih i društvenih standarda. Zakonodavna inicijativa EU-a trebala bi biti i ambiciozna i pragmatična te bi njome trebao biti pripremljen teren za provedbu međunarodnog standarda koji se dogovara u UN-u (11) s ciljem izjednačavanja uvjeta. S obzirom na ulogu EU-a u obrani ljudskih prava, povijest postupanja s dužnom pažnjom u pogledu ljudskih prava u mnogim, posebno velikim europskim poduzećima može ih učiniti predvodnicima u pogledu odgovornosti za zaštitu ljudskih prava u globalnom lancu vrijednosti. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Da bi europska poduzeća mogla ispuniti tu ulogu, obvezujućim zakonodavnim aktom EU-a moraju se osigurati sljedeći standardi kvalitete:






  — | jasne definicije i razumljiv jezik; |
| --- | --- | --- |

3.6.

—

jasne definicije i razumljiv jezik;

| — | osiguravanje pravne sigurnosti i praktičnosti. |
| --- | --- |

—

osiguravanje pravne sigurnosti i praktičnosti.

| 3.7. | Kroz utjecaj europskog unutarnjeg tržišta na svjetsku trgovinu europska zakonodavna inicijativa još bi više izjednačila uvjete s obzirom na zahtjev da se, osim europskih poduzeća, i poduzeća iz trećih zemalja koja isporučuju dobra i usluge u EU također pridržavaju dužne pažnje u pogledu ljudskih prava. Ovaj zahtjev koji se odnosi na jednake uvjete između poduzeća osnovanih u EU-u i poduzeća iz trećih zemalja koja prodaju dobra i usluge te ulažu u unutarnje tržište mora biti u središtu svake nove zakonodavne inicijative EU-a jer će u suprotnom europska poduzeća biti u nepovoljnijem položaju pri tržišnom natjecanju. Promatrajući praktične primjere iz prethodno spomenutih uredbi o drvu i o mineralima iz područja zahvaćenih sukobima, vidimo da je moguće iskoristiti unutarnje tržište i u pogledu međunarodnih dobavljača. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Dužna pažnja u pogledu ljudskih prava postala je relevantna za unutarnje tržište. S obzirom na to da različite države članice propisuju različite pravne sankcije za ponašanje poduzeća, fragmentirano i djelomično sektorsko zakonodavstvo na razini EU-a nije dovoljno. Dužna pažnja može imati različite pravne posljedice ovisno o pojedinačnom nacionalnom i pravnom kontekstu. U kontekstu ovog mišljenja, dužna pažnja znači niz obveza kojih se poduzeće mora pridržavati s ciljem sprečavanja, ublažavanja i preuzimanja odgovornosti za učinke na ljudska prava (uključujući temeljne konvencije MOR-a) i okoliš koji proizlaze iz njegovih aktivnosti i njegovog globalnog lanca vrijednosti. Nadalje, potrebno je osigurati postojanje jednakih uvjeta za sva uključena poduzeća. Na međunarodnoj razini, posebno s obzirom na obvezujući ugovor UN-a o poslovanju i ljudskim pravima, EGSO izražava žaljenje zbog nepostojanja dinamike zakonodavstva o dužnoj pažnji te smatra da je uključivanje poduzeća iz trećih zemalja koja prodaju dobra i usluge u EU u područje primjene buduće zakonodavne inicijative EU-a dobro polazište za podizanje standarda. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EGSO potvrđuje da je vrijeme da Europska komisija djeluje i predloži državama članicama i Europskom parlamentu zakonodavnu inicijativu u pogledu obveze dužne pažnje kojom se uzima u obzir odgovornost na temelju postojećih standarda te nudi jasan i siguran pravni okvir za europska poduzeća. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Ta zakonodavna inicijativa morala bi se temeljiti na sveobuhvatnom i nedvosmislenom razumijevanju dionika u poduzeću (12). Dioničari su temelj skupine dionika i često trpe financijske gubitke kada se poduzeća povezuju s povredama ljudskih prava, kao i s time povezanim narušavanjem imidža. Ali osim dioničara, udio u odgovornom upravljanju poslovanjem s dužnom pažnjom u pogledu ljudskih prava imaju i zaposlenici, njihovi zastupnici na razini trgovine i sektora, kao i ljudi pogođeni djelovanjem na razini poduzeća, bilo da žive u blizini ili su izloženi njegovim utjecajima, koji su često udruženi u organizacije civilnog društva. Sve skupine dionika moraju biti uključene u zakonodavnu inicijativu o dužnoj pažnji u skladu sa svojim interesima. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Iz toga slijedi da žrtve čija su prava povrijeđena i njihovi zastupnici, kao što su sindikati i borci za ljudska prava, moraju imati pristup djelotvornim pravnim lijekovima protiv štetnih učinaka kojima su bili izloženi. Djelotvorni pravni lijekovi znače da im se treba omogućiti primanje potpune naknade za pretrpljenu štetu. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Osim toga, potrebno je istaknuti da su pregovori za ugovor UN-a rezultirali mogućim odredbama o kaznenoj odgovornosti za najteža djela, kao što su ratni zločini ili nezakonita smaknuća. Stoga je potrebno omogućiti uključivanje takvih pitanja iz kaznenog prava u okvire europske zakonodavne inicijative o dužnoj pažnji. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | U skladu s time, postoje aspekti koje je potrebno uključiti u razmatranje obveze dužne pažnje u pogledu ljudskih prava:






  — | usklađeni okvir za postupanje s dužnom pažnjom utemeljen na postojećim instrumentima koji se odnose na poduzeća koja posluju na unutarnjem tržištu; |
| --- | --- | --- |

3.13.

—

usklađeni okvir za postupanje s dužnom pažnjom utemeljen na postojećim instrumentima koji se odnose na poduzeća koja posluju na unutarnjem tržištu;

| — | odgovornost iz koje proizlaze djelotvorni pravni lijekovi za osobe koje su pretrpjele neprimjereno ponašanje; i |
| --- | --- |

—

odgovornost iz koje proizlaze djelotvorni pravni lijekovi za osobe koje su pretrpjele neprimjereno ponašanje; i

| — | okvir pojedinačnih odgovornosti, uključujući, prema potrebi, kaznenu odgovornost ovisno o pravnom sustavu i povredi. |
| --- | --- |

—

okvir pojedinačnih odgovornosti, uključujući, prema potrebi, kaznenu odgovornost ovisno o pravnom sustavu i povredi.

| 3.14. | Očigledan je međuodnos okvira za postupanje s dužnom pažnjom i pitanja građanske (i potencijalno kaznene) odgovornosti. Strogi postupci dužne pažnje i informacije u tom pogledu omogućuju poduzećima da pokažu kako nisu odgovorna za pojedine povrede ljudskih prava. Poduzeća koja posluju s dužnom pažnjom moraju imati koristi od uloženih napora. To se ne smije tumačiti kao opće isključenje odgovornosti. Vodeća načela UN-a bave se tim pitanjem u komentaru 17. načela, u kojem je navedeno sljedeće: „Odgovarajuće poslovanje s dužnom pažnjom u pogledu ljudskih prava treba pomoći poduzećima da se suoče s rizikom od pravnih tužbi podnesenih protiv njih tako što će pokazati da su poduzeli sve razumno opravdane korake kako bi izbjegli navodne povrede ljudskih prava. Međutim, poduzeća koja posluju s dužnom pažnjom ne smiju pretpostaviti da će ih to samo po sebi automatski i potpuno osloboditi odgovornosti za doprinošenje povredama ljudskih prava ili za njihovo izazivanje”. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | U zakonodavnoj inicijativi mora se obuhvatiti pitanje dužne pažnje, ali mora se i osigurati da je ona na odgovarajući i dosljedan način uključena u pitanja odgovornosti unutar područja primjene koje je utemeljeno Vodećim načelima UN-a te koje će obuhvaćati posebno subjekte s kojima je poduzeće izravno povezano u pogledu svojih aktivnosti, proizvoda i usluga putem uspostavljenih poslovnih odnosa. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | To je možda idealan pristup za uključivanje razmjerne odgovornosti bez proizvoljnog utvrđivanja granica za mala i srednja poduzeća. Postojeći okviri za postupanje s dužnom pažnjom, kao što su Vodeća načela UN-a i Smjernice OECD-a za multinacionalna poduzeća, primjenjuju se na sva poduzeća iz dobrog razloga: ljudska su prava univerzalna i nedjeljiva; pojedinosti o veličini, prihodima i sektorima mogu se jako razlikovati u izloženosti poduzeća kršenju ljudskih prava u lancima vrijednosti; ukidanjem odgovornosti za određene veličine poduzeća, društva kćeri i dobavljače mogu nastati problemi jer bi se globalni lanac vrijednosti prilagodio prema utvrđenim granicama sukladnosti. Činjenica je da ta poduzeća, već znatno pogođena krizom uzrokovanom bolešću COVID-19, nemaju odgovarajuće resurse za izvršenje traženog zadatka. Razumnom razinom dužne pažnje osigurat će se poštovanje ljudskih prava i naknada za izravno pogođene ljude, ali i izbjeći nametanje nerazmjernih logističkih, financijskih i ljudskih opterećenja malim i srednjim poduzećima tijekom najozbiljnije gospodarske krize. Pojašnjenje načina na koji su zahtjevi u pogledu dužne pažnje povezani s mogućom odgovornosti može biti praktičan pristup za uzimanje u obzir posebnosti malih i srednjih poduzeća u Europi. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Zakonodavna inicijativa trebala bi, u skladu s Vodećim načelima UN-a, međusektorski obuhvaćati sva poduzeća koja su osnovana ili aktivna u EU-u kako bi se izbjeglo nepošteno tržišno natjecanje i nejednaki uvjeti, ali i javni sektor. Ona bi trebala poduzećima nalagati da se pridržavaju visokih standarda odgovornog poslovnog ponašanja, ali u isto vrijeme sadržavati prijedlog odgovarajućih mjera u skladu s pripadajućim rizikom od kršenja ljudskih prava. Poduzeća trebaju uspostaviti učinkovite mehanizme postupanja s dužnom pažnjom kako bi prepoznala, spriječila i ublažila povrede ljudskih prava te štetne učinke na društvo i okoliš, a koji obuhvaćaju njihove aktivnosti i poslovne odnose, uključujući njihov lanac opskrbe i podugovarateljski lanac koji su jasno povezani poslovnim odnosima u detaljno definiranom globalnom lancu vrijednosti. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Materijalno područje primjene zakonodavne inicijative trebalo bi jamčiti široku pokrivenost ljudskih i okolišnih prava koja uključuju prava radnika i sindikata te osigurati uključivanje novog razvoja u području ljudskih prava (npr. načelo zabrane diskriminacije). Zakonodavna incijativa trebala bi se temeljiti na instrumentima kao što su Međunarodna povelja o ljudskim pravima i konvencije MOR-a te Europska konvencija o ljudskim pravima i Europska socijalna povelja. Tripartitna deklaracija MOR-a o načelima koja se odnose na multinacionalna poduzeća i socijalnu politiku uključuje i sveobuhvatan popis prava koja se odnose na multinacionalna poduzeća i rad, a u njoj se izričito navode i konvencije i preporuke o sigurnosti i zdravlju na radu te ju je potrebno uzeti u obzir. U pogledu okolišnih prava, potrebno je uzeti u obzir Pariški sporazum, uz napomenu da su taj međunarodni sporazum sklopile vlade, a ne poduzeća, što znači da vlade moraju poštovati svoje obveze, a poduzeća moraju doprinijeti njihovoj realizaciji. Inicijativa bi se trebala temeljiti i na ugovorima EU-a i Povelji o temeljnim pravima Europske unije te nacionalnim instrumentima u području ljudskih prava. U svakom slučaju, razina zaštite ljudskih prava nipošto ne smije biti manja od one predviđene postojećim zakonodavstvom na međunarodnoj, europskoj ili nacionalnoj razini. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Obveze dužne pažnje trebaju obuhvaćati stvarne i moguće učinke. Trebaju obuhvaćati i utjecaje na društvo i okoliš, uključujući one u pogledu ciljeva održivog razvoja, kao i borbe protiv korupcije, korporativnog upravljanja i pravednog oporezivanja. Utjecaji na okoliš trebaju biti od iznimne važnosti za održivo poslovno ponašanje. U skladu s definicijama iz Vodećih načela UN-a, Smjernica OECD-a i Tripartitne deklaracije MOR-a, poduzeća trebaju poslovati s dužnom pažnjom kako bi mogla „prepoznati, spriječiti, ublažiti i opravdati način na koji rješavaju svoje stvarne i potencijalne štetne učinke. Na temelju tih instrumenata, obveza dužne pažnje, štiteći legitimne interese poslovne tajnosti, treba uključivati procjenu i prepoznavanje stvarnih i potencijalnih štetnih učinaka, djelovanje u skladu s nalazima kako bi se zaustavili i spriječili štetni učinci, praćenje provedbe i rezultata te komuniciranje o radnjama poduzetim u pogledu učinaka”. Zakonodavnu inicijativu treba izraditi tako da bude u skladu s postojećim sustavima dužne pažnje, kao što su Vodeća načela UN-a, s ciljem lakše provedbe i izbjegavanja redundancija. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | U zakonodavnoj inicijativi mora biti jasno propisano koje pojedinačne mjere poduzeća moraju poduzimati tijekom cijelog postupka dužne pažnje kako bi procijenila rizik za ljudska prava u skladu s drugim obvezujućim zakonodavstvom EU-a, kao što je revizija Direktive o nefinancijskom izvješćivanju (13), čija će prilagodba možda biti potrebna u budućnosti. Trebala bi obuhvaćati sljedeće mjere:






  — | jasno definiranu analizu rizika (otkrivanje i procjena (mogućih) štetnih učinaka korporativnog djelovanja na ljudska prava i okoliš), uključujući mehanizam ranog upozoravanja; |
| --- | --- | --- |

3.20.

—

jasno definiranu analizu rizika (otkrivanje i procjena (mogućih) štetnih učinaka korporativnog djelovanja na ljudska prava i okoliš), uključujući mehanizam ranog upozoravanja;

| — | prateće mjere (utvrđivanje unutarnjih korporativnih odgovornosti, uklanjanje i sprečavanje štetnih učinaka); |
| --- | --- |

—

prateće mjere (utvrđivanje unutarnjih korporativnih odgovornosti, uklanjanje i sprečavanje štetnih učinaka);

| — | praćenje djelotvornosti mjera poduzetih na temelju Smjernica OECD-a za multinacionalna poduzeća i Vodećih načela UN-a; |
| --- | --- |

—

praćenje djelotvornosti mjera poduzetih na temelju Smjernica OECD-a za multinacionalna poduzeća i Vodećih načela UN-a;

| — | komunikaciju (izvješćivanje o upravljanju (mogućim) štetnim učincima korporativnog djelovanja) u kojoj se vodi računa o legitimnoj poslovnoj tajnosti; |
| --- | --- |

—

komunikaciju (izvješćivanje o upravljanju (mogućim) štetnim učincima korporativnog djelovanja) u kojoj se vodi računa o legitimnoj poslovnoj tajnosti;

| — | u skladu sa socijalnim dijalogom, potrebno je uključiti sindikalne organizacije zastupljene u poduzeću. |
| --- | --- |

—

u skladu sa socijalnim dijalogom, potrebno je uključiti sindikalne organizacije zastupljene u poduzeću.

| 3.21. | Države članice trebaju osigurati da su jedno ili više nacionalnih javnih tijela (npr. inspektorati rada ili zdravlja i sigurnosti) odgovorni za praćenje izvršavanja obveza poduzeća. To tijelo treba imati potrebne resurse i stručnost za provođenje kontrola, uključujući po službenoj dužnosti, te provjera na temelju procjena rizika, informacija primljenih od zviždača i pritužbi. Ono treba blisko surađivati sa socijalnim partnerima te osigurati njihovo aktivno sudjelovanje. Ulogu u tome trebaju imati i pravilno opremljene kontaktne točke u okviru OECD-a. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | Međunarodni instrumenti uviđaju potrebnu ulogu koju bi u definiranju i provedbi inicijativa poduzeća u pogledu dužne pažnje trebala imati smislena savjetovanja s predstavnicima civilnog društva, kao i sindikatima, radnicima i njihovim legitimnim zastupnicima na odgovarajućim razinama socijalnog dijaloga (na trgovinskoj, sektorskoj, nacionalnoj, europskoj i međunarodnoj razini). Stoga zakonodavna inicijativa odgovarajućim odredbama u pogledu dužne pažnje treba jamčiti takvo sudjelovanje. |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | U postojećim sustavima, na kojima bi se mogla temeljiti obvezna zakonodavna inicijativa, provedba i primjena sustava dužne pažnje same po sebi ne isključuju uvijek odgovornost, s obzirom da šteta nastaje povredama ljudskih prava, a ne propustima u pogledu dužne pažnje. Kada sprečavanje nije uspješno, žrtvama povreda ljudskih prava potrebni su barem djelotvorni pravni lijekovi koji jamče potpunu naknadu za pretrpljenu štetu. Sustav dužne pažnje služit će kao dokaz napora poduzetih s ciljem sprečavanja štete. |
| --- | --- |

3.23.

4.   Posebne napomene

| 4.1. | Poduzećima koja posluju prekogranično unutar i izvan EU-a mora se upravljati na način koji je održiv u ekonomskom, socijalnom i ekološkom smislu, s perspektivama za lokacije, proizvodnju robe i pružanje usluga u Europi. Zakonodavna inicijativa trebala bi poduzećima nalagati da načela i razmatranja odgovornog i održivog poslovnog ponašanja ugrade u svoje poslovne odnose u globalnim lancima vrijednosti. Zakonodavna inicijativa trebala bi biti usmjerena na uspostavu okvira koji će uključivati djelotvoran i obvezujući dijalog s ključnim dionicima poduzeća, po mogućnosti na razini njihovih nadzornih i savjetodavnih odbora. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Uzimajući u obzir izazove i prepreke s kojima se žrtve često suočavaju u pristupu pravosuđu u trećim zemljama u kojima djeluju europska poduzeća, potrebno je osigurati pristup pravosuđu u državi članici u kojoj je poduzeće osnovano (ili u kojoj obavlja poslovne aktivnosti). Stoga je potrebno omogućiti podnošenje tužbe protiv poduzeća unutar nadležnosti one države članice u kojoj su osnovana ili u kojoj posluju ili s kojom su povezana na neki drugi način. Ta je mogućnost već predviđena u francuskom Zakonu od 27. ožujka 2017. o obvezi stalnog praćenja za poduzeća, ali neriješeni predmeti pokazuju da još nije stečena nadležnost nacionalnih sudova u pogledu tužbi koje se tiču inozemnih društava kćeri. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Sudska nadležnost europskih sudova obično je ograničena na europske tuženike. To znači da se postupak protiv poduzeća sa sjedištem u Europi može pokrenuti pred europskim sudom, ali obično ne i protiv njegovih društava kćeri sa sjedištem u zemlji u kojoj je došlo do povrede. Dobavljači i posrednici u lancu opskrbe još su udaljeniji od predmetnog europskog poduzeća. Potrebno je osigurati da žrtve povreda ljudskih prava povezanih s poslovanjem i njihovi zastupnici, uključujući sindikate i borce za ljudska prava, imaju kao ljudsko pravo zajamčen pristup poštenom suđenju, sudovima i tijelima vlasti. Kada nije jasno snosi li moguću odgovornost matično društvo odnosno jedno od njegovih društava kćeri ili jedan od njegovih dobavljača, nadležan bi trebao biti samo jedan sud koji provodi pošteno suđenje. U skladu s time, potrebno je izmijeniti Uredbu Bruxelles I. kako bi se omogućilo suđenje u Europi kada su u pitanju povrede ljudskih prava. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Drugo pitanje o kojem se raspravljalo na razini UN-a pitanje je mjerodavnog prava. Prema članku 7. Uredbe Rim II., moguće je birati između nekoliko zakona u slučaju štete nastale u okolišu. Hoće li to biti slučaj i u pogledu ljudskih prava kako bi se zajamčila ista razina zaštite prava u pogledu štete nastale u okolišu i u pogledu povreda ljudskih prava? To je pitanje trenutno predmet rasprave među pravnicima, a EGSO će takvo usklađivanje u načelu poduprijeti bez prejudiciranja svih pravnih posljedica. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Potrebno je uvesti okvir pojedinačnih odgovornosti, uključujući, prema potrebi, kaznenu odgovornost ovisno o pravnom sustavu i povredi, za slučajeve u kojima dolazi do kršenja ljudskih prava te društvenih i okolišnih standarda ili do štetnih učinaka uzrokovanih djelovanjem poduzeća, među ostalim u njihovom lancu opskrbe i podugovarateljskom lancu. Kaznena odgovornost za najgnusnije međunarodne zločine uključena je u nacrt ugovora UN-a. U svojem mišljenju o ugovoru UN-a, EGSO je već naveo da bi se takva odgovornost trebala primjenjivati u slučajevima teške nepažnje (14). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EGSO je također već iznio svoje mišljenje o pitanju tereta dokazivanja i odgovarajućeg standarda dokazivanja. U mišljenju EGSO-a (15) navedeno je sljedeće: „(...) To u najmanju ruku znači da će se od podnositelja tužbe za povrede ljudskih prava tražiti samo da dokažu postojanje nepobitne povezanosti između počinitelja povrede (kao što je dobavljač ili društvo kći) i društva (matičnog ili prijamnog), koje će pak biti dužno uvjerljivo objasniti da su povrede bile izvan njegove kontrole.” |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Poduzeća ne bi smjela biti izložena neozbiljnom parničenju ili apsolutnoj odgovornosti s obzirom na to da se mogu pozvati na svoje postupke dužne pažnje kako bi dokazali svoju uključenost i djelovanje u pogledu ublažavanja i sprečavanja štetnih učinaka. Kada poduzeće nije uzrokovalo štetu, nije joj pridonijelo niti je moglo znati za nju, a postupalo je sa smislenom dužnom pažnjom, ne može snositi nikakvu odgovornost. Postupak dužne pažnje treba uključivati često navođen problem „pravne osobnosti”, koji se odnosi na to da žrtve često nemaju resurse ni mogućnosti za dokazivanje konkretnog lanca odgovornosti unutar globalnog lanca vrijednosti. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Mjere kojima se žrtvama olakšava pristup pravosuđu trebaju uključivati odgovarajuće programe potpore. Postupak privremene pravne zaštite treba omogućiti zaustavljanje aktivnosti kojima se krše ljudska prava te društveni i okolišni standardi. EGSO je već primio na znanje važnost svjedoka i ulogu zviždača, kao i potrebu da se pruži podrška nevladinim organizacijama koje djeluju u tom području u onoj mjeri u kojoj imaju legitiman interes, utemeljen na utvrđenim pravnim načelima za djelovanje i prikupljanje dokaza. U Francuskoj nekoliko službenih obavijesti koje su nevladine organizacije podnijele protiv poduzeća na temelju francuskog sustava dužne pažnje ukazalo je na poteškoće u pogledu izvršavanja zakonodavstva (na primjer mjerodavnog prava). |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Obvezni okvir za postupanje s dužnom pažnjom ostvario bi se na temelju dogovorenog standarda koji se provodi razmjernim, djelotvornim i odvraćajućim sankcijama, a odgovornost bi trebala biti utemeljena na kršenju jasno utvrđenog skupa ljudskih prava. Kao i u svim ostalim sustavima odgovornosti, mora se uspostaviti očita uzročno-posljedična veza između pogreške ili propusta u sprečavanju i određene štete. U slučaju neočiglednih udaljenih uzročno-posljedičnih situacija nema povezanosti s rizikom. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Sankcije trebaju uključivati izuzimanje iz postupaka javne nabave i javnog financiranja, kao i financijske sankcije razmjerne prihodima poduzeća i remedijaciji. To bi trebalo potaknuti poduzeća da ispunjavaju obveze i spriječe štetne učinke svojeg poslovanja. Nadalje, to bi trebalo doprinijeti uzlaznoj konvergenciji pristupa ljudskim pravima, uključujući prava radnika i sindikata. Države članice trebale bi uvesti pozitivne poticaje za promicanje ambicioznog pristupa poduzeća održivom gospodarskom djelovanju, među ostalim u njihovom lancu opskrbe i podugovarateljskom lancu. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Zakonodavna inicijativa trebala bi uključivati klauzulu o zabrani snižavanja standarda, najpovoljniju klauzulu te revizijsku klauzulu na temelju stručnih podataka za koje bi zakonodavstvo o zaštiti podataka moglo biti primjer. Zahtjevi nove zakonodavne inicijative EU-a trebali bi se primjenjivati i na postojeće alate dobrovoljne dužne pažnje, koje po potrebi treba izmijeniti. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Europska komisija trebala bi aktivno promicati svoju politiku dužne pažnje na međunarodnoj razini, odnosno u postupku za donošenje ugovora UN-a, u svim relevantnim međunarodnim organizacijama kako bi potaknula druge pravne sustave da slijede taj primjer. |
| --- | --- |

4.12.

Bruxelles, 18. rujna 2020.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  SL C 303, 19.8.2016., str. 17.; SL C 97, 24.3.2020., str. 9. i mišljenje EGSO-a „Održivi lanci opskrbe i dostojanstven rad u međunarodnoj trgovini” (vidjeti str. 197. ovog Službenog lista).

1

(2)  Kao što je navedeno u Međunarodnoj povelji o ljudskim pravima, devet temeljnih instrumenata u pogledu ljudskih prava koji vrijede na razini Europe i EU-a, Europskoj konvenciji o ljudskim pravima, Europskoj socijalnoj povelji i Povelji Europske unije o temeljnim pravima.

2

(3)  Kao što je navedeno u temeljnim radnim standardima, a posebno u Tripartitnoj deklaraciji MOR-a o načelima za multinacionalna poduzeća i socijalnu politiku.

3

(4)  SL C 97, 24.3.2020., str. 9.

4

(5)  Rezolucija EP-a 2018/2763(RSP).

5

(6)  Studija Agencije za temeljna prava, Improving access to remedy in the area of business and human rights at the EU level (Poboljšanje pristupa pravnom lijeku u području poslovanja i ljudskih prava na razini EU-a), Beč, 2017.

6

Improving access to remedy in the area of business and human rights at the EU level

(7)  https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/8ba0a8fd-4c83-11ea-b8b7-01aa75ed71a1/language-en

7

(8)  Studija o zahtjevima za postupanje s dužnom pažnjom u lancu opskrbe, Europska komisija, siječanj 2020., str.16.

8

(9)  Govor povjerenika Reyndersa na webinaru RBC-a o dužnoj pažnji, 30. travnja 2020.

9

(10)  Vidjeti bilješku 4.

10

(11)  Ugovor UN-a o poslovanju i ljudskim pravima.

11

(12)  https://s3.amazonaws.com/brt.org/BRT-StatementonthePurposeofaCorporationOctober2020.pdf

12

(13)  SL L 330, 15.11.2014., str. 1.

13

(14)  Vidjeti bilješku 4.

14

(15)  Vidjeti bilješku 4.

15

---

| 11.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 429/145 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 429/145

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Revizija Teritorijalnog programa EU-a, Povelje iz Leipziga i Plana EU-a za gradove”

(razmatračko mišljenje na zahtjev njemačkog predsjedništva)

(2020/C 429/20)

| Izvjestitelj: | Petr ZAHRADNÍK |
| --- | --- |
| Suizvjestitelj: | Roman HAKEN |

Izvjestitelj:

Petr ZAHRADNÍK

Suizvjestitelj:

Roman HAKEN

| Zahtjev za savjetovanje: | 18.2.2020. – dopis Petera ALTMAIERA, njemačkog saveznog ministra gospodarstva i energetike |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 20.7.2020. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 18.9.2020. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 554 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 216/0/4 |

Zahtjev za savjetovanje:

18.2.2020. – dopis Petera ALTMAIERA, njemačkog saveznog ministra gospodarstva i energetike

Pravni temelj:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

20.7.2020.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

18.9.2020.

Plenarno zasjedanje br.:

554

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

216/0/4

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO preporučuje da se nove okolnosti i parametri koji su se pojavili otkad je na snazi aktualna Povelja iz Leipziga (vidjeti točku 2.2) u potpunosti integriraju u sadržaj nove povelje kako bi ona bila funkcionalno usklađena s budućim višegodišnjim financijskim okvirom EU-a i njegovim vezama s postupkom europskog semestra. U novoj bi se povelji trebali uzeti u obzir i učinci i posljedice pandemije COVID-a 19 na gospodarski, socijalni, ekološki i teritorijalni razvoj država članica i EU-a u cjelini. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO skreće pozornost na očekivano povećanje poremećaja i rizika (u području gospodarstva, zdravlja, okoliša, IT-a itd.) i predlaže da se u novoj Povelji iz Leipziga o održivim europskim gradovima izričito naglasi potreba da se sustavno vodi računa o otpornosti. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO pozdravlja tekst Teritorijalnog programa 2030. i podržava njegove glavne stupove koji se temelje na pravdi, ekološkim pitanjima i potrebi za uključivanjem teritorijalne dimenzije u sva relevantna područja javne uprave. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Itovremeno, EGSO pozdravlja priliku predviđenu u Teritorijalnom programu 2030. da se uključi u postupak njegove provedbe. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO je svjestan velikog manevarskog prostora za primjenu integriranog pristupa teritorijalnom i urbanom razvoju, kao i prednosti takvog pristupa u obliku sinergija njegovih učinaka, ušteda troškova i funkcionalne povezanosti sadržaja projekata koji primaju potporu. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO napominje da manevarskog prostora za integrirani pristup ima i u pogledu mogućnosti kombiniranja javnih i privatnih financijskih sredstava radi povećanja kapaciteta i podjele rizika u korist teritorijalnog i urbanog razvoja koji podliježe demokratskom nadzoru, transparentnom upravljanju i načelu odgovornosti. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO bezrezervno podupire ravnotežu između različitih vrsta teritorija pri korištenju instrumenata teritorijalnog i urbanog razvoja. Preporučuje korištenje najprikladnijih instrumenata potpore za predmetne vrste teritorija, uz poštovanje načela supsidijarnosti, što će dovesti do uklanjanja pojava oskudice, zaostatka i izolacije u slučaju rizičnih regija. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EGSO naglašava važnost novih modela i aspekata razvoja gradskih aglomeracija i velegradskih područja kao ključnih čimbenika za poboljšanje globalne konkurentnosti EU-a zahvaljujući njihovoj otvorenosti, kao i potrebu da budu otporni na popratne učinke globalizacije. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Međutim, EGSO je svjestan da je važno zaštititi i periferna i udaljena, uglavnom ruralna područja i pružiti im potporu kako bi ih se uključilo u moderan i održiv regionalni razvoj. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Uzimajući u obzir endogene i egzogene čimbenike, održivošću i otpornošću gradova i regija nije moguće baviti se zasebno. EGSO stoga preporučuje da se osigura maksimalna koordinacija Plana za gradove s politikom teritorijalne kohezije. To se može postići funkcionalnim partnerstvima između urbanih i ruralnih područja i integriranim projektima usmjerenima na jačanje održivosti i otpornosti lokalnih gospodarskih, socijalnih i ekoloških sustava gradova, njihovih funkcionalnih područja i njihovih ruralnih periferija. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EGSO poziva Europsku komisiju da podrži razmjenu iskustava koja bi postupno dovela do metodoloških preporuka za uzimanje u obzir novonastalih rizika i otpornosti u okviru pripreme i procjene planova urbanog i regionalnog razvoja. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | S jedne strane, EGSO primjećuje da velegradska područja i gradske aglomeracije zahvaljujući koncentraciji resursa i diversifikaciji gospodarskih aktivnosti imaju dobre preduvjete da postanu pokretači rasta za cjelokupno nacionalno gospodarstvo i njegove kontaktne točke u kontekstu gospodarskog otvaranja i globalizacije. S druge strane, u potpunosti je svjestan potrebe za uravnoteženijim razvojem cjelokupnog nacionalnog gospodarstva, uključujući ruralna i periferna područja. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EGSO odlučno zahtijeva uravnoteženiju zastupljenost u okviru načela partnerstva za urbani i regionalni razvoj. Dobar primjer pravedne zastupljenosti pruža program LEADER/CLLD u kojem najviše 50 % članova partnerstva može biti iz javne uprave. EGSO preporučuje da se ciljne skupine (stanovnici gradova i ruralnih područja, lokalne nevladine organizacije i socijalni partneri) u mnogo većoj mjeri uključe u djelotvornu suradnju javnog i privatnog sektora. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EGSO primjećuje da se u praksi integrirani teritorijalni pristup uglavnom primjenjuje u ruralnim područjima (LEADER/CLLD) i u slučaju funkcionalnih gradskih aglomeracija i velegradskih područja. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Iako je (međusektorsko) partnerstvo zajamčeno u sastavu upravljačkih i savjetodavnih tijela, u praksi je položaj privatnih subjekata (lokalna poduzeća, nevladine organizacije ili povezane lokalne akcijske grupe i udruge) mnogo slabiji u integriranim teritorijalnim ulaganjima. U budućnosti treba ispraviti taj nedostatak jer onemogućuje uravnotežen pogled zajednice na njezine razvojne potrebe. |
| --- | --- |

1.15.

2.   Kontekst

| 2.1. | Povelja iz Leipziga međuvladin je dokument država članica EU-a usmjeren na poštovanje zajedničkih načela i strategija u okviru politike održivog urbanog razvoja. U tom se pogledu temelji na tri stupa:






  — | uključivanje koncepta održivog urbanog razvoja u nacionalne, regionalne i lokalne razvojne politike, |
| --- | --- | --- |

2.1.

—

uključivanje koncepta održivog urbanog razvoja u nacionalne, regionalne i lokalne razvojne politike,

| — | primjena integriranih instrumenata za urbani razvoj (npr. lokalni razvoj pod vodstvom zajednice u gradskom području – CLLD-U) i odgovarajuće javne uprave te uprave koja primjenjuje načelo višerazinskog upravljanja, |
| --- | --- |

—

primjena integriranih instrumenata za urbani razvoj (npr. lokalni razvoj pod vodstvom zajednice u gradskom području – CLLD-U) i odgovarajuće javne uprave te uprave koja primjenjuje načelo višerazinskog upravljanja,

| — | osiguravanje ravnoteže s drugim vrstama teritorijalnih struktura, uz poštovanje policentrične gradske strukture. |
| --- | --- |

—

osiguravanje ravnoteže s drugim vrstama teritorijalnih struktura, uz poštovanje policentrične gradske strukture.

| 2.2. | EGSO se slaže s područjem primjene i sadržajem Povelje iz Leipziga, ali smatra da je njezin sadržaj potrebno prilagoditi novim okolnostima koje su se pojavile od njezina usvajanja u svibnju 2007. Među najvažnijim su promjenama:






  — | golem tehnološki napredak i širenje inovacijskog potencijala u obliku digitalizacije, pametne mobilnosti i drugih pametnih rješenja koja podrazumijevaju brojne mogućnosti za razvoj (npr. optimiziranje upotrebe resursa itd.), ali i strateške rizike (utjecaj na zapošljavanje, osjetljivost informatičkih sustava itd.), |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

golem tehnološki napredak i širenje inovacijskog potencijala u obliku digitalizacije, pametne mobilnosti i drugih pametnih rješenja koja podrazumijevaju brojne mogućnosti za razvoj (npr. optimiziranje upotrebe resursa itd.), ali i strateške rizike (utjecaj na zapošljavanje, osjetljivost informatičkih sustava itd.),

| — | utjecaj gospodarstva i društva 4.0 s obzirom na novu organizaciju gospodarskih djelatnosti u obliku kružnog gospodarstva i ekonomije dijeljenja, čiji su pokretači razvoja i učinci posebno koncentrirani u gradskim aglomeracijama, |
| --- | --- |

—

utjecaj gospodarstva i društva 4.0 s obzirom na novu organizaciju gospodarskih djelatnosti u obliku kružnog gospodarstva i ekonomije dijeljenja, čiji su pokretači razvoja i učinci posebno koncentrirani u gradskim aglomeracijama,

| — | preobrazba socijalne strukture zbog migracija, demografskih utjecaja i promjena u načinu života, |
| --- | --- |

—

preobrazba socijalne strukture zbog migracija, demografskih utjecaja i promjena u načinu života,

| — | mogućnosti i izazovi koji proizlaze iz ciljeva i mjera utvrđenih u europskom zelenom planu, |
| --- | --- |

—

mogućnosti i izazovi koji proizlaze iz ciljeva i mjera utvrđenih u europskom zelenom planu,

| — | novi načini i modeli financiranja urbanog razvoja koji se temelje na dijeljenju privatnih i javnih resursa i interesa, |
| --- | --- |

—

novi načini i modeli financiranja urbanog razvoja koji se temelje na dijeljenju privatnih i javnih resursa i interesa,

| — | novi aspekti otvaranja gradskih aglomeracija i velegradskih područja vanjskom svijetu, s obzirom na njihovu ulogu u globalnoj konkurentnosti i potrebu da budu otporni na popratne učinke globalizacije, |
| --- | --- |

—

novi aspekti otvaranja gradskih aglomeracija i velegradskih područja vanjskom svijetu, s obzirom na njihovu ulogu u globalnoj konkurentnosti i potrebu da budu otporni na popratne učinke globalizacije,

| — | stalna potreba za povećanjem sudjelovanja javnosti u planiranju i provedbi projekata za razvoj gradova i njihovih ruralnih periferija. |
| --- | --- |

—

stalna potreba za povećanjem sudjelovanja javnosti u planiranju i provedbi projekata za razvoj gradova i njihovih ruralnih periferija.

| 2.3. | Teritorijalni program 2030. međuvladin je dokument država članica Europske unije, izrađen na temelju suradnje s partnerima iz drugih zemalja, institucijama i organizacijama EU-a te europskim interesnim skupinama. Njegov je cilj osigurati da se potreba za održivom budućnošću ne usredotoči samo na jačanje teritorijalne kohezije, što je cilj utvrđen člankom 3. Ugovora o Europskoj uniji, nego i na sva područja i njihove stanovnike. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | Imajući to na umu, Teritorijalni program 2030. poziva na jačanje teritorijalne dimenzije svih politika na svim razinama vlasti. U tom se pogledu temelji na tri stupa:






  — | njegov je prvi ključni cilj pravedna Europa koja svim vrstama teritorija i njihovim stanovnicima nudi izglede za budućnost. Cilj je istaknuti doprinos teritorijalne dimenzije i prostornog planiranja integraciji i međusobnoj povezanosti političkih prioriteta, kao što su gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija, europski stup socijalnih prava, Europa bliža svojim građanima, uključiviji, održiviji i integriraniji razvoj mjesta i teritorija, pravedna transformacija i teritorijalna integracija u Europi, |
| --- | --- | --- |

2.3.1.

—

njegov je prvi ključni cilj pravedna Europa koja svim vrstama teritorija i njihovim stanovnicima nudi izglede za budućnost. Cilj je istaknuti doprinos teritorijalne dimenzije i prostornog planiranja integraciji i međusobnoj povezanosti političkih prioriteta, kao što su gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija, europski stup socijalnih prava, Europa bliža svojim građanima, uključiviji, održiviji i integriraniji razvoj mjesta i teritorija, pravedna transformacija i teritorijalna integracija u Europi,

| — | drugi je ključni cilj zelena Europa koja štiti zajednički okoliš i oblikuje društvenu preobrazbu. Cilj je istaknuti doprinos teritorijalne dimenzije i prostornog planiranja postizanju političkih prioriteta kao što su ciljevi održivog razvoja UN-a, europski zeleni plan, Pariški sporazum i prelazak Europe na kružno gospodarstvo, |
| --- | --- |

—

drugi je ključni cilj zelena Europa koja štiti zajednički okoliš i oblikuje društvenu preobrazbu. Cilj je istaknuti doprinos teritorijalne dimenzije i prostornog planiranja postizanju političkih prioriteta kao što su ciljevi održivog razvoja UN-a, europski zeleni plan, Pariški sporazum i prelazak Europe na kružno gospodarstvo,

| — | treće, Teritorijalni program 2030. pruža strateške smjernice za prostorno planiranje i poziva na jačanje teritorijalne dimenzije svih politika na svim razinama vlasti. U tom se kontekstu odnosi i na EGSO od kojeg se zahtijeva da obavijesti svoje članove o prioritetima programa i da ih potakne na suradnju u njegovoj provedbi. To uključuje isticanje važnosti partnera civilnog društva u osiguravanju održive budućnosti za sva područja i jačanje pristupa lokalnom razvoju pod vodstvom zajednice, kao i svih drugih instrumenata kojima se olakšava integrirani teritorijalni razvoj i suradnja. Osim toga, članovi EGSO-a moraju braniti prioritete Teritorijalnog programa u političkim raspravama na europskoj razini. |
| --- | --- |

—

treće, Teritorijalni program 2030. pruža strateške smjernice za prostorno planiranje i poziva na jačanje teritorijalne dimenzije svih politika na svim razinama vlasti. U tom se kontekstu odnosi i na EGSO od kojeg se zahtijeva da obavijesti svoje članove o prioritetima programa i da ih potakne na suradnju u njegovoj provedbi. To uključuje isticanje važnosti partnera civilnog društva u osiguravanju održive budućnosti za sva područja i jačanje pristupa lokalnom razvoju pod vodstvom zajednice, kao i svih drugih instrumenata kojima se olakšava integrirani teritorijalni razvoj i suradnja. Osim toga, članovi EGSO-a moraju braniti prioritete Teritorijalnog programa u političkim raspravama na europskoj razini.

| 2.4. | EGSO se slaže da je Teritorijalni program 2030. važan i odobrava njegov sadržaj. Također cijeni napore koji su od 2011. uloženi u ažuriranje i daljnji razvoj ideje Teritorijalnog programa:






  — | posebno podupire opći cilj Teritorijalnog programa koji se odnosi na osiguravanje održive budućnosti za sve vrste teritorija i sve stanovnike u Europi, |
| --- | --- | --- |

2.4.

—

posebno podupire opći cilj Teritorijalnog programa koji se odnosi na osiguravanje održive budućnosti za sve vrste teritorija i sve stanovnike u Europi,

| — | podržava ciljeve i prioritete Teritorijalnog programa 2030. i cijeni napore uložene u korist teritorija i njihovih stanovnika, |
| --- | --- |

—

podržava ciljeve i prioritete Teritorijalnog programa 2030. i cijeni napore uložene u korist teritorija i njihovih stanovnika,

| — | podržava naglasak stavljen na sljedeće prioritete: a) uravnoteženu Europu koja ne zapostavlja nijedno područje i nijednog stanovnika; b) funkcionalne regije koje povezuju urbana i ruralna područja; c) integraciju života i rada preko nacionalnih granica; d) zdrav okoliš i pristojne životne uvjete; e) kružno gospodarstvo; i f) održivu digitalnu i fizičku povezivost, |
| --- | --- |

—

podržava naglasak stavljen na sljedeće prioritete: a) uravnoteženu Europu koja ne zapostavlja nijedno područje i nijednog stanovnika; b) funkcionalne regije koje povezuju urbana i ruralna područja; c) integraciju života i rada preko nacionalnih granica; d) zdrav okoliš i pristojne životne uvjete; e) kružno gospodarstvo; i f) održivu digitalnu i fizičku povezivost,

| — | smatra da je izuzetno važno uključiti civilno društvo u određivanje teritorijalnih ciljeva kao što su pravedna i zelena Europa te se slaže da se EGSO uključi u taj proces kao jedan od njegovih glavnih aktera, |
| --- | --- |

—

smatra da je izuzetno važno uključiti civilno društvo u određivanje teritorijalnih ciljeva kao što su pravedna i zelena Europa te se slaže da se EGSO uključi u taj proces kao jedan od njegovih glavnih aktera,

| — | cijeni to što svi članovi EGSO-a imaju priliku sudjelovati u radu na pripremi i provedbi Teritorijalnog programa 2030. putem internetske stranice www.territorialagenda.eu. |
| --- | --- |

—

cijeni to što svi članovi EGSO-a imaju priliku sudjelovati u radu na pripremi i provedbi Teritorijalnog programa 2030. putem internetske stranice www.territorialagenda.eu.

| 2.5. | EGSO pozdravlja potporu uspostavi novog Plana EU-a za gradove nakon potpisivanja Amsterdamskog pakta. Taj program, koji je logično povezan s programima URBACT i URBAN, u budućnosti će imati neosporan potencijal za određivanje prioriteta za urbani razvoj i promicanje najboljih praksi koje će biti moguće primijeniti u Uniji. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Iako su sve prioritetne teme Plana za gradove relevantne za organizacije civilnog društva, one nadilaze tradicionalnu ulogu civilnog društva. Nevladine organizacije, socijalna poduzeća i zadruge sve više razvijaju svoje kapacitete ili uspostavljaju nove gospodarske ili organizacijske modele za pružanje usluga od javnog interesa. Javne vlasti moraju biti svjesne toga kako ih percipiraju udruge i organizacije koje djeluju u gradskim područjima. EGSO ukazuje na činjenicu da bi uključivanje nacionalnih ili regionalnih mreža ili lokalnih organizacija s velikim iskustvom na određenom području bilo jednako korisno kao uspostava europskih mreža. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | U svakom slučaju, u cilju djelotvorne provedbe Plana EU-a za gradove, neophodno je:






  (a) | u obzir uzeti osnovne potrebe uključenih partnera i obratiti pažnju na izgradnju njihovih kapaciteta (prije svega u slučaju horizontalnih gradskih partnerstava). U tu svrhu EGSO preporučuje korištenje sredstava europskih fondova namijenjenih za tehničku pomoć; |
| --- | --- | --- |

2.7.

(a)

u obzir uzeti osnovne potrebe uključenih partnera i obratiti pažnju na izgradnju njihovih kapaciteta (prije svega u slučaju horizontalnih gradskih partnerstava). U tu svrhu EGSO preporučuje korištenje sredstava europskih fondova namijenjenih za tehničku pomoć;

| (b) | izraditi metodološke preporuke o načelima odgovornog gradskog partnerstva. Važno je izraditi metodologiju za praćenje i ocjenjivanje Plana za gradove, uključujući i pokazatelje pomoću kojih se mogu izmjeriti ostvarene promjene. Partneri, uključujući i organizacije civilnog društva, moraju sudjelovati u tom ocjenjivanju i praćenju. |
| --- | --- |

(b)

izraditi metodološke preporuke o načelima odgovornog gradskog partnerstva. Važno je izraditi metodologiju za praćenje i ocjenjivanje Plana za gradove, uključujući i pokazatelje pomoću kojih se mogu izmjeriti ostvarene promjene. Partneri, uključujući i organizacije civilnog društva, moraju sudjelovati u tom ocjenjivanju i praćenju.

| 2.8. | EGSO primjećuje određenu dvojnost između Teritorijalnog programa i Plana za gradove, s jedne strane, i teritorijalne kohezije, s druge strane. Napominje da je pitanje teritorijalne kohezije dio Ugovora (UFEU), a time i zajedničkog zakonodavstva od 2009., dok ni Plan za gradove ni Teritorijalni program kao takvi nisu dio Ugovora i njihov temelj suvereniteta ostaje u nadležnosti država članica te je i dalje uređen međuvladinim sporazumom. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Kao važan element regionalnog razvoja unutar Unije, EGSO podržava i stvaranje i provedbu participativnih strategija za razvoj makroregija koje objedinjuju države članice i regije EU-a i izvan EU-a. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Iako je s kronološkog gledišta pitanje Teritorijalnog programa i Plana EU-a za gradove dio udaljenijeg vremenskog okvira od višegodišnjeg financijskog okvira, vrlo je važno da se u VFO-ovim budućim smjernicama i o njima na odgovarajući način vodi računa te da im se pruži primjerena potpora. Naime, može se pretpostaviti da će trenutačna pandemija COVID-a 19 izrazito utjecati na budući višegodišnji financijski okvir Europske unije. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | S posljedicama pandemije bit će još potrebnije u Teritorijalni program i Plan za gradove uključiti ne samo razvojnu dimenziju, nego i sposobnost podnošenja rizika koje je teško predvidjeti, koji se pojavljuju u obliku asimetričnih egzogenih šokova i koji znatno utječu na održivost razvojne putanje. |
| --- | --- |

2.11.

3.   Opće napomene

3.1.   Održivost i otpornost

| 3.1.1. | EGSO naglašava da se Europa trenutačno suočava s trajnim izazovima povezanima s učincima klimatskih promjena, upotrebom resursa i potrebom da se smanje rizici za okoliš kako bi se zaštitilo zdravlje i dobrobit stanovništva. Iako sve veći broj općina i lokalnih zajednica eksperimentira s različitim načinima održive mobilnosti, izgradnje, proizvodnje i potrošnje, za njihovu širu primjenu u praksi bit će potrebno znatno veće sudjelovanje cijelog društva, uključujući poduzeća, nevladine organizacije i građane, u cijelom procesu tranzicije. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | EGSO smatra da gradske vlasti, zahvaljujući svojoj sposobnosti da pronađu integrirana lokalna rješenja, mogu učinkovito iskoristiti financijska sredstva namijenjena suočavanju sa zdravstvenim i gospodarskim posljedicama aktualne pandemije COVID-a 19 ne samo kako bi ojačale zdravstvenu i socijalnu infrastrukturu i ponovno pokrenule gospodarstvo nego i kako bi poduprle prelazak na održivije i otpornije modele gospodarskog razvoja. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | EGSO napominje da su europski gradovi tradicionalno uzimali zdravo za gotovo opskrbu robom i uslugama iz vanjskih područja te su bili uvjereni da se potpuno integrirani gospodarski sustavi mogu nositi s mogućim poremećajima. Međutim, kao što je jasno vidljivo u slučaju trenutačne pandemije COVID-a 19, visok stupanj međuovisnosti dovodi do rizika lančanih posljedica. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | EGSO stoga naglašava da je potrebno razviti partnerstva između urbanih i ruralnih područja u korist obiju strana u cilju jačanja održivosti i otpornosti lokalnih gospodarskih, socijalnih i ekoloških sustava. Takva partnerstva u budućnosti mogu postati stup teritorijalne kohezije. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | EGSO stoga preporučuje da se novom Poveljom iz Leipziga potakne gradove na sljedeće:






  (a) | razvijanje kapaciteta za predviđanje rizika i mogućnosti preobrazbe povezanih s učinkom klimatskih promjena, učincima četvrte industrijske revolucije i posljedicama novih prijetnji zdravlju, kao i drugim relevantnim rizicima u skladu s najboljom praksom koju promiče Okvir iz Sendaija za smanjenje rizika od katastrofa; |
| --- | --- | --- |

3.1.5.

(a)

razvijanje kapaciteta za predviđanje rizika i mogućnosti preobrazbe povezanih s učinkom klimatskih promjena, učincima četvrte industrijske revolucije i posljedicama novih prijetnji zdravlju, kao i drugim relevantnim rizicima u skladu s najboljom praksom koju promiče Okvir iz Sendaija za smanjenje rizika od katastrofa;

| (b) | aktivno razvijanje i podupiranje partnerstava između lokalnih aktera u urbanim i ruralnim područjima (uključujući lokalne vlasti i lokalne akcijske grupe) kako bi se spriječili strateški rizici i iskoristile mogućnosti preobrazbe putem integriranih projekata u ključnim područjima od zajedničkog interesa (zdravstvo, opskrba hranom i vodom, promet, kružno gospodarstvo itd.); |
| --- | --- |

(b)

aktivno razvijanje i podupiranje partnerstava između lokalnih aktera u urbanim i ruralnim područjima (uključujući lokalne vlasti i lokalne akcijske grupe) kako bi se spriječili strateški rizici i iskoristile mogućnosti preobrazbe putem integriranih projekata u ključnim područjima od zajedničkog interesa (zdravstvo, opskrba hranom i vodom, promet, kružno gospodarstvo itd.);

| (c) | ocjena učinaka budućih razvojnih planova, programa i projekata na održivost i otpornost lokalnog ekološkog, gospodarskog i socijalnog sustava (uključujući njihov utjecaj na ranjive skupine stanovništva i tržište rada) i njihova optimizacija na temelju u međuvremenu stečenog znanja; |
| --- | --- |

(c)

ocjena učinaka budućih razvojnih planova, programa i projekata na održivost i otpornost lokalnog ekološkog, gospodarskog i socijalnog sustava (uključujući njihov utjecaj na ranjive skupine stanovništva i tržište rada) i njihova optimizacija na temelju u međuvremenu stečenog znanja;

| (d) | razmjena stečenih iskustava i inovativnih rješenja za jačanje održivosti i otpornosti putem europskih mreža i programa europske teritorijalne suradnje. |
| --- | --- |

(d)

razmjena stečenih iskustava i inovativnih rješenja za jačanje održivosti i otpornosti putem europskih mreža i programa europske teritorijalne suradnje.

| 3.1.6. | Istovremeno, EGSO priznaje da je koncept jačanja otpornosti relativno nov. Stoga preporučuje pokretanje paneuropske razmjene iskustava, koja bi uključivala i istraživače i stručnjake na terenu, kao i inicijative za promicanje najbolje prakse u tom području. |
| --- | --- |

3.1.6.

3.2.   Integracija

| 3.2.1. | EGSO naglašava da je potencijal za provedbu integriranih projekata u okviru kohezijske politike na razini EU-a i dalje ogroman. Integrirani pristup EU-a upotrebi resursa trebao bi se usredotočiti na interdisciplinarnost i horizontalne teme (tj. potrebno je nadići raširen i štetan mentalitet silosa i umjetni sektorski pristup koji ometaju provedbu istinski integriranih rješenja). |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | EGSO je svjestan da je za integrirani pristup potreban potpuno nov pristup upravljanju projektima koji primaju potporu. Taj se pristup temelji na međusobnoj povezanosti te logičkoj i funkcionalnoj međuovisnosti projekata, pri čemu izvori potpore ne dolaze samo iz različitih programa financiranih proračunom EU-a, nego i u različitim oblicima (subvencije, financijski instrumenti). U idealnom slučaju, ti se izvori dopunjuju i privatnim izvorima. Za taj je pristup iznimno važno osigurati tematsku dosljednost sadržaja i presudno je procijeniti stvarne učinke. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | EGSO preporučuje da se u svakom sporazumu o partnerstvu na odgovarajući način uzme u obzir integrirani teritorijalni pristup. Osim toga, taj pristup mora biti povezan i u potpunosti usklađen s načelom tematske koncentracije i ne smije se tumačiti kao nusproizvod tematske koncentracije. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | EGSO dodaje da je hipotetski test pokazao da se integriranim pristupom, kada je riječ o pokazateljima uspješnosti, ostvaruje 40 % više vrijednosti u odnosu na scenarij izoliranih pojedinačnih projekata. S makroekonomskog stajališta, te su promjene prilično zanemarive u slučaju potpore ulaganjima privatnog sektora (s obzirom na vrlo nizak udio takvih ulaganja u usporedbi s ukupnim privatnim ulaganjima); s druge strane, u slučaju javnih ulaganja njihov je učinak znatan, osobito zahvaljujući koordinaciji njihove provedbe i upotrebe. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | EGSO napominje da se integracija ne mora ograničiti samo na obuhvaćene sadržaje i teme. Za različite vrste integriranih projekata primjerena su i različita područja i vrste teritorija, zbog čega je važno primijeniti načelo supsidijarnosti i pravilno povezati teme s potrebama. U tom kontekstu najčešće se spominju sljedeće vrste teritorija: velegradska područja, (pod)regije, zapostavljena gradska područja i gradske aglomeracije. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | EGSO napominje da su projekti povezani s promicanjem konkurentnosti i izvrsnosti, u kojima se provodi funkcija centara razvoja, uglavnom prilagođeni velegradskim područjima i aglomeracijama, dok su projekti kojima se podupiru prioriteti konvergencije vrlo važni za (pod)regije i zapostavljena gradska područja. Integracija može biti usmjerena i na konvergenciju sredstava, koja je moguća u okviru operativnog programa kohezijske politike, kao i između operativnih programa, između fondova i programa višegodišnjeg financijskog okvira. EGSO smatra da je u okviru integriranog pristupa moguća opcija i mobilizacija privatnih financijskih sredstava kako bi se povećala dostupna javna financijska sredstva i time omogućili dodatni kapaciteti i podjela rizika. |
| --- | --- |

3.2.6.

| 3.2.7. | EGSO smatra da su glavne prednosti integriranog teritorijalnog pristupa postizanje ekonomije razmjera, zbog znatnog smanjenja troškova provedbe tih projekata, i sinergija korisnih učinaka razvoja, što se može smatrati najpozitivnijom prednošću. Glavne prepreke mogu se sažeti kako slijedi: trajno nepovjerenje, složenost upravljanja i provedbe i, prije svega, manjak volje za delegiranjem ovlasti nižim razinama strukture upravljanja. |
| --- | --- |

3.2.7.

3.3.   Ravnoteža

| 3.3.1. | Što će se više razvoj velegradskih područja i gradskih aglomeracija odvijati na štetu drugih vrsta teritorija u određenoj zemlji, to će biti veći rizik od budućih strukturnih neuspjeha, čije će rješavanje biti skupo. To stajalište vrijedi i za uravnotežen razvoj pojedinih država članica EU-a i opravdava legitimnost održavanja snažne kohezijske politike EU-a u budućnosti. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | To bi načelo trebalo poštovati i u glavnim instrumentima pomoći za regionalni razvoj te bi u posebnim projektima u okviru integriranih teritorijalnih ulaganja i projekata CLLD-U-a trebalo uzeti u obzir taj širi kontekst jer u protivnom postoji povećan rizik od stvaranja unutarnjih periferija („ničije zemlje”) koje nemaju dovoljnu potporu u okviru politika teritorijalnog razvoja i čiji je budući razvoj stoga ozbiljno otežan. U integriranim teritorijalnim ulaganjima logično prevladavaju veliki projekti i projekti ulaganja, dok su oni u okviru CLLD-U-a manjeg financijskog opsega i češće nisu povezani s ulaganjima, iako se njima ostvaruje visoke dodane vrijednost. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Time se također stvara prostor za međusobnu usklađenost integriranih teritorijalnih ulaganja i CLLD-a, na temelju poštovanja načela supsidijarnosti. Kada je riječ o integriranim teritorijalnim ulaganjima, trebalo bi obuhvatiti ne samo dotično velegradsko područje ili gradsku aglomeraciju, nego i ruralna područja ili područja manjih gradova koji su s njima povezani. S druge strane, lokalni razvoj pod vodstvom zajednice instrument je koji se racionalno primjenjuje, a služi ne samo za podupiranje lokalnih inicijativa u ruralnim područjima, već i za rješavanje problema zajednica u gradskim aglomeracijama i velegradskim općinama. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Osnovna obilježja CLLD-U-a (1):






  — | međusektorska lokalna partnerstva slična lokalnim akcijskim grupama u ruralnim područjima, sudjelovanje različitih sektora (poduzeća, neprofitni sektor, javna uprava i/ili posebne ustanove kao što su škole, instituti, javna tijela, banke), |
| --- | --- | --- |

3.3.4.

—

međusektorska lokalna partnerstva slična lokalnim akcijskim grupama u ruralnim područjima, sudjelovanje različitih sektora (poduzeća, neprofitni sektor, javna uprava i/ili posebne ustanove kao što su škole, instituti, javna tijela, banke),

| — | zajednička razvojna strategija (integrirana teritorijalna i međusektorska strategija, usredotočena na jednu ili više tema, utemeljena na posebnim potrebama i mogućnostima gradskih područja, osmišljena u skladu sa strategijom urbanog razvoja koja je na snazi i koja se financira raznim javnim i privatnim sredstvima), |
| --- | --- |

—

zajednička razvojna strategija (integrirana teritorijalna i međusektorska strategija, usredotočena na jednu ili više tema, utemeljena na posebnim potrebama i mogućnostima gradskih područja, osmišljena u skladu sa strategijom urbanog razvoja koja je na snazi i koja se financira raznim javnim i privatnim sredstvima),

| — | pristup odozdo prema gore, pri kojem inicijativa potječe izravno s dotičnog područja uz dokazanu uključenost partnera i javnosti, |
| --- | --- |

—

pristup odozdo prema gore, pri kojem inicijativa potječe izravno s dotičnog područja uz dokazanu uključenost partnera i javnosti,

| — | koordinirano djelovanje (planiranje i korištenje javnih i privatnih sredstava, zajednički projekti), mogućnost multilateralne integracije (na teritorijalnom, vremenskom, materijalnom, financijskom i institucijskom planu), |
| --- | --- |

—

koordinirano djelovanje (planiranje i korištenje javnih i privatnih sredstava, zajednički projekti), mogućnost multilateralne integracije (na teritorijalnom, vremenskom, materijalnom, financijskom i institucijskom planu),

| — | decentralizirano donošenje odluka, temeljeno na partnerstvu, o financiranju pojedinačnih lokalnih projekata putem organizacija lokalnog međusektorskog partnerstva, |
| --- | --- |

—

decentralizirano donošenje odluka, temeljeno na partnerstvu, o financiranju pojedinačnih lokalnih projekata putem organizacija lokalnog međusektorskog partnerstva,

| — | usredotočenost na inovativna rješenja, tj. aktivnosti i mjere koje su nove na određenom području i kojima se potiče razvoj (umjesto ponavljanja uobičajenih aktivnosti iz prošlosti), |
| --- | --- |

—

usredotočenost na inovativna rješenja, tj. aktivnosti i mjere koje su nove na određenom području i kojima se potiče razvoj (umjesto ponavljanja uobičajenih aktivnosti iz prošlosti),

| — | suradnja u okviru mreža, posebno između lokalnih međusektorskih partnerstava unutar država članica i/ili između lokalnih međusektorskih partnerstava unutar Europske unije. |
| --- | --- |

—

suradnja u okviru mreža, posebno između lokalnih međusektorskih partnerstava unutar država članica i/ili između lokalnih međusektorskih partnerstava unutar Europske unije.

| 3.3.5. | EGSO je svjestan da se zbog trenutačnih strukturnih i tehnoloških promjena određene vrste područja unutar EU-a nalaze u situaciji u kojoj ne mogu, barem kratkoročno, sama opstati (na primjer, rudarske regije ovisne o intenzivnom vađenju ugljena i teškoj industriji, koji su u padu) te da postoje znakovi nefunkcioniranja tržišta. Instrumenti regionalnog razvoja trebali bi pomoći tim regijama da pronađu održivu stratešku polazišnu točku u obliku funkcionalne diversifikacije gospodarskih aktivnosti i osiguraju potrebna financijska sredstva za takav razvoj. |
| --- | --- |

3.3.5.

4.   Posebne napomene

4.1.   Institucionalni aspekti

| 4.1.1. | EGSO je svjestan da postoji određena dvojnost u institucionalnim temeljima Europske unije, i to između teritorijalnog razvoja i programa urbanog razvoja, s jedne strane, i teritorijalne kohezije, s druge strane. Iako se iz opće perspektive urbani razvoj može smatrati dijelom šireg teritorijalnog razvoja, on ima određeni stupanj autonomije u pogledu nadležnosti jer se nalazi u isključivoj nadležnosti država članica i stoga podliježe upravljanju na međuvladinoj razini. S druge strane, teritorijalna kohezija dio je zakonodavstva EU-a od 2009. Kao što je vidljivo, postoje znatna preklapanja u sadržaju tih dvaju elemenata. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Spomenuta dualnost, na koju se upućuje primjerice u Deklaraciji iz Bukurešta iz 2019., još nije velik problem s obzirom na to da je Plan za gradove u potpunosti integriran u kohezijsku politiku. Sustav višerazinskog upravljanja također pridonosi rješavanju problema (vidjeti u nastavku). Međutim, nova Povelja iz Leipziga trebala bi omogućiti da se u najvećoj mogućoj mjeri ta dvojnost prevlada i da se Teritorijalni program i Plan za gradove u najvećoj mogućoj mjeri povežu. |
| --- | --- |

4.1.2.

4.2.   Sadržajni aspekti

| 4.2.1. | EGSO očekuje da će glavna svrha i dodana vrijednost nove Povelje iz Leipziga biti potpuno uzimanje u obzir novih elemenata i okolnosti koji određuju teritorijalni i urbani razvoj (vidjeti točku 2.2), uključivanje načela otpornosti u cjelokupno osmišljavanje novog dokumenta i njegova uvjerljiva reakcija na posljedice pandemije COVID-a 19, koje će vjerojatno biti strukturne i dugoročne. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Značajni sadržajni aspekti uključuju i postojanje odgovarajuće infrastrukture za prevenciju, potporu i razvoj, kojom se iskorištavaju postojeće tehnološke mogućnosti i osigurava uravnotežen razvoj teritorija, čime se brišu neke kvalitativne razlike u životnom standardu između velegradskih i perifernih ruralnih područja. |
| --- | --- |

4.2.2.

4.3.   Financijski aspekti

| 4.3.1. | Kako bi se osigurao optimalan teritorijalni i urbani razvoj, potrebno je osigurati pouzdana i prilagodljiva financijska sredstva kojima se može odgovoriti na stvarne potrebe u obliku budućeg višegodišnjeg financijskog okvira EU-a za koji bi uravnotežen, ali dinamičan, održiv i integriran teritorijalni razvoj trebao biti jedan od ključnih prioriteta. S druge strane, čak i u kontekstu teritorijalnog razvoja, čini se primjerenim u većoj mjeri iskoristiti moderne financijske instrumente, odnosno one kojima se uzimaju u obzir rezultati i uspješnost, čiji su učinci mjerljivi i koji se, u nekim slučajevima, temelje na isplativosti. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | U kontekstu privatnih inicijativa i sa stajališta odgovornosti za razvoj područja u kojima radimo i živimo te s obzirom na ograničenja javnih sredstava, trebalo bi optimizirati mogućnost mobiliziranja privatnih financijskih sredstava kako bi ih se povećalo, podložno strogom demokratskom nadzoru i upravljanju. |
| --- | --- |

4.3.2.

4.4.   Višerazinsko upravljanje

| 4.4.1. | Višerazinsko upravljanje, koje je strogo u skladu s načelom supsidijarnosti, nužno je i čini preduvjet modernog teritorijalnog i urbanog razvoja. Preostaje još stvoriti odgovarajuće institucionalne uvjete za njegovo pravilno funkcioniranje. Pritom mislimo na stvarne kompetencije, administrativne i postupovne uvjete te dostatnu financijsku osnovu. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Partnerstvo, kako okomito, tako i vodoravno, glavno je načelo na kojem se temelje moderne javne usluge. Kao dodatni primjeri takve suradnje, EGSO predlaže da se razmotre različiti modeli javno-privatne suradnje u kojima se primjenjuju najbolje prakse u pogledu demokratske odgovornosti i nadzora u upravljanju urbanim projektima, kao i razni oblici socijalnih poduzeća i europski programi temeljeni na partnerstvu, poput prošle inicijative EQUAL (2). Različite razine javne uprave, posebice gradske, odgovorne su za okupljanje relevantnih partnera u okviru zajedničkih projekata i učinkovito korištenje financijskih sredstava. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Višerazinsko upravljanje može se učinkovito razviti i provesti putem integriranih projekata između gradskih aglomeracija i njihovih funkcionalnih područja u ruralnim područjima. Lokalne akcijske grupe u ruralnim područjima i novoosnovana međusektorska gradska partnerstva također mogu uspješno sudjelovati u tim projektima. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | Istovremeno, moderan teritorijalni i urbani razvoj iziskuje ne samo usklađivanje sviju sastavnica javnog sektora (država, regije i općine), već i djelotvorno sudjelovanje socijalnih partnera i civilnog društva (pojedinci, poslovne organizacije i poslovne udruge, sindikati, lokalno aktivni neprofitni sektor itd.). |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | EGSO predlaže da se u Povelji dodatno razradi tema gradskih zajednica i sudjelovanja građana. Gradovi trebaju mehanizam koji dobro funkcionira u cilju jačanja položaja građana i skupina građana kako bi oni postali stvarni i pouzdani partneri u raspravama i provedbi razvojnih prioriteta za svoje gradove, kao i provedbi Plana za gradove. Jedino će samopouzdana i jaka zajednica velikog socijalnog kapitala biti u stanju suočiti se s predstojećim izazovima. U tu je svrhu nužno da javna uprava pripremi module obrazovanja i osposobljavanja da bi pokazala kako se mogu stvoriti i ojačati partnerstva za suradnju u vlastitoj zajednici. EGSO je spreman razraditi tu ideju. |
| --- | --- |

4.4.5.

Bruxelles, 18. rujna 2020.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  EGSO u ovom mišljenju koristi CLLD-U kao termin za lokalni razvoj pod vodstvom zajednice u gradskom području. Time nastojimo bolje opisati različite resurse i uvjete lokalnog ruralnog i urbanog razvoja. Trenutačno se CLLD obično primjenjuje u ruralnim područjima kao nadogradnja programa LEADER, a ne toliko za urbani razvoj.

1

(2)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=uriserv:c10237

2

---

| 11.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 429/153 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 429/153

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Ulozi strukturne i kohezijske politike EU-a u poticanju transformacije gospodarstva na inovativan i pametan način

(razmatračko mišljenje)

(2020/C 429/21)

| Izvjestitelj: | Gonçalo LOBO XAVIER |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Gonçalo LOBO XAVIER

| Zahtjev za savjetovanje: | 18. veljače 2020. – dopis Petera ALTMAIERA, njemačkog saveznog ministra gospodarstva i energetike |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 304. UFEU-a |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 20.7.2020. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 18.9.2020. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 554 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 217/0/3 |

Zahtjev za savjetovanje:

18. veljače 2020. – dopis Petera ALTMAIERA, njemačkog saveznog ministra gospodarstva i energetike

Pravni temelj:

članak 304. UFEU-a

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

20.7.2020.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

18.9.2020.

Plenarno zasjedanje br.:

554

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

217/0/3

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO poziva Europsku komisiju da se kohezijskom politikom služi kao glavnim alatom za svladavanje golemih izazova izazvanih pandemijom koronavirusa. Prijeko je potrebno brzo djelovati i pritom financijska sredstva za pomoć i potporu državama članicama upotrijebiti u skladu s relevantnim kriterijima, ali i odvažno. Europi je više nego ikad potreban diferenciran pristup jednom jedinom izazovu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Zbog posljedica krize izazvane koronavirusom potrebne su odlučne i jasne mjere za obnovu europskog gospodarstva. Teško je izmjeriti posljedice za javno zdravstvo te za gospodarsko, društveno i političko djelovanje, a one će se i razlikovati od jedne države članice do druge. EGSO se slaže da prioriteti njemačkog predsjedništva moraju biti usmjereni na te nove okolnosti i poziva na djelovanje u cilju zaštite radnih mjesta i socijalnih prava u cijeloj Uniji. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO smatra da u svakom planu oporavka Europe treba voditi računa o posljedicama krize, a prije svega o ovisnosti Europe o drugim gospodarskim prostorima kada je riječ o određenim proizvodima i uslugama. Jasno je da Europa mora razmisliti o svojoj trgovinskoj politici, poticati inovacije i dobro iskoristiti svoju strategiju pametne specijalizacije koja se temelji na regionalnom i sektorskom industrijskom pristupu. Kohezijska politika u prošlosti je bila ključna za stvaranje povoljnih uvjeta za razvoj rješenja za industriju, istraživanje i razvoj te infrastrukturu. EGSO smatra da trenutačna situacija iziskuje još snažniju politiku potpore poduzećima da vrate proizvodnju u Europu. Reindustrijalizacija je potrebna i sada je pravo vrijeme za nju. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO smatra da digitalizacija usluga mora i dalje biti prioritet za sve države članice. Kriza je ukazala na potrebu za jednostavnijim i sveobuhvatnijim uslugama radi pružanja potpore svim Europljanima, posebno onima kojima je potrebna dodatna potpora. EGSO uviđa da među državama članicama postoje različite perspektive i izazovi u pogledu digitalizacije. Postojeća je infrastruktura neprimjerena i više ulaganja u ta područja mora biti prioritet. Države članice trebalo bi poticati da ulažu u bolju infrastrukturu kako bi se stvorili odgovarajući uvjeti za nova poduzeća i nove usluge. To će se postići samo ako financijski instrumenti budu kreativni i jednostavni. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO se slaže da je i dalje potrebno ulagati u punu pokrivenost širokopojasnom mrežom kako bi se ruralnim područjima omogućilo da razviju moderne poljoprivredne prakse i turističke aktivnosti. Ta je potreba zanemarena u sklopu instrumenata kohezijske politike ili je pozornost država članica u najmanju ruku skrenuta s postojećih mogućnosti u okviru financijskih programa. Kako bi se omogućio razvoj „novog oblika poljoprivrede”, novih turističkih aktivnosti i novih „industrija”, vlade država članica trebalo bi poticati da ulažu u širokopojasnu infrastrukturu. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO čvrsto vjeruje da je e-poslovanje ključno za „novo normalno” stanje zbog utjecaja pandemije bolesti COVID-19 na društvo i gospodarstvo. Bit će potrebno pružiti različite mogućnosti za poduzeća i potrošače. Mala i srednja poduzeća također mogu imati koristi od tog novog pristupa, stoga im se moraju dodijeliti sredstva iz strukturnih fondova kako bi im se omogućilo da otkriju nova tržišta i nove mogućnosti. EGSO poziva Europsku komisiju da bude fleksibilna pri suočavanju s tim izazovima, koji za poduzeća mogu biti prilika da prijeđu na internetsko poslovanje u obliku partnerstava i pametnih ulaganja kako bi se mogla natjecati ne samo na unutarnjem tržištu nego i u cijelom svijetu. Za bolju interakciju poduzeća i potrošača svakako su potrebne održivije mreže opskrbnih lanaca. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO smatra da je potrebno hitno zaštititi MSP-ove i njihovu održivost. Stoga se uobičajeni, postojeći europski alati kao što je Europski socijalni fond moraju upotrebljavati na vrlo kreativan, ali i jednostavan način. Ova je kriza bez ikakve sumnje utjecala na stope zaposlenosti te će se Europa teško oporaviti bez odgovarajuće strategije za osposobljavanje i ponovno uključivanje osoba na tržište rada. Zbog istog se razloga u postupku odlučivanja o upotrebi financijskih instrumenata mora uzeti u obzir činjenica da se MSP-ovi i dalje moraju nositi s velikim administrativnim opterećenjem kako bi mogli imati koristi od tih programa. EGSO poziva na poduzimanje mjera za smanjenje opterećenja kako bi MSP-ovi mogli bolje iskoristiti tu mogućnost. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.7.1. | Nužno je MSP-ovima osigurati povoljne uvjete dugoročnog kreditiranja kako bi im se pružila pomoć u ovom teškom razdoblju te bismo trebali iskoristiti Kohezijski fond za stvaranje djelotvornog financijskog instrumenta koji se može brzo mobilizirati. |
| --- | --- |

1.7.1.

| 1.7.2. | Isto tako, EGSO želi skrenuti pozornost na potrebu za poticanjem i stvaranjem odgovarajućih uvjeta za razvoj javnih ulaganja i mehanizama namijenjenih programima cjeloživotnog osposobljavanja kako bi se ljudima omogućilo da svoje vještine prilagode sadašnjim potrebama tržišta te da se pripreme za oboružavanje budućih generacija novim vještinama. |
| --- | --- |

1.7.2.

| 1.8. | EGSO se slaže i da treba podržati zeleni plan te poziva Europsku komisiju da državama članicama pojasni, na primjer, kako se 40 milijardi eura iz Fonda za pravednu tranziciju može iskoristiti za „dekarbonizaciju” gospodarstva. To je jedan od primjera dobrih ideja i koncepata koji bi se trebali promicati među državama članicama, ali još uvijek nije jasno kako ga treba provesti u praksi. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EGSO pozdravlja program REACT, u okviru kojeg će se 55 milijardi eura uložiti za potporu kohezijskoj politici, ali poziva Europsku komisiju da državama članicama hitno dostavi informacije i pojašnjenja u vezi s uvjetima i kriterijima raspodjele, imajući na umu da se ta sredstva moraju dodijeliti do kraja 2022. Sredstva programa REACT-EU raspodijelit će se među državama članicama u skladu s njihovim relativnim blagostanjem i razmjerom posljedica trenutačne krize na njihova gospodarstva i društva, među ostalim na nezaposlenost mladih. Međutim, za postizanje rezultata potrebne su preciznije informacije. Trenutačno je potrebno zajamčiti provedbu, a ne određen iznos financijskih sredstava. Ako su glavni cilj zapošljavanje i dodana vrijednost, tada je Europi potreban fleksibilan, brz i jednostavan program koji bi podrazumijevao jednostavnije postupke i kojim bi se mogao olakšati pristup financiranju, neovisno o veličini, podrijetlu ili sektoru djelatnosti poduzeća. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EGSO smatra da je potrebno zajamčiti savjetovanje s organizacijama civilnog društva i njihovo opsežno sudjelovanje u definiranju regionalnih politika kako bi se iskoristilo istinsko i relevantno znanje dionika, što bi moglo potaknuti provedbu strategije. Vrijeme je da se socijalni partneri uključe u definiranje i provedbu politike kako bi se osigurao partnerski pristup koji zaista može donijeti promjene. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Opće napomene

| 2.1. | Njemačko predsjedanje Europskom unijom odvijat će se u vrlo specifičnim okolnostima i bit će velik izazov za europski projekt. Mnogi ciljevi predsjedništva možda će se preispitati zbog situacije izazvane koronavirusom, koja će utjecati na stanovništvo, poduzeća i industriju te biti test za otpornost Europe nakon pandemije. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Iako se prioriteti uvijek mogu promijeniti, neke se ključne ideje mogu zadržati unatoč postojećoj situaciji. Digitalizacija, proračunski rizici i pametno gospodarstvo usmjereno na rast izazovi su koji su već bili prepoznati kao prioriteti. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Digitalizacija će biti u središtu pozornosti zajedno s podatkovnom politikom, umjetnom inteligencijom i jedinstvenim digitalnim tržištem. Otvorenost unutarnjeg tržišta mora ostati zajamčena, što je ambicija koja se može shvatiti u kontekstu rasprave o europskom planu oporavka. Digitalno unutarnje tržište dodatno će se razvijati kako bi se poboljšala konkurentnost Europe. EU se zalaže za interoperabilnost, normizaciju i tehnologiju otvorenog koda. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Aktualna situacija mogla bi dovesti i do produbljivanja ekonomskih i socijalnih razlika, kao i regionalnih i teritorijalnih razlika među državama članicama i unutar njih. Promjene u potražnji i kapacitet oporavka korporativnog sektora razlikovat će se među regijama i područjima država članica ovisno o njihovoj sektorskoj specijalizaciji. Očekuje se da će biti pogođene usluge koje iziskuju izravan kontakt s potrošačima, posebno zbog pada prometa i zaposlenosti u MSP-ovima. |
| --- | --- |

2.4.

2.5.   Reindustrijalizacija ruralnih područja

| 2.5.1. | Države članice sa znatnim fiskalnim prostorom mogu si priuštiti pružanje velikodušnije i dugotrajnije potpore poduzećima i kućanstvima. One će osim toga moći bolje podnijeti povećanje državnog deficita i duga u kontekstu sve hitnije potrebe za pružanjem kvalitetne zdravstvene skrbi i trajne socijalne zaštite osobama pogođenima krizom. U općenitijem smislu, države članice razlikovat će se po sposobnosti financiranja ulaganja nužnih za ponovno pokretanje svojih gospodarstava i financiranje zelene i digitalne tranzicije. Te bi razlike mogle dovesti do narušavanja jednakih uvjeta na jedinstvenom tržištu i povećanja razlika u životnom standardu. |
| --- | --- |

2.5.1.

| 2.6. | Poznate su riječi Jean-Claudea Junckera: „U Uniji nema dovoljno Europe. U Uniji nema ni dovoljno Unije.” Ova je kriza još jednom pokazala da se u nevolji svatko bori sam za sebe. Pojave privremene zabrane izvoza određene zaštićene robe iz pojedinih država članica i zatvaranja granica kojima sada svjedočimo odgovori su izrazito nacionalnog karaktera na krizu koja je globalna. To mora biti razlog za zabrinutost. Kohezijska politika mogla bi otkloniti takve pojave. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Kohezijska politika kao glavni europski adut za jačanje jedinstvenog tržišta

| 3.1. | Jedinstveno tržište okosnica je europskog projekta. Učinkovito jedinstveno tržište trebalo bi građanima EU-a omogućiti veći izbor usluga i proizvoda te bolje mogućnosti zapošljavanja. Također bi trebalo poticati trgovinu i tržišno natjecanje, koji su od presudne važnosti za postizanje zelene i digitalne transformacije EU-a. Odgovarajuća i uravnotežena kohezijska politika ključna je za dovršetak jedinstvenog tržišta. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Unatoč brojnim razlikama među državama članicama kohezijska politika i dalje je glavni mehanizam za uravnoteženje razvoja, stvaranje prilika i podizanje standarda. Važno je podsjetiti da se kohezijska politika temelji na europskoj solidarnosti i da utječe na sve države članice: i države korisnice financijskih sredstava i države neto uplatiteljice. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Također je važno da se poduzmu posebne mjere kao odgovor na izazov koji ima različite posljedice u različitim državama članicama. Europi je više nego ikad potreban diferencirani pristup jednom jedinom izazovu. Stoga će državama članicama trebati različite razine potpore, a to je glavna prednost djelotvorne kohezijske politike: pametne i djelotvorne mjere za suočavanje s različitim posljedicama, poput onih uzrokovanih pandemijom bolesti COVID-19. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EGSO smatra da je od ključne važnosti dobro koordinirana europska industrijska politika, kojom se uzimaju u obzir trenutačni izazovi povezani s pandemijom bolesti COVID-19 i oni koji će nastati nakon pandemije, ali i aspekti digitalizacije i održivosti. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | Potrebno je utvrditi i podržati ključne industrije i sektore, od ljudskih resursa do istraživanja, te na taj način provoditi europsku industrijsku politiku kojom se ti strateški sektori štite od tržišta i jamči sigurnost opskrbe ključnim proizvodima (respiratorima, maskama i sl.) tijekom pandemija. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Europa mora financirati aktivnosti koje ispunjavaju dva kriterija: obnovu strateške proizvodnje kako bi Europa postala neovisna, osobito u pogledu zaštite zdravlja i zdravstvenih intervencija, uz stvaranje kvalitetnih radnih mjesta; te stavljanje naglaska na održiva, socijalno odgovorna i ekološki prihvatljiva ulaganja. Mala i srednja poduzeća (MSP-ovi), kao i velika i socijalna poduzeća, mogla bi imati ključnu ulogu u restrukturiranju europskog proizvodnog sustava. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.5. | MSP-ovi i organizacije civilnog društva trebale bi biti u središtu pozornosti usmjerene na otpornost i oporavak. Kohezijske programe trebalo bi restrukturirati na mnogo jednostavniji i djelotvorniji način kako bi srednji i mali korisnici doista mogli ostvarivati prednosti. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Turizam i kultura dva su ključna sektora koja su teško pogođena pandemijom. Europski fondovi trebali bi biti usmjereni na utvrđivanje alata za potporu poduzećima koja se bave turizmom i kulturom putem inovacija, digitalne transformacije i međusektorske suradnje. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Kohezijska politika i stanje nakon pandemije bolesti COVID-19

| 4.1. | Neuobičajene okolnosti krize izazvane bolešću COVID-19 predstavljaju ogroman test za kohezijsku politiku. Planovi oporavka država članica više nego ikad moraju odražavati vrijednosti teritorijalne kohezije, kao što su digitalizacija, borba protiv klimatskih promjena i socijalna uključenost. Sustavan i snažan plan oporavka za Europu i sve države članice EU-a uvelike ovisi o toj politici, neovisno o veličini zemlje ili drugim značajkama. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Financijski okvir za kohezijsku politiku jedan je od najvažnijih aspekata strategije oporavka. Pandemija je više no ikad razotkrila i čak povećala nejednakosti među građanima i među državama članicama. Virusu su svi jednako izloženi, ali građani, društva i države članice s tim se problemom nose na različite načine. Loša financijska situacija koja proizlazi iz ove krize imat će dramatične posljedice za određene zemlje i dijelove društva, o čemu se mora voditi računa pri intervencijama na europskoj razini. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Za ostvarivanje rezultata od presudne će važnosti biti suradnja. Nije vrijeme za kritiziranje ranijih mjera. Umjesto toga, moramo analizirati sadašnje stanje i usredotočiti se na budućnost poštujući dogovorene glavne ciljeve koji mogu ostati aktualni čak i u ovim kritičnim okolnostima. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Šteta koju je kriza izazvana bolešću COVID-19 nanijela europskom projektu i svijetu dodatno će povećati štetu prouzročenu povlačenjem Ujedinjene Kraljevine iz EU-a. To bi moglo značiti da će se nakon završetka pandemije povećati razlike među državama članicama EU-a u pogledu gospodarskog razvoja, socijalnih jamstava i razine blagostanja. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Ne postoji jedinstveno rješenje za krizu, no u prošlosti je odgovarajuća i uravnotežena kohezijska politika bila odgovor za uklanjanje razlika i stvaranje solidarnosti među svim državama članicama. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Oporavak Europe trebao bi se temeljiti na načelu solidarnosti, ali još uvijek postoji potreba za ispravljanjem prijašnjih pogrešaka. Državama članicama s prekomjernim javnim dugom mora se pomoći da ubrzaju održivi oporavak, ali ta se potpora mora sastojati od kombinacije snažnih politika i uravnoteženog djelovanja zasnovanog na preporukama po državama članicama u okviru europskog semestra. Vrijeme je za odvažno djelovanje, a ne za skupljanje političkih poena na nacionalnoj razini. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Zeleni plan i dalje je relevantan, a EGSO smatra da su njegovi glavni ciljevi ključni za postizanje vodećeg položaja Europe u mnogim aspektima globalnih izazova. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | S tim u vezi EGSO sa zadovoljstvom pozdravlja i u potpunosti podupire prijedloge Europske komisije: plan „Next Generation EU” („EU sljedeće generacije”), uključujući program REACT-EU, i opći proračun EU-a za razdoblje 2021.–2027. S obzirom na to da se program REACT-EU nastavlja i proširuje na mjere za odgovor na krizu i obnovu u sklopu nove kohezijske politike, EGSO snažno preporučuje uklanjanje svih mogućih administrativnih prepreka i opterećenja, kako za nacionalne tako i za europske javne uprave, kako bi se napori mogli usmjeriti na rješavanje problema povezanih s epidemijom. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EGSO stoga čvrsto vjeruje da će se u okviru programa REACT-EU mobilizirati ulaganja i unaprijed izdvojiti financijska potpora tijekom ključnih prvih godina oporavka ubrizgavanjem dodatnih sredstava u realno gospodarstvo. Održavanje i otvaranje radnih mjesta, osobito za mlade, i potpora ulaganjima malih i srednjih poduzeća ključna su područja kojima je potrebna potpora u vidu dodatnog financiranja iz programa REACT-EU. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | U okviru prioriteta ulaganja nakon bolesti COVID-19 potrebno je uzeti u obzir nerazmjeran učinak pandemije na određene dijelove stanovništva, a posebno starije osobe, osobe s invaliditetom, migrante i izbjeglice te romsku zajednicu. Od presudne će važnosti biti pružati pomoć tim zajednicama radi ponovne uspostave stabilnosti i osigurati da ne budu zapostavljene tijekom oporavka od krize koja je uslijedila, kao što je bio slučaj nakon posljednje financijske krize u Europi. |
| --- | --- |

4.10.

5.   Europski semestar i preporuke po državama članicama

| 5.1. | Europski semestar još se mora suočiti s brojnim izazovima čije je svladavanje zbog trenutačne krize postalo još važnije. Među izazovima koje treba svladati jesu nedostatak odgovornosti za predložene reforme i sporija provedba preporuka po državama članicama. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Uključenost organiziranog civilnog društva u europski semestar stoga je od ključne važnosti jer suodgovornost dionika za reforme poboljšava njihovu provedbu i pomaže u postizanju pozitivnih rezultata. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | U tom će kontekstu europski semestar imati sve važniju ulogu u praćenju i ocjenjivanju intervencija uvedenih u okviru programa „Next Generation EU”. EGSO stoga smatra da bi trebalo prepoznati važnu ulogu gospodarskih i socijalnih partnera te organizacija civilnog društva u tom procesu. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Partneri civilnog društva, lokalni akteri i udruge, zajedno s Europskim parlamentom, moraju biti uključeni u sve odluke o potrošnji sredstava za obnovu, kao i u ex post provjeru toga jesu li sredstva iskorištena u interesu europskih građana. Kako bi se osiguralo da sredstva stignu do projekata kojima će se obnoviti europsko gospodarstvo i omogućiti njegov oporavak, uključivanje tih dionika mora biti obvezno. |
| --- | --- |

5.4.

6.   Djelotvorni instrumenti kohezijske politike

| 6.1. | Kohezijska politika moderna je, djelotvorna i fleksibilna investicijska politika EU-a. S jedne strane, njome se odgovara na dugotrajne izazove u okviru višegodišnjeg programiranja. S druge strane, može biti iznimno fleksibilna u upravljanju krizama, kao što je sadašnja kriza uzrokovana bolešću COVID-19, tijekom koje će zbog brzih izmjena sustava provedbe politike državama članicama biti dodijeljena potpora u iznosu od 8 milijardi eura (u početnoj fazi). |
| --- | --- |

6.1.

| 6.1.1. | Kohezijska politika ima znatan utjecaj na gospodarstva država članica. Očekuje se da će BDP u EU-13 biti oko 3 % veći na kraju razdoblja provedbe zahvaljujući intervencijama u okviru kohezijske politike 2014.–2020. Znatno utječe i na slabije razvijene regije EU-a. Na primjer, očekuje se da će do kraja programskog razdoblja BDP u nekim manje razvijenim regijama Mađarske biti više od 8 % veći no što bi bio bez kohezijske politike. |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | I nakon gospodarske i financijske krize fondovi EU-a imali su stabilizirajuću ulogu usmjerenu na osiguravanje više razine javnih ulaganja u mnogim područjima politika, od velikih infrastrukturnih projekata do financiranja MSP-ova te osposobljavanja radnika i nezaposlenih osoba. |
| --- | --- |

6.1.2.

| 6.1.3. | U razdoblju 2021.–2027. u okviru kohezijske politike nastavit će se pružati potpora svim regijama u svim državama članicama financiranjem širokog raspona ulaganja kojima će se regijama EU-a pomoći da se djelotvorno suoče s dvostrukom tranzicijom u vezi s tehnološkim promjenama i klimatskim ciljevima, među ostalim putem potpuno novih inicijativa kao što je Fond za pravednu tranziciju. |
| --- | --- |

6.1.3.

| 6.2. | Prijedlog za buduću kohezijsku politiku temelji se na trima ključnim načelima navedenima u sljedećim točkama. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.2.1. | Politika za sve regije: tri četvrtine ulaganja u okviru kohezijske politike usmjerene su na najnerazvijenije regije, ali i dalje postoje odredbe za regije u industrijskoj tranziciji i najudaljenije regije EU-a. Osim toga, intenzivirana je prekogranična suradnja i ojačana uloga gradova, velegradskih područja i lokalnih inicijativa, a novi prioritet posvećen je „približavanju Europe građanima”. Unatoč ukupnom smanjenju proračuna EU-a, sredstva bi i dalje trebala biti usmjerena na najsiromašnije države članice i regije. U prijedlogu Komisije taj je fokus još izraženiji nego u trenutačnom razdoblju, a najsiromašnije države članice i dalje primaju mnogo više od razvijenijih država članica. Potpora doista stiže tamo gdje je najpotrebnija: 62 % sredstava za cilj zapošljavanja i rasta namijenjeno je slabije razvijenim regijama (u razdoblju 2014.–2020. taj je udio iznosio 52 %). Unatoč proračunskim ograničenjima, bilo je moguće osigurati realno povećanje dodijeljenih sredstava za slabije razvijene (+ 8 %) i tranzicijske regije (+ 17 %), u odnosu na cijene iz 2018. Upravo to i jest bît kohezijske politike: primjena načela solidarnosti u praksi. |
| --- | --- |

6.2.1.

| 6.2.2. | Modernija politika: tri četvrtine ulaganja namijenjeno je pripremi regija za dvostruku tranziciju na digitalno, moderno gospodarstvo te klimatski neutralno kružno gospodarstvo, što su glavni izazovi s kojima će se naše društvo suočavati u sljedećem desetljeću. Taj se nužni fokus odražava u nekoliko mjera za poboljšanje kvalitete i učinka ulaganja, kao što je uspostava „uvjeta koji omogućuju provedbu” prilagođenih ulaganjima, čime se stvara okružje koje pogoduje uspješnosti. |
| --- | --- |

6.2.2.

| 6.2.3. | Jednostavnija i dinamičnija politika: predloženo je 80 administrativnih pojednostavnjenja kojima se racionalizira čitav niz pravila, od uvođenja programa do postupaka revizije i povrata troškova, čime se osiguravaju jasna i jednostavna pravila za sedam fondova EU-a koji se provode u okviru podijeljenog upravljanja prema jedinstvenom pravilniku. Tim će se jedinstvenim pravilnikom olakšati život kako upravitelja programa tako i korisnika, ali i omogućiti sinergije među sedam fondova te s drugim instrumentima obuhvaćenima proračunom EU-a, kao što su zajednička poljoprivredna politika, inovacijski program Obzor Europa, Erasmus+ (instrument EU-a za mobilnost u svrhu učenja) i LIFE (program za djelovanje u području okoliša i klime). |
| --- | --- |

6.2.3.

| 6.3. | Time će se, u kombinaciji s nastavkom izgradnje administrativnih kapaciteta, omogućiti brži i bolji početak novih programa. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Ukratko, nova kohezijska politika bit će tematski usmjerenija i donijeti veću dodanu vrijednost EU-a; stoga to nije samo pitanje obujma nego i rezultata. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Istovremeno će lokalne vlasti morati uložiti više napora u smislu preuzimanja veće odgovornosti pri provedbi projekata koje financira EU. To znači da se razina nacionalnog sufinanciranja vraća na razine prije krize. Smanjenje stope sufinanciranja moglo bi se smatrati mogućim pokretačem napetosti u javnim proračunima, ali i prilikom za provedbu boljih projekata i preuzimanje veće odgovornosti odnosno jačanje osjećaja odgovornosti. Isto vrijedi i za već spomenutu pojačanu tematsku usmjerenost na ključne ciljeve politike koji odgovaraju europskim prioritetima i izazovima kao što su pametna i zelena Europa. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Važan uvjet za prethodno navedeno jest da se Europa uhvati u koštac s nedostatkom djelotvorne komunikacije o kohezijskoj politici, što je čest problem kod projekata koji se financiraju u okviru te politike. Iako uvažava razne komunikacijske smjernice Komisije, EGSO je svjestan da one nisu ni izdaleka dovoljne. Razina osviještenosti o provedbi određenih projekata i/ili čak o tome da EU zapravo osigurava financijska sredstva za njih često je niska ili uopće ne postoji, zbog čega se kohezijska politika nedovoljno cijeni ili se uopće ne cijeni. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | EGSO poziva Komisiju da nastavi ulagati napore u preispitivanje trenutačnih obveza u pogledu promidžbe i da ih znatno nadogradi uzimajući u obzir suvremena sredstva digitalnih komunikacijskih kanala, potpuno integrirana u Digitalnu agendu. Projekti temeljeni na najboljim praksama trebali bi se znatno više koristiti kao praktični primjeri za poticanje većeg i djelotvornijeg korištenja sredstava. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | EGSO poziva Komisiju da u suradnji sa svim relevantnim partnerima, uključujući organizacije civilnog društva, lokalne aktere i javnost, razvije strateški komunikacijski plan. Sada je više no ikad nužno da države članice i korisnici osiguraju djelotvorniju komunikaciju o najboljim praksama i lakši pristup tim praksama. |
| --- | --- |

6.8.

Bruxelles, 18. rujna 2020.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

| 11.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 429/159 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 429/159

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Pristojne minimalne plaće diljem Europe”

(razmatračko mišljenje na zahtjev Europskog parlamenta/Vijeća)

(2020/C 429/22)

| Izvjestitelji: | Stefano MALLIA i Oliver RÖPKE |
| --- | --- |

Izvjestitelji:

Stefano MALLIA i Oliver RÖPKE

| Zahtjev za savjetovanje: | Europski parlament, 30.01.2020. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 304. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 9.7.2020. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 18.9.2020. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 554 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 209/0/8 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europski parlament, 30.01.2020.

Pravni temelj:

članak 304. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

9.7.2020.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

18.9.2020.

Plenarno zasjedanje br.:

554

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

209/0/8

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Pandemija COVID-a 19 snažno je pogodila Europu. Europska unija i njezine države članice suočavaju se s gospodarskom recesijom povijesnih razmjera s dramatičnim posljedicama za ljude i poduzeća. Potrebno je donijeti koordinirane i odlučne kratkoročne i srednjoročne mjere za očuvanje radnih mjesta i dohotka te za osiguravanje brzog i održivog ponovnog pokretanja gospodarskih aktivnosti, konkurentnosti te socijalnog i gospodarskog modela koji dobro funkcionira. Kao dio rješenja potrebna su kvalitetna radna mjesta s pravednim plaćama, uključujući pristojne minimalne plaće diljem Europe. U obzir se moraju uzeti i gospodarski čimbenici, primjerice produktivnost i održivost poduzeća. Djelotvoran civilni dijalog ključan je za postizanje dobrih rezultata i očuvanje povjerenja građana. Snažan i djelotvoran socijalni dijalog i kolektivno pregovaranje također su iznimno važni za suočavanje s gospodarskim izazovima i izazovima na tržištu rada te za osiguravanje oporavka. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Ovo razmatračko mišljenje zatražio je Europski parlament u svjetlu predstojeće inicijative Komisije o pravednim minimalnim plaćama. EGSO-ove Skupina radnika i Skupina „Raznolikost Europe” podupiru stajalište da bi svi radnici u EU-u trebali biti zaštićeni pravednim minimalnim plaćama koje omogućuju pristojan životni standard bez obzira na to gdje rade. To je temeljno pravo. Skupina poslodavaca smatra da je određivanje minimalnih plaća pitanje koje treba rješavati na nacionalnoj razini, u skladu s posebnim značajkama pojedinih nacionalnih sustava. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | U državama članicama i dalje postoje znatne razlike u razinama zakonskih minimalnih plaća, što je odraz različitih razina gospodarskog i socijalnog razvoja, a u nekima je ta razina znatno ispod stope rizika od siromaštva. EGSO je već izrazio svoje uvjerenje da su potrebni dodatni napori u pogledu konvergencije plaća i utvrđivanja minimalnih plaća u državama članicama, naglašavajući pritom i da se nadležnost i autonomija nacionalnih socijalnih partnera u procesima određivanja plaća u potpunosti moraju poštovati u skladu s nacionalnim praksama (1). Ti bi napori trebali biti usmjereni i na jačanje kolektivnog pregovaranja, što bi također doprinijelo pravednijim plaćama općenito. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Plaće, uključujući minimalne plaće, važan su aspekt modela socijalnog tržišnog gospodarstva Europske unije. Uvođenje pristojnih minimalnih plaća u sve države članice pomoglo bi u postizanju niza ciljeva EU-a, uključujući uzlaznu konvergenciju plaća, poboljšanje socijalne i gospodarske kohezije, uklanjanje razlike u plaćama između spolova, općenito poboljšanje životnih i radnih uvjeta te osiguravanje jednakih uvjeta na jedinstvenom tržištu. Plaće su naknada za obavljen posao i jedan od čimbenika koji poduzećima i radnicima pružaju uzajamnu korist. Povezane su s gospodarskom situacijom u zemlji, regiji ili sektoru. Promjene plaća mogu utjecati na zapošljavanje, konkurentnost i makroekonomsku potražnju. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Minimalne plaće trebale bi biti pravedne u odnosu na raspodjelu plaća u raznim zemljama, a njihova bi razina trebala biti primjerena i u stvarnoj vrijednosti tako da omogućuju pristojan životni standard i istovremeno jamče održivost poduzeća koja pružaju kvalitetna radna mjesta. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO je i dalje zabrinut zbog toga što siromaštvo općenito i siromaštvo unatoč zaposlenju i dalje predstavljaju velik problem u mnogim državama članicama. Kako bi se riješili ti problemi, potreban je sveobuhvatan pristup na razini EU-a i država članica, što uključuje potporu programima djelotvornog aktivnog uključivanja, kao i osnovnim i pomoćnim socijalnim uslugama. Potrebno je osigurati i dobro funkcioniranje tržištâ rada i javnih službi za zapošljavanje te aktivne politike tržišta rada. Odbor je predložio i postupan pristup uspostavi zajedničkih minimalnih standarda u području osiguranja za slučaj nezaposlenosti u državama članicama (2). EGSO je već pozvao na uvođenje obvezujućeg europskog okvira za pristojan minimalni dohodak (3). Dok su Skupina radnika i Skupina „Raznolikost Europe” podržale mišljenje, Skupina poslodavaca nije se složila s idejom iznesenom u mišljenju o obvezujućem instrumentu za minimalni dohodak na europskoj razini. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Europska komisija izrazila je namjeru da predloži pravni instrument kojim bi se svakom radniku u Europskoj uniji zajamčilo primanje pravedne minimalne plaće. Za Skupinu radnika i Skupinu „Raznolikost Europe” ta inicijativa Komisije ključni je aspekt provedbe 6. načela europskog stupa socijalnih prava. Komisija je pojasnila da namjera nije uspostaviti jedinstvenu „europsku minimalnu plaću”, izravno uskladiti razinu minimalnih plaća diljem EU-a niti uvesti zakonske minimalne plaće u državama članicama u kojima je kolektivno pregovaranje vrlo rašireno i u kojima se plaće određuju isključivo kolektivnim ugovorima. Naglasila je i da će u potpunosti poštovati nacionalne nadležnosti, nacionalne tradicije i posebnosti svake zemlje te ugovornu slobodu i autonomiju socijalnih partnera i da neće poduzimati mjere kojima bi se mogli ugroziti sustavi kolektivnog pregovaranja koji dobro funkcioniraju. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komisija je u dokumentu o drugoj fazi savjetovanja o mogućim mjerama za suočavanje s izazovima povezanima s pravednim minimalnim plaćama, koji je upućen europskim socijalnim partnerima, navela da smatra da postoji mogućnost donošenja zakonodavnih i nezakonodavnih mjera na razini EU-a u skladu s člankom 153. stavkom 1. točkom (b) UFEU-a, unutar granica načela supsidijarnosti i proporcionalnosti te ograničenja propisanih člankom 153. stavkom 5. UFEU-a. Kao moguće pravne instrumente navodi direktivu i preporuku. Međutim, unutar EGSO-a postoje različita stajališta o tome bi li zakonodavna inicijativa EU-a donesena u skladu s člankom 153., a osobito direktiva, bila legitimna. EGSO napominje i da europski socijalni partneri u skladu s člankom 155. UFEU-a mogu pregovarati i sklapati sporazume. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Stoga priznaje da moguće djelovanje EU-a u tom području izaziva određenu zabrinutost. Jedan je od glavnih razloga za zabrinutost činjenica da EU nema nadležnost za djelovanje u području „plaća”, uključujući razine plaća, te da bi se takvim djelovanjem moglo utjecati na autonomiju socijalnih partnera i ugroziti sustave kolektivnog pregovaranja, posebno u državama članicama u kojima su donje granice minimalne plaće određene kolektivnim ugovorima. Nadalje, postoje različita stajališta o dodanoj vrijednosti djelovanja EU-a, među ostalim unutar samog Odbora: iako većina članova i članica EGSO-a smatra da bi se takvim djelovanjem mogla ostvariti dodana vrijednost, drugi se s time ne slažu. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Skupina radnika i Skupina „Raznolikost Europe” smatraju da je potrebno djelovati s obzirom na to da u EU-u postoje radnici, posebno ranjivi radnici, koji su isključeni iz zakonske minimalne plaće i/ili situacije u kojima minimalna plaća nije primjerena za osiguravanje pristojnog životnog standarda. Stoga bi bilo korisno dogovoriti zajedničke pragove EU-a kako bi se odredilo što predstavlja „pristojan životni standard”. Skupina poslodavaca smatra da se pitanje pragova ne smije rješavati djelovanjem EU-a jer EU nema nadležnost u području razina plaća. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EGSO ne podcjenjuje složenost pitanja o kojima je riječ. Važno je da se svako djelovanje EU-a temelji na točnoj analizi i razumijevanju situacije i osjetljivosti u državama članicama te da se pritom u potpunosti poštuju uloga i autonomija socijalnih partnera, kao i različiti modeli odnosa između poslodavca i radnika. Iznimno je važno i da svaka inicijativa EU-a zaštiti te modele u onim državama članicama u kojima socijalni partneri smatraju da zakonske minimalne plaće nisu potrebne. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Ovisno o odluci donesenoj na nacionalnoj razini, uz potpuno poštovanje njihove autonomije i na razini na kojoj to žele, socijalni partneri u najboljem su položaju za određivanje plaća. Kada je riječ o sustavima određivanja zakonskih minimalnih plaća, važno je pravovremeno i primjereno savjetovanje sa socijalnim partnerima kako bi se u obzir uzele potrebe obaju socijalnih partnera. EGSO izražava žaljenje zbog toga što u nekim državama članicama socijalni partneri nisu na odgovarajući način uključeni u sustave određivanja zakonskih plaća ili mehanizme prilagodbe ili se s njima ne provodi savjetovanje. EGSO pozdravlja priznanje Komisije da ima prostora za djelovanje EU-a u promicanju uloge kolektivnog pregovaranja u zalaganju za veću pokrivenost minimalnom plaćom i njezinu primjerenost. Mjere za potporu kolektivnom pregovaranju mogle bi se uključiti u djelovanje EU-a u području minimalnih plaća uz poštovanje različitih nacionalnih sustava odnosa između poslodavca i radnika. To je u skladu s prethodnim preporukama kojima je EGSO pozivao na jačanje kolektivnog pregovaranja i socijalnog dijaloga te potporu jačanju kapaciteta socijalnih partnera. Ugovori o javnoj nabavi također bi se mogli upotrebljavati kao dopunski način pružanja potpore kolektivnom pregovaranju diljem EU-a. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Osnovne informacije i kontekst

| 2.1. | Europski parlament zatražio je ovo razmatračko mišljenje u svjetlu predstojeće Komisijine zakonodavne inicijative o pravednim minimalnim plaćama. Njemačko predsjedništvo, koje započinje s radom u srpnju 2020., također je navelo da će minimalne plaće biti među njegovim prioritetima. EGSO pozdravlja mogućnost daljnjeg doprinosa raspravi o tome koje bi mjere trebalo poduzeti na europskoj razini, uzimajući u obzir različite situacije u državama članicama i podjelu nadležnosti između razine EU-a i nacionalne razine. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Pandemija COVID-a 19 najveća je zdravstvena, socijalna i gospodarska kriza ove generacije. Osim poduzetih hitnih mjera potrebno je kratkoročno i srednjoročno uvesti opsežne, koordinirane i odlučne mjere politike kako bi se izbjegle dugoročne negativne posljedice na društvo, gospodarstvo i svijet rada. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EU i njegove države članice suočavaju se s gospodarskom recesijom povijesnih razmjera. Prema proljetnoj gospodarskoj prognozi Europske komisije ukupni BDP EU-a mogao bi pasti za 7,5 % u 2020. i porasti za približno 6 % u 2021., ali uz velike razlike među državama članicama (4). Poduzeća, pogotovo MSP-ovi i mikropoduzeća, suočavaju se s dosad nezabilježenim gospodarskim posljedicama i teškim odlukama koje se odnose na njihovo preživljavanje, među ostalim onima koje se odnose na zadržavanje ili otpuštanje zaposlenika. Mnogi su gospodarski sektori teško pogođeni mjerama karantene i mnogim poduzećima prijeti stečaj, na primjer u uslužnom, hotelskom, ugostiteljskom i kulturnom sektoru. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Snažno su pogođene javne službe, posebno sustavi zdravstvene skrbi i socijalne zaštite koji su pod pritiskom jer se moraju brinuti o osobama kojima je potrebna pomoć. Ako izostanu snažno javno djelovanje i potpora, COVID-19 mogao bi dovesti i do veće nezaposlenosti, podzaposlenosti i siromaštva. Više od četvrtine ispitanika ankete Eurofounda o COVID-u 19 izjavilo je da je privremeno (23 %) ili trajno (5 %) izgubilo posao (5). Prema Komisijinim prognozama (6) stopa nezaposlenosti u EU-u mogla bi se u 2020. povećati sa 6,7 % na 9 % te u 2021. pasti na približno 8 %, opet uz razlike među državama članicama. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Kriza uzrokovana COVID-om 19 također je izrazito naglasila posebnu ranjivost samozaposlenih i nestandardnih radnika te radnika na nesigurnim radnim mjestima koji su prečesto isključeni iz sigurnosnih mreža socijalne zaštite koje bi mogle ublažiti njihov gubitak dohotka ili radnog mjesta. Radnici koji pružaju osnovne usluge hvaljeni su u javnosti zbog svojeg doprinosa društvu, često uz velik osobni rizik. Njihova radna mjesta, na primjer u području zdravstvene skrbi i socijalnih usluga, maloprodaje i dostave te usluga čišćenja, važna su za cijelo društvo, ali se često podcjenjuju, što bi trebalo promijeniti. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Potrebno je posvetiti veću pozornost ženama, radnicima migrantima i pripadnicima etničkih manjina, koji su nerazmjerno zastupljeni u nekima od tih ključnih sektora, kako bi im se zajamčila puna radnička prava, a moguće je i da im je potrebna bolja zaštita socijalnih sigurnosnih mreža. Gubitak radnih mjesta (uključujući programe naukovanja), kao i prekid obrazovanja i osposobljavanja, posebno je pogodio osobe mlađe od 25 godina. One se sada suočavaju s još većim preprekama ulasku na tržište rada, baš kao i druge ranjive skupine, kao što su osobe s invaliditetom i druge osobe koje trpe diskriminaciju, koje su već bile u nepovoljnom položaju u pogledu pristupa tržištu rada. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Europa si ne može priuštiti gubitak još jednog desetljeća. Kratkoročno pozornost treba usmjeriti na očuvanje poduzeća i zaštitu radnih mjesta. Potrebno je izvući pouku iz odgovora na gospodarsku i financijsku krizu iz 2008., koja je imala znatne i dugoročne posljedice na EU i njegove građane. Potrebno je poduzeti mjere za očuvanje radnih mjesta i dohotka te omogućiti sigurno i brzo ponovno pokretanje gospodarskih aktivnosti u cilju postizanja održivog rasta, stabilnijeg oporavka, konkurentnosti i pravednijeg, produktivnog i funkcionalnog socijalnog i gospodarskog modela. Civilni dijalog i djelotvorno uključivanje svih dionika presudni su da bi se djelotvorno odgovorilo na bolest COVID-19 i zadržalo povjerenje građana. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Dio rješenja mora biti otvaranje kvalitetnih radnih mjesta i osiguravanje pravednih plaća, uključujući i minimalne plaće, koje bi svakom radniku omogućile pristojan životni standard i kojima se uzimaju u obzir gospodarski čimbenici, uključujući produktivnost. Kolektivno pregovaranje i socijalni dijalog imaju vrlo važnu ulogu u tim nastojanjima te ih je potrebno ojačati i pružiti im potporu na svim razinama u skladu s nacionalnim sustavima odnosa između poslodavca i radnika. |
| --- | --- |

2.8.

Europski stup socijalnih prava i obnovljena obveza uspostavljanja pravedne plaće i kolektivnog pregovaranja u EU-u

| 2.9. | Proglasom o europskom stupu socijalnih prava na samitu u Göteborgu u studenome 2017. Europski parlament, Vijeće i Komisija potvrdili su svoju predanost stvaranju pravednije i ravnopravnije Europe. Europski stup socijalnih prava trebao bi poslužiti kao putokaz za ponovno promicanje uzlazne konvergencije prema boljim uvjetima života i rada i za usmjeravanje reformi tržišta rada i socijalnih politika. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | EGSO stalno naglašava potrebu za konkretnim djelovanjem kako bi ta načela postala stvarnost. Uz povećanje konkurentnosti i produktivnosti i u skladu sa šestim načelom europskog stupa socijalnih prava, glavni cilj konvergencije trebalo bi biti promicanje odgovarajućih minimalnih plaća koje bi radnicima i njihovim obiteljima omogućile pristojan životni standard s obzirom na nacionalne gospodarske i socijalne uvjete te koje bi bile utvrđene na transparentan i predvidljiv način u skladu s nacionalnim praksama i uz poštovanje autonomije socijalnih partnera (7). |
| --- | --- |

2.10.

3.   Opće napomene

3.1.   Opća razmatranja

| 3.1.1. | U svojim političkim smjernicama za Europsku komisiju 2019. – 2024. (8) predsjednica Ursula von der Leyen iznijela je svoju namjeru da „predloži pravni instrument kojim će se osigurati da svaki radnik u našoj Uniji dobije pravednu minimalnu plaću.” Europska komisija pokrenula je 14. siječnja 2020. prvu fazu savjetovanja sa socijalnim partnerima u skladu s člankom 154. UFEU-a o mogućim mjerama za suočavanje s izazovima povezanima s pravednim minimalnim plaćama. U dokumentu o drugoj fazi savjetovanja, objavljenom 3. lipnja, Europska komisija iznijela je potrebu za djelovanjem EU-a i pojasnila svoj cilj daljnjeg rada na mogućem pravnom instrumentu, tj. direktivi ili preporuci. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Europski gospodarski i socijalni odbor već je izrazio svoje uvjerenje da su potrebni dodatni napori u pogledu konvergencije plaća i utvrđivanja minimalnih plaća u državama članicama, naglašavajući pritom i da se nadležnost i autonomija nacionalnih socijalnih partnera u procesima određivanja plaća u potpunosti mora poštovati u skladu s nacionalnim praksama (9). Cilj bi trebao biti zajamčiti da minimalne plaće u svim državama članicama EU-a svim radnicima omoguće pristojan životni standard uzimajući u obzir gospodarske čimbenike. Time bi se doprinijelo cilju EU-a za poboljšanjem životnih i radnih uvjeta njegovih građana i ambiciji Komisije za „Ambicioznijom Unijom”. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | EGSO je izrazio zabrinutost i u pogledu nedostatka stvarne zastupljenosti socijalnog dijaloga u nekim državama članicama te je stoga naveo da je potrebno promicati socijalni dijalog i kolektivno pregovaranje na svim odgovarajućim razinama, u skladu s nacionalnim sustavima odnosa između poslodavca i radnika. |
| --- | --- |

3.1.3.

3.2.   Širi kontekst

| 3.2.1. | Na uzlaznu gospodarsku i socijalnu konvergenciju i borbu protiv siromaštva utječu šira važna pitanja, kao što su funkcioniranje tržišta rada, javnih službi za zapošljavanje i aktivnih politika tržišta rada, kao i funkcioniranje oporezivanja, sustava socijalne sigurnosti (uključujući naknade za nezaposlenost), socijalne pomoći, obrazovanja i osposobljavanja te jedinstvenog tržišta. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Plaće su povezane s gospodarskom situacijom u zemlji, regiji ili sektoru. Promjene plaća mogu utjecati na zapošljavanje, konkurentnost i makroekonomsku potražnju. Produktivnost je važan parametar za funkcioniranje tržišta rada i za izglede za pronalazak zaposlenja, posebno kada je riječ o niskokvalificiranim radnicima i osobama koje tek ulaze na tržište rada, kao i mogućnostima za napredak u karijeri osoba koje primaju minimalnu plaću. Svi bi radnici trebali imati koristi od promjena u produktivnosti i rasta, uključujući i one s najmanjom plaćom. Istovremeno je, u slučajevima porasta troškova poslodavca za radnika, povećana produktivnost veoma važna za osiguravanje konkurentnosti gospodarstva EU-a. Porezi i troškovi rada koji se obračunavaju na plaću, uključujući doprinose za socijalno osiguranje koje plaćaju poslodavci i radnici, ponekad mogu dovesti do većih razlika između bruto i neto plaće te utjecati na neto plaću kao i troškove poslodavca. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Minimalne plaće imaju i učinak prelijevanja na čitavu strukturu plaća. Postotak radnika koji primaju minimalnu plaću, trend kretanja plaća, razine cijena i kupovna moć te razina minimalnih plaća u odnosu na ukupnu raspodjelu plaća u zemlji dodatni su važni čimbenici koje treba uzeti u obzir. Minimalne plaće trebale bi biti pravedne u odnosu na raspodjelu plaća u raznim zemljama, a njihova bi razina trebala biti primjerena i u stvarnoj vrijednosti tako da omogućuju pristojan životni standard i istovremeno jamče održivost poduzeća koja pružaju kvalitetna radna mjesta. Od 2010. nacionalne bruto minimalne plaće mjerene po standardu kupovne moći u EU-u pokazuju uzlaznu konvergenciju jer se naročito zemlje središnje i istočne Europe kreću uzlaznom putanjom prema prosjeku EU-a (10). Međutim, i dalje postoje znatne razlike i konvergencija se posljednjih godina usporila (11). |
| --- | --- |

3.2.3.

3.3.   Potreba za pristojnim minimalnim plaćama u Europi

| 3.3.1. | Pravo na pravedne i poštene radne uvjete i naknadu temeljno je pravo utvrđeno u međunarodnim i europskim instrumentima za ljudska prava. Plaće, uključujući minimalne plaće, važan su aspekt modela socijalnog tržišnog gospodarstva Europske unije. One su naknada za obavljen posao i jedan od čimbenika koji poduzećima i radnicima pružaju uzajamnu korist u okviru tržištâ rada koja dobro funkcioniraju i često su ključan element kolektivnog pregovaranja. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Minimalne plaće imaju i drugu ulogu, npr. zaštitu radnika od nerazmjerno niske plaće i siromaštva unatoč zaposlenju (12). Iako je zaposlenje i dalje najbolji put za izlazak iz siromaštva, biti zaposlen danas ne znači automatsku zaštitu od siromaštva, posebno kada je riječ o osobama koje ne rade u punom radnom vremenu. Svaki deseti radnik u EU-u zarađuje „približno” ili manje od nacionalne zakonske minimalne plaće (13). U 2018. jedan od deset zaposlenih u EU-u u dobi od 18 godina ili više bio je izložen riziku od siromaštva, a radnici u osam država članica zarađivali su manje u realnim vrijednostima nego na početku krize 2008. Štoviše, tijekom posljednjih deset godina udio zaposlenih koji su izloženi riziku od siromaštva porastao je u većini država članica, iako je u nekima ostao na istoj razini ili je smanjen. U nekim državama članicama postojeće donje granice plaća trenutačno nisu dostatne kako bi radnici isključivo zahvaljujući zaposlenju izašli iz siromaštva (14). |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Postoji konsenzus da Europska unija i države članice moraju poduzeti više kako bi riješile problem siromaštva, uključujući siromaštvo radnika. U dokumentima o savjetovanju o pravednim minimalnim plaćama Komisija uviđa da pristojne minimalne plaće mogu igrati važnu ulogu u smanjenju siromaštva među siromašnim radnicima. EGSO smatra da je najdjelotvorniji način smanjenja siromaštva zaposlenih osoba uvođenje pristojnih minimalnih plaća i cjelovitih politika aktivnog uključivanja koje su usmjerene na ljude i kojima se promiče pristup primjerenom minimalnom dohotku, službama za zapošljavanje i kvalitetnim radnim mjestima, kao i osnovnim i pomoćnim socijalnim uslugama, u skladu s Komisijinom preporukom iz 2008. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Postoje brojni razlozi za siromaštvo zaposlenih osoba te je Eurofound (15) zaključio da je povezanost minimalnih plaća i siromaštva radnika složena, iako je primjerena minimalna plaća temeljni stup svakog modela socijalne zaštite siromašnih radnika. Važan čimbenik koji treba uzeti u obzir jest sastav kućanstva: iako u nekim zemljama primitak minimalne plaće može biti dovoljan da bi se odrasli samac zaštitio od siromaštva, često to nije dovoljno za uzdržavanje više od jedne osobe ako u kućanstvu nema druge osobe koja zarađuje. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Razina životnih troškova isto tako može biti ključan element zbog kojeg kućanstva tonu u siromaštvo i trebalo bi ga uzimati u obzir – prema potrebi na nacionalnoj razini – pri utvrđivanju primjerenosti minimalnih plaća. Povlastice uz zaposlenje, socijalne naknade, socijalni transferi i obiteljske naknade također mogu igrati važnu ulogu u ublažavanju ili sprečavanju siromaštva zaposlenih osoba, ovisno o sastavu kućanstva. |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.6. | Brojne su vlade odlučile smanjiti porez na dohodak i doprinose za socijalno osiguranje kako bi povećale neto dohodak radnicima sa zakonskim minimalnim plaćama i drugim radnicima s niskim plaćama. Međutim, to može imati šire političke posljedice koje uključuju slabljenje sustava javnog zdravstva i sustava socijalne pomoći te javnih usluga općenito. Osim tim izravnim mjerama, izvješće Eurofounda bavi se i primjenom neizravnih mjera za borbu protiv siromaštva zaposlenih osoba (16); međutim, njihov učinak nije lako procijeniti te je potrebno provesti dodatnu evaluaciju. |
| --- | --- |

3.3.6.

| 3.3.7. | Općenito gledano, EGSO je u pogledu rješavanja problema siromaštva već pozvao na uvođenje obvezujućeg europskog okvira za pristojan minimalni dohodak koji bi omogućio širenje, podupiranje i osiguravanje sustava pristojnog (primjerenog) minimalnog dohotka u državama članicama, što bi bio prvi europski važan odgovor na ozbiljan i trajan problem siromaštva u Europi (17). Dok su Skupina radnika i Skupina „Raznolikost Europe” podržale mišljenje, Skupina poslodavaca nije se složila s idejom iznesenom u tom mišljenju o obvezujućem instrumentu za minimalni dohodak na europskoj razini, nego se umjesto toga izjasnila u korist otvorene metode koordinacije (18). Odbor je predložio i postupan pristup uspostavi zajedničkih minimalnih standarda u području osiguranja za slučaj nezaposlenosti u državama članicama kako bi se radnicima koji izgube posao pružila odgovarajuća sigurnosna mreža i zaštita protiv siromaštva (19). To bi funkcioniralo i kao automatski stabilizator te poticaj uzlaznoj konvergenciji u EU-u. |
| --- | --- |

3.3.7.

| 3.3.8. | Potreban je i sveobuhvatan pristup koji uključuje, među ostalim, i djelotvorne sustave minimalnog dohotka, primjerene reforme u području socijalne sigurnosti i veća ulaganja u javne usluge. Kako bi se ljude izvuklo iz siromaštva, izuzetno je važno i korisno nastaviti raspravu o tome kako postići cilj EU-a u pogledu stope rizika od siromaštva (AROP (20)), zajedno s nacionalnim referentnim proračunima za izračun troškova potrebne robe i usluga (uključujući različite primijenjene metode). Pritom bi trebalo uzeti u obzir elemente društvene preraspodjele, oporezivanja i životnog standarda u svakoj državi članici EU-a (21) i razmotriti prag rizika od siromaštva u kontekstu višedimenzionalnog problema siromaštva. |
| --- | --- |

3.3.8.

| 3.3.9. | U gotovo svim državama članicama žene čine većinu zaposlenika s minimalnom plaćom (22). Postoje dokazi da pristojne minimalne plaće mogu imati i pozitivan učinak na razlike u plaćama između spolova kod najniže plaćenih zaposlenika ako se primjenjuju zajedno s mjerama politike kojima se uklanjaju strukturne spolne nejednakosti na tržištima rada i u društvu. Slično tome, pristojne minimalne plaće donijele bi znatne koristi i osobama u nepovoljnom položaju, kao što su radnici migranti, osobe s invaliditetom i pripadnici etničkih manjina. Osim toga, kako bi se povećala razina zaposlenosti radnika s invaliditetom, nadležna javna tijela trebala bi poslodavcima pružiti subvencije za plaće ili porezne olakšice za pokrivanje dodatnih troškova povezanih sa zapošljavanjem tih osoba. |
| --- | --- |

3.3.9.

| 3.3.10. | U vezi s pristojnim plaćama u Europi, EGSO naposljetku naglašava i da su za postizanje pravednih i primjerenih plaća u čitavoj strukturi plaća, uključujući zakonske minimalne plaće, ako postoje. ključni sustavi kolektivnog pregovaranja, posebno na sektorskoj razini, koji dobro funkcioniraju. Potrebni su i za promicanje uzlazne konvergencije plaća između i unutar zemalja te osiguravanje uravnoteženog pristupa između socijalnih i gospodarskih pitanja. |
| --- | --- |

3.3.10.

3.4.   Potreba za djelovanjem na razini EU-a i njegova izvedivost

| 3.4.1. | Komisija je u prvoj fazi savjetovanja sa socijalnim partnerima utvrdila brojne načine na koje se djelovanjem EU-a može ostvariti dodana vrijednost: osiguravanjem pravednih minimalnih plaća, pružanjem pomoći državama članicama u postizanju uzlazne konvergencije u pogledu uvjeta rada, osiguravanjem jednakih uvjeta na jedinstvenom tržištu te povećanjem kupovne moći radnika s niskim plaćama. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | U drugoj fazi savjetovanja sa socijalnim partnerima Europska komisija pojasnila je ciljeve djelovanja EU-a i ciljeve moguće inicijative (23). Prema Komisiji opći bi ciljevi takve inicijative bili osiguravanje zaštite svih radnika u EU-u uvođenjem pravedne minimalne plaće, čime bi im se omogućio pristojan životni standard bez obzira na mjesto rada, osiguravanje primjerene razine minimalnih plaća i istovremeno očuvanje pristupa zapošljavanju i uzimanje u obzir učinaka na otvaranje radnih mjesta i konkurentnost. Većina članova EGSO-a pozdravlja ciljeve koje je utvrdila Komisija i smatra da bi ih trebalo ostvariti djelovanjem EU-a u području pravednih minimalnih plaća. Međutim, manjina smatra da djelovanje EU-a u vezi s nekima od tih ciljeva ne bi bilo primjereno. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Komisija je naglasila da nema namjeru uspostaviti jedinstvenu „europsku minimalnu plaću” niti izravno uskladiti razine minimalnih plaća u cijelom EU-u i istaknula je da će u potpunosti poštovati nacionalne nadležnosti, tradicije i specifičnosti svake zemlje te ugovornu slobodu socijalnih partnera. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Iako većina država članica ima zakonsku ili nacionalnu minimalnu plaću, razine tih plaća uvelike se razlikuju među pojedinim državama, što je odraz razlika u gospodarskom i socijalnom razvoju. U siječnju 2020. mjesečne zakonske minimalne plaće u državama članicama iznosile su između 312 EUR i 2 142 EUR. Mjesečne minimalne plaće uglavnom iznose manje od 600 EUR na istoku i više od 1 500 EUR na sjeverozapadu EU-a (24). U dokumentu o drugoj fazi savjetovanja Komisija napominje da se u većini država članica povećala primjerenost minimalnih plaća (25). Međutim, i dalje postoje razlike i u velikom broju država članica zakonska minimalna plaća iznosi najviše 50 % bruto srednje plaće za puno radno vrijeme (26) i znatno je niža od praga rizika od siromaštva, koji iznosi 60 % srednje plaće, zbog čega minimalne plaće nisu dovoljne za izvlačenje radnika iz siromaštva. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | Minimalnim plaćama trebao bi se zajamčiti pristojan životni standard. Skupina radnika i Skupina „Raznolikost Europe” smatraju da u više država članica razina minimalne plaće još uvijek nije primjerena te da bi „referentna” neto zakonska minimalna plaća trebala biti na razini znatno višoj od praga siromaštva (koji se u EU-u određuje na temelju pokazatelja stope rizika od siromaštva koja iznosi 60 % nacionalnog medijana ekvivalentnog raspoloživog dohotka kućanstava nakon socijalnih transfera) i biti pravedna u odnosu na ukupne plaće na tržištu rada. Takva referentna vrijednost dovela bi do odgovarajućih razina socijalnih naknada i do toga da radnici više ne bi morali prihvaćati nesigurna radna mjesta s lošim uvjetima povezanima sa sustavima minimalnog dohotka. Povećanjem segmenta nižih plaća prelaskom na minimalne plaće koje ne dovode do rizika od siromaštva također bi se proširila porezna osnovica za vlade, čime bi se doprinijelo financiranju odgovarajućih sustava socijalne zaštite. Međutim, Skupina poslodavaca smatra da se to pitanje ne smije rješavati djelovanjem EU-a jer EU u skladu s presudama Suda Europske unije nema nadležnost u području plaća, a posebno ne u pogledu razina plaća. Zagovornici potonjeg stajališta smatraju da bi se u najboljem slučaju moglo raspravljati i razmjenjivati mišljenja putem otvorene metode koordinacije ili postupka europskog semestra o tome kako osigurati odgovarajuće razine socijalnih naknada i odgovarajuće sustave minimalnog dohotka te kako se time, zajedno sa zapošljavanjem, može poduprijeti financiranje odgovarajućih sustava socijalne zaštite. |
| --- | --- |

3.4.5.

| 3.4.6. | EGSO uzima u obzir zabrinutosti u pogledu mogućeg djelovanja EU-a u tom području. Naime, postoje vrlo različita stajališta u vezi nadležnosti EU-a. Neki smatraju da nema potrebe za djelovanjem na razini EU-a jer su člankom 153. stavkom 5. Ugovora o funkcioniranju Europske unije plaće izuzete iz zakonodavne nadležnosti EU-a. Drugi pak, uključujući Komisiju, smatraju da postoje mogućnosti za djelovanje na razini EU-a te da se to člankom 153. stavkom 5. ne sprečava. |
| --- | --- |

3.4.6.

| 3.4.7. | Isto tako, postoji bojazan da bi takva djelovanja mogla ugroziti autonomiju socijalnih partnera, posebno u državama članicama u kojima se donje granice plaće isključivo ili većinom utvrđuju kolektivnim pregovaranjem. Stoga je ključno da svaka inicijativa EU-a zaštiti modele u onim državama članicama u kojima socijalni partneri smatraju da zakonske minimalne plaće nisu potrebne. Jednako tako, u okviru mjera kojima se promiče kolektivno pregovaranje, a posebno sektorsko pregovaranje, trebalo bi u potpunosti poštovati različite nacionalne sustave odnosa između poslodavca i radnika, a ne ustrajati na univerzalnom pristupu. |
| --- | --- |

3.4.7.

| 3.4.8. | Druga činjenica koja zabrinjava jest ta da bi europska politika za zakonske minimalne plaće mogla imati negativne učinke na zapošljavanje, posebno u slučaju mladih i niskokvalificiranih radnika te bi mogla pogoršati nepoštovanje pravila, zbog čega bi se velik broj radnika s niskim plaćama mogao odlučiti za neprijavljen rad (27). To bi se moglo spriječiti tako da se razina minimalne plaće utvrdi na odgovarajući način, tj. tako da se njome podupiru primanja radnika a da se pritom ne ugrožava zapošljavanje i tako da ona ovisi o čimbenicima svojstvenima za svaku zemlju, koji uključuju postupanje poslodavaca, razinu konkurencije na tržištima proizvoda i rada te njihovo međudjelovanje s drugim politikama, posebno onima koje se odnose na poreze i naknade (28). Doista postoje konkretni primjeri država članica u kojima uvođenje minimalnih plaća nije negativno utjecalo na otvaranje radnih mjesta i u kojima su čak znatna povećanja minimalne plaće imala pozitivne makroekonomske učinke, uključujući povećani rast broja radnih mjesta (29). |
| --- | --- |

3.4.8.

| 3.4.9. | ESGO u potpunosti razumije složenost pitanja ove rasprave i priznaje da se samo minimalnim plaćama neće riješiti svi problemi. No, zajedničkim pristupom EU-a s jasnim ciljevima politike koje bi države članice trebale ostvariti na različite načine, uz osiguravanje uključenosti socijalnih partnera u okviru sustava kolektivnog pregovaranja koji dobro funkcioniraju, mogla bi se zajamčiti zaštita prava radnika na pravednu naknadu i slobodu udruživanja te potrebe poslodavaca u pogledu produktivnosti i konkurentnosti. U kombinaciji s opsežnijim mjerama taj bi pristup mogao doprinijeti i uzlaznoj konvergenciji i društvenom napretku u cijelom EU-u smanjenjem razlika u dohotku i plaćama među državama članicama, smanjenjem siromaštva zaposlenih i postizanjem jednakih uvjeta na jedinstvenom tržištu. |
| --- | --- |

3.4.9.

| 3.4.10. | Svaka europska inicijativa u području pravednih minimalnih plaća, uključujući aspekte promicanja i podupiranja funkcionalnog kolektivnog pregovaranja o određivanju plaća, mora biti izrađena na temelju točne analize i razumijevanja situacije u državama članicama i uz puno poštovanje uloge i autonomije socijalnih partnera, kao i različitih modela odnosa između poslodavca i radnika. |
| --- | --- |

3.4.10.

4.   Ususret europskoj zakonodavnoj inicijativi o uvođenju zakonskih minimalnih plaća, uključujući potporu i promicanje uključenosti socijalnih partnera

4.1.   Koncept minimalnih plaća

| 4.1.1. | Na plaće utječe velik broj čimbenika, kao što su određeni sektor i industrija i njihova izloženost globalnom tržišnom natjecanju, životni troškovi, ponuda i potražnja na tržištu, produktivnost, raspodjela plaća, razine plaća dogovorenih kolektivnim ugovorom, individualna sposobnost i uspješnost te uzimanje u obzir načina na koji se posao obavlja i cijeni. Njima se nadoknađuje rad obavljen u skladu s primjenjivim zakonima, kolektivnim ugovorima i praksom. Za cjelokupnu se plaću može smatrati da obuhvaća različite sastavnice, ovisno o tome na koji je način utvrđena u državama članicama, regijama ili prema različitim kolektivnim ugovorima. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Međunarodna organizacija rada (MOR) definira minimalne plaće kao „minimalni iznos naknade koju je poslodavac dužan isplatiti kao plaću zaposlenima za posao obavljen u određenom razdoblju i koji ne može biti smanjen kolektivnim ugovorom ili pojedinačnim ugovorom” (30). U skladu s Konvencijom br. 131 Međunarodne organizacije rada o određivanju minimalne plaće (31), utvrđivanje pravedne minimalne plaće znači uzimanje u obzir potreba radnika i njihovih obitelji, uključujući opću razinu plaća u zemlji i životne troškove, te gospodarskih čimbenika, kao što su produktivnost i zapošljavanje. Utvrđeno je i da bi trebalo osigurati potpuno savjetovanje sa socijalnim partnerima. U svih deset država članica EU-a (32) koje su ratificirale Konvenciju postoji sustav zakonske minimalne plaće. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Učinkovitost zakonskih minimalnih plaća ovisi o mnogo čimbenika čiji se značaj razlikuje ovisno o nacionalnom kontekstu, a neki su od njih: stupanj pokrivenosti radnika, pitanje jesu li plaće određene i prilagođene na primjerenoj razini koja zadovoljava potrebe radnika i njihovih obitelji, pritom uzimajući u obzir gospodarske čimbenike kao što je produktivnost, te pitanje poštuju li poslodavci odredbe o minimalnoj plaći (33). Ovisi i o tome podupire li se uključenost socijalnih partnera i postoji li djelotvoran sustav kolektivnog pregovaranja kojim se dopunjuje određivanje zakonske minimalne plaće. Djelovanjem EU-a trebala bi se, među ostalim, pružiti potpora nužnim poboljšanjima u tim područjima. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | U državama članicama u kojima su socijalni partneri odgovorni za određivanje donjih granica plaća udio radnika koji nisu formalno obuhvaćeni takvim sporazumima varira od 2 % u Austriji, otprilike 10 % u Švedskoj, Finskoj i Italiji do otprilike 20 % u Danskoj. U Švedskoj i Danskoj treba imati na umu da većinu radnika koji nisu formalno obuhvaćeni minimalnim plaćama čine visoko plaćeni službenici koji zarađuju znatno iznad kolektivno dogovorenih donjih granica plaća ili zaposleni studenti i drugi mladi radnici koji ulaze na tržište rada. Poslodavci osim toga u praksi često primjenjuju sektorske minimalne plaće i na radnike koji formalno nisu obuhvaćeni minimalnom plaćom, čak i ako nemaju tu obvezu. U Italiji, međutim, nisu obuhvaćeni neprijavljeni radnici ili samostalni radnici koji rade pod pojedinačno utvrđenim uvjetima za povremeni rad, posebno mladi radnici. |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | Europska komisija, Vijeće i europski socijalni partneri naglasili su važnost promicanja socijalnog dijaloga i poštovanja autonomije socijalnih partnera te su pozvali i države članice da podrže poboljšanje i funkcioniranje nacionalnog socijalnog dijaloga (34). Važno je da moguća inicijativa za minimalnu plaću ne oslabi sustave kolektivnog pregovaranja u bilo kojoj državi članici, primjerice smanjenjem kontrole socijalnih partnera nad plaćama. |
| --- | --- |

4.1.5.

4.2.   Nacionalni sustavi/institucije za određivanje plaća u Europskoj uniji

| 4.2.1. | Sustavi za određivanje minimalne plaće te uloga i sposobnost socijalnih partnera znatno se razlikuju među državama članicama zbog razlika u njihovim nacionalnim tradicijama, kao i različitih gospodarskih i socijalnih faktora te političkog i ustavnog okvira zemlje. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Neke države članice EU-a odlučile su se za zakonske minimalne plaće tako da plaće moraju odgovarati barem minimalnoj razini utvrđenoj zakonom. U tim državama mogu postojati i (više) sektorske i međusektorske minimalne plaće koje određuju socijalni partneri. U zemljama bez zakonske minimalne plaće te plaće isključivo ili većinom određuju socijalni partneri u okviru kolektivnih ugovora na nacionalnoj i sektorskoj razini i/ili razini poduzeća. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | U državama članicama u kojima postoje minimalne plaće većina je radnika pokrivena tim pravom; međutim, mogu biti dopušteni izuzeci za posebne kategorije, što znači da ti radnici zarađuju manje od zakonskog minimalnog iznosa. Nadalje, u 11 država članica primjenjuju se posebne stope za određene skupine radnika (35). Te se stope uglavnom primjenjuju na mlađe i manje iskusne osobe i/ili naučnike, ali se mogu primjenjivati, među ostalim, i na nekvalificirane radnike i radnike s invaliditetom. Neke zemlje utvrđuju više stope i na temelju vještina zaposlenika (36). Kako je navela Komisija, nedovoljna pokrivenost mogla bi imati negativne posljedice na te radnike i na gospodarstvo u cjelini. Potrebno je procijeniti posljedice tih iznimaka i šire pokrivenosti radnika kako bi se shvatili različiti nacionalni pristupi i mogući razlozi za odstupanja, kao i njihove posljedice. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | U zemljama u kojima ne postoje zakonske minimalne plaće, minimalne plaće primjenjuju se samo sa radnike koji su obuhvaćeni kolektivnim ugovorima. Iako većina tih zemalja ima vrlo visoke razine pokrivenosti kolektivnim pregovaranjem (iznad 80 %), postoje slučajevi u kojima neki radnici nisu obuhvaćeni (37). |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Pri razmatranju toga jesu li zakonske minimalne plaće „pravedne” i mogu li omogućiti pristojan životni standard radnicima i njihovim obiteljima glavni element o kojem treba voditi računa njihova je primjerenost. Trebalo bi razmotriti i njihovu razinu u odnosu na ukupnu raspodjelu plaća u zemlji. Skupina radnika i Skupina „Raznolikost Europe” smatraju da bi bilo korisno definirati zajedničke kriterije EU-a u pogledu minimalnih pragova potrebnih za „pristojan životni standard”. Te je pragove moguće utvrditi na više načina, na primjer referentnom košaricom robe koja pruža više od onog što je nužno za puko preživljavanje i/ili utvrđivanjem tih pragova u odnosu na postotak srednje plaće u punom radnom vremenu ili bruto prosječne plaće u punom radnom vremenu. Potrebna je daljnja rasprava o visini tih pragova i načinu njihova postupnog ostvarivanja. Skupina poslodavaca smatra da se pitanje pragova ne smije rješavati djelovanjem EU-a jer EU u skladu s presudama Suda Europske unije nema nadležnost u području razina plaća (38). Važno je osigurati da se kod razmatranja zakonskih minimalnih plaća uzmu u obzir njihova primjerenost i redovito preispitivanje te da postoji jasna procedura u koju su potpuno uključeni socijalni partneri. |
| --- | --- |

4.2.5.

| 4.2.6. | Prema Europskom odboru za socijalna prava u okviru Vijeća Europe „koncept „pristojnog životnog standarda” više je od samih materijalnih osnovnih potreba kao što su hrana, odjeća i stanovanje te uključuje resurse potrebne za sudjelovanje u kulturnim, obrazovnim i društvenim aktivnostima”. U svojim nedavnim Zaključcima (39), Odbor je naveo da razine minimalnih plaća u različitim državama članicama nisu osigurale pristojan životni standard radnicima i njihovim obiteljima. |
| --- | --- |

4.2.6.

| 4.2.7. | Trenutačno nekoliko država članica poslodavcima omogućuje da na zakonske minimalne plaće obračunavaju odbitke (npr. za lom ili kupnju opreme) ili da u izračun plaće uključuju dodatne naknade (npr. prekovremeni rad, bonusi). Europski odbor za socijalna prava kao i nadzorna tijela na razini UN-a i MOR-a zaključili su da je u nekim državama članicama to dovelo do kršenja prava radnika na pravednu naknadu. |
| --- | --- |

4.2.7.

4.3.   Uloga socijalnih partnera u sustavima za određivanje zakonskih minimalnih plaća

| 4.3.1. | Postoje velike razlike u uključivanju socijalnih partnera u sustave za određivanje zakonske minimalne plaće. Nažalost, u nekim zemljama vlade donose jednostrane odluke o minimalnim plaćama bez odgovarajućeg uključivanja socijalnih partnera ili savjetovanja s njima. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Mehanizmi kojima se omogućuje pravovremeno i odgovarajuće savjetovanje sa socijalnim partnerima pomažu u tome da se u obzir uzmu različite gospodarske situacije i situacije na tržištu rada. Oni mogu pomoći u postizanju sporazuma između dotičnih nacionalnih tijela i socijalnih partnera te uravnoteženih rezultata uzimajući u obzir potrebe poslodavaca i zaposlenika. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Zahvaljujući transparentnim, jasnim i stabilnim kriterijima za prilagođavanje zakonskih minimalnih plaća u cilju osiguravanja njihove primjerenosti, uzimajući pritom u obzir gospodarske čimbenike, poslodavci, radnici i njihovi predstavnici mogu bolje razumjeti i predvidjeti situaciju. Nažalost, njih u nekim državama članica nedostaje. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Socijalni partneri trebali bi, u skladu sa svojim potrebama, na odgovarajući način biti uključeni u savjetovanja o zakonskim minimalnim plaćama, uključujući definiranje odgovarajućih kriterija za utvrđivanje primjerene razine, te u procjenu mogućih prilagodbi. K tome, potpora EU-a i država članica za povećanje sposobnosti nacionalnih socijalnih partnera može im pomoći u sudjelovanju u kolektivnom pregovaranju, među ostalim kada je to potrebno za određivanje plaća, kao i u raspravama o zakonskim minimalnim plaćama. |
| --- | --- |

4.3.4.

4.4.   Uloga kolektivnog pregovaranja u određivanju minimalnih plaća

| 4.4.1. | Plaće o kojima pregovaraju socijalni partneri temelje se na njihovom uravnoteženom ugovoru koji je važan da bi se osigurale plaće pravedne za obje pregovaračke strane. Pet od šest zemalja u kojima je donja granica plaća utvrđena sektorskim kolektivnim pregovaranjem među onima su sa najvišim stopama pokrivenosti kolektivnim pregovaranjem. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | EGSO pozdravlja napomenu da nijedna inicijativa Komisije „ne nastoji uvesti zakonske minimalne plaće u zemljama s visokom pokrivenošću kolektivnim pregovaranjem i u kojima se određivanje plaće provodi isključivo na taj način” (40). To odražava činjenicu da su, ovisno o odluci donesenoj na nacionalnoj razini, uz potpuno poštovanje njihove autonomije i na razini na kojoj to žele, socijalni partneri u najboljem položaju za oblikovanje i provedbu politika i mehanizama za određivanje plaća. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Kolektivno pregovaranje od presudne je važnosti za određivanje razina plaća u mnogim zemljama u kojima postoje zakonske minimalne plaće, a sporazumima o kojima se tamo pregovara često se poboljšavaju stope koje je utvrdila vlada. |
| --- | --- |

4.4.3.

4.5.   Potreba za podupiranjem i promicanjem kolektivnog pregovaranja u državama članicama

| 4.5.1. | Učinci i visina zakonskih minimalnih plaća ovise o interakciji s drugim politikama i institucijama tržišta rada. Jedna od takvih interakcija jest ona između minimalnih plaća i kolektivnog pregovaranja. Relativna snaga kolektivnog pregovaranja u različitim zemljama jedna je od glavnih odrednica postojanja i opsega lančanog učinka (41). |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Kada dobro funkcioniraju, sustavi kolektivnog pregovaranja doprinose višoj stopi zaposlenja i nižoj stopi nezaposlenosti za sve radnike. Usklađivanje pregovaračkih jedinica pomaže socijalnim partnerima da uzmu u obzir poslovni ciklus i makroekonomske učinke ugovora o plaći na konkurentnost (42). |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | Pravo na slobodu udruživanja, organiziranje i kolektivno pregovaranje temeljna su prava utvrđena u međunarodnim i europskim instrumentima za ljudska prava. Sve države članice ratificirale su Konvenciju MOR-a br. 87 o slobodi okupljanja i udruživanja te Konvenciju br. 98 MOR-a o pravu na organiziranje i kolektivno pregovaranje. Razina kolektivnog pregovaranja i njegova raširenost znatno se razlikuju među državama članicama – od samo 7 % u Litvi do 98 % u Austriji. Pokrivenost kolektivnim pregovaranjem od 2000. se smanjila u 22 države članice te se procjenjuje da je sada kolektivnim ugovorom obuhvaćeno barem 3,3 milijuna radnika manje. |
| --- | --- |

4.5.3.

| 4.5.4. | Prema izvješću OECD-a kolektivno pregovaranje suočava se sa starim (kao što su smanjena pokrivenost kolektivnim pregovaranjem i manja gustoća sindikalnog članstva) i novim izazovima, poput sve većeg broja radnika u nestandardnom zaposlenju (tj. privremeno zaposlenje na pola radnog vremena i samozapošljavanje) koji nemaju pristup kolektivnom pregovaranju (43). U gotovo svim državama članicama došlo je do pada pokrivenosti kolektivnim pregovaranjem od početka gospodarske i socijalne krize (44) jer je ta kriza u više zemalja pokrenula promjene u sustavima pregovora o plaći, a u drugima dodatno ojačala postojeći trend decentralizacije. Razlog tome različiti su nacionalni uvjeti i, u nekim slučajevima, djelovanje EU-a kao uvjet sanacije gospodarstva javnim sredstvima. |
| --- | --- |

4.5.4.

| 4.5.5. | EGSO je više puta naglasio izazove koje nameću novi i fleksibilni oblici rada, posebno to da bi mnogi radnici mogli ostati izvan struktura za kolektivno pregovaranje i sindikalno predstavljanje. Naglasio je i da je potrebno ojačati ulogu socijalnog dijaloga i kolektivnog pregovaranja, među ostalim putem potpore EU-a za jačanje kapaciteta, potpornih nacionalnih mreža, osiguravanja organizacijske snage obaju socijalnih partnera te očuvanja sustava kolektivnog pregovaranja koji dobro funkcioniraju (45). |
| --- | --- |

4.5.5.

| 4.5.6. | Sloboda udruživanja i pravo na organiziranje isto se tako moraju poštovati i promicati. Važno je da se na nacionalnoj razini i na razini EU-a održavaju rasprave o tome na koji način osigurati da radnici imaju sindikalnog predstavnika te ostvaruju svoja prava na kolektivno organiziranje i kolektivno djelovanje. |
| --- | --- |

4.5.6.

| 4.5.7. | EGSO pozdravlja priznanje Komisije da ima prostora za djelovanje EU-a u promicanju uloge kolektivnog pregovaranja u zalaganju za veću pokrivenost minimalnom plaćom i njezinu primjerenost. Mjere za potporu kolektivnom pregovaranju mogle bi se uključiti u djelovanje EU-a u području minimalnih plaća uz poštovanje različitih nacionalnih sustava odnosa između poslodavca i radnika. To je u skladu s prethodnim preporukama EGSO-a u kojima je pozivao na jačanje kolektivnog pregovaranja i socijalnog dijaloga. |
| --- | --- |

4.5.7.

5.   Doprinosi dionika: virtualni posjeti državama članicama i javno savjetovanje

5.1.   Pregled/kontekst posjeta

| 5.1.1. | U pripremi mišljenja EGSO-u je bilo važno prikupiti stajališta relevantnih dionika na nacionalnoj i europskoj razini. Stoga je bio planiran je niz posjeta državama članicama, kao i javno savjetovanje s dionicima na razini EU-a. Za posjete državama članicama odabrano je pet država članica (Njemačka, Poljska, Rumunjska, Španjolska i Švedska) na temelju kriterija o institucijama za određivanje minimalnih plaća u državama članicama EU-a koje je Europska komisija utvrdila u prvoj fazi savjetovanja sa socijalnim partnerima. Planirane su bile rasprave s predstavnicima vlade, nacionalnim tijelima za određivanje plaća, nacionalnim socijalnim partnerima i organizacijama za borbu protiv siromaštva. Zbog izbijanja pandemije COVID-a 19 posjeti se nisu mogli održati i zamijenjeni su polustrukturiranim upitnikom te popratnim videokonferencijama s relevantnim dionicima. |
| --- | --- |

5.1.1.

5.2.   Sažetak videokonferencija

| 5.2.1. | Najveću zabrinutost i protivljenje zakonodavnoj inicijativi EU-a u području minimalnih plaća izrazili su švedski predstavnici, koji su se općenito složili da EU nema nadležnost za poduzimanje mjera u pogledu plaća. Švedski socijalni partneri strahuju da bi inicijativa EU-a, među ostalim, utjecala na nacionalne tradicije pregovaranja o plaćama i narušila autonomiju socijalnih partnera. Umjesto toga predložili su neobvezujuće inicijative za promicanje socijalnog dijaloga i kolektivnog pregovaranja, pritom naglašavajući da su se nacionalni sustavi razvijali desetljećima i da se ne mogu prenositi iz jedne zemlje u drugu. U Švedskoj stopa pokrivenosti kolektivnim pregovaranjem iznosi 90 % i manje od 1 % radnika zarađuje manje od 60 % srednje plaće (46). Predstavnik švedske vlade podržao je stajališta socijalnih partnera i izjavio da EU ima važnu ulogu u doprinosu povećanju zaposlenosti i poboljšanju društvenog razvoja. Suočavanje sa socijalnim izazovima važno je za koheziju Unije i unutarnje tržište. Međutim, dionici iz Švedske smatrali su da pravno obvezujuća inicijativa, uključujući direktivu, nije pravi put i rekli su da inicijativa EU-a ne smije dovesti do obveze da države članice uvedu univerzalno primjenjive kolektivne ugovore ili zakonske minimalne plaće. |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | Sindikati i organizacije civilnog društva u ostalim četirima zemljama poduprli su djelovanje na razini EU-a, a neki su čak naveli da bi ono moglo poprimiti oblik okvirne direktive. Argumenti u prilog takvoj inicijativi uključuju potencijal za koordinaciju međunarodnih politika plaća, borbu protiv socijalnog dampinga, promicanje konvergencije plaća, smanjenje siromaštva zaposlenih, pružanje zaštite radnicima koji nisu obuhvaćeni kolektivnim ugovorima, onemogućavanje iskorištavanja ranjivih skupina radnika kao što su migranti te doprinos smanjenju razlike u plaćama između spolova. Neki su predstavnici spomenuli i mogućnost zajedničkih kriterija EU-a o minimalnim pragovima za primjerenost minimalnih plaća, na primjer upotrebom referentne košarice roba i ključnih usluga koje su svima potrebne. Nekoliko predstavnika spomenulo je i da bi inicijativa EU-a o minimalnim plaćama trebala biti popraćena i drugim mjerama, posebno Direktivom o primjerenom minimalnom dohotku i inicijativom za jačanje uloge socijalnog dijaloga i zastupljenosti sindikata. |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.2.3. | Organizacije poslodavaca u trima zemljama (47) izrazile su protivljenje obvezujućim mjerama ili zabrinutost zbog njih. Neki su izričito naveli da, u skladu s člankom 153. UFEU-a, EU nije nadležan za plaće i da bi se rasprava trebala usredotočiti na načine poboljšanja postupka europskog semestra. Organizacije poslodavaca protivile su se zakonodavnoj inicijativi jer bi se time zadiralo u nacionalne sustave određivanja plaća i negativno utjecalo na konkurentnost država članica i zapošljavanje, kao i na uključivanje nezaposlenih osoba na tržište rada. Istaknule su i da se rasprave o minimalnoj plaći ne mogu odvojiti od širih pitanja koja utječu na tržište rada, uključujući sustave socijalne sigurnosti. U nekim su zemljama predstavnici poslodavaca izrazili zabrinutost zbog povećanja zakonskih minimalnih plaća na temelju političkih odluka vlade o njihovu povećanju, pri čemu nisu uzeti u obzir gospodarski čimbenici. U jednoj je zemlji spomenuto i da je u preporukama po državama članicama istaknut negativan učinak povećanja minimalne plaće na konkurentnost. U jednoj je zemlji kao mogući instrument navedena neobvezujuća preporuka i napomenuto je da je jačanje kolektivnog pregovaranja pitanje država članica i da je za to potrebna potpora EU-a, posebno u pogledu izgradnje kapaciteta socijalnih partnera. |
| --- | --- |

5.2.3.

| 5.2.4. | Predstavnici vlade nisu iznijeli tako izravna stajališta kao što su to učinili socijalni partneri i organizacije civilnog društva. Dok su neki pozdravili promicanje okvirne inicijative a da je pritom nisu pobliže odredili (Njemačka), drugi su podržali okvirnu direktivu (Španjolska). U vezi s daljnjim koracima njemački predstavnici potvrdili su da njemačko predsjedništvo namjerava podržati tekući proces tijekom druge polovine 2020. |
| --- | --- |

5.2.4.

5.3.   Javno savjetovanje

| 5.3.1. | Dana 25. lipnja održano je javno savjetovanje na internetu u kojem su sudjelovali europski povjerenik za zapošljavanje i socijalna prava Nicolas Schmit, izvjestitelj Europskog parlamenta za smanjenje nejednakosti s posebnim naglaskom na siromaštvo zaposlenih, koordinatori za zapošljavanje i socijalna pitanja klubova zastupnika EPP-a i S&D-a te predstavnici Europske konfederacije sindikata (ETUC), konfederacije BusinessEurope i Socijalne platforme. Povjerenik je ponovio namjeru Komisije da predloži zakonodavni instrument o pravednim minimalnim plaćama u Europi kojim bi se poštovale autonomija socijalnih partnera i nacionalni sustavi kolektivnog pregovaranja i kojim se ne bi utjecalo na sustave kolektivnog pregovaranja koji dobro funkcioniraju. Priznao je i da je pitanje pravednih minimalnih plaća teško i kontroverzno. Među trima zastupnicima u Europskom parlamentu postignut je politički konsenzus da je potrebno djelovanje EU-a kako bi se osiguralo da radnici u Europi imaju pristojan životni standard i kako bi se riješio problem siromaštva zaposlenih. Europski socijalni partneri bili su u postupku odgovaranja na drugu fazu savjetovanja Komisije, no pokazalo se da imaju različita stajališta o potrebi, izvedivosti i pravnoj osnovi djelovanja EU-a. Socijalna platforma naglasila je da je važno zajamčiti i primjeren minimalni dohodak i minimalne plaće te da minimalna plaća mora biti viša od minimalnog dohotka. |
| --- | --- |

5.3.1.

6.   Opseg djelovanja na razini EU-a

6.1.   Pravna stečevina EU-a

| 6.1.1. | EGSO napominje da postoji velik broj međunarodnih instrumenata i instrumenata EU-a kojima se jamči i podupire ideja „pravedne” naknade kojom se radnicima i njihovim obiteljima omogućuje „pristojan životni standard” (48). EGSO prima na znanje prijedlog o tome da se zakonodavna inicijativa EU-a o „pravednim minimalnim plaćama” predloži u okviru glave UFEU-a o socijalnoj politici. To bi se trebalo povezati s ciljevima Unije prepoznatima u članku 3. Ugovora: promicati visoko konkurentno socijalno tržišno gospodarstvo čiji je cilj puna zaposlenost, socijalni napredak, dobrobit njezinih ljudi i održivi razvoj Europe. |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | Odbor priznaje i da je pravna situacija u pogledu inicijative EU-a o minimalnim plaćama vrlo složena. EU može uvesti pravne instrumente o radnim uvjetima na temelju članka 151. i članka 153. stavka 1. točke (b) UFEU-a. U Ugovoru je predviđeno da se odredbe članka 153. ne primjenjuju na plaću. S druge strane, postoji sudska praksa EU-a, kao i direktive u kojima se pitanje plaće smatra ključnim radnim uvjetom. Postoje jasno oprečna mišljenja o tom pitanju te ESGO priznaje da će Komisija morati usvojiti uravnotežen i oprezan pristup. |
| --- | --- |

6.1.2.

| 6.1.3. | Europski socijalni partneri isto su tako nadležni za sklapanje sporazuma u okviru glave UFEU-a o socijalnoj politici na temelju članka 155. |
| --- | --- |

6.1.3.

6.2.   Moguća zakonodavna inicijativa EU-a o pravednim minimalnim plaćama: direktiva ili preporuka Vijeća

| 6.2.1. | Kada je riječ o minimalnim plaćama, odgovornost za ispunjavanje obveza europskog stupa socijalnih prava prvenstveno imaju pojedine države članice. Komisija je utvrdila da je u području pravednih minimalnih plaća potrebno djelovanje EU-a i za to iznijela određene mogućnosti. Iako većina članova i članica EGSO-a smatra da bi se takvim djelovanjem ostvarila dodana vrijednost, drugi se s time ne slažu. Svako djelovanje na razini EU mora se odvijati uz puno poštovanje autonomije socijalnih partnera i podjele nadležnosti između EU-a i nacionalne razine. |
| --- | --- |

6.2.1.

| 6.2.2. | U svojem dokumentu o drugoj fazi savjetovanja sa socijalnim partnerima Komisija navodi da se među instrumentima EU-a razmatraju direktiva i preporuka Vijeća. Unutar EGSO-a postoje različita stajališta o tome bi li zakonodavna inicijativa EU-a donesena u skladu s člankom 153., a posebno direktiva, bila legitimna jer se u skladu s člankom 153. stavkom 5. UFEU-a odredbe tog članka ne primjenjuju na plaću. Nakon savjetovanja sa socijalnim partnerima i u nedostatku pregovaranja među njima, bez obzira na to koji instrument Komisija namjerava iskoristiti za inicijativu o pravednim minimalnim plaćama, cilj bi trebao biti osigurati da zakonske minimalne plaće, tamo gdje postoje, budu pravedne u odnosu na raspodjelu plaća u zemlji te osigurati poštovanje prava radnika na pravednu naknadu, čime se pruža barem pristojan životni standard radnicima i njihovim obiteljima. Trebalo bi uzeti u obzir i važne gospodarske aspekte, kao što je produktivnost. |
| --- | --- |

6.2.2.

| 6.2.3. | Komisija smatra da su mogući i zakonodavni i nezakonodavni instrumenti te navodi da bi se direktivom u području „radnih uvjeta” državama članicama prepustila odluka o načinu provedbe minimalnih zahtjeva i postupovnih obveza koje treba poštovati. Komisija navodi i da bi se u slučaju preporuke Vijeća praćenje njezine provedbe moglo odvijati u sklopu posebnog referentnog okvira za ocjenjivanje uključenog u europski semestar. U tom kontekstu moglo bi se raspravljati, među ostalim, o načelima u pogledu mehanizama za djelotvorne sustave određivanja zakonskih plaća, uključivanju socijalnih partnera i primjerenosti, te pratiti njihovo poštovanje. |
| --- | --- |

6.2.3.

6.3.   Korištenje javnom nabavom

| 6.3.1. | Javna nabava sredstvo je kojim javne institucije, na razini EU-a i nacionalnoj razini, mogu promicati pristojne plaće, pravedne radne uvjete i kolektivno pregovaranje, a istovremeno doprinijeti ostvarenju gospodarskih ciljeva, cilja pružanja kvalitetnih usluga i ciljeva od javnog interesa. To je moguće u skladu s MOR-ovom Konvencijom br. 94 o klauzulama o radu (javni ugovori), putem bolje primjene socijalnih kriterija u postojećem zakonodavstvu EU-a o javnoj nabavi. |
| --- | --- |

6.3.1.

| 6.3.2. | Uvođenjem odredbi o kolektivnom pregovaranju u pravila EU-a o javnoj nabavi, kojima se zahtijeva da poštovanje prava na kolektivno pregovaranje i kolektivne ugovore bude uvjet za dodjelu svih javnih ugovora, pružila bi se djelotvorna dodatna potpora kolektivnom pregovaranju diljem EU-a. |
| --- | --- |

6.3.2.

6.4.   Poboljšano prikupljanje podataka

| 6.4.1. | Postoje brojna područja u kojima EU može pomoći državama članicama prikupljanjem podataka i pružanjem pomoći uz savjetovanje sa socijalnim partnerima u razvoju pokazatelja i provedbenih mehanizama za promjenu zakonskih minimalnih plaća. |
| --- | --- |

6.4.1.

Bruxelles, 18. rujna 2020.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  SL C 125, 21.4.2017., str. 10.

1

(2)  SL C 97, 24.3.2020., str. 32.

2

(3)  SL C 190, 5.6.2019., str. 1.

3

(4)  Proljetna gospodarska prognoza 2020.: Duboka i neujednačena recesija te nesiguran oporavak.

4

(5)  Eurofound (2020.), Život, rad i COVID-19: Prvi rezultati – travanj 2020., Dublin.

5

(6)  Vidjeti bilješku 5.

6

(7)  Načelo 6. – Europski stup socijalnih prava.

7

(8)  Ambicioznija Unija – Političke smjernice za sljedeću Europsku komisiju 2019. – 2024.

8

(9)  Vidjeti bilješku 1.

9

(10)  Eurofound, Minimalne plaće u 2019. – godišnji pregled (2019.).

10

(11)  B. Galgóczi i J. Drahokoupil, Galgóczi, Condemned to be left behind? Can Central and Eastern Europe emerge from its low-wage model? (Osuđeni na zaostajanje? Mogu li se središnja i istočna Europa izdići iz modela niskih plaća?), ETUI, 2017.

11

Condemned to be left behind? Can Central and Eastern Europe emerge from its low-wage model?

(12)  Unatoč tome, radnicima koji primaju minimalnu plaću možda će, ovisno, na primjer, o sastavu kućanstva, svejedno biti potrebne naknade iz drugih sustava socijalne zaštite, povlastice uz zaposlenje i/ili porezne olakšice ili odbici kako bi dosegnuli prihvatljiv životni standard.

12

(13)  Eurofound (2019.), Minimalne plaće u 2019. – Godišnji pregled.

13

(14)  Statutory Minimum Wages in the EU: Institutional Settings and Macroeconomic Implications (Zakonske minimalne plaće u EU-u: institucionalno praćenje i makroekonomske posljedice), IZA – politički dokument br. 124, veljača 2017.

14

Statutory Minimum Wages in the EU: Institutional Settings and Macroeconomic Implications

(15)  Eurofound (2017.), In-work poverty in the EU (Siromaštvo zaposlenih osoba u EU-u).

15

In-work poverty in the EU

(16)  Utvrđeno je pet kategorija neizravnih mjera koje mogu pomoći u borbi protiv siromaštva zaposlenih osoba: pružanje cjenovno pristupačne dječje skrbi; fleksibilne odredbe o radnom vremenu; mjere kojima se promiče napredovanje u karijeri ili poboljšavaju vještine zaposlenika; mjere kojima se poboljšava životni standard zaposlenika s niskom plaćom; mjere kojima se stvara uključivo radno okružje za poboljšavanje mogućnosti migranata, osoba s invaliditetom ili drugih skupina u nepovoljnom položaju (vidjeti str. 41.).

16

(17)  SL C 190, 5.6.2019., str. 1. (Skupina poslodavaca nije podržala ovo mišljenje, vidjeti protumišljenje priloženo mišljenju EGSO-a.)

17

(18)  Vidjeti protumišljenje priloženo mišljenju EGSO-a (SL C 190, 5.6.2019., str. 1.).

18

(19)  Vidjeti bilješku 2.

19

(20)  Utvrđen na 60 % nacionalnog medijana ekvivalentnog raspoloživog dohotka nakon socijalnih transfera.

20

(21)  To je u skladu s EGSO-ovim mišljenjem iz 2019. „Za europsku okvirnu direktivu o minimalnom dohotku” (SL C 190, 5.6.2019., str. 1.), vidjeti bilješku 13.

21

(22)  Eurofound (2019.), Minimalne plaće u 2019. – godišnji pregled.

22

(23)  Druga faza savjetovanja sa socijalnim partnerima u skladu s člankom 154. UFEU-a o mogućim mjerama za suočavanje s izazovima povezanima s pravednim minimalnim plaćama.

23

(24)  Razlike u minimalnim plaćama diljem Europe, Eurostat, 3.2.2020., https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/DDN-20200203-2.

24

(25)  Dokument Europske komisije o drugoj fazi savjetovanja sa socijalnim partnerima.

25

(26)  Podaci dobiveni tijekom prve faze savjetovanja sa socijalnim partnerima – str. 2., koji se odnose na Eurostatov prikaz strukture naknada i istraživanje EU-SILC (bilješke 6. i 7.).

26

(27)  Eurofound (2019.), Upward convergence in employment and socioeconomic factors (Uzlazna konvergencija u zapošljavanju i socioekonomski čimbenici).

27

Upward convergence in employment and socioeconomic factors

(28)  Good Jobs for All in a Changing World of Work, The OECD Jobs Strategy (Dobra radna mjesta za sve u promjenjivom svijetu rada, Strategija OECD-a za radna mjesta).

28

Good Jobs for All in a Changing World of Work, The OECD Jobs Strategy

(29)  A. Dube, The impact of minimum wages – review of the international evidence (Učinak minimalnih plaća – pregled međunarodnih podataka), 2019., London: Ministarstvo financija Ujedinjene Kraljevine: https://www.gov.uk/government/publications/impacts-of-minimum-wages-review-of-the-international-evidence; A.oGodøy, M.oReich, Minimum Wage Effects in Low-Wage Areas (Učinci minimalnih plaća u područjima s niskim plaćama), Institut za istraživanje u području rada i zapošljavanja (IRLE), Radni dokument 106-19, lipanj 2019.

29

The impact of minimum wages – review of the international evidence

o

o

Minimum Wage Effects in Low-Wage Areas

(30)  Odbor stručnjaka MOR-a za provedbu konvencija i preporuka (2014.): Opće istraživanje o sustavima minimalnih plaća, odlomak 68.

30

(31)  Konvencija o određivanju minimalne plaće iz 1970. (br. 131), https://www.ilo.org/dyn/normlex/en/f?p=NORMLEXPUB:12100:0::NO::P12100_ILO_CODE:C131.

31

(32)  Bugarska, Francuska, Latvija, Litva, Malta, Nizozemska, Portugal, Rumunjska, Slovenija i Španjolska.

32

(33)  Smjernice politike MOR-a za minimalnu plaću.

33

(34)  Vidjeti: Zaključci Vijeća: Novi početak za snažan socijalni dijalog http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10449-2016-INIT/en/pdf; Četverostrana izjava Predsjedništva Vijeća, Komisije i socijalnih partnera: https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=89&newsId=2562.

34

(35)  Belgija, Francuska, Irska, Litva, Luksemburg, Mađarska, Malta, Nizozemska, Portugal, Rumunjska i Španjolska.

35

(36)  Vidjeti bilješku 22.

36

(37)  Vidjeti bilješku 22.

37

(38)  Predmet Suda Europske unije C-268/06, Impact.

38

(39)  https://www.coe.int/en/web/european-social-charter/-/protection-of-workers-rights-in-europe-shortcomings-found-but-also-positive-developments-in-certain-areas.

39

(40)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/fs_20_51

40

(41)  Grimshaw, D., Bosch, G. i Rubery, J. (2013.), „Minimalne plaće i kolektivno pregovaranje: koje vrste kolektivnog pregovaranja mogu donijeti pozitivne rezultate za ravnopravne plaće?”, British Journal of Industrial Relations, D OI 10.1111 / bji r.12021.

41

(42)  OECD: Negotiating our way up – Collective bargaining in a changing world of work (Pregovorima do boljeg položaja: Kolektivno pregovaranje u promjenjivom svijetu rada).

42

OECD: Negotiating our way up – Collective bargaining in a changing world of work

(43)  Vidjeti bilješku 42.

43

(44)  Eurofound, Promjene u kolektivno dogovorenoj plaći 2000. – 2017. – Prilog 1. https://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_publication/field_ef_document/ef18049en.pdf.

44

(45)  SL C 303, 19.8.2016., str. 54., SL C 434, 15.12.2017., str. 30., SL C 13, 15.1.2016., str. 161., SL C 125, 21.4.2017., str. 10.

45

(46)  Prema pisanom doprinosu organizacije civilnog društva za borbu protiv siromaštva EAPN SE, važno je da EU radi na uspostavi sustava za reguliranje minimalnih plaća u svakoj državi članici, ali je jednako važno poštovati one zemlje koje imaju sustav kolektivnog pregovaranja za reguliranje minimalnih plaća.

46

(47)  Španjolska organizacija poslodavaca CEOE nije mogla prisustvovati videokonferenciji, ali je u svojem pisanom doprinosu izrazila ista stajališta.

47

(48)  Povelja Zajednice o temeljnim socijalnim pravima radnika iz 1989. http://aei.pitt.edu/4629/1/4629.pdf; članak 23. stavak 3. Opće deklaracije o ljudskim pravima https://www.ohchr.org/EN/UDHR/Documents/UDHR_Translations/eng.pdf; članak 7. Međunarodnog pakta o ekonomskim, socijalnim i kulturnim pravima, https://www.ohchr.org/en/professionalinterest/pages/cescr.aspx; članak 4. stavak 1. Europske socijalne povelje Vijeća Europe iz 1961.; Održivi ciljevi UN-a, posebno SDG 1, SDG 8, SDG 10; Konvencija Međunarodne organizacije rada o zaštiti plaća iz 1949. (br. 95); članak 4. stavak 5. Europske socijalne povelje; Konvencija Međunarodne organizacije rada o zaštiti potraživanja radnika (Insolventnost poslodavca), 1992. (br. 173); članak 25. revidirane Europske socijalne povelje iz 1996. https://www.coe.int/en/web/conventions/full-list/-/conventions/rms/090000168007cf93.

48

---

| 11.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 429/173 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 429/173

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Pravedni radni uvjeti u ekonomiji platformi”

(razmatračko mišljenje na zahtjev njemačkog predsjedništva)

(2020/C 429/23)

| Izvjestitelj: | Carlos Manuel TRINDADE |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Carlos Manuel TRINDADE

| Zahtjev njemačkog predsjedništva Vijeća: | dopis od 18.2.2020. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| | |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 9.7.2020. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 18.9.2020. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 554 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 182/23/8 |

Zahtjev njemačkog predsjedništva Vijeća:

dopis od 18.2.2020.

Pravni temelj:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

9.7.2020.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

18.9.2020.

Plenarno zasjedanje br.:

554

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

182/23/8

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) napominje da je svrha ovog mišljenja, koje se donosi na zahtjev njemačkog predsjedništva, davanje referentnog općeg okvira o predmetnoj temi, uz holistički pristup, a s ciljem osiguravanja dostojanstvenog rada u ekonomiji platformi. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO preporučuje da se u rješavanju pitanja u vezi s radom na platformama prvenstveno imaju u vidu ciljevi održivog razvoja, Digitalna agenda i europski stup socijalnih prava. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO napominje da ekonomija platformi još uvijek ima malu ulogu iako ima potencijala za rast. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Odbor napominje da platforme „imaju općenito pozitivan učinak na gospodarstvo” (1) jer doprinose stvaranju radnih mjesta i inovacijama, fleksibilnosti i neovisnosti radnika te osiguravaju prihode za radnike (često dodatne), a ranjivim skupinama omogućavaju pristup zapošljavanju. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO napominje da postoje rizici koji se ne smiju podcijeniti: (i) za radnike, uskraćivanje osnovnih prava, uključujući prava na udruživanje i kolektivno pregovaranje; nesigurnost radnog mjesta; niske plaće; sve veći intenzitet rada; ekstremna fragmentacija rada na globalnoj razini; nepripadanje radnika sustavima socijalne sigurnosti; a (ii) za društvo, povećani rizik od konkurencije na temelju snižavanja socijalnih standarda, što ima štetne posljedice i za poslodavce, koji su podvrgnuti neodrživom konkurentskom pritisku, i za države članice, koje se odriču poreznih prihoda i doprinosa za socijalno osiguranje. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Odbor je svjestan rasprave o konceptima koji se odnose na platforme, posebno u pogledu platformi kao „poslodavaca”, a ne „posrednika između ponude i potražnje”, te „zaposlenika” i „samozaposlenih osoba” jer to utječe na njihova prava. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO poziva Komisiju i države članice da, s obzirom na posljedice koje bi ti koncepti mogli imati u pogledu primjene radnog zakonodavstva i niza prava za zaštitu radnika, ulože napore u njihovo pojašnjavanje. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EGSO preporučuje da EU i države članice usmjere svoje napore prema usklađivanju koncepata kako bi se ostvario dostojanstven rad u ekonomiji platformi. U tu bi svrhu Komisija i države članice trebale kao mjerilo prihvatiti sljedeće: (i) ekonomsku ovisnost i podređeni radni odnos jer su radnici čija egzistencija u najvećoj mjeri ovisi o plaći koju za taj rad primaju zaposleni, a ne samozaposleni; (ii) primjenu načela po kojemu se radnik smatra zaposlenikom ako nema dokaza za suprotno potrebno je temeljito proučiti u svim njezinim dimenzijama; (iii) algoritme koje koriste platforme trebalo bi promatrati na isti način kao i izgovorene ili pisane upute u konvencionalnom radu. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | S obzirom na suverenitet država članica u socijalnim pitanjima, EGSO preporučuje izradu smjernica kojima bi se razjasnio radni status na platformama te smatra da je u ekonomiji platformi potrebno poduzeti mjere kako bi se svim radnicima osigurao pristup nizu prava i zaštita, bez obzira na njihov radni status ili vrstu ugovora, čime bi se zajamčilo da pojedini operateri ne mogu steći konkurentsku prednost nepridržavanjem svojih obveza i izbjegavanjem odgovornosti. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EGSO preporučuje da se za potrebe evaluacije, prilagođavanja i usklađivanja postojećih propisa pojasne odgovornosti svih strana koje se bave zdravljem i sigurnošću, zaštitom podataka, osiguranjem i pravnom odgovornošću te sličnim pitanjima. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EGSO ističe da, želimo li osigurati visokokvalitetan rad u ekonomiji platformi, socijalni dijalog i kolektivno pregovaranje moraju imati glavnu ulogu na svim relevantnim razinama, pri čemu je potrebno u potpunosti poštovati autonomiju socijalnih partnera. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EGSO predlaže sastavljanje kodeksa postupanja u suradnji s platformama, radnicima i potrošačima kako bi se objedinila najbolja načela i smjernice o plaćama, radnim uvjetima i kvaliteti usluga. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EGSO poziva Komisiju da uzme u obzir preporuke Europske platforme za rješavanje problema neprijavljenog rada o oporezivanju u ekonomiji platformi. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Odbor upućuje na svoju raniju preporuku da Europska komisija, OECD i Međunarodna organizacija rada (ILO) rade zajedno sa socijalnim partnerima na svim odgovarajućim razinama, kao i sa širim krugom organizacija civilnog društva, u cilju razvijanja odgovarajućih odredbi o pristojnim radnim uvjetima i zaštiti koji su potrebni (2). EGSO se u tom kontekstu nada da bi zajednički rad mogao dovesti do konvencije Međunarodne organizacije rada o platformama. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EGSO smatra da bi trebalo poduzeti korake kako bi se osiguralo da platforme pružaju informacije koje svim uključenim stranama omogućuju transparentnost i predvidljivost. U tu bi svrhu u svakoj državi članici platforme trebalo registrirati i na razini EU-a uspostaviti bazu podataka radi praćenja razvoja ekonomije platformi. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | EGSO podupire rezultate koje je Komisija ostvarila u svom istraživanju ekonomije platformi. Međutim, postoji velik jaz u pogledu dosljednosti i sustavnosti informacija između pojedinačnih zemalja i EU-a. EGSO potiče Komisiju i države članice da udruže svoje napore kako bi se poboljšala kvaliteta informacija koje se temelje na statističkim podacima. |
| --- | --- |

1.16.

2.   Kontekst

| 2.1. | Svrha je ovog mišljenja odgovoriti na pitanja koja je njemačko Ministarstvo rada postavilo o radu na platformama utvrđivanjem glavnih izazova i mogućnosti te raspravom o statusu radnika na platformama, instrumentima politike kojima bi se poboljšali radni uvjeti za radnike te o najboljoj regulatornoj praksi. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Trenutačna kretanja iz kojih proizlaze digitalne platforme uključuju nedavne inovacije: internet kao ključnu inovaciju; velike baze podataka (eng. Big Data) koje omogućuju obradu golemih količina podataka; i mobilne uređaje koji potrošačima, radnicima i pružateljima usluga omogućuju pristup mobilnom internetu u svakom trenutku i na svakome mjestu (3). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Pitanja u vezi s radom na platformama trebalo bi razmatrati i rješavati prvenstveno u svjetlu ciljeva održivog razvoja, Digitalne agende i europskog stupa socijalnih prava. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EGSO upućuje na brojna postojeća mišljenja (4) o digitalnoj transformaciji gospodarstva i pojavi novih oblika rada. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Složenost platformi, nedostatak standardizirane terminologije i nepostojanje statističkih podataka otežavaju procjenu njihova razmjera i rasta. Prema OECD-u (5), većina studija pokazuje da na platformama radi između 0,5 % i 3 % ukupne radne snage. U skupini od 16 europskih zemalja rad na platformama glavni je posao za samo 1,4 % stanovništva u dobi između 16 i 74 godine (od 0,6 % u Finskoj do 2,7 % u Nizozemskoj) (6). Oko 11 % odraslih u nekom je trenutku radilo na platformi (7). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Postoji nesigurnost u pogledu budućeg rasta rada platformama (8) jer on ovisi o tehnološkom napretku, novim poslovnim modelima, zaštiti podataka i politici zaštite potrošača. Neki autori procjenjuju da se vrijednost transakcija i prihoda na platformama od 2013. do 2015. gotovo utrostručila (9). EGSO smatra da bi trebao postojati registar platformi, uglavnom kad je riječ o gospodarskim, radnim i socijalnim aspektima, što bi omogućilo bolje razumijevanje situacije. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Rad na platformama poseban je po tome što uključuje odnos između platforme, radnika i korisnika. Posredništvo se u velikoj mjeri koristi tehnologijom i algoritmima, često je netransparentno i utječe na radne uvjete svojim utjecajem na raspodjelu i organizaciju rada te evaluaciju radnika. Ta „crna kutija posredništva” odlika je rada na platformama (10). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Prema Eurofoundu (11), rad na platformama oblik je zapošljavanja koji koristi internetsku platformu kako bi se organizacijama ili pojedincima omogućio pristup drugim organizacijama ili pojedincima u cilju rješavanja problema ili pružanja usluga u zamjenu za plaćanje. Glavne značajke rada na platformama su:






  — | plaćeni je rad organiziran preko internetske platforme, |
| --- | --- | --- |

2.8.

—

plaćeni je rad organiziran preko internetske platforme,

| — | uključene su tri strane: internetska platforma, klijent i radnik, |
| --- | --- |

—

uključene su tri strane: internetska platforma, klijent i radnik,

| — | cilj je izvršiti određene zadatke ili riješiti određene probleme, |
| --- | --- |

—

cilj je izvršiti određene zadatke ili riješiti određene probleme,

| — | rad se eksternalizira ili ugovorom dodjeljuje vanjskim izvršiteljima, |
| --- | --- |

—

rad se eksternalizira ili ugovorom dodjeljuje vanjskim izvršiteljima,

| — | poslovi se dijele na zadatke, |
| --- | --- |

—

poslovi se dijele na zadatke,

| — | usluge se pružaju na zahtjev. |
| --- | --- |

—

usluge se pružaju na zahtjev.

| 2.9. | Status radnika jedan je od ključnih aspekata rada na platformama. Platforme se uglavnom predstavljaju kao posrednici između ponude i potražnje, a slijedom toga ne kao poslodavci jer ne postoji podređeni radni odnos. U toj se situaciji radnici smatraju „samozaposlenima”, a ne „zaposlenima”, čime se izbjegava primjena zakonodavstva koje regulira zapošljavanje (uključujući zdravlje i sigurnost), socijalnu zaštitu i oporezivanje. Iako EGSO smatra da pravi samozaposleni radnici doista postoje, mišljenja je da bi EU i države članice trebali temeljito proučiti primjenu načela, u svim njegovim dimenzijama, po kojemu se radnik smatra zaposlenikom ako nema dokaza za suprotno. Time bi se osigurala zaštita interesa onih zaposlenika koji glavninu svojih prihoda ostvaruju na platformama. Međutim, EGSO smatra da bi istinski samozaposlenim radnicima trebalo omogućiti da i dalje imaju taj status ako oni izrijekom navedu da to žele. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | EGSO prima na znanje velik broj platformi i njihovu raznolikost. Kriteriji za grupiranje različitih vrsta platformi su tip zadatka (koji iziskuju visokokvalificiranu ili niskokvalificiranu radnu snagu), prostor ili fizička lokacija gdje se usluga pruža (putem interneta ili ne) te strana koja odlučuje o postupku odabira (platforma, radnik ili klijent). Neki uzimaju u obzir dodatne kriterije, poput razlika u dodjeli poslova i neovisnosti radnika (12). |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | ILO (13) smatra da platforme dovode do posebnih regulatornih problema i spominje niz područja u kojima postoji razlog za zabrinutost, uključujući nisku plaću (koja je većim dijelom ispod minimalne plaće), nedostatak socijalnog osiguranja (to se odnosi na 91 % radnika na platformi Amazon Mechanical Turk), odbijanje rada (devet od deset radnika doživjelo je da im je rad odbijen), plaćanje provizije za rad, što je u suprotnosti s nekoliko Konvencija Međunarodne organizacije rada o zaštiti plaća, zatim nedostatak sindikalnog organiziranja i nepostojanje kolektivnog pregovaranja. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | U radu na platformama prisutna je i dimenzija spola i dobi. Muškarci uglavnom dominiraju u uslugama povezanima s razvojem softvera i uslugama prijevoza; žene dominiraju u poslovima prevođenja i pružanja usluga na lokaciji; mladi su relativno prezastupljeni na platformama, osobito u slučajevima kad više od 50 % njihova prihoda dolazi od platformi ili kad na njima rade više od 20 sati tjedno. U nekim okolnostima na platformama počinju sudjelovati i starije osobe. EGSO smatra da su potrebna daljnja istraživanja kako bi se bolje razumjela situacija i definirale odgovarajuće javne politike. |
| --- | --- |

2.12.

3.   Izazovi, mogućnosti i rizici u ekonomijama platformi

| 3.1. | Platforme „imaju općenito pozitivan učinak na gospodarstvo” (14) jer pridonose stvaranju poslova i inovacijama, fleksibilnosti i neovisnosti radnika te osiguravaju prihode za radnike (često dodatne), smanjuju prepreke za ulazak na tržište rada i omogućavaju ranjivim skupinama ljudi pristup zapošljavanju (15). Komisija napominje da „ekonomija suradnje otvara nove mogućnosti zapošljavanja kojima se generiraju prihodi izvan okvira tradicionalnih linearnih radnih odnosa te ljudima omogućuje fleksibilne uvjete rada. To im pruža mogućnost ekonomske aktivnosti kad im tradicionalniji oblici zapošljavanja ne odgovaraju ili su im nedostupni” (16). Međutim, unatoč tim novim prilikama, EGSO ima dojam da treba provesti dodatne studije o makroekonomskom učinku ekonomije platformi. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Međutim, za radnike, osim one visokokvalificirane, postoje rizici koji se ne smiju podcijeniti, kao što su uskraćivanje osnovnih prava, uključujući pravo na udruživanje i kolektivno pregovaranje; nesigurnost radnog mjesta; problem niske plaće, koji je još naglašeniji zbog prekvalificiranosti; sve veći intenzitet rada; ekstremna fragmentacija rada na globalnoj razini; nepripadanje radnika sustavima socijalne sigurnosti. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Studija Europske agencije za sigurnost i zdravlje na radu (EU-OSHA) (17) pokazuje da rad na platformama donosi povećane fizičke i društvene rizike, i to osobito poslovnu nesigurnost i izloženost različitim opasnostima (prometne nezgode, kemijske opasnosti itd.) i rizicima specifičnim za aktivnosti na internetu (kiberzlostavljanje, posturalni poremećaji, vizualni umor i stres uzrokovan raznim faktorima). EGSO preporučuje da se za potrebe evaluacije, prilagođavanja i usklađivanja postojećih propisa pojasne odgovornosti svih strana koje se bave zdravljem i sigurnošću, zaštitom podataka, osiguranjem i pravnom odgovornošću te sličnim pitanjima. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Ugroženo je i društvo. Kao što je EGSO već naveo, Komisija ukazuje na povećani „rizik od tržišnog natjecanja na temelju snižavanja socijalnih standarda, što šteti poslodavcima koji su izloženi neodrživom tržišnom natjecanju i državama članicama koje se odriču poreznih prihoda i doprinosa za socijalno osiguranje” (18). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Potrošači su također izloženi riziku u pogledu kvalitete usluga koje im se pružaju jer im je u slučaju nesreće ili problema s uslugom teško saznati tko je odgovoran. EGSO smatra da bolja pravna zaštita radnika predstavlja i povećanje kvalitete za potrošače. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EGSO smatra da je nedavna rasprava o izazovima za radnike na platformama važna i inovativna (19), osobito u pogledu razvoja modela za analizu koji uključuje tri glavne dimenzije: rad, zapošljavanje i socijalne odnose. Najveći izazovi za platforme su: |
| --- | --- |

3.6.

| 3.6.1. | U dimenziji „rada”: usmjeravanje, nadzor, ocjenjivanje (pomoću algoritma), neovisnost u dodjeli poslova i fizičkom okruženju, posebno za platforme koje uključuju „niskokvalificirane poslove, poslove na lokaciji ili poslove koje određuje klijent”. |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | U dimenziji „zapošljavanja”: status (što predstavlja najveći izazov), određivanje poslodavca i ugovora, posebno za platforme koje nude niskokvalificirane poslove i nisku razinu neovisnosti. Druge izazove, iako zajedničke svim nestandardnim vrstama rada, čine socijalna zaštita, zaštita zdravlja i sigurnosti na radu, prihodi i radno vrijeme. |
| --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.3. | U dimenziji „socijalnih odnosa”: zastupanje, iako je to uobičajeno i u drugim vrstama nestandardnog rada. Fleksibilnost i fragmentacija znatno otežavaju prepoznavanje, udruživanje i zastupanje osoba koje rade na nestandardan način. Štoviše, rad na platformama po naravi je samotan, geografski raštrkan, uglavnom anoniman te podrazumijeva velik protok radnika, koji se međusobno natječu i koji su aktivni na drugim platformama. U pravilu platforme ne preuzimaju funkciju poslodavca i ne pripadaju udrugama poslodavaca, čime ostavljaju svoje radnike, sindikate i političke dužnosnike bez partnera za pregovaranje. |
| --- | --- |

3.6.3.

| 3.6.4 | Negativno socijalno ponašanje i diskriminacija ozbiljni su izazovi na platformama za niskokvalificirani rad jer su radnici većinom mladi i pripadaju manjinama u nepovoljnom položaju. Uporaba algoritama i situacije u kojima klijenti utječu na dodjelu i izvedbu poslova potiču negativno ponašanje i diskriminaciju. |
| --- | --- |

3.6.4

| 3.6.5. | Sve važnije pitanje zaštite podataka, povezano s vlasništvom nad podacima i njihovom upotrebom, velik je i specifičan izazov za radnike na platformama. |
| --- | --- |

3.6.5.

4.   Status radnika u ekonomiji platformi

| 4.1. | Kako bi se olakšalo pravilno i neometano funkcioniranje sustava ekonomije platformi, EGSO smatra da je potrebno uložiti napore na razini EU-a i država članica kako bi se razjasnio i počeo regulirati status radnika na platformama te kako bi se osiguralo da platforme pružaju informacije kojima se svim dionicima osigurava transparentnost, predvidljivost i pravedno postupanje. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Imajući u vidu suverenitet država članica u socijalnim pitanjima, ali i potrebu za pridržavanjem načela usklađivanja koje je u tijeku, EGSO preporučuje da se sastave smjernice kojima se definira radni status na platformama kako bi se radnicima omogućio pristup pravima i zaštiti. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Europsko istraživanje (20) otkriva da 68,1 % radnika na pitanje o svom radnom odnosu odgovara da su zaposleni, a 7,6 % da su samozaposleni. Dakle, većina ispitanika sebe smatra zaposlenicima, bez obzira na to kako ih klasificiraju platforme. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Komisija razmatra i pitanje statusa (21) te smatra da se razlika između zapošljavanja i samozapošljavanja može utvrditi s obzirom na tri kriterija: postojanje podređenosti, prirodu rada i postojanje naknade za rad. Ti su kriteriji utvrđeni kako bi se koncept radnika primijenio u EU-u, ali se u toj komunikaciji dodaje da su sudovi u državama članicama skloni primijeniti isti niz kriterija u okviru nacionalne nadležnosti. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EGSO je sastavio mišljenje u kojem tvrdi da „treba, uz istodobno očuvanje svijesti o nacionalnim odgovornostima, uspostaviti pravni okvir za radnike kojim se detaljno utvrđuje odgovarajući radni status: pristojne plaće i prava na sudjelovanje u kolektivnim pregovorima sve do zaštite od arbitrarnosti i prava radnika da se „isključe” kako bi digitalno radno vrijeme bilo u pristojnim okvirima, itd.” (22). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | U pogledu definicije koncepta radnika, europska sudska praksa usredotočila se na postojanje podređenosti, ekonomski i stvarni karakter usluge te postojanje naknade za rad (23). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EGSO ističe važnost dviju presuda Suda Europske unije. Jedna čini važnu iznimku u primjeni europskog prava tržišnog natjecanja (C-67/96, Albany), utvrđujući da kad je načelo tržišnog natjecanja u suprotnosti sa socijalnom politikom, kolektivni ugovori za zaposlenike ne potpadaju pod područje prava tržišnog natjecanja. U drugoj je presudi (C-413/13, FNV Kunsten Informatie) Sud potvrdio kompatibilnost europskog prava tržišnog natjecanja s kolektivnim ugovorima, presudivši da su samozaposleni „lažni samozaposleni”. To ima posebnu važnost za rad na platformama jer omogućuje da se lažno samozaposleni radnici na platformama tretiraju kao da su radnici (24). |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | U nekim državama članica, primjerice Italiji i Francuskoj, već postoji sudska praksa koja slijedi ovu smjernicu Suda Europske unije (25). |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Mnogi radnici na platformama nisu obuhvaćeni sustavima socijalne sigurnosti ili nemaju odgovarajuću zaštitu zdravlja i sigurnosti na radu unatoč tome što se to smatra osnovnim pravom i sadržano je u nacionalnom zakonodavstvu, Ugovorima, europskom zakonodavstvu i međunarodnim standardima Međunarodne organizacije rada (26). Trenutačna pandemijska kriza pokazuje važnost sustava socijalne sigurnosti u demokratskim društvima s obzirom na to da su ti sustavi doprinijeli prihodima velikog dijela stanovništva. Isto tako, kad je riječ o socijalnoj i zdravstvenoj zaštiti, porasla je ranjivost onih koji nisu obuhvaćeni takvim sustavima. |
| --- | --- |

4.9.

5.   Instrumenti politike za poboljšanje radnih uvjeta na digitalnim platformama

| 5.1. | EGSO prima na znanje nedavnu raspravu o raznolikosti nacionalnih instrumenata za suočavanje s izazovima koje postavljaju takve platforme (27). Jedna je skupina alata administrativnog i „tvrđeg” karaktera (zakonodavstvo, sudovi i inspektorati rada); druga je „mekšeg” karaktera (kolektivni ugovori (28), mjere koje poduzimaju platforme i mjere koje poduzimaju radnici). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.1.1. | Zakonodavstvo je opisano kao neuobičajeno i manje usmjereno na poboljšanje radnih uvjeta ili socijalne zaštite nego na rješavanje problema tržišnog natjecanja premda je socijalna zaštita u mnogim zemljama proširena kako bi uključila samozaposlene radnike. U pogledu sudova, postoje nejasnoće o načinu rješavanja sukoba oko statusa, a u zemljama koje su nastojale pojačati rad inspektorata, nastale su poteškoće s mnogim (internetskim) platformama u pogledu obavješćivanja. EGSO smatra da bi se zakonodavstvo o platformama trebalo usredotočiti na najvažnije probleme uređivanja gospodarskih, radnih i socijalnih propisa. |
| --- | --- |

5.1.1.

| 5.1.2. | Kolektivno pregovaranje – iako vrlo ograničeno (zakonodavstvo u području tržišnog natjecanja otežava kolektivno pregovaranje između „samozaposlenih radnika” i platformi) – u nekim zemljama ipak postoji (prometni i distribucijski sektor). Mjere koje platforme poduzimaju usmjerene su na umanjivanje kritika o njihovu postupanju, pridruživanje sindikatima poslodavaca, samoregulaciju i potpisivanje kodeksa ponašanja te prestanak rada. Radnici poduzimaju drugačije mjere, koje uključuju prosvjede i štrajkove, a one se, osim na platformama za kvalificirani rad na samoj lokaciji, odvijaju i na drugim vrstama platformi, kao što je to slučaj projekta koji je 2016. započeo IG Metall, a koji je zajedno sa švedskim i austrijskim sindikatima doveo do Frankfurtske deklaracije (Fair Crowd Work, 2016.). |
| --- | --- |

5.1.2.

| 5.1.3. | EGSO smatra da je u ekonomiji platformi važno promicati kodekse postupanja, koje treba sastaviti zajedno s platformama, radnicima i potrošačima. |
| --- | --- |

5.1.3.

| 5.2. | EGSO napominje da se ovim širokim rasponom sredstava korištenih za utvrđivanje i održavanje pristojnih radnih uvjeta na platformama još nije uspjelo osigurati pravo rješenje. Većina inicijativa odvija se na nacionalnoj razini: skreće se pozornost na promjene, bilo u donošenju određenog zakonodavstva bilo u okviru radnog zakonodavstva, u nekim slučajevima uvođenjem koncepta srednje kategorije između podređenog rada (zaposleni radnik) i samozapošljavanja (samozaposleni radnik) (29). EGSO to rješenje smatra nezadovoljavajućim. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Učestalost obraćanja inspektoratima rada i sudovima razlikuje se među državama članicama. Sudske tužbe rezultirale su neujednačenim presudama: u jednim je slučajevima odlučeno da je radni odnos podređen, a u drugima da su radnici na platformama samozaposleni. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | EU i države članice moraju kao mjerilo usvojiti koncept ekonomske ovisnosti i podređenosti. Radnici na platformama čija egzistencija u najvećoj mjeri ovisi o plaći koju primaju za taj rad, i koji rade u odnosu podređenosti, zaposleni su, a ne samozaposleni. Slično tomu, algoritme koje koriste platforme trebalo bi promatrati na isti način kao i izgovorene ili pisane upute u konvencionalnom radu. EGSO je već objavio mišljenje kojima podupire te koncepte (30). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Inspektorate rada trebalo bi ojačati kako bi posebnu pažnju posvetili radnicima na platformama, da im se pruži zaštita i da se zaustavi nepoštena konkurentska praksa platformi u odnosu na druga poduzeća (31). |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | EGSO smatra da radnici moraju imati socijalnu zaštitu i odgovarajuće uvjete zaštite zdravlja i sigurnosti na radu. Europske institucije tvrde da svi radnici moraju imati pristup socijalnom osiguranju bez obzira na vrstu ugovora. Nekoliko je zemalja uspostavilo posebne programe za samozaposlene radnike, koji odražavaju posebne uvjete u kojima rade. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Izvješće Globalne komisije o budućnosti rada (32) predlaže uspostavljanje sustava međunarodnog upravljanja platformama (33). U tom je pogledu EGSO već prije preporučio da Europska komisija, OECD i ILO surađuju sa socijalnim partnerima na svim odgovarajućim razinama, kao i sa širim krugom organizacija civilnog društva, na razvijanju odgovarajućih odredbi o nužnim pristojnim radnim uvjetima i zaštiti (34). |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Kad je riječ o oporezivanju, EGSO smatra da bi svi sudionici u digitalnom gospodarstvu trebali plaćati porez. EGSO u vezi s tim odobrava preporuke Europske platforme za rješavanje problema neprijavljenog rada (35) da EU donese obvezujući pravni instrument koji: obvezuje platforme da prijave sve transakcije poreznim vlastima zemalja u kojima posluju; pruža relevantnim poreznim tijelima informacije potrebne za osiguravanje usklađenosti s poreznim zakonodavstvom; informira zaposlenike o njihovim poreznim olakšicama i obvezama te štiti radnike od toga da ih se lažno klasificira kao samozaposlene. |
| --- | --- |

5.8.

6.   Najbolje prakse za regulaciju rada na platformama

| 6.1. | U skladu s međunarodnim studijama (36), EGSO smatra da EU i države članice moraju osigurati odgovarajuće politike o regulaciji tržišta rada, socijalnom dijalogu i kolektivnom pregovaranju te vještinama. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.1.1. | Kad je riječ o uređivanju tržišta rada, potrebno je poduzeti mjere kako bi se svim radnicima, u skladu s nacionalnim sustavima i praksama, osigurao pristup nizu prava i zaštita, bez obzira na njihov radni status ili vrstu ugovora, kojima bi se zajamčilo da pojedini operateri ne mogu steći konkurentsku prednost nepridržavanjem svojih obveza i izbjegavanjem odgovornosti. |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.1.1. | Siva zona između samozapošljavanja i zapošljavanja mora se svesti na minimum što većom standardizacijom i pojašnjavanjem ovih definicija te smanjenjem nesigurnosti radnika i poslodavaca. |
| --- | --- |

6.1.1.1.

| 6.1.1.2. | Lažnom samozapošljavanju mora se stati na kraj jačanjem kapaciteta inspekcije, smanjenjem poticaja za poduzeća da „lažno” klasificiraju radne odnose te velikim kaznama za nepravilne klasifikacije. |
| --- | --- |

6.1.1.2.

| 6.1.1.3. | Na međunarodnoj razini, Komisija, OECD i Međunarodna organizacija rada trebali bi pokrenuti zajednički radni postupak, koji bi mogao rezultirati konvencijom Međunarodne organizacije rada o platformama. |
| --- | --- |

6.1.1.3.

| 6.1.2. | Neravnoteža snaga između platformi i radnika mora se riješiti socijalnim dijalogom i kolektivnim pregovaranjem. Potrebno je okončati nepoštene tržišne prakse, a plaća, informacije, prava, dužnosti i odgovornosti moraju biti transparentniji. |
| --- | --- |

6.1.2.

| 6.1.2.1. | Socijalni dijalog treba poboljšati i na razini EU-a i na razini država članica, kao i kolektivno pregovaranje u državama članicama, što će, prema potrebi, zajedno sa zakonodavstvom doprinijeti boljim radnim uvjetima. |
| --- | --- |

6.1.2.1.

| 6.1.2.2. | Uloga udruga radnika i poslodavaca ključna je želimo li zastupanje interesa istinski ostvariti u praksi u okviru europskog socijalnog modela. |
| --- | --- |

6.1.2.2.

| 6.1.3. | Potrebno je izraditi kodekse postupanja u suradnji s platformama, radnicima i potrošačima kako bi se objedinila najbolja načela i smjernice o plaćanjima, radnim uvjetima i kvaliteti usluga. |
| --- | --- |

6.1.3.

| 6.1.4. | Države članice moraju radnicima omogućiti obuku i razvoj karijere jer oni uglavnom pripadaju društvenim skupinama u nepovoljnom položaju, bez obzira na to je li riječ o migrantima ili drugim skupinama koje imaju problema u vezi s obukom. |
| --- | --- |

6.1.4.

Bruxelles, 18. rujna 2020.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  SL C 303, 19.8.2016., str. 54.

1

(2)  SL C 125, 21.4.2017., str. 10., točka 3.9.

2

(3)  C. Degryse, Digitalisation of the economy and its impact on labour markets (Digitalizacija ekonomije i njezin utjecaj na tržišta rada), Radni dokument 2016.02, str. 7.

3

Digitalisation of the economy and its impact on labour markets

(4)  SL C 303, 19.8.2016., str. 54.; SL C 283, 10.8.2018., str. 39.; SL C 81, 2.3.2018., str. 145.; SL C 125, 21.4.2017., str. 10.; SL C 237, 6.7.2018., str. 1.; SL C 75, 10.3.2017., str. 33.

4

(5)  OECD, Employment Outlook 2019 (Predviđanja u pogledu zapošljavanja za 2019.), str. 55.

5

Employment Outlook 2019

(6)  Z. Kilhoffer et al., Study to gather evidence on the working conditions of platform workers (Studija za prikupljanje dokaza o radnim uvjetima za radnike na platformama), prosinac 2019., str. 45.

6

et al.

Study to gather evidence on the working conditions of platform workers

(7)  Idem, str. 47.

7

Idem

(8)  Z. Kilhoffer, op. cit., str. 48.

8

op. cit.

(9)  Godine 2015. te su vrijednosti iznosile 28,1 milijardu EUR, odnosno 3,6 milijardi EUR. Navedeno prema citatu iz Z. Kilhoffer, op. cit., str. 48.

9

op. cit.

(10)  Z. Kilhoffer, op. cit., str. 15.

10

op. cit.

(11)  Eurofound 2018., Employment and working conditions of selected types of platform work (Uvjeti zapošljavanja i radni uvjeti u odabranim vrstama rada na platformi), str. 9.

11

Employment and working conditions of selected types of platform work

(12)  Ibid, str. 15.

12

Ibid

(13)  ILO, Policy responses to new forms of work. International governance of digital labour platforms (Odgovori politike na nove oblike rada. Međunarodno upravljanje digitalnim radnim platformama), travanj 2019.

13

Policy responses to new forms of work. International governance of digital labour platforms

(14)  Vidjeti bilješku 1.

14

(15)  Vidjeti bilješku 1.

15

(16)  Komunikacija Komisije „Europski program za ekonomiju suradnje”, COM(2016) 356 final.

16

(17)  EU-OSHA 2017., Protecting Workers in the Online Platform Economy. An overview of regulatory and policy developments in the EU. (Zaštita radnika u ekonomiji internetskih platformi: Pregled kretanja regulatornih mjera i politika u EU-u).

17

Protecting Workers in the Online Platform Economy

An overview of regulatory and policy developments in the EU.

(18)  SL C 283, 10.8.2018., str. 39., točka 3.4.

18

(19)  Z. Kilhoffer, op. cit., str. 48–98.

19

op. cit.

(20)  COLLEEM (COLLaborative Economy and Employment – „Ekonomija suradnje i zapošljavanje”). Vidjeti: Europska komisija, Platform Workers in Europe (Radnici koji rade putem platformi u Europi), 2018., str. 4.

20

Platform Workers in Europe

(21)  Europska komisija, „Europski program za ekonomiju suradnje”, 2016., str. 11–13.

21

(22)  SL C 75, 10.3.2017., str. 33., točka 4.4.2.

22

(23)  Z. Kilhoffer, op. cit., str. 227.

23

op. cit.

(24)  Z. Kilhoffer, op. cit., str. 85.

24

op. cit.

(25)  Presuda br. 1663/2020 Vrhovnog suda (Italija) i presuda br. 17-20.079 od 28. studenog 2018. (Francuska).

25

(26)  Uključujući Konvenciju br. 102 iz 1952. i njezine naknadne izmjene.

26

(27)  Z. Kilhoffer, op. cit., str. 125–176.

27

op. cit.

(28)  Iako autori kolektivno pregovaranje svrstavaju u „meke” mjere, činjenica je da u mnogim državama članicama kolektivno pregovaranje ima snagu zakona i predstavlja „tvrđi” instrument.

28

(29)  Z. Kilhoffer, op. cit., str. 107.

29

op. cit.

(30)  SL C 75, 10.3.2017., str. 34., točka 1.4 i SL C 283, 10.8.2018., str. 39., točka 5.1.2.

30

(31)  Z. Kilhoffer, op. cit., str. 227.

31

op. cit.

(32)  ILO, op.cit.

32

op.cit

(33)  ILO, Globalna komisija o budućnosti rada, Work for a Brighter Future (Rad za svjetliju budućnost), Ženeva, 2019.

33

Work for a Brighter Future

(34)  SL C 125, 21.4.2017., str. 10., točka 3.9.

34

(35)  SL C 458, 19.12.2014., str. 43.

35

(36)  OECD, Employment Outlook 2019, str. 32–36.

36

Employment Outlook 2019

---

PRILOG I.

DIGITALNE PLATFORME: PRAKSA

Ovo malo istraživanje namijenjeno je prepoznavanju dobrih praksi na digitalnim platformama, a glavni izvor je dokument Europskog sindikalnog instituta (ETUI): Isabelle Daugareilh i dr.,
  The platform economy and social law: Key issues in comparative perspective
  (Ekonomija platformi i socijalno pravo: ključna pitanja iz komparativne perspektive), ETUI, 2019 (1).

| | ZEMLJA | PRAKSA |
| --- | --- | --- |
| 1 | Njemačka | Sindikat IG Metall, Njemačka udruga za nabavu iz mnoštva i osam digitalnih platformi osnovali su 2017. Ured ombudsmana kako bi se proveo Kodeks ponašanja za radnike u nabavi iz mnoštva (2). |
| 2 | Austrija | Potpisan je kolektivni ugovor (2019.) koji uključuje poduzeće za distribuciju obroka i zaposlenike (dostavljače), a stupio je na snagu u siječnju 2020. Radni status nije jasan (3). |
| 3 | Belgija | Postoji odbor (Commission administrative de règlement de la relation de travail (Administrativni odbor za uređivanje radnih odnosa)) koji odlučuje o klasifikaciji radnih odnosa (4). |
| 4 | Danska | U srpnju 2018. Hilfr (DP za čišćenje) i sindikat sklopili su kolektivni ugovor. Radnici su na početku samozaposleni, ali nakon 100 radnih sati potpisuju ugovor o radu (5). |
| 5 | Španjolska | Zaposlenici DP-a Deliveroo osnovali su (2017.) platformu na internetskoj stranici Ridersxderechos kako bi zaštitili svoje interese. Sindikat UGT 2017. je pokrenuo portal Turespuestasindical (6). |
| 6 | Španjolska | Konfederacije poslodavaca (Fomento del Trabajo, PIMEC i Fepime) i sindikati (CC OO i UGT) potpisali su 2018. Međustrukovni ugovor za Kataloniju za razdoblje 2018. – 2020. Ugovor sadrži odjeljak o radu na platformama (7). |
| 7 | Francuska | Zaposlenici platformi za distribuciju hrane organizirali su se u sindikate (npr. u Bordeauxu) (8). |
| 8 | Italija | Poseban zakon o radu na digitalnim platformama donesen je 2019. u regiji Lazio. Zakonom se definiraju digitalni radnici i utvrđuju mjerodavna prava (9). |
| 9 | Italija | Nacionalni kolektivni ugovor o sektoru logistike iz 2018. uvodi kategoriju „vozača”, koju opisuje kao podređeni radni odnos. Isto vrijedi za kolektivni ugovor s Laconsegnom (digitalnom platformom za dostavu obroka). Te su ugovore odobrili sindikati (10). |
| 10 | Italija | Povelja o temeljnim pravima digitalnih radnika (Bolonjska povelja) potpisana 2018. između Općinskog vijeća Bologne (?) i dvije platforme (Sgnam i MyMenu); njome se ne regulira radni status radnika (11). |
| 11 | Portugal | Zakon o radu utvrđuje kriterije za pretpostavku postojanja ugovora o radu. Zakon o digitalnim platformama za prijevoz (takozvani „Zakon o Uberu”) izričito upućuje na Zakon o radu u pogledu pravne veze između vozača i platforme (12). |
| 12 | Švicarska | Kolektivni ugovor o biciklističkim kuririma potpisan je u veljači 2019. između sindikata i udruge poslodavaca (13). |
| 13 | Europski socijalni partneri: | Autonomni okvirni sporazum europskih socijalnih partnera o digitalizaciji – lipanj 2020. (14). |
| DP = digitalna platforma |

ZEMLJA

PRAKSA

1

Njemačka

Sindikat IG Metall, Njemačka udruga za nabavu iz mnoštva i osam digitalnih platformi osnovali su 2017. Ured ombudsmana kako bi se proveo Kodeks ponašanja za radnike u nabavi iz mnoštva (2).

2

Austrija

Potpisan je kolektivni ugovor (2019.) koji uključuje poduzeće za distribuciju obroka i zaposlenike (dostavljače), a stupio je na snagu u siječnju 2020. Radni status nije jasan (3).

3

Belgija

Postoji odbor (Commission administrative de règlement de la relation de travail (Administrativni odbor za uređivanje radnih odnosa)) koji odlučuje o klasifikaciji radnih odnosa (4).

4

Danska

U srpnju 2018. Hilfr (DP za čišćenje) i sindikat sklopili su kolektivni ugovor. Radnici su na početku samozaposleni, ali nakon 100 radnih sati potpisuju ugovor o radu (5).

5

Španjolska

Zaposlenici DP-a Deliveroo osnovali su (2017.) platformu na internetskoj stranici Ridersxderechos kako bi zaštitili svoje interese. Sindikat UGT 2017. je pokrenuo portal Turespuestasindical (6).

6

Španjolska

Konfederacije poslodavaca (Fomento del Trabajo, PIMEC i Fepime) i sindikati (CC OO i UGT) potpisali su 2018. Međustrukovni ugovor za Kataloniju za razdoblje 2018. – 2020. Ugovor sadrži odjeljak o radu na platformama (7).

7

Francuska

Zaposlenici platformi za distribuciju hrane organizirali su se u sindikate (npr. u Bordeauxu) (8).

8

Italija

Poseban zakon o radu na digitalnim platformama donesen je 2019. u regiji Lazio. Zakonom se definiraju digitalni radnici i utvrđuju mjerodavna prava (9).

9

Italija

Nacionalni kolektivni ugovor o sektoru logistike iz 2018. uvodi kategoriju „vozača”, koju opisuje kao podređeni radni odnos. Isto vrijedi za kolektivni ugovor s Laconsegnom (digitalnom platformom za dostavu obroka). Te su ugovore odobrili sindikati (10).

10

Italija

Povelja o temeljnim pravima digitalnih radnika (Bolonjska povelja) potpisana 2018. između Općinskog vijeća Bologne (?) i dvije platforme (Sgnam i MyMenu); njome se ne regulira radni status radnika (11).

11

Portugal

Zakon o radu utvrđuje kriterije za pretpostavku postojanja ugovora o radu. Zakon o digitalnim platformama za prijevoz (takozvani „Zakon o Uberu”) izričito upućuje na Zakon o radu u pogledu pravne veze između vozača i platforme (12).

12

Švicarska

Kolektivni ugovor o biciklističkim kuririma potpisan je u veljači 2019. između sindikata i udruge poslodavaca (13).

13

Europski socijalni partneri:

Autonomni okvirni sporazum europskih socijalnih partnera o digitalizaciji – lipanj 2020. (14).

DP = digitalna platforma

---

(1)  ETUI, 2019., Radni dokument 2019.10, ur. Isabelle Daugareilh, Christophe Degryse i Philippe Porchet The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective (Ekonomija platformi i socijalno pravo: ključna pitanja iz komparativne perspektive), str. 57.

(2)  ILO, Policy responses to new forms of work. International governance of digital labour platforms (Odgovori politike na nove oblike rada. Međunarodno upravljanje digitalnim radnim platformama), travanj 2019.

(3)  Eurofound, vidjeti: Inicijative ekonomije platformi: https://www.eurofound.europa.eu/data/platform-economy/initiatives.

(4)  ETUI, 2019., Radni dokument 2019.10, The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective, str. 46.; vidjeti portal: https://commissionrelationstravail.belgium.be/fr/.

(5)  ETUI, 2019., Radni dokument 2019.10, The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective, str. 42.; vidjeti i: https://www.equaltimes.org/in-denmark-a-historic-collective?lang=en#.XsjN8DpKhPa.

(6)  ETUI, 2019., Radni dokument 2019.10, The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective, str. 102. i 103.; vidjeti: https://twitter.com/ridersxderechos i https://www.ugt.es/turespuestasindicales.

(7)  ETUI, 2019., Radni dokument 2019.10, The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective, str. 104–105.

(8)  ETUI, 2019., Radni dokument 2019.10, The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective, str. 57.

(9)  ETUI, 2019., Radni dokument 2019.10, The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective, str. 68. Međutim, čini se da se njime ne regulira status radnika (zaposleni/samozaposleni).

(10)  ETUI, 2019., Radni dokument 2019.10, The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective, str. 71–72.

(11)  ETUI, 2019., Radni dokument 2019.10, The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective, str. 72.

(12)  Portugal: Zakon br. 45/2018, 10. kolovoza 2018.

(13)  ETUI, 2019., Radni dokument 2019.10, The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective, str. 111–112.

(14)  Autonomni okvirni sporazum europskih socijalnih partnera o digitalizaciji.

---

PRILOG II.

Sljedeći amandmani, koji su dobili barem četvrtinu glasova, odbijeni su tijekom rasprave:

Točka 2.9

Izmijeniti kako slijedi:

| 2.9 | Status radnika jedan je od ključnih aspekata rada na platformama. Platforme se uglavnom predstavljaju kao posrednici između ponude i potražnje, a slijedom toga ne kao poslodavci jer ne postoji podređeni radni odnos. U toj se situaciji radnici smatraju „samozaposlenima”, a ne „zaposlenima”, čime se izbjegava primjena zakonodavstva koje regulira zapošljavanje (uključujući zdravlje i sigurnost), socijalnu zaštitu i oporezivanje. Iako EGSO smatra da pravi samozaposleni radnici doista postoje, mišljenja je da bi EU i države članice trebali temeljito proučiti primjenu načela, u svim njegovim dimenzijama, po kojemu se radnik smatra zaposlenikom ako nema dokaza za suprotno s obzirom na temeljne razlike između zaposlenika i samozaposlenih osoba (priroda rada, postojanje podređenosti i plaće). Time bi se osigurala zaštita interesa onih zaposlenika koji glavninu svojih prihoda ostvaruju na platformama. Međutim, EGSO smatra da bi istinski samozaposlenim radnicima trebalo omogućiti da i dalje imaju taj status ako oni izrijekom navedu da to žele. |
| --- | --- |

2.9

Status radnika jedan je od ključnih aspekata rada na platformama. Platforme se uglavnom predstavljaju kao posrednici između ponude i potražnje, a slijedom toga ne kao poslodavci jer ne postoji podređeni radni odnos. U toj se situaciji radnici smatraju „samozaposlenima”, a ne „zaposlenima”, čime se izbjegava primjena zakonodavstva koje regulira zapošljavanje (uključujući zdravlje i sigurnost), socijalnu zaštitu i oporezivanje. Iako EGSO smatra da pravi samozaposleni radnici doista postoje, mišljenja je da bi EU i države članice trebali temeljito proučiti primjenu načela, u svim njegovim dimenzijama, po kojemu se radnik smatra zaposlenikom ako nema dokaza za suprotno s obzirom na temeljne razlike između zaposlenika i samozaposlenih osoba (priroda rada, postojanje podređenosti i plaće). Time bi se osigurala zaštita interesa onih zaposlenika koji glavninu svojih prihoda ostvaruju na platformama. Međutim, EGSO smatra da bi istinski samozaposlenim radnicima trebalo omogućiti da i dalje imaju taj status ako oni izrijekom navedu da to žele.

Obrazloženje

Prema Europskoj komisiji, status radnika kontroverzno je pitanje i jedno od najvažnijih iz perspektive politike kad je rad glavno dobro kojim se trguje putem platforme. Komisija razmatra i pitanje statusa te smatra da se razlika između zapošljavanja i samozapošljavanja može utvrditi s obzirom na tri kriterija: postojanje podređenosti, prirodu rada i postojanje naknade za rad. Ti su kriteriji utvrđeni za primjenu koncepta radnika u EU-u, ali se u komunikaciji Komisije „Europski program za ekonomiju suradnje” dodaje da su sudovi u državama članicama skloni primijeniti isti niz kriterija u okviru nacionalne nadležnosti. S obzirom na te kriterije nema potrebe za dodatnim reguliranjem statusa radnika na europskoj razini. Na nacionalnoj su razini poduzete različite inicijative, u nekim slučajevima uvođenjem koncepta posredničke kategorije između podređenog rada i samozapošljavanja.

Kad je riječ o statusu radnika, važno je napomenuti i da se u nedavnom autonomnom okvirnom sporazumu o digitalizaciji između europskih socijalnih partnera navodi da su njime obuhvaćeni svi radnici i poslodavci u javnom i privatnom sektoru, a on uključuje i aktivnosti koje se koriste internetskim platformama u kojima postoji radni odnos, kako je definirano na nacionalnoj razini.

Rezultat glasovanja

| Za: | 65 |
| --- | --- |
| Protiv: | 99 |
| Suzdržani: | 13 |

Za:

65

Protiv:

99

Suzdržani:

13

Točka 5.4

Izmijeniti kako slijedi:

| 5.4 | Prilikom primjene općih kriterija za status radnika (podređenost, priroda rada i plaća), EU i države članice trebali bi
  moraju kao jedno od ključnih mjerila
  o usvojiti koncept ekonomske ovisnosti i podređenosti da bi osigurali poštene radne uvjete za
  . R radnikeci na platformama čija egzistencija u najvećoj mjeri ovisi o plaći koju primaju za taj rad, i koji rade u odnosu podređenosti, su zaposleni, a ne samozaposleni. Slično tomu, algoritme koje koriste platforme može se
  trebalo bi pro
  smatrati obvezujućima na isti način kao i izgovorene ili pisane upute u konvencionalnom radu. EGSO je već objavio mišljenje koje podupire te koncepte. |
| --- | --- |

5.4

Prilikom primjene općih kriterija za status radnika (podređenost, priroda rada i plaća), EU i države članice trebali bi
  moraju kao jedno od ključnih mjerila
  o usvojiti koncept ekonomske ovisnosti i podređenosti da bi osigurali poštene radne uvjete za
  . R radnikeci na platformama čija egzistencija u najvećoj mjeri ovisi o plaći koju primaju za taj rad, i koji rade u odnosu podređenosti, su zaposleni, a ne samozaposleni. Slično tomu, algoritme koje koriste platforme može se
  trebalo bi pro
  smatrati obvezujućima na isti način kao i izgovorene ili pisane upute u konvencionalnom radu. EGSO je već objavio mišljenje koje podupire te koncepte.

Obrazloženje:

Prema Europskoj komisiji, status radnika kontroverzno je pitanje i jedno od najvažnijih iz perspektive politike kad je rad glavno dobro kojim se trguje putem platforme. Komisija razmatra i pitanje statusa te smatra da se razlika između zapošljavanja i samozapošljavanja može utvrditi s obzirom na tri kriterija: postojanje podređenosti, prirodu rada i postojanje naknade za rad. Ti su kriteriji utvrđeni za primjenu koncepta radnika u EU-u, ali se u komunikaciji Komisije „Europski program za ekonomiju suradnje” dodaje da su sudovi u državama članicama skloni primijeniti isti niz kriterija u okviru nacionalne nadležnosti. S obzirom na te kriterije nema potrebe za dodatnim reguliranjem statusa radnika na europskoj razini. Na nacionalnoj su razini poduzete različite inicijative, u nekim slučajevima uvođenjem koncepta posredničke kategorije između podređenog rada i samozapošljavanja.

Kad je riječ o statusu radnika, važno je napomenuti i da se u nedavnom autonomnom okvirnom sporazumu o digitalizaciji između europskih socijalnih partnera navodi da su njime obuhvaćeni svi radnici i poslodavci u javnom i privatnom sektoru, a on uključuje i aktivnosti koje se koriste internetskim platformama u kojima postoji radni odnos, kako je definirano na nacionalnoj razini.

Rezultat glasovanja

| Za: | 64 |
| --- | --- |
| Protiv: | 98 |
| Suzdržani: | 14 |

Za:

64

Protiv:

98

Suzdržani:

14

Točka 5.8

Izmijeniti kako slijedi:

| 5.8 | EGSO traži da se u okviru nacionalnih poreznih sustava uzmu u obzir ekonomija suradnje i digitalne platforme, uz poštovanje načela sustava pravednog oporezivanja (dosljednost, predvidljivost i neutralnost) u tom sektoru te da se istovremeno zajamči da svi relevantni subjekti ispunjavaju svoje porezne obveze, što je u javnom interesu
   (1)
  . Kad je riječ o oporezivanju, EGSO smatra da bi svi sudionici u digitalnom gospodarstvu trebali plaćati porez. EGSO u vezi s tim odobrava preporuke Europske platforme za rješavanje problema neprijavljenog rada
   (2)

  da EU donese obvezujući pravni instrument koji: obvezuje platforme da prijave sve transakcije poreznim vlastima zemalja u kojima posluju; pruža relevantnim poreznim tijelima informacije potrebne za osiguravanje usklađenosti s poreznim zakonodavstvom; informira zaposlenike o njihovim poreznim olakšicama i obvezama te štiti radnike od toga da ih se lažno klasificira kao samozaposlene. |
| --- | --- |

5.8

EGSO traži da se u okviru nacionalnih poreznih sustava uzmu u obzir ekonomija suradnje i digitalne platforme, uz poštovanje načela sustava pravednog oporezivanja (dosljednost, predvidljivost i neutralnost) u tom sektoru te da se istovremeno zajamči da svi relevantni subjekti ispunjavaju svoje porezne obveze, što je u javnom interesu
   (1)
  . Kad je riječ o oporezivanju, EGSO smatra da bi svi sudionici u digitalnom gospodarstvu trebali plaćati porez. EGSO u vezi s tim odobrava preporuke Europske platforme za rješavanje problema neprijavljenog rada
   (2)

  da EU donese obvezujući pravni instrument koji: obvezuje platforme da prijave sve transakcije poreznim vlastima zemalja u kojima posluju; pruža relevantnim poreznim tijelima informacije potrebne za osiguravanje usklađenosti s poreznim zakonodavstvom; informira zaposlenike o njihovim poreznim olakšicama i obvezama te štiti radnike od toga da ih se lažno klasificira kao samozaposlene.

Obrazloženje

EGSO je nedavno usvojio mišljenje o oporezivanju ekonomije suradnje (mišljenje ECO/500 „Oporezivanje ekonomije suradnje – obveze izvješćivanja”) te bi bilo primjerenije uputiti na taj dogovoreni tekst.

Rezultat glasovanja

| Za: | 64 |
| --- | --- |
| Protiv: | 97 |
| Suzdržani: | 14 |

Za:

64

Protiv:

97

Suzdržani:

14

Točka 1.8

Izmijeniti kako slijedi:

| 1.8 | EGSO preporučuje da EU i države članice usmjere svoje napore prema usklađivanju koncepata kako bi se ostvario dostojanstven rad u ekonomiji platformi. U tu svrhu, i da bi se osigurali pošteni radni uvjeti, posebno za radnike čija egzistencija u najvećoj mjeri ovisi o plaći koju primaju za taj rad, Komisija i države članice trebale bi, prilikom primjene općih kriterija za status radnika (podređenost, priroda rada i plaća), kao mjerilo prihvatiti sljedeće stavke: (i) ekonomsku ovisnost i podređeni radni odnos jer su radnici čija egzistencija u najvećoj mjeri ovisi o plaći koju za taj rad primaju zaposleni, a ne samozaposleni; (ii) primjenu načela po kojemu se radnik smatra zaposlenikom ako nema dokaza za suprotno trebalo bi
  potrebno je temeljito proučiti u svim njezinim dimenzijama s obzirom na temeljne razlike između zaposlenika i samozaposlenih osoba (priroda rada, postojanje podređenosti i plaće); (iii) algoritme koje koriste platforme može se
  trebalo bi pro
  smatrati obvezujućima na isti način kao i izgovorene ili pisane upute u konvencionalnom radu. |
| --- | --- |

1.8

EGSO preporučuje da EU i države članice usmjere svoje napore prema usklađivanju koncepata kako bi se ostvario dostojanstven rad u ekonomiji platformi. U tu svrhu, i da bi se osigurali pošteni radni uvjeti, posebno za radnike čija egzistencija u najvećoj mjeri ovisi o plaći koju primaju za taj rad, Komisija i države članice trebale bi, prilikom primjene općih kriterija za status radnika (podređenost, priroda rada i plaća), kao mjerilo prihvatiti sljedeće stavke: (i) ekonomsku ovisnost i podređeni radni odnos jer su radnici čija egzistencija u najvećoj mjeri ovisi o plaći koju za taj rad primaju zaposleni, a ne samozaposleni; (ii) primjenu načela po kojemu se radnik smatra zaposlenikom ako nema dokaza za suprotno trebalo bi
  potrebno je temeljito proučiti u svim njezinim dimenzijama s obzirom na temeljne razlike između zaposlenika i samozaposlenih osoba (priroda rada, postojanje podređenosti i plaće); (iii) algoritme koje koriste platforme može se
  trebalo bi pro
  smatrati obvezujućima na isti način kao i izgovorene ili pisane upute u konvencionalnom radu.

Obrazloženje

Prema Europskoj komisiji, status radnika kontroverzno je pitanje i jedno od najvažnijih iz perspektive politike kad je rad glavno dobro kojim se trguje putem platforme. Komisija razmatra i pitanje statusa te smatra da se razlika između zapošljavanja i samozapošljavanja može utvrditi s obzirom na tri kriterija: postojanje podređenosti, prirodu rada i postojanje naknade za rad. Ti su kriteriji utvrđeni za primjenu koncepta radnika u EU-u, ali se u komunikaciji Komisije „Europski program za ekonomiju suradnje” dodaje da su sudovi u državama članicama skloni primijeniti isti niz kriterija u okviru nacionalne nadležnosti. S obzirom na te kriterije nema potrebe za dodatnim reguliranjem statusa radnika na europskoj razini. Na nacionalnoj su razini poduzete različite inicijative, u nekim slučajevima uvođenjem koncepta posredničke kategorije između podređenog rada i samozapošljavanja.

Kad je riječ o statusu radnika, važno je napomenuti i da se u nedavnom autonomnom okvirnom sporazumu o digitalizaciji između europskih socijalnih partnera navodi da su njime obuhvaćeni svi radnici i poslodavci u javnom i privatnom sektoru, a on uključuje i aktivnosti koje se koriste internetskim platformama u kojima postoji radni odnos, kako je definirano na nacionalnoj razini.

Rezultat glasovanja

| Za: | 63 |
| --- | --- |
| Protiv: | 99 |
| Suzdržani: | 15 |

Za:

63

Protiv:

99

Suzdržani:

15

Točka 1.13

Izmijeniti kako slijedi:

| 1.13 | EGSO traži da se u okviru nacionalnih poreznih sustava uzmu u obzir ekonomija suradnje i digitalne platforme, uz poštovanje načela sustava pravednog oporezivanja (dosljednost, predvidljivost i neutralnost) u tom sektoru te da se istovremeno zajamči da svi relevantni subjekti ispunjavaju svoje porezne obveze, što je u javnom interesu
   (3)
  . EGSO poziva Komisiju da uzme u obzir preporuke Europske platforme za rješavanje problema neprijavljenog rada o oporezivanju u ekonomiji platformi. |
| --- | --- |

1.13

EGSO traži da se u okviru nacionalnih poreznih sustava uzmu u obzir ekonomija suradnje i digitalne platforme, uz poštovanje načela sustava pravednog oporezivanja (dosljednost, predvidljivost i neutralnost) u tom sektoru te da se istovremeno zajamči da svi relevantni subjekti ispunjavaju svoje porezne obveze, što je u javnom interesu
   (3)
  . EGSO poziva Komisiju da uzme u obzir preporuke Europske platforme za rješavanje problema neprijavljenog rada o oporezivanju u ekonomiji platformi.

Obrazloženje

EGSO je nedavno usvojio mišljenje o oporezivanju ekonomije suradnje (mišljenje ECO/500 „Oporezivanje ekonomije suradnje – obveze izvješćivanja”) te bi bilo primjerenije uputiti na taj dogovoreni tekst.

Rezultat glasovanja

| Za: | 62 |
| --- | --- |
| Protiv: | 99 |
| Suzdržani: | 15 |

Za:

62

Protiv:

99

Suzdržani:

15

---

(1)  Vidjeti mišljenje ECO/500 „Oporezivanje ekonomije suradnje – obveze izvješćivanja”, usvojeno u srpnju 2020. (SL C 364, 28.10.2020., str. 62.).

(2)  SL C 458, 19.12.2014., str. 43.

(3)  Vidjeti bilješku 1.

---

| 11.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 429/187 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 429/187

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Digitalizacija i održivost – trenutačno stanje i potreba za djelovanjem iz perspektive civilnog društva”

(Razmatračko mišljenje)

(2020/C 429/24)

| Izvjestitelj: | Peter SCHMIDT (DE-II) |
| --- | --- |
| Suizvjestitelj: | István KOMORÓCZKI (HU-I) |

Izvjestitelj:

Peter SCHMIDT (DE-II)

Suizvjestitelj:

István KOMORÓCZKI (HU-I)

| Zahtjev za savjetovanje: | njemačko predsjedništvo Vijeća, 7.4.2020. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i okoliš |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 31.8.2020. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 17.9.2020. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 554 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 216/2/3 |

Zahtjev za savjetovanje:

njemačko predsjedništvo Vijeća, 7.4.2020.

Pravni temelj:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i okoliš

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

31.8.2020.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

17.9.2020.

Plenarno zasjedanje br.:

554

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

216/2/3

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO poziva na uspostavu politika kojima će se dodatno integrirati digitalno gospodarstvo koje uključuje naše društvene vrijednosti, čime bi se osiguralo da digitalna ekonomija dobrobiti bude što uključivija te da radnici, potrošači, mala i srednja poduzeća, velika poduzeća i neprofitni gospodarski subjekti imaju podjednaku korist, posebno u ruralnim područjima. Te politike uključuju:






  — | izradu fiskalne politike, kako bi se osiguralo da digitalna poduzeća plaćaju svoj pravedni udio poreza; |
| --- | --- | --- |

1.1.

—

izradu fiskalne politike, kako bi se osiguralo da digitalna poduzeća plaćaju svoj pravedni udio poreza;

| — | daljnji razvoj Opće uredbe o zaštiti podataka (GDPR), kako bi se donio poseban zakon o zaštiti podataka na radnom mjestu, u društvenim medijima i e-trgovini; |
| --- | --- |

—

daljnji razvoj Opće uredbe o zaštiti podataka (GDPR), kako bi se donio poseban zakon o zaštiti podataka na radnom mjestu, u društvenim medijima i e-trgovini;

| — | prilagodbu postojećeg zakonodavstva o tržišnom natjecanju i monopolu radi reguliranja tržišta digitalnih platformi; |
| --- | --- |

—

prilagodbu postojećeg zakonodavstva o tržišnom natjecanju i monopolu radi reguliranja tržišta digitalnih platformi;

| — | poticanje softvera i aplikacija otvorenog koda; |
| --- | --- |

—

poticanje softvera i aplikacija otvorenog koda;

| — | primjenu pristupa „javni novac – javni podaci”, kako bi istraživački podaci financirani javnim sredstvima bili javno dostupni; |
| --- | --- |

—

primjenu pristupa „javni novac – javni podaci”, kako bi istraživački podaci financirani javnim sredstvima bili javno dostupni;

| — | razvoj strateške politike EU-a o upravljanju podacima, uključujući novo zakonodavstvo o „javnim fondovima podataka”. |
| --- | --- |

—

razvoj strateške politike EU-a o upravljanju podacima, uključujući novo zakonodavstvo o „javnim fondovima podataka”.

| 1.2. | EGSO poziva nacionalne i lokalne vlasti da podrže platforme za suradnju. Također poziva na transparentne, poštene i zelene lance proizvodnje u sektoru informacijskih i komunikacijskih tehnologija (IKT), ambiciozne energetske standarde i proširenje Direktive EU-a o ekološkom dizajnu, te traži od Europske komisije da:






  — | prilagodi zakonodavstvo EU-a kako bi internetska trgovina postala održivija i da osmisli odgovorne politike o pakiranjima, isporukama i povratima paketa; |
| --- | --- | --- |

1.2.

—

prilagodi zakonodavstvo EU-a kako bi internetska trgovina postala održivija i da osmisli odgovorne politike o pakiranjima, isporukama i povratima paketa;

| — | zaštiti male gospodarske subjekte na tržištu od monopolističkih platformi; |
| --- | --- |

—

zaštiti male gospodarske subjekte na tržištu od monopolističkih platformi;

| — | osmisli sveobuhvatan skup kriterija i pokazatelja za održive softverske proizvode i propusnicu za digitalne proizvode; |
| --- | --- |

—

osmisli sveobuhvatan skup kriterija i pokazatelja za održive softverske proizvode i propusnicu za digitalne proizvode;

| — | poboljša GDPR u pogledu dostatnosti podataka i njihova povezivanja; |
| --- | --- |

—

poboljša GDPR u pogledu dostatnosti podataka i njihova povezivanja;

| — | nametne ograničenja za internetsko oglašavanje kako bi se stvorili prostori bez oglasa. |
| --- | --- |

—

nametne ograničenja za internetsko oglašavanje kako bi se stvorili prostori bez oglasa.

| 1.3. | Zbog pandemije bolesti COVID-19 došlo je do naglog i značajnog smanjenja prometa, proizvodnje i potrošnje, a zbog veće uporabe IKT-a smanjila se uporaba energije u energetski intenzivnim radnim praksama i načinu života. EGSO poziva na odgovarajuće mjere poliitke kojima bi se pomogli konsolidirati ti pozitivnih aspekti nakon pandemije. To, naravno, povlači veća pitanja o energetskoj učinkovitosti „oblaka” i podatkovnih centara koji ga održavaju. Primjerice:






  — | uspostavljanje popisa podatkovnih centara EU-a (koji obuhvaća energetsku učinkovitost, vijek trajanja, građevinske materijale itd.) i sustava vrhunske kvalitete kako bi se osiguralo da energetski najučinkovitiji podatkovni centri postanu norma; |
| --- | --- | --- |

1.3.

—

uspostavljanje popisa podatkovnih centara EU-a (koji obuhvaća energetsku učinkovitost, vijek trajanja, građevinske materijale itd.) i sustava vrhunske kvalitete kako bi se osiguralo da energetski najučinkovitiji podatkovni centri postanu norma;

| — | zahtjev da novi podatkovni centri koriste isključivo energiju iz obnovljivih izvora; |
| --- | --- |

—

zahtjev da novi podatkovni centri koriste isključivo energiju iz obnovljivih izvora;

| — | korištenje umjetne inteligencije s pomoću koje bi se podržala klimatska i energetska tranzicija; |
| --- | --- |

—

korištenje umjetne inteligencije s pomoću koje bi se podržala klimatska i energetska tranzicija;

| — | predlaganje mjera za održiva rješenja temeljena na umjetnoj inteligenciji. |
| --- | --- |

—

predlaganje mjera za održiva rješenja temeljena na umjetnoj inteligenciji.

| 1.4. | EGSO uviđa ključnu važnost održivog razvoja pametnih gradova, uključujući inovativne pristupe integriranoj mobilnosti, energiji i turizmu. |
| --- | --- |

1.4.

2.   Kontekst i temelji

| 2.1. | Ovo je mišljenje zatražilo njemačko predsjedništvo Vijeća i njime se dva globalna megatrenda – digitalizacija i održivost – nastoje istražiti iz perspektive europskog organiziranog civilnog društva. EGSO pozdravlja taj pristup u usklađivanju zelene i digitalne tranzicije jer je to usklađivanje ključno za budući prosperitet i otpornost Europe. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EU se u potpunosti obvezao poštovati UN-ov Program održivog razvoja do 2030. (1) i njegovih 17 ciljeva održivog razvoja te djeluje u kontekstu međunarodnih sporazuma o klimi, kao što je Pariški sporazum (2). Kako bi se osigurala njihova pravilna provedba, EU treba razviti i dovršiti sveobuhvatnu strategiju održivog razvoja. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EGSO pozdravlja europski zeleni – i socijalni – plan (3) i s njime povezan Fond za pravednu tranziciju jer bi se njima trebala osigurati velika ulaganja potrebna za pravednu tranziciju na klimatski neutralno gospodarstvo. EGSO smatra da je Europska platforma dionika kružnog gospodarstva (4) ključna za postizanje ciljeva novog akcijskog plana EU-a za kružno gospodarstvo (5) i veseli se nastavku te suradnje. EGSO naglašava da EU mora osigurati da se digitalizacijom doprinosi postizanju ciljeva europskog zelenog plana. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EGSO pozdravlja paket EU-a za oporavak i obnovu Next Generation EU (6), čiji je cilj pružiti potporu onima koji su gospodarski najteže pogođeni krizom uzrokovanom bolešću COVID-19. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Pandemija bolesti COVID-19 prilika je za razmišljanje o tome kako preoblikovati naše gospodarstvo i u njega uvesti inovacije kako bi bilo ekološki i društveno održivije. Kriza ne bi trebala omesti EU u postizanju zelenih ciljeva i ciljeva održivosti. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EGSO je već ranije pozvao na uspostavu održive i uključive ekonomije dobrobiti (7) koja djeluje u korist ljudi i planeta, što uključuje uporabu digitalizacije na odgovarajući način kako bi se taj cilj postigao. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | EGSO smatra da je sustavan pristup EU-a održivoj potrošnji (8) jedna od osnovnih sastavnica EGSO-ove strateške vizije održive ekonomije dobrobiti u kojoj nitko nije zapostavljen. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | EGSO se zalaže za europski put prema digitalnoj budućnosti (9), temeljen na europskim društvenim vrijednostima i etičkim standardima, kako bismo osigurali da iskorištavamo digitalne mogućnosti u gospodarstvu, a istodobno štitimo svoju privatnost i samoodređenje te poštujemo granice planeta. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | U nedavnoj Bijeloj knjizi Komisije o umjetnoj inteligenciji (10) predlaže se strategija za osiguravanje primjene umjetne inteligencije unutar EU-a. EGSO podržava ambicije Komisije da EU postane međunarodni predvodnik u istraživanju i razvoju umjetne inteligencije te da se na taj način poboljša globalna konkurentnost Europe (11). Istodobno, EGSO bi želio da se strategija umjetne inteligencije jače uključi u postojeće strategije održivosti EU-a. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | EGSO poziva sve dionike da razmotre učinke digitalizacije na različite sektore i na ciljeve održivog razvoja u pogledu osnovne infrastrukture, osnaživanja i transformacije. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Ususret socijalno, ekološki i gospodarski prihvatljivoj digitalizaciji

| 3.1. | Razmišljajući tijekom ove pauze uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19 postaje jasno da održiva digitalna revolucija podrazumijeva usklađivanje s ljudskim čimbenicima, kao i zadržavanje nedigitalnih rješenja, uz pažljivu procjenu rizika i s posebnim naglaskom na otpornost. Poseban će prioritet biti rješavanje problema digitalnog jaza između i unutar zemalja diljem svijeta, s posebnim naglaskom na države članice te vodeći računa o proširenju. Rješavanje problema digitalnog jaza unutar država članica zahtijeva javna i privatna ulaganja. Tijekom pandemije naglasile su se i prednosti i nedostaci digitalne komunikacije, posebno za one koji žive u ruralnim područjima. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | U ovom ćemo se mišljenju usredotočiti na cilj održivog razvoja br. 8 (dostojanstven rad), cilj br. 12 (potrošnja i proizvodnja) i cilj br. 13 (djelovanje u području klime) (12) te će stoga čimbenici ekološke i društvene održivosti biti snažno povezani. Usklađivanje tih pitanja ključno je za digitalizaciju koja će pogodovati svima nama. Ostala važna pitanja uključuju digitalno obrazovanje (cilj br. 4), pametne gradove (cilj br. 11) i e-zdravstvo (cilj br. 3) te u pogledu budućeg rada EGSO-a preporučujemo detaljnije analize tih područja u kontekstu civilnog društva. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Zbog pandemije su se mnoge naše dnevne rutine pretvorile u opsežno ispitivanje primjene digitalizacije na terenu. Vlade su privremeno zatvorile škole, tražeći od učenika, studenata i nastavnika da rade preko interneta, a poslodavci su brzo morali preispitati svoj pristup radu na daljinu. Kako polako izlazimo iz izolacije, moramo razmisliti o tome u kojoj je mjeri digitalizacija poželjna i prikladna te o tome kako u tom procesu održati unutargeneracijsku i međugeneracijsku pravednost u skladu s ciljevima održivog razvoja.
  EGSO poziva sve dionike da razmotre učinke ovog neočekivanog „digitalnog koraka naprijed” u kontekstu sljedeće tri dimenzije digitalizacije: osnovna infrastruktura, osnaživanje i transformacija. Kako bismo to ilustrirali, govorit ćemo o našem obrazovanju i radnom okruženju kao primjerima, ali preporučujemo da se oni koriste na heuristički način u drugim područjima kako bi se obuhvatile te dimenzije sa svojim prednostima i rizicima. |
| --- | --- |

3.3.

EGSO poziva sve dionike da razmotre učinke ovog neočekivanog „digitalnog koraka naprijed” u kontekstu sljedeće tri dimenzije digitalizacije: osnovna infrastruktura, osnaživanje i transformacija. Kako bismo to ilustrirali, govorit ćemo o našem obrazovanju i radnom okruženju kao primjerima, ali preporučujemo da se oni koriste na heuristički način u drugim područjima kako bi se obuhvatile te dimenzije sa svojim prednostima i rizicima.

3.3.1.   Osnovna digitalna infrastruktura

Iako uzimamo zdravo za gotovo da mnogima od nas u Europi internet omogućuje gotovo univerzalan pristup znanju, moramo nastaviti raditi na poboljšanju kvalitete, sigurnosti, pouzdanosti, uključivosti i dostupnosti internetskih usluga. Kako prelazimo u doba u kojem sve više dominira umjetna inteligencija, ključno je analizirati znanstvena, društvena i pedagoška iskustva i posljedice ove neočekivane situacije, uzimajući u obzir nedavno izvješće UNESCO-a o umjetnoj inteligenciji (13). Već sada smo svjesni značajnih društvenih nejednakosti u tom kontekstu, uključujući nedostatak elektroničkih uređaja, osposobljavanja i povezivosti.

U skladu s načelom opreznosti, među potencijalne negativne čimbenike moglo bi se uključiti povećanje vremena provedenog pred zaslonom, općenitu izloženost uređajima, probleme s držanjem, zračenje, zabrinutost zbog učinka 5G mreže na zdravlje, „lažne vijesti”, internetske prijevare, virtualno zlostavljanje i probleme s nadzorom – sve to opravdava daljnja ozbiljna istraživanja.

3.3.2.   Digitalizacija kao sredstvo osnaživanja

Pozitivan aspekt razvoja događaja jest da smo se na dramatičan način svi podsjetili koliki je potencijal digitalizacije kao sredstva osnaživanja u svakodnevnom životu. Primjerice, informacije su lako dostupne, što omogućuje neovisno, cjeloživotno učenje i fleksibilan rad. Raznovrsno i bogato okruženje uključuje audio i video sadržaje, tekst, animacije, virtualna obrazovna okruženja, razgovore uživo preko chata, proširenu stvarnosti virtualnu stvarnost za širok raspon tema prilagođenih našem rasporedu i potrebama, bilo da smo učenici, studenti, zaposlenici ili jednostavno želimo steći nova znanja ili vještine.

Internet također služi kao katalizator za pokrete civilnog društva, a posebice se pokazao snažnim u kontekstu mobilizacije ljudi za sudjelovanje u političkim ili ekološkim akcijama, kao što je Petak za budućnost (eng. Fridays for Future), ili pak, što je spektakularan primjer, u prosvjedima u Hong Kongu posljednjih godina.

Istodobno smo svjesni da upotreba „visokotehnološke” digitalizacije ne dovodi nužno do veće održivosti, npr. autohtone zajednice ili starije osobe sklonije su „niskotehnološkim” pristupima i često se odlučuju za održivija, nedigitalna rješenja.

3.3.3.   Digitalizacija kao sredstvo transformacije

Lekcije naučene zahvaljujući ovom „globalnom pokusu” pružaju izvrsnu priliku za donošenje zaključaka o tome kako će to utjecati na daljnji razvoj, primjerice pronalaženje idealne kombinacije prilagođenog učenja na daljinu i obrazovanja u ustanovama. Vodeće svjetske institucije već nude masovne otvorene internetske tečajeve (MOOC-ovi) preko platformi za suradnju kao što je Coursera, nudeći svima neke od koristi prestižnih sveučilišta.

Učinci na okoliš i društvo su zapanjujući. Bilo je mnogo manje poslovnih putovanja, što je općenito rezultiralo smanjenjem zagađenja zraka i okoliša te smanjenjem buke i stresa, a neki od tih novih obrazaca vjerojatno će se zadržati i nakon oporavka. Mnogi su proveli više vremena kod kuće ili s obitelji i usmjerili se na lokalne dobavljače poput prodavaonica na poljoprivrednim gospodarstvima, iako su neki, naravno, pretrpjeli velike teškoće.

Što se tiče infrastrukture, ovo je savršena prilika za postavljanje i analizu pitanja ulaganja u zajednicu i troškovne učinkovitosti.

3.4.   Cilj održivog razvoja br. 8: dostojanstven rad i ekonomija dobrobiti

Digitalizacija ima velik potencijal za ekonomiju dobrobiti. Međutim, korist je neravnomjerno podijeljena te postoji rizik da će se sve veći dio kapitala i imovine akumulirati u rukama nekolicine dionika. Većina digitalnih platformi i softverskih poduzeća nalazi se u SAD-u i Aziji (14). Europska mala i srednja poduzeća ovise o njihovim uslugama te primjerice korištenjem usluge „Otprema putem Amazona” (eng. Fulfilment By Amazon) gube udio u svojoj prodaji zbog plaćanja tantijema. Kako bismo se suprotstavili tom trendu oligopolizacije, moramo graditi uključivu ekonomiju dobrobiti u Europi. EGSO podupire razvoj fiskalne politike kako bi se osiguralo da digitalna poduzeća plaćaju svoj pravedni udio poreza (15).

3.4.1.   Digitalizacija i njezini učinci na zapošljavanje

Digitalizacija u radnom okruženju pruža mnoge prilike za poželjnu racionalizaciju rada (16), primjerice korištenjem „kobota” (17), ali podrazumijeva i određene rizike ako nije čvrsto temeljena na europskim društvenim vrijednostima i etičkim standardima korištenjem pristupa u kojem čovjek ima glavnu ulogu (eng. human-in-command). Posebni izazovi u tom kontekstu su:

| — | promjena omjera radnih mjesta i prihoda u novim poslovnim segmentima, pri čemu bi digitalna poduzeća ostvarivala veću prodaju s manje radnih mjesta. U većini znanstvenih studija pretpostavlja se da će neto učinci digitalizacije dovesti do povećanja nezaposlenosti na tržištu rada (18) (19) (20) (21) (22) (23); |
| --- | --- |

—

promjena omjera radnih mjesta i prihoda u novim poslovnim segmentima, pri čemu bi digitalna poduzeća ostvarivala veću prodaju s manje radnih mjesta. U većini znanstvenih studija pretpostavlja se da će neto učinci digitalizacije dovesti do povećanja nezaposlenosti na tržištu rada (18) (19) (20) (21) (22) (23);

| — | nesigurnost radnih mjesta, pri čemu će vjerojatno manje ljudi imati zadovoljavajuće i dobro plaćene poslove, dok bi se sve veći broj ljudi mogao naći u nestabilnim uvjetima zaposlenja u okviru takozvane „ekonomije honorarnih poslova” (eng. gig economy), koju karakteriziraju rad na nepuno radno vrijeme, kratkoročni ugovori ili ugovori bez zajamčenog minimalnog broja radnih sati (24) (25) (26) (27) (28); |
| --- | --- |

—

nesigurnost radnih mjesta, pri čemu će vjerojatno manje ljudi imati zadovoljavajuće i dobro plaćene poslove, dok bi se sve veći broj ljudi mogao naći u nestabilnim uvjetima zaposlenja u okviru takozvane „ekonomije honorarnih poslova” (eng. gig economy), koju karakteriziraju rad na nepuno radno vrijeme, kratkoročni ugovori ili ugovori bez zajamčenog minimalnog broja radnih sati (24) (25) (26) (27) (28);

| — | polarizacija dohotka zbog pada udjela bruto domaćeg proizvoda (BDP) pripisanog plaćama i istovremenog rasta udjela dohotka (29) iz ulaganja (30) (31) (32). Takva polarizacija dohotka mogla bi smanjiti kupovnu moć (33) (34) (35); |
| --- | --- |

—

polarizacija dohotka zbog pada udjela bruto domaćeg proizvoda (BDP) pripisanog plaćama i istovremenog rasta udjela dohotka (29) iz ulaganja (30) (31) (32). Takva polarizacija dohotka mogla bi smanjiti kupovnu moć (33) (34) (35);

| — | trend eksternalizacije radne snage i kontrole rada. Percepcija veće autonomije prilikom rada od kuće ne bi smjela ići nauštrb interesa zaposlenika (npr. sigurnost radnog mjesta, stabilni radni uvjeti, pravo na isključivanje i zaštita podataka na radnom mjestu). EGSO stoga poziva na strogo tumačenje GDPR-a EU-a i predlaže uspostavu posebnog zakona o zaštiti podataka na radnom mjestu; |
| --- | --- |

—

trend eksternalizacije radne snage i kontrole rada. Percepcija veće autonomije prilikom rada od kuće ne bi smjela ići nauštrb interesa zaposlenika (npr. sigurnost radnog mjesta, stabilni radni uvjeti, pravo na isključivanje i zaštita podataka na radnom mjestu). EGSO stoga poziva na strogo tumačenje GDPR-a EU-a i predlaže uspostavu posebnog zakona o zaštiti podataka na radnom mjestu;

| — | ciljano korištenje umjetne inteligencije za poboljšanje funkcioniranja tržišta rada, npr. u pogledu predviđanja potreba za vještinama ili učinaka na radno vrijeme i uvjete, s ciljem postizanja ekonomije dobrobiti. (To može uključivati razmatranja o uvođenju osnovnog dohotka, smanjenju broja sati za puno radno vrijeme ili nametima za slabo plaćene poslove.) |
| --- | --- |

—

ciljano korištenje umjetne inteligencije za poboljšanje funkcioniranja tržišta rada, npr. u pogledu predviđanja potreba za vještinama ili učinaka na radno vrijeme i uvjete, s ciljem postizanja ekonomije dobrobiti. (To može uključivati razmatranja o uvođenju osnovnog dohotka, smanjenju broja sati za puno radno vrijeme ili nametima za slabo plaćene poslove.)

3.4.2.   Moć postignuta prikupljanjem podataka

Jačanje „digitalnih divova”, uz monopolizaciju i oligopolizaciju, narušilo je tržišno natjecanje. Štoviše, koncentracija informacija i znanja utječe na politički suverenitet i osobno samoodređenje, jer su veliki dijelovi internetskog prometa (npr. osobni podaci i podaci koji se odnose na tržište, vijesti i javni diskursi) u rukama nekolicine svjetskih IT poduzeća (izvan EU-a). EGSO poziva Komisiju da prilagodi postojeće zakonodavstvo o tržišnom natjecanju i monopolu kako bi se regulirala tržišta digitalnih platformi (36). EGSO također ukazuje na važnost zaštite prava građana u kontekstu Opće uredbe o zaštiti podataka te na činjenicu da se o eksploatacijskom aspektu kapitalizma nadzora treba otvoreno razgovarati i raspravljati.

Nadalje, platforme poput Amazona sve više djeluju kao sudionici unutar vlastitih tržišta te kontroliraju gospodarsku infrastrukturu (tj. platformu za kupnju, distribucijske kanale i oglase) u okviru koje tisuće konkurentnih prodavatelja nude svoje proizvode. Amazon koristi podatke kupljene od trećih osoba za promicanje vlastitih proizvoda, čime dovodi svoje konkurente u nepovoljan položaj (37). Revizijom prava tržišnog natjecanja EU-a po uzoru na indijske propise o izravnim stranim ulaganjima (38) mogla bi se identificirati i sankcionirati takva zlouporaba.

Osiguravanje neutralnosti novih tržišta digitalnih platformi (39) ključno je za jamčenje jednakih uvjeta svim sudionicima na tržištu. EGSO predlaže uspostavu propisa o „prirodnim monopolima” u digitalnom gospodarstvu kako bi se osiguralo da njima upravljaju civilno društvo ili javna tijela (40). To uključuje interoperabilnost između konkurentnih platformi kako bi se osiguralo tržišno natjecanje u okviru digitalnog tržišta, primjerice s pomoću zakonodavstva o obveznim unaprijed definiranim sučeljima za razmjenu informacija.

3.4.3.   Upravljanje podacima: ususret strateškoj politici EU-a o upravljanju podacima

EGSO poziva Komisiju i države članice EU-a da podrže softvere i aplikacije otvorenog koda kao alate za poticanje poslovnih modela te aplikacije koje omogućuju otvoren pristup i pravednu podjelu koristi.

Osim toga, EGSO se zalaže za primjenu pristupa „javni novac – javni podaci” u okviru kojeg bi se zahtijevalo da istraživački i razvojni projekti financirani javnim sredstvima budu dostupni, primjerice u skladu s dozvolom „Creative Commons” ili drugom otvorenom dozvolom.

Nadalje, EGSO predlaže razvoj strateške politike EU-a o upravljanju podacima kako bi se postigla ravnoteža u pogledu toga da podaci budu što dostupniji, istovremeno osiguravajući da javni gospodarski subjekti te mala i srednja poduzeća ne izgube svoje osnovno poslovanje zbog velikih internetskih poduzeća i poduzeća koja se bave podacima. U prošlosti su velika internetska poduzeća imala jednostranu korist od „otvorenih podataka”. EGSO poziva na uspostavljanje „javnih fondova podataka” koji bi djelovali kao posrednici među subjektima koji generiraju podatke i/ili onima koji ih namjeravaju koristiti. Mogli bi se uspostaviti različiti fondovi podataka za podatke povezane s mobilnošću, podatke povezane s gradovima itd. Potrebno je donijeti novo zakonodavstvo za stvaranje javnih mandata kako bi vladine organizacije ili organizacije civilnog društva mogle smjestiti takve fondove podataka, uključujući donošenje odluka o pristupu i udjelu u ostvarenoj koristi od proizvoda i usluga. Podacima u vezi s javnim uslugama trebala bi se postići ravnoteža između poduzetničkih inovacija, javnog suvereniteta, prava univerzalnog pristupa i dobrobiti građana. Imajući na umu budućnost, ključno je i dalje razvijati tehnologije lanca blokova i osigurati transparentnost algoritama.

3.5.   Cilj održivog razvoja br. 12: odgovorna potrošnja i proizvodnja

Digitalne aplikacije imaju velik potencijal za unapređenje održive potrošnje (41), stoga EGSO poziva nacionalne i lokalne vlasti da podrže platforme za suradnju, kao i platforme za e-trgovinu koje nude održive proizvode (42). Novi pametni održivi sustav za označavanje održive hrane, kako je nedavno predložio EGSO, pružao bi sveobuhvatne informacije o proizvodima (43) kako bi se promicali održivi odabiri potrošača i zdravija prehrana (44).

Kako bi se povećala održivost internetske trgovine, EGSO predlaže da se zakonodavstvom EU-a promiču dobre prakse kako bi se smanjio broj vraćenih paketa (npr. ograničavanjem besplatnih povrataka) (45), zabranilo uništavanje vraćenih paketa, objedinjavale isporuke i povećala iskorištenost dostavnih vozila.

Videoprijenos čini 60 % ukupnog prometa podataka. Kako je pokazalo dobrovoljno ograničenje tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19, sadržaji niske rezolucije kao alternativa široko su prihvaćeni i održiviji, stoga bi ih trebalo poticati.

3.5.1.   Održive informacijske i komunikacijske tehnologije

Na proizvodnju hardvera u IKT sektoru trebali bi se primjenjivati standardi koji se primjenjuju na kružno gospodarstvo. Izazovi u tom kontekstu uključuju rudarenje rijetkih zemnih metala i drugih materijala te proizvodnju uređaja koja često uključuje loše uvjete rada i zaštite okoliša (npr. u Kini i drugim zemljama globalnog juga).

EGSO poziva na veću transparentnost u proizvodnim lancima IKT-a. Potrebno je proširiti Direktivu EU-a o ekološkom dizajnu (46) kako bi uključivala sveobuhvatne proizvodne standarde, uključujući i.) održive materijale (reciklirane i obnovljive izvore); ii.) dizajn hardvera (maksimiziranje vijeka trajanja – uređaji koji će biti modularni i koji će se moći popraviti); iii.) mogućnost ažuriranja softvera do kraja fizičkog vijeka trajanja proizvoda; iv.) produljena razdoblja jamstva; v.) mogućnost ponovne uporabe funkcionalnih uređaja i povećanje recikliranja materijala; vi.) ambiciozne energetske standarde, što podrazumijeva vrhunske dinamične propise, prema kojima energetski najučinkovitiji proizvodi postaju standard; vii.) standarde održivosti softvera i aplikacija koji će potaknuti softverske inženjere da izrade programe na način da podatkovni promet i uporaba hardvera budu što manji. EGSO pozdravlja Manifest iz Karlskrone o održivom dizajnu i poziva Komisiju da razvije sveobuhvatne kriterije za održive softverske proizvode (47) (48).

3.5.2.   Transparentni proizvodni lanci

Digitalizacijom se moraju unaprijediti transparentnost i odgovornost u proizvodnim lancima. EGSO pozdravlja prijedlog u okviru europskog zelenog plana koji je njemačka vlada ponovila u svojem nedavnom „programu digitalne politike za okoliš” o uspostavi „propusnice za digitalne proizvode” s informacijama o materijalima i standardima u proizvodnji kako bi se utvrdili nedostaci u pogledu održive proizvodnje u skladu s europskom strategijom za društveno odgovorno poslovanje (49), uključujući standarde na tržištu rada.

3.5.3.   Jačanje platformi za suradnju

EGSO poziva Komisiju i države članice EU-a da promiču razvoj internetskih platformi za suradnju te da djeluju kao neutralni posrednici kako bi se bolje raspodijelile koristi među proizvođačima / pružateljima usluga te kako bi se građani/potrošači uključili u upravljanje, donošenje odluka i podjelu koristi.

Primjerice, savez CoopCycle kojim upravlja kolektivna organizacija nudi softversku platformu za organizacije za dostavu bicikala u devet europskih gradova. Platforma za iznajmljivanje Fairbnb kao dionike je uključila gradove i regije. Za projekte lokalne zajednice donira 50 % svojih prihoda, čime se potiče novo viđenje europskog turizma od kojega korist imaju i putnici i domaćini.

EGSO poziva na političku potporu kako bi se takvim platformama pomoglo da se prošire po cijeloj Europi. Propise o javnoj nabavi trebalo bi prilagoditi kako bi se osiguralo da im lokalne vlasti mogu dati prednost.

3.5.4.   Internetsko oglašavanje i potrošnja

EGSO je zabrinut zbog rastućeg trenda platformi za e-trgovinu koje potiču neodržive oblike potrošnje. Praćenje odluka o kupnji preko interneta i personalizacija oglasa potiču neodrživu masovnu potrošnju. EGSO smatra da se GDPR-om nije u dovoljnoj mjeri riješio problem korištenja podataka za potrebe trećih strana te poziva Komisiju da poboljša to zakonodavstvo u skladu s načelima dostatnosti podataka (smanjenje količine podataka) i povezivanja podataka.

EGSO također poziva na ograničavanje internetskog oglašavanja. U mnogim državama članicama oglasi su zabranjeni u javnim prostorima kao što su škole. EGSO podržava prostore na internetu bez oglasa, posebno kada je riječ o tražilicama i društvenim medijima. EGSO napominje da otprilike polovina ukupnih svjetskih prihoda od oglašavanja na internetu (više od 300 milijardi USD godišnje (50)) odlazi dvjema američkim tvrtkama: Googleu i Facebooku.

EGSO pozdravlja inicijative kao što je „pomoćnik za zelenu potrošnju” koji se temelji na umjetnoj inteligenciji, koji trenutačno razvijaju Einstein Center Digital Future i Ecosia.org i kojim se namjeravaju unaprijediti tražilice kako bi potrošačima pomogle u kupnji održivijih proizvoda i usluga.

3.6.   Cilj održivog razvoja br. 13: djelovanje u području klime

3.6.1.   Digitalizacija u svrhu zaštite okoliša i borbe protiv klimatskih promjena

EGSO pozdravlja digitalna rješenja koja omogućuju zaštitu okoliša i prelazak na održivost u područjima prometa, energetskih sustava, zgrada, poljoprivrede i drugih sektora. Primjerice, studijom u Švicarskoj utvrdilo se da bi se s pomoću IKT rješenjâ moglo uštedjeti do 6,99 milijuna tona ekvivalenta CO2 (CO2e) godišnje, uz vlastiti ugljični otisak IKT sektora u visini od 2,69 milijuna tona CO2e godišnje (51). Drugim studijama pokazali su se još veći potencijali (52). Međutim, EGSO napominje da opća digitalizacija gospodarstva i društva dosad nije doprinijela smanjenju potražnje za energijom i emisija ugljika (53). Stoga su za potencijalni doprinos IKT-a zaštiti klime i okoliša potrebne politike koje će to podržati, primjerice kako bi se ublažili povratni i indukcijski učinci.

3.6.2.   Potrošnja energije farmi poslužitelja

„Oblak” se sastoji od fizičkih podatkovnih centara čija izgradnja iziskuje intenzivnu uporabu resursa i koji su energetski intenzivni. EGSO poziva Komisiju da surađuje s državama članicama EU-a kako bi sastavila popis podatkovnih centara EU-a koji bi obuhvatio energetsku učinkovitost, životni vijek i građevinske materijale. Nadalje, EGSO se zalaže za zakonodavstvo Komisije o integraciji podatkovnih centara u gradske stambene objekte ili poslovne zone kako bi se na najbolji način iskoristila otpadna toplina.

EGSO preporučuje uspostavljanje sustava vrhunske kvalitete u kojem energetski najučinkovitiji podatkovni centri postaju norma. EGSO se zalaže za zajednički dogovor država članica kojim će se zahtijevati da novi podatkovni centri budu izgrađeni tako da isključivo koriste energiju iz obnovljivih izvora.

EGSO preporučuje korištenje umjetne inteligencije kako bi se podržala javna zaštita klime i energetska tranzicija.

| — | Kao što je navedeno u Bijeloj knjizi o umjetnoj inteligenciji, Komisija bi trebala predložiti mjere u pogledu toga kako države članice mogu promicati održiva rješenja temeljena na umjetnoj inteligenciji. |
| --- | --- |

—

Kao što je navedeno u Bijeloj knjizi o umjetnoj inteligenciji, Komisija bi trebala predložiti mjere u pogledu toga kako države članice mogu promicati održiva rješenja temeljena na umjetnoj inteligenciji.

| — | Autonomnim vozilima kojima upravlja umjetna inteligencija moglo bi se smanjiti ispuštanje stakleničkih plinova u gradskom prometu kroz optimizaciju prometa / algoritme eko-vožnje ili usluge dijeljenja prijevoza, koristeći električna i potpuno autonomna vozila. |
| --- | --- |

—

Autonomnim vozilima kojima upravlja umjetna inteligencija moglo bi se smanjiti ispuštanje stakleničkih plinova u gradskom prometu kroz optimizaciju prometa / algoritme eko-vožnje ili usluge dijeljenja prijevoza, koristeći električna i potpuno autonomna vozila.

| — | Umjetnom inteligencijom može se povećati predvidljivost potražnje i ponude obnovljivih izvora energije u distribucijskoj mreži ili poboljšati skladištenje energije, učinkovitost i upravljanje opterećenjem. |
| --- | --- |

—

Umjetnom inteligencijom može se povećati predvidljivost potražnje i ponude obnovljivih izvora energije u distribucijskoj mreži ili poboljšati skladištenje energije, učinkovitost i upravljanje opterećenjem.

3.7.   Pametni gradovi i drugi primjeri

EGSO pozdravlja aplikacije u okviru tehnologija pametnih gradova koje se temelje na oblacima, a koje upravljaju podacima u stvarnom vremenu kako bi se omogućilo bolje donošenje odluka, kao što su racionalizacija odvoza smeća, smanjenje prometnih gužvi, bolja kvaliteta zraka i poboljšana distribucija energije (koristeći isključivo sustave obnovljive energije, upravljanje mrežom te promjenjivu opskrbu i potražnju električne energije).

| 3.7.1. | Mobilnost je ključno područje, uključujući koncept „mobilnosti kao usluge” (MaaS), kojim se potiče bolje korištenje javnog prostora, podataka i infrastrukture kako bi se smanjile emisije ugljika integriranjem javnog i privatnog prijevoza. Multimodalni prijevoz, uključujući dijeljenje bicikala, zajedničku vožnju automobilom, javni prijevoz, taksi i druge načine prijevoza, može učiniti javni i zajednički prijevoz puno atraktivnijim i smanjiti ovisnost o automobilima. Tri su vodeća primjera iz država članica:






  — | Amsterdam dijeli podatke o prometu sa zainteresiranim stranama kako bi omogućio razvoj aplikacija za mapiranje koje su integrirane s javnim prijevozom; |
| --- | --- | --- |

3.7.1.

—

Amsterdam dijeli podatke o prometu sa zainteresiranim stranama kako bi omogućio razvoj aplikacija za mapiranje koje su integrirane s javnim prijevozom;

| — | poznata linija podzemne željeznice br. 9 u Barceloni bit će dugačka 47,8 km te će vlakovi bez vozača voziti do zračne luke i željezničkih postaja; |
| --- | --- |

—

poznata linija podzemne željeznice br. 9 u Barceloni bit će dugačka 47,8 km te će vlakovi bez vozača voziti do zračne luke i željezničkih postaja;

| — | inovativni sustav pametnih bicikala u Kopenhagenu služi za praćenje i upravljanje kvalitetom zraka i prometnim gužvama. |
| --- | --- |

—

inovativni sustav pametnih bicikala u Kopenhagenu služi za praćenje i upravljanje kvalitetom zraka i prometnim gužvama.

| 3.7.2. | EGSO pozdravlja pametne i održive politke Barcelone i projekte pametnih gradova EU-a kao što su:






  — | projekt REMOURBAN (54), u okviru kojeg će se testirati niz tehničkih inovacija i poslovnih modela za obnovu grada, a uključuje gradove Valladolid (Španjolska) te potencijalno Seraing (Belgija) i Miškolc (Mađarska); |
| --- | --- | --- |

3.7.2.

—

projekt REMOURBAN (54), u okviru kojeg će se testirati niz tehničkih inovacija i poslovnih modela za obnovu grada, a uključuje gradove Valladolid (Španjolska) te potencijalno Seraing (Belgija) i Miškolc (Mađarska);

| — | turistički gradovi kao što su Valencia (Španjolska), Dresden (Njemačka) i Antalya (Turska) pioniri su projekta pametnih gradova EU-a MAtchUP (55). |
| --- | --- |

—

turistički gradovi kao što su Valencia (Španjolska), Dresden (Njemačka) i Antalya (Turska) pioniri su projekta pametnih gradova EU-a MAtchUP (55).

| 3.7.3. | Održivi turizam ključan je za oporavak od krize uzrokovane bolešću COVID-19. Trebali bismo dalje razraditi nedavna mišljenja EGSO-a o tom pitanju (56). Posebno bismo trebali poticati prijevozna sredstva koja ne zagađuju okoliš, kao što su bicikli i javni prijevoz, razvijati zrakoplovne motore koji imaju sve učinkovitiju potrošnju goriva te promicati obnovu smještajnih objekata s certifikatom o dodjeli znaka za okoliš. |
| --- | --- |

3.7.3.

| 3.7.4. | EGSO pozdravlja održive pristupe digitalizaciji poljoprivrede i upućuje na postojeće mišljenje EGSO-a o strategiji Komisije „od polja do stola” (57). Odbor želi osigurati da mala i srednja poljoprivredna gospodarstva također imaju koristi od digitalnih rješenja za potrebnu agroekološku tranziciju ako to žele, pod uvjetom da su financijski održiva i da ostanu pod kontrolom samih poljoprivrednika. Postoji pregršt inovativnih tehnoloških aplikacija, od kojih su mnoge očigledno korisne u pogledu kretanja društva prema održivijoj proizvodnji hrane (npr. dronovi za praćenje usjeva i životinja, roboti za sjetvu, plijevljenje, žetvu ili mužnju te mogućnost „vertikalnih farmi” u gradovima, koje zahtijevaju puno nižu potrošnju vode i lokalnu opskrbu). U tom kontekstu potičemo suvlasništvo, sustave za dijeljenje podataka (58) i druge inovativne modele.
  Upravljanje digitalnom revolucijom u poljoprivredi podrazumijeva složene izazove te stoga ističemo važnost inicijativa kao što je FAIRshare (59) u promicanju korištenja digitalnih alata za optimizaciju poljoprivrednih praksi. Izgradnja vještina i povjerenja te istovremeno rješavanje problema posebnog digitalnog jaza u ruralnom sektoru vrlo je važno u ovom kontekstu. |
| --- | --- |

3.7.4.

Upravljanje digitalnom revolucijom u poljoprivredi podrazumijeva složene izazove te stoga ističemo važnost inicijativa kao što je FAIRshare (59) u promicanju korištenja digitalnih alata za optimizaciju poljoprivrednih praksi. Izgradnja vještina i povjerenja te istovremeno rješavanje problema posebnog digitalnog jaza u ruralnom sektoru vrlo je važno u ovom kontekstu.

| 3.7.5. | E-zdravstvo je ključno za informirano donošenje odluka utemeljeno na dokazima, transparentnost postupaka zdravstvene zaštite, smanjenje pogrešaka, točniju dijagnostiku i troškovnu učinkovitost te smanjenje vremena čekanja, kao i otpada. Ograničavanje fizičkih kontakata i karantena kao odgovori na pandemiju potaknuli su šire jačanje svijesti o potencijalu e-zdravstva. |
| --- | --- |

3.7.5.

Bruxelles, 17. rujna 2020.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  https://www.un.org/sustainabledevelopment/development-agenda/

1

(2)  https://unfccc.int/process-and-meetings/the-paris-agreement/the-paris-agreement

2

(3)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/european-green-deal-communication_en.pdf

3

(4)  Europska platforma dionika kružnog gospodarstva (ECESP), https://circulareconomy.europa.eu/platform/en

4

(5)  Akcijski plan za kružno gospodarstvo (CEAP), https://ec.europa.eu/environment/circular-economy/

5

(6)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/factsheet_1_en.pdf

6

(7)  Mišljenje EGSO-a „Održivo gospodarstvo kakvo trebamo” (SL C 106, 31.3.2020., str. 1.).

7

(8)  Mišljenje EGSO-a „Prema strategiji EU-a za održivu potrošnju” (vidjeti str. 51 ovoga Službenog lista).

8

(9)  Mišljenje EGSO-a „Izgradnja digitalne budućnosti Europe” (SL C 364, 28.10.2020., str. 101.).

9

(10)  Bijela knjiga o umjetnoj inteligenciji – Europski pristup izvrsnosti i izgradnji povjerenja, https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/commission-white-paper-artificial-intelligence-feb2020_en.pdf.

10

(11)  Konkurentnost u ovom kontekstu ne bi se trebala definirati samo kvantitetom nego i kvalitetom kako bi se uspostavila ravnoteža između gospodarskog napretka, ekoloških aspekata i socijalne uključenosti.

11

(12)  Prema 7. godišnjem pregledu korporativnog izvješćivanja i objavljivanja informacija o okolišu, društvu i upravljanju iz 2019. ovi ciljevi održivog razvoja najčešće se spominju.

12

(13)  UNESCO, Steering AI and advanced ICTs for knowledge societies: a Rights, Openness, Access, and Multi-stakeholder Perspective (Upravljanje umjetnom inteligencijom i naprednim rješenjima u području IKT-a za društva znanja: perspektiva utemeljena na pravima, otvorenosti, pristupu i različitim dionicima).

13

Steering AI and advanced ICTs for knowledge societies: a Rights, Openness, Access, and Multi-stakeholder Perspective

(14)  Kao što su Google/Alphabet, Apple, Facebook, Amazon ili Microsoft u SAD-u te Alibaba ili Tencent u Kini.

14

(15)  Primjerice, porez na digitalne usluge uveden je u Francuskoj. Međutim, smatralo se da je diskriminatoran prema poduzećima izvan EU-a.

15

(16)  Racionalizacija povezana s robotizacijom, automatizacijom, umjetnom inteligencijom, poboljšanjem učinkovitosti rada i sektorskim promjenama.

16

(17)  Kobot je suradnički robot koji radi zajedno s ljudima na način da preuzima repetitivne, nepoželjne ili opasne zadatke i stvara nove zadatke koji donose više zadovoljstva.

17

(18)  Muro, Maxim, Whiton, Automation and Artificial Intelligence: How machines are affecting people and places (Automatizacija i umjetna inteligencija: kako strojevi utječu na ljude i mjesta), 2019.

18

Automation and Artificial Intelligence: How machines are affecting people and places

(19)  Frey, Osborne, The future of employment: How susceptible are Jobs to Computerisation? (Budućnost zaposlenosti: koliko su radna mjesta podložna kompjutorizaciji?), 2013. Autori ne navode pojedinosti o tome koliko bi se brzo taj proces mogao odvijati, nego relativno neprecizno spominju razdoblje od jednog do dva desetljeća.

19

The future of employment: How susceptible are Jobs to Computerisation?

(20)  Ziehran, Gregory, Arntz, The risk of automation for jobs in OECD countries: a comparative analysis (Opasnost automatizacije za radna mjesta u zemljama OECD-a: komparativna analiza), Radni dokument OECD-a o pitanjima koja se odnose na društvo, radna mjesta i migracije, 2016.

20

The risk of automation for jobs in OECD countries: a comparative analysis

(21)  International Federation of Robotics, The Impact of Robots on Productivity, Employment and Jobs (Međunarodni savez za robotiku, Utjecaj robota na produktivnost, zaposlenost i radna mjesta), 2017.

21

The Impact of Robots on Productivity, Employment and Jobs

(22)  Ziehran/Gregory/Arntz, Racing With or Against the Machine? (Utrka sa strojevima ili protiv njih?), 2016.

22

Racing With or Against the Machine?

(23)  Svjetski gospodarski forum, Izvješće o budućnosti radnih mjesta, 2018.

23

(24)  Muntaner, Digital Platforms, Gig Economy, Precarious Employment, and the Invisible Hand of Social Class (Digitalne platforme, ekonomija honorarnih poslova, nesigurna radna mjesta i nevidljiva ruka društvenih slojeva), 2018.

24

Digital Platforms, Gig Economy, Precarious Employment, and the Invisible Hand of Social Class

(25)  Za tipologiju platformi za masovni rad preko interneta (eng. crowdwork platforms) vidjeti: Howcroft, Bergvall-Kåreborn, A Typology of Crowdwork Platforms (Tipologija platformi za masovni rad preko interneta), 2019.

25

crowdwork platforms

A Typology of Crowdwork Platforms

(26)  Uws i sur., Crowd work in Europe: Preliminary results from a survey in the UK, Sweden, Germany, Austria and the Netherlands (Masovni rad preko interneta u Europi: preliminarni rezultati ankete u Ujedinjenoj Kraljevini, Švedskoj, Njemačkoj, Austriji i Nizozemskoj), 2016.

26

Crowd work in Europe: Preliminary results from a survey in the UK, Sweden, Germany, Austria and the Netherlands

(27)  Berg, Income security in the on-demand economy: Findings and policy lessons from a survey of crowdworkers (Sigurnost prihoda u okviru ekonomije na zahtjev: zaključci i političke lekcije nakon anketiranja radnika koji se bave masovnim radom preko interneta), 2015.

27

Income security in the on-demand economy: Findings and policy lessons from a survey of crowdworkers

(28)  Bartmann, The Return of the Servant (Povratak sluge), 2016.

28

The Return of the Servant

(29)  Uključujući vrijednosti dionica i dividendi digitalnih platformi, poduzećâ koja su predvodnici u područjima umjetne inteligencije, robotizacije itd.

29

(30)  Stockhammer, Determinants of the Wage Share (Odrednice udjela plaće), 2017.

30

Determinants of the Wage Share

(31)  Hudson, The Road to Debt Deflation, Debt Peonage, and Neofeudalism (Put do deflacije duga, dužničkog ropstva i neofeudalizma), 2017.

31

The Road to Debt Deflation, Debt Peonage, and Neofeudalism

(32)  Lange, Santarius, Smart Green World? Making Digitalisation Work for Sustainability (Pametan zeleni svijet? Digitalizacija u službi održivosti), 2020.

32

Smart Green World? Making Digitalisation Work for Sustainability

(33)  Staab, The consumption dilemma of digital capitalism (Dilema potrošnje u digitalnom kapitalizmu), 2017.

33

The consumption dilemma of digital capitalism

(34)  Summers, Larry Summers at IMF Economic Forum (Larry Summers na Gospodarskom forumu Međunarodnog monetarnog fonda), 2013.

34

Larry Summers at IMF Economic Forum

(35)  Teulings, Baldwin, Secular Stagnation: Facts, Causes and Cures (Sekularna stagnacija: činjenice, uzroci i rješenja), 2014.

35

Secular Stagnation: Facts, Causes and Cures

(36)  Npr. tražilice ili internet stvari, e-trgovina i platforme društvenih medija.

36

(37)  Feiner, Amazon admits to Congress that it uses ‘aggregated’ data from third-party sellers to come up with its own products (Amazon priznao Kongresu da koristi „agregirane” podatke kupljene od trećih osoba za kreiranje svojih proizvoda), 2019.

37

Amazon admits to Congress that it uses ‘aggregated’ data from third-party sellers to come up with its own products

(38)  Indijska Uredba o izravnim stranim ulaganjima 5.2.15.2.4. v: „subjekt koji sudjeluje u vlasničkom kapitalu tržišnog subjekta e-trgovine [...] ne može prodavati svoje proizvode na platformi kojom upravlja taj tržišni subjekt.”

38

(39)  Posebno onih koji djeluju u području javnih dobara (zdravstvo, mobilnost, gradske usluge).

39

(40)  Npr. javno dostupna tražilica, poslužitelj u oblaku GAIA X ili platforme društvenih medija kojima upravlja civilno društvo.

40

(41)  Primjerice dijeljenje kupnji (i iskustava) među potrošačima, razmjena rabljene robe, digitalni oblici „proizvodnje potrošnje” (eng. prosuming), lokalne digitalne platforme za promicanje lokalnih poduzeća i, prema potrebi, kratki lanci opskrbe.

41

prosuming

(42)  Npr. „La ruche qui dit oui”, belgijska platforma s ekološkim i sezonskim proizvodima.

42

(43)  Kao što su informacije o proizvodnji, učincima na okoliš, sastavu, uporabi, mogućnostima popravka i uporabljivosti bilo kojeg proizvoda.

43

(44)  Mišljenje EGSO-a „Promicanje zdrave i održive prehrane u EU-u”, SL C 190, 5.6.2019., str. 9.

44

(45)  Uzmite u obzir da u prosjeku svaki osmi paket kupljen na internetu bude vraćen. https://www.salecycle.com/blog/featured/ecommerce-returns-2018-stats-trends/.

45

(46)  Direktiva 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća..

46

(47)  C. Becker i sur., „Sustainability Design and Software: The Karlskrona Manifesto” (Održivi dizajn i softver: manifest iz Karlskrone), IEEE/ACM 37th IEEE International Conference on Software Engineering (IEEE/ACM 37. Međunarodna konferencija IEEE-a o programskom inženjerstvu), 2015., str. 467.–476., doi: 10.1109/ICSE.2015.179.

47

IEEE/ACM 37th IEEE International Conference on Software Engineering

(48)  Vidjeti također: Kern i sur., „Sustainable software products – Towards assessment criteria for resource and energy efficiency” (Održivi softverski proizvodi – Ususret kriterijima za ocjenu učinkovitosti korištenja resursa i energetske učinkovitosti), Future Generation Computer Systems, 2018., br. 86, str. 199.–210., doi: 10.1016/j.future.2018.02.044.

48

Future Generation Computer Systems

(49)  A renewed EU strategy 2011-14 for Corporate Social Responsibility (Obnovljena strategija EU-a za društveno odgovorno poslovanje za razdoblje 2011. – 2014.), COM/2011/0681.

49

A renewed EU strategy 2011-14 for Corporate Social Responsibility

(50)  Emarketer.com

50

(51)  Hilty, Bieser, Opportunities and risks of digitalisation for climate protection in Switzerland (Mogućnosti i rizici digitalizacije za zaštitu klime u Švicarskoj), 2017.

51

Opportunities and risks of digitalisation for climate protection in Switzerland

(52)  Npr., GESI/Accenture (2015.): SMARTer2030. ICT Solutions for 21st Century Challenges (SMARTer 2030. Rješenja IKT-a za izazove 21. stoljeća).

52

SMARTer2030. ICT Solutions for 21st

(53)  Lange & Santarius: Smart Green World. Making Digitalization Work for Sustainability (Pametni zeleni svijet. Kako digitalizaciju iskoristiti za održivost), 2020.; Lange, Pohl & Santarius: Digitalization and Energy Consumption. Does ICT Reduce Energy Demand? (Digitalizacija i potrošnja energije. Smanjuje li IKT potražnju za energijom?), 2020.

53

Smart Green World. Making Digitalization Work for Sustainability

Digitalization and Energy Consumption. Does ICT Reduce Energy Demand?

(54)  http://www.remourban.eu/

54

(55)  https://www.matchup-project.eu/

55

(56)  Mišljenja EGSO-a „Međunarodna trgovina i turizam – globalni program održivog razvoja” (SL C 14, 15.1.2020., str. 40), Tourism and transport in 2020 and beyond (Turizam i promet 2020. i nakon toga) (vidjeti str. 219 ovoga Službenog lista).

56

Tourism and transport in 2020 and beyond

(57)  Mišljenje EGSO-a „Od polja do stola: strategija održive prehrane”, 2020. (vidjeti str. 268 ovoga Službenog lista).

57

(58)  Kao što je JoinData, neovisna podatkovna platforma za poljoprivrednike (join-data.nl).

58

(59)  https://www.h2020fairshare.eu/

59

---

| 11.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 429/197 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 429/197

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Održivi lanci opskrbe i dostojanstven rad u međunarodnoj trgovini”

(razmatračko mišljenje)

(2020/C 429/25)

| Izvjestiteljica: | Tanja BUZEK (DE-II) |
| --- | --- |

Izvjestiteljica:

Tanja BUZEK (DE-II)

| Zahtjev za savjetovanje: | njemačko predsjedništvo Vijeća EU-a, 18.2.2020. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | pravilo 32. stavak 1. Poslovnika |
| | (razmatračko mišljenje) |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za vanjske odnose |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 24.7.2020. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 18.9.2020. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 554 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 216/2/3 |

Zahtjev za savjetovanje:

njemačko predsjedništvo Vijeća EU-a, 18.2.2020.

Pravni temelj:

pravilo 32. stavak 1. Poslovnika

(razmatračko mišljenje)

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za vanjske odnose

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

24.7.2020.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

18.9.2020.

Plenarno zasjedanje br.:

554

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

216/2/3

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Globalni lanci opskrbe imaju ključnu ulogu u gospodarskim aktivnostima diljem svijeta i u globalnoj trgovini s poduzećima koja se sve više bave prekograničnim poslovanjem. Multinacionalna poduzeća njihovi su glavni pokretači, a mala i srednja poduzeća važan su dio tih lanaca. Ti su lanci „složeni, raznoliki i fragmentirani” sa svim mogućnostima i rizicima koji uz njih dolaze. Unatoč gospodarskom rastu, otvaranju radnih mjesta i poduzetništvu, neki lanci opskrbe smatraju se spornima zbog negativnih učinaka na uvjete rada kao i na održivost (1). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 razotkrila je zabrinjavajuću krhkost i znatne rizike povezane s vrlo fragmentiranim i nediversificiranim lancima opskrbe. Otkrila je ranjivost radnika i naglasila kršenje ljudskih prava te nepovoljne socijalne, zdravstvene i sigurnosne učinke poslovanja u današnjim lancima opskrbe diljem svijeta. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Iz iskustva pandemije bolesti COVID-19 postalo je jasno da globalni lanci opskrbe trebaju biti otporniji, raznolikiji i odgovorniji. Trgovina će morati imati ključnu ulogu u promicanju održivog gospodarskog oporavka i omogućiti poduzećima ponovno izgradnju i reorganizaciju njihovih prekinutih lanaca vrijednosti. Međutim, jači instrumenti moraju pružiti socijalno i ekološki odgovorne planove poslovanja, trgovine i ulaganja. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO poziva EU da prikupi više podataka o ranjivijim opskrbnim lancima, posebno o rizicima od poremećaja gospodarskih aktivnosti i kršenju ljudskih prava. Također naglašava da na globalnoj razini hitno valja procijeniti kako se međunarodnim standardima rada rješava problem nedostatka dostojanstvenog rada u globalnim lancima opskrbe te ukloniti utvrđene nedostatke u upravljanju. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Druga stvar koju nas pandemija uči su važnost „istinskih” ulaganja te ulaganja politike u održivost. Ambicioznim djelovanjem potrebno je osigurati doprinos globalnih lanaca opskrbe pravednijem gospodarskom i socijalnom modelu koji se temelji na održivosti i dostojanstvenom radu. Djelovanje mora biti usklađeno s međunarodnim i europskim načelima, posebno onima iz Pariškog sporazuma, s ciljevima održivog razvoja, temeljnim konvencijama Međunarodne organizacije rada, europskim zelenim planom i europskim stupom socijalnih prava. Ono mora biti temeljna sastavnica globalnog, europskog i nacionalnog odgovora na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | U Programu UN-a do 2030. trgovina se prepoznaje kao pokretač uključivog gospodarskog rasta i smanjenja siromaštva te kao čimbenik koji doprinosi promicanju održivog razvoja. Međutim, s obzirom na ograničenja u globalnoj trgovini i ulaganjima u globalne lance opskrbe zbog krize uzrokovane COVID-om 19, kao i zbog usporavanja ritma smanjenja siromaštva do kojeg je došlo i prije krize, postoji hitna potreba za jačanjem reformi, povećanjem ulaganja, promicanjem održive trgovine i globalnih lanaca opskrbe te za dodatnom integracijom zemalja u razvoju u otvoreno globalno gospodarstvo, i to sve u interesu uključivog i održivog rasta. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Ljudska prava, održivost i društveno odgovorno poslovanje postaju sve važniji za poslovnu zajednicu. Mnoga poduzeća aktivno primjenjuju vodeća načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima i druge odgovarajuće instrumente uz potporu vlade, posebno Smjernice OECD-a za multinacionalna poduzeća te Deklaraciju ILO-a za multinacionalna poduzeća. Te su dobrovoljne mjere dovele do nekih pozitivnih promjena u pogledu poštovanja ljudskih prava u poslovanju, no potrebne su mjere za poboljšavanje. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Za EU i njegove države članice ključno je da djeluju dosljedno na nacionalnoj, europskoj i međunarodnoj razini, usklađivanjem inicijativa i uklanjanjem utvrđenih nedostataka. Europski gospodarski i socijalni odbor poziva Europsku komisiju da u dogovoru s Europskim parlamentom i Vijećem i na temeljima socijalnog dijaloga i višedioničkog pristupa razvije europski akcijski plan za ljudska prava, dostojanstven rad i održivost u globalnim lancima opskrbe. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Taj plan mora biti ambiciozan, sveobuhvatan i transverzalan kako bi djelotvorno odgovorio na stanje u globalnim lancima opskrbe. Njegovi glavni ciljevi trebali bi biti promicanje odgovornog poslovanja, osiguravanje poštovanja ljudskih prava te socijalnih i okolišnih ciljeva EU-a u poslovnim aktivnostima i njihovim opskrbnim lancima, pružanje potpore poduzećima te malim i srednjim poduzećima u usvajanju pristupa odgovornog poslovanja i osiguravanje ravnopravnih uvjeta za poduzeća. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Kao opći okvir za političke i zakonodavne inicijative trebao bi prepoznati temeljne, različite i komplementarne uloge različitih dionika u tom području, posebno europskih institucija, država članica, međunarodnih tijela, poduzeća, socijalnih partnera i dionika. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Nacionalnim akcijskim planovima trebali bi se provoditi njegovi ciljevi i trebalo bi se zahtijevati da postignu minimalne provedbene standarde vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Postizanje višestranog napretka ponekad počinje ambicioznim jednostranim djelovanjem. EGSO smatra da EU ima jedinstven položaj koji mu omogućuje da preuzme vodstvo u primjeni dužne pažnje, osobito s obzirom na vodeću ulogu europskih poduzeća u svijetu. Poziva EU i države članice da osiguraju djelotvornije i obvezujuće međunarodne instrumente i ponovno ističe svoju potporu Obvezujućem ugovoru UN-a o poslovanju i ljudskim pravima (2) te poziva na izradu konvencije Međunarodne organizacije rada o dostojanstvenom radu u lancima opskrbe (3). |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EGSO pohvaljuje Europsku komisiju što je na njegov poziv zakonodavstvo EU-a o dužnoj pažnji (4) stavila na vodeće mjesto u Akcijskom planu. U cilju osiguravanja ravnopravnih uvjeta za europska poduzeća, obvezujuća međusektorska zakonodavna inicijativa o dužnoj pažnji u području ljudskih prava i odgovorno poslovanje trebala bi obuhvaćati sva poduzeća koja su osnovana ili aktivna u EU-u, kao i javni sektor, te bi trebala odgovarati na posebne potrebe i ograničenja malih i srednjih poduzeća. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Od ključne će važnosti biti da se od poduzeća zahtijeva uspostavljanje mehanizama dužne pažnje kao preventivnog pristupa, ali i osiguravanje djelotvornih pravnih sredstava i pristupa pravosuđu te osiguravanje djelotvorne primjene, među ostalim, kroz javni nadzor, kontrole i sankcije. Njegove posebne značajke, među ostalim korporativna odgovornost, bit će tema posebnog mišljenja EGSO-a (5). |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Radnici i sindikati moraju biti dio rješenja. Dužna pažnja izričito bi trebala obuhvaćati prava sindikata i radnika, posebno pravo na kolektivno pregovaranje i kolektivno djelovanje, pravedne uvjete rada i naknadu, informacije i savjetovanje te zdravlje i sigurnost na radu. Ta ključna ljudska prava temeljni su dio dostojanstvenog rada. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Europski međusektorski i sektorski socijalni dijalog te nacionalni socijalni dijalog trebali bi pomoći u njegovoj provedbi, uključujući zajedničke inicijative i projekti, smjernice, izgradnju kapaciteta, sporazume, potporu poduzećima u ispunjavanju obveza dužne pažnje te sindikatima u sudjelovanju u raspravama i pregovorima s upravom. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | U cilju ostvarivanja svojeg sveobuhvatnog i dosljednog pristupa, akcijski plan bi trebao pružiti okvir za ambicioznu reviziju direktive o nefinancijskom izvješćivanju kako bi se njome uključila sva poduzeća, te uzeti u obzir posebne potrebe i ograničenja malih i srednjih poduzeća iposebne ključne pokazatelje i ciljeve uspješnosti. Zakonodavne mjere o dužnostima upravnog vijeća na razini EU-a koje mora djelovati u interesu svih dionika, a aktivnosti poduzeća moraju pridonositi postizanju socijalnih i okolišnih ciljeva. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | U okviru novoga instrumenta za oporavak Next Generation EU i drugih financijskih sredstava Unije, EGSO predlaže da se posebni uvjeti i poticaji povežu s poštovanjem ciljeva koji se odnose na ljudska prava, dostojanstven rad i održivost u aktivnostima poduzeća i opskrbnim lancima. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | Države članice trebaju osigurati cjelovitu provedbu i primjenu socijalne klauzule u direktivama o javnoj nabavi. Novim se prijedlozima Europske komisije treba osigurati da postupci javne nabave djelotvorno podupiru i promiču dužnu pažnju u pogledu ljudskih prava i odgovorno poslovanje u njihovim aktivnostima i opskrbnim lancima, uključujući dostojanstven rad. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | Akcijski plan trebao bi sadržavati i nezakonodavne mjere, među ostalim inicijative za podizanje svijesti potrošača, ulagača i drugih dionika, poticaje za odgovorna poduzeća koji nadilaze pravne obveze te posebnu potporu malim i srednjim poduzetnicima za uvođenje politika dužne pažnje. |
| --- | --- |

1.20.

| 1.21. | Trgovinski elementi ciljeva akcijskog plana trebali bi se odražavati u novom pregledu trgovinske strategije EU-a. Trgovinski sporazumi i međunarodni sporazumi o ulaganjima mogu potaknuti i osigurati ujednačeniju provedbu standarda od strane ulagača i vlada. Od stranih bi se ulagača trebalo zahtijevati postupanje s dužnom pažnjom prije nego što mogu ostvariti korist iz međunarodnih ugovora o ulaganju. Sporazumima o slobodnoj trgovini moraju se promicati najbolje prakse za uključivanje okolišnih i socijalnih kriterija u javnu nabavu, a da se pritom ni na koji način ne ograničava njihova primjena. |
| --- | --- |

1.21.

| 1.22. | Novi glavni službenik EU-a za nadzor provedbe trgovinskih pravila mora imati na raspolaganju jače instrumente za provedbu obveza o trgovini i održivom razvoju. Obnovljeno povjerenstvo stručnjaka trebalo bi moći pokrenuti mehanizam za rješavanje sporova između država koji bi uključivao mogućnost novčanih kazni ili sankcija te zaštitu za oštećenu stranku (6). Neovisno tajništvo za rad i mehanizam za kolektivne pritužbe trebali bi dopuniti provedbu poglavljâ o trgovini i održivom razvoju (7). Trebalo bi znatno ojačati učinak preporuka unutarnje savjetodavne skupine o istrazi kršenja obveza u pogledu trgovine i održivog razvoja. Svjež pristup radnim sporovima trebao bi se baviti pravnom zaštitom protiv poduzeća koja ne ispunjavanju obveze te razmotriti sustav nadahnut antidampinškim mjerama EU-a kojim bi se obuhvatio socijalni damping. |
| --- | --- |

1.22.

| 1.23. | Poticaj za osiguravanje ratifikacije konvencija ILO-a najveći je tijekom pregovora o sporazumu i prije njihova sklapanja; to bi se stoga trebalo unijeti u potpisani sporazum. Klauzulu o „ključnim elementima” trebalo bi proširiti kako bi se njome obuhvatile temeljne i ažurirane konvencije ILO-a koje su ratificirale države članice EU-a, a ILO bi trebao biti uključen u nadzor provedbe svojih konvencija u sporazumima o slobodnoj trgovini (8). EGSO predlaže povezivanje sniženja carina s djelotvornom provedbom odredaba o trgovini i održivom razvoju. |
| --- | --- |

1.23.

2.   Kontekst

| 2.1. | Njemačko predsjedništvo EU-a pozvalo je EGSO da u ovom razmatračkom mišljenju iznese niz inicijativa za poboljšanje održivosti i osiguravanje poštovanja ljudskih prava i dostojanstvenog rada u globalnim lancima opskrbe. Predsjedništvo je dostavilo sljedeći detaljan popis pitanja:






  — | Na koji se način može oblikovati i provesti europski akcijski plan za ostvarenje sveobuhvatne i ambiciozne strategije za dostojanstven rad u globalnim lancima opskrbe, posebno istražujući ulogu socijalnog dijaloga i civilnog društva i potporu koja im se pruža, |
| --- | --- | --- |

2.1.

—

Na koji se način može oblikovati i provesti europski akcijski plan za ostvarenje sveobuhvatne i ambiciozne strategije za dostojanstven rad u globalnim lancima opskrbe, posebno istražujući ulogu socijalnog dijaloga i civilnog društva i potporu koja im se pruža,

| — | Koje bi trebale biti ključne značajke uredbe EU-a o dužnoj pažnji i na koji se način može ojačati pristup djelotvornoj pravnoj zaštiti za kršenje ljudskih prava u globalnim lancima opskrbe, |
| --- | --- |

—

Koje bi trebale biti ključne značajke uredbe EU-a o dužnoj pažnji i na koji se način može ojačati pristup djelotvornoj pravnoj zaštiti za kršenje ljudskih prava u globalnim lancima opskrbe,

| — | Na koji se način mogu stvoriti ravnopravni uvjeti za europska poduzeća s obzirom na njihove izazove i koristi te na koji se način može pridonijeti otpornosti globalnih lanaca opskrbe na krize kao što je pandemija COVID-a 19, |
| --- | --- |

—

Na koji se način mogu stvoriti ravnopravni uvjeti za europska poduzeća s obzirom na njihove izazove i koristi te na koji se način može pridonijeti otpornosti globalnih lanaca opskrbe na krize kao što je pandemija COVID-a 19,

| — | Na koji se način može pridonijeti zajedničkoj provedbi ciljeva održivog razvoja i vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima, među ostalim kroz minimalne standarde u nacionalnim akcijskim planovima država članica, |
| --- | --- |

—

Na koji se način može pridonijeti zajedničkoj provedbi ciljeva održivog razvoja i vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima, među ostalim kroz minimalne standarde u nacionalnim akcijskim planovima država članica,

| — | Na koji se način može ojačati promicanje dostojanstvenog rada u održivim lancima opskrbe u trgovinskoj politici, posebno u pogledu bolje provedbe poglavlja o održivosti iz sporazumâ o slobodnoj trgovini. |
| --- | --- |

—

Na koji se način može ojačati promicanje dostojanstvenog rada u održivim lancima opskrbe u trgovinskoj politici, posebno u pogledu bolje provedbe poglavlja o održivosti iz sporazumâ o slobodnoj trgovini.

| 2.2. | EGSO je već dao relevantne doprinose. Pozvao je Europsku komisiju 2016. da donese „sveobuhvatnu i ambicioznu strategiju kako bi svim svojim unutarnjim (pristup tržištu javne nabave EU-a, označivanje itd.) i vanjskim politikama (trgovina, razvoj, politika susjedstva itd.) promicala dostojanstven rad” u globalnom lancu opskrbe. Preporučuje da „uključi i zakonodavne i nezakonodavne mjere, najbolje prakse, financijske poticaje, pristup osposobljavanju i izgradnju kapaciteta za socijalni dijalog i sindikate” (9). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EGSO je 2018. potaknuo Komisiju „da usvoji ambiciozniji pristup, posebice u pogledu jačanja stvarne provedivosti obveza iz poglavlja o trgovini i održivom razvoju” (10) i naglasio potrebu ratifikacije temeljnih konvencija ILO-a prije sklapanja trgovinskih sporazuma. U pogledu jačanja odredaba o radu, posebno je preporučio razmatranje uspostave neovisnog tajništva za rad i mehanizma za kolektivne pritužbe. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EGSO je 2019. pozvao europske institucije da podrže proces povezan s obvezujućim ugovorom UN-a i da se uključe u pregovore”, slažući se s potrebnim sadržajem obvezujućeg ugovora (11). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Pravni odbor Europskog parlamenta nedavno je od EGSO-a zatražio da izradi mišljenje o Korporativnom ponašanju s dužnom pažnjom i korporativnoj odgovornosti (12). Nekoliko rezolucija Europskog parlamenta poziva na izradu obvezujućeg zakonodavstva o postupanju s dužnom pažnjom i drugih inicijativa za osiguravanje poštovanja ljudskih prava u poslovanju i globalnim lancima opskrbe. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Vijeće EU-a naglasilo je važnost djelotvornog pristupa pravosuđu za žrtve kojima su povrijeđena ljudska prava u provedbi dužne pažnje, prepoznajući korporativno poštovanje ljudskih prava kao „neophodno za održivi razvoj i postizanje ciljeva održivog razvoja” (13). Zaključilo je da „odgovorno poslovanje kao takvo može u konačnici rezultirati konkurentskom prednosti” (14). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Nakon predstavljanja studije Glavne uprave za pravosuđe i potrošače (GU JUST) u travnju 2020. europski povjerenik Didier Reynders obvezao se predložiti obvezujuću međusektorsku pravnu inicijativu o provedbi dužne pažnje u okviru ljudskih prava i odgovornom poslovanju koja obuhvaća opskrbne lance poduzeća, među ostalim odgovornost i sankcije, a temelji se na sveobuhvatnoj definiciji ljudskih prava koja uključuje prava radnika i sindikata (15). |
| --- | --- |

2.7.

3.   Globalni lanci opskrbe: status quo i učinak krize uzrokovane bolešću COVID-19

| 3.1. | Operacije u globalnim lancima opskrbe imaju ključne uloge u gospodarskim aktivnostima diljem svijeta i u globalnoj trgovini. Multinacionalna poduzeća i njihovi lanci opskrbe zapošljavaju stotine milijuna radnika, a te mreže čine 80 % globalne trgovine (16). Prema podacima ILO-a za 2013. s globalnim lancima opskrbe povezano je 453 milijuna, odnosno više od jedne petine radnih mjesta, što je 53 % više nego u prethodnom desetljeću. (17) Digitalna tehnologija, ekološko i socijalno upravljanje te trendovi održivosti imat će višestruke učinke u predstojećem „desetljeću preobrazbe” za međunarodnu proizvodnju (18). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | „Međunarodna trgovina pokretač je uključivog gospodarskog rasta i smanjenja siromaštva te doprinosi promicanju održivog razvoja.” (19) S obzirom na ograničenja u globalnoj trgovini i ulaganjima u globalne lance opskrbe zbog krize uzrokovane COVID-om 19 te s obzirom na usporavanje ritma smanjenja siromaštva do kojeg je došlo i prije krize, postoji hitna potreba za jačanjem reformi, povećanjem ulaganja i promicanjem održive trgovine i globalnih lanaca opskrbe. Međunarodne organizacije i agencije potkrjepljuju dokaze o ključnim čimbenicima u smanjenju siromaštva. Razvojne banke naglasile su ključnu ulogu trgovine te da će daljnja integracija zemalja u razvoju u otvoreno svjetsko gospodarstvo biti ključna za postizanje cilja okončanja krajnjeg siromaštva do 2030. Na primjer, razvoj ruralnih tržišta i njihova pravedna integracija u globalna tržišta mogu postati sve važniji izvor prihoda stanovnika siromašnih ruralnih područja. Dodatni dokazi pokazuju važnost dostojanstvenih i produktivnih radnih mjesta, održivih poduzeća i gospodarske preobrazbe u smanjenju siromaštva. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Globalni lanci opskrbe su „složeni, raznoliki i fragmentirani”, a neka multinacionalna poduzeća imaju više od 100 000 izravnih dobavljača. Oni iskorištavaju mogućnosti i izlažu se riziku. Pridonose gospodarskom rastu, otvaranju radnih mjesta i poduzetništvu te mogu pridonijeti prijelazu s neformalnog na formalno gospodarstvo (20), što je pogodno za zemlje u razvoju. Zbog sve većeg obujma globalne trgovine i ulaganja u globalnim lancima opskrbe kao i eksternalizacije i prekogranične koordinacije globalne proizvodnje od strane vodećih korporacija, poslovanje ima znatne socijalne posljedice (21). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Duljina opskrbnih lanaca i trajanje odnosa s dobavljačima su višedimenzionalni poslovni odabiri koji se temelje na najzanimljivijim poslovnim odnosima, bliskosti sa potrošačkim tržištima, logistici, vještinama, itd. Međutim, sustavna dodjela ugovora je i nusproizvod konkurencije i gospodarskih pokretača u poslovnom modelu u kojem je za globalni lanac opskrbe prečesto najvažniji najmanji trošak. Nadalje, nastojanja poduzeća da ostvare ekonomičnost rada ne donose uvijek korist za gospodarstvo, radnike, dionike i šire društvo. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Sadašnji okvir za poslovanje i ljudska prava uglavnom se sastoji od neobvezujućih instrumenata. Do kršenja ljudskih prava, uključujući prava radnika i sindikata, i dalje dolazi u okviru poslovanja poduzeća, među ostalim i u multinacionalnim kompanijama, njihovim lancima opskrbe i lancima podugovaranja. Nadalje, teško je pratiti njihove negativne učinke. Posebni okviri za odgovornost u lancima podugovaranja već postoje u zakonodavstvu EU-a i uvedeni su primjerice u zakonodavstvo o javnoj nabavi, upućivanju radnika i migraciji. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 otkrila je zabrinjavajuću krhkost i znatne rizike povezane s vrlo fragmentiranim i neraznolikim lancima opskrbe te razotkrila ranjivost radnika zahvaljujući kojima ti lanci funkcioniraju. Poremećaji velikih razmjera pokazali su potrebu za jačanjem pouzdanosti i otpornosti globalnih lanaca opskrbe, posebno u ključnim regijama i sektorima, na unutarnjem tržištu EU-a i u trgovini s vladama trećih zemlja. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EGSO predlaže prikupljanje i obradu veće količine podataka o ranjivim lancima opskrbe koji se odnose na rizike od poremećaja gospodarskih aktivnosti i utvrđivanje kršenja ljudskih prava. Godišnje izvješće o provedbi sporazuma o slobodnoj trgovini može poslužiti kao platforma za redovito izvješćivanje. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Glavni tajnik UN-a António Guterres pandemiju bolesti COVID-19 nazvao je izvanrednim stanjem u području javnog zdravlja koje se pretvara u gospodarsku i socijalnu krizu i „ljudsku krizu koja ubrzano postaje kriza ljudskih prava” (22). „Civilno društvo razotkrilo je da brojne vlade nisu zaštitile svoje građane, a brojna poduzeća ne poštuju ljudska prava u skladu s vodećim načelima UN-a o poslovanju i ljudskim pravima. Radnici su redovito prisiljeni raditi bez odgovarajuće opreme koja bi ih zaštitila od zaraze bolešću, ne odobrava im se bolovanje kada se razbole ili moraju u samoizolaciju te ih se otpušta bez obavijesti ili naknade” (23). Među ostalim, naglašeni su rizici u pogledu postojanja prisilnog rada u poduzećima koja su aktivna u opskrbnim lancima proizvodnje rukavica i druge opreme za osobnu zaštitu koja je kupljena u Europi i SAD-u (24). |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Radna skupina UN-a za poslovanje i ljudska prava u značajnoj je izjavi prepoznala potrebu da se u borbu protiv COVID-a 19 krene „održivim putem u čijem su središtu ljudi”. Taj put „ne smije dovesti do smanjenja standarda niti ga vlade i poslovni subjekti mogu upotrijebiti za izbjegavanje međunarodnih obveza u pogledu ljudskih prava”. Postizanje stvarnog napretka u provedbi vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima „bolje će nas pripremiti za sljedeću krizu, također i kad skrenemo kolektivnu pažnju na klimatsku krizu i druge izazove povezane s ljudskim pravima koji proizlaze i iz nepravdi i rastućih nejednakosti” (25). |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EGSO je pozvao na oživljavanje trgovinskih tokova za izgradnju snažnih socijalnih i radnih standarda i njihovu učinkovitu provedbu. Prekid opskrbnih i proizvodnih procesa pokazao je važnost uvođenja i učinkovitog provođenja mjera u području zdravlja i sigurnosti na radu te čuvanja sigurnosti i zdravlja radnika kako bi se svijet mogao opskrbljivati robom i uslugama. Ratifikacija, primjena i provedba temeljnih konvencija ILO-a o slobodi udruživanja i kolektivnog pregovaranja ključni je način osiguravanja sigurnih i dostojanstvenih uvjeta rada zajedno sa svim temeljnim i ažuriranim konvencijama ILO-a (26). |
| --- | --- |

3.10.

4.   Polazna točka: glavni postojeći međunarodni instrumenti i definicije

| 4.1. | Postoji nekoliko međunarodnih instrumenata koji se bave transnacionalnim lancima opskrbe. Oni pružaju definicije odgovornog poslovanja, mehanizama dužne pažnje i obveza poduzeća u pogledu njihovih lanaca opskrbe te uloge i dužnosti država članica i njihovih obveza da osiguraju poštovanje ljudskih prava, uključujući učinkovitu prevenciju, kontrole, zaštitu i sankcije. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | 17 ciljeva održivog razvoja čine temelj UN-ovog programa održivog razvoja do 2030. Organizacija globalnih lanaca opskrbe i uloga privatnog sektora ključni su za promicanje i postizanje tih ciljeva, a to su, među ostalim, „održiv gospodarski rast i produktivno zapošljavanje (8. cilj), izgradnja uključive i održive industrije (9. cilj), smanjenje nejednakosti (10. cilj), osiguravanje održive proizvodnje i potrošnje (12. cilj) i jačanje partnerstava za održivi razvoj (17. cilj)”. Na lance opskrbe posebno se odnose 9. i 12. cilj, a 17. cilj se odnosi na ponašanje poduzeća. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | U vodećim načelima UN-a o poslovanju i ljudskim pravima iz 2011. naglašena je obveza država „da štite od povreda ljudskih prava na svojem teritoriju ili u svojoj jurisdikciji” te „da jasno naglase očekivanje da sva poduzeća sa sjedištem na njihovu teritoriju i/ili u njihovoj jurisdikciji poštuju ljudska prava u cjelokupnom svojem poslovanju”. Na temelju odgovornosti poduzeća da poštuju ljudska prava od njih se zahtijeva da „izbjegavaju izazivanje negativnih učinaka na ljudska prava ili da tome doprinose svojim aktivnostima i da nastoje spriječiti ili ublažiti negativne učinke na ljudska prava koji su izravno povezani s njihovim poslovanjem, proizvodima ili uslugama kroz njihove poslovne odnose, čak i ako nisu doprinijela tim učincima”. „Poduzeća bi morala imati utvrđene politike i postupke”, uključujući „postupke dužne pažnje u pogledu ljudskih prava radi utvrđivanja, sprječavanja, ublažavanja i tumačenja načina na koje se nose s učincima na ljudska prava”, te biti aktivno uključena u „ispravljanje svih nepovoljnih učinaka na ljudska prava koje prouzrokuju ili kojima pridonose”. U skladu s komentarima u sklopu vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima u pogledu negativnih učinaka do kojih je došlo, ali ih poduzeće nije prouzrokovalo ili njima doprinijelo, no koji su izravno povezani s njegovim poslovanjem, proizvodima ili uslugama kroz poslovni odnos, „odgovornost za poštovanje ljudskih prava ne podrazumijeva da se poduzeće mora pobrinuti za ispravljanje štete, iako ono u tome može imati određenu ulogu” (27). Osim toga, u komentarima u sklopu vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima navodi se da poduzeća koja posluju s dužnom pažnjom „ne smiju pretpostaviti da će ih to samo po sebi automatski i potpuno osloboditi odgovornosti za doprinošenje povredama ljudskih prava ili za njihovo izazivanje” (28). U vodećim načelima UN-a naglašava se važna uloga javne nabave u promicanju poštovanja ljudskih prava i mogućnost odgovornog isključivanja kao posljednje mogućnosti u upravljanju lancima opskrbe. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Nekoliko se instrumenata ILO-a i njegovih inicijativa bavi lancima opskrbe i dostojanstvenim radom, uključujući odgovornost država članica i poduzeća. ILO-ov pojam dostojanstvenog rada obuhvaća četiri strateška cilja:






  — | promicanje otvaranja radnih mjesta, razvoja vještina i održivih prihoda, |
| --- | --- | --- |

4.4.

—

promicanje otvaranja radnih mjesta, razvoja vještina i održivih prihoda,

| — | jamčenje prava na radnom mjestu, posebno za radnike u nepovoljnom položaju i siromašne radnike, |
| --- | --- |

—

jamčenje prava na radnom mjestu, posebno za radnike u nepovoljnom položaju i siromašne radnike,

| — | širenje socijalne zaštite muškaraca i žena kako bi se pružila odgovarajuća naknada u slučaju izgubljenog ili smanjenog prihoda te odgovarajuća zdravstvena skrb, |
| --- | --- |

—

širenje socijalne zaštite muškaraca i žena kako bi se pružila odgovarajuća naknada u slučaju izgubljenog ili smanjenog prihoda te odgovarajuća zdravstvena skrb,

| — | promicanje socijalnog dijaloga uključivanjem jakih i neovisnih organizacija radnika i poslodavaca. |
| --- | --- |

—

promicanje socijalnog dijaloga uključivanjem jakih i neovisnih organizacija radnika i poslodavaca.

| 4.5. | Rezolucija ILO-a o dostojanstvenom radu u globalnim lancima opskrbe iz 2016. odnosi se na ulogu vlada u zahtijevanju od poduzeća da provode postupke dužne pažnje u svojim lancima opskrbe, osiguravanju poštovanja ljudskih prava te promicanju odgovornog poslovanja, među ostalim kroz politike javne nabave. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Temeljena na vodećim načelima UN-a o poslovanju i ljudskim pravima i pripadajućem postupku dužne pažnje, Tripartitna deklaracija o načelima koja se odnose na multinacionalna poduzeća i socijalnu politiku pojašnjava da bi se „tim postupkom trebala uzeti u obzir središnja uloga slobode udruživanja i kolektivnog pregovaranja te industrijski odnosi i socijalni dijalog kao kontinuirani proces.” |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Smjernicama OECD-a za multinacionalna poduzeća, koje su obvezne za države članice OECD-a, pružaju se detaljne smjernice za odgovorno poslovanje i preporučuje se dužna pažnja na temelju rizika te se njima od država zahtijeva da uspostave nacionalne kontaktne točke u cilju promicanja pridržavanja Smjernica, uključujući podizanje svijesti i zaprimanje pritužbi u slučaju njihova kršenja. EGSO je već ranije pozvao države članice da osiguraju da nacionalne kontakte točke budu „neovisne i strukturirane na način da socijalni partneri budu članovi nacionalnih kontaktnih točaka ili da postoji odbor za nadzor nacionalne kontaktne točke. One bi trebale biti odgovarajuće osposobljene i financirane te imati odgovarajuće osoblje”. (29) U kontekstu svojih lanaca opskrbe poduzeća bi trebala „nastojati spriječiti ili ublažiti negativan učinak ako mu nisu doprinijela, no ako je učinak ipak izravno povezan s njihovim poslovanjem, proizvodima ili uslugama kroz poslovni odnos. Time se ne namjerava prebaciti odgovornost sa subjekta koji uzrokuje negativan učinak na poduzeće s kojim on ima poslovni odnos” (30). „Ako poduzeće u kontekstu svojeg lanca opskrbe utvrdi rizik od izazivanja negativnog učinka, ono bi trebalo poduzeti potrebne korake kako bi taj učinak zaustavilo ili spriječilo. Ako poduzeće utvrdi rizik od pridonošenja negativnom učinku, trebalo bi poduzeti potrebne korake kako bi obustavilo ili spriječilo svoj doprinos i iskoristilo svoje mogućnosti kako bi u najvećoj mogućoj mjeri ublažilo sve preostale učinke” (31). U svakom slučaju, time se ne dovodi u pitanje odgovornost trgovačkih društava, koju utvrde EU ili države, u pogledu kršenja ljudskih prava i drugih negativnih učinaka u njihovim aktivnostima te lancima opskrbe i lancima podugovaranja, uključujući i za kršenje obveza dužne pažnje. |
| --- | --- |

4.7.

5.   Osiguravanje ravnopravnih uvjeta za europska poduzeća

| 5.1. | Mnoga su se poduzeća obvezala na i uključila u pojedinačne inicijative koje su dovele do pozitivne promjene u ponašanju u pogledu poštovanja ljudskih prava u vlastitim poslovnim aktivnostima. Sektorske inicijative uključuju amfori, Together for Sustainability, Chemie3 i Bettercoal. Europska poduzeća uživaju dobar ugled izvan Europe u pogledu njihovih obveza i doprinosa koji se odnose na održivi razvoj, a ostvaruju ih kroz svoju lokalnu prisutnost. Međutim, te dobrovoljne mjere nisu u potpunosti dovele do potrebne promjene u ponašanju (32). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Nedavna studija (33) GU-a JUST daje djelotvornu i sveobuhvatnu analizu statusa quo u kojoj je „tek nešto više od trećine poslovnih ispitanika” navelo da postupaju s dužnom pažnjom u pogledu ljudskih prava i okolišnih učinaka, i to većinom samo u pogledu primarnih dobavljača. Naglašava potrebu za obvezujućim europskim međusektorskim zakonodavstvom o postupanju s dužnom pažnjom u području ljudskih prava i odgovornom poslovanju. Sadašnja je kriza čak i pojačala potporu za djelovanje. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Uzimajući u obzir njihova važna iskustva u provedbi učinkovitih i ambicioznih politika dužne pažnje, često na temelju sporazuma sklopljenih sa sindikatima, europska poduzeća doista bi imala koristi od stvaranja ravnopravnih uvjeta i pravedne konkurencije na temelju zajedničkih minimalnih standarda primjenjivih i na poduzeća osnovana u trećim zemljama koja su aktivna u EU-u. Dobar ugled oznake „EU” u poslovanju temelji se i na regulatornom okruženju sa visokim standardima. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Postoje različiti zakoni EU-a koji se odnose na upravljanje lancima opskrbe i poštovanje ljudskih prava i dostojanstvenog rada, posebno Direktiva o nefinancijskom izvješćivanju 2014/95/EU Europskog parlamenta i Vijeća (34) u skladu s kojom su velika poduzeća od javnog interesa obvezna izvještavati o učincima i rizicima svojih aktivnosti te svojim politikama, ako ih provode, za njihovo smanjenje, uključujući postupke dužne pažnje. U pogledu posebnih sektora, Uredbom o drvu (EU) br. 995/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (35) i Uredbom o mineralima iz područja zahvaćenih sukobima (EU) 2017/821 Europskog parlamenta i Vijeća (36) utvrđeni su zahtjevi u pogledu dužne pažnje za lance opskrbe u poduzećima. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Dužna pažnja nedavno je uvedena i u različite nacionalne zakone, primjerice u francuski Zakon o obvezi stalnog praćenja za poduzeća (37). Njime se pruža ambiciozni nacionalni pravni okvir kojim se od velikih poduzeća zahtijeva da utvrde, objave i provedu plan praćenja za utvrđivanje i sprječavanje kršenja ljudskih prava i negativnih okolišnih učinaka u njihovim aktivnostima, u aktivnostima poduzeća koje su pod njihovom izravnom ili neizravnom kontrolom te u aktivnostima podugovaratelja i dobavljača s kojima održavaju „uspostavljeni poslovni odnos”. Uključuje okvir za odgovornost prema kojemu poduzeća snose odgovornost u slučaju kada povrede obveza dužne pažnje dovedu do štete ili kršenja ljudskih prava. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Postojeći fragmentirani pravni okvir negativno utječe na poduzeća koja moraju djelovati u skladu s različitim skupovima pravila. Suočavaju se s nepravednom konkurencijom, pravnom nesigurnošću i administrativnim troškovima, što bi trebalo izbjeći. Sve veći broj poduzeća i ulagača stoga poziva na uvođenje obveznih instrumenata dužne pažnje (38). |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | K tome, u aktualnim okolnostima odgovorna poduzeća se ne nagrađuju zbog nedostatka zajedničkih minimalnih zahtjeva usporedivih postupaka, odgovarajućih poticaja tijela javne vlasti, djelotvorne provedbe postojećih pravila te svijesti među ulagačima, dionicima i potrošačima. |
| --- | --- |

5.7.

6.   Europski akcijski plan za ljudska prava i dostojanstven rad u globalnim lancima opskrbe

6.1.   Izrada djelotvornog zakonodavnog okvira

| 6.1.1. | Dostojanstven rad, poštovanje ljudskih prava i održivost globalnih lanaca vrijednosti i lanaca opskrbe na vrhu su prioriteta političkog programa globalnih, europskih i nacionalnih institucija te postaju sve važniji u poslovnoj zajednici. Međutim, za to je hitno potreban djelotvorniji i dosljedniji zakonodavni okvir kojim će se postići ti ciljevi, promicati globalni te socijalni i okolišni ciljevi EU-a, pravedna konkurencija između gospodarskih subjekata i potpora europskim gospodarskim aktivnostima. |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | Na temelju inicijativa koje su već pokrenula brojna europska poduzeća i potvrđujući njihovo globalno vodstvo u tom području, od ključne je važnosti razviti ambicioznu, sveobuhvatnu i transverzalnu strategiju koja djelotvorno povezuje inicijative i uklanja nedostatke. „Dobrovoljne i obvezujuće mjere međusobno se ne isključuju nego se moraju međusobno dopunjavati” (39). |
| --- | --- |

6.1.2.

| 6.1.3. | Europski akcijski plan trebalo bi osmisliti kao opći okvir za zakonodavne i nezakonodavne inicijative za ljudska prava, dostojanstven rad i održivost u aktivnostima i lancima opskrbe poduzeća. Taj plan treba prepoznati temeljne, različite i komplementarne uloge različitih dionika u tom području, posebno europskih institucija, država članica, međunarodnih tijela, poduzeća, socijalnih partnera i dionika. U cilju osiguravanja njegova uspjeha, svi dionici moraju u potpunosti biti uključeni u postizanje ciljeva akcijskog plana koji je potrebno osmisliti na temelju socijalnog dijaloga i višedioničkog pristupa. |
| --- | --- |

6.1.3.

| 6.1.4. | Glavni ciljevi trebali bi biti promicanje odgovornog poslovanja, osiguravanje poštovanja ljudskih prava i socijalnih i okolišnih ciljeva EU-a u poslovnim aktivnostima i lancima opskrbe, pružanje potpore poduzećima i malim i srednjim poduzećima u usvajanju pristupa odgovornog poslovanja te osiguravanje ravnopravnih uvjeta za poduzeća. Preventivni pristup obvezne dužne pažnje trebao bi dovesti do manjeg broja kršenja ljudskih prava. Kada bi sva poduzeća slijedila isti temeljni skup pravila, potrošači bi mogli uspoređivati postupke. |
| --- | --- |

6.1.4.

| 6.1.5. | Opća definicija trebala bi obuhvaćati ljudska prava, uključujući prava radnika i sindikata te bi trebala biti utemeljena na nizu međunarodnih instrumenata (40), posebno konvencija ILO-a. Prava uključuju, među ostalim, slobodu udruživanja i pravo na kolektivno pregovaranje te kolektivno djelovanje, pravo na informiranje, savjetovanje i sudjelovanje, dostojanstvene uvjete rada, zdravlje i sigurnost na radnom mjestu, pravedne plaće, socijalnu sigurnost. U borbi protiv dječjeg rada i prisilnog rada, nulta tolerancija Europske komisije na dječji rad mora biti potkrijepljena djelotvornim i ambicioznim djelovanjima. Akcijskim planom trebalo bi nadalje obuhvatiti šire odgovorno poslovanje, posebno socijalne i okolišne učinke, korporativno upravljanje, antikorupcijsku politiku, pravednu poreznu politiku i poreznu transparentnost. U cilju poduzimanja konkretnih koraka prema održivim lancima opskrbe, važno je uvesti konkretne mjere na lokalnoj razini u kojima poduzeća trebaju ocijeniti lokalno zakonodavstvo i sporazume kada posluju izvan EU-a. Priznajući važnost vladine provedbe pravila tržišta rada, posebno inspekcijama, vlade na nacionalnoj i lokalnoj razini moraju preuzeti svoju punu ulogu (41). |
| --- | --- |

6.1.5.

| 6.1.6. | Koordinacija između EU-a i nacionalne razine je ključna. Nacionalni akcijski planovi koji se trebaju osmisliti u suradnji s nacionalnim socijalnim partnerima i civilnim društvom trebali bi biti usko povezani s nacionalnim akcijskim planovima za provedbu vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima te prepoznati ulogu Smjernica OECD-a i nacionalnih kontaktnih točaka, koje bi trebale biti „neovisne i strukturirane na način da socijalni partneri budu članovi nacionalnih kontaktnih točaka ili odbora za nadzor nacionalne kontaktne točke. One bi trebale biti odgovarajuće osposobljene i financirane te imati odgovarajuće osoblje” (42). Europski akcijski plan mogao bi uključivati i minimalne standarde u različitim područjima za osiguravanje cjelovite i djelotvorne nacionalne provedbe odgovarajućih međunarodnih instrumenata. Na razini Europske komisije potrebne su dosljednost i koordinacija između različitih područja politike i nadležnih glavnih uprava, posebno uprave za pravosuđe, financije, trgovinu ili zapošljavanje i Europske službe za vanjsko djelovanje (EEAS). |
| --- | --- |

6.1.6.

6.2.   Oblikovanje obvezujućeg europskog zakonodavstva o dužnoj pažnji

| 6.2.1. | EGSO pozdravlja činjenicu da Europska komisija slijedi njegovu preporuku (43) o predlaganju zakonodavstva EU-a u tom području te poziva da glavni prioritet europskog akcijskog plana bude obvezujuća međusektorska zakonodavna inicijativa o dužnoj pažnji u području ljudskih prava i odgovornog poslovanja, uzimajući u obzir rezultate studije koju je naručio GU JUST te u skladu s obvezom povjerenika Reyndersa. |
| --- | --- |

6.2.1.

| 6.2.2. | U cilju izbjegavanja nepravedne konkurencije i neravnopravnih uvjeta, ona bi trebala obuhvaćati sva poduzeća osnovana ili aktivna u EU-u i njihove aktivnosti, uključujući njihove cijele lance opskrbe i lance podugovaranja i javni sektor te bi trebala odgovarati na posebne potrebe i ograničenja malih i srednjih poduzeća. Time se slijedi pristup vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima u pogledu obuhvaćanja „svih poduzeća neovisno o njihovoj veličini, sektoru, operativnom kontekstu, vlasništvu i strukturi” (44). Poduzeća bi trebala zadovoljiti visoke standarde odgovornog poslovanja koji obuhvaćaju ljudska prava, okolišne i socijalne učinke, korporativno upravljanje, suzbijanje korupcije i pravedno oporezivanje. |
| --- | --- |

6.2.2.

| 6.2.3. | Na temelju glavnih koraka postupaka dužne pažnje koji su utvrđeni odgovarajućim UN-ovim, ILO-ovim i OECD-ovim instrumentima, od poduzeća bi se trebalo tražiti da utvrde i procjene stvarne i potencijalne nepovoljne učinke, poduzmu potrebne korake ovisno o rezultatima (zaustavljanje operacija koje uzrokuju nepovoljne učinke), osmisle i provedu plan dužne pažnje radi sprječavanja svih mogućih rizika i ostvarenja negativnih učinaka, uspostave mehanizam ranog upozoravanja, provjere i djelotvorno na transparentan način nadziru provedbu planova dužne pažnje te izvijeste o njihovoj provedbi. Postupak dužne pažnje kojim oni ispunjavaju svoje odgovornosti trebao bi biti proporcionalan ozbiljnosti mogućih učinaka i njihovom operativnom kontekstu. |
| --- | --- |

6.2.3.

| 6.2.4. | Pravni instrument trebao bi se temeljiti na preventivnom pristupu, ali istodobno i osiguravati djelotvornu pravnu zaštitu i pristup pravosuđu za žrtve i njihove zastupnike, uključujući sindikate i branitelje ljudskih prava. Javni nadzor obveza poduzeća i pravne posljedice u slučaju njihova neispunjenja su ključni. Njegove posebne značajke, uključujući korporativnu odgovornost bit će tema posebnog mišljenja EGSO-a (45). Međutim, nijedna inicijativa EU-a u tom području ne bi smjela dovoditi u pitanje ili ograničavati mehanizme zajedničke i solidarne odgovornosti ili druge okvire za odgovornost na međunarodnoj, europskoj ili nacionalnoj razini. |
| --- | --- |

6.2.4.

6.3.   Ključna uloga socijalnih partnera i civilnog društva

| 6.3.1. | Socijalni dijalog trebao bi imati ključnu ulogu u dužnoj pažnji i odgovornom poslovanju osiguravajući poštovanje ljudskih prava u aktivnostima poduzeća te lancima opskrbe i podugovaranja. Svi akcijski planovi i zakonodavne inicijative trebali bi se temeljiti na njegovoj vrijednosti i na kolektivnom pregovaranju te osiguravati poštovanje prava radnika na informiranje i savjetovanje. Nažalost, ti elementi nisu uključeni u studiju GU-a JUST. |
| --- | --- |

6.3.1.

| 6.3.2. | Poduzeća i sindikati mogu na odgovarajućoj razini pregovarati o sporazumima radi utvrđivanja konkretne primjene obveza uključenih u direktivu. Time se naglašava dobra praksa i pozitivan doprinos nekoliko postojećih sporazuma o postupcima dužne pažnje. K tome, predstavnike radnika treba obavijestiti i s njima se savjetovati u vezi s utvrđivanjem plana dužne pažnje i njegove primjene. |
| --- | --- |

6.3.2.

| 6.3.3. | Europski međusektorski i sektorski socijalni dijalog trebao bi doprinijeti poboljšanjima u tim područjima uključivanjem zajedničkih inicijativa i projekata, smjernica, izgradnje kapaciteta, sporazuma. |
| --- | --- |

6.3.3.

| 6.3.4. | Prethodna iskustva pokazala su na koji način inicijative utemeljene na socijalnom dijalogu mogu dovesti do napretka u pogledu dostojanstvenog rada u globalnim lancima opskrbe. Dogovor o zaštiti od požara i sigurnosti zgrada u Bangladešu potpisan je u svibnju 2013. kao pravno obvezujući sporazum između više od dvije stotine uglavnom europskih robnih marki i prodavača na malo te dva globalna sindikata IndustriALL i UNI Global Union, kao i nekoliko lokalnih trgovinskih sindikata i potpisnika svjedoka. |
| --- | --- |

6.3.4.

| 6.3.5. | Akcijski plan trebao bi uključivati i mjere za podizanje svijesti među potrošačima i ulagačima o važnosti socijalnih i okolišnih učinaka poduzeća, promicati instrumente kojima se omogućava usporedivost uspješnosti poduzeća i bolje utvrditi one koji iznose djelotvorne strategije odgovornog poslovanja. Sve bi se inicijative trebale temeljiti na uključenju dionika, među ostalim, socijalnih partnera i nevladinih organizacija koje mogu djelovati kao širitelji informacija i pridonijeti podizanju svijesti o pozitivnom i negativnom ponašanju. |
| --- | --- |

6.3.5.

6.4.   Mjere za dopunjavanje europskog akcijskog plana

| 6.4.1. | Revizija Direktive o nefinancijskom izvješćivanju. Potrebna je ambiciozna revizija kako bi se sva poduzeća uključila u u osobno područje primjene te kako bi se u obzir uzele posebne potrebe i ograničenja malih i srednjih poduzeća. Trebalo bi bolje definirati materijalno područje primjene za nefinancijsko izvješćivanje na način da bude sveobuhvatno, usporedivo i djelotvorno. S obzirom na to da je izvješćivanje ključni element u mehanizmima dužne pažnje, ono bi trebalo biti u skladu s odgovarajućom pravnom inicijativom i uključivati ključne pokazatelje i ciljeve uspješnosti (primjerice na temelju Pariškog sporazuma i ciljeva održivog razvoja) te se treba temeljiti na vodećim načelima UN-a o poslovanju i ljudskim pravima i drugim odgovarajućim međunarodnim instrumentima. |
| --- | --- |

6.4.1.

| 6.4.2. | Dužnosti upravnog odbora, održivo korporativno upravljanje i pravo društava. Potpora zakonodavnim mjerama o dužnostima direktora na razini EU-a da djeluju u interesu svih dionika poduzeća te da aktivnosti poduzeća pridonose postizanju socijalnih i okolišnih ciljeva. Nadalje, utvrđivanje drugih zakonodavnih i nezakonodavnih mjera za promicanje održivijeg, naprednijeg korporativnog upravljanja usmjerenog na dugoročno razdoblje te prava društava. |
| --- | --- |

6.4.2.

| 6.4.3. | Javno financiranje i javna potpora. Predlaganje posebnih uvjeta i pozitivnih poticaja povezanih s poštovanjem ljudskih prava, dostojanstvenim radom i ciljevima održivosti u aktivnostima poduzeća i lancima opskrbe za pristup javnom financiranju i financijskoj potpori EU-a, posebno u kontekstu nacionalnih planova i planova EU-a za oporavak gospodarstva nakon pandemije COVID-a 19. |
| --- | --- |

6.4.3.

| 6.4.4. | Javna nabava. Osiguravanje da države članice u cijelosti provode i primjenjuju socijalnu klauzulu iz direktiva o javnoj nabavi te iznošenje prijedloga za postupke javne nabave radi djelotvorne potpore i promicanja dužne pažnje u području ljudskih prava i odgovornog poslovanja u svojim operacijama i lancima opskrbe, uključujući dostojanstven rad. To se, među ostalim, može postići revizijom direktiva o javnoj nabavi, izgradnjom kapaciteta za javne naručitelje i razmjenom najboljih praksi, uključujući njihovo promicanje kroz sporazume o slobodnoj trgovini. |
| --- | --- |

6.4.4.

| 6.4.5. | Poticaji. Predlaganje inicijativa za pružanje potpore poduzećima koja izlaza izvan okvira zakonskih obveza u pogledu odgovornog poslovanja te pozitivnih okolišnih i socijalnih učinaka. To bi primjerice moglo uključivati potporu za razvoj posebnih politika i instrumenata, promicanje mreža održivih poduzeća, izgradnju kapaciteta za inicijative socijalnih partnera. |
| --- | --- |

6.4.5.

| 6.4.6. | Sinergija s međunarodnom trgovinom i program ulaganja. Od stranih bi se ulagača trebalo zahtijevati da ispune zahtjeve dužne pažnje prije nego što ostvare korist od međunarodnih sporazuma o ulaganju. Slično tome, stranke sporazuma o slobodnoj trgovini jamče da poduzeća s poslovnim nastanom na njihovom području ispunjavaju zahtjeve o dužnoj pažnji. Primjerice, Kanada je svoju strategiju društveno odgovornog poslovanja poboljšala usmjeravajući se na ponašanje kanadskih poduzeća u inozemstvu te je uspostavila višedioničko savjetodavno tijelo. U travnju 2019. imenovana je prva kanadska pravobraniteljica za odgovorno poduzetništvo, nadležna za preispitivanje i prijavljivanje povreda ljudskih prava koja se navode u javnosti, a koja proizlaze iz poslovanja kanadskih poduzeća u rudarskom, naftnom, plinskom i tekstilnom sektoru u inozemstvu, uključujući preporuke za trgovinske mjere za poduzeća (46). |
| --- | --- |

6.4.6.

| 6.4.7. | Akcijski plan trebao bi staviti naglasak na širi opseg elemenata, među ostalim, poreznu transparentnost koja uključuje izvješćivanje po zemljama, pravedno plaćanje poreza te održivo financiranje i obveze za ulagače. Uredba o mineralima iz područja zahvaćenih sukobima i Uredba o drvu mogle bi se ocijeniti u pogledu potrebe za njihovim revidiranjem ili ojačanjem. |
| --- | --- |

6.4.7.

7.   Trgovina za postizanje dostojanstvenog rada i djelotvorne primjene

| 7.1. | Trgovina je važan transverzalni element u provedbi ciljeva europskog akcijskog plana koji ga povezuje s trećim zemljama i multilateralnom dimenzijom. To bi se hitno trebalo odraziti u reviziji nove trgovinske strategije EU-a. EU ima najveću trgovinsku mrežu u svijetu koja bilateralnim trgovinskim sporazumima daje znatan poticaj koji je potrebno djelotvorno iskoristiti prije njihova sklapanja te kroz njihovu provedbu i primjenu. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Pregovori između EU-a i Vijetnama pokazali su kakav napredak EU može postići poboljšanjem uvjeta rada u povezivanju s partnerskom zemljom. Međutim, puno godina nakon sklapanja sporazuma o slobodnoj trgovini još uvijek svjedočimo pomanjkanju napretka u ispunjavanju obveza u pogledu trgovine i održivog razvoja u nekim partnerskim zemljama, posebno u višegodišnjem sporu između EU-a i Koreje o pravima radnika zbog neratifikacije temeljnih i ažuriranih konvencija ILO-a. To dokazuje da najveći poticaj za osiguravanje ratifikacija temeljnih konvencija ILO-a postoji tijekom pregovora i prije njihova sklapanja; stoga bi to trebalo uključiti u potpisani sporazum. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Trgovina nije pokretač klimatske politike, ali može postati ključan čimbenik. Uvođenje Pariškog sporazuma kao „ključnog elementa” za sve buduće sveobuhvatne trgovinske sporazume, odnosno suspendiranje u slučaju neispunjavanja obveza, pozitivan je korak koji bi trebalo proširiti i na temeljne i ažurirane konvencije ILO-a koje su ratificirale sve države članice. Kao tijelo priznato na međunarodnoj razini, ILO bi trebalo uključiti u nadzor provedbe njegovih konvencija u sporazumima o slobodnoj trgovini (47). |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | EGSO je već preporučio da se u sve buduće mandate za poglavlja o trgovini i održivom razvoju uključi posebna klauzula o promicanju ciljeva održivog razvoja te da se reformom Svjetske trgovinske organizacije (WTO) uspostave pravila kojima se osigurava da države poštuju i provode ciljeve održivog razvoja. U tom kontekstu, EU i njegove države članice trebale bi u raznim strukturama odbora WTO-a iskoristiti svoj utjecaj i zastupljenost, posebno u pogledu tih novih područja poput trgovine i dostojnog rada. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Poglavlja o trgovini i održivom razvoju sve su važniji dio u svim sporazumima EU-a o slobodnoj trgovini nove generacije, no djelotvorna primjena i provedivost sada moraju postati ključne za ispunjavanje tih obveza kako bi se, pored ostalog, osigurali i jednaki uvjeti za poduzeća iz EU-a u inozemstvu. Potrebno je znatno ojačati učinak preporuka unutarnje savjetodavne skupine o istragama kršenja poglavlja o trgovini i održivom razvoju. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | EGSO dodatno potiče Europsku komisiju da razmotri nove pristupe za rješavanje radnih sporova koji bi omogućili da ad hoc međunarodno povjerenstvo za rješavanje sporova nametne pravna sredstva poduzećima koja ne ispunjavaju obveze. Brzi postupak već je u upotrebi za antidampinške mjere EU-a i mogao bi se proširiti na socijalni damping. U skladu s francuskim i nizozemskim neslužbenim dokumentom (48), EGSO općenito predlaže povezivanje djelotvorne provedbe odredbi poglavlja o trgovini i održivom razvoju s postepenim snižavanjem carina. |
| --- | --- |

7.6.

| 7.7. | EGSO poziva na izmjenu sadašnjeg mehanizma stručnog povjerenstva za trgovinu i održivi razvoj u okviru kojeg bi pravnici za trgovačko pravo, ali i stručnjaci za rad, klimu i ljudska prava mogli provoditi istragu u vezi s pritužbama u okviru poglavlja o trgovini i održivom razvoju. U slučaju da ta povjerenstva utvrde povrede, trebalo bi pokrenuti mehanizam za rješavanje sporova između država koji bi uključivao mogućnost novčanih kazni ili sankcija te zaštitu za oštećenu stranku (49). U tom pogledu, EGSO predlaže i neovisno tajništvo za rad i mehanizam za kolektivne pritužbe (50). |
| --- | --- |

7.7.

| 7.8. | Novi glavni službenik EU-a za nadzor provedbe trgovinskih pravila treba biti predvodnik u ispunjavanju obveza „posebno [...] povezanih s poglavljima o trgovini i održivom razvoju te socijalnim i okolišnim pitanjima povezanima s drugim poglavljima u sporazumima o trgovini i ulaganju” te mora započeti „pravovremene i učinkovito pokrenute istrage, za što se moraju namijeniti odgovarajući resursi. Također treba jasno definirati ulogu priznatih dionika, kako u pogledu podnošenja pritužbi tako i u pogledu sudjelovanja u svim naknadnim javnim saslušanjima” (51). |
| --- | --- |

7.8.

| 7.9. | Poduzeća mogu imati važnu ulogu osiguravanjem poštovanja radničkih i socijalnih prava, podupiranjem i provođenjem zakona kojima se štite prava radnika te dostojanstvenim standardima dogovorenima sa sindikatima, kako u izravnom poslovanju tako i duž cijelih lanaca opskrbe. EGSO poziva Europsku komisiju da osmisli klauzule o društveno odgovornom poslovanju s čvrstim obvezama i koje su u skladu s instrumentima UN-a i OECD-a (52). Time bi se osiguralo da trgovinski sporazumi podupiru dobro poslovno ponašanje te sprječavaju socijalni damping i snižavanje socijalnih standarda. |
| --- | --- |

7.9.

| 7.10. | Trgovinski sporazumi i međunarodni sporazumi o ulaganjima imaju ključnu ulogu u tome da ulagači i vlade ujednačeno provode te standarde. U nedavnom izvješću OECD-a (53) navedene su brojne postojeće inicijative ili inicijative u nastajanju na nacionalnim i regionalnim razinama. Raznoliko zakonodavstvo predstavlja izazov jer su neki pristupi horizontalni, dok se drugi odnose na specifična pitanja. Različito utječu na poduzeća zbog različitih pragova i dosega. Čak i zemlje članice OECD-a imaju različite standarde izvješćivanja. Za ravnopravne uvjete slučaj je jasan: uzlaznom konvergencijom između svih primjenjivih standarda svima bi se zajamčila pravna sigurnost i pravedna konkurencija. |
| --- | --- |

7.10.

8.   Uklanjanje nedostataka u upravljanju: važnost globalnog vodstva EU-a

| 8.1. | Europski standard u pogledu dužne pažnje neophodan je korak u osiguravanju poštovanja i provedbe ljudskih prava i dostojanstvenog rada u opskrbnim lancima. Njime bi se pridonijelo provedbi vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima, Tripartitne deklaracije ILO-a i Smjernica OECD-a. Dopunila bi se i nacionalna inicijativa poduzeta za ostvarivanje ciljeva održivog razvoja, posebno u pogledu iskorjenjivanja dječjeg rada i prisilnog rada. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Njime bi se pridonijelo i uspostavljanju pouzdanijih, održivijih i dobro upravljanih lanaca opskrbe, a time i povećanju otpornosti i djelotvornosti upravljanja u razdoblju krize. To je, primjerice, naročito važno u pogledu zdravlja i sigurnosti na radnom mjestu. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Djelovanje na europskoj razini iziskuje dodatna poboljšanja međunarodnog normativnog okvira kako bi se postigla usklađenost s globalnom politikom. Postizanje višestranog napretka ponekad počinje ambicioznim jednostranim djelovanjem. EGSO smatra da se EU nalazi u jedinstvenom položaju koji mu omogućuje da preuzme vodstvo u primjeni dužne pažnje, osobito s obzirom na vodeću ulogu europskih poduzeća u svijetu. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | EGSO poziva EU i njegove države članice da ostvare stvaran napredak prema djelotvornijim i obvezujućim instrumentima na međunarodnoj razini uz obnovljene inicijative za promicanje djelotvorne provedbe postojećih instrumenata i okvira. Oni trebaju poduprijeti Obvezujući ugovor UN-a o poslovanju i ljudskim pravima (54) i pozvati na uspostavu Konvencije Međunarodne organizacije rada o dostojanstvenom radu u lancima opskrbe (55), u skladu s raspravom s Međunarodne konferencije o radu iz 2016. te se trebaju zasnivati na temeljnim i ažuriranim konvencijama ILO-a i Deklaraciji ILO-a o temeljnim načelima i pravima na radu. EGSO smatra da je hitno potrebno globalno istraživanje kako bi se analizirao način na koji međunarodni standardi rada rješavaju problem nedostatka dostojanstvenog rada te uklonili utvrđeni nedostaci. |
| --- | --- |

8.4.

Bruxelles, 18. rujna 2020.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  ILO, Decent Work in Global Supply Chains (Dostojanstven rad u globalnim lancima opskrbe), Izvješće IV., 2016.

1

Decent Work in Global Supply Chains

(2)  SL C 97, 24.3.2020., str. 9.

2

(3)  SL C 303, 19.8.2016., str. 17.

3

(4)  SL C 47, 11.2.2020., str. 38.

4

(5)  Mišljenje EGSO-a „Obveza dužne pažnje” (razmatračko mišljenje Vijeće/EP) (INT/911, rujan 2020.) (vidjeti stranicu 136. ovoga Službenog lista).

5

(6)  Vidjeti bilješku 3.

6

(7)  SL C 227, 28.6.2018., str. 27.

7

(8)  Mišljenje EGSO-a „Provedba sporazumâ o slobodnoj trgovini, 1. siječnja 2018. – 31. prosinca 2018.” (REX/525, srpanj 2020.), (SL C 364, 28.10.2020., str. 160.).

8

(9)  Vidjeti bilješku 3.

9

(10)  Vidjeti bilješku 7.

10

(11)  Vidjeti bilješku 2.

11

(12)  Vidjeti bilješku 5.

12

(13)  Zaključci Vijeća (10254/16) od 20. lipnja 2016. o poslovanju i ljudskim pravima.

13

(14)  Zaključci Vijeća (8833/16) od 12. svibnja 2016. o EU-u i odgovornim globalnim lancima vrijednosti.

14

(15)  Govor povjerenika Reyndersa na internetskom seminaru o postupanju s dužnom pažnjom koji je 29. travnja 2020. organizirala Radna skupina Europskog parlamenta za odgovorno poslovanje.

15

(16)  UNCTAD, World Investment Report (Izvješće o ulaganjima u svijetu) (2013.).

16

World Investment Report

(17)  ILO World Employment and Social Outlook (Predviđanja u pogledu društva i globalnog zapošljavanja), izvješće iz 2015.

17

World Employment and Social Outlook

(18)  UNCTAD, World Investment Report (Izvješće o ulaganjima u svijetu) (2020.).

18

World Investment Report

(19)  Program održivog razvoja do 2030., točka 68.

19

(20)  Vidjeti bilješku 1.

20

(21)  Vidjeti bilješku 3.

21

(22)  António Guterres, COVID-19 and Human Rights We are all in this together (COVID-19 i ljudska prava: Svi smo zajedno u ovome), travanj 2020.

22

COVID-19 and Human Rights We are all in this together

(23)  What are the avenues for corporate liability for COVID-19-related human rights abuses? (Koje su mogućnosti korporativne odgovornosti za povrede ljudskih prava povezane s bolešću COVID-19?), Resursni centar za poslovanje i ljudska prava, 16. lipnja 2020.

23

What are the avenues for corporate liability for COVID-19-related human rights abuses?

(24)  Malaysia medical glove manufacturers see surge in orders due to covid-19 amid forced labour concerns (Malezijskim proizvođačima medicinskih rukavica naglo je porastao broj narudžbi zbog bolesti COVID-19 usred bojazni u pogledu prisilnog rada), Resursni centar za poslovanje i ljudska prava.

24

Malaysia medical glove manufacturers see surge in orders due to covid-19 amid forced labour concerns

(25)  Izjava Radne skupine UN-a za poslovanje i ljudska prava, Ensuring that business respects human rights during the COVID-19 crisis and beyond: The relevance of the UN Guiding Principles on Business and Human Rights (Osiguravanje poštovanja ljudskih prava u poslovanju tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19 i nakon nje: Važnost vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima).

25

Ensuring that business respects human rights during the COVID-19 crisis and beyond: The relevance of the UN Guiding Principles on Business and Human Rights

(26)  Vidjeti bilješku 8.

26

(27)  Vodeća načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima, načelo br. 22, komentar.

27

(28)  Vodeća načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima, načelo br. 17, komentar.

28

(29)  Vidjeti bilješku 7.

29

(30)  Smjernice OECD-a, dio II., točka A.12.

30

(31)  Smjernice OECD-a, dio II., komentari 18. i 19.

31

(32)  Vidjeti bilješku 15.

32

(33)  Studija o zahtjevima za postupanje s dužnom pažnjom u lancu opskrbe, 2020.

33

(34)  SL L 130, 19.5.2017., str. 1.

34

(35)  SL L 295, 12.11.2010., str. 23.

35

(36)  SL L 295, 12.11.2010., str. 23.

36

(37)  Francuski zakon 2017-399 od 27. ožujka 2017. o dužnoj pažnji matičnih društava i naručitelja.

37

(38)  Poziv ulagača koji predstavljaju 1.3 bilijuna USD i Popis javnih poslovnih izvješća i odobrenja, Resursni centar za poslovanje i ljudska prava, 2019.

38

(39)  Vidjeti bilješku 4.

39

(40)  Uključujući Međunarodnu povelju o ljudskim pravima, Europsku konvenciju o ljudskim pravima te Europsku socijalnu povelju. Trebala bi se temeljiti i na ugovorima EU-a i Povelji o temeljnim pravima Europske unije te nacionalnim instrumentima i zakonodavstvu u području ljudskih prava.

40

(41)  Vidjeti bilješku 7.

41

(42)  Vidjeti bilješku 7.

42

(43)  Vidjeti bilješku 4.

43

(44)  Vodeća načela UN-a, st. 14.

44

(45)  Vidjeti bilješku 5.

45

(46)  Vidjeti bilješku 4.

46

(47)  Vidjeti bilješku 8.

47

(48)  Non-paper from the Netherlands and France on trade social economic effects and sustainable development (Neslužbeni dokument Nizozemske i Francuske o trgovini, njezinim društveno-gospodarskim učincima i održivom razvoju), svibanj 2020.

48

Non-paper from the Netherlands and France on trade social economic effects and sustainable development

(49)  Mišljenje EGSO-a „Izvanredna situacija nakon pandemije bolesti COVID-19: osmišljavanje nove multilateralne matrice” (samoinicijativno mišljenje) (REX/529, srpanj 2020.) (SL C 364, 28.10.2020., str. 53.).

49

(50)  Vidjeti bilješku 7.

50

(51)  Vidjeti bilješku 7.

51

(52)  Vidjeti bilješku 7.

52

(53)  Izvješće OECD-a, 2020.

53

(54)  Vidjeti bilješku 2.

54

(55)  Vidjeti bilješku 3.

55

---

III Pripremni akti

Europski gospodarski i socijalni odbor

554. plenarno zasjedanje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora, 16.9.2020.–18.9.2020.

| 11.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 429/210 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 429/210

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Strategija za MSP-ove i održivu i digitalnu Europu

(COM(2020) 103 final)

(2020/C 429/26)

| Izvjestiteljica: | Milena ANGELOVA |
| --- | --- |
| Suizvjestitelj: | Panagiotis GKOFAS |

Izvjestiteljica:

Milena ANGELOVA

Suizvjestitelj:

Panagiotis GKOFAS

| Zahtjev za savjetovanje: | Europska komisija, 22.4.2020. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 22.7.2020. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 18.9.2020. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 554 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 219/0/0 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europska komisija, 22.4.2020.

Pravni temelj:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

22.7.2020.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

18.9.2020.

Plenarno zasjedanje br.:

554

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

219/0/0

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO pozdravlja dugo očekivanu i nužnu strategiju za MSP-ove i cijeni sveobuhvatan i sustavan pristup koji se zauzima u strategiji. Osim toga, pohvaljuje to što se u njoj uzimaju u obzir postojeći alati, instrumenti i mjere koji su se pokazali korisnima te ih se dodatno poboljšava i uključuje u zajednički, dobro koordinirani okvir. EGSO poziva Europsku komisiju da strategiju provede na temelju dosljednog, integriranog i međusektorskog pristupa i da MSP-ove stavi u središte svih ključnih političkih odluka, kao što su zeleni plan, industrijska strategija i, kad je riječ o izradi proračuna EU-a i osnaživanju, europski plan oporavka. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO se obvezuje pridonositi brzoj provedbi strategije za MSP-ove te se zalaže za primjenu višerazinskog upravljanja. Na razini EU-a radna skupina za MSP-ove horizontalne glavne uprave treba osigurati:






  — | da se načelo „počnimo od malih” primjenjuje u svim područjima politike koja utječu na MSP-ove, a posebno u europskom planu oporavka, programu InvestEU, instrumentu za potporu solventnosti i Planu ulaganja za europski zeleni plan; |
| --- | --- | --- |

1.2.

—

da se načelo „počnimo od malih” primjenjuje u svim područjima politike koja utječu na MSP-ove, a posebno u europskom planu oporavka, programu InvestEU, instrumentu za potporu solventnosti i Planu ulaganja za europski zeleni plan;

| — | da se provedba „Strategije za MSP-ove nove generacije” i Akta o malom poduzetništvu ispravno odvije i ocijeni u ciklusu europskog semestra i osmišljenog pregleda uspješnosti MSP-ova; |
| --- | --- |

—

da se provedba „Strategije za MSP-ove nove generacije” i Akta o malom poduzetništvu ispravno odvije i ocijeni u ciklusu europskog semestra i osmišljenog pregleda uspješnosti MSP-ova;

| — | da se države članice čvrsto obvežu da će provesti strategiju za MSP-ove s obzirom na to da mnoge politike EU-a u tome nisu uspjele zbog negativnih reakcija, nedjelovanja ili izbjegavanja na nacionalnoj razini, uključujući prekomjernu regulaciju; pritom se posebna pozornost mora posvetiti položaju žena u tom poslovnom okruženju; |
| --- | --- |

—

da se države članice čvrsto obvežu da će provesti strategiju za MSP-ove s obzirom na to da mnoge politike EU-a u tome nisu uspjele zbog negativnih reakcija, nedjelovanja ili izbjegavanja na nacionalnoj razini, uključujući prekomjernu regulaciju; pritom se posebna pozornost mora posvetiti položaju žena u tom poslovnom okruženju;

| — | da organizacije koje predstavljaju MSP-ove i socijalne partnere imaju središnju i važniju ulogu te da mogu dati konstruktivan doprinos jer to nedostaje u trenutačnom prijedlogu Europske komisije; |
| --- | --- |

—

da organizacije koje predstavljaju MSP-ove i socijalne partnere imaju središnju i važniju ulogu te da mogu dati konstruktivan doprinos jer to nedostaje u trenutačnom prijedlogu Europske komisije;

| — | da se koncept ekosustava kao prioritetnih područja za financiranje uvede tek nakon temeljitog savjetovanja s organizacijama koje predstavljaju MSP-ove na razini EU-a te na nacionalnoj i regionalnoj razini kako bi se zajamčilo da ispravno odražava stvarnu situaciju MSP-ova s obzirom na to da se to čini prilično odvažnim korakom. |
| --- | --- |

—

da se koncept ekosustava kao prioritetnih područja za financiranje uvede tek nakon temeljitog savjetovanja s organizacijama koje predstavljaju MSP-ove na razini EU-a te na nacionalnoj i regionalnoj razini kako bi se zajamčilo da ispravno odražava stvarnu situaciju MSP-ova s obzirom na to da se to čini prilično odvažnim korakom.

| 1.3. | EGSO prima na znanje činjenicu da je prijedlog objavljen prije pandemije bolesti COVID-19 i od Europske komisije traži da sastavi „Strategiju za MSP-ove nove generacije”, u kojoj se moraju uzeti u obzir mjere potpore MSP-ovima iz europskog plana oporavka kako bi im se pomoglo da ublaže negativne posljedice mjera ograničavanja kretanja, ograničavanja socijalnih kontakata i mjera za zaštitu zdravlja na njihovo poslovanje i da se brzo oporave. EU pozdravlja izradu instrumenta za oporavak i otpornost povezanog s proračunom EU-a, ali bi htio vidjeti stvarno jamstvo da će se tim instrumentom pružati prilagođene mjere potpore koje će obuhvaćati sve MSP-ove kojima je on potreban. Za to je potrebno sveobuhvatnije preispitati politike i podnijeti preciznije i konkretnije prijedloge za poticanje digitalizacije, inovacija i održivosti u MSP-ovima. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Za „Strategiju za MSP-ove nove generacije” bit će potreban snažan provedbeni okvir i usklađenost politika. EGSO predlaže da se Europska komisija, Vijeće, Europski parlament te savjetodavna tijela i agencije EU-a dogovore o višegodišnjem provedbenom planu s konkretnim pokazateljima ključnih etapa i vremenskim okvirom za kratkoročne, srednjoročne i dugoročne ciljeve mjera. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO poziva na to da se organizacijama MSP-ova dodijeli veća odgovornost u postupku provedbe strategije za MSP-ove, među ostalim i namjenskim programima EU-a kojima se organizacijama MSP-ova i socijalnim partnerima osigurava izgradnja kapaciteta i potpora zajedničkim mjerama kako bi djelovale kao jedinstvena kontaktna točka za informiranje i tehničku pomoć, uz njihovo usko uključivanje u određivanje izaslanika MSP-ova i praćenje njihova rada te usvajanje sustava praćenja kojim će se mjeriti djelotvornost izaslanika. Kako bi Europska poduzetnička mreža (EEN) imala veću ulogu u savjetovanju MSP-ova, kao što je to predvidjela Europska komisija, osobito u pogledu održive tranzicije, potrebno ju je temeljito reformirati jer ona u većini država članica ne doseže do MSP-ova, a pogotovo ne do obrta. EGSO vjeruje da napredak u provedbi i djelotvornosti strategije treba redovito pratiti, ocjenjivati i nadzirati posebno imenovana nezavisna promatračka skupina EU-a kako bi se brzo razvile i predložile korektivne mjere kad god je to potrebno. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Opće napomene i pristup usmjeren na budućnost

| 2.1. | EGSO traži od Europske komisije i država članica da ozbiljno razmotre proširenje područja primjene i osiguravanje djelotvorne provedbe mjera u svrhu promicanja konkurentnosti i inovativne sposobnosti MSP-ova te u svrhu pružanja pomoći radi povećanja njihove produktivnosti koja uključuje više čimbenika, kao i pružanja podrške njihovu svakodnevnom poslovanju. EGSO potvrđuje važnost inovacija i digitalizacije, no pritom ističe da je većini MSP-ova u EU-u hitno potrebna podrška kako bi osuvremenili svoju tehnologiju, riješili pitanja povezana s ljudskim resursima i poboljšali poslovne rezultate. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EGSO iznimno cijeni namjeru Europske komisije da provede mjere koje se odnose na konkretne potrebe svih podskupina MSP-ova, npr. poduzeća koja stvaraju vrijednost, mikro, malih, obiteljskih i tradicionalnih poduzeća, kao i poduzeća koja posluju u udaljenijim područjima, samozaposlenih osoba i obrta, kao i MSP-ova u socijalnoj ekonomiji, s obzirom na to da je što potpunije ispunjavanje njihovih posebnih potreba ključni čimbenik uspješnosti. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Sve sastavnice Europskog fonda za oporavak koje su usmjerene na MSP-ove potrebno je sustavno pratiti kako bi se zajamčilo da MSP-ovima mogu pružiti potrebnu potporu kao što je novi instrument za potporu solventnosti. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EGSO poziva Europsku komisiju da osmisli realističan višegodišnji provedbeni plan u kojem se jasno definiraju prikladna sredstva i mjere, savjetovanja i zajedničko djelovanje sa socijalnim partnerima, neovisno izvješće o napretku te mehanizmi procjene nadzora i utjecaja. Od ključne je važnosti za uspjeh digitalne tranzicije da se ambiciozni prijedlozi programa za digitalnu Europu i Obzor Europa u sljedećem višegodišnjem financijskom okviru bolje usmjere na MSP-ove i omoguće pravedniji zemljopisni doseg. EGSO ističe važnost učinkovitog usmjeravanja financiranja i mjera potpore za MSP-ove na mikropoduzeća, uključujući tradicionalna poduzeća. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Prvi stup

| 3.1. | EGSO pohvaljuje prepoznavanje potrebe da se mjere potpore prilagode MSP-ovima kako bi im se pomoglo da napreduju na klimatski neutralan, resursno učinkovit, digitalno stručan i spretan način. Savjetnici za održivost i digitalni volonteri mogu pomoći MSP-ovima da se digitalno usavrše, ažuriraju svoju tehnologiju, pripreme se za uspješnu tranziciju na održivost i utvrde resursno učinkovita i klimatski neutralna rješenja. EU i nacionalne i regionalne organizacije MSP-ova moraju olakšati i poboljšati njihovu ulogu i odgovornosti. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EGSO cijeni posebnu ulogu koja se očekuje od socijalnih partnera te se nada da će se načelo partnerstva dodatno ojačati i da će ga država članica djelotvornije primjenjivati. EU, nacionalne i lokalne organizacije MSP-ova imat će ključnu ulogu u tome da MSP-ovima pomognu da postanu svjesni politike mjera potpore za MSP-ove i usvoje je, osobito onima koji predstavljaju većinu, a to su tradicionalna poduzeća i/ili mikropoduzeća i/ili ona koja posluju u udaljenim i ruralnim područjima i trebaju sustići brz tempo digitalne revolucije. EGSO je spreman dati svoju potporu uključivanju tih organizacija i socijalnih partnera u mrežu za prikupljanje i razmjenu najboljih praksi i ideja za mjere potpore i konkretno društveno usklađivanje, u okviru socijalnog dijaloga. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EGSO pozdravlja široku lepezu mehanizama kojima se omogućuje tranzicija MSP-ova na održivost i kružnost i njihovo usklađivanje sa zakonodavstvom. Odbor naglašava važnost brze provedbe Akcijskog plana za kružno gospodarstvo i uvođenja ambiciozne donje granice cijena ugljika, kao i mehanizma za graničnu prilagodbu emisija ugljika. EGSO ističe sposobnost mehanizma za pravednu tranziciju da pruži potporu stvaranju novog gospodarstva i preporučuje da se po potrebi poduzmu socijalne mjere i mjere potpore kako bi se spriječilo to da kriza i tranzicija na niskougljično kružno gospodarstvo ugroze najslabije, a to podrazumijeva potporu privatnom sektoru kad se osjete negativi učinci, osobito MSP-ovima. Da bi se MSP-ove potaknulo da postanu zeleniji, potrebno je poticati njihov potencijal u pogledu radikalnih i disruptivnih inovacija kako bi se što prije ostvarila tranzicija na zeleno gospodarstvo. Uz pravu potporu u naravi i zakonodavstvu, MSP-ovi će moći iskoristiti inovativne i održive prakse brže od velikih poduzeća. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Učinkovita politika prava intelektualnog vlasništva ključna je za uspješnost inovativnih poduzeća, osobito MSP-ova i novoosnovanih poduzeća. Prava intelektualnog vlasništva, uključujući patente, žigove, autorska prava i drugu imovinu temeljenu na znanju, trebaju postati sastavnica poslovnih strategija mnogih MSP-ova. Poduzećima je potreban čvrst i pouzdan okvir prava intelektualnog vlasništva koji je prilagođen digitalnom dobu. Jedinstveni patentni sustav EU-a trebao bi u kratkom roku postati operativan kako bi se MSP-ovima pružila pravna sigurnost i omogućili razvoj i zaštita njihovih izuma uz razuman trošak i smanjenje administrativnog opterećenja. Za daljnje jačanje razvoja i zaštite iskustva i znanja MSP-ova ključna je suradnja Europske komisije, države članice i Europskog patentnog ureda kako bi se proširile usluge prijave patenata, uključujući financijsku potporu, te poboljšao pristup MSP-ova pravosuđu u slučaju povrede patenta, osobito primjenom sustava osiguranja „prije događaja”, i ponovno osmislio postupak podnošenja žalbi Europskom patentnom uredu. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Poduzetništvo je pokretačka snaga iza MSP-ova. EGSO traži od Europske komisije da se više usredotoči na promicanje, poboljšanje i razvoj poduzetničke inicijative, poduzetničkog načina razmišljanja i informiranog pristupa preuzimanju rizika, kao i na pružanje pozitivnije slike poduzetnika u financijskim poteškoćama. Iako je to vrlo važno, nije dovoljno usredotočiti se samo na poduzetničko obrazovanje i osposobljavanje na svim razinama učenja, nego i na poboljšanje društvenog uvažavanja uloge poduzetnika, uključujući promicanjem dobrih primjera i predstavljanjem uzora. Trebalo bi promicati usavršavanje i osposobljavanje poduzetnika. Strategijom bi se mogle utvrditi mjere za daljnje poboljšanje mobilnosti radne snage unutar EU-a i iz trećih zemalja te, uz pojednostavnjeni vizni režim EU-a, istražiti dodatni instrumenti. Europska komisija mora u suradnji s državom članicom osigurati MSP-ovima infrastrukturu za inovacije, odnosno laboratorije, objekte za informacijske i komunikacijske tehnologije, uredske zgrade te pravnu potporu i potporu u pogledu intelektualnog vlasništva, kojima bi se, na primjerenim razinama, znatno smanjio prag za novoosnovana poduzeća i otvorile mogućnosti za poduzetnike u nepunom radnom vremenu. Europska komisija isto bi tako mogla potaknuti vladine agencije da osiguraju okruženja u kojima MSP-ovi mogu testirati svoje prototipove i time omoguće financiranje inovativnih MSP-ova smanjenjem tehničkog rizika za ulagače. Od ključne je važnosti razviti djelotvorno znanje o vještinama utjecajem na nastavne planove u školama. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Ljudski resursi ključna su odrednica konkurentnosti, osobito za MSP-ove, koji obično raspolažu s manje organizacijskih, upravljačkih i financijskih sredstava za privlačenje, motiviranje i zadržavanje kvalificiranog osoblja. Stoga EGSO ističe važnost pružanja pomoći MSP-ovima da zaposle kvalificirano osoblje s iskustvom, uključujući financijskim sredstvima, i očekuje da to bude ključni dio namjenske komponente za MSP-ove budućeg Pakta za vještine. EGSO podupire dijeljenje odgovornosti za usavršavanje/prekvalifikaciju radne snage s vladama, poslodavcima, regijama i pojedincima. Strukovno obrazovanje i osposobljavanje moraju postati primarna opcija, uz promicanje visokoškolskog obrazovanja, kako bi se pružila potpora tranziciji tržišta rada. Važno je da su nastavni planovi usmjereni na ishode učenja jer će to pridonijeti promicanju pravodobne i djelotvorne tranzicije. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Od ključne je važnosti poboljšanje digitalnih kapaciteta MSP-ova. To poboljšanje mora krenuti od skupina MSP-ova koje su najmanje spremne, npr. mikropoduzeća i vrlo tradicionalnih poduzeća koja imaju ograničeno iskustvo u digitalizaciji ili ga uopće nemaju. Upravo njima moraju biti namijenjeni ubrzani digitalni tečajevi za male i srednje poduzetnike i njihove zaposlenike te njihove potrebe, osim toga, treba uzeti u obzir pri osmišljavanju digitalnoinovacijskih centara kako bi im se omogućilo da unaprijede i poboljšaju svoje stručne vještine i postanu osposobljeni korisnici tehnologije. Digitalnoinovacijski centri trebali bi biti odgovarajuće opremljeni kako bi se MSP-ovima pomoglo u provedbi procjena rizika te bi trebali provoditi djelotvornu zaštitu podataka. EGSO podupire najavljenu europsku podatkovnu strategiju koja je usmjerena na proširenje dostupnosti podataka i omogućavanje protoka podataka između poduzeća i vlada. Mora se osigurati slobodno kretanje podataka. Trebalo bi potaknuti razmjenu podataka među poduzećima kako bi se poboljšala suradnja unutar lanaca vrijednosti i pružile mogućnosti za povećanje gospodarske moći našeg gospodarstva poboljšanjem dostupnosti i raspoloživosti informacija (vlade ili lanca vrijednosti) o razmjeni i prenosivosti podataka. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Nužan je preduvjet za digitalizaciju sveobuhvatno proširenje širokopojasne mreže u EU-u kako bi se poduzeća mogla dodatno digitalizirati i kako nijedno poduzeće ne bi bilo zanemareno. Budući da EU u tome ostvaruje nedovoljan napredak, osobito u ruralnim područjima u kojima su smješteni mnogi MSP-ovi, u svim bi drugim inicijativama na razini cjelokupnog EU-a to trebalo od samog početka uzeti u obzir i u tom smislu poduzeti mjere. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EGSO poziva na ciljane mjere potpore, usmjerene na digitalizaciju i bolju povezanost sektora kao što su zdravlje, obrazovanje, javna uprava, hrana i poljoprivreda, proizvodnja i promet. Digitalna transformacija trebala bi se temeljiti na otvorenosti (odnosno neovisnosti), jednostavnosti, znanju, automatizaciji, povjerenju i sigurnosti kad razmišljamo o izradi novih poslovnih modela, procesa, softvera i sustava. Ona je u središtu EU-ova predvodništva u području klime i gospodarskog oporavka EU-a. EU bi trebao ubrzati ulaganja u energetsku učinkovitost, promet, zgrade s niskim emisijama ugljika i industrijske procese, pri čemu digitalizacija ima ključnu ulogu. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EGSO predlaže da se ubrza uvođenje sveprisutnih sigurnih mreža velikog kapaciteta te potaknu privatna ulaganja i financiranje ruralnih i rijetko naseljenih područja. Kad se ponovno uspostavi normalno poslovanje, trebalo bi ubrzati i dodjelu radiofrekvencijskog spektra koja je vjerojatno odgođena zbog krize COVID-a 19. Tada bi vlade ujedno trebale dati prednost daljnjim novim dodjelama radiofrekvencijskog spektra, i za one za koje se izdaje dozvola i za one s izuzećem od izdavanja dozvola, kako bi se bežična povezivost dodatno ojačala. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Drugi stup

| 4.1. | EGSO pozdravlja posebnu pozornost koja se pridaje MSP-ovima i strogu primjenu načela „samo jednom” i „digitalizacija kao standard”. EGSO traži od Europske komisije da novu strategiju provede i na temelju načela „akta za MSP-ove” te upozorava da bi svako kašnjenje u provedbi mjera potpore za MSP-ove bilo kontraproduktivno. U konačnici, MSP-ovi se trenutačno suočavaju s više izazova nego ikad prije: negativne posljedice pandemije izazvane COVID-om 19, oštra konkurencija, manjak kvalificirane radne snage, novi oblici rada i potrošnje, sve složeniji i obilniji protok informacija, ograničena sredstva za inovacije, stalno srozavanje uloge poduzetnika, nestabilna financijska tržišta, poteškoće s pristupom financiranju, visoki stupanj ovisnosti o vanjskom okruženju i ograničena moć pregovaranja. Kad je riječ o ocjeni utjecaja „mjera prekomjerne regulacije” na MSP-ove, EGSO ponavlja svoj stav da bi se ciljevi koji se odnose na smanjenje regulatornog opterećenja trebali temeljiti na temeljitom testiranju MSP-ova, procjeni učinka i sveobuhvatnoj evaluaciji koja bi uključivala civilno društvo i dijalog s dionicima. Međutim, pri provedbi zakonodavstva EU-a ne smije se dovesti u pitanje postojeća razina zaštite građana, potrošača, radnika, ulagača i okoliša u državama članicama. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Problem kašnjenja u plaćanju i dalje je potrebno pažljivo razmotriti te je planirano preispitivanje Direktive o kašnjenju u plaćanju važan korak koji bi trebao uključivati intenzivno savjetovanje sa sudionicima iz sektora MSP-ova. Moglo bi biti korisno intervenirati na kulturnoj razini kako bi se promicalo ispravno ponašanje. U tom bi smislu konkretna mjera za pružanje potpore tom procesu mogla biti izrada alata, na primjer internetske stranice, kojim se od poduzeća traži da se obvežu poštovati određena načela povezana s plaćanjem na vrijeme. Kako bi se MSP-ove zaštitilo od veće pregovaračke moći velikih poduzeća, EGSO predlaže da Europska komisija proširi i ojača svoje odredbe o nepravednim trgovačkim praksama među poduzećima te između platformi i poduzeća, proširujući ih na sve sektore, možda u okviru prava tržišnog natjecanja EU-a, uz mogućnost da MSP-ovi podnose povjerljive pritužbe središnjem tijelu, a to bi u slučaju EU-a mogla biti Glavna uprava za tržišno natjecanje. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | U skladu sa svojim prethodnim mišljenjima EGSO izražava sumnju u pogledu stvarne koristi mreže izaslanika za MSP-ove, koja nije potpuno operativna u svim državama članicama, i u pogledu njezine mogućnosti da ostvari stvarnu dodanu vrijednost. EGSO stoga preporučuje poboljšanje uloge organizacija MSP-ova umjesto stvaranja nove uloge u obliku izaslanika EU-a za MSP-ove, kojom se neće pružiti nikakvo jamstvo propisa prilagođenih MSP-ovima. EGSO predlaže da se nacionalni izaslanik za MSP-ove imenuje nakon dogovora s nacionalnim organizacijama MSP-ova, koje moraju biti u stalnom kontaktu s izaslanikom i kojima on mora redovito polagati račune. Provedba „Strategije za MSP-ove nove generacije” i Akta o malom poduzetništvu mora se uključiti u ciklus europskog semestra i osmišljen pregled uspješnosti MSP-ova. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Eksperimentalna regulatorna okruženja pokazala su se korisnim alatom te EGSO poziva na njihovu širu upotrebu pri uvođenju propisa za MSP-ove i bolju promociju među nacionalnim zakonodavcima. Europska komisija trebala bi pojasniti kako, gdje i zašto će se primjenjivati ta eksperimentalna regulatorna okruženja. I dalje postoji jasna potreba da se test utjecaja zakonodavstva na MSP-ove poboljša u okviru ocjene utjecaja kako bi se osiguralo da je cjelokupno predloženo zakonodavstvo pogodno za MSP-ove. Nova platforma Europske komisije „Fit for Future” trebala bi se uvelike usmjeriti na provjeru potencijalnih opterećenja koja bi mogla sprečavati društveno-gospodarsku obnovu. EU bi također trebao uspostaviti eksperimentalna regulatorna okruženja na razini EU-a kako bi se poboljšalo jedinstveno tržište i osiguralo da ono potiče usklađivanje te bi se inovatorima bez odlaganja pružila pravna sigurnost za inovativna rješenja u cijeloj Europi. EU ima više novoosnovanih poduzeća i inovativnih MSP-ova od SAD-a ili Kine, međutim, nekoliko studija pokazuje da ta poduzeća svoja inovativna rješenja radije razvijaju izvan Europe. Postoje mnogi razlozi za to, uključujući nedostatak financijskih poticaja u Europi i rascjepkano jedinstveno tržište. Stoga je uvođenje eksperimentalnih regulatornih okruženja važno jer bi se njima potaknulo poduzeća da ostanu u Europi i možda dugoročno pridonesu stvaranju europskih prvaka. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Ako se nabava učini dostupnijom i pogodnijom za MSP-ove, time se sprečavaju prekogranični kriminal i zlouporabe tržišta. Poticanje MSP-ova da se aktivnije uključe u sektor solidarnosti te strateške i ključne sektore, kao što su roba i usluge u području zdravlja i sigurnosti, zrakoplovstvo i obrana, djelotvoran je način njihove bolje integracije u lance vrijednosti te bi bez sumnje bilo dobro prihvaćeno u otvorenom sustavu trgovanja koji se bori protiv sve većeg protekcionizma. Štoviše, pandemija COVID-a 19 pokazala je koliko je važno imati raznovrsne opskrbne lance, ali i koliko je važno da oni budu smješteni na vlastitom teritoriju ili u njegovoj blizini te je od ključne važnosti da se MSP-ovima pomogne u pronalasku vlastitog mjesta u tom procesu. Kriza je isto tako pružila mnogo primjera slabosti jedinstvenog tržišta; potreban je akcijski plan kako bi se osiguralo dobro funkcioniranje svakog sektora, što je ključno za MSP-ove, kao i kako bi se potaknulo MSP-ove da se aktivno šire na vanjska tržišta. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Europska komisija mora biti ambicioznija u svojim nastojanjima da javnu nabavu otvori MSP-ovima te pritom pokušati, u suradnji s pružateljima javnih usluga, javnu nabavu učiniti transparentnijom i očuvati usklađenost ugovora o javnoj nabavi s pravilima EU-a o jedinstvenom tržištu. EGSO predlaže da se to osobito postigne:






  — | povećanjem i stalnim praćenjem stope sudjelovanja MSP-ova; |
| --- | --- | --- |

4.6.

—

povećanjem i stalnim praćenjem stope sudjelovanja MSP-ova;

| — | pojednostavnjenjem administrativnih postupaka i pružanjem boljih javnih i digitalnih usluga; |
| --- | --- |

—

pojednostavnjenjem administrativnih postupaka i pružanjem boljih javnih i digitalnih usluga;

| — | imenovanjem jedinstvene točke za kontakt u svakoj državi članici kojoj se mogu podnijeti i gdje se mogu pratiti pritužbe o javnoj nabavi ili o problemima povezanima s njome; |
| --- | --- |

—

imenovanjem jedinstvene točke za kontakt u svakoj državi članici kojoj se mogu podnijeti i gdje se mogu pratiti pritužbe o javnoj nabavi ili o problemima povezanima s njome;

| — | poboljšanjem pristupa postupcima podnošenja žalbi na ishod natječajnih postupaka. |
| --- | --- |

—

poboljšanjem pristupa postupcima podnošenja žalbi na ishod natječajnih postupaka.

| 4.7. | Slično tomu, EU mora i dalje ulagati napore u povećanje transparentnosti i tješnju suradnju s industrijom EU-a kao cjelinom tijekom ispitivanja instrumenata trgovinske zaštite te mora i dalje omogućavati pristup MSP-ova tim instrumentima. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EGSO je zabrinut zbog poteškoća s kojima se susreće maloprodajni sektor, koje su bile osobito izražene za vrijeme ograničenja uvedenih zbog bolesti COVID-19, i poziva na pružanje posebne potpore i poduzimanje promotivnih mjera. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Jedinstveni digitalni pristupnik, koji je povezan s jedinstvenim kontaktnim točkama u državama članicama, pružit će informacije i potporu MSP-ovima, dok će im nacionalne i regionalne organizacije MSP-ova pomoći u utvrđivanju i prepoznavanju rješenja koja im najviše odgovaraju. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Olakšavanje prijenosa poslovanja iznimno je važno jer će dodatno potaknuti cijelu generaciju da nastavi s poslovanjem u obiteljskim poduzećima te će se time olakšati prijenos vlasništva u slučajevima u kojima vlasnici nemaju vještine, sredstva i ideje koje su potrebne za nastavak vođenja poduzeća. U takvim slučajevima može se istražiti i otkup poduzeća od strane radnika osnivanjem zadruge i drugih oblika radničkog vlasništva. Osim toga, iznimno je važno utvrditi dvije različite vrste prijenosa poslovanja kako bi se razumjelo na koji način određeno zakonodavstvo utječe na pojedinu vrstu. Potrebno je razlikovati „prijenose poslovanja unutar obitelji” i „vanjske prijenose poslovanja”, pri čemu svaku od tih vrsta treba zasebno definirati. Zakonodavni okvir mora biti fleksibilniji kako bi se olakšala kupnja postojećeg poduzeća koja trenutačno podrazumijeva velike rizike, velike troškove i složene postupke. Posebnu bi pozornost trebalo posvetiti prekograničnim prijenosima MSP-ova kako bi se riješila pitanja visokih troškova povezanih s tim transakcijama i pitanja bitno različitih propisa u državama članicama. Osim pitanja prijenosa, EGSO preporučuje da se uspostavi Europsko društvo 2.0 za MSP-ove u obliku obnovljenog europskog privatnog društva (Societas Privata Europaea (SPE)) kako bi se olakšalo prekogranično širenje i rast MSP-ova. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Kako bi se MSP-ovima omogućilo da u potpunosti iskoriste prednosti trgovinskih sporazuma, EGSO poziva na to da poglavlja posvećena MSP-ovima postanu standardni pristup u budućim bilateralnim trgovinskim pregovorima EU-a s trećim zemljama i na to da se osnuju odbori za MSP-ove koji bi pokretali inicijative za razmjenu informacija o sporazumima o slobodnoj trgovini i tehničkim standardima s MSP-ovima te za praćenje načina na koji MSP-ovi upotrebljavaju sporazume o slobodnoj trgovini u EU-u i drugim državama koje su stranke sporazuma. Trebalo bi poboljšati Europsku poduzetničku mrežu kao sredstvo za pružanje podrške internacionalizaciji MSP-ova, kao i suradnju i sinergije s nacionalnim pružateljima usluga te sektorskim i nacionalnim udruženjima MSP-ova. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Europska komisija trebala bi nastaviti istraživati mogućnost pravnog oblika europskog trgovačkog društva osmišljenog za MSP-ove, uzimajući u obzir rad postignut na prijedlogu o europskom privatnom društvu. Europska komisija u svojoj strategiji za MSP-ove planira procijeniti potrebu za dodatnim mjerama u području prava trgovačkih društava kako bi olakšala prekogranično širenje i rast MSP-ova. Konkretan prijedlog za postizanje takvih ciljeva odnosi se na stvaranje pravnog oblika europskog trgovačkog društva osmišljenog za MSP-ove, kao što je prethodno navedeno. Budući da samo 2 % europskih MSP-ova ulaže u inozemstvu osnivanjem podružnica u inozemstvu zbog jezičnih, administrativnih i pravnih različitosti među državama članicama, što otežava osnivanje društva kćeri u inozemstvu, trebalo bi razmotriti potrebu za pravnim mehanizmom koji bi poduzećima omogućio bolje upravljanje širenjem unutar EU-a. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | S obzirom na to da je promicanje trgovine zapravo u nadležnosti nacionalnih vlada, uspješna provedba sporazuma o slobodnoj trgovini u konačnici ovisi o kapacitetu, mogućnostima i spremnosti pojedinačnih država članica da promiču određeni trgovinski sporazum EU-a u svojoj nacionalnoj poslovnoj zajednici. EGSO poziva 27 država članica i Europsku komisiju da dobrovoljno i u skladu sa svojim nadležnostima preuzmu obvezu provedbe konkretnih mjera i aktivnosti unutar svojih granica primjenom europskih akcijskih planova provedbe, kako bi se unutar EU-a dopunili „vanjski” provedbeni planovi utvrđeni uz sporazume EU-a o slobodnoj trgovini. Takvi bi akcijski planovi nadalje trebali pridonijeti djelotvornom praćenju stvarnog prijenosa dogovorenih obveza iz sporazuma o slobodnoj trgovini u odgovarajućoj trećoj zemlji i pritom omogućiti praćenje i određivanje referentnih mjerila konkretnih mjera koje su vlade i poslovna zajednica poduzele na nacionalnoj i regionalnoj razini. |
| --- | --- |

4.13.

5.   Treći stup

| 5.1. | EGSO ponavlja svoj prijedlog da se države članice potakne na to da stvore i razvijaju mrežu „financijskih ombudsmana”, koju bi koordinirao EU. Uz podršku predložene radne skupine za likvidnost MSP-ova u toj bi mreži trebalo primjenjivati odgovarajuće metodologije za praćenje provedbe novih mjera Europske komisije usmjerenih na kratkoročnu likvidnost mikropoduzeća koje su predložene na razini EU-a i država članica. Osim pružanja pomoći MSP-ovima u pogledu svakodnevnog pristupa sredstvima, mreža isto tako može pomoći Europskoj komisiji da prikupi i analizira kvalitativne podatke kako bi saznala na koji način posredničke banke upotrebljavaju financijske instrumente za dopiranje do MSP-ova kojima najviše trebaju financijska sredstva te iz kojih im se razloga ne dodjeljuju krediti, u skladu s načelima dobivanja povratnih informacija od banaka. Mreža bi također trebala rješavati glavne sporove između MSP-ova i banaka, drugih pružatelja financijskih usluga i pružatelja likvidnosti. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EGSO je zadovoljan naporima kojima se nastoje diversificirati izvori financiranja za MSP-ove promicanjem financiranja vlasničkim kapitalom i upotrebe rastućih tržišta MSP-ova te pronalaskom alternativnih mogućnosti uvrštavanja za njih. EGSO traži od Europske komisije da, uz aktivnu pomoć organizacija MSP-ova, razmotri uvođenje konkretnih mjera kako bi se rukovoditelje informiralo o prednostima i mogućnostima različitih vrsta financiranja i pomoglo im da odaberu onu koja najbolje odgovara njihovim potrebama, te kako bi se promicala dodatna prilagođena rješenja koja pružaju stručnjaci. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | U skladu s prethodno usvojenim stajalištima za poticanje i stimuliranje ženskog poduzetništva, EGSO osobito i toplo pozdravlja prijedlog Komisije o pokretanju rodno osjetljive financijske inicijative za poticanje financiranja poduzeća i fondova kojima upravljaju žene te za osnaživanje ženskog poduzetništva. Za ostvarenje Europe budućnosti apsolutno je potrebna šira i jača zastupljenost žena i u poduzetničkom okruženju. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | EGSO pozdravlja razvoj javno-privatnog fonda usmjerenog na inicijalne javne ponude i u potpunosti podupire stvaranje dodatnog vlasničkog kapitala, kvazivlasničkog kapitala, poduzetničkog kapitala i financijskih instrumenata za podjelu rizika za MSP-ove. EGSO smatra da su njihovo promicanje i osiguranje njihove dostupnosti posebno važni za inovativna mala poduzeća i poduzeća srednje tržišne kapitalizacije. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Iako EGSO priznaje da uvrštavanje MSP-ova otvara mogućnosti za poduzeća, isto tako napominje da ono nije za sva poduzeća zbog prirode povezanog administrativnog opterećenja i troškova. Upotreba dionica bez glasačkih prava mogla bi biti dobar način da se MSP-ove, posebno poduzeća u obiteljskom vlasništvu, potakne da pristupe kapitalu bez gubitka kontrole nad svojim poduzećem. Izazov predstavlja i jednak tretman financiranja vlasničkim kapitalom i financiranja zaduživanjem. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Iako će se sljedeći proračun EU-a logično usmjeriti na iskorištavanje novca za ulaganja, ne bi se smjela podcijeniti vrijednost financiranja aktivnosti izgradnje kapaciteta MSP-ova i zajedničkih mjera na razini cijelog EU-a, što je u trenutačnoj situaciji od posebne važnosti. Proračun EU-a osobito je važan za mjere razvoja vještina, internacionalizaciju, promicanje kružnog gospodarstva, poduzetništvo, pružanje potpore poduzećima u poteškoćama i pristup javnim uslugama. Takve inicijative mogu dovesti do znatnog povrata ulaganja za porezne obveznike u EU-u i pojedinačne MSP-ove koji izravno ostvaruju korist, stoga bi ih trebalo čvrsto uvrstiti u revidirani VFO. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Kad je riječ o upotrebi kriptoimovine i digitalnih tokena od strane MSP-ova, EGSO poziva Komisiju da u suradnji s predstavničkim organizacijama MSP-ova pomno prati njihovu upotrebu s obzirom na to da kriptoimovina ima jedinstvena obilježja koja se razlikuju od tradicionalne financijske imovine i kao takva stavlja nove izazove pred poduzeća (uključujući MSP-ove), posebno u pogledu sigurnosti i unutarnjih kontrola. Stoga bi MSP-ovi prvo trebali razumjeti rizike i koristi povezane s kriptovalutama i osmisliti učinkovito kontrolno okruženje kojim se može zajamčiti sigurnost. Osim toga, s obzirom na to da je kriptoimovina vrlo neregulirana, MSP-ovi bi mogli postati predmetom istraga prijevara ako njihovi ulagači protiv njih podnesu tužbe. |
| --- | --- |

5.7.

6.   Provedba i predanost država članica

| 6.1. | Puna podrška i predanost država članica ključni je čimbenik uspješnosti za brzu provedbu mjera strategije. EGSO vjeruje da će, uz blisku suradnju s ambasadorima strateškog poduzetništva, čiji bi rad trebao donijeti dodanu vrijednost, potpuna primjena načela partnerstva u svrhu provedbe tih mjera dovesti do konkretnih rezultata. EGSO ponovno naglašava važnost intenzivnog uključivanja u taj proces i organizacija koje predstavljaju MSP-ove na razini EU-a te nacionalnoj i regionalnoj razini jer su one izravna poveznica s poslovnom zajednicom. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | EGSO razumije razloge zbog kojih Europska komisija nije izmijenila definiciju MSP-a, iako postoje različita gledišta o tome do koje mjere ona odgovara svrsi, te pozdravlja preuzetu obvezu procjene i izvješćivanja o konkretnim pitanjima koja se istaknu u postupku savjetovanja. U skladu sa svojim prethodnim mišljenjima EGSO traži od Europske komisije da državama članicama pomogne da budu fleksibilne pri odabiru metode provedbe. |
| --- | --- |

6.2.

7.   MSP-ovi se trude i napreduju i u doba COVID-a 19

| 7.1. | Tragične i sve gore posljedice bolesti COVID-19 na gospodarske sustave najviše su pogodile MSP-ove, osobito mikropoduzeća. Taj golem negativan utjecaj u osnovi prijeti sistemskoj ulozi MSP-ova u gospodarstvu te je pokazao važnost cjelovitog i sustavnog uključivanja socijalnih partnera i relevantnih organizacija civilnog društva u sve faze donošenja odluka i u osnivanje mreže rescEU za razmjenu znanja i osposobljavanje u okviru postojećeg Mehanizma Unije za civilnu zaštitu, kao što je to EGSO već predložio. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | EGSO je otvoren za daljnju raspravu o novom pristupu koji je Komisija predložila u korist pružanja potpore ekosustavima, a ne poduzećima u skladu s njihovom veličinom. Odbor napominje da Europska komisija trenutačno priznaje 14 ekosustava i želio bi naglasiti potrebu za djelotvornom komunikacijom i upravljanjem kako bi se čuli glasovi svih dionika unutar tih ekosustava i kako bi se osiguralo aktivno sudjelovanje organizacija koje predstavljaju MSP-ove na razini EU-a, nacionalnoj i regionalnoj razini. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Prioritetne kratkoročne hitne mjere, koje su ključne za MSP-ove, osobito za mikro poduzeća, trebale bi biti usmjerene na transparentno i pravodobno osiguravanje likvidnosti, s pravednom kamatnom stopom, posredstvom financijskih posrednika i bez neopravdanih prepreka i nerazumnih administrativnih bankarskih opterećenja. Istodobno, MSP-ovi koji zaključe da je njihov poslovni model zastario zaslužuju pomoć u pogledu uredne likvidacije poduzeća i pokretanja novog poduzeća. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Mjere potpore na razini EU-a moraju djelotvorno i što je prije moguće doprijeti do MSP-ova. Njihovu provedbu treba pritom ocjenjivati i pomno pratiti na razini EU-a i država članica na temelju odgovarajućeg zajedničkog mehanizma povratnih informacija, u okviru kojeg organizacije MSP-ova, financijski posrednici te bankarski sektor i sektor kreditnih jamstava mogu razmjenjivati svoje podatke. Cilj je spriječiti neopravdana kašnjenja i donošenje proizvoljnih, diskrecijskih odluka kao odgovor na hitne potrebe za likvidnošću u obrtima i MSP-ovima, koji bi mogli nastati zbog postojećih razlika u provedbi takvih mjera u nacionalnim sustavima kreditiranja i financijskim posrednicima. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Ključno je da se osmisli usklađen i brz sustav odgovora EU-a na likvidnost i da ga se učini potpuno operativnim te usmjeri na mikropoduzeća i mala poduzeća. EGSO predlaže da Europska komisija osnuje stalnu „Stručnu radnu skupinu na visokoj razini za likvidnost mikropoduzeća i malih poduzeća” čiji bi cilj bio omogućavanje likvidnosnih tokova MSP-ova na temelju analiza neovisnih podataka koji se pružaju periodično, kao i bolje razumijevanje načina kako prevladati postojeće prepreke za likvidnost MSP-ova. Nezavisna promatračka skupina za MSP-ove mogla bi periodično ocjenjivati ekonomske i financijske podatke i prakse. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | EGSO traži od Europske komisije da razmotri izmjenu Priloga III. Direktivi o PDV-u kako bi se državi članici dala sloboda da privremeno smanji stopu PDV-a za neke od najteže pogođenih sektora, kao što su turizam i povezani ugostiteljski sektor, samozaposleni, obrtnički sektor itd. EGSO podržava takve mjere pod uvjetom da se njima neće stvoriti nepošteno tržišno natjecanje te smatra da će se to ispuniti zbog privremene naravi mjere. |
| --- | --- |

7.6.

| 7.7. | Potrebne su posebne mjere potpore kako bi se radnicima pomoglo da se vrate na posao, osobito onima koji rade u MSP-ovima. Te mjere uključuju „žutu propusnicu”, pružanje potpore manjim lokalnim javnim radovima kako bi oni odmah započeli, informiranje i savjetovanje građana o tome kako da se ponašaju i poštuju higijenske, zdravstvene i sigurnosne mjere radi daljnjeg smanjenja rizika od zaraze bolešću COVID-19 te procjenu rizika od bolesti COVID-19 koju bi provodila nacionalna i vanjska tijela za sigurnost i zdravlje na radnom mjestu kako bi se osigurala ispravna provedba takvih mjera i smanjila pripadajuća opterećenja i troškovi. Ključno je osigurati potrebnu osobnu zaštitnu opremu kako bi se zaposlenicima omogućio povratak na posao i povećao proizvodni kapacitet MSP-ova koji je proizvode, i to izravnim ulaganjima i pružanjem tehničke podrške, kao i donošenjem relevantnih usklađenih standarda. Organizacije MSP-ova imaju ključnu ulogu u pružanju podrške razmjenom protokola i praksi među svojim članovima kako bi se olakšao oporavak i smanjilo vrijeme potrebno za povratak na posao. |
| --- | --- |

7.7.

| 7.8. | U nedavnoj je izmjeni privremenog okvira za mjere državnih potpora za MSP-ove ispunjen još jedan zahtjev socijalnih partnera EU-a. Iako su u njoj uzete u obzir posebne pogodnosti koje su poduzećima dodijeljene za vrijeme krize izazvane COVID-om 19, kao što su odgode plaćanja poreza i zajmovi, opće pravilo de minimis ostalo je nepromijenjeno. Udaljene i ruralne regije i otoci tradicionalno ostvaruju korist od subvencija prijevoza koje lako mogu činiti većinu iznosa de minimis. U razdoblju nakon krize izazvane COVID-om 19 te će regije posjećivati malo turista, ako će ih uopće posjećivati, te će one za svoj oporavak morati iskoristiti ponovno uspostavljenu trgovinu robom. |
| --- | --- |

7.8.

| 7.9. | Za djelotvoran će oporavak biti potreban velik iznos javnih i privatnih ulaganja kako bi se financirala dvostruka tranzicija, poduzećima omogućilo da ostanu konkurentna i omogućilo osnivanje novih poduzeća. Međutim, MSP-ovi se susreću s poteškoćama kad je riječ o prilagodbi promjenama i složenim propisima u tranziciji. Da bi takva izvanredna ulaganja bila moguća, EU će trebati povećati svoje postojeće instrumente financiranja (VFO, InvestEU, kohezijske i strukturne fondove, Obzor Europa, program Digitalna Europa itd., kao i financijsku potporu Grupe EIB-a i pokretanje ESM-a), osigurati njihovu dugoročnu fleksibilnost i uspostaviti stalni fond za oporavak kako bi se državama članicama pomoglo da se suoče s nadolazećim izazovima. Kako bi pružile potporu MSP-ovima u financijskim poteškoćama u cijeloj Europi, iznimno je važno da države članice u potpunosti provedu Direktivu o nesolventnosti u pogledu okvira za preventivno restrukturiranje i pruže stručnu potporu MSP-ovima kako bi mogli dovršiti održivi preokret ili dobiti drugu priliku. |
| --- | --- |

7.9.

| 7.10. | EGSO poziva na to da program EU-a kojim se organizacijama MSP-ova omogućuje izgradnja kapaciteta i pruža potpora za zajednička djelovanja bude program koji na jednom mjestu nudi sve informacije i tehničku pomoć, koje će biti hitno potrebne nakon faze izlaska iz krize. Jednako je važno da EU financira besplatno dostupne višejezične baze podataka o analizama životnog vijeka skupine proizvoda kako bi se MSP-ovima, koji ne mogu izravno dobiti te podatke, omogućila zelenija proizvodnja. |
| --- | --- |

7.10.

| 7.11. | Organizacije MSP-ova čak su i prije krize sudjelovale u razvoju i pružanju različitih usluga kako bi pomogle MSP-ovima u financijskim poteškoćama, što uključuje europsku inicijativu ranog upozoravanja. U nadolazećim će mjesecima i godinama doći do još veće potražnje za takvom potporom. Potrebno je ubrzati provedbu alata ranog upozoravanja koji su definirani u Direktivi o nesolventnosti kako bi se poduzećima u poteškoćama zajamčio pristup djelotvornoj potpori. |
| --- | --- |

7.11.

Bruxelles, 18. rujna 2020.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

| 11.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 429/219 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 429/219

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Turizam i promet od 2020. nadalje

(COM(2020) 550 final)

(2020/C 429/27)

| Izvjestitelj: | Panagiotis GKOFAS |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Panagiotis GKOFAS

| Zahtjev za savjetovanje: | Komisija, 17.6.2020. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 4.9.2020. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 18.9.2020. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 554 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 217/2/0 |

Zahtjev za savjetovanje:

Komisija, 17.6.2020.

Pravni temelj:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

4.9.2020.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

18.9.2020.

Plenarno zasjedanje br.:

554

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

217/2/0

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO smatra da bi Komunikacija Komisije COM(2020) 550 final trebala biti strateški politički instrument za preispitivanje EU-ovog održivog modela turizma i prometa. EGSO poziva na donošenje sveobuhvatnog paketa mjera sa smjernicama i preporukama usmjerenim na sljedeće:






  1) | sigurnu ponovnu uspostavu neograničenog slobodnog kretanja, koordinirano ponovno otvaranje unutarnjih granica i ukidanje kontrola na unutarnjim granicama; |
| --- | --- | --- |

1.1.

1)

sigurnu ponovnu uspostavu neograničenog slobodnog kretanja, koordinirano ponovno otvaranje unutarnjih granica i ukidanje kontrola na unutarnjim granicama;

| 2) | sigurnu ponovnu uspostavu prometa i veza nakon donošenja okvirnog sporazuma o zajedničkoj politici za sve države članice EU-a;






  — | siguran nastavak pružanja usluga u području gastronomskog turizma i ugostiteljstva; |
| --- | --- | --- |

2)

sigurnu ponovnu uspostavu prometa i veza nakon donošenja okvirnog sporazuma o zajedničkoj politici za sve države članice EU-a;

—

siguran nastavak pružanja usluga u području gastronomskog turizma i ugostiteljstva;

| — | uspostavljanje ravnoteže putem sporazuma država članica EU-a o sigurnom i zajedničkom donošenju odluka i politika o granicama i prometu. Dok god se provode provjere zbog bolesti COVID-19, bit će dovoljno osoblja za upravljanje hitnim i brzim prijevozom osoba; |
| --- | --- |

—

uspostavljanje ravnoteže putem sporazuma država članica EU-a o sigurnom i zajedničkom donošenju odluka i politika o granicama i prometu. Dok god se provode provjere zbog bolesti COVID-19, bit će dovoljno osoblja za upravljanje hitnim i brzim prijevozom osoba;

| — | osiguravanje financiranja za osposobljavanje zaposlenika u hotelima, restoranima, ugostiteljskim objektima, muzejima, nautičkom turizmu itd. kako bi pravilno provodili mjere prevencije povezane s bolešću COVID-19; |
| --- | --- |

—

osiguravanje financiranja za osposobljavanje zaposlenika u hotelima, restoranima, ugostiteljskim objektima, muzejima, nautičkom turizmu itd. kako bi pravilno provodili mjere prevencije povezane s bolešću COVID-19;

| 3) | osiguravanje da zdravlje i sigurnost tijekom putovanja i u svim drugim okolnostima budu glavni prioritet jer se samo tako može vratiti povjerenje u kretanje ljudi; |
| --- | --- |

3)

osiguravanje da zdravlje i sigurnost tijekom putovanja i u svim drugim okolnostima budu glavni prioritet jer se samo tako može vratiti povjerenje u kretanje ljudi;

| 4) | uvođenje novog obrasca za lociranje putnika na razini EU-a jer bi se takvim sustavom mogla ostvariti dodatna dodana vrijednost na razini EU-a u nizu područja:






  — | praćenju na razini EU-a: kad bi se sve države članice dogovorile da će dijeliti informacije iz obrasca za lociranje putnika i informacije o laboratorijskim nalazima putnikâ, mogli bismo ostvariti ekonomiju razmjera u pogledu resursa za testiranje (1). Kad bi se sve države članice EU-a složile da će se koristiti tom tehnologijom (kao što su to dosad učinile Belgija i Njemačka) i istim novim standardnim obrascem za lociranje putnika, mogle bi se izraditi pouzdane procjene i projekcije na razini gradova, čime bi se pružile informacije za politike na razini zemalja i politike na razini EU-a. Takvim bi se naporima ilustrirala uloga EU-a: inovacijom i suradnjom možemo ostvariti zajedničke ciljeve – javno zdravlje i gospodarsku aktivnost u doba krize; |
| --- | --- | --- |

4)

uvođenje novog obrasca za lociranje putnika na razini EU-a jer bi se takvim sustavom mogla ostvariti dodatna dodana vrijednost na razini EU-a u nizu područja:

—

praćenju na razini EU-a: kad bi se sve države članice dogovorile da će dijeliti informacije iz obrasca za lociranje putnika i informacije o laboratorijskim nalazima putnikâ, mogli bismo ostvariti ekonomiju razmjera u pogledu resursa za testiranje (1). Kad bi se sve države članice EU-a složile da će se koristiti tom tehnologijom (kao što su to dosad učinile Belgija i Njemačka) i istim novim standardnim obrascem za lociranje putnika, mogle bi se izraditi pouzdane procjene i projekcije na razini gradova, čime bi se pružile informacije za politike na razini zemalja i politike na razini EU-a. Takvim bi se naporima ilustrirala uloga EU-a: inovacijom i suradnjom možemo ostvariti zajedničke ciljeve – javno zdravlje i gospodarsku aktivnost u doba krize;

| — | putovnici za COVID-19: prema našem iskustvu tijekom turističke sezone, jedan od najzahtjevnijih zadataka bio je potvrditi valjanost PCR-testova. Kad bi sve države članice odlučile uvesti istu platformu za obrasce za lociranje putnika, svi akreditirani laboratoriji mogli bi unositi rezultate izravno u platformu, čime bi se stvorila pouzdana putovnica za COVID-19 za sve putnike, a tako bi se zajamčio minimalan rizik povezan s putovanjima; |
| --- | --- |

—

putovnici za COVID-19: prema našem iskustvu tijekom turističke sezone, jedan od najzahtjevnijih zadataka bio je potvrditi valjanost PCR-testova. Kad bi sve države članice odlučile uvesti istu platformu za obrasce za lociranje putnika, svi akreditirani laboratoriji mogli bi unositi rezultate izravno u platformu, čime bi se stvorila pouzdana putovnica za COVID-19 za sve putnike, a tako bi se zajamčio minimalan rizik povezan s putovanjima;

| 5) | razvoj zajedničkog strateškog plana EU-a kako bi se državama članicama pomoglo u provedbi gospodarskih mjera i mjera potpore za MSP-ove u sektoru turizma, restorane, hotele, putničke agencije, turističke vodiče itd.;






  — | rješavanje problema nelikvidnosti putem izravnog financiranja, posebno za mikropoduzeća, i vraćanje povjerenja poduzetnika te izdavanje putnih vaučera; |
| --- | --- | --- |

5)

razvoj zajedničkog strateškog plana EU-a kako bi se državama članicama pomoglo u provedbi gospodarskih mjera i mjera potpore za MSP-ove u sektoru turizma, restorane, hotele, putničke agencije, turističke vodiče itd.;

—

rješavanje problema nelikvidnosti putem izravnog financiranja, posebno za mikropoduzeća, i vraćanje povjerenja poduzetnika te izdavanje putnih vaučera;

| — | neposredan pristup zajmovima i njihovo odobravanje za sve države članice pod nadzorom Europske središnje banke (ESB) i EU-a uz jamstva EU-a i država članica; |
| --- | --- |

—

neposredan pristup zajmovima i njihovo odobravanje za sve države članice pod nadzorom Europske središnje banke (ESB) i EU-a uz jamstva EU-a i država članica;

| — | trenutna uspostava europskog mehanizma za nadzor provedbe mjera potpore za MSP-ove i radnike, a posebno likvidnosti, kreditiranja i transparentnosti mjera potpore; |
| --- | --- |

—

trenutna uspostava europskog mehanizma za nadzor provedbe mjera potpore za MSP-ove i radnike, a posebno likvidnosti, kreditiranja i transparentnosti mjera potpore;

| 6) | jačanje i proširivanje programa SURE kojim se pokriva naknada za nezaposlenost radnika i naknada MSP-ovima za plaće; MSP-ovi bi trebali biti izuzeti od plaćanja dijela plaća zaposlenicima i obvezani uključivati zaposlenike u nacionalne sustave koje podupire program SURE; |
| --- | --- |

6)

jačanje i proširivanje programa SURE kojim se pokriva naknada za nezaposlenost radnika i naknada MSP-ovima za plaće; MSP-ovi bi trebali biti izuzeti od plaćanja dijela plaća zaposlenicima i obvezani uključivati zaposlenike u nacionalne sustave koje podupire program SURE;

| 7) | europske i nacionalne institucije nadležne za provedbu programa SURE trebale bi se na odgovarajući način savjetovati s organizacijama MSP-ova; |
| --- | --- |

7)

europske i nacionalne institucije nadležne za provedbu programa SURE trebale bi se na odgovarajući način savjetovati s organizacijama MSP-ova;

| 8) | program SURE trebao bi u potpunosti pokrivati plaće i doprinose za socijalno osiguranje radnika u turističkom i prometnom sektoru koji su izgubili posao zbog pandemije, primjerice u sektoru ugostiteljstva, hotelijerstva, zračnih prijevoznika, brodova za krstarenja, turističkih autobusa, zračnih luka, lučkih terminala, nautičkog turizma i turističkih vodiča barem do 30. lipnja 2021.; |
| --- | --- |

8)

program SURE trebao bi u potpunosti pokrivati plaće i doprinose za socijalno osiguranje radnika u turističkom i prometnom sektoru koji su izgubili posao zbog pandemije, primjerice u sektoru ugostiteljstva, hotelijerstva, zračnih prijevoznika, brodova za krstarenja, turističkih autobusa, zračnih luka, lučkih terminala, nautičkog turizma i turističkih vodiča barem do 30. lipnja 2021.;

| 9) | uvođenje poreznih olakšica uz moratorij na porezne obveze, te ad hoc paketa fiskalnih poticaja za turizam i promet za sve MSP-ove u turizmu za razdoblje 2020.–2024. EGSO smatra da bi se u okviru usklađenog europskog sustava PDV-a snižena stopa PDV-a trebala primjenjivati na hotele, restorane, usluge putovanja, nautički turizam (najam brodova, marine), autobusne prijevoznike, turističke vodiče itd. Međutim, te bi mjere trebale biti uvjetovane zaštitom prava radnika i jamstvom da ih se neće otpustiti. Nadalje, sve financijske potpore poput državnih potpora, zajmova ili oslobođenja od poreza trebalo bi dodjeljivati samo poduzećima koja:






  — | čuvaju radna mjesta / otvaraju pristojna radna mjesta i poštuju prava radnika, |
| --- | --- | --- |

9)

uvođenje poreznih olakšica uz moratorij na porezne obveze, te ad hoc paketa fiskalnih poticaja za turizam i promet za sve MSP-ove u turizmu za razdoblje 2020.–2024. EGSO smatra da bi se u okviru usklađenog europskog sustava PDV-a snižena stopa PDV-a trebala primjenjivati na hotele, restorane, usluge putovanja, nautički turizam (najam brodova, marine), autobusne prijevoznike, turističke vodiče itd. Međutim, te bi mjere trebale biti uvjetovane zaštitom prava radnika i jamstvom da ih se neće otpustiti. Nadalje, sve financijske potpore poput državnih potpora, zajmova ili oslobođenja od poreza trebalo bi dodjeljivati samo poduzećima koja:

—

čuvaju radna mjesta / otvaraju pristojna radna mjesta i poštuju prava radnika,

| — | nisu registrirana u poreznim oazama i uvijek plaćaju pošteni udio poreza i socijalne doprinose; |
| --- | --- |

—

nisu registrirana u poreznim oazama i uvijek plaćaju pošteni udio poreza i socijalne doprinose;

| 10) | reguliranje ekonomije suradnje u turizmu, a posebno u sektoru turističkog vođenja. Pozivanje vlada država članica na reguliranje ekonomije suradnje u sektoru turističkog vođenja te primjenu zakonodavnih i upravnih mjera usmjerenih na osiguravanje ravnopravnih uvjeta; |
| --- | --- |

10)

reguliranje ekonomije suradnje u turizmu, a posebno u sektoru turističkog vođenja. Pozivanje vlada država članica na reguliranje ekonomije suradnje u sektoru turističkog vođenja te primjenu zakonodavnih i upravnih mjera usmjerenih na osiguravanje ravnopravnih uvjeta;

| 11) | svi programi potpore koji se temelje na likvidnosti te monetarnoj i fiskalnoj politici za hotele, restorane, turističke vodiče, autobusne prijevoznike, putničke agencije, nautički turizam itd. i samozaposlene osobe trebaju se nastaviti provoditi najmanje deset mjeseci nakon povratka u uobičajene okolnosti u skladu s uputama Svjetskog vijeća za putovanja i turizam (World Travel and Tourism Council, WTTC). |
| --- | --- |

11)

svi programi potpore koji se temelje na likvidnosti te monetarnoj i fiskalnoj politici za hotele, restorane, turističke vodiče, autobusne prijevoznike, putničke agencije, nautički turizam itd. i samozaposlene osobe trebaju se nastaviti provoditi najmanje deset mjeseci nakon povratka u uobičajene okolnosti u skladu s uputama Svjetskog vijeća za putovanja i turizam (World Travel and Tourism Council, WTTC).

| 1.2. | Budući da se novčana i fiskalna politika Euroskupine/EUCO-a/ESB-a ne prenosi ravnomjerno na sve države članice, posebno one najugroženije i najteže pogođene, Komisija mora ojačati svoju ulogu čuvarice osnivačkih ugovora i osigurati ravnomjeran oporavak jedinstvenog tržišta na sljedeće načine:






  a) | izdavanjem smjernica vladama i bankama o načinu pružanja potpore sektorima turizma i ugostiteljstva, kao i pružanja odgovarajuće pomoći (npr. putem zajedničke radne skupine za svaku državu koju će činiti službenici Komisije i EGSO-a) te |
| --- | --- | --- |

1.2.

a)

izdavanjem smjernica vladama i bankama o načinu pružanja potpore sektorima turizma i ugostiteljstva, kao i pružanja odgovarajuće pomoći (npr. putem zajedničke radne skupine za svaku državu koju će činiti službenici Komisije i EGSO-a) te

| b) | pravilnom provedbom politike koju podupire EUCO prema načelu „javnog prozivanja”. Komisija mora istaknuti i utvrditi upitne bankarske prakse ili odluke vlada koje prethode izdavanju preporuka za pojedinu zemlju, izvan europskog gospodarskog semestra i prociklički u odnosu na njega; |
| --- | --- |

b)

pravilnom provedbom politike koju podupire EUCO prema načelu „javnog prozivanja”. Komisija mora istaknuti i utvrditi upitne bankarske prakse ili odluke vlada koje prethode izdavanju preporuka za pojedinu zemlju, izvan europskog gospodarskog semestra i prociklički u odnosu na njega;

| c) | kako bi se izbjeglo predatorsko ponašanje, hitno je potreban „džentlmenski sporazum” o zračnim prijevoznicima u kojem će posredovati i koji će nadzirati Komisija, nadležna nacionalna tijela, reprezentativni gospodarski i socijalni partneri i organizacije koje predstavljaju potrošače i putnike; |
| --- | --- |

c)

kako bi se izbjeglo predatorsko ponašanje, hitno je potreban „džentlmenski sporazum” o zračnim prijevoznicima u kojem će posredovati i koji će nadzirati Komisija, nadležna nacionalna tijela, reprezentativni gospodarski i socijalni partneri i organizacije koje predstavljaju potrošače i putnike;

| d) | uvođenjem poreznih olakšica za MSP-ove u turističkom sektoru, uz moratorij na porezne obveze, obustavu dospjelih poreznih obveza nastalih do 31. prosinca 2020. i osiguravanje dostatnih obroka otplate od 1. travnja 2021. |
| --- | --- |

d)

uvođenjem poreznih olakšica za MSP-ove u turističkom sektoru, uz moratorij na porezne obveze, obustavu dospjelih poreznih obveza nastalih do 31. prosinca 2020. i osiguravanje dostatnih obroka otplate od 1. travnja 2021.

| 1.3. | Budući da nema dovoljno podataka o razvoju i stanju turističkih poduzeća, EGSO je sastavio internetski upitnik kako bi bolje ocijenio prijedloge sadržane u ovom mišljenju. Na upitnik je odgovorilo više od 170 organizacija iz cijelog EU-a, koje predstavljaju otprilike 3 500 000 članova iz turističkog sektora, među kojima su restorani i ugostiteljski sektor, hoteli i usluge smještaja, turističke agencije, zabavno-rekreacijski sektor, nautički turizam, turistički vodiči, usluge prijevoza itd. Slijede glavni podaci iz upitnika:






  — | 88 % ispitanika navelo je da je kriza uzrokovana pandemijom na njih utjecala vrlo negativno; |
| --- | --- | --- |

1.3.

—

88 % ispitanika navelo je da je kriza uzrokovana pandemijom na njih utjecala vrlo negativno;

| — | 81 % ispitanika smatra da će kriza imati dugoročne posljedice na sektor koji predstavljaju; |
| --- | --- |

—

81 % ispitanika smatra da će kriza imati dugoročne posljedice na sektor koji predstavljaju;

| — | gotovo 55 % ispitanika navelo je da je malo vjerojatno da će sektor koji predstavljaju preživjeti u 2021. (45 % izjavilo je da je to malo vjerojatno, a 10 % da je to vrlo malo vjerojatno); |
| --- | --- |

—

gotovo 55 % ispitanika navelo je da je malo vjerojatno da će sektor koji predstavljaju preživjeti u 2021. (45 % izjavilo je da je to malo vjerojatno, a 10 % da je to vrlo malo vjerojatno);

| — | 77 % ispitanika izjavilo je da se razina zaposlenosti u sektoru koji predstavljaju tijekom 2020. smanjila; |
| --- | --- |

—

77 % ispitanika izjavilo je da se razina zaposlenosti u sektoru koji predstavljaju tijekom 2020. smanjila;

| — | 90 % ispitanika prijavilo je da im se tijekom 2020. promet smanjio (49 % ispitanika prijavilo je smanjenje veće od 70 %); |
| --- | --- |

—

90 % ispitanika prijavilo je da im se tijekom 2020. promet smanjio (49 % ispitanika prijavilo je smanjenje veće od 70 %);

| — | 51 % ispitanika očekuje da će kriza završiti nakon 2021.; |
| --- | --- |

—

51 % ispitanika očekuje da će kriza završiti nakon 2021.;

| — | 73 % ispitanika navelo je da će sektoru koji predstavljaju trebati više od godine dana da se vrati na prethodnu razinu poslovnih rezultata i da ponovno stekne povjerenje u unutarnje tržište i međunarodne turističke tokove; |
| --- | --- |

—

73 % ispitanika navelo je da će sektoru koji predstavljaju trebati više od godine dana da se vrati na prethodnu razinu poslovnih rezultata i da ponovno stekne povjerenje u unutarnje tržište i međunarodne turističke tokove;

| — | ispitanici smatraju da bi nacionalni i europski prioriteti politike za turistički sektor trebali biti: cjepivo protiv bolesti COVID-19 (66 % ispitanika), izravno financiranje / programi financijske potpore (63 % ispitanika), zdravstveni protokoli (56 % ispitanika) i odgoda plaćanja poreza (45 % ispitanika). |
| --- | --- |

—

ispitanici smatraju da bi nacionalni i europski prioriteti politike za turistički sektor trebali biti: cjepivo protiv bolesti COVID-19 (66 % ispitanika), izravno financiranje / programi financijske potpore (63 % ispitanika), zdravstveni protokoli (56 % ispitanika) i odgoda plaćanja poreza (45 % ispitanika).

| 1.4. | Snažan socijalni dijalog i opsežan politički program hitno su potrebni za pregovore o ažuriranim sektorskim kolektivnim ugovorima za turistički i prometni sektor koji uključuju MSP-ove i organizacije koje zastupaju MSP-ove na koje COVID-19 najviše utječe. |
| --- | --- |

1.4.

2.   Opće napomene

| 2.1. | Pandemija bolesti COVID-19 paralizirala je turizam, otežala povratak brojnih putnika njihovim domovima i uništila gospodarstva koja znatno ovise o turizmu. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | U sektoru turizma u EU-u zaposleno je oko 22,6 milijuna ljudi (2). On čini 11,2 % ukupne zaposlenosti u EU-u i 2019. je pridonio BDP-u Unije s 9,5 %. U 27 država članica 2018. bilo je ukupno 600 154 turističkih objekata, a potražnja za noćenjima u turističkom smještaju iznosi oko 1 326 049 994 noćenja. U brojnim državama članicama, europskim regijama i gradovima turizam je važan element gospodarskog i društvenog tkiva. Osim toga, on osigurava prijeko potrebne prihode i radna mjesta, koja su često koncentrirana u područjima bez drugih izvora zaposlenja i na kojima prevladava niže kvalificirana radna snaga (3). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Procjenjuje se da sektor turizma u EU-u, u kojem je zaposleno oko 13 milijuna ljudi (4), mjesečno zbog pandemije bolesti COVID-19 trpi gubitak prihoda u iznosu od oko 1 milijarde EUR. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | U mnogim popularnim turističkim odredištima hoteli su napušteni, a restorani, barovi, turističke atrakcije, marine, muzeji i centri su zatvoreni. Stanje je posebno teško u nekoliko država članica EU-a koje su važna turistička odredišta, kao što su Italija, Grčka, Portugal, Malta, Cipar, Španjolska i Francuska. Italija bi ove godine mogla izgubiti oko 60 % turista. WTTC predviđa da bi se na globalnom tržištu putovanja i turizma 2020. moglo izgubiti 75 milijuna radnih mjesta, od čega 6,4 milijuna u EU-u (5). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Međunarodno udruženje zračnih prijevoznika (IATA) tvrdi da bi gubici u globalnom zračnom prijevozu 2020. mogli premašiti 252 milijarde USD (228 milijardi EUR). Do 30. lipnja otkazano je dva milijuna putničkih letova. Popunjenost hotela u Francuskoj 17. ožujka iznosila je 3,3 % (u usporedbi sa 65,3 %, koliko je iznosila 26. veljače). Do 30. svibnja zatvoreni su restorani i barovi u gotovo svim državama članicama EU-a, osim u Švedskoj. Hoteli, restorani, barovi i marine otpustili su tisuće zaposlenika, privremeno ili trajno. Na vrhuncu krize europske željeznice izgubile su 90 % putnika, a kapaciteti su im još uvijek uvelike neiskorišteni. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Trebalo bi prepoznati utjecaj na popratne sektore povezane s turizmom, kao što je proizvodnja opreme za sektor rekreacije (npr. izgradnja rekreacijskih plovila). Te bi sektore trebalo poduprijeti promicanjem turizma i razvojem mogućnosti za međunarodnu trgovinu. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Europski turistički ekosustav obuhvaća niz aktivnosti kao što su putovanja, prijevoz, smještaj, ugostiteljstvo, rekreacija na kopnu i vodi te kulturne i prirodne znamenitosti. On izravno ili neizravno ostvaruje gotovo 10 % BDP-a EU-a i čini ga vodećim globalnim turističkim odredištem, s 563 milijuna međunarodnih dolazaka i 30 % ukupne potrošnje stranih turista u svijetu 2018. (izvor: EK). Zahvaljujući udjelu od 30 % međunarodnih dolazaka 2018., EU je glavno turističko odredište u svijetu (izvor: EK). Analiza tih međunarodnih turističkih tokova mogla bi se iskoristiti za razvoj odgovarajuće kratkoročne, srednjoročne i dugoročne strategije i plana na razini EU-a. |
| --- | --- |

2.7.

3.   PRVI STUP: Održivost turizma i prometa

| 3.1. | EGSO smatra da bi ova Komunikacija trebala biti prvi korak u sljedećoj generaciji politika i programa održivog turizma EU-a. Trebala bi objediniti potrebe i specifične okolnosti MSP-ova i radnika s ciljem vraćanja povjerenja javnosti kao turista i potrošača. Trebala bi zaštititi prava i standarde u pogledu zdravlja i sigurnosti te osigurati održivost i likvidnost poduzeća u kontekstu obnovljene europske strategije za MSP-ove do 2030. u skladu s načelima iz Akta o malom poduzetništvu. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EGSO smatra da povratak u uobičajeno stanje sam po sebi nije realistično rješenje za najtežu krizu u povijesti EU-a koja je pogodila sektore turizma i prometa. EGSO poziva na potpuno preispitivanje tih politika s ciljem vraćanja povjerenja i postizanja stabilnosti za poduzeća i zaposlenike donošenjem pakta solidarnosti EU-a sljedeće generacije za održiv turizam do 2030. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EGSO smatra da je ovo prilika za osiguravanje pravednog oporavka i brzu ponovnu izgradnju europskih gospodarstava kako bi ona bila zelenija, pravednija i otpornija na buduće šokove. Potrebno je preispitati doprinos plana EU-a za integraciju europskom modelu održivog razvoja turizma i prometa te izbjegavati pritom sve mjere koje nose rizik daljnje fragmentacije i nepoštenih uvjeta ili praksi na unutarnjem tržištu. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Za pravednu i održivu obnovu sektora turizma potrebno je:






  1) | uzeti u obzir europske ciljeve postavljene za 2050. u pogledu ugljične neutralnosti u skladu s ciljevima Pariškog sporazuma (Zaključci Europskog vijeća od 12. prosinca 2019.); |
| --- | --- | --- |

3.4.

1)

uzeti u obzir europske ciljeve postavljene za 2050. u pogledu ugljične neutralnosti u skladu s ciljevima Pariškog sporazuma (Zaključci Europskog vijeća od 12. prosinca 2019.);

| 2) | EGSO smatra da je za postizanje tih ciljeva potrebno najprije riješiti pitanje prijevoznih sredstava poticanjem sporijih i zelenih oblika mobilnosti kao što su vožnja bicikla i željeznički prijevoz; |
| --- | --- |

2)

EGSO smatra da je za postizanje tih ciljeva potrebno najprije riješiti pitanje prijevoznih sredstava poticanjem sporijih i zelenih oblika mobilnosti kao što su vožnja bicikla i željeznički prijevoz;

| 3) | EGSO u pogledu turističkog smještaja preporučuje poticanje obnova i upotrebu ekološke oznake EU-a za takav smještaj. Te objekte treba potaknuti da navode svoju potrošnju energije i ugljični otisak; |
| --- | --- |

3)

EGSO u pogledu turističkog smještaja preporučuje poticanje obnova i upotrebu ekološke oznake EU-a za takav smještaj. Te objekte treba potaknuti da navode svoju potrošnju energije i ugljični otisak;

| 4) | da bi se smanjile emisije CO2 u turizmu, EGSO savjetuje upotrebu lokalnih namirnica i drugih potrošnih materijala koji se mogu reciklirati; |
| --- | --- |

4)

da bi se smanjile emisije CO2 u turizmu, EGSO savjetuje upotrebu lokalnih namirnica i drugih potrošnih materijala koji se mogu reciklirati;

| 5) | da bi se upotpunile postojeće informacije i podaci o međunarodnim turističkim tokovima prema EU-u kao turističkom odredištu, EGSO predlaže osnivanje neovisnog opservatorija za održivi turizam. |
| --- | --- |

5)

da bi se upotpunile postojeće informacije i podaci o međunarodnim turističkim tokovima prema EU-u kao turističkom odredištu, EGSO predlaže osnivanje neovisnog opservatorija za održivi turizam.

| 3.5. | Odgovorni pružatelji turističkih usluga moraju nastojati navoditi ugljični otisak godišnjeg odmora i aktivnosti koje nude. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Europskim planom oporavka i nacionalnim planovima oporavka trebalo bi osigurati dostatna sredstva za ekološku i digitalnu preobrazbu turističkog sektora i njegove infrastrukture ulaganjima kojima se postiže cilj da turizam postane privlačniji potrošačima i pružaju stvarne koristi za poduzeća u turizmu. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EGSO vjeruje da se pravedan turizam temelji na društveno odgovornom poslovanju kojim se osiguravaju kvalitetna radna mjesta. Za to je potrebno razviti nesezonski turizam kojim će se moći zajamčiti održiva radna mjesta. Europska komisija u tu svrhu mora podržati inicijative i projekte koji ispunjavaju te kriterije. Potrebno je provesti istraživanja na europskoj razini u području socijalnih i okolišnih troškova neodrživog turizma. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Turistički sektori koji nude turizam koji nije masovan (npr. turističke aktivnosti na otvorenom, nautički turizam) sve su popularniji među potrošačima u kontekstu pravila o ograničavanju socijalnih kontakata. Ti trendovi među potrošačima prilika su za ubrzanje oporavka šireg europskog turističkog sektora i zapošljavanja. Te bi sektore trebalo podupirati, posebno u slučajevima u kojima se mogu odvijati u regionalnom, domaćem ili europskom okruženju. Kad je riječ o nautičkom turizmu, on diljem Europe nudi različite mogućnosti za otoke, rijeke, kanale, jezera i obalna područja. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EGSO smatra da bi se u okviru usklađenog europskog sustava PDV-a snižena stopa PDV-a trebala primjenjivati na hotele, restorane, usluge putovanja, nautički turizam (najam brodova, marine), autobusne prijevoznike, turističke vodiče itd. Stoga po potrebi treba predvidjeti brze izmjene Direktive o PDV-u kojima se osigurava jednako postupanje prema svim sektorima u turizmu. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Pandemija je uvelike utjecala na autobusne prijevoznike, među kojima ima mnogo MSP-ova. Promet mnogih autobusnih prijevoznika pao je na 0–10 % u odnosu na isto razdoblje prošle godine. EU sada ima priliku pomoći tom sektoru djelovanjem u skladu s prijedlozima koje je iznio, što uključuje usklađeno zakonodavstvo o zonama s niskim emisijama unutar EU-a i jedinstvenu kontaktnu točku za povrat PDV-a. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | S obzirom na to, potrebno je poduzeti mjere kako bi se pomoglo međunarodnom, kontinentalnom i nacionalnom turizmu da nastave svoj rad radi očuvanja velikog raspona sektora gospodarstva EU-a. Željeznice mogu pomoći u razvoju turističkih odredišta koja nemaju prikladnu zračnu povezanost, otvaranju novih pravaca i poticanju novih vrijednosnih lanaca. Time se europskim željeznicama otvara mogućnost da ispune očekivanja sve većeg broja ekološki osviještenih turista na tržištu. Godina željeznice trebala bi pružiti priliku za osvještavanje javnosti o održivom turizmu i novim turističkim pravcima koje europski građani mogu otkriti zahvaljujući željezničkim vezama. U tom bi kontekstu Europska godina željeznice trebala biti prilika i za povećanje vidljivosti i podizanje javne svijesti o povijesnim i slikovitim željezničkim rutama diljem Europe (6). |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Nekoliko je razloga zašto znatan broj mladih Europljana nikad nije putovao Europom ili je to činio rijetko. Iako postoje programi za razmjenu u području obrazovanja, EU je tek nedavno pokrenuo instrument koji bi omogućio svakom Europljaninu da iskusi putovanje koje bi mlade ljude bolje povezalo s europskim identitetom, koji ih pritom osvještava o temeljnim vrijednostima Europske unije i približava im održiv i čist način prijevoza. DiscoverEU je inicijativa Europske unije koja ljudima pruža mogućnost da istraže Europu kroz učenje. Pretežitim putovanjem željeznicom (uz iznimke koje omogućuju sudjelovanje osobama koje žive na otocima ili udaljenim područjima) mladi Europljani mogu istražiti Europu te njezine veće i manje gradove (7). |
| --- | --- |

3.12.

4.   DRUGI STUP: Likvidnost, oporavak u području zapošljavanja i vraćanje povjerenja poduzetnika

| 4.1. | Važno je poduprijeti oporavak i kratkoročnu, srednjoročnu i dugoročnu likvidnost europskih turističkih poduzeća, posebno mikropoduzeća i malih poduzeća. To se djelomično treba izvesti hitnom uspostavom radne skupine EU-a za likvidnost, koja bi trebala mjeriti učinkovitost predmetnih mjera, kako osiguravanjem transparentnosti u pogledu neopravdanih uskraćivanja kredita, kašnjenja i nepotrebnog birokratskog opterećenja, tako i poduzimanjem odgovarajućih korektivnih mjera u pogledu europskih investicijskih fondova, novih postupaka za nesolventnost i nacionalnih pučkih pravobranitelja. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Kad je riječ o turističkim vodičima, EU mora osigurati ravnopravne uvjete i pošteno tržišno natjecanje između profesionalnih turističkih vodiča te organizatora obilazaka i „vodiča” koji posluju nezakonito na tržištu turizma. EGSO poziva Europsku komisiju kao čuvaricu osnivačkih ugovora da osigura uravnotežen razvoj ekonomije suradnje (8)
  u državama članicama EU-a, kao što je navedeno prilikom informativnog sastanka u Europskom parlamentu održanog 16. studenoga 2016., kada je predstavljen europski plan ekonomije suradnje za usluge turističkih vodiča. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Politike u području bankarstva, likvidnosti i financija ne provode se pravilno. Neke banke (primjerice u Grčkoj) upotrebljavaju kvantitativno popuštanje (transakcije PEPP koje vrši ESB) kako bi učvrstile svoj položaj, a ne kako bi podržavale realno tržište. Te banke odobravaju zajmove otpornim poduzećima koja nisu pretrpjela posljedice (kao što su supermarketi) i ne preuzimaju rizik kreditiranja osjetljivih sektora kao što su turizam i ugostiteljstvo. Restorani, barovi, hoteli, autobusni prijevoznici itd. više nisu na popisu dužnika banaka; banke traže jamstva za svoje zajmove koja ta poduzeća nemaju, čak ni ona kojima bi banke dale zajam. Kamatna stopa viša je od 4,5 % unatoč jamstvima i subvencijama ESB-a. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Za zaposlenost u sektoru turizma EU-a potreban je usklađen i napredan pristup koji se temelji na nacionalnim socijalnim partnerima i usuglašenim praksama. Da bi se izbjegla nezaposlenost i gubitak osposobljenih radnika, potrebno je na nacionalnoj razini dogovoriti učinkovite kratkoročne mjere između nadležnih uprava i socijalnih partnera. U obzir bismo trebali uzeti i činjenicu da u velikim gradovima postoji opasnost od zatvaranja većine restorana, gostionica, barova i kafića jer javni i privatni uredi promiču mjere rada od kuće. Potrebne su mjere usmjerene na politiku i zapošljavanje kako bi se izbjeglo trajno zatvaranje objekata u središtima gradova i okolnim područjima. Nadalje, rad od kuće (ili rad na daljinu) ne smije dugoročno postati zamjena za snažnu europsku mobilnost radne snage. Smanjen broj europskih konferencija, sajmova, kongresa i poslovnih putovanja doveo bi do golemog gubitka radnih mjesta, MSP-ova, znanja, kreativnosti i inovacijskih partnerstava u Europi te do većeg fokusa na funkcioniranje unutar nacionalnih granica. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Trebalo bi pružiti podršku organizaciji sajmova, koji su ključni za turizam i povezane sektore te su sami po sebi glavni izvor turizma, putovanja i zapošljavanja. Trebalo bi uvesti smjernice za sigurno održavanje sajmova i za primanje financijskih sredstava od EU-a i država članica. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Upravljanje očekivanjima u sektoru turizma. Svi dostupni podaci ukazuju na to da je ova sezona izgubljena. Dolasci turista neće ni približno nadomjestiti operativne troškove sektora. Sva će poduzeća pretrpjeti velike gubitke, što će ugroziti njihov opstanak. Trostruki paket Euroskupine (paket programa SURE od 100 mlrd., EIB-a od 200 mlrd. i ESM-a od 250 mlrd.) nije dovoljan i/ili vlade loše provode prijenos politike. Grčka je vlada, primjerice, odlučila ne iskoristiti instrument ESM-a, a zaostaju i druga dva elementa: nema dovoljno ciljanih mjera, nema dovoljno sredstava, nema dovoljno poticaja. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Sveobuhvatnom marketinškom i komunikacijskom kampanjom trebalo bi promicati europski turizam unutar i izvan EU-a kako bi se podržao oporavak tog sektora. Obilježavanjem Europske godine održivog turizma 2021. ili 2022. uspostavio bi se okvir na razini EU-a i omogućilo pokretanje aktivnosti diljem EU-a. |
| --- | --- |

4.7.

5.   TREĆI STUP: Mreže za razmjenu znanja i podataka i pripravnost, zdravlje i sigurnost, ublažavanje rizika i pripravnost

| 5.1. | EGSO smatra da je potreban učinkovitiji koordinirani pristup u sektorima turizma i prometa nakon pandemije bolesti COVID-19 i stečenih iskustava država članica koje su se suočile s poteškoćama u koordiniranju prekograničnih i zajedničkih politika. To se može postići razvojem pilot-programa osposobljavanja za djelotvornu zajedničku pripravnost i odgovor, putem uspostave europskih mreža za razmjenu znanja otvorenih socijalnim partnerima i organizacijama civilnog društva, na godišnjoj bazi do 2024. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EGSO smatra da je potrebno osigurati da nacionalne platforme za ublažavanje rizika u okviru Mehanizma EU-a za civilnu zaštitu u Okviru UN-a iz Sendaija brže postanu operativne. Stoga EGSO od Europske komisije i država članica (Nacionalni koordinacijski plan za hitnu pomoć), gospodarskih i socijalnih partnera te znanstvenih tijela traži da uključe sektor turizma i mobilnosti u zajedničke pilot-projekte tijekom i nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19, kao i u europsku mrežu osposobljavanja kako bi se pripremio odgovor EU-a. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Da bi se na europskoj razini prikupili usklađeni i ažurirani podaci o turizmu, prometnoj mobilnosti, uskim grlima na tržištu i najboljim praksama, EGSO od Europske komisije traži da uspostavi posebne programe i regionalne pilot-projekte u suradnji s EU-om i nacionalnim socijalnim partnerima te akademskim i nezavisnim istraživačkim mrežama, čime bi se omogućilo objedinjavanje resursa za istraživanje i osposobljavanje. Nadalje, da bi se bolje koordiniralo vraćanje EU-a na položaj međunarodnog turističkog odredišta na globalnoj razini i privukla izravna strana ulaganja, EGSO od Komisije traži da potakne države članice na promicanje konkretnih programa i zajedničkih pilot-inicijativa. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Prekogranične rute za turizam i zabavno-rekreativne aktivnosti mogu imati ključnu ulogu u ponovnom povezivanju regija i država članica, a istodobno pružati prilike za razvoj turizma u slabije razvijenim regijama. Slijedeći primjer mreže EuroVelo, trebalo bi ih proširiti uz potporu fondova EU-a na druge sektore i u velikoj mjeri promicati među potrošačima (npr. nautičke turističke rute). |
| --- | --- |

5.4.

6.   ČETVRTI STUP: Upravljanje i resursi: politike održivog turizma i prometa sljedeće generacije

| 6.1. | EGSO pozdravlja hitnu i nužnu komunikaciju o europskom turizmu i prometu od 2020. nadalje (9). Stečena iskustva trebala bi potaknuti institucije i države članice EU-a da preispitaju postojeće politike turizma i prometa na temelju novih podijeljenih nadležnosti na razini EU-a i dobrovoljne pojačane suradnje među zainteresiranim vladama i tijelima višerazinskog upravljanja. To se može postići aktivnim sudjelovanjem socijalnih partnera i savjetodavnih tijela na nacionalnoj razini i na razini EU-a, kao i pokretanjem europske godine posvećene održivom turizmu. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | EGSO naglašava da je hitno potrebna učinkovita srednjoročna i dugoročna politika EU-a kako bi se vratilo povjerenje pojedinaca i društva u cjelini u sigurnost
  putovanja
  diljem Europske unije. Ta politika mora obuhvaćati turističke ekosustave EU-a kao što su smještaj, ugostiteljstvo, zdravlje i sigurnost, trgovina, telekomunikacije i poljoprivreda. Turizam i promet u EU-u jedan su od ekosustava najpogođenijih pandemijom bolesti COVID-19. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Kako bi se obnovilo povjerenje te ponovno pokrenuo i ojačao turizam, EGSO podržava upotrebu interne „zdravstvene putovnice EU-a” (po uzoru na obrazac za lociranje putnika i QR-kodove) s „interoperabilnom višejezičnom platformom EU-a za zdravstvenu pomoć”. Građani bi se mogli koristiti QR-kodom za pristup informacijama i zdravstvenim uslugama u zemlji koju posjećuju i imati pristup zdravstvenim sustavima i sustavima socijalne sigurnosti u hitnim slučajevima. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Obrazac za lociranje putnika, koji je usmjeren na testiranje i razmjenu podataka na razini EU-a, uveden je u Grčkoj za dolazak turista iz Europske unije i još nekoliko zemalja kao strategija za ostvarivanje ravnoteže između javnog zdravlja, epidemiološkog nadzora i socioekonomskih koristi povezanih s priljevom putnika. Obrazac za lociranje putnika zasniva se na sljedeća dva stupa:






  1. | djelotvoran nadzor koji se temelji na podacima: testiranje je osnovni element u strategijama ublažavanja posljedica u slučaju globalne pandemije. Testovi su dragocjen resurs i od iznimne je važnosti njihova stvarna primjena radi prikupljanja podataka, predviđanja žarišta i osmišljavanja usklađenih politika od općeg interesa; |
| --- | --- | --- |

6.4.

1.

djelotvoran nadzor koji se temelji na podacima: testiranje je osnovni element u strategijama ublažavanja posljedica u slučaju globalne pandemije. Testovi su dragocjen resurs i od iznimne je važnosti njihova stvarna primjena radi prikupljanja podataka, predviđanja žarišta i osmišljavanja usklađenih politika od općeg interesa;

| 2. | djelotvorno praćenje: neposredna komunikacija s potvrđenim pozitivnim slučajevima i praćenje kontakata jedna je od malobrojnih učinkovitih alternativa mjerama ograničavanja kretanja. |
| --- | --- |

2.

djelotvorno praćenje: neposredna komunikacija s potvrđenim pozitivnim slučajevima i praćenje kontakata jedna je od malobrojnih učinkovitih alternativa mjerama ograničavanja kretanja.

| 6.5. | EGSO poziva sve nadležne europske i nacionalne institucije da izrade višegodišnji akcijski plan na razini EU-a odmah po završetku izvanrednog stanja. U tom se akcijskom planu mora potpuno preispitati donošenje politika turizma i prometa EU-a te olakšati koordinacija turizma na unutarnjem tržištu, kao i međunarodnih turističkih tokova iz cijelog svijeta. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Imajući u vidu ta dva stupa izrađen je obrazac za lociranje putnika, koji zajedno s alatom na bazi umjetne inteligencije EVA omogućuje:






  a) | ciljano testiranje na temelju karakteristika putnika (zemlja i država boravišta, posjećene zemlje, dob i spol), kojim se maksimalno povećava učinkovitost resursa za testiranje, i |
| --- | --- | --- |

6.6.

a)

ciljano testiranje na temelju karakteristika putnika (zemlja i država boravišta, posjećene zemlje, dob i spol), kojim se maksimalno povećava učinkovitost resursa za testiranje, i

| b) | brzo praćenje na temelju podataka za kontakt, informacija o odredištu itd. koje putnici sami prijavljuju. |
| --- | --- |

b)

brzo praćenje na temelju podataka za kontakt, informacija o odredištu itd. koje putnici sami prijavljuju.

| 6.7. | EGSO pozdravlja i potpuno podržava prijedloge iz Komunikacije te srednjoročno i dugoročno stajalište Europske komisije u skladu s Planom EU-a sljedeće generacije i općim proračunom EU-a za razdoblje 2021.–2027., za koji će biti potrebne odgovarajuće proračunske mjere. Te mjere moraju posebno biti usmjerene na provedbu sljedeće generacije politika i programa održivog turizma, uključujući nacionalne planove poslovanja za sektor turizma kojima je cilj izgradnja kapaciteta MSP-ova, predstavničkih organizacija i socijalnih partnera, uzimajući pritom u obzir druge prioritete EU-a koji nisu nužno povezani s pandemijom. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Predatorske prakse zračnih prijevoznika: i turisti i poslovni putnici gube novac kada zračni prijevoznici omoguće rezervacije za letove koji se otkazuju nedugo nakon plaćanja. Zračni prijevoznici naglo i bez prethodnog upozorenja putnicima odlučuju o zadržavanju ili otkazivanju linija, letova i slotova. Putnici se susreću s poteškoćama uzrokovanima praksama izdavanja vaučera i preusmjeravanja letova. Povrati novca predugo traju i čine manje od 20 % ukupnog broja rezerviranih/otkazanih putovanja, čime se smanjuje ionako ograničena likvidnost potrošača i poduzeća. |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | EGSO sa zabrinutošću primjećuje osjetljivu ravnotežu između prava potrošača i problema likvidnosti zračnih prijevoznika uslijed pandemije COVID-a 19 zbog otkazivanja letova. EGSO poziva zračne prijevoznike, putnike te tijela EU-a i nacionalna tijela da pronađu odgovarajuća rješenja tijekom prijelaznog razdoblja pandemije COVID-a 19 u pogledu alternativnih mogućnosti ili rokova za povrat troškova. EGSO se protivi nezakonitim praksama zračnih prijevoznika koji ponekad nude samo vaučere ili ponovnu rezervaciju. EGSO poziva zračne prijevoznike da poštuju europsko zakonodavstvo o pravima putnika (Uredba (EZ) br. 261/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (10)), uključujući pravo na potpuni povrat novca nakon što je zračni prijevoznik otkazao let. |
| --- | --- |

6.9.

| 6.10. | Za izdavanje vaučera i povrat troškova potreban je usklađen pristup za cijeli turistički sektor, uključujući pojedinačne turističke djelatnosti koje trenutačno nisu obuhvaćene i u kojima se tretman razlikuje ovisno o sektorima i državama članicama. |
| --- | --- |

6.10.

| 6.11. | U turističkom je sektoru potreban snažan socijalni dijalog iz kojeg će proizaći snažni sektorski kolektivni ugovori koji će obuhvaćati sve zaposlenike, osobito u okolnostima tijekom i nakon pandemije COVID-a. Isto vrijedi i za sektor prometa. To je najbolji način za djelotvornu zaštitu zaposlenika u tim sektorima i za očuvanje socijalnog mira, čime se pomaže ugroženim poduzećima. Sve relevantne strane moraju uložiti sve napore u jačanje socijalnog dijaloga i kolektivnog pregovaranja na svim razinama sektora. |
| --- | --- |

6.11.

| 6.12. | Potrebno je koordinirati politike dodane vrijednosti s nacionalnim programima oporavka turizma na razini Komisije kako bi se ponovno izgradio europski sektor turizma. To se naravno treba povezati s koordiniranjem nacionalnih protukriznih programa i ponovnom uspostavom redovnog zračnog, morskog i kopnenog prometa koji u mnogim zemljama EU-a trpi teške posljedice (Poljskoj, Italiji, Španjolskoj i drugima). |
| --- | --- |

6.12.

| 6.13. | Potreban je intenzivan socijalni dijalog, koji bi uključivao organizacije MSP-ova, da bi se postigao dogovor o ažuriranim kolektivnim ugovorima u sektoru turizma i prometa jer će se time postići socijalni mir te će to, zahvaljujući dogovorenim rješenjima, biti najdjelotvorniji način da se zaštite zaposlenici, a time i pomogne ugroženim poduzećima i cjelokupnom sektoru. |
| --- | --- |

6.13.

| 6.14. | Za ponovno pokretanje i rast turističkog sektora potreban je sveobuhvatan pristup vještinama i kvalifikacijama koje među zemljama nisu uvijek usklađene. Osim toga, nedostaje uzajamno priznavanje (npr. za dozvole za skipere malih komercijalnih plovila). |
| --- | --- |

6.14.

| 6.15. | Europski socijalni partneri u sektoru turističkih usluga i prometa trebaju koordinirati svoje djelovanje kako bi postigli dogovor o socijalnim standardima u tim sektorima. |
| --- | --- |

6.15.

Bruxelles, 18. rujna 2020.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Grčka dnevno provodi 7 000 testiranja i s vrlo visokom razinom točnosti možemo odrediti učestalost bolesti u najproblematičnijim zemljama.

1

(2)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/RC-9-2020-0166_EN.html

2

(3)  COM(2020) 550 final.

3

(4)  https://appsso.eurostat.ec.europa.eu/nui/show.do?dataset=tour_cap_nuts2&lang=en.

4

(5)  EPRS_ATA(2020)649368_EN.

5

(6)  TEN/710 – Europska godina željeznice (2021.) (SL C 364, 28.10.2020., str. 149.).).

6

(7)  Vidjeti bilješku 6.

7

(8)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/PDF/?uri=CELEX:52016DC0356&from=EN.

8

(9)  COM(2020) 550 final.

9

(10)  SL L 46, 17.2.2004., str. 1.

10

---

| 11.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 429/227 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 429/227

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskoj središnjoj banci, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija: Revizija gospodarskog upravljanja – Izvješće o primjeni uredaba (EU) br. 1173/2011, 1174/2011, 1175/2011, 1176/2011, 1177/2011, 472/2013 i 473/2013 i o prikladnosti Direktive Vijeća 2011/85/EU

(COM(2020) 55 final)

(2020/C 429/28)

| Izvjestiteljica: | Judith VORBACH |
| --- | --- |
| Suizvjestitelj: | Tommaso DI FAZIO |

Izvjestiteljica:

Judith VORBACH

Suizvjestitelj:

Tommaso DI FAZIO

| Zahtjev za savjetovanje: | Europska komisija, 9.3.2020. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 20.7.2020. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 18.9.2020. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 554 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 216/0/3 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europska komisija, 9.3.2020.

Pravni temelj:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

20.7.2020.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

18.9.2020.

Plenarno zasjedanje br.:

554

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

216/0/3

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO pozdravlja predmetnu reviziju gospodarskog upravljanja jer je prijeko potrebna. Živimo u povijesnim vremenima kada je hitno potrebno udahnuti novi život u temeljne vrijednosti Europske unije i postići istinsku gospodarsku i socijalnu uniju kako bi se stvorila osnova za političku uniju utemeljenu na demokraciji i koheziji. EU mora pokazati da je zajednica temeljena na solidarnosti koja promiče dobrobit građana, kao što je navedeno u Ugovoru o Europskoj uniji (UEU) (1), (2). Kriza koju je izazvao COVID-19 golem je šok koji iziskuje posezanje za punim financijskim kapacitetima. Potreban je usklađen cilj kako bi se ograničile gospodarske i socijalne posljedice ove pandemije te kako bi se teret nastale štete pravedno raspodijelio unutar država članica i među njima. Već su uspostavljene značajne kratkoročne mjere poput aktivacije opće klauzule o odstupanju iz fiskalnog okvira. Umjesto prebrzog „povratka u normalu”, EGSO preporučuje „zaokret” prema revidiranom okviru gospodarskog upravljanja, kako je navedeno u ovom mišljenju. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO ističe da bi, kako bi bila sveobuhvatna, ova druga petogodišnja revizija posebnih mjera uvedenih nakon financijske krize, odnosno „paketa od šest mjera” i „paketa od dvije mjere”, također trebala obuhvatiti sva pravila uspostavljena od 2010. čiji je cilj osigurati provedbu, bolju koordinaciju i veću konvergenciju gospodarskih i financijskih politika država članica. EGSO također poziva na to da se na predstojećoj konferenciji o budućnosti Europe raspravlja o ključnom pitanju o tome kako oblikovati gospodarsko upravljanje. U tom kontekstu, prilagodba odredbi UFEU-a o gospodarskom upravljanju trenutačnim gospodarskim stvarnim okolnostima EU-a ne bi smjela biti nezamisliva. Na primjer, unatoč vrlo ekspanzivnoj monetarnoj politici suočavamo se s opasnošću deflacije. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO smatra da je za istinsku reviziju gospodarskog upravljanja potrebna cjelovita revizija ciljeva gospodarske politike. EGSO se zalaže za gospodarsko upravljanje usmjereno na blagostanje u kojem se naglasak stavlja na socijalnu i ekonomsku dobrobit građana kako nitko ne bi bio zapostavljen. Stoga Odbor poziva na uravnoteženu ekonomsku politiku kojom će se naglasiti i u jednakoj mjeri pridavati važnost nizu ključnih ciljeva politike kao što su: održiv i uključiv rast, puna zaposlenost i dostojanstven rad, pravedna raspodjela bogatstva, javno zdravlje i kvaliteta života, ekološka održivost, stabilnost financijskih tržišta, stabilnost cijena, uravnoteženi gospodarski vanjski odnosi, konkurentno socijalno tržišno gospodarstvo i stabilnost javnih financija. U okviru gospodarskog ciklusa, procvat javnih i privatnih ulaganja osnova je i rezultat stabilnog gospodarskog okruženja. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Stabilnim javnim financijama stvara se gospodarska otpornost i povjerenje i one su u vlastitom interesu svake države članice. Međutim, ovise o mnogim parametrima i u mnogim se slučajevima njima ne može upravljati na nacionalnoj razini. Napori za smanjenje javnih rashoda, posebno ako su loše osmišljeni, vjerojatno će imati negativne kratkoročne ili srednjoročne posljedice na druge ključne ciljeve politika, a mogli bi i negativno utjecati na druge države članice. Aktualna fiskalna pravila i preporuke za pojedine zemlje u svojem su sadašnjem obliku dovele do ograničenja državnih rashoda i javnih ulaganja, osobito u zdravstvene sustave, do produljenja gospodarske krize i golemih teškoća za mnoge građane. Pokazalo se da je takva provedba tih pravila djelomično prociklička. Ona su u vrijeme pada dodatno oslabila gospodarstva, opet stvarajući pritisak na javne financije. Gospodarsko upravljanje utemeljeno na solidarnosti ne bi se smjelo provoditi tako da se države članice kažnjavaju, nego da im se pomaže u jačanju otpornosti na krize i postizanju održivog i uključivog rasta i javnih financija. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO poziva Komisiju da počne raditi na reformi europskog gospodarskog upravljanja kojim se osobito u kriznim situacijama izbjegavaju asimetrični učinci na države članice i osigurava se da nitko ne bude zapostavljen. Potrebne su odlučne mjere kako bi se potaknuo gospodarski oporavak uvođenjem zlatnog pravila i pokretanjem i koordinacijom opsežnih planova ulaganja. Kao odgovor na krizu koju je izazvao COVID-19 potrebno je uspostaviti izvanredne protucikličke politike na razini EU-a i na nacionalnoj razini. EGSO hitno preporučuje suočavanje s krizom na temelju solidarnosti, kao što je naveo u rezoluciji iz lipnja 2020 (3). Ulaganja EU-a potrebna su u osnovnim i prioritetnim sektorima kao što su materijalna i nematerijalna infrastruktura (s naglaskom na zdravstvenoj infrastrukturi), osposobljavanje na svakoj razini (osobito strukovno i stručno cjeloživotno osposobljavanje), ekološki oporavak i energetika te istraživanja (osobito za postizanje pravednog okvira za međunarodno tržišno natjecanje). Najbolje bi bilo revidirati i uravnotežiti okvir gospodarskog upravljanja kako slijedi: |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Osigurati dugoročnu održivost javnih financija i ukloniti makroekonomske neravnoteže:






  — | uviđanjem činjenice da gospodarske poteškoće iznimno otežavaju proračunsku konsolidaciju i protucikličku fiskalnu politiku; |
| --- | --- | --- |

1.6.

—

uviđanjem činjenice da gospodarske poteškoće iznimno otežavaju proračunsku konsolidaciju i protucikličku fiskalnu politiku;

| — | podupiranjem održivog rasta, a time i jačanjem javnih financija; |
| --- | --- |

—

podupiranjem održivog rasta, a time i jačanjem javnih financija;

| — | davanjem prednosti održivom i uključivom rastu uz istodobnu svijest o fiskalnim multiplikatorima; |
| --- | --- |

—

davanjem prednosti održivom i uključivom rastu uz istodobnu svijest o fiskalnim multiplikatorima;

| — | osiguravanjem dostatnih prihoda i pravedne raspodjele poreznog opterećenja suzbijanjem agresivnog poreznog planiranja i poreznih prijevara; |
| --- | --- |

—

osiguravanjem dostatnih prihoda i pravedne raspodjele poreznog opterećenja suzbijanjem agresivnog poreznog planiranja i poreznih prijevara;

| — | uvođenjem simetričnih pokazatelja kojima se prikazuju suficiti i deficiti; |
| --- | --- |

—

uvođenjem simetričnih pokazatelja kojima se prikazuju suficiti i deficiti;

| — | pridavanjem veće važnosti zapošljavanju i socijalnom razvoju u okviru postupka u slučaju makroekonomske neravnoteže (MIP) ili europskog semestra, pri čemu bi trebalo razmotriti mogućnost integriranog pregleda stanja s nizom pokazatelja koji predstavljaju ključne gospodarske ciljeve. |
| --- | --- |

—

pridavanjem veće važnosti zapošljavanju i socijalnom razvoju u okviru postupka u slučaju makroekonomske neravnoteže (MIP) ili europskog semestra, pri čemu bi trebalo razmotriti mogućnost integriranog pregleda stanja s nizom pokazatelja koji predstavljaju ključne gospodarske ciljeve.

| 1.7. | Osigurati očuvanje održivosti putem fiskalnih politika uz istodobno omogućavanje kratkoročne stabilizacije:






  — | snažnim ublažavanjem utjecaja ekonomski i tehnički upitnih pokazatelja; |
| --- | --- | --- |

1.7.

—

snažnim ublažavanjem utjecaja ekonomski i tehnički upitnih pokazatelja;

| — | stavljanjem većeg naglaska na povećanje prihoda; |
| --- | --- |

—

stavljanjem većeg naglaska na povećanje prihoda;

| — | provedbom daljnjih analiza u slučaju znatnih odstupanja umjesto da se predmetnim državama članicama prijeti financijskim sankcijama. |
| --- | --- |

—

provedbom daljnjih analiza u slučaju znatnih odstupanja umjesto da se predmetnim državama članicama prijeti financijskim sankcijama.

| 1.8. | Uvesti ključne reforme i potaknuti održiva ulaganja:






  — | primjenom „zlatnog pravila” i očuvanjem javne imovine u iznosu potrebnom za osiguravanje produktivnosti i blagostanja u budućnosti; |
| --- | --- | --- |

1.8.

—

primjenom „zlatnog pravila” i očuvanjem javne imovine u iznosu potrebnom za osiguravanje produktivnosti i blagostanja u budućnosti;

| — | provedbom strateškog plana ulaganja; |
| --- | --- |

—

provedbom strateškog plana ulaganja;

| — | uvjetovanjem javne potpore održivim i socijalnim kriterijima. |
| --- | --- |

—

uvjetovanjem javne potpore održivim i socijalnim kriterijima.

| 1.9. | Predložiti okvir gospodarskog upravljanja koji se temelji na solidarnosti u kombinaciji s odgovornošću:






  — | razvijanjem rješenja u ravnopravnoj suradnji s pogođenim zemljama u slučaju značajnih odstupanja usmjeravanjem na održiv i uključiv rast; |
| --- | --- | --- |

1.9.

—

razvijanjem rješenja u ravnopravnoj suradnji s pogođenim zemljama u slučaju značajnih odstupanja usmjeravanjem na održiv i uključiv rast;

| — | zasnivanjem gospodarskog upravljanja na uravnoteženoj tehničkoj procjeni, kao i na demokratičnijem procesu odlučivanja jačanjem uloge Europskog parlamenta; |
| --- | --- |

—

zasnivanjem gospodarskog upravljanja na uravnoteženoj tehničkoj procjeni, kao i na demokratičnijem procesu odlučivanja jačanjem uloge Europskog parlamenta;

| — | većim uključivanjem socijalnih partnera i civilnog društva kako bi se uskladili svi interesi; |
| --- | --- |

—

većim uključivanjem socijalnih partnera i civilnog društva kako bi se uskladili svi interesi;

| — | uvođenjem obveze savjetovanja s EGSO-om kao tijelom nadležnim za prenošenje stajališta civilnog društva donositeljima odluka u EU-u. |
| --- | --- |

—

uvođenjem obveze savjetovanja s EGSO-om kao tijelom nadležnim za prenošenje stajališta civilnog društva donositeljima odluka u EU-u.

| 1.10. | Osigurati uravnoteženo gospodarsko upravljanje produbljivanjem ekonomske i monetarne unije (EMU):






  — | jačanjem njezinog financijskog, gospodarskog, socijalnog i političkog stupa na uravnotežen način; |
| --- | --- | --- |

1.10.

—

jačanjem njezinog financijskog, gospodarskog, socijalnog i političkog stupa na uravnotežen način;

| — | provedbom funkcije stabilizacije radi provođenja zajedničke protucikličke politike; |
| --- | --- |

—

provedbom funkcije stabilizacije radi provođenja zajedničke protucikličke politike;

| — | borbom protiv katastrofalnih posljedica krize koju je izazvao COVID-19 na solidaran način; |
| --- | --- |

—

borbom protiv katastrofalnih posljedica krize koju je izazvao COVID-19 na solidaran način;

| — | izdavanjem dugoročnog dužničkog instrumenta uz zajedničke mjere za pravednu raspodjelu poreznog opterećenja; |
| --- | --- |

—

izdavanjem dugoročnog dužničkog instrumenta uz zajedničke mjere za pravednu raspodjelu poreznog opterećenja;

| — | produbljivanjem bankovne unije i unije tržišta kapitala kako bi se nastavila konsolidacija jedinstvenog tržišta uvođenjem djelotvornih propisa. |
| --- | --- |

—

produbljivanjem bankovne unije i unije tržišta kapitala kako bi se nastavila konsolidacija jedinstvenog tržišta uvođenjem djelotvornih propisa.

2.   Kontekst

| 2.1. | Nakon financijske krize 2008. Pakt o stabilnosti i rastu postrožen je zakonodavnim „paketom od šest mjera” iz 2011. U preventivnom dijelu Pakta o stabilnosti i rastu za zemlje koje odstupaju od srednjoročnog proračunskog cilja uvedena je obveza da svake godine poboljšaju svoj strukturni saldo za najmanje 0,5 % BDP-a. Utvrđena je i referentna vrijednost za rashode. Za zemlje s razinom duga većom od 60 % BDP-a zahtijeva se i smanjenje duga za otprilike 1/20 godišnje, s mogućnošću postupka u slučaju prekomjernog deficita u okviru korektivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu u slučaju nepridržavanja. Usto je uveden i postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže (MIP). Općenito, za kršenje odredbi Pakta o stabilnosti i rastu ili „paketa od šest mjera” predviđena je mogućnost strožih sankcija (4). Stroži fiskalni i makroekonomski nadzor integriran je u europski semestar, čime je određen i vremenski okvir. „Paketom od dvije mjere” iz 2013. stvoren je okvir za zemlje koje se suočavaju ili su se suočavale s financijskim poteškoćama. Također je predviđeno posebno preispitivanje nacrta proračuna država članica europodručja na razini EU-a prije nego što ih usvoje nacionalni parlamenti. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Komisija preispituje okvir gospodarskog upravljanja, konkretno „paket od šest mjera” i „paket od dvije mjere”. Čak i prije krize koju je izazvao COVID-19 napomenula je da se okruženje promijenilo, što se odnosilo na niži potencijalni rast, niže kamatne stope i inflaciju te na izazov postizanja veće klimatske prihvatljivosti i prilagodbe digitalizaciji i starenju stanovništva. Komisija je donijela pozitivne zaključke o postupku u slučaju prekomjernog deficita s obzirom na to da su sve države članice ispunile kriterij deficita od 3 % BDP-a, napominjući da preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu nije stvorio dovoljno zamaha jer su neke zemlje još imale deficite koji ne pružaju dostatnu sigurnosnu marginu u pogledu tog kriterija deficita. Stopa zaduženosti u europodručju ukupno se smanjila, ali su se povećale razlike među pojedinačnim državama. |
| --- | --- |

2.2.

3.   Opće napomene

| 3.1. | EGSO pozdravlja ovaj statutarni petogodišnji postupak revizije gospodarskog upravljanja, koji se sada podudara s najvećom mirnodopskom krizom u posljednjih sto godina. U tom preispitivanju mora se voditi računa o učincima tog šoka te pružati pravedna rješenja za okvir upravljanja kojim se svim državama članicama omogućuje ponovni rast i blagostanje. To se može postići samo ako sve države članice podupru istinsku ekonomsku i socijalnu uniju koja je osnova političke unije utemeljene na demokraciji, koheziji, uzajamnoj pomoći, solidarnosti i odgovornosti. Međutim, Komunikacija Komisije nije cjelovita jer se uglavnom usredotočuje na vrednovanje rezultata pravila iz „paketa od šest mjera” i „paketa od dvije mjere”, a da se pritom ne uzimaju u obzir druge odobrene mjere za poticanje koordinacije ekonomskih politika. EGSO poziva na to da se na konferenciji o budućnosti Europe raspravlja o ključnom pitanju o tome kako modernizirati gospodarsko upravljanje. Prilagodba odredbi UFEU-a o gospodarskom upravljanju ne bi smjela biti nezamisliva. S obzirom na to da su pitanja za javnu raspravu (vidjeti odjeljak 4.) postavljena na način kojim se ograničava mogućnost stjecanja cjelovitog uvida u stanje, EGSO u ovom odjeljku iznosi svoja opća razmatranja. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EGSO se zalaže za gospodarsko upravljanje usmjereno na blagostanje u kojem se naglasak stavlja na socijalnu i ekonomsku dobrobit građana kako nitko ne bi bio zapostavljen. Stoga Odbor poziva na uravnoteženu ekonomsku politiku kojom će se naglasiti i u jednakoj mjeri pridavati važnost nizu ključnih gospodarskih i društvenih ciljeva koji su uvelike međusobno povezani: održiv i uključiv rast, puna zaposlenost i dostojanstven rad, pravedna raspodjela bogatstva, javno zdravlje i kvaliteta života, ekološka održivost, stabilnost financijskih tržišta, stabilnost cijena, uravnoteženi gospodarski vanjski odnosi, konkurentno socijalno tržišno gospodarstvo (5) i stabilnost javnih financija. Ti ciljevi odražavaju i ciljeve utvrđene u članku 3. Ugovora o EU-u i aktualne UN-ove ciljeve održivog razvoja. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Kada je riječ o političkim mjerama, to najprije podrazumijeva postizanje održivog i uključivog rasta povećanjem potražnje, a time i proizvodnje, putem održive potrošnje i produktivnih ulaganja; zatim, prevladavanje socijalnih nejednakosti visokom razinom socijalne zaštite, kvalitetnim radnim mjestima i pristojnim plaćama unutar država članica i EU-a u cjelini; nadalje, prevladavanje klimatskih i zdravstvenih kriza promicanjem javnih i privatnih ulaganja u digitalnu tehnologiju, zdravstvo, štednju energije, infrastrukturu, osposobljavanje, istraživanje i razvoj. Stabilne javne financije i sposobnost poticanja potražnje tijekom gospodarskih padova u vlastitom su interesu svake države članice. Međutim, ciljevi gospodarske politike u velikoj su mjeri međusobno povezani i mnogim se parametrima ne može upravljati na nacionalnoj razini. Gospodarsko upravljanje utemeljeno na solidarnosti trebalo bi pomoći državama članicama da ostvare održiv i uključiv rast i financije te otpornost na krize. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EGSO izražava žaljenje zbog toga što je dosad usvojeno gospodarsko upravljanje uglavnom bilo usmjereno na postizanje stabilnih javnih financija smanjenjem državnog deficita i duga. EGSO uviđa da su MIP i europski semestar možda imali određenu ulogu u iznošenju preporuka za pojedine zemlje čiji je cilj promicanje strukturnih reformi. Kako bi se provela uravnotežena gospodarska politika, bit će važno da se ti instrumenti usredotoče i na ključne ciljeve gospodarske i društvene politike (vidjeti točku 3.2.) te da imaju istaknutiju i učinkovitiju ulogu u bilo kakvoj reformi upravljanja. Pregledom održivog rasta u obzir se uzimaju okoliš, produktivnost, stabilnost i pravednost. Ipak, i dalje je prisutna neravnoteža u postupku. Pregled održivog rasta neobvezujući je postupak koji se temelji na načelu prozivanja, dok se Paktom o stabilnosti i rastu predviđa postupak s jasno određenim rokovima i posebnim sankcijama (vidjeti točku 4.7.1.). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Gospodarstva čije nacionalne fiskalne politike uvažavaju potrebu za stvaranjem pričuva prihoda u vrijeme rasta, uz istodobno osiguravanje ulaganja potrebnih za buduće blagostanje, bit će otpornija u borbi protiv negativnih učinaka gospodarskog pada. Loše osmišljenim i provedenim uravnoteženjem proračuna – posebno ako se to dogodi u trenutku kada su zemlje još uvijek u ranoj fazi oporavka – opasno se ograničava manevarski prostor u fiskalnoj politici, a ako se unutar europodručja provede na neusklađen način, također dovodi do znatnog pada potražnje u drugim državama članicama. Upravo je u europodručju važno da se usklađenost postigne putem nacionalnih fiskalnih politika jer nacionalna monetarna politika, politika kamatnih stopa i tečajna politika nisu moguće na razini država članica. Neke mjere istodobne fiskalne konsolidacije u cijelom EU-u produljile su ekonomsku i financijsku krizu do 2014., a rezovi tijekom recesije prouzročili su golemo opterećenje za mnoge građane. Iako su se socijalni pokazatelji u europodručju općenito poboljšali od 2014. do 2020., u više zemalja ostali su ispod razine zabilježene prije krize. I stopa javnih ulaganja smanjila se s 3,7 % BDP-a, koliko je iznosila 2009., na 2,7 % BDP-a u 2017. Štoviše, to je negativno utjecalo i na rast BDP-a, a time i na udio duga u BDP-u. Komisija treba obratiti veću pozornost na posljedice usporavanja rasta koje pogoršavaju stanje. EGSO skreće pozornost na svoje prethodne preporuke (6), koje još uvijek nisu uzete u obzir u pogledu revizije pravila. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Očuvanje stabilnosti cijena danas, a vrlo vjerojatno i u bliskoj budućnosti zapravo znači izbjegavanje deflacije, a ne inflacije. Monetarna politika ključna je za stabilnost javnih proračuna i gospodarstva u cjelini. Kako se države za refinanciranje ne bi morale oslanjati isključivo na financijski sektor, potrebno je konsolidirati očitu ulogu ESB-a kao zajmodavca u krajnjoj nuždi. U kontekstu krize koju je izazvao COVID-19, EGSO pozdravlja mjere ESB-a koje se poduzimaju kako bi razlike na tržištu obveznica bile pod kontrolom. U slučaju ekonomske krize ESB mora biti spreman proširiti kvantitativno ublažavanje. U interesu uravnotežene ekonomske politike monetarna politika trebala bi uz cilj povezan s inflacijom obuhvaćati i cilj uključivog i održivog rasta. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Kao odgovor na krizu koju je izazvao COVID-19, treba usvojiti odlučan i izvanredan zajednički protuciklički pristup politikama kako bi se spriječila masovna nezaposlenost i osigurale usluge od općeg interesa i javna infrastruktura s više resursa i osoblja, ondje gdje je potrebno, osobito u sustavu socijalne i zdravstvene zaštite. Budući da smo na temelju iskustva financijske krize 2008. i krize izazvane pandemijom 2020. primorani zaključiti da u budućnosti mogu nastati jednako kritične situacije, treba produbiti EMU (vidjeti točku 4.6.). EGSO ponovno ističe da EU, suočen s bilo kakvom krizom, mora pokazati da je zajednica koja ne dijeli samo gospodarske interese već i, prije svega, zajednica temeljena na solidarnosti (7). Politike EU-a moraju biti vođene tim načelom, kao i načelom promicanja dobrobiti europskih građana, kao što je navedeno u Ugovoru o Europskoj uniji (UEU) (8). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EGSO pozdravlja aktivaciju opće klauzule o odstupanju iz fiskalnog okvira, koja je srećom uvedena kao mogućnost za sve države članice EU-a u sklopu „paketa od šest mjera”. Pitanje je koliko će se brzo tražiti povratak na „uobičajena” fiskalna pravila. EGSO upozorava da nije primjeren prebrz „povratak u normalno stanje” jer bi se mogla izazvati nova recesija. Umjesto prebrzog „povratka”, EGSO preporučuje „zaokret” prema revidiranom okviru gospodarskog upravljanja, kako je navedeno u nastavku. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Posebne napomene o pitanjima utvrđenima u javnom savjetovanju Europske komisije

Kao što je navedeno u gornjoj točki 3.1., EGSO ističe da su pitanja za javnu raspravu formulirana na način koji ograničava mogućnost dobivanja sveobuhvatnog pregleda. Odgovore u nastavku treba promatrati zajedno s općim napomenama EGSO-a o okviru gospodarskog upravljanja iz odjeljka 3.

4.1.   Poboljšanje okvira za trajno osiguravanje održivih javnih financija i uklanjanje makroekonomskih neravnoteža

| 4.1.1. | Komisija i dalje zagovara djelotvoran preventivni dio Pakta i brzu provedbu preporuka fiskalne politike bez pružanja rješenja za poteškoće s kojima se bore neke države članice i bez suočavanja s učincima na druge ključne gospodarske ciljeve. Pokazalo se da je postizanje referentnog mjerila za dug iznimno teško, osobito u vrlo zaduženim zemljama s niskim rastom, niskom inflacijom i visokim troškovima financiranja duga. Smanjenje tekućih rashoda i javnih ulaganja radi usklađivanja sa srednjoročnim ciljem ide ruku pod ruku sa znatnim posljedicama u vidu smanjenja socijalne potrošnje, zapošljavanja i gospodarskog rasta. Međutim, sadašnja gospodarska kriza znak je upozorenja i poziv na stvaranje fiskalnog prostora za protucikličku fiskalnu politiku. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | EGSO ističe da osiguravanje održivog financiranja neće funkcionirati postroživanjem postupaka, nego promjenom perspektive ekonomske politike. Okvir upravljanja EU-a ima ključnu ulogu jer državama članicama omogućava da ostvare napredak u jačanju javnih financija i podupire ih da javne rashode i prihode dovedu u dugoročnu ravnotežu. Prvo, potrebno je usredotočiti se na održiv i uključiv rast te uzeti u obzir fiskalne multiplikatore. Kada BDP usporava, fiskalni poticaj može ubrzati dohodak i smanjiti udio duga u BDP-u. Većim rastom stvara se prostor za veća ulaganja i dostatna financijska sredstva za socijalni stup, čime se potiče potražnja. S tim u vezi, mogla bi biti korisna i daljnja analiza radi utvrđivanja opsega u kojem su poboljšanja fiskalnih pokazatelja posljedica okvira gospodarskog upravljanja ili povoljnih gospodarskih kretanja. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Nadalje, potrebno je staviti veći naglasak na povećanje prihoda, a ne na rezanje rashoda. Pritisak da se smanje porezi na mobilne faktore proizvodnje, uz agresivno izbjegavanje poreza i porezne prijevare, ograničava strukturu prihoda i narušava tržišno natjecanje. Međutim, usto se stvara i pritisak da se smanje rashodi socijalnog, obrazovnog i zdravstvenog sektora, što se često doživljava kao najlakši način za kratkoročno smanjenje duga. Kako bi se pravedno zaštitio održiv javni proračun, taj se nedostatak mora suzbiti koordiniranim poreznim politikama. Već i borba protiv poreznih prijevara dovodi do znatnog rasterećenja javnih proračuna. Međutim, procijenjeni gubitak koji proizlazi iz utaje i izbjegavanja plaćanja PDV-a iznosi 147 milijardi eura godišnje (9), dok je zbroj deficita svih država članica EU-a 2018. iznosio 114 milijardi eura. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Kao treće, suficiti i deficiti trebali bi se za svrhe gospodarskog upravljanja tretirati s jednakom ozbiljnošću. To je jedini način da se prevladaju neravnoteže među državama. Pozdravlja se Komisijino stajalište da bi uravnotežena bilanca na tekućem računu u europodručju, u koju je uključen i deficit i suficit, pridonijela uzlaznoj konvergenciji i pozitivno utjecala na nominalni rast. Zapravo, neke su zemlje trebale smanjiti aktualne suficite tekućeg računa s pomoću ekspanzivnijih politika usmjerenih na poticanje domaće potražnje, ali nisu to učinile. Druge zemlje sa strukturnim neravnotežama zbog niskih razina produktivnosti i konkurentnosti trebale su povećati ulaganja u osposobljavanje, povećati rashode za istraživanje i razvoj te unaprijediti proizvodne aktivnosti. Međutim, zbog ograničenih financijskih sredstava to nije bilo moguće. |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | Uključivanje prilagodbi u vezi sa zapošljavanjem i socijalnim razvojem u MIP dobrodošao je korak u tom smjeru. Neovisno o području primjene MIP-a, nadzor je i dalje povezan s aspektima koje Komisija smatra relevantnima za makroekonomsku stabilnost kao što su produktivnost i konkurentnost. Ta je perspektiva preuska jer neravnoteže u socijalnim sferama također predstavljaju rizik za makroekonomsku stabilnost. Na primjer, visoka nezaposlenost popraćena je negativnim učincima na potražnju, financije (loši dugovi) i državne proračune. Posebna pozornost trebala bi se posvetiti zaostajanju rasta plaća za produktivnošću rada u 15 država članica od 2010. Okolišni su aspekti izostavljeni iako negativne posljedice klimatske krize na makroekonomsku održivost mogu biti goleme. |
| --- | --- |

4.1.5.

4.2.   Odgovorna fiskalna politika za očuvanje dugotrajne održivosti uz istodobnu mogućnost kratkoročne stabilizacije

| 4.2.1. | Preoblikovanjem preventivne komponente Pakta o stabilnosti i rastu trebalo bi se osigurati funkcioniranje automatskih stabilizatora u lošim fazama. Ta je namjera dobrodošla, ali i dalje postoje procikličke politike. Glavni su razlozi dugotrajne gospodarske poteškoće u mnogim državama članicama, zbog čega su protucikličke fiskalne politike otežane. Drugi su uzrok ozbiljni problemi s pokazateljima, kao što je nedostatak sigurnosti u određivanju proizvodnog jaza i različite metode izračuna potencijalnog BDP-a u različitim zemljama. Zbog složenih metoda procjene strukturnog proračunskog salda rezultati se moraju opetovano znatno revidirati (10). Međutim, sam BDP također je rezultat statističkih procjena koje su podložne pogreškama i velikim naknadnim revizijama. Osim toga, nema načina da se političkim mjerama izravno utječe na vrijednost tih pokazatelja. EGSO preporučuje da se znatno smanji njihov priličan utjecaj na razvoj trenutačne ekonomske politike i osobito da se odustane od koncepta strukturnog proračunskog salda. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Alternativu bi mogao predstavljati relevantniji pokazatelj koji prikazuje odnos između srednjoročnih kretanja rashoda i prihoda. Na primjer, rast nominalnih rashoda može se prilagoditi u odnosu na srednjoročnu stopu rasta potencijalnog gospodarskog učinka uvećanu za ciljanu stopu inflacije ESB-a, korigiranu nakon poduzimanja diskrecijskih mjera na prihodovnoj strani. Bez obzira na to kako su osmišljena fiskalna pravila, uvijek može doći i do nepovoljnih scenarija. Stoga odstupanja ne bi smjela podrazumijevati automatske posljedice, već bi uslijed njih trebalo provesti detaljniju tehničku analizu kojom se uzimaju u obzir svi ključni ciljevi ekonomske politike i postupak donošenja odluka koji uključuje relevantne dionike (vidjeti točku 4.4). Naposljetku, i razlozi proračunskog deficita su višedimenzionalni. Trebalo bi uzeti u obzir specifičnosti zemalja, ukupnu gospodarsku situaciju i složeno međudjelovanje ciljeva ekonomske politike. |
| --- | --- |

4.2.2.

4.3.   Poticaji za ključne reforme i ulaganja radi svladavanja gospodarskih, socijalnih i ekoloških izazova uz istodobno očuvanje zaštite od rizika za održivost

| 4.3.1. | Unatoč odredbama o investicijskim i strukturnim reformama uključenima u Pakt o stabilnosti i rastu nije bilo moguće spriječiti pad javnih ulaganja tijekom razdoblja konsolidacije. Iako je razumno omogućiti fleksibilniju provedbu fiskalnih pravila, pokazalo se da to nije dovoljno. EGSO stoga preporučuje primjenu „zlatnog pravila” za javna ulaganja kako bi se zaštitila produktivnost te socijalna i ekološka osnova za dobrobit budućih generacija. To znači da iz izračuna relevantnih pokazatelja deficita treba isključivati neto ulaganja za budućnost. Nije shvatljivo zašto se, za razliku od privatnih ulaganja, ne primjenjuje amortizacija javnih ulaganja tijekom jasnog vremenskog razdoblja koje je definirano korisnim životnim vijekom imovine. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Za osiguravanje dugoročnog blagostanja i generiranje budućeg dohotka i konkurentnosti potrebna su javna sredstva. To se posebno odnosi na provedbu zelenog plana i na osiguravanje moderne zdravstvene, obrazovne i tehnološke infrastrukture. S obzirom na to da se time osigurava gospodarska, socijalna i ekološka održivost i za buduće generacije, koje će također imati koristi od mogućih prinosa, opravdano je i njihovo sudjelovanje u financiranju takvih ulaganja. I makroekonomske neravnoteže mogu se ublažiti ključnim ulaganjima za budućnost. Osim toga, javna ulaganja važan su način promicanja protucikličke politike koja pogoduje rastu, a povećanje potražnje potiče kratkoročan održivi rast. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | EGSO također preporučuje izradu zajedničkog strateškog plana ulaganja, čije bi područje primjene trebalo biti u rasponu od suočavanja s klimatskom krizom do razvoja tehnoloških sektora i podupiranja strukturnih promjena u tradicionalnim industrijskim sektorima te modernizacije socijalnih usluga. Odbor pozdravlja najavljeno jačanje fonda InvestEU, stvaranje instrumenta za strateška ulaganja i instrumenta solventnosti, kao i planirani instrument za oporavak te financijska sredstva koja EIB stavlja na raspolaganje, kao što je dogovoreno u travnju 2020. Kao i uvijek, javne potpore i jamstva moraju biti transparentni i ocjenjivati se uz socijalna, ekološka i fiskalna pitanja. |
| --- | --- |

4.3.3.

4.4.   
  Jednostavniji i transparentniji okvir EU-a usmjeren na nadzor država članica s najprečim izazovima i osiguravanje kvalitetnog dijaloga

| 4.4.1. | Složeni skup pravila odraz je poteškoća u tome da se jedinstvenim skupom pravila obuhvati širok raspon kretanja. Kao alternativu, EGSO preporučuje jasan skup pokazatelja i detaljnu analizu u slučaju znatnih odstupanja, kojima se obuhvaćaju sve države članice u pogledu suficita i deficita. Novčane su kazne besmislene osobito u postupcima u slučaju prekomjernog deficita. Narušavanje ugleda može dodatno utjecati na kreditnu sposobnost i konkurentnost. Sankcijama se također jačaju centrifugalne sile, a produbljivanje EMU-a ne može uspjeti bez solidarnosti. Gospodarsko upravljanje ne bi se smjelo provoditi tako da se države članice kažnjavaju, nego da im se pomaže u postizanju održivih javnih financija. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Gospodarsko upravljanje ne smije se svoditi na rasprave o raznim vrstama poticaja, nego se mora temeljiti na uravnoteženoj tehničkoj procjeni pri kojoj se uzimaju u obzir svi glavni ciljevi ekonomske politike te na širokom demokratskom i transparentnom postupku donošenja odluka. Europskom parlamentu treba dati mnogo važniju ulogu u odlukama koje su u tijeku u okviru gospodarskog upravljanja. Budući da se mnogi aspekti Pakta o stabilnosti i rastu odnose samo na europodručje, za ta bi pitanja mogla biti nadležna zasebna parlamentarna formacija za EMU u Europskom parlamentu. Odluke Euroskupine trebaju postati transparentnije. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | EGSO također ističe potrebu za većim uključivanjem civilnog društva u donošenje ekonomskih odluka na razini EU-a te stoga ističe važnost socijalnog dijaloga. Na taj se način može uspostaviti uravnotežena ekonomska politika u kojoj su svi interesi usklađeni i gdje se temeljne potrebe mogu bolje uzeti u obzir. S obzirom na svoju gospodarsku i socijalnu perspektivu, Europski gospodarski i socijalni odbor smatra da je tijelo EU-a kompetentno da pridonese takvom pristupu odozdo prema gore. Međutim, EGSO uopće nije spomenut u glavi VIII. UFEU-a o ekonomskoj i monetarnoj politici ni u odredbama o ekonomskom dijalogu u pravilima iz „paketa od šest mjera” i „paketa od dvije mjere”. Taj bi propust trebalo ispraviti prilikom svih budućih promjena odredaba o gospodarskom upravljanju u UFEU-u, „paketu od šest mjera” i „paketu od dvije mjere”. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | U slučaju znatnih odstupanja od pokazatelja koji predstavljaju ciljeve ekonomske politike, trebala bi uslijediti podrobnija analiza, kao i ravnopravna rasprava s dotičnom državom članicom o razlozima neravnoteže i uvođenju pozitivnih poticaja. Ključni kriterij za preporuke mora biti promicanje uključivog i održivog rasta. U interesu je dotične zemlje da riješi problem odstupanja od, primjerice, kriterija deficita (npr. iznošenjem prijedloga za zelenu industrijsku politiku), a uz to sankcije postaju izlišne. |
| --- | --- |

4.4.4.

4.5.   
  Nacionalni fiskalni okviri i njihovo međudjelovanje s fiskalnim okvirom EU-a

| 4.5.1. | Proračunska pravila Fiskalnog ugovora i kočnice zaduživanja ugrađene u ustav nekih država manje su fleksibilni od gospodarskog upravljanja na razini EU-a. To može dovesti ne samo do složenosti i proturječnosti, nego i do kontraproduktivnog vezivanja za pravila fiskalne politike. Uravnotežen proračun trebao bi i na razini država članica biti dio ekonomske politike usmjerene na blagostanje. |
| --- | --- |

4.5.1.

4.6.   Uzimanje u obzir dimenzije europodručja i plana za produbljenje EMU-a

| 4.6.1. | EGSO se u potpunosti slaže s mišljenjem Komisije da bi se djelotvornost gospodarskog upravljanja poboljšala produbljivanjem EMU-a. EGSO preporučuje uravnoteženo jačanje monetarne politike / financijskog, ekonomskog, socijalnog i političkog stupa (11). Općenito postoji potreba za planom za produbljivanje europodručja koji premašuje ograničenja utvrđena Ugovorom iz Maastrichta. Hitno je potrebno raditi na ostvarenju ključnih ciljeva ekonomske politike usmjerene na blagostanje. Države članice koje još nisu pristupile europodručju morat će mu se pridružiti, i to što prije. S obzirom na trenutačni razvoj događaja, najviši prioritet treba dati cilju gospodarskog oporavka. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | EGSO napominje da Komisija u više navrata navodi da je sposobnost usmjeravanja fiskalne politike i dalje ograničena zbog nepostojanja središnjeg fiskalnog kapaciteta sa značajkama stabilizacije. EGSO je već naglašavao da je jačanje fiskalnog kapaciteta ključno za pravilno upravljanje EMU-om. Postoji potreba za zajedničkom protucikličnom ekonomskom politikom kojom bi se podržavale politike na nacionalnoj razini. Potrebno je uvesti funkciju stabilizacije, ali njezina potpora mora biti povezana s uvjetima u skladu s ciljevima održivog razvoja i europskim stupom socijalnih prava. Ako se Europski stabilizacijski mehanizam (ESM) koristi u tu svrhu, njegova intervencija ne smije biti povezana s uvjetima štetnima za održiv i uključiv rast. |
| --- | --- |

4.6.2.

| 4.6.3. | EGSO snažno podupire ideju pokretanja oporavka na temelju solidarnosti, kao što je navedeno u njegovoj rezoluciji iz lipnja 2020. (12) Dugoročno bi instrument popraćen zajedničkim jamstvima država europodručja pomogao u smanjenju proračunskih neravnoteža. Međutim, taj instrument može biti sigurno sredstvo i otporan na velike krize koje utječu na europodručje u cjelini samo ako javni prihodi ne budu dodatno ugroženi utajom poreza. EGSO stoga preporučuje provedbu popratnih mjera za borbu protiv agresivnog poreznog planiranja i poreznih prijevara. Takav sigurni instrument trebao bi se primjenjivati putem mehanizma pod demokratskim nadzorom i usmjeravati na potporu društvenom napretku i održivosti. Zajedničke državne obveznice također bi smanjile krhkost financijskog sektora. |
| --- | --- |

4.6.3.

| 4.6.4. | Financijska tržišta i javne financije u velikoj su mjeri međusobno povezani. Financijske krize ukazale su na mogućnost da sudionici na tržištu povećaju nestabilnost povećanjem troškova zaduživanja za vlade u poteškoćama. U „začaranom krugu” vlada će možda morati podići dug kako bi dokapitalizirala banke, što će dovesti do smanjenja povjerenja u javne financije i vrijednost obveznica, čime će se pak vršiti pritisak na banke. Pokušajem da se ti rizici izbjegnu uglavnom restriktivnim fiskalnim pravilima stvara se još veći štetan pritisak na javne proračune. Kako bi se učinkovito ublažio rizik financijskog tržišta, potrebno je produbiti i bankovnu uniju i uniju tržišta kapitala stavljanjem naglaska na učinkovitost propisa. Naposljetku, fiskalna stabilnost bit će ugrožena osim ako se ne kontroliraju sistemski rizici na financijskom tržištu. U konačnici, međunarodnu ulogu eura potrebno je ojačati na temelju stabilnog, gospodarski jakog i socijalno uravnoteženog EMU-a. |
| --- | --- |

4.6.4.

4.7.   Međudjelovanje Pakta o stabilnosti i rastu i MIP-a u okviru europskog semestra

| 4.7.1. | Opća je namjera europskog semestra, uključujući pregled održivog rasta, i gospodarskog upravljanja temeljiti se na ciljevima ekonomske politike usmjerene na blagostanje. S obzirom na to, uz demokratskiji pristup, europski semestar trebao bi dobiti snažnije obvezujući karakter. Integrirani pregled svih pokazatelja u pogledu socijalnih, okolišnih, ekonomskih i fiskalnih ciljeva pridonio bi uvođenju uravnoteženog pristupa. |
| --- | --- |

4.7.1.

Bruxelles, 18. rujna 2020.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Mišljenje EGSO-a „Budućnost Fonda solidarnosti Europske unije” (SL C 181 od 21.6.2012., str. 52.).

1

(2)  Članak 3. stavak 1. Ugovora o Europskoj uniji.

2

(3)  Rezolucija „Prijedlozi EGSO-a za obnovu i oporavak nakon krize uzrokovane COVID-om 19” (SL C 311, 18.9.2020., str. 1.).

3

(4)  Taj postupak do sada nije primjenjivan, djelomice zato što je Komisija bila zadovoljna reformama koje su predstavile države članice, a djelomice zato što je smatrala da je to politički neizvedivo. (Vidjeti The European Semester for economic policy coordination: A reflection paper (Europski semestar za koordinaciju ekonomskih politika: dokument za razmatranje), Europski parlament, listopad 2019., PE 624.440).

4

The European Semester for economic policy coordination: A reflection paper

(5)  Vidjeti koncept konkurentnosti iznesen u mišljenju EGSO-a „Nacionalni odbori za konkurentnost” (SL C 177, 18.5.2016., str. 35.).

5

(6)  Vidjeti mišljenja EGSO-a „Revizija ekonomskog upravljanja” (SL C 268, 14.8.2015., str. 33.). i „Paket mjera za ekonomsku i monetarnu uniju” (SL C 262, 25.7.2018., str. 28.).

6

(7)  Vidjeti bilješku 1.

7

(8)  Članak 3. stavak 1. Ugovora o Europskoj uniji.

8

(9)  COM(2019) 8 final, str. 4.

9

(10)  Neizvjesnost procijenjenog strukturnog salda može se vidjeti u slučaju Njemačke. Komisija je u svibnju 2017. procijenila da se saldo između 2016. i 2017. smanjio za 0,25 %. U svibnju 2018. revizija procjena ukazala je na to da je u tom razdoblju došlo do povećanja od 0,35 %, čime je strukturni saldo prilagođen za 0,6 % potencijalnog gospodarskog učinka. To je vrlo velika korekcija imajući na umu da je Njemačka relativno stabilno gospodarstvo i da 2017. nije došlo ni do kakvih velikih šokova.

10

(11)  Mišljenje EGSO-a „Nova vizija za dovršetak ekonomske i monetarne unije” (SL C 353, 18.10.2019., str. 32.).

11

(12)  Vidjeti bilješku 3.

12

---

| 11.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 429/236 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 429/236

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o izmijenjenom prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu plus, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i financijskih pravila za njih i za Fond za azil i migracije, Fond za unutarnju sigurnost i Instrument za upravljanje granicama i vize

(COM(2020) 450 final – 2018/0196 (COD))

i o izmijenjenom prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom fondu za regionalni razvoj i Kohezijskom fondu

(COM(2020) 452 final – 2018/0197 (COD))

(2020/C 429/29)

| Izvjestitelj: | Mihai IVAȘCU |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Mihai IVAȘCU

| Zahtjev za savjetovanje: | Vijeće Europske unije, 8.6.2020., 10.6.2020.
  Europski parlament, 17.6.2020. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članci 177., 178. i 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te gospodarsku i socijalnu koheziju |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 20.7.2020. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 18.9.2020. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 554 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 217/0/2 |

Zahtjev za savjetovanje:

Vijeće Europske unije, 8.6.2020., 10.6.2020.

Europski parlament, 17.6.2020.

Pravni temelj:

članci 177., 178. i 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te gospodarsku i socijalnu koheziju

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

20.7.2020.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

18.9.2020.

Plenarno zasjedanje br.:

554

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

217/0/2

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Nakon dosad neviđenog egzogenog simetričnog šoka uzrokovanog pandemijom bolesti COVID-19 prognoze pokazuju da će nezaposlenost i siromaštvo drastično porasti, a veliki broj poduzeća bankrotirati. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO u potpunosti podupire inicijativu Komisije da iskoristi proračun EU-a za mobilizaciju ulaganja i pružanje financijske potpore u razdoblju oporavka nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 dovela je do neusklađenih odgovora u državama članicama, ovisno o nacionalnim i regionalnim kapacitetima. EGSO smatra da su određene izmjene prijedloga Uredbe o zajedničkim odredbama u potpunosti nužne te pozdravlja namjeru da se za sedam fondova s podijeljenim upravljanjem uvede dodatno pojednostavljenje i fleksibilnost. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO smatra da su predložene fleksibilnosti ispravan pristup u složenoj gospodarskoj i socijalnoj situaciji te da će se pomoću njih državama članicama omogućiti upotreba dostupnih sredstava tamo gdje su ona najpotrebnija. Oporavak nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19 trebao bi biti u skladu s održivim načelima i međusobno povezanim naporima EFRR-a, Kohezijskog fonda i drugih europskih programa. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | S druge strane, EGSO nije zadovoljan razlikama u tome na koji način države članice uključuju socijalne partnere i organizacije civilnog društva u pripremu sporazuma o partnerstvu, u uspostavljanje i provedbu programâ te u odbore za praćenje. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO smatra da se treba posebno posvetiti regijama koje su snažno pogođene krizom uzrokovanom bolešću COVID-19 i koje imaju najviše poteškoća u nastavljanju održivog gospodarskog oporavka. Socijalna uključenost i smanjenje razlika među državama članicama i među različitim regijama jesu i trebaju biti najveći prioritet pri dodjeli sredstava za kohezijsku politiku. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO se slaže da je povećana fleksibilnost vremenskog okvira u potpunosti nužna te podupire prijedlog da se prijenosi izvršavaju na početku programskog razdoblja ili u bilo kojem trenutku tijekom faze provedbe. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Nadalje, osiguravanjem privremenih mjera za omogućavanje upotrebe fondova u izvanrednim okolnostima povećat će se povjerenje i ispraviti neravnoteže u gospodarstvu. Očekivani visoki javni dug imat će velike posljedice na gospodarstvo ako mu se ne pruži potpora svim potrebnim sredstvima. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Odbor vjeruje da je ključno omogućiti veću fleksibilnost u proračunu EU-a za rješavanje posljedica negativnih šokova, posebno onih koji nisu gospodarske prirode. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EGSO preporučuje da bi EU trebao provoditi politike za poboljšanje prekogranične suradnje u vremenima krize. Bolji protokoli i poboljšana suradnja omogućili bi pojednostavljen i brz europski odgovor na katastrofu bilo koje vrste. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Uvod i zakonodavni prijedlog

| 2.1. | Europska komisija je prije više od dvije godine podnijela prijedlog Uredbe o zajedničkim odredbama (CPR) (1) koji se sastoji od zakonodavnih normi za upotrebu fondova kohezijske politike u razdoblju 2021.–2027. Predloženim zakonodavnim okvirom uvodi se dodatno pojednostavljenje i fleksibilnost za odgovore na hitne potrebe te djelotvornija upotreba financijskih instrumenata. O tekstu se raspravljalo s državama članicama i odgovarajućim dionicima. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Predloženom Uredbom uvode se određene odredbe kojima se omogućuje manevarski prostor za upotrebu Europskog fonda za regionalni razvoj, Europskog socijalnog fonda plus, Kohezijskog fonda, Fonda za pravednu tranziciju i Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo. Njome se isto tako izmjenjuju financijska pravila za navedene fondove kao i pravila za Fond za azil i migracije, Fond za unutarnju sigurnost te Fond za upravljanje granicama i vize. EGSO pozdravlja namjeru dodatnog pojednostavljenja i fleksibilnosti sedam fondova s podijeljenim upravljanjem. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Nakon dosad neviđenog egzogenog simetričnog šoka uzrokovanog pandemijom bolesti COVID-19, povećani pritisak na europske zdravstvene sustave popraćen je ozbiljnim socijalnim i gospodarskim poteškoćama. Prognoze pokazuju da će nezaposlenost i siromaštvo drastično porasti, a veliki broj poduzeća bankrotirati. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Za preostali financijski okvir (kraj godine) odmah su podnesena dva zakonodavna prijedloga kao hitan odgovor na moguće učinke pandemije: dvije izmjene Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (2) usvojene 30. ožujka 2020. i 23. travnja 2020., kojima se državama članicama nastoji pružiti fleksibilnost u njihovu pokušaju upravljanja programima za odgovor na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Trenutačne rasprave o održivoj izlaznoj strategiji usmjerene su na dva stupa, a to su Europski fond za oporavak i snažan i ojačan višegodišnji financijski okvir. Predloženom se Uredbom ide u smjeru srednjoročnog i dugoročnog podupiranja ulaganja u kohezijsku politiku. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EGSO u potpunosti podupire inicijativu Komisije da iskoristi proračun EU-a za mobilizaciju ulaganja i pružanje financijske potpore u razdoblju oporavka nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19. Time bi se poduprli širi planovi povećanja konkurentnosti i održivosti europskog gospodarstva te provedbe europskog stupa socijalnih prava. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Trenutačna kriza uzrokovana bolešću COVID-19 pokazala je važnost fleksibilnosti i brzog usklađenog odgovora država članica i EU-a. Stečena iskustva trebalo bi pretočiti u novi pravni i financijski okvir koji mora dokazati svoju fleksibilnost i mogućnost odgovora na izvanredne okolnosti koje iskrsnu u budućnosti. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Opće napomene

| 3.1. | Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 dovela je do neusklađenih odgovora u državama članicama, ovisno o nacionalnim i regionalnim kapacitetima. To bi moglo rezultirati asimetričnim oporavkom, a istodobno pridonijeti većim regionalnim razlikama i nejednakosti, što bi dugoročno moglo narušiti jedinstveno tržište i financijsku stabilnost Europske unije. EGSO smatra da je hitno djelovanje ključno za sprječavanje daljnje rascjepkanosti jedinstvenog tržišta i za ispunjavanje cilja Ugovora koji se odnosi na promicanje konvergencije i smanjenje nejednakosti. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Za gospodarski oporavak potrebna su snažna javna ulaganja koja bi mogla biti ograničena zbog velikog pritiska na javne financije, što bi produljilo gospodarski pad. Stoga su za sljedeći višegodišnji financijski okvir u potpunosti nužne određene izmjene Uredbe o zajedničkim odredbama. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Europski semestar usko je povezan s ulaganjima u kohezijsku politiku koja su pak primjerena za zadovoljavanje potreba utvrđenih procesom europskog semestra i aktivno pridonose gospodarskom oporavku. EGSO je u više navrata naglasio „potrebu za uspostavom zajedničkog europskog okvira, sličnog sporazumu o partnerstvu u okviru strukturnih fondova EU-a, kojim se jamči da socijalni partneri i civilno društvo mogu snažno i konstruktivno sudjelovati u svim fazama izrade i provedbe europskog semestra” (3). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Člankom 6. Uredbe o utvrđivanju zajedničkih odredbi o sedam fondova utvrđen je način na koji bi svaka država članica trebala organizirati partnerstva s nadležnim regionalnim i lokalnim tijelima uključivanjem barem gradskih i drugih javnih tijela, gospodarskih i socijalnih partnera te odgovarajućih tijela koja predstavljaju civilno društvo, partnera s područja zaštite okoliša i tijela koja zastupaju temeljna prava itd. Sve bi države članice trebale uključiti te dionike u pripremu sporazuma o partnerstvu te u izradu i provedbu programa, kao i u odbore za praćenje. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | Iako je tekst jasan, EGSO nije zadovoljan razlikama u načinu na koji države članice uključuju socijalne partnere i organizacije civilnog društva. EGSO je već naglasio da je „u kontekstu ovogodišnjih preporuka po državama članicama nekoliko država članica primilo preporuke u pogledu jačanja socijalnog dijaloga. Kako bi se potaklo sudjelovanje socijalnih partnera, potrebno je da nacionalne vlade u različitim fazama europskog semestra uvedu minimalne norme u pogledu savjetovanja s nacionalnim socijalnim partnerima” (4). |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.5. | Što se tiče trenutačnog razdoblja provedbe, EGSO priznaje da korisnici imaju određene poteškoće u dovršavanju odabranih programa na vrijeme. Fleksibilnost je ključ za omogućavanje uspješnog učinka i mogućeg produljenja provedbenog razdoblja, a pritom jamči ispravnu postupnu provedbu operacija. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EGSO smatra da su predložene fleksibilnosti ispravan pristup u složenim gospodarskim i socijalnim prilikama u kojima se u sljedećem provedbenom razdoblju očekuju izvanredne situacije. Sve je jasnije da će gospodarske posljedice pandemije uzrokovane bolešću COVID-19 imati dugotrajne učinke na države članice te da je zaduživanje jedini način osiguravanja održivog izlaza. Stoga je izrazito korisno odmah osmisliti okvir kako bi sve države mogle dodati fleksibilnost u svoje izlazne strategije i upotrijebiti dostupne sredstva tamo gdje su najpotrebnija. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Posebne napomene

| 4.1. | EGSO vjeruje da se treba posebno posvetiti regijama koje su snažno pogođene krizom uzrokovanom bolešću COVID-19 i koje imaju najviše poteškoća u nastavljanju održivog gospodarskog oporavka. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Socijalna uključenost i smanjenje razlika među državama članicama i među različitim regijama jesu i trebaju biti najveći prioritet kohezijskih fondova. S obzirom na to da su turistički i kulturni sektor snažno pogođeni krizom uzrokovanom bolešću COVID-19, potrebno im je pružiti posebnu potporu. Istodobno, socijalna uključenost nije ograničena na te sektore pa bi načela iz europskog stupa socijalnih prava trebala biti temelj svakog pristupa. Stoga EGSO podupire stvaranje posebnog cilja u okviru 4. strateškog cilja EFRR-a. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EGSO pozdravlja namjeru da se državama članicama pruži veća fleksibilnost u pogledu prijenosa određenih iznosa između različitih fondova EU-a kad god misle da je to potrebno. Pravni okvir kohezijske politike trebalo bi brzo prilagoditi novoj stvarnosti u cilju jednostavnog donošenja i provedbe posebno osmišljenih mehanizama. Fleksibilnost i odstupanja od postojećih pravila mogli bi se pokazati kao najvažniji u ovako teškoj gospodarskoj i socijalnoj situaciji. Stoga EGSO podupire davanje ovlasti Europskoj komisiji da donosi potrebne provedbene akte. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Državama članicama se predloženim izmjenama daje određena fleksibilnost da zatraže prijenose između fondova ili iz fondova u bilo koji drugi instrument u okviru izravnog ili neizravnog upravljanja. EGSO se slaže da je povećana fleksibilnost vremenskog okvira u potpunosti nužna te podupire prijedlog da se prijenosi izvršavaju na početku programskog razdoblja ili u bilo kojem trenutku tijekom faze provedbe. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Paktom o stabilnosti i rastu podupire se koordinacija fiskalnih politika i primjena dobrog javnog financiranja, što je ključno za održivi gospodarski oporavak i rast. EGSO smatra da bi se osiguravanjem privremenih mjera za omogućavanje upotrebe fondova u izvanrednim okolnostima povećalo povjerenje i ispravile neravnoteže u gospodarstvu. Očekivani visoki javni dug imat će velike posljedice na gospodarstvo ako mu se ne pruži potpora svim potrebnim sredstvima. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EGSO smatra da bi trebali postojati jasni mehanizmi komplementarnosti među različitim europskim izvorima financiranja. Međutim, oporavak od krize uzrokovane bolešću COVID-19 trebao bi biti u skladu s održivim načelima i povezanim naporima EFRR-a, Kohezijskog fonda i drugih europskih programa. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Kad je riječ o mjerama povezanih s dobrim gospodarskim upravljanjem, EGSO pozdravlja dodavanje izvanrednih i neuobičajenih okolnosti. U skladu s potrebom za većom fleksibilnošću u odgovoru na izvanredne okolnosti kao što je kriza uzrokovana bolešću COVID-19, EGSO smatra da je predložena izmjena naslova glave II. poglavlja III potrebna. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EGSO se u potpunosti slaže s predloženim umetanjem članka 15.a. Odbor vjeruje da je ključno omogućiti veću fleksibilnost u proračunu EU-a za rješavanje posljedica negativnih šokova, posebno onih koji nisu gospodarske prirode. Nadalje, fleksibilnost omogućava ispravan pristup po kojemu se međuplaćanja mogu izvanredno povećati za najviše 10 % iznad primjenjive stope sufinanciranja, ne premašujući 100 %. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EGSO smatra uključivanje obrazloženja za prijenose u članak 8. točku (d) važnim jer se time omogućava bolji pregled i transparentnost. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Nadalje, izmjenom uvodne izjave 71. osigurava se dodjela provedbenih ovlasti u pogledu privremenih mjera za upotrebu fondova Europskoj komisiji bez odborskih postupaka. Predlaže se dodatna fleksibilnost do najviše 5 % ukupno dodijeljenih sredstava za svaki prijenos iz bilo kojeg fonda u bilo koji drugi fond koji država članica može zatražiti. Dodatni prijenos do najviše 5 % može se zatražiti između EFRR-a, ESF-a plus i Kohezijskog fonda u okviru cilja „Ulaganje za radna mjesta i rast”. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | EGSO potvrđuje važnost MSP-ova u gospodarstvu i pozdravlja dodatnu pažnju koja im je posvećena. K tome, potrebno je usmjeriti se posebno na MSP-ove koji ostvaruju rast i stvaraju visokokvalitetna radna mjesta koja su potrebna za smanjenje nejednakosti i različitosti. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Pandemija uzrokovana bolešću COVID-19 pokazala je da digitalno obrazovanje donosi brojne izazove. Nije dovoljno učenicima u nepovoljnom položaju samo osigurati pristup informacijsko-komunikacijskim tehnologijama i digitalnoj opremi. EGSO preporučuje da države članice analiziraju načine omogućivanja pristupa digitalnim platformama. Nadalje, učenici u nepovoljnom položaju i neki stariji nastavnici ne posjeduju potrebne vještine za pravilan rad s digitalnim alatima i sadržajem. Stoga EGSO poziva na dodatno hitno ulaganje u razvijanje vještina. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | EGSO podupire predloženo sniženje praga s 10 milijuna EUR na 5 milijuna EUR za operacije koje se postupno provode, pod uvjetom da su ispunjeni svi drugi uvjeti iz članka 111. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Uz povećanje kapaciteta medicinske opreme i zaliha, EGSO preporučuje da EU provodi politike za poboljšanje prekogranične suradnje u vremenima krize. Katastrofe i prirodne krize ne zaustavljaju se na granicama. Koordinacija država članica i njihovi zajednički odgovori tijekom pandemije bili su vrlo ograničeni i neorganizirani, te je svaka država članica bila okrenuta prema sebi. Boljim protokolima i suradnjom uklonili bi se brojni početni nedostaci i omogućio usklađen i hitan europski odgovor na bilo koju vrstu katastrofe. |
| --- | --- |

4.14.

Bruxelles, 18. rujna 2020.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2018) 375 final, 2018/0196(COD).

1

(2)  SL L 347, 20.12.2013., str. 320.

2

(3)  Vidjeti samoinicijativno mišljenje EGSO-a „Europski semestar i kohezijska politika – Ususret novoj europskoj strategiji za razdoblje nakon 2020.” (SL C 353, 18.10.2019., str. 39.).

3

(4)  SL C 47, 11.2.2020., str. 113.

4

---

| 11.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 429/240 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 429/240

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o instrumentu za kreditiranje u javnom sektoru u okviru mehanizma za pravednu tranziciju

(COM(2020) 453 final – 2020/0100 (COD))

i o Izmijenjenom prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Fonda za pravednu tranziciju

(COM(2020) 460 final – 2020/0006 (COD))

(2020/C 429/30)

| Izvjestitelj: | Petr ZAHRADNÍK |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Petr ZAHRADNÍK

| Zahtjev za savjetovanje: | Vijeće Europske unije, 8.6.2020., 10.6.2020.
  Europski parlament, 17.6.2020. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 175. stavak 3. i članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 20.7.2020. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 18.9.2020. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 554 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 219/0/1 |

Zahtjev za savjetovanje:

Vijeće Europske unije, 8.6.2020., 10.6.2020.

Europski parlament, 17.6.2020.

Pravni temelj:

članak 175. stavak 3. i članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

20.7.2020.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

18.9.2020.

Plenarno zasjedanje br.:

554

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

219/0/1

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO odlučno podupire i sa zadovoljstvom prihvaća veliko povećanje dodijeljenih financijskih sredstava Fondu za pravednu tranziciju kako bi se olakšao prelazak gospodarstava i društava s visokim emisijama ugljika na suvremenija i održivija gospodarstva i društva s većom diversifikacijom. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO je duboko uvjeren da su za postizanje optimalnog rezultata u postupku pravedne tranzicije od velike važnosti ne samo dostatni suvremeni financijski resursi usmjereni na točno određena područja potpore, već i fleksibilno tumačenje pravila o državnim potporama. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO pozdravlja prijedlog o instrumentu za kreditiranje u javnom sektoru te ga smatra inovativnim, originalnim i iznimno potrebnim za subjekte javnog sektora koji su na putu prema klimatskoj tranziciji. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO ističe da nakon novih prijedloga povezanih s planom oporavka i instrumentom Next Generation EU, mehanizam za pravednu tranziciju ima stvarnu priliku da postane vrlo važan instrument budućeg višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) za razdoblje 2021. – 2027. s prednostima ne samo za zeleni plan EU-a, već i za oporavak i obnovu nakon COVID-a. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO poziva relevantne institucije EU-a na ubrzane aktivnosti pripreme, odobravanja i provedbe u pogledu prilagođenog mehanizma za pravednu tranziciju kako bi on što skorije zaživio u praksi. U ovoj je igri vrijeme ključno mjerilo. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO pozdravlja osobitu pozornost posvećenu manje razvijenim regijama obuhvaćenim pravednom tranzicijom u okviru instrumenta za kreditiranje u javnom sektoru. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO je uvjeren da bi inovativna ideja na kojoj se instrument za kreditiranje u javnom sektoru temelji također mogla poslužiti kao nadahnuće za sličnu vrstu financijskih proizvoda na razini država članica. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EGSO smatra kriterije odabira prihvatljivosti, kao i predložena područja ulaganja, iznimno relevantnima za pravednu tranziciju. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EGSO također pozdravlja i podupire dodatno financiranje u korist programa InvestEU i njegova plana za pravednu tranziciju kojim se povećava potencijal za korištenje financijskim instrumentima u postupku pravedne tranzicije. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Predmet i kontekst

| 2.1. | EGSO je na plenarnom zasjedanju u lipnju 2020. donio mišljenje o Fondu za pravednu tranziciju (1) u kojemu se kroz mnoge pojedinosti objašnjava stajalište EGSO-a o postupku pravedne tranzicije te se u njemu razmatra i razdoblje nakon COVID-a. Opći rezultati, zaključci i preporuke koji se u njemu navode i dalje su, naravno, valjani. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Međutim, u ovome turbulentnom razdoblju, krajem svibnja, Europska komisija objavila je svoj plan oporavka te sva tri stupa mehanizma za pravednu tranziciju predstavljaju bitan dio programa Next Generation EU; u usporedbi s izvornim prijedlogom iz siječnja 2020., mehanizam za pravednu tranziciju trebao bi raspolagati znatno većim dodijeljenim financijskim sredstvima i osnovicom. U tom novopredloženom nizu dokumenata odražava se simbioza i mogućnost zajedničkog postojanja ciljeva zelenog plana EU-a i plana za oporavak i otpornost nakon COVID-a. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Oni su tako sada usklađeni i s nazivom platforme za pravednu tranziciju, kojom bi trebalo pružiti tehničku i savjetodavnu potporu javnim i privatnim dionicima iz rudarskih regija i ostalih regija s visokim emisijama ugljika te dostatne informacije o mogućnostima financiranja. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Prilagođeni mehanizam za pravednu tranziciju funkcionirao bi i dalje sa svoja tri stupa:






  — | Fondom za pravednu tranziciju, |
| --- | --- | --- |

2.4.

—

Fondom za pravednu tranziciju,

| — | programom za pravednu tranziciju u okviru programa InvestEU, |
| --- | --- |

—

programom za pravednu tranziciju u okviru programa InvestEU,

| — | instrumentom za kreditiranje u javnom sektoru. |
| --- | --- |

—

instrumentom za kreditiranje u javnom sektoru.

S druge strane, pandemija COVID-a pokazala je razloge za nastavak ispunjavanja razumnih ciljeva zelenog plana i potpore postupku gospodarskog restrukturiranja, osobito u ranjivim regijama i na ranjivim teritorijima. To je razlog prijedloga o značajnom povećanju financijske omotnice i osnovice mehanizma za pravednu tranziciju.

| 2.5. | Glavne promjene u usporedbi s prijedlozima iz siječnja 2020. uključuju sljedeće:






  — | bitno povećanje financijske omotnice, uglavnom u korist Fonda za pravednu tranziciju; predlaže se povećanje izvorne financijske osnovice sa 7,5 milijardi EUR na 40 milijardi EUR (dodatnih 2,5 milijardi EUR u okviru redovnog VFO-a te novi iznos od 30 milijardi EUR u okviru instrumenta Next Generation EU); pravilo množenja (1,5 do 3 puta) financijske osnovice Fonda za pravednu tranziciju kroz EFRR, ili prijenose iz fonda ESF+ povezano je samo sa sredstvima u okviru VFO-a za razdoblje 2021. – 2027., ali ne i sa sredstvima iz instrumenta Next Generation EU, |
| --- | --- | --- |

2.5.

—

bitno povećanje financijske omotnice, uglavnom u korist Fonda za pravednu tranziciju; predlaže se povećanje izvorne financijske osnovice sa 7,5 milijardi EUR na 40 milijardi EUR (dodatnih 2,5 milijardi EUR u okviru redovnog VFO-a te novi iznos od 30 milijardi EUR u okviru instrumenta Next Generation EU); pravilo množenja (1,5 do 3 puta) financijske osnovice Fonda za pravednu tranziciju kroz EFRR, ili prijenose iz fonda ESF+ povezano je samo sa sredstvima u okviru VFO-a za razdoblje 2021. – 2027., ali ne i sa sredstvima iz instrumenta Next Generation EU,

| — | povećana sredstva u korist programa InvestEU – iznos jamstva udvostručio bi se; za sastavnicu održiva infrastruktura određeno je 20 milijardi EUR, za sastavnicu istraživanja, inovacije i digitalizacija odvojeno je 10 milijardi EUR, isti je iznos određen za sastavnicu MSP-ovi, za sastavnicu socijalna ulaganja i vještine određeno je 3,6 milijarde EUR dok je za iznos omotnice za sastavnicu strateška europska ulaganja iz novog prijedloga određena 31 milijarda EUR, |
| --- | --- |

—

povećana sredstva u korist programa InvestEU – iznos jamstva udvostručio bi se; za sastavnicu održiva infrastruktura određeno je 20 milijardi EUR, za sastavnicu istraživanja, inovacije i digitalizacija odvojeno je 10 milijardi EUR, isti je iznos određen za sastavnicu MSP-ovi, za sastavnicu socijalna ulaganja i vještine određeno je 3,6 milijarde EUR dok je za iznos omotnice za sastavnicu strateška europska ulaganja iz novog prijedloga određena 31 milijarda EUR,

| — | tim paketom instrument za kreditiranje u javnom sektoru dobiva pravnu osnovu za navedeni prijedlog te predstavlja jedinstvenu i inovativnu kombinaciju praktične provedbe financijskih instrumenata i bespovratnih sredstava. |
| --- | --- |

—

tim paketom instrument za kreditiranje u javnom sektoru dobiva pravnu osnovu za navedeni prijedlog te predstavlja jedinstvenu i inovativnu kombinaciju praktične provedbe financijskih instrumenata i bespovratnih sredstava.

| 2.6. | Sadržaj ostalih predloženih elemenata iz paketa Europske komisije iz siječnja 2020. ostaje u cijelosti nepromijenjen i važeći; ti su predloženi elementi povezani s aktivnostima i područjima kojima se pruža potpora (kao i onima koji su isključeni iz potpore), postupcima provedbe (nekoliko alternativnih rješenja za operativne programe), ulogom teritorijalnih planova za pravednu tranziciju kao glavnim referentnim dokumentima odlučujućima za dodjelu potpore te vrstama korisnika. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Primjereno je prijedloge povezane s prilagođenim mehanizmom za pravednu tranziciju tumačiti kao samo jedan element strukture sveobuhvatnog, međusobno povezanog mozaika koji paket programa Next Generation EU predstavlja, kao i prijedlog prilagodbe VFO-o za razdoblje 2021. – 2027. u pogledu povećanja fiskalne (proračunske) osnovice EU-a te njezine primjene na tekuće hitne potrebe. Predloženim se fiskalnim mjerama također nadopunjuju već donesene hitne mjere u monetarnim i strukturnim politikama te regulatornim okvirima. Predložene fiskalne mjere također treba poduprijeti istodobnim naporima na poboljšanju u područjima bankovne unije i unije tržišta kapitala. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Paket za osnivanje instrumenta za oporavak i za prilagodbu VFO-a za razdoblje 2021. – 2027. potrebama nakon COVID-a smatra se iznimnim korakom u okviru financiranja EU-a, no isto tako nužnim i hitnim korakom. Proračunska politika EU-a u okviru trenutačnih okolnosti i pravila bila bi jednostavno nedovoljno fleksibilna te se njome ne bi moglo ostvariti djelovanje kojim bi se stvarno pomoglo rješavanju krizne situacije. S druge strane, prijedlog se može činiti sasvim moguć u trenutačnoj političkoj situaciji. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Opće napomene

| 3.1. | EGSO pozdravlja navedeni prijedlog jer se njime strukturne reforme i potpora gospodarskoj diversifikaciji prepoznaju kao vrlo važni, dugoročni prioriteti EU-a. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EGSO razmatra prilagodbu mehanizma za pravednu tranziciju uzimajući u obzir cjelokupan instrument za oporavak te je smatra poštenim, inovativnim, uključivim i djelotvornim alatom za potporu regijama i teritorijima suočenima sa zelenom tranzicijom iz industrija s intenzivnim iskorištavanjem ugljena i visokim emisijama ugljika na suvremene gospodarske djelatnosti s održivom diversifikacijom. Uz najfleksibilnije moguće tumačenje pravila o državnim potporama, tom se prilagodbom sada nudi stvarna mogućnost olakšavanja ostvarenja pravedne tranzicije u navedenim područjima. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EGSO podupire ideju o korištenju dodatnog financiranja Fonda za pravednu tranziciju u okviru instrumenta Next Generation EU (30 milijardi EUR) u ubrzanom postupku kako bi se snažno pomoglo ubrzavanje ulaganja u zelenu tranziciju do najkasnije 2024. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EGSO poziva Europsku komisiju na izradu odgovarajućeg okvira kako bi povećani instrument Fonda za pravednu tranziciju bio spreman već početkom 2021., kada bi određene regije mogle biti jako pogođene posljedicama krize u pogledu svojih gospodarskih rezultata kao i u pogledu socijalnih i okolišnih uvjeta. Istim povodom EGSO poziva države članice na ubrzavanje rada na teritorijalnim planovima za pravednu tranziciju, ključnim dokumentima za planiranje, nužnima za pristup financiranju u okviru svih triju stupova mehanizma za pravednu tranziciju. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EGSO također pozdravlja dodatna sredstva za program InvestEU kojima se određenim regijama omogućuje da ispune potrebe u pogledu zelene tranzicije. Odbor pozdravlja činjenicu da će, u okviru programa za pravednu tranziciju, potpora u korist ulaganja u regije obuhvaćene pravednom tranzicijom biti moguća kroz sve sastavnice politike za program InvestEU, ovisno o konkretnim potrebama za ulaganjima koje utvrđuju države članice u svojim teritorijalnim planovima za pravednu tranziciju. EGSO također podupire uključenost sastavnice strateška europska ulaganja iz novog prijedloga u aktivnosti obuhvaćene mehanizmom za pravednu tranziciju. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EGSO razumije da se uključivanjem projekata programa InvestEU u drugi stup mehanizma za pravednu tranziciju rješavaju gospodarski isplativa i tržišno ispitana ulaganja subjekata iz privatnog odnosno javnog sektora kroz inovativnu vrstu financiranja. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EGSO snažno podupire i razumije zamisao o instrumentu za kreditiranje u javnom sektoru koji predstavlja inovacijsko rješenje za javni sektor, kojim se povezuje zajednički proizvod koji su razvile Europska komisija i Europska investicijska banka, pri čemu je namjera spajanje komponente zajma s komponentom bespovratnih sredstava. Tom bi se kombinacijom trebalo pokrenuti do 30 milijardi EUR javnih ulaganja u korist energetske i prometne infrastrukture, mreža centraliziranog grijanja, javnog prijevoza, mjera za energetsku učinkovitost, socijalnu infrastrukturu i druge vrste projekata za potporu pogođenim zajednicama i regijama te poboljšanje njihova blagostanja i konkurentnosti. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EGSO naglašava inovativnost i originalnost instrumenta za kreditiranje u javnom sektoru kojim se dodatnim bespovratnim sredstvima podupire provedba financijskih instrumenata na razini projekata. EGSO podupire predloženu zamisao da se ovim instrumentom nadopune Fond za pravednu tranziciju i međusektorski financijski program InvestEU. S obzirom na navedeno, zahtjev da se za projekte koji se podupiru u okviru instrumenta za kreditiranje u javnom sektoru ne mogu odobriti druga financijska sredstva EU-a čini se razumnim. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EGSO prihvaća to da bi Europska komisija izravno upravljala komponentom bespovratnih sredstava te da će se ta komponenta do kraja 2024. preraspodijeliti kroz sustav nacionalnih omotnica. U tom smislu, EGSO poziva Komisiju na brzo djelovanje u pogledu upućivanja poziva odmah po donošenju više teritorijalnih planova za pravednu tranziciju te poziva države članice da odmah počnu djelovati na pripremi projekata. Time bi se moglo osigurati da se kroz upućene pozive sredstva namijenjena državama članicama iskoriste do kraja 2024. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EGSO je duboko svjestan posebnosti i originalnosti inovativnog instrumenta za kreditiranje u javnom sektoru za potporu ulaganjima javnih subjekata koji ispunjavaju zahtjeve klimatske tranzicije, ali kojima se ne jamče dostatni prihodi. Komponenta bespovratnih sredstava stoga je ključna za praktično ostvarenje gospodarskih i socijalnih projekata odnosno projekata zaštite okoliša koji nisu dovoljno financijski isplativi te se stoga ne mogu financirati isključivo financijskim instrumentima. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EGSO ističe veliku važnost teritorijalnih planova za pravednu tranziciju koji su jednako važni za sva tri stupa mehanizma za pravednu tranziciju. EGSO je suglasan s time da samo države članice s već odobrenim teritorijalnim planovima za pravednu tranziciju mogu ostvariti pristup financiranju. Ti su planovi ključno sredstvo za poticanje preuzimanja obveza država članica kako bi napredovale prema klimatski neutralnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EGSO pozdravlja načelo prema kojemu projekti u manje razvijenim regijama (tj. regijama u kojima BDP po stanovniku ne premašuje 75 % prosječnog BDP-a u EU-u) dobivaju 5 postotnih bodova viši iznos bespovratnih sredstava po zajmu, odnosno do 20 %, u odnosu na projekte u ostalim regijama koji dobivaju 15 % bespovratnih sredstava po zajmu. Međutim, EGSO je zabrinut zbog činjenice da bi efektivna stopa bespovratnih sredstava mogla iznositi tek 5 % – 7 % u usporedbi s ukupnim troškovima projekta. Time se možda neće postići dovoljan poticaj za ostvarenje financiranja projekata. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | EGSO također smatra da bi za provedbu dodjele resursa predloženih za navedeni instrument, osim EIB-a, bilo korisno uključiti i druge financijske partnere. Time bi se financijskim ustanovama sa sjedištima u državama članicama moglo omogućiti da razviju tu originalnu i inovativnu vrstu proizvoda te je ponude odgovarajućim klijentima. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EGSO smatra portal za pravednu tranziciju važnim, osobito za pružanje odgovarajućih, istovjetnih informacija i tehničkih usluga korisnicima, kojima se doprinosi učinkovitosti dodijeljenih financijskih sredstava. U tom smislu, EGSO također ističe važnost pomoći koja je dostupna državama članicama u razvoju vlastitih teritorijalnih planova za pravednu tranziciju kroz odgovarajući poziv i potporu koje upućuje Komisija. |
| --- | --- |

3.14.

4.   Posebne napomene

| 4.1. | EGSO od Europske komisije traži da preciznije navede opseg programa pravedne tranzicije u okviru prilagođenog programa InvestEU kao i prihvatljivost projekata koji se temelje na zelenome planu u sklopu sastavnice strateška europska ulaganja. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | U pogledu instrumenta za kreditiranje u javnom sektoru, EGSO pozdravlja prijedlog potpore javnim ulaganjima kroz preferencijalne uvjete pozajmljivanja namijenjenih regijama koje su najviše negativno pogođene klimatskom tranzicijom te usklađene s teritorijalnim planovima za pravednu tranziciju. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EGSO poštuje kriterije za odabir projekata i određivanje prioriteta među njima te je suglasan s konceptom njihove detaljne specifikacije u pozivima na nacionalnoj razini. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Preporuka je EGSO-a da Europska komisija izradi definiciju i konkretnije navede područja za sinergiju s ostalim instrumentima programa Next Generation EU kako bi se pružila potpora integriranom pristupu i istovremeno uklonila preklapanja. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EGSO iznimno cijeni činjenicu da su prihvatljivi korisnici dionici iz svih predmetnih područja, to jest ustanove javnog sektora (države, regija, gradova i općina), poduzeća, istraživačke ustanove i sveučilišta, škole, obrazovne ustanove, savjetnici za tržište rada i nevladine organizacije. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EGSO poziva Vijeće i države članice EU-a da što žurnije dovrše sve nužne pripremne aktivnosti za provedbu mehanizma za pravednu tranziciju. Od Europske komisije traži se što skorije odobrenje programa država članica iz okvira mehanizma za pravednu tranziciju u ubrzanome postupku. Samo će na taj način biti moguća minimalna kašnjenja u raspodjeli financijskih sredstava te ostvarenje željenih pozitivnih učinaka na gospodarsku situaciju u EU-u. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EGSO naglašava da se planiranim prijenosom iz fonda ESF+ u korist Fonda za pravednu tranziciju ne smije ugroziti provedba redovnih projekata u okviru fonda ESF+; namjera je stvaranje dostatne financijske osnovice za socijalno orijentirane projekte (prekvalifikaciju, obrazovanje, osposobljavanje itd.) u okviru Fonda za pravednu tranziciju. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | U pogledu instrumenta za kreditiranje u javnom sektoru, EGSO smatra da bi trebalo pružiti potporu širokom rasponu područja prema potrebi te odobrava njegovu usklađenost s ostalim stupovima mehanizma za pravednu tranziciju kao i s drugim financijskim alatima i instrumentima VFO-a. |
| --- | --- |

4.8.

Bruxelles, 18. rujna 2020.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  SL C 311, 18.9.2020, str. 55.

1

---

| 11.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 429/245 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 429/245

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Izmijenjenom prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom socijalnom fondu plus (ESF+)

(COM(2020) 447 – 2018-206-COD)

(2020/C 429/31)

| Glavni izvjestitelj: | Krzysztof Balon |
| --- | --- |
| Glavni suizvjestitelj: | Carlos Manuel Trindade |

Glavni izvjestitelj:

Krzysztof Balon

Glavni suizvjestitelj:

Carlos Manuel Trindade

| Zahtjev za savjetovanje: | Europski parlament, 17.6.2020.
  Vijeće, 9.6.2020. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Odluka Predsjedništva: | 9.6.2020. |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 18.9.2020. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 554 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 215/0/6 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europski parlament, 17.6.2020.

Vijeće, 9.6.2020.

Pravni temelj:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Odluka Predsjedništva:

9.6.2020.

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

18.9.2020.

Plenarno zasjedanje br.:

554

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

215/0/6

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Gospodarstvo, tržište rada i sustavi socijalne sigurnosti i zdravstvene zaštite Europske unije pretrpjeli su nezapamćen i snažan šok uslijed pandemije bolesti COVID-19. Pandemija donosi brojne i goleme društvene izazove, kao što su pogoršanje nejednakosti i brzo povećanje siromaštva zbog gubitka radnih mjesta i predvidivog povećanja socijalne isključenosti ugroženih skupina i njihove isključenosti s tržišta rada. Ako želi ostati konkurentna u globalnom gospodarstvu te zaštititi, poštovati i provoditi načela europskog stupa socijalnih prava, Europa mora na odgovarajući način uskladiti svoje gospodarske i socijalne politike, posebno u kriznim vremenima. EU bi trebao poduzeti odgovarajuće mjere za suočavanje s tim izazovima, među ostalim kada je riječ o višegodišnjem financijskom okviru (VFO), uključujući Europski socijalni fond plus (ESF+). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | U fazi oporavka važno je osigurati dosljednu upotrebu različitih europskih fondova kako bi se izbjegla fragmentacija intervencija na nacionalnoj razini. EGSO se stoga odlučno zalaže da se omogući sufinanciranje operacija fonda ESF+ s pomoću Mehanizma za oporavak i otpornost. Štoviše, financiranje operacija kojima se podupire zelena i digitalna transformacija iz fonda ESF+ trebalo bi usmjeriti na usavršavanje i prekvalifikaciju kao nadopunu ostalim europskim fondovima u okviru VFO-a i Mehanizma za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Uredbom o fondu ESF+ nije osigurano odgovarajuće financiranje kojim bi se zadovoljile potrebe politike socijalne kohezije. Stoga se EGSO odlučno protivi smanjenju ukupne financijske omotnice za ESF+ za razdoblje 2021. – 2027. Trebalo bi ukinuti obvezu preraspodjele sredstava iz fonda ESF+ i/ili EFRR-a u Fond za pravednu tranziciju. Trebalo bi zadržati stope sufinanciranja iz trenutačnog VFO-a. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO ponavlja svoj zahtjev iz prethodnog mišljenja da se za ESF+ izdvoji 30 % svih sredstava namijenjenih za politiku gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije te da se osim toga 30 % postojećih sredstava u okviru fonda ESF+ izdvoji za mjere namijenjene socijalnoj uključenosti. Budući da se izmijenjenim prijedlogom predviđa raspodjela 5 % sredstava za suzbijanje siromaštva djece, taj je zahtjev apsolutni nužni minimum. EGSO istovremeno podržava povećanje minimalne omotnice za uključenost osoba koje nisu zaposlene, ne školuju se i ne osposobljavaju na 15 %. Viši postotak takvih osoba među ženama u nekim regijama EU-a trebalo bi uzeti u obzir dodjelom posebnih financijskih sredstava. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | S obzirom na ulogu fonda ESF+ u provedbi europskog stupa socijalnih prava, EGSO odlučno poziva Europsku komisiju i države članice da razmotre primjerenije praćenje socijalne situacije u okviru europskog semestra uključivanjem popisa dogovorenih pokazatelja kojima će se osigurati pouzdane i odgovarajuće informacije o socijalnim kretanjima u EU-u. EGSO će uskoro pripremiti vlastiti prijedlog za takav popis. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | S obzirom na važnu ulogu socijalne ekonomije, uključujući pružatelje socijalnih usluga, u socijalnoj dimenziji EU-a te na njezinu ključnu ulogu u doba krize i oporavka, EGSO ponavlja zahtjev iznesen u svojem prethodnom mišljenju (1) da potpora mjerama u području socijalne ekonomije, uključujući neprofitne organizacije koje pružaju podršku i usluge građanima, postane poseban samostalni cilj u okviru fonda ESF+. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | U slučajevima kada se sredstvima iz fonda ESF+ sufinanciraju socijalne usluge od općeg interesa, uredbom bi trebalo propisati da te usluge moraju udovoljavati kriterijima univerzalnog pristupa, visoke kvalitete i cjenovne pristupačnosti. U vezi s brisanjem tematskog područja Zdravlje iz fonda ESF+, potrebno je bolje definirati ciljnu skupinu kojoj su namijenjena sredstva za potporu zdravstvenoj zaštiti, ali također i dugoročnoj skrbi za ugrožene osobe. Štoviše, obitelji i neslužbene njegovatelje mora se izričito navesti kao ciljnu skupinu fonda ESF+ kako bi se osiguralo da dobiju punu potporu za prevladavanje budućih šokova. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | S ciljem promicanja europske solidarnosti, na koju je trenutačna kriza ozbiljno utjecala, potrebno je znatno povećati omotnicu za transnacionalne ili prekogranične projekte, mreže ili sastavnice. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Iako ESF+ uključuje konkretan cilj usmjeren na integraciju državljana trećih zemalja, EGSO preporučuje uvođenje uvodne izjave kojom bi se pojasnilo da se propisima EU-a ne postavljaju nikakva ograničenja u pogledu pristupa aktivnim mjerama ni pristupa socijalnoj potpori pri pristupu tim mjerama kad su u pitanju izbjeglice, tražitelji azila i migranti iz trećih zemalja. EGSO također poziva države članice da se suzdrže od primjene ograničenja kojima se pogoršava socijalna isključenost migranata. To se odnosi i na druge ugrožene skupine, kao što su etničke manjine. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Nadalje, potpuna provedba načela partnerstva i uključivanje socijalnih partnera i ostalih organizacija civilnog društva važniji su nego ikad. Osnovni preduvjet za to je odgovarajuće financiranje za izgradnju kapaciteta socijalnih partnera i ostalih organizacija civilnog društva, posebno njihovih mreža i udruženja. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Uvod

| 2.1. | Europska komisija donijela je 30. svibnja 2018. Prijedlog uredbe o fondu ESF+ (2) u kojem se odražavaju dodatni izazovi s kojima se EU suočava – nedostatne vještine, lošiji rezultati aktivnih politika tržišta rada i obrazovnih sustava, izazovi koji proizlaze iz novih tehnologija i novih oblika rada, slaba mobilnost radne snage i socijalna isključenost. EGSO je 17. listopada 2018. donio mišljenje o tom prijedlogu čiji glavni sadržaj još uvijek vrijedi (3). Kao odgovor na društvene i gospodarske posljedice pandemije bolesti COVID-19, Europska komisija donijela je 28. svibnja 2020. Izmijenjeni prijedlog o fondu ESF+ (4), na koji se odnosi ovo mišljenje, sastavljeno na zahtjev Europske komisije od 28. svibnja te na zahtjev Europskog parlamenta od 9. lipnja 2020. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Gospodarstvo, tržište rada i sustavi socijalne sigurnosti i zdravstvene zaštite EU-a pretrpjeli su nezapamćen i snažan šok uslijed pandemije bolesti COVID-19. Izravne i neizravne posljedice pandemije bolesti COVID-19 u znatnoj mjeri negativno utječu na sve države članice, a to će se i nastaviti, te uzrokovati ne samo znatan kratkoročni pad BDP-a, već i dovesti do širenja socijalnih nejednakosti i porasta siromaštva i nezaposlenosti, što se odnosi i na mlade, posebno u srednjoročnoj i dugoročnoj perspektivi. Glavni će izazov biti brzi porast siromaštva, koji je među ostalim posljedica gubitaka radnih mjesta i „nove” socijalne isključenosti ugroženih skupina, uključujući osobe s invaliditetom, Rome i migrante, kao i njihove isključenosti s tržišta rada. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | S druge strane, EU ima poteškoća u nošenju s izazovima koji su posljedica sve dužeg životnog vijeka stanovništva, što se na tragičan način očitovalo u broju starijih osoba umrlih od bolesti COVID-19 u objektima za skrb u nekoliko država članica. Uz probleme s kojima se suočavaju osobe starije životne dobi, tu je i krhkost međugeneracijske solidarnosti u Europi, koja zahtijeva snažne intervencije na razini EU-a i na nacionalnoj razini. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | I drugi nedavni i tekući događaji doveli su do pogoršanja strukturnih izazova koji proizlaze iz gospodarske globalizacije, upravljanja migracijskim tokovima i povećane sigurnosne prijetnje, prelaska na čistu energiju, tehnoloških promjena, sve starije radne snage te sve većih neusklađenosti ponude i potražnje vještina i radne snage u istim sektorima i regijama, koje posebno utječu na MSP-ove. EU se mora pripremiti za trenutačne i buduće izazove ulaganjem u relevantne vještine radi potpore zelenoj i digitalnoj tranziciji, te inkluzivnijim rastom, što će se postići unapređenjem politika zapošljavanja i socijalnih politika, uzimajući pritom u obzir gospodarsku i industrijsku održivost. EGSO pozdravlja potporu fonda ESF+ mjerama potrebnima za postizanje tih ciljeva, kako je opisano u novoj uvodnoj izjavi 14. Prijedloga. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EU bi trebao poduzeti odgovarajuće mjere za suočavanje s tim izazovima, među ostalim prilagoditi VFO – uključujući Europski socijalni fond plus (ESF+) – novim ograničavajućim uvjetima. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Čak i u kriznim vremenima, svi dionici na europskoj, nacionalnoj i regionalnoj razini trebali bi poštovati pravila dobrog upravljanja i vladavinu prava u planiranju, provedbi i ocjenjivanju operacija u okviru fonda ESF+. Europska komisija trebala bi osigurati da se prijave za ESF+ koje predaju socijalni partneri i organizacije civilnog društva ocjenjuju pravedno i na temelju transparentnih kriterija. Nadalje, zaštita i pravilna provedba načela partnerstva, na temelju Kodeksa ponašanja, i uključivanje socijalnih partnera i ostalih organizacija civilnog društva važniji su nego ikad. Osnovni preduvjet za to je odgovarajuće financiranje za izgradnju kapaciteta socijalnih partnera i ostalih organizacija civilnog društva, uključujući njihove mreže i udruženja. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | EGSO duboko žali zbog mogućnosti da se ne nastavi sa savjetovanjem s vanjskim dionicima u ovoj izmijenjenoj verziji uredbe. Hitnost nije dovoljno snažan argument kojim bi se moglo opravdati nepoštovanje temeljnog načela savjetovanja s dionicima o izmjenama tako važne uredbe. Međutim, EGSO pozdravlja informaciju da se održavaju savjetovanja s državama članicama i s Europskim parlamentom te izražava nadu da će se kroz ta savjetovanja neki aspekti prijedloga znatno unaprijediti. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Ključni aspekti izmijenjenog prijedloga Europske komisije

| 3.1. | Povećanje zahtjeva za tematsku koncentraciju za zapošljavanje mladih s obzirom na opasnosti od iznimno visoke stope nezaposlenosti mladih i sve većeg udjela mladih koji nisu zaposleni, ne školuju se i ne osposobljavaju: države članice koje imaju stopu mladih koji nisu zaposleni, ne školuju se i ne osposobljavaju (u dobnoj skupini od 15 do 29 godina) višu od europskog prosjeka trebale bi izdvojiti najmanje 15 % svojih sredstava u okviru fonda ESF+ pod podijeljenim upravljanjem (umjesto 10 %, koliko je predloženo u izvornom prijedlogu Komisije) za ciljane mjere i strukturne reforme za potporu mladima. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Rješavanje problema siromaštva djece: Europska komisija predlaže uključivanje uvodne izjave i članka kojima se od država članica zahtijeva da izdvoje najmanje 5 % sredstava iz fonda ESF+ pod podijeljenim upravljanjem za rješavanje problema siromaštva djece. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Promicanje zelene i digitalne tranzicije u skladu s industrijskom strategijom EU-a (5): uz pretpostavku da će nakon pandemije bolesti COVID-19 uslijediti „novo normalno stanje”, u europskim industrijskim ekosustavima pojavit će se novi modeli, uključujući nove lokalne lance vrijednosti, koji će zahtijevati nove vještine za nove vrste radnih mjesta. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Strogo pridržavanje horizontalnog načela rodne ravnopravnosti od strane svih država članica: s obzirom na činjenicu da je pandemija bolesti COVID-19 imala nerazmjeran socioekonomski utjecaj na žene. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Uklanjanje tematskog područja Zdravlje iz fonda ESF+ uz istovremeno zadržavanje odredaba kojima se poziva na sinergije i komplementarnost mjera fonda ESF+ i novog zdravstvenog programa EU-a s obzirom na potrebu za bliskom koordinacijom dvaju programa: to je povezano s prijedlogom Europske komisije da se uspostavi mnogo snažniji program za zdravlje koji će biti samostalan (6). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Osiguravanje da se u pravnom okviru za kohezijsku politiku predvide mehanizmi koji se mogu brzo aktivirati ako se u idućem desetljeću pojave iznimne okolnosti: Europska komisija predlaže privremene mjere za iskorištavanje sredstava iz fonda ESF+ kao reakciju na iznimne i neuobičajene okolnosti kojima su obuhvaćena odstupanja od određenih pravila radi lakšeg reagiranja na te okolnosti. To uključuje, na primjer, proširenje područja primjene fonda ESF+ kako bi on uključivao potpore za programe skraćenog radnog vremena koji se ne kombiniraju s aktivnim mjerama i pristupom zdravstvenoj zaštiti, među ostalim za osobe koje nisu u neposrednim socioekonomskim poteškoćama, kao i mogućnost da se ublaže zahtjevi za tematsku koncentraciju. |
| --- | --- |

3.6.

4.   EGSO-ovi prijedlozi u vezi s izmijenjenim prijedlogom uredbe

| 4.1. | Ako želi ostati konkurentna u globalnom gospodarstvu i zaštititi, poštovati i provoditi načela ugrađena u europski stup socijalnih prava – posebno kvalitetna radna mjesta, kvalitetno obrazovanje i osposobljavanje, široko dostupan i jednak pristup zdravstvenim i socijalnim uslugama, socijalnu uključenost i aktivno sudjelovanje osoba s invaliditetom i drugih ugroženih skupina u društvu – Europa mora na odgovarajući način uskladiti svoje gospodarske i socijalne politike, posebno u kriznim vremenima. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | U vezi s tim, financiranje socijalne dimenzije EU-a mora se pravilno riješiti Mehanizmom za oporavak i otpornost i proračunom EU-a za financijsku perspektivu 2021. – 2027., uključujući ESF+. EGSO se stoga odlučno zalaže da se fondu ESF+ omogući sufinanciranje putem Mehanizma za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Štoviše, financiranje operacija kojima se podupire zelena i digitalna transformacija iz fonda ESF+ trebalo bi usmjeriti na usavršavanje i prekvalifikaciju kao nadopunu ostalim europskim fondovima u okviru VFO-a i Mehanizma za oporavak i otpornost. U fazi oporavka važno je osigurati dosljednost u upotrebi različitih europskih fondova kako bi se izbjegla fragmentacija intervencija na nacionalnoj razini. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EGSO se odlučno protivi smanjenju ukupne financijske omotnice za ESF+ za razdoblje 2021. – 2027. s prethodno planiranog iznosa od oko 101 milijarde EUR (u trenutačnim cijenama) na sadašnji planirani iznos od oko 97 milijardi EUR. To smanjenje ne može se opravdati uklanjanjem tematskog područja Zdravlje (za koje je prethodno bilo izdvojeno oko 413 milijuna EUR). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Znatno smanjenje fonda ESF+ moglo bi proizaći iz članka 21.a Uredbe o zajedničkim odredbama, kojim se države članice obvezuju na preraspodjelu od 1,5 do 3 EUR iz fonda ESF+ i/ili EFRR-a za svaki 1 EUR dodijeljen iz Fonda za pravednu tranziciju (do 20 % predmetnog fonda). Stoga bi tu obvezu preraspodjele trebalo ukloniti. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Predložena smanjenja stopa sufinanciranja EU-a neprihvatljiva su i postojeće strukture financiranja teško se mogu nositi s njima. Države članice velik dio sufinanciranja prenose promotorima projekata. Umjesto mobiliziranja dodatnih nacionalnih sredstava, zbog nižih stopa sufinanciranja EU-a organizacije koje provode projekte suočavaju se s financijskim poteškoćama. Stoga bi trebalo zadržati stope sufinanciranja iz trenutačnog razdoblja financiranja. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Imajući na umu da je ESF+ glavni financijski instrument za provedbu europskog stupa socijalnih prava, EGSO je još u svom prethodnom mišljenju (7) pozvao na to da se fondu ESF+ dodijeli 30 % od ukupnog iznosa sredstava namijenjenih za politiku gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije te da se unutar fonda ESF+ 30 % postojećih sredstava izdvoji za mjere socijalne uključenosti. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Nadalje, EGSO smatra da se zbog razmjera gospodarskih i socijalnih izazova s kojima se suočavamo u socijalnoj krizi nakon pandemije bolesti COVID-19 mora zajamčiti uravnotežena upotreba fonda ESF+ u cijeloj Europi. EGSO stoga ponovno izražava svoje neslaganje s ukidanjem minimalnog udjela (koji trenutačno iznosi 21,3 %) financiranja kohezijske politike. Jedan od ciljeva fonda ESF+ odnosi se na dodatnu potporu najudaljenijim regijama i rijetko naseljenim područjima te na potporu mobilnosti radne snage, što je usko povezano i s kohezijskom politikom. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Budući da se izmijenjenim prijedlogom predviđa izdvajanje 25 % sredstava za socijalnu uključenost i 5 % sredstava za suzbijanje siromaštva djece, zahtjev da se 30 % sredstava izdvoji za socijalnu uključenost apsolutni je nužni minimum. Osim toga, ovisno o stvarnoj situaciji u nekom području, trebala bi postojati mogućnost izdvajanja više od 5 % sredstava za suzbijanje siromaštva djece (u okviru 30 % sredstava za socijalnu uključenost). Mjere za suzbijanje siromaštva djece u tom bi pogledu trebalo provoditi u skladu s preporukom Komisije od 20. veljače 2013. pod naslovom „Ulaganje u djecu – prekidanje kruga prikraćenosti” (8), uzimajući u obzir i konačno izvješće o studiji izvodljivosti jamstva za djecu (9). |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EGSO podržava povećanje minimalne omotnice za uključenost osoba koje nisu zaposlene, ne školuju se i ne osposobljavaju na 15 %. EGSO podržava aktivnosti Komisije za promicanje ciljanih mjera za povećanje sudjelovanja mladih na tržištu rada, uključujući mlade migrantskog podrijetla. Te bi mjere trebale biti usmjerene na podupiranje zapošljivosti mladih s odgovarajućim vještinama i osiguravanje njihove pokrivenosti socijalnom zaštitom i kolektivnim pregovaranjem.
  U vezi s tim, Odbor skreće pozornost na znatno više stope žena koje nisu zaposlene, ne školuju se i ne osposobljavaju u nekim regijama EU-a, što bi trebalo uzeti u obzir izdvajanjem proporcionalno viših udjela financiranja posebno za žene i podupiranjem inovativnih mjera dogovorenih na razini poduzeća radi poboljšanja ravnoteže poslovnog i privatnog života. |
| --- | --- |

4.10.

U vezi s tim, Odbor skreće pozornost na znatno više stope žena koje nisu zaposlene, ne školuju se i ne osposobljavaju u nekim regijama EU-a, što bi trebalo uzeti u obzir izdvajanjem proporcionalno viših udjela financiranja posebno za žene i podupiranjem inovativnih mjera dogovorenih na razini poduzeća radi poboljšanja ravnoteže poslovnog i privatnog života.

| 4.11. | EGSO se zalaže za tematsku koncentraciju jer se tako osigurava provedba prioriteta politika na razini EU-a od strane država članica. Ipak, EGSO poziva na kombiniranje tematske koncentracije s određenom fleksibilnošću i autonomijom za države članice u prilagodbi sredstava programiranja kako ne bi došlo do administrativnog opterećenja povezanog s upravljanja programima. Međutim, ako bi to dovelo do bilo kakvog smanjenja zahtjeva za tematsku koncentraciju za socijalnu uključenost, EGSO poziva na popratne mjere, na primjer dopuštanje stopa sufinanciranja u iznosu do 100 % za mjere povezane s tim konkretnim ciljevima. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | S obzirom na to da je ESF+ usmjeren na provedbu europskog stupa socijalnih prava, uredbom o tom fondu trebalo bi uzeti u obzir planove za provedbu europskog stupa socijalnih prava na razini EU-a i na nacionalnoj razini – kao glavne dokumente sa smjernicama s kojima bi trebalo uskladiti sporazume o partnerstvu i operativne programe – i te bi planove trebalo pratiti u okviru europskog semestra. EGSO stoga odlučno poziva Europsku komisiju i države članice da razmotre primjerenije praćenje socijalne situacije u okviru europskog semestra uključivanjem popisa dogovorenih pokazatelja kojima će se osigurati pouzdane i odgovarajuće informacije o socijalnim kretanjima u EU-u. EGSO je već objavio svoje mišljenje (10) o toj temi i zatražio uvođenje novih socijalnih pokazatelja u procesu europskog semestra radi praćenja provedbe europskog stupa socijalnih prava, kao i iznošenje socijalnih preporuka za pojedinačne zemlje te će uskoro pripremiti vlastiti prijedlog za takav popis. Europska komisija u tu bi svrhu trebala sastaviti pravila i postupke za provjeru veze između nacrta nacionalnih dokumenata kojima se programiraju rashodi fonda ESF+ za razdoblje 2021. – 2027. s jedne i načela europskog stupa socijalnih prava s druge strane (okvir politike za tržište rada, obrazovanje i osposobljavanje koji se uglavnom utvrđuje u poglavljima I. i II., dok bi okvir za borbu protiv siromaštva i socijalne isključenosti trebalo utvrditi u poglavlju III.). |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Fondom ESF+ ne rješavaju se na odgovarajući način pitanja koja su sastavni dio razdoblja tranzicije u kojem živimo, kao što su potreba da se upotrebom socijalnog dijaloga u kolektivnom pregovaranju razmotri donošenje strategija za smanjenje broja radnih sati bez smanjenja plaće, bolju ravnotežu poslovnog i obiteljskog života, promicanje dobrovoljnog zaposlenja s nepunim radnim vremenom, nove oblike zapošljavanja, posebno u srebrnoj, kružnoj i socijalnoj ekonomiji, te, općenitije, preraspodjelu rada kojom bi se svima omogućilo da rade i istovremeno žive ispunjene i zdrave živote. Sredstvima iz fonda ESF+ trebali bi se podupirati socijalni partneri i druge organizacije civilnog društva u razvoju tih strategija i širenju dobre prakse, uz promicanje mjera usmjerenih na njihovu provedbu u državama članicama. Još jedno područje u kojem bi ESF+ mogao imati proaktivnu i inovativnu ulogu jest potpora društveno korisnom radu. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | U slučajevima kada se sredstvima iz fonda ESF+ sufinanciraju socijalne usluge od općeg interesa, uredbom bi trebalo propisati da te usluge moraju ispunjavati načela solidarnosti i transparentnosti te udovoljavati kriterijima univerzalnog pristupa, visoke kvalitete i cjenovne pristupačnosti, u skladu sa standardima utvrđenima u Dobrovoljnom europskom okviru za kvalitetu društvenih socijalnih usluga (11). |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | U vezi s uklanjanjem tematskog područja Zdravlje iz fonda ESF+, potrebno je bolje definirati ciljnu skupinu na koju se odnose sredstva za potporu pristupu zdravstvenoj zaštiti za ugrožene osobe, jasno navodeći da se ona odnose konkretno na beskućnike, nezakonite imigrante i druge osobe koje nemaju zdravstveno osiguranje, kao i na ugrožene osobe s invaliditetom i osobe starije životne dobi. Štoviše, valja razjasniti da je u područje primjene fonda ESF+ uključena i dugoročna skrb za ugrožene skupine, uzimajući u obzir činjenicu da će se nakon pandemije nekoliko država članica vjerojatno suočiti s potrebom da preispitaju, reorganiziraju i/ili razviju usluge dugoročne skrbi. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Njegovatelji koji su članovi obitelji (većinom žene) već sada osiguravaju 80 % dugoročne skrbi u Europi, a uslijed pandemije bolesti COVID-19 preko noći su postali jedini njegovatelji članova svoje obitelji. Usklađivanje profesionalnih i obiteljskih obaveza postalo je potpuno nemoguće i te su osobe za čitavo vrijeme ograničenja kretanja bile prisiljene osiguravati skrb i rehabilitaciju za koje mnoge među njima uopće nisu bile osposobljene, i to bez trenutka odmora. Obitelji i neslužbeni njegovatelji stoga se moraju izričito navesti kao ciljna skupina fonda ESF+. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | S obzirom na važnu ulogu socijalne ekonomije, uključujući pružatelje socijalnih usluga, u socijalnoj dimenziji EU-a te na njezinu ključnu ulogu u doba krize i oporavka, EGSO ponavlja svoj zahtjev za mjerama za podupiranje socijalne ekonomije kao posebnog samostalnog cilja u okviru fonda ESF+. Socijalnom ekonomijom otvaraju se kvalitetna radna mjesta i promiče se socijalna uključenost, među ostalim osiguravanjem socijalnih, zdravstvenih i obrazovnih usluga od općeg interesa, uz istovremen doprinos razvoju participativne demokracije i civilnog društva. Štoviše, sektor socijalne ekonomije i neprofitne organizacije koje pružaju potporu i usluge građanima pokazali su se vrlo otpornima te su doprinijeli ublažavanju posljedica krize uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19. To bi trebalo dovesti do jačanja postojećih socijalnih neprofitnih dionika i poticanja ulaganja u nove dionike u duhu osiguravanja općeg dobra i dobrobiti, a ne samo gospodarskog rasta. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Opsežno prikupljanje podataka, posebno osobnih podataka, uzrokovalo je velike probleme u provedbi projekata. Sudionici u projektima ESF-a često se ne uzimaju u obzir za financiranje ako ne dostave potpune podatke. Unatoč naporima za pojednostavljenje ESF-a, Europska komisija nije izmijenila svoj prijedlog u pogledu pokazatelja iz priloga I. i II. Uredbi o fondu ESF+. EGSO stoga preporučuje da se ne prikupljaju podaci koji nisu relevantni i da se potrebni pokazatelji prilagođavaju konkretnim programima. Trebalo bi dodatno smanjiti broj pokazatelja. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | Nekoliko država uvelo je određena ograničenja za izbjeglice, tražitelje azila i druge migrante iz trećih zemalja u pogledu pristupa aktivnim mjerama ili pristupa socijalnoj potpori. Stoga, iako ESF+ uključuje konkretan cilj usmjeren na integraciju državljana trećih zemalja, EGSO poziva Europsku komisiju da uključi novu uvodnu izjavu u kojoj se pojašnjava da se propisima EU-a ne postavljaju nikakva ograničenja u pogledu pristupa aktivnim mjerama ni socijalnoj potpori pri pristupu tim mjerama, iako države članice mogu taj pristup ograničiti nacionalnim propisima. EGSO također poziva države članice da se suzdrže od primjene ograničenja kojima se pogoršava socijalna isključenost migranata. |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | S obzirom na potrebu za promicanjem europske solidarnosti, na koju je trenutačna kriza ozbiljno utjecala, EGSO također poziva na znatno povećanje omotnice za transnacionalne projekte, mreže i sastavnice. To je potrebno radi izgradnje prekograničnih mreža za međusobnu podršku, ali i radi promicanja osjećaja europskog identiteta među građanima iz različitih država članica te radi veće vidljivosti financijske potpore koju EU nudi svojim građanima. Uvjeti za sufinanciranje tih transnacionalnih mreža i projekata moraju biti fleksibilniji s obzirom na negativni utjecaj pandemije bolesti COVID-19 na transnacionalni rad i financijsku održivost. |
| --- | --- |

4.20.

Bruxelles, 18. rujna 2020.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  SL C 62, 15.2.2019., str. 165.

1

(2)  COM(2018) 382.

2

(3)  Vidjeti bilješku 1.

3

(4)  COM(2020) 447.

4

(5)  COM(2020) 102.

5

(6)  COM(2020) 405.

6

(7)  Vidjeti bilješku 1.

7

(8)  SL L 59, 2.3.2013., str. 5.

8

(9)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1428&langId=hr.

9

(10)  SL C 14, 15.1.2020, str. 1.

10

(11)  SPC/2010/10/8 final https://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=6140&langId=en

11

---

| 11.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 429/251 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 429/251

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa djelovanja Unije u području zdravlja za razdoblje 2021.–2027. i o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 282/2014 (program „EU za zdravlje”)

(COM(2020) 405 final – 2020/0102 (COD))

(2020/C 429/32)

| Glavni izvjestitelj: | Antonello PEZZINI (IT-I) |
| --- | --- |
| Glavni suizvjestitelj: | Alain COHEUR (BE-III) |

Glavni izvjestitelj:

Antonello PEZZINI (IT-I)

Glavni suizvjestitelj:

Alain COHEUR (BE-III)

| Zahtjev za savjetovanje: | Europski parlament, 17.6.2020.
  Vijeće, 10.6.2020. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Odluka Plenarne skupštine: | 9.6.2020. |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 18.9.2020. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 554 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 218/0/2 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europski parlament, 17.6.2020.

Vijeće, 10.6.2020.

Pravni temelj:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Odluka Plenarne skupštine:

9.6.2020.

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

18.9.2020.

Plenarno zasjedanje br.:

554

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

218/0/2

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO naglašava da je pandemija uzrokovana koronavirusom istaknula više nego ikad dosad važnost jačanja uloge Europske unije na području zdravlja, njezine sposobnosti reagiranja, upravljanja i koordiniranja te njezinih ovlasti u vidu „Europske unije zdravlja” kako bi se – vodeći računa o koordinaciji između europske, nacionalne i regionalne razine u okviru višerazinskog upravljanja (1) – učinilo više u pogledu tegoba koje su pretrpjeli građani i zdravstveni djelatnici i djelatnice, uključujući medicinsko i paramedicinsko osoblje koje se našlo na najvećem udaru, kao i u pogledu njihovih očekivanja u vezi s djelotvornom europskom politikom javnog zdravlja. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO pozdravlja prijedlog „Zdravstveni program EU-a” Europske komisije iz svibnja 2020., prijedlog za obnovu pod nazivom Next generation EU i višegodišnji proračun za razdoblje 2021. – 2027. te izražava žaljenje zbog smanjenja proračunskih sredstava o kojima je odlučilo Europsko vijeće u srpnju 2020., u trenucima kad se javno zdravlje u kratkoročnoj i dugoročnoj perspektivi nalazi pred složenim političkim, socijalnim, gospodarskim, digitalnim i ekološkim izazovima za koje su potrebne inovativne, međusektorske i integrirane mjere te znatna strateška ulaganja (u društvo i zdravlje). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.2.1. | EGSO smatra da Europa „à la carte” (2) (takozvana Europa „s više brzina”) ne može biti način da se odgovori na trenutačne izazove, koji ne znaju za nacionalne granice, te ne omogućuje rad na ambicioznom i solidarnom projektu europske integracije koji se temelji na „jedinstvu u raznolikosti” i koji se vodi zajedničkim ciljevima suradnje. |
| --- | --- |

1.2.1.

| 1.3. | EGSO poziva europske institucije i države članice da pokažu političku volju za postizanje „Pakta za zdravlje za budućnost Europe”, u skladu s temeljnim vrijednostima Europske unije, među kojima je i europska solidarnost, kao i u skladu s obvezama preuzetima na međunarodnoj razini (ciljevi održivog razvoja, promicanja ljudskih prava i primjena međunarodnih konvencija) i na europskoj razini (prioriteti njemačkog predsjedanja Vijećem Europske unije, ostvarivanje europskog stupa socijalnih prava). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO poziva Europski parlament da kao suzakonodavac pregovara s Vijećem o povećanju financijskih sredstava za zdravstveni programi i druge instrumente koji se sinergijski koriste u području zdravstva (istraživanje, kohezija i prekogranična suradnja), kao i o posebnom korištenju sredstava Europskog stabilizacijskog mehanizma kako bi se izašlo iz razdoblja stroge štednje. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO insistira na tome da se pri provedbi predmetnog programa posebna pozornost posveti borbi protiv socijalne nejednakosti kad je posrijedi zdravlje, mogućnosti pristupa visokokvalitetnoj zdravstvenoj skrbi, kontinuitetu skrbi (uključujući prekograničnu skrb) u svim uvjetima, potpori i konsolidaciji zdravstvenih sustava, univerzalnom zdravstvenom osiguranju te razvoju višedimenzionalnog europskog djelovanja u području javnog zdravlja, u vezi s načelima europskog stupa socijalnih prava, među kojima su „zdravstvena skrb”, „uključivanje osoba s invaliditetom” i „dugotrajna skrb”. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.5.1. | Konkretnije, EGSO poziva na usvajanje europskih smjernica kako bi se odgovorilo na potrebe najranjivijih osoba – odnosno osoba u ugroženom položaju, starijih osoba i osoba s invaliditetom, naročito onih koje su prisiljene živjeti u ustanovama u kojima borave brojni štićenici – koje su posvuda u Europi teško pogođene pandemijom i njezinim posljedicama. |
| --- | --- |

1.5.1.

| 1.5.2. | Posebnu pozornost treba posvetiti jačanju prava starijih osoba i osoba s invaliditetom, a naročito utvrđivanju okvira za zajedničku procjenu koji bi uključivao personalizirano planiranje, davanje prednosti skrbi u kućanstvu ili malim ustanovama te kriterije kvalitete i pristupačnosti za skrb u ustanovama i dugotrajnu skrb koja je tim osobama potrebna. Vrlo visoke stope smrtnosti u brojnim ustanovama za starije osobe i osobe s invaliditetom moraju usmjeriti pozornost na to pitanje kako bi se poboljšalo upravljanje tim ustanovama, koje je naišlo na kritike u mnogim zemljama EU-a. Usto, potrebno je općenito preispitati politike potpore starijim osobama, među ostalim u kontekstu rada Europske komisije na posljedicama demografskih promjena u Europi. Po uzoru na ono što je već učinjeno u vezi s određenim odrednicama zdravlja, EGSO traži da se donesu jasne i inovativne smjernice kojima će se najveći prioritet dati ljudskom biću i ljudskim pravima starijih osoba i najranjivijih skupina. |
| --- | --- |

1.5.2.

| 1.6. | EGSO smatra da je od prioritetne važnosti dosljedno upravljanje zdravstvom na europskoj razini, što uključuje modalitete provedbe programa za zdravlje i osiguravanje odgovarajućih financijskih sredstava i inicijativa za ostvarivanje „Europe zdravlja”; usto se zalaže za operativni pristup „zdravlje u svim politikama”. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Imajući u vidu hitnost trenutne situacije, rizik od ponovnog izbijanja pandemija te nadahnjujuća iskustva u okviru „energetske Europe” i instrumenata za obranu i civilnu zaštitu, EGSO predlaže da se što prije uspostavi europski mehanizam za koordinaciju i brzu intervenciju. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Potrebno je smjesta osnovati radnu skupinu sastavljenu od stručnjaka čiji bi zadatak bio koordinirati znanja i resurse u svrhu umrežavanja najboljih centara za virologiju i epidemiologiju te najboljih dijagnostičkih vještina. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EGSO smatra da bi ta radna skupina trebala – i u suradnji s vojnim jedinicama za hitno djelovanje u slučaju krize – sastaviti popis dostupnih resursa koji se mogu lako raspodijeliti, uključujući hitne službe, te organizirati raspoređivanje mobilnih jedinica. Također treba umrežiti najbolje dostupne resurse u području umjetne inteligencije i informatičke potpore u svrhu razvijanja simulacija i pripreme strategija. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.9.1. | Ta bi skupina također trebala podrobnije razmotriti aspekte povezane sa zdravstvenim stanjem cjelokupnog zdravstvenog osoblja, što je ključno ne samo za pravo na zdravlje nego i za djelotvoran odgovor na moguću novu krizu. Povrh toga, mogla bi postaviti temelje za europsku specijalizaciju „medicina kriza i hitnih situacija”, kako je predloženo u dokumentu Komisije. |
| --- | --- |

1.9.1.

| 1.9.2. | Trošak za tu važnu aktivnost vjerojatno bi bio vrlo ograničen jer većina članova i članica već radi za sveučilišta, istraživačke institucije ili u vojnom zdravstvu. |
| --- | --- |

1.9.2.

| 1.9.3. | EGSO smatra da je iznimno važno da ta radna skupina odmah počne s radom. |
| --- | --- |

1.9.3.

| 1.9.4. | EGSO izražava žaljenje zbog toga što se tijekom pandemije, koja i dalje traje, nije čuo autoritativni glas Europske komisije, koja je – zahvaljujući tome što raspolaže europskim stručnjacima na najvišoj razini – mogla iznijeti jasne informacije o zdravstvenim zonama i posljedicama virusa na građane te pobiti često oprečne teorije o raznim aspektima i razvoju bolesti. Europske institucije na prethodne su epidemije odgovorile konkretnim mjerama, kao što su uspostava Glavne uprave za zdravlje (GU SANTE) i osnivanje Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti (ECDC). EGSO smatra da taj trend treba nastaviti. |
| --- | --- |

1.9.4.

| 1.10. | EGSO smatra da se programom za zdravlje opipljivi rezultati mogu postići samo ako se primijeni uključivi pristup, odnosno uz uključivanje međunarodnih organizacija (uključujući Svjetsku zdravstvenu organizaciju s kojom je potrebno ojačati suradnju i sinergiju), Konvencije o pravima osoba s invaliditetom (UNCRPD) i dionika u zdravstvu koji su najbliži građanima, te uz redovitu evaluaciju ciljeva. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EGSO naglašava vrijednost zdravstvenog osoblja koje radi u posebno delikatnom i zahtjevnom sektoru te traži da se neprestano pazi na predviđanje potreba za osposobljavanjem, infrastrukturom te instrumentima za zaštitu i ekonomsko-socijalno blagostanje. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EGSO odlučno podupire europska javno-privatna partnerstva u području zdravstva, po uzoru na zajedničku inicijativu IMI 2, te podržava zajedničke napore usmjerene na unapređenje europske tehnološko-produktivne dimenzije zahvaljujući većem angažmanu europskih znanstvenih i zdravstvenih ustanova u cilju uspostave istinskog europskog prostora zdravlja. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Pouke iz iskustva s višedimenzionalnom krizom izazvanom pandemijom COVID-a 19

| 2.1. | Pandemija uzrokovana koronavirusom pokazala je krhkost zdravstvenih sustava u mnogim zemljama svijeta, pa i u državama članicama EU-a na koje se negativno odražavaju niske razine javnih ulaganja i izravna primjena zahtjeva gospodarskog upravljanja EU-a kojima se nameću mjere za ograničavanje proračuna. Iznosi financijskih sredstava namijenjeni zdravstvenim sustavima stoga se znatno razlikuju od jedne države članice do druge, jednako kao i iznosi koje pojedina država članica izdvaja za borbu protiv pandemije uzrokovane koronavirusom. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Europa se suočava s trostrukim rizikom – nekontrolirane pandemije i povećanje socijalne nejednakosti u pogledu zdravlja, nedostatni instrumenti ekonomske politike i geopolitički „crni labudovi” – koji bi mogao staviti na tešku kušnju zdravlje i dobrobit europskih građana, gurnuti globalno gospodarstvo u trajnu depresiju te uzrokovati pad financijskog tržišta. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Kriza uzrokovana koronavirusom ponovno je istaknula važnost uspostavljanja bolje ravnoteže između ljudskih aktivnosti i prirode. Nepotrebno je dodatno dokazivati koliko okoliš utječe na zdravlje (klimatske promjene, kvaliteta zraka, biološka raznolikost, prehrambeni sustavi itd.). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | Bilo bi vrlo uputno da se Komisija i Europski parlament – koji puno rade na pitanjima održivog razvoja, okoliša i biološke raznolikosti – jasnije i glasnije izraze te da, prije svega, uz pomoć najvećih europskih stručnjaka, u ovim teškim trenucima europskim građanima pruže smjernice i moguća rješenja utemeljena na znanstvenim postavkama o tome kako da se na sigurniji način nose s ovom teškom zdravstvenom situacijom koja uzrokuje zabrinutost i patnju. |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.4. | Nezarazne bolesti u porastu su u Europi, gdje su ujedno glavni uzrok invalidnosti i smrti: kardiovaskularne bolesti, dijabetes, rak i bolesti dišnog sustava uzrok su 77 % oboljenja i 86 % slučajeva preuranjene smrti. Mnoge od tih bolesti povezane su s kombinacijom različitih čimbenika, među kojima je i okoliš. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Zeleni plan koji je predstavila Europska komisija postavlja temelje za novu strategiju održivog i uključivog rasta čiji je cilj poboljšati zdravlje i kvalitetu života ljudi i očuvati prirodu, a da pritom nitko ne bude zapostavljen. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Pogranična područja posebno su prikladna za mjere europske politike u području zdravlja. U većini slučajeva riječ je o geografskim područjima u kojima postoji velika mobilnost. Ta su područja među prvima kojima su koristi donijeli sporazumi ili konvencije dogovoreni između susjednih zemalja u svrhu poboljšanja pristupa zdravstvenoj skrbi. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Međutim, prekogranična suradnja u području zdravstva – koja je započela prije više od 20 godina u okviru programa Interreg i koju čine koordinacija, izgradnja, organizacija i ponekad složena rješenja među različitim dionicima – nestala je u samo nekoliko sati nakon izbijanja COVID-a 19 zbog jednostranog zatvaranja granica, pri čemu su potpuno zanemarene okolnosti u prekograničnim područjima i nije pokazana nikakva dobra volja za održavanje tog duha suradnje. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Jačanje zdravstvenih sustava i kapaciteta Europske unije za djelovanje

| 3.1. | Pandemija COVID-a 19 imala je i još uvijek ima velik utjecaj na globalnoj, europskoj i prekograničnoj razini, naročito na građane i društvo, kao i na ekonomske, socijalne i zdravstvene strukture, te je iznijela na svjetlo dana jasnu potrebu za jačanjem zdravstvenih sustava i sustava upravljanja krizama. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Ciljevi su zdravstvene politike EU-a promicanje zdravlja, zaštita od opasnosti za zdravlje i koordinacija strategija među državama članicama. Pandemija COVID-a 19 pokazala je da su suradnja i koordinacija među državama članicama EU-a neophodne za rješavanje kriza. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Kako bi se na moguće nove prekogranične prijetnje zdravlju djelotvorno odgovorilo, potrebno je ojačati kapacitet EU-a za reagiranje u izvanrednim situacijama, općenito, u okviru provedbe europskog stupa socijalnih prava (naročito načela br. 16) te proširenjem nadležnosti EU-a u području zdravstva, među ostalim revizijom europskih ugovora. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Iako Europska unija trenutno ima nadležnosti samo za potporu u području javnog zdravlja, što ograničava njezine mogućnosti djelovanja, ona na tom području djeluje uz pomoć svojih drugih politika, naročito u okviru ciklusa koordinacije ekonomske politike i unutarnjeg tržišta. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | U raspravama o budućnosti Europe, Europa zdravlja mora biti prioritet: program „EU za zdravlje” prvi je korak u tom smjeru. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | U tom kontekstu EU je poduzeo niz inicijativa, koje je potrebno nastaviti i konsolidirati, od kojih dvije zaslužuju posebnu pozornost: europske referentne mreže i europski planovi. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Europske referentne mreže, koje su postale operativne 2017. godine, osmišljene su u svrhu povezivanja europskih stručnjaka za rijetke bolesti. Te mreže osiguravaju da kruže informacije, a ne pacijenti, kako bi se osigurala najbolja moguća skrb bez neugodnosti povezanih s premještanjem pacijenata. U mrežu je trenutno uključeno više od 900 visokospecijaliziranih odjela iz više od 300 bolnica. Taj bi se model mogao primijeniti i za druge bolesti. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Kad je riječ o upravljanju i načinu djelovanja, u svrhu što bržeg reagiranja na hitne situacije EU raspolaže s pet agencija, uz druge instrumente, kao što su Europska zdravstvena jedinica ili bijele kacige. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Kad su posrijedi zdravstvena pitanja, nacionalnim vladama potporu pružaju dvije specijalizirane agencije. Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti (3) procjenjuje i prati prijetnje koje donose nove bolesti radi koordinacije odgovora. Istovremeno, Europska agencija za lijekove (4) vodi znanstveno ocjenjivanje kvalitete, sigurnosti i djelotvornosti svih lijekova u EU-u. Druge agencije obavljaju važne popratne zadaće. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Tekuća kriza uzrokovana COVID-om 19 pokazala je da se sada više nego ikad dosad u budućem višegodišnjem financijskom okviru prioritet mora dati izdvajanju sredstava za zdravstvo. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Iskustva stečena tijekom krize pokazala su da se mora učiniti više u cilju postizanja pripravnosti zdravstvenih sustava za pružanje najsuvremenijih usluga, osiguravanje lijekova, tehnologija i medicinskih proizvoda te za suzbijanje epidemija i drugih nepredvidivih kriza ili izazova. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Potrebno je raspolagati sustavom koji je na razini budućih izazova i otporan na krize da bi se osigurala pravovremena dostupnost sigurnih, kvalitetnih i djelotvornih lijekova, bez obzira na okolnosti, te kako bi se pristupilo rješavanju problema nestašica i ovisnosti o uvozu lijekova i aktivnih farmaceutskih sastojaka, koji je uzrokovan proizvodnjom izvan EU-a te, prije svega, treba biti u stanju ojačati suradnju i koordinaciju među regulatornim tijelima u slučaju novih prijetnji zdravlju. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Potrebno je ulagati u lokalna područja te time jačati skrb na lokalnoj razini i u domu kako bi se približilo građanima pomoću tehnologija za praćenje na daljinu, telemedicine i aplikacija, odnosno personaliziranih medicinskih uređaja koji su rezultat 4P medicine (prediktivna, preventivna, personalizirana i participativna), kao i u jačanje obaveznog zdravstvenog osiguranja, u početku na nacionalnoj razini, a kasnije koordinirano na razini EU-a (5). |
| --- | --- |

3.13.

4.   Osiguravanje sredstava koja su na razini europskih ambicija

| 4.1. | Ulaganja u zdravstvo i razni financijski programi moraju biti međusobno povezani, u skladu s transverzalnim pristupom. Potrebno je voditi računa kako o aspektima koji se tiču liječenja tako i onima koji se tiču prevencije i promicanja zdravlja. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Usto, Obzor Europa obuhvaća niz „misija” – što je novina u odnosu na prošlost – tj. istraživačkih partnerstava koja imaju ambiciozne ciljeve i bave se rješavanjem hitnih problema koji utječu na svakodnevni život građana. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Digitalizacija zdravstvenog sektora područje je koje će imati važno mjesto u europskim politikama financiranja. U tom je pogledu baš u okviru Obzora Europa, u klasteru Zdravlje, izdvojena 1 milijarda eura isključivo za osmišljavanje rješenja informacijskih i komunikacijskih tehnologija (IKT) za prevenciju, dijagnozu, liječenje i skrb. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | U okviru programa CEF (Instrument za povezivanje Europe) oko 80 milijuna eura namijenjeno je razvoju i interoperabilnosti sustava e-zdravstva. I u okviru budućeg programa Digitalna Europa predviđa se potpora za stvaranje i konsolidaciju zajedničkog europskog prostora za zdravstvene podatke, koji bi uključivao standardizaciju vrsta podataka koji se razmjenjuju, dogovor o zajedničkim pokazateljima i aktivno sudjelovanje Eurostata u tom području. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Ojačan je Instrument EU-a za hitnu potporu za zdravstveni sektor. Pričuva sustava RescEU, koja je dio Mehanizma EU-a za civilnu zaštitu (6), usmjerena je na brze i izravne odgovore na zdravstvenu krizu. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | U kontekstu programa prekogranične suradnje Interreg, kojima se upravlja delegirano, zdravlje treba postati prioritetna tema. |
| --- | --- |

4.6.

5.   Ambiciozan i zajednički europski odgovor u kontekstu oporavka

| 5.1. | U rezoluciji usvojenoj 17. travnja 2020. (7) Europski parlament zatražio je poseban proračun za potporu nacionalnim zdravstvenim sustavima tijekom krize, uz veća ulaganja kako bi se povećala otpornost europskog zdravstva i pomoglo zemljama kojima je to potrebno te je pozvao na stvaranje novog neovisnog europskog zdravstvenog programa. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Odbor je u više navrata izrazio svoje stajalište o europskoj zdravstvenoj politici (8). EGSO i njegovi članovi i članice već su 17. ožujka 2020. pozvali na veću solidarnost i zajedničko djelovanje na europskoj razini kako bi se posljedice pandemije djelotvorno sanirale. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Kao i kad je posrijedi oporavak, razne mjere koje su europske institucije usvojile u okviru programa „EU za zdravlje” moraju biti uključive i obuhvaćati sve dionike u zdravstvu (organizacije zdravstvenog osiguranja, uzajamna društva itd.). |
| --- | --- |

5.3.

6.   Uvođenje integriranog i međusektorskog zdravstvenog programa

| 6.1. | EGSO pozdravlja inicijativu Europske komisije za koordinirani i integrirani odgovor na zdravstvene krize uzrokovane pandemijama, kojim bi se upravljalo na europskoj razini, čime bi se zdravstvenoj politici, mrežama za prevenciju i rano teledijagnosticiranje te jačanju inovacija, zdravstvenih istraživanja i digitalnih zdravstvenih tehnologija dala isključivo europska dimenzija. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Odbor također naglašava potrebu za boljom koordinacijom na europskoj razini u pogledu ciljeva koji se odnose na nezarazne bolesti i na kronične bolesti koje uzrokuju invaliditet te skreće pozornost na zaštitu ranjivih skupina, na pitanja koja se tiču mentalnog zdravlja i na potrebu za ublažavanjem gubitka samostalnosti starijih osoba. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | EGSO ističe važnost usvojenog pristupa „Jedno zdravlje”, svjestan da u načelu ne postoji odgovor koji bi bio usredotočen na samo jedan sektor i da je rješenje samo u poboljšanju liječenja; s druge strane, jasno je da probleme u javnom zdravlju treba rješavati uz pomoć složenog i integriranog pristupa. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Odbor smatra da je koordinacija od presudne važnosti i da se ne može svesti na jednu od više od 70 mogućih mjera, uz eventualnu uspostavu i funkcioniranje mehanizma međusektorske koordinacije „Jedno zdravlje”. EGSO smatra da bi tom aspektu trebalo dati prednost jer je upravljanje mehanizmom međusektorske koordinacije ključan element u rješavanju kriza. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Odbor smatra važnim da se, zahvaljujući predloženom pristupu, ne zanemaruju aspekti povezani s ravnotežom između zdravlja ljudi i životinja (vidjeti moguću ulogu životinja kao izvor zaraznih bolesti), kao i s ekosustavima (primjerice, obraćanje pozornosti na učinak zbrinjavanja osjetljivog otpada tijekom krize), te da se u strategijama otpornosti na krize zaštita ranjivih skupina smatra izuzetno bitnom. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Međutim, EGSO je zabrinut zbog toga što je taj koordinirani pristup zaštiti i sprečavanju ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju i pandemija povjeren koordinaciji među više agencija (9) čija su obilježja, misije i nadležnosti različiti te koje se ne čine sposobnima da se automatski i učinkovito koordiniraju ako bude potrebna hitna i integrirana mobilizacija i reakcija. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | EGSO naglašava da bi te agencije trebale djelovati zajedno, koristeći mehanizam međusektorske koordinacije, i biti pokretačka snaga za prijedloge EU-a, u zajedničkom radu. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Kad je riječ o upravljanju i ulozi agencija, potrebno je ojačati sposobnost djelovanja Glavne uprave Europske komisije za zdravlje i sigurnost hrane (GU SANTE), njezinu vezu s Glavnom upravom za zapošljavanje, socijalna pitanja i uključivanje (GU EMPL) te njihovo transverzalno praćenje zdravstvenih i socijalnih pitanja u svim europskim politikama. |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | EGSO je uvjeren da je potrebno prihvatiti činjenicu da su tri uzastopne epidemije uzrokovane koronavirusom, prvo drugdje u svijetu, a u posljednjem slučaju i u Europi, pokazale kako su propusti u pružanju hitnih i sveobuhvatnih odgovora, slab kapacitet za upravljanje informacijama, nesposobnost, pa čak i nevoljnost za pružanje koordiniranog odgovora, nedostatak resursa i, kao još važnije, nedovoljna mobilizacija potencijalno dostupnih resursa te propusti u njihovom strateškom korištenju pogodovali širenju epidemija čije su posljedice mogle biti manje. |
| --- | --- |

6.9.

| 6.10. | Odbor ističe da je najproblematičniji element odgovora na COVID u mnogim zemljama svijeta, a barem djelomično i u Europi, bio nedostatak spremnosti za rano upozoravanje i za usklađenu reakciju. U trenutku kad je bilo potrebno hitno djelovanje, situaciju je pogoršao nedostatak pravne sposobnosti za brzu provedbu privremenih hitnih odredbi. Stoga bi bilo uputno istražiti mogućnost uvođenja europskog mehanizma ranog upozoravanja. |
| --- | --- |

6.10.

| 6.11. | EGSO naglašava da je nužno isključiti zdravlje iz bilo kakvih mjera zatvaranja granica. „Zdravlje ne smije imati granice” načelo je koje bi trebalo uključiti u europske ugovore. U tom pogledu EGSO preporučuje da se osigura mobilnost zdravstvenog osoblja i pacijenata. |
| --- | --- |

6.11.

| 6.12. | Revizorski sud u više je navrata iznio svoje mišljenje o potrebi da se poboljša prisutnost i djelovanje Europe u području zdravstvenih sustava kako bi oni bili bliži europskim građanima bez obzira na granice te kako bi pružali bolje zdravstvene usluge, prije svega najranjivijim i ekonomski najslabijim skupinama. I EGSO poziva Komisiju da istakne društvene vrijednosti koje su jasno utvrđene u Ugovorima i koje treba konkretizirati kao kulturu i djelovanje u cilju ostvarivanja Europske unije zdravlja. |
| --- | --- |

6.12.

| 6.13. | EGSO podržava Revizorski sud, koji je u nekoliko navrata izjavio da je potrebno poboljšati djelovanje Europske unije u području zdravlja, raditi na prekograničnoj konvergenciji zdravstvenih sustava u korist europskih građana i povećati dostupnost zdravstvenih usluga, osobito kad su posrijedi najranjivije i ekonomski najslabije osobe. |
| --- | --- |

6.13.

7.   Prilagodba operativnih, funkcionalnih i strateških mjera

| 7.1. | Svakako je hvale vrijedno povećati ljudske i financijske resurse, ali uz integrirani pristup i jači duh suradnje moglo se raspolagati – čak i uz tadašnje resurse – stručnim skupinama i znanjem dovoljnim za sprečavanje širenja bolesti. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Stoga su koordinacija i suradnja ključne za rješavanje hitnih zdravstvenih potreba, podupiranje gospodarske aktivnosti i pripremu terena za oporavak. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | EGSO smatra da je od ključne važnosti planirati uspostavu tijela koje bi se bavilo analizom, prevencijom u okviru ECDC-a i simulacijom odgovora te koje bi bilo u stanju pružiti osnovne podatke za planiranje strategija i u vrlo kratkom roku prikupiti najbolje dostupne resurse. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Primjena iskustva s europskim referentnim mrežama (10) u drugim sektorima omogućila bi stvaranje konzorcija koji bi mogli okupiti osobe koje su u Europi najkompetentnije za pitanja važna za krizu i postaviti temelje za sinergijski rad. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Međutim, EGSO smatra da je to iskustvo nedovoljno jer je glavni problem u tome tko bi mogao u svoje ruke uzeti koordinaciju i završne korake u radu tih mreža (odnosno uspostaviti i voditi mreže mreža). |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | Potrebno je osmisliti europske kampanje i planove, s većim naglaskom na ranjivijim skupinama. Te bi inicijative trebale biti usredotočene naročito na promicanje zdravog načina života, prevenciju i zdravstvene preglede, uspostavu integriranih programa skrbi i dobrobiti, borbu protiv društvenih nejednakosti itd. |
| --- | --- |

7.6.

8.   Praćenje ostvarenja ciljeva uz pomoć stalnog nadzora i uključivog pristupa

| 8.1. | EGSO ističe da je posebnu pozornost potrebno posvetiti pokazateljima kontrole i provjere kvalitete ciljeva predmetnog programa. Za program su svakako potrebni opći „makro” pokazatelji, ali za promicanje i korištenje europskih resursa u slučaju krize ili kriza potreban je fleksibilan sustav koji, u svrhu reagiranja na iznenadne i promjenjive potrebe, mora biti u stanju neprestano proizvoditi ad hoc„mikropokazatelje” kako bi se reagiralo na opetovane nepredviđene situacije za koje je taj sustav osmišljen. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Odbor smatra da je potrebno uspostaviti skupinu zdravstvenog osoblja iz država članica i stručnjaka iz raznih disciplina, uključujući barem nekolicinu sa specifičnim kompetencijama za suzbijanje zdravstvenih kriza, od kojih bi neki trebali imati iskustvo s koordiniranim radom, kao što je u Europi slučaj u svijetu istraživanja, civilne zaštite i vojnog zdravstva. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | EGSO pozdravlja program Komisije u kojem se naglašava potreba za mehanizmom za praćenje kriza. U tom kontekstu, osim predloženih mjera usmjerenih na proizvodnju opreme i tehnologije, EGSO podsjeća na važnost uspostave sustava koordinacije, planiranja, praćenja i strateškog usmjeravanja u svrhu prevencije i rane intervencije. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Istina je da je u području zdravlja uloga Unije pružanje potpore državama, ali je u slučaju osposobljavanja njezina uloga od presudne važnosti. S tog stajališta, potrebno je povećati ulogu provjere tijela u EU-u koja se bave osposobljavanjem u zdravstvenom sektoru (Unija mora imati važnu ulogu u području sveučilišnih klinika zbog svoje zadaće u osposobljavanju, i u području zdravstva). |
| --- | --- |

8.4.

| 8.5. | EGSO podržava jednako sudjelovanje i rodnu ravnotežu u postupcima odlučivanja: izvan relevantnih normativnih okvira, na uspostavi rodne ravnoteže u postupcima odlučivanja i u političkom, gospodarskom i socijalnom životu može se raditi i usvajanjem postupka uključivanja rodne dimenzije u socijalna i obiteljska pitanja. |
| --- | --- |

8.5.

| 8.6. | Odbor smatra da bi bilo poželjno da EU kontinuirano prati kvalitetu u tim zdravstvenim segmentima, a to bi praćenje trebalo biti usmjereno i na potrebu da države članice osiguravaju odgovarajuće prostore i strukture u zdravstvu za osposobljavanje u skladu s potrebama EU-a. |
| --- | --- |

8.6.

| 8.7. | EGSO ponavlja da prednosti koje donosi digitalizacija mogu povoljno utjecati na jednak pristup zdravstvenoj skrbi ako se ispuni niz uvjeta:






  — | ujednačena pokrivenost svih područja |
| --- | --- | --- |

8.7.

—

ujednačena pokrivenost svih područja

| — | smanjenje digitalnog jaza |
| --- | --- |

—

smanjenje digitalnog jaza

| — | interoperabilnost cjelokupne digitalne strukture |
| --- | --- |

—

interoperabilnost cjelokupne digitalne strukture

| — | usklađenost s Općom uredbom o zaštiti zdravstvenih podataka (11). |
| --- | --- |

—

usklađenost s Općom uredbom o zaštiti zdravstvenih podataka (11).

9.   Potpora zdravstvenom osoblju

| 9.1. | EGSO je uvjeren da je potrebno povećati izravnu prisutnost EU-a u osposobljavanju zdravstvenog osoblja, i zbog činjenice da se zbog jačanja sustava civilne zaštite pojavila potreba za novim profesionalnim profilom, a to je stručnjak/stručnjakinja za koordinaciju i praćenje kriza. Osoba tog profesionalnog profila trebala bi biti prisutna u svim teritorijalnim ograncima civilne zaštite. |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | Mogao bi se osmisliti pilot-projekt za uspostavu europske škole za visokoškolsko osposobljavanje, u suradnji s europskim sveučilištima. |
| --- | --- |

9.2.

| 9.3. | Osim osposobljavanja, EGSO uviđa važnost toga da EU radi na osiguravanju pristojnih radnih uvjeta za zdravstvene djelatnike i djelatnice, heroje ove krize. |
| --- | --- |

9.3.

10.   Pretvaranje EU-a u predvodnika u istraživanju

| 10.1. | Kad je riječ o politici potpore istraživanjima o lijekovima koji bi mogli biti korisni u krizama, treba napomenuti da se dio tih istraživanja, naročito o lijekovima koji se već koriste u sličnim uvjetima, tiče lijekova koji su od slabog interesa za tržište jer nisu patentirani. Iz tog bi se razloga trebao staviti veći naglasak na neovisna istraživanja, pa i u području tako važnom kao što su cjepiva, među ostalim i u interesu europske tehnološke i proizvodne suverenosti. |
| --- | --- |

10.1.

| 10.2. | Jedno novije istraživanje pokazalo je da su glavna sveučilišta pala na niže mjesto u rangiranju prema postizanju znanstvenih rezultata (2015. – 2019.), s tim da je trend znatno lošiji u Europi (samo jedno europsko sveučilište nalazi se među prvih 30), dok poduzeća specijalizirana za usluge povezane s internetom, tehnologijom i analizom podataka sve više dobivaju na važnosti u istraživanjima. |
| --- | --- |

10.2.

| 10.3. | EGSO smatra da treba naglasiti mehanizme sinergije između programa „EU za zdravlje” za razdoblje 2021. – 2027. i svih drugih programa i fondova usmjerenih na istraživanje i tehnološke inovacije u zdravstvenom sektoru, čime bi se poticale inovacije i proizvodnja patenata, koji mogu pratiti i podupirati biomedicinsku proizvodnju visoke razine. |
| --- | --- |

10.3.

Bruxelles, 18. rujna 2020.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Odbor regija, Povelja o višerazinskom upravljanju.

1

(2)  EUR-Lex.

2

(3)  https://www.ecdc.europa.eu/en

3

(4)  https://www.ema.europa.eu/en

4

(5)  SL C 434, 15.12.2017., str. 1.

5

(6)  https://what-europe-does-for-me.eu/hr/portal/2/X07_26001

6

(7)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2020-04-17-TOC_HR.html

7

(8)  Uredba o investicijskoj inicijativi kao odgovoru na koronavirus, EESC-2020-01536-00-01-PAC-TRA (ECO/515, u izradi); SL C 227, 28.6.2018., str. 11.; SL C 240, 16.7.2019., str. 10.; SL C 271, 19.9.2013., str. 122.; SL C 14, 15.1.2020., str. 52.; SL C 434, 15.12.2017., str. 1.; SL C 242, 23.7.2015., str. 48.; SL C 116, 20.4.2001., str. 75.; SL C 255, 22.9.2010., str. 76.; SL C 143, 22.5.2012., str. 102.; SL C 234, 30.9.2003., str. 36.; SL C 18, 19.1.2011., str. 74.; SL C 120, 20.5.2005., str. 54.; SL C 44, 15.2.2013., str. 36.; SL C 218, 11.9.2009., str. 91.; SL C 242, 23.7.2015., str. 48.; SL C 44, 11.2.2011., str. 10.; SL C 13, 15.1.2016., str. 14.; SL C 440, 6.12.2018., str. 150.; SL C 283, 10.8.2018., str. 28.; SL C 440, 6.12.2018., str.57.

8

(9)  Vidjeti točku 2.6.

9

(10)  SL L 88, 4.4.2011., str. 45.

10

(11)  Vidjeti bilješku 5.

11

---

| 11.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 429/259 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 429/259

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030. – Vraćanje prirode u naše živote

(COM(2020) 380 final)

(2020/C 429/33)

| Izvjestitelj: | Antonello PEZZINI (IT-I) |
| --- | --- |
| Suizvjestitelj: | Lutz RIBBE (DE-III) |

Izvjestitelj:

Antonello PEZZINI (IT-I)

Suizvjestitelj:

Lutz RIBBE (DE-III)

| Zahtjev za savjetovanje: | Europska komisija, 17.6.2020. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Odluka Predsjedništva Odbora: | 21.1.2020. |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i okoliš |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 31.8.2020. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 18.9.2020. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 554 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 209/5/4 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europska komisija, 17.6.2020.

Pravni temelj:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Odluka Predsjedništva Odbora:

21.1.2020.

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i okoliš

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

31.8.2020.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

18.9.2020.

Plenarno zasjedanje br.:

554

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

209/5/4

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO pozdravlja napore koje je Europska komisija uložila u razvoj strategije za bioraznolikost do 2030. kao jednog od puteva prema ostvarenju europskog zelenog plana i globalnog okvira za biološku raznolikost predloženog u Konvenciji o biološkoj raznolikosti. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.1.1. | Istovremeno žali što kontinuirane preporuke Europskog revizorskog suda za pravodobniju primjenu politike biološke raznolikosti nisu uzete u obzir. |
| --- | --- |

1.1.1.

| 1.2. | EGSO smatra da je strategija za bioraznolikost ispravan način za postavljanje biološke raznolikosti u Europi u središte oporavka nakon epidemije COVID-a 19 u korist ljudi, klime i planeta. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | U EU-u bi trebalo znatno povećati napore za zaštitu još postojećih prirodnih resursa uz pomoć stalnih aktivnosti podizanja svijesti i komunikacije usmjerenih na društvo, a osobito na mlade, naglašavajući pozitivne strane mjera zaštite. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO, kao i Europska komisija, smatra da je za postizanje tog cilja potrebno povećati površinu zaštićenih područja, osobito onih koja su strogo zaštićena, uz ograničavanje učinka na poljoprivredu i šumarstvo koliko je to moguće, iako to nikako nije dovoljno za zaustavljanje gubitka biološke raznolikosti. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Zbog toga EGSO smatra da je potrebno znatno povećati napore za obnovu staništa i borbu protiv smanjenja broja vrsta, do kojeg uglavnom dolazi uslijed neodgovarajuće provedbe pravnog okvira i nedovoljnog financiranja potrebnih mjera. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO smatra da je potrebno naglasiti važnost ekološke povezanosti; u tom je pogledu potrebno uspostaviti transeuropsku mrežu za zaštitu prirode, čime će se ispraviti nedostatak metodologije u Direktivi o staništima. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO uviđa da su za provedbu ciljeva oporavka potrebni novi, pravno obvezujući ciljevi te odgovarajuće i samostalno financiranje. Međutim, potrebno je poticati i mjere koje se poduzimaju dobrovoljno. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EGSO izražava žaljenje zbog toga što u novom financijskom okviru za razdoblje 2021.–2027. nema ni traga potpunoj, učinkovitoj i dosljednoj integraciji biološke raznolikosti što smatra zabrinjavajućim znakom činjenice da i dalje postoji velik jaz između riječi i djela. To je vidljivo i iz raznih izvješća Europskog revizorskog suda objavljenih tijekom protekle dvije godine o pitanju neusklađenosti politika u području poljoprivrede, klime i biološke raznolikosti. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EGSO ističe da se ne može očekivati da će troškove zaštite biološke raznolikosti snositi poljoprivrednici i vlasnici šuma. Pružanje tog „javnog dobra i vrijednosti” trebalo bi za same poljoprivrednike predstavljati zanimljivu priliku za ostvarivanje prihoda. Smatra da se konkretan naglasak na to pitanje može staviti u novi Plan gospodarskog oporavka ulaganjem u ljudske i materijalne resurse kako bi se osigurala provedba sadržaja strategije. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EGSO smatra ključnim da dio zaštićenih područja bude strogo zaštićen (uz upravljanje bez intervencije). Tek tada može doći do čistih (a ne „upravljanih”) prirodnih procesa. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EGSO napominje da se cilj od 10 % prioritetnih područja u poljoprivrednom sektoru ne odražava u prijedlogu reforme ZPP-a o kojem se trenutačno raspravlja, u kojem se samo spominje „minimalni postotak” bez navođenja konkretnog broja. Odbor preporučuje da svi ciljevi o kojima se odluči budu realni i zajednički. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EGSO toplo pozdravlja jačanje zelene infrastrukture i poziva Komisiju i države članice da razviju i provedu dosljednu strategiju u tom pogledu. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EU bi trebao zelene transeuropske mreže TEN-G postaviti kao prioritet za ulaganja i osigurati im odgovarajuća financijska sredstva s posebnom namjenom. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EGSO poziva Komisiju da izradi snažnu i sveobuhvatnu strategiju za šume i šumarski sektor. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Kontekst mišljenja

| 2.1. | Strategija o bioraznolikosti, koja se tumači kao raznolikost života na Zemlji, uključujući ekosustave, zajednice, vrste i genetske resurse, preduvjet je za održivu dobrobit i dobrobit ljudi. Ona je sama po sebi resurs koji društvu pruža širok raspon osnovnih usluga ekosustava, od opskrbe hranom i vodom do oprašivanja i sprečavanja poplava. Uz isključivo činjenična razmatranja, postoje i etički i moralni razlozi za zaštitu biološke raznolikosti. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Djelovanje EU-a u području biološke raznolikosti temelji se na nekoliko članaka UFEU-a:






  — | članak 4. stavak 2. točka (e), kojom se utvrđuje podijeljena nadležnost EU-a u području okoliša, |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

članak 4. stavak 2. točka (e), kojom se utvrđuje podijeljena nadležnost EU-a u području okoliša,

| — | članak 11., u kojem se navode zahtjevi u pogledu zaštite okoliša, |
| --- | --- |

—

članak 11., u kojem se navode zahtjevi u pogledu zaštite okoliša,

| — | članak 191., kojim se uređuje djelovanje EU-a u području okoliša. |
| --- | --- |

—

članak 191., kojim se uređuje djelovanje EU-a u području okoliša.

Osim toga, EU je stranka Konvencije Ujedinjenih naroda o biološkoj raznolikosti potpisane u Rio de Janeiru 1992. (1)

| 2.3. | U sekundarnom zakonodavstvu EU raspolaže s nekoliko pravnih akata čiji je cilj zaštita prirodnih staništa i ugroženih vrsta kao i održivo upravljanje njima te doprinos uključivanju biološke raznolikosti u politike i djelovanja EU-a. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Od posebne su važnosti mreža Natura 2000, sustav područja zaštite na razini EU-a uspostavljen Direktivom o staništima (2), uključujući područja posebne zaštite uspostavljena Direktivom o pticama (3); Okvirna direktiva o pomorskoj strategiji (4) i Uredba o invazivnim stranim vrstama (5). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Međutim, unatoč postojećim pravnim instrumentima i mnogim političkim obećanjima o zaustavljanju gubitka biološke raznolikosti, ona je ozbiljno ugrožena:






  — | već je 1998. predstavljena strategija EU-a o biološkoj raznolikosti, a 2001. su se šefovi država i vlada EU-a u okviru strategije iz Göteborga obvezali da će zaustaviti gubitak biološke raznolikosti do 2010., koji se već tada u Europi dramatično ubrzao, i u istom vremenskom okviru obnoviti staništa i prirodne sustave, |
| --- | --- | --- |

2.5.

—

već je 1998. predstavljena strategija EU-a o biološkoj raznolikosti, a 2001. su se šefovi država i vlada EU-a u okviru strategije iz Göteborga obvezali da će zaustaviti gubitak biološke raznolikosti do 2010., koji se već tada u Europi dramatično ubrzao, i u istom vremenskom okviru obnoviti staništa i prirodne sustave,

| — | godine 2006. Europska je komisija predstavila akcijski plan za biološku raznolikost (6) koji je uključivao 160 mjera za postizanje cilja postavljenog za 2010. Međutim, taj cilj nije postignut, a razlog tomu je očiti jaz između ambicija i stvarnosti, što je EGSO u više navrata kritizirao u brojnim mišljenjima, |
| --- | --- |

—

godine 2006. Europska je komisija predstavila akcijski plan za biološku raznolikost (6) koji je uključivao 160 mjera za postizanje cilja postavljenog za 2010. Međutim, taj cilj nije postignut, a razlog tomu je očiti jaz između ambicija i stvarnosti, što je EGSO u više navrata kritizirao u brojnim mišljenjima,

| — | u svibnju 2011., na temelju Konvencije o biološkoj raznolikosti, u kojoj se naglašava potreba za podizanjem svijesti javnosti o koristima poštovanja biološke raznolikosti (članak 13.), EU je predstavio još jednu strategiju za biološku raznolikost. Ona uključuje mjere vrlo slične onima iz prethodnih strategija i raznih programa djelovanja EU-a u području okoliša, koji su u međuvremenu usvojeni. Ta je strategija trebala okončati gubitak biološke raznolikosti i degradaciju usluga ekosustava u Europskoj uniji do novog roka postavljenog za 2020., |
| --- | --- |

—

u svibnju 2011., na temelju Konvencije o biološkoj raznolikosti, u kojoj se naglašava potreba za podizanjem svijesti javnosti o koristima poštovanja biološke raznolikosti (članak 13.), EU je predstavio još jednu strategiju za biološku raznolikost. Ona uključuje mjere vrlo slične onima iz prethodnih strategija i raznih programa djelovanja EU-a u području okoliša, koji su u međuvremenu usvojeni. Ta je strategija trebala okončati gubitak biološke raznolikosti i degradaciju usluga ekosustava u Europskoj uniji do novog roka postavljenog za 2020.,

| — | godine 2017. Europska je komisija usvojila akcijski plan za potporu državama članicama u očuvanju vrsta i staništa – 15 mjera koje treba provesti do 2019. u okviru direktiva za zaštitu prirode. |
| --- | --- |

—

godine 2017. Europska je komisija usvojila akcijski plan za potporu državama članicama u očuvanju vrsta i staništa – 15 mjera koje treba provesti do 2019. u okviru direktiva za zaštitu prirode.

| 2.6. | U svim programima EU-a za biološku raznolikost uvijek su postavljani vrlo ambiciozni ciljevi koje je EGSO uvijek podupirao. Međutim, rezultati su bili preslabi. Posljedice: gotovo četvrtini divljih životinjskih i biljnih vrsta u Europi trenutačno prijeti izumiranje, broj kukaca i oprašivača brzo se smanjuje, a uvjeti ekosustava pogoršavaju se u tolikoj mjeri da više ne mogu u potpunosti pružati svoje vrijedne usluge. To stanje degradacije uzrokuje goleme socioekonomske gubitke za države članice EU-a. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Pet glavnih uzroka gubitka biološke raznolikosti – promjene u korištenju zemljišta i mora, prekomjerno iskorištavanje prirodnih resursa, onečišćenje, klimatske promjene i uvođenje i širenje invazivnih stranih vrsta – dodatno se pogoršalo, što je uvelike poništilo djelomične pozitivne učinke mjera poduzetih za ublažavanje tog problema. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | EU ima veliku odgovornost, osobito kroz svoju poljoprivrednu i ribarstvenu politiku, u okviru koje definira politički okvir i osigurava milijarde eura. Iako se već više od 20 godina kontinuirano utvrđuje i priznaje da se ti sektori moraju reformirati, dosad gotovo ništa nije učinjeno. EGSO u tom pogledu skreće pozornost na razna izvješća Europskog revizorskog suda (7), neka od kojih su vrlo nedavno objavljena, i napominje da su ona nažalost gotovo potpuno zanemarena u relevantnim dokumentima Europske komisije, Vijeća i Parlamenta. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | U izvješću Međuvladine znanstveno-političke platforme o biološkoj raznolikosti i uslugama ekosustava (IPBES) iz 2019. najavljeno je ubrzano izumiranje vrsta i pogoršanje zdravlja ekosustava na globalnoj razini. U izvješću se također odlučno pojašnjava da se gubitak biološke raznolikosti ne može smanjiti niti zaustaviti bez temeljnih i strukturnih promjena u društvu. Autori izvješća očekuju da će potrebne promjene naići na snažno protivljenje onih koji imaju koristi od statusa quo. Međutim, prevladavanje te situacije moguće je i nužno za javni interes. (8) Istraživanje Eurobarometra provedeno u državama članicama EU-a u prosincu 2018. (na više od 27 000 ispitanika) ukazalo je na sve veću svijest građana EU-a o značenju i važnosti biološke raznolikosti. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | U Teritorijalnom programu Europske unije, koji se spominje i u programu njemačkog predsjedništva Vijeća, trebalo bi staviti snažan naglasak na zaštitu biološke raznolikosti (9). |
| --- | --- |

2.10.

3.   Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030.

| 3.1. | Europskom strategijom za bioraznolikost za 2030. nastoje se u velikoj mjeri ostvariti ciljevi iz prethodnih strategija. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Ta se strategija temelji na preporukama Vijeća da EU i njegove države članice moraju pružiti primjer i pojačati napore u borbi protiv gubitka biološke raznolikosti i u obnovi ekosustava. U prosincu 2019. Vijeće je pružilo strateške smjernice za biološku raznolikost do 2030., u skladu sa zelenim planom. Vijeće je naglasilo hitnu potrebu za poduzimanjem globalnih mjera na svim razinama kako bi se zaustavio gubitak biološke raznolikosti te se obvezalo da će:






  — | uključiti bioraznolikost u sve relevantne politike EU-a, prvenstveno u novu zajedničku poljoprivrednu politiku (ZPP), |
| --- | --- | --- |

3.2.

—

uključiti bioraznolikost u sve relevantne politike EU-a, prvenstveno u novu zajedničku poljoprivrednu politiku (ZPP),

| — | ukinuti subvencije koje su štetne za biološku raznolikost, |
| --- | --- |

—

ukinuti subvencije koje su štetne za biološku raznolikost,

| — | jačati preispitivanje provedbe i izvješćivanja o politikama, mjerama i obvezama u području prirode i biološke raznolikosti, |
| --- | --- |

—

jačati preispitivanje provedbe i izvješćivanja o politikama, mjerama i obvezama u području prirode i biološke raznolikosti,

| — | ostvariti potpunu, učinkovitu i dosljednu integraciju biološke raznolikosti u osmišljavanje i provedbu višegodišnjeg financijskog okvira EU-a za razdoblje 2021.–2027., |
| --- | --- |

—

ostvariti potpunu, učinkovitu i dosljednu integraciju biološke raznolikosti u osmišljavanje i provedbu višegodišnjeg financijskog okvira EU-a za razdoblje 2021.–2027.,

| — | ubrzati prijelaz na sigurno, kružno i klimatski neutralno gospodarstvo s učinkovitim iskorištavanjem resursa, u kojem se štite i obnavljaju biološka raznolikost i usluge ekosustava, |
| --- | --- |

—

ubrzati prijelaz na sigurno, kružno i klimatski neutralno gospodarstvo s učinkovitim iskorištavanjem resursa, u kojem se štite i obnavljaju biološka raznolikost i usluge ekosustava,

| — | nacionalne i međunarodne financijske tokove, posebice u području javne nabave, uskladiti s globalnim okvirom za biološku raznolikost. |
| --- | --- |

—

nacionalne i međunarodne financijske tokove, posebice u području javne nabave, uskladiti s globalnim okvirom za biološku raznolikost.

| 3.3. | EGSO je u više navrata izrazio svoja stajališta o politici u području biološke raznolikosti (10) te ponovno napominje da je ono što nedostaje politička volja, a ne pravni temelj. Ono što je Vijeće odlučilo u prosincu 2019., a što se djelomično odražava u strategiji, nije novo te i dalje postoji rizik da se neće provesti u praksi. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Nova strategija EU-a za biološku raznolikost nije osmišljena samo kako bi se zaštitila i obnovila priroda u Europi, već se u njoj odlučnije nego u prethodnim strategijama rješavaju pitanja usluga ekosustava. Također je puno jasnija u pogledu ciljeva obnove izgubljenih staništa te se u njoj postavljaju smjernice za ciljeve EU-a u pogledu biološke raznolikosti za COP15, ključnu konferenciju stranaka Konvencije o biološkoj raznolikosti predviđenu za 2021. godinu. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | U Strategiji o biološkoj raznolikosti iz 2030. utvrđena su tri cilja za koherentnu mrežu zaštićenih područja:






  — | pravno zaštititi najmanje 30 % kopnene površine EU-a i 30 % mora te integrirati ekološke koridore u istinsku transeuropsku prirodnu mrežu, |
| --- | --- | --- |

3.5.

—

pravno zaštititi najmanje 30 % kopnene površine EU-a i 30 % mora te integrirati ekološke koridore u istinsku transeuropsku prirodnu mrežu,

| — | staviti trećinu tih područja, tj. 10 % kopnene površine i 10 % mora EU-a, pod strogu zaštitu, |
| --- | --- |

—

staviti trećinu tih područja, tj. 10 % kopnene površine i 10 % mora EU-a, pod strogu zaštitu,

| — | učinkovito upravljati svim zaštićenim područjima, postaviti jasne ciljeve i mjere očuvanja te podvrgnuti ta područja odgovarajućem praćenju. |
| --- | --- |

—

učinkovito upravljati svim zaštićenim područjima, postaviti jasne ciljeve i mjere očuvanja te podvrgnuti ta područja odgovarajućem praćenju.

| 3.6. | Kako bi se obnovili narušeni i osjetljivi ekosustavi (za koje još nije uspostavljen učinkovit pravni okvir) i smanjio pritisak na biološku raznolikost, predviđa se niz mjera kako bi se, među ostalim:






  — | izradio prijedlog novog pravnog okvira za obnovu prirode, |
| --- | --- | --- |

3.6.

—

izradio prijedlog novog pravnog okvira za obnovu prirode,

| — | do 2030. obnovila velika područja narušenih ekosustava bogatih ugljikom, izbjeglo pogoršanje trendova i stanja očuvanosti staništa i vrsta te osiguralo da najmanje 30 % tih staništa i vrsta bude u zadovoljavajućem stanju očuvanosti ili da barem bilježe pozitivan trend, |
| --- | --- |

—

do 2030. obnovila velika područja narušenih ekosustava bogatih ugljikom, izbjeglo pogoršanje trendova i stanja očuvanosti staništa i vrsta te osiguralo da najmanje 30 % tih staništa i vrsta bude u zadovoljavajućem stanju očuvanosti ili da barem bilježe pozitivan trend,

| — | zaustavio i preokrenuo trend smanjenja broja ptica i kukaca, a posebice oprašivača, na poljoprivrednim zemljištima, |
| --- | --- |

—

zaustavio i preokrenuo trend smanjenja broja ptica i kukaca, a posebice oprašivača, na poljoprivrednim zemljištima,

| — | smanjila upotreba i rizik od kemijskih pesticida za 50 % te u jednakom opsegu smanjila i upotreba opasnijih pesticida, |
| --- | --- |

—

smanjila upotreba i rizik od kemijskih pesticida za 50 % te u jednakom opsegu smanjila i upotreba opasnijih pesticida,

| — | najmanje 10 % poljoprivrednog zemljišta označilo kao „ekološki značajne površine”, uključujući elemente krajolika s visokom biološkom raznolikošću, |
| --- | --- |

—

najmanje 10 % poljoprivrednog zemljišta označilo kao „ekološki značajne površine”, uključujući elemente krajolika s visokom biološkom raznolikošću,

| — | najmanje 25 % poljoprivrednog zemljišta namijenilo ekološkom uzgoju i znatno proširila primjena agroekoloških praksi, |
| --- | --- |

—

najmanje 25 % poljoprivrednog zemljišta namijenilo ekološkom uzgoju i znatno proširila primjena agroekoloških praksi,

| — | posadilo najmanje 3 milijarde stabala uz potpuno poštovanje ekoloških načela i zaštitile postojeće primarne i stare šume, |
| --- | --- |

—

posadilo najmanje 3 milijarde stabala uz potpuno poštovanje ekoloških načela i zaštitile postojeće primarne i stare šume,

| — | ostvario znatan napredak u sanaciji zagađenih tala, |
| --- | --- |

—

ostvario znatan napredak u sanaciji zagađenih tala,

| — | barem 25 000 km rijeka ponovno pretvorilo u rijeke slobodnog toka, |
| --- | --- |

—

barem 25 000 km rijeka ponovno pretvorilo u rijeke slobodnog toka,

| — | smanjio za 50 % broj vrsta s crvenog popisa koje su ugrožene od invazivnih stranih vrsta; smanjili gubici hranjivih tvari u gnojivima za najmanje 50 % i smanjila upotreba gnojiva za najmanje 20 %, |
| --- | --- |

—

smanjio za 50 % broj vrsta s crvenog popisa koje su ugrožene od invazivnih stranih vrsta; smanjili gubici hranjivih tvari u gnojivima za najmanje 50 % i smanjila upotreba gnojiva za najmanje 20 %,

| — | za gradove s najmanje 20 000 stanovnika izradio ambiciozni plan za urbanu ekologizaciju, |
| --- | --- |

—

za gradove s najmanje 20 000 stanovnika izradio ambiciozni plan za urbanu ekologizaciju,

| — | iskorijenila upotreba kemijskih pesticida u osjetljivim područjima kao što su gradske zelene površine u EU-u, |
| --- | --- |

—

iskorijenila upotreba kemijskih pesticida u osjetljivim područjima kao što su gradske zelene površine u EU-u,

| — | znatno smanjili negativni učinci među ostalim ribolova i rudarenja morskog dna na osjetljive vrste i staništa i ponovno uspostavilo dobro stanje okoliša, |
| --- | --- |

—

znatno smanjili negativni učinci među ostalim ribolova i rudarenja morskog dna na osjetljive vrste i staništa i ponovno uspostavilo dobro stanje okoliša,

| — | izbjegao usputni ulov zaštićenih vrsta ili smanjio na razinu koja omogućuje potpuni oporavak populacija i ne ugrožava njihovo stanje očuvanosti. |
| --- | --- |

—

izbjegao usputni ulov zaštićenih vrsta ili smanjio na razinu koja omogućuje potpuni oporavak populacija i ne ugrožava njihovo stanje očuvanosti.

| 3.7. | Ti će se ciljevi postići, među ostalim, provedbom sljedećih mjera:






  — | stvaranjem uvjeta za temeljit pomak s pomoću novog postupka usmjerenog na poboljšanje upravljanja biološkom raznolikošću i na osiguravanje da države članice u svoje nacionalne politike uključe obveze navedene u strategiji, |
| --- | --- | --- |

3.7.

—

stvaranjem uvjeta za temeljit pomak s pomoću novog postupka usmjerenog na poboljšanje upravljanja biološkom raznolikošću i na osiguravanje da države članice u svoje nacionalne politike uključe obveze navedene u strategiji,

| — | jačanjem napora za provedbu i primjenu zakonodavstva EU-a u području okoliša, |
| --- | --- |

—

jačanjem napora za provedbu i primjenu zakonodavstva EU-a u području okoliša,

| — | stavljanjem na raspolaganje 20 milijardi EUR godišnje za biološku raznolikost iz različitih izvora, uključujući fondove EU-a i nacionalna i privatna financijska sredstva, uz uključivanje razmatranja prirodnog kapitala i biološke raznolikosti u poslovne prakse, |
| --- | --- |

—

stavljanjem na raspolaganje 20 milijardi EUR godišnje za biološku raznolikost iz različitih izvora, uključujući fondove EU-a i nacionalna i privatna financijska sredstva, uz uključivanje razmatranja prirodnog kapitala i biološke raznolikosti u poslovne prakse,

| — | postavljanjem EU-a na istaknuto mjesto u svijetu u rješavanju globalne krize biološke raznolikosti i mobiliziranjem svih instrumenata vanjskog djelovanja i međunarodnih partnerstava za novi ambiciozni globalni okvir UN-a za biološku raznolikost, |
| --- | --- |

—

postavljanjem EU-a na istaknuto mjesto u svijetu u rješavanju globalne krize biološke raznolikosti i mobiliziranjem svih instrumenata vanjskog djelovanja i međunarodnih partnerstava za novi ambiciozni globalni okvir UN-a za biološku raznolikost,

| — | jačanjem civilne zaštite uspostavom politike EU-a za poboljšanje mogućnosti hitne reakcije u slučaju šumskih požara diljem Europe, |
| --- | --- |

—

jačanjem civilne zaštite uspostavom politike EU-a za poboljšanje mogućnosti hitne reakcije u slučaju šumskih požara diljem Europe,

| — | uspostavom regionalnih vatrogasnih timova u pojedinačnim državama članicama kako bi se povećala fleksibilnost u odgovoru na šumske požare, |
| --- | --- |

—

uspostavom regionalnih vatrogasnih timova u pojedinačnim državama članicama kako bi se povećala fleksibilnost u odgovoru na šumske požare,

| — | poticanjem osposobljavanja civilnog društva u svim državama članicama korištenjem regionalnih baza i uspostavom malih timova za brzo reagiranje. |
| --- | --- |

—

poticanjem osposobljavanja civilnog društva u svim državama članicama korištenjem regionalnih baza i uspostavom malih timova za brzo reagiranje.

| 3.8. | Kako bi se ta nužna i temeljita promjena omogućila, Europska komisija namjerava izraditi novi europski okvir za upravljanje biološkom raznolikošću. U tom će kontekstu uspostaviti mehanizam za praćenje i preispitivanje koji će se temeljiti na jasno određenom skupu dogovorenih pokazatelja. Komisija će 2023. razmotriti je li potreban pravno obvezujući pristup upravljanju. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Komisija u središte svoje strategije stavlja provedbu i primjenu zakonodavstva EU-a o okolišu. Očekuje se da će se, s jedne strane, pojačati suradnja s državama članicama i s europskim mrežama, inspektorima, policijom i tužiteljima i, s druge strane, ojačati uloga civilnog društva. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Predstavljena je strategija za EU, ali Europska komisija naglašava da će se i na bilateralnoj i multilateralnoj razini više pozornosti posvetiti zaštiti biološke raznolikosti te dodaje da je EU spreman preuzeti vodeću ulogu u visokoambicioznoj koaliciji za bioraznolikost na 15. Konferenciji stranaka Konvencije o biološkoj raznolikosti. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Akcijskim planom za novu strategiju za 2030. utvrđuje se oko četrdeset mjera koje će se poduzeti tijekom sljedeće četiri godine, kako je navedeno u okvirnom rasporedu priloženom prijedlogu nove strategije. |
| --- | --- |

3.11.

4.   Opće napomene

| 4.1. | EGSO pozdravlja napore koje je EK uložio u razvoj strategije za bioraznolikost do 2030. kao jedan od puteva prema ostvarenju europskog zelenog plana i globalnog okvira za biološku raznolikost predloženog u Konvenciji o biološkoj raznolikosti. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Dosad neviđeni gubitak biološke raznolikosti i širenje razornih pandemija šalju jasnu poruku: vrijeme je da ponovno razmislimo o našem odnosu s prirodom. EGSO smatra da je strategija za bioraznolikost ispravan način za postavljanje biološke raznolikosti Europe u središte oporavka nakon epidemije COVID-a 19 u korist ljudi, klime i planeta. Gubitak biološke raznolikosti i klimatska kriza međuovisni su i međusobno utječu jedno na drugo. Dosljedna zaštita i obnova šuma, tla i močvarnih područja te stvaranje zelenih površina u gradovima važni su za ublažavanje klimatskih promjena do 2030. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | U strategiji za bioraznolikost prepoznat je međuodnos zbog kojeg je potrebno znatno povećati napore za zaštitu još postojećih prirodnih resursa i stoga je nužno a) proširiti zaštićena područja, posebice ona koja su strogo zaštićena. Međutim, to nije dovoljno za zaustavljanje smanjenja biološke raznolikosti (ne samo u pogledu broja vrsta, već osobito u pogledu njihovih populacija, gdje su zabilježena drastična smanjena, što pokazuju pomori kukaca na velikim površinama). Zato je potrebno i b) uložiti znatne napore za obnovu staništa. EGSO izričito podržava oba cilja. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EGSO se slaže s Europskom komisijom da je smanjenje broja zaštićenih vrsta i staništa uglavnom posljedica neodgovarajuće provedbe pravnog okvira i nedovoljnog financiranja. Postojeći pravni okvir (prvenstveno Direktiva o pticama i Direktiva o staništima) usmjeren je na ugrožene vrste i staništa, ali zaštita biološke raznolikosti uvelike nadilazi te okvire, što dokazuje činjenica da te direktive ne obuhvaćaju kukce niti oprašivače, kao ni usluge ekosustava ili zelenu infrastrukturu. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EGSO stoga podržava prijedloge Europske komisije da se razmotri uvođenje dodatnih pravnih instrumenata ako države članice ne krenu u brzu provedbu novih ciljeva u narednim godinama. EGSO također naglašava da bi trebalo prepoznati i poticati kvalitetu zaštite i dobre prakse na razini država članica, primjerice dobrovoljne mjere zaštite. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EGSO napominje da, uz već spomenute, postoje dodatni čimbenici koji dovode do smanjenja biološke raznolikosti, među ostalim i ljudsko ponašanje. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EGSO se slaže s analizom Europske komisije da kontinuirano drastično smanjenje biološke raznolikosti zahtijeva znatno širenje mreže zaštićenih područja. Konkretno, zaštiti prirodnih procesa dosad nije bila? posvećena odgovarajuća pozornost. To će se promijeniti s novim ciljem od 10 % strogo zaštićenih područja. Te bi mjere imale pozitivan učinak na klimu, zaštitu oprašivača i drugih kukaca, kao i na poboljšanje zadržavanja vode na tim područjima. Nametanjem obveze uspostavljanja transeuropske mreže za zaštitu prirode Europska komisija nastoji ispraviti nedostatak metodologije u Direktivi o staništima i s pravom naglašava važnost ekološke povezanosti. Time se vraća i na pitanje zelene infrastrukture, koje se nakon Komunikacije Komisije COM (2013) 249 final nažalost nije rješavalo s nužnom odlučnošću. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EGSO uviđa da su za provedbu ciljeva oporavka potrebni novi, pravno obvezujući ciljevi. U Strategiji o bioraznolikosti do 2020. utvrđen je cilj obnove 15 % narušenih ekosustava. Ostvarenje tog cilja ostalo je neispunjeno, prije svega zato što nije bio pravno obvezujući. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EGSO pozdravlja činjenicu da se strategija jasnije bavi pitanjem financijskih potreba. Odavno je poznato da nedostaje odgovarajuće financiranje: dosad je pokriveno samo 20 % potreba područja prirodne zaštite, uključujući ona u okviru mreže Natura 2000 (11), a financijske procjene EGSO-a uvijek su bile mnogo više od procjena Europske komisije. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Odbor je također jasno podržao zasebnu liniju financiranja u odnosu na proračun za poljoprivredu, kao što je naveo i Europski revizorski sud. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Revizorski sud u svojem je mišljenju primijetio da dio rashoda u okviru ZPP-a određen za biološku raznolikost nije jasan. Komisija smatra da je oko 8 % proračuna EU-a potrošeno na zaštitu biološke raznolikosti (86 milijardi EUR u razdoblju 2014.–2020.). Revizorski sud kritizira činjenicu da, unatoč tome, nije moguće izmjeriti pozitivne učinke. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Razlog tomu je i to što programi drugog stupa, koji su posebno učinkoviti u pogledu biološke raznolikosti, ne samo da su nedovoljno financirani već su i većinom oblikovani na način koji je neprivlačan za poljoprivrednike u mnogim državama članicama.
  EGSO već godinama podupire i rješenja kojima se, primjerice, poljoprivrednicima olakšava usvajanje mjera za promicanje biološke raznolikosti, uključujući, među ostalim, dostatnu poticajnu komponentu. EGSO ističe da se ne može očekivati da zaštita biološke raznolikosti, koju treba tražiti i od poljoprivrednika i vlasnika šuma, bude financijski teret, već bi skrb za to „javno dobro” za njih trebala predstavljati zanimljivu priliku za ostvarivanje prihoda. |
| --- | --- |

4.12.

EGSO već godinama podupire i rješenja kojima se, primjerice, poljoprivrednicima olakšava usvajanje mjera za promicanje biološke raznolikosti, uključujući, među ostalim, dostatnu poticajnu komponentu. EGSO ističe da se ne može očekivati da zaštita biološke raznolikosti, koju treba tražiti i od poljoprivrednika i vlasnika šuma, bude financijski teret, već bi skrb za to „javno dobro” za njih trebala predstavljati zanimljivu priliku za ostvarivanje prihoda.

| 4.13. | Europska komisija navodi potrebu za 20 milijardi EUR godišnje. Činjenica da nije navedeno a) kako je taj iznos od 20 milijardi EUR izračunat niti b) kako bi se ta potreba trebala pokriti, jedna je od velikih slabosti strategije za bioraznolikost. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Taj iznos nije predviđen novim višegodišnjim financijskim okvirom. Novi višegodišnji financijski okvir ne odražava taj iznos, što je iznenađujuće jer je Vijeće u prosincu 2019. pozvalo na „potpuno, učinkovito i dosljedno uključivanje biološke raznolikosti u osmišljavanje i provedbu novog višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) za razdoblje 2021.–2027.” (vidjeti točku 3.2). U svakom slučaju, EGSO tome ne vidi ni traga i smatra da je to zabrinjavajući znak koji ukazuje na to da i dalje postoji velik jaz između riječi i djela. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | EGSO kritizira činjenicu da Europska komisija u ovoj strategiji za biološku raznolikost ponovno ne provodi preporuke Vijeća iz prosinca 2019.o financijskoj potpori mjerama za zaštitu biološke raznolikosti i činjenicu da ne predlaže učinkovite mjere za ukidanje svih subvencija koje su štetne za biološku raznolikost. Osim toga, u vezi sa zahtjevom Vijeća da se poboljša preispitivanje provedbe i izvješćivanja o politikama, mjerama i obvezama u području zaštite prirode i biološke raznolikosti, Europska komisija još nije predložila odgovarajuće instrumente. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | EGSO se slaže s Europskom komisijom da su održive prakse upravljanja za većinu zaštićenih područja prikladan način za održavanje ili promicanje visokih vrijednosti biološke raznolikosti. Međutim, EGSO smatra ključnim da dio zaštićenih područja bude strogo zaštićen, što podrazumijeva upravljanje bez intervencije. Samo se na taj način prirodni procesi mogu učinkovito zaštititi. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | EGSO se stoga slaže s činjenicom da se udio strogo zaštićenih područja mora znatno povećati te naglašava da je zaštita prirodnih procesa ključna za zaštitu biološke raznolikosti, osobito u vremenima dramatičnih klimatskih promjena. Izrazito je hvale vrijedna činjenica da se poseban naglasak stavlja na strogu zaštitu (uz upravljanje bez intervencije) primarnih i starih šuma. Međutim, EGSO ističe da će bez znatne financijske naknade biti teško učinkovito zaštititi osobito primarne i stare šume u privatnom vlasništvu. EGSO u tom pogledu ističe pohvalne mjere nevladinih organizacija za zaštitu okoliša, koje djeluju kao čuvari okoliša, i stalne intervencije vatrogasaca koji štite područja koja često karakterizira značajna biološka raznolikost. Kad je riječ o primarnom i starom šumskom zemljištu koje je u državnom vlasništvu, EGSO bi želio da Europska komisija donese preporuku o obustavi aktivnosti sječe. Aktualne kontroverze u vezi sa zaštitom šuma u nekoliko država članica EU-a pokazuju da postoji znatan gospodarski pritisak i na područja u državnom vlasništvu. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | EGSO naglašava da zajedničku poljoprivrednu politiku treba prilagoditi ciljevima politike biološke raznolikosti (12), europskom propisu o klimi, strategiji „od polja do stola” i ciljevima europskog zelenog plana. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | EGSO oštro kritizira činjenicu da posljednji predloženi višegodišnji financijski okvir, kao ni Europski plan oporavka, ne uključuju dodatne rashode za zaštitu biološke raznolikosti. |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | EGSO smatra da je važno imati snažnu i sveobuhvatnu strategiju za šume i sektor šumarstva. To je osobito potrebno jer EU nema zajedničku šumarsku politiku utemeljenu na zakonodavstvu. |
| --- | --- |

4.20.

| 4.21. | EGSO napominje da se cilj od 10 % prioritetnih područja u poljoprivrednom sektoru ne odražava u prijedlogu reforme drugog stupa ZPP-a o kojem se trenutačno raspravlja, u kojem se samo spominje „minimalni postotak” bez navođenja konkretnog broja. To je iznimno negativan znak da je Europska komisija s jedne strane priznala taj zahtjev, ali da ga, s druge strane, ne uzima u obzir u usporednom procesu reforme. |
| --- | --- |

4.21.

| 4.22. | EGSO toplo pozdravlja jačanje zelene infrastrukture i poziva Komisiju i države članice da razviju i provedu dosljednu strategiju u tom pogledu. EU bi trebao zelene transeuropske mreže TEN-G postaviti kao prioritet za ulaganja i osigurati im odgovarajuća financijska sredstva s posebnom namjenom. |
| --- | --- |

4.22.

| 4.23. | Uz pravno obvezujuće ciljeve obnove najavljena je nova regulatorna inicijativa za proširenje zaštićenih područja ako države članice ne budu poštovale zahtjeve i preporuke Europske komisije. EGSO smatra da će te regulatorne mjere biti od ključnog značaja ako države članice ne izvrše radikalnu promjenu u zaštiti biološke raznolikosti. Zakonodavna inicijativa najavljena za 2024. stoga bi trebala dovesti do izrade sveobuhvatne direktive o biološkoj raznolikosti, kojom bi se riješili i drugi nedostaci navedeni u ovom mišljenju. Ta bi direktiva trebala biti popraćena procjenom učinka, čime bi se omogućila bolja procjena trgovinskih aspekata. |
| --- | --- |

4.23.

Bruxelles, 18. rujna 2020.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Konvencija o biološkoj raznolikosti

1

(2)  Direktiva Vijeća 92/43/EZ (SL L 206, 22.7.1992., str. 7.).

2

(3)  Direktiva Vijeća 79/409/EEZ (SL L 103, 25.4.1979., str. 1.) („Direktiva o pticama”) i Direktiva 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 20, 26.1.2010., str. 7.)..

3

(4)  Direktiva 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 164, 25.6.2008., str. 19.).

4

(5)  Uredba (EU) br. 1143/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 317, 4.11.2014., str. 35.).

5

(6)  COM(2006) 216 final.

6

(7)  Vidjeti, na primjer, mišljenje br. 7/2018 o prijedlozima Komisije o uredbama koje se odnose na zajedničku poljoprivrednu politiku za razdoblje nakon 2020. (SL C 41, 1.2.2019., str. 1.) i tematsko izvješće br. 13/2020 „Biološka raznolikost na poljoprivrednim zemljištima: doprinos ZPP-a”

7

(8)  IPBES, Summary for policymakers of the global assessment report on biodiversity and ecosystem services (Sažetak globalnog izvješća o procjeni biološke raznolikosti i usluga ekosustava za tvorce politika), 2018.

8

Summary for policymakers of the global assessment report on biodiversity and ecosystem services

(9)  Povelja iz Leipziga i plan EU-a za gradove

9

(10)  SL C 195, 18.8.2006., str. 96.; SL C 97, 28.4.2007., str. 6.; SL C 161, 13.7.2007., str. 48.; SL C 317, 23.12.2009., str. 75.; SL C 306, 16.12.2009., str. 42.; SL C 48, 15.2.2011., str. 150.; SL C 24, 28.1.2012., str. 111.; SL C 67, 6.3.2014., str. 153.; SL C 487, 28.12.2016., str. 14.; SL C 129, 11.4.2018., str. 90.; SL C 62, 15.2.2019., str. 226. i SL C 47, 11.2.2020., str. 87.

10

(11)  Vidjeti COM(2010) 548/2, str. 13.

11

(12)  U studenome 2018. Europski revizorski sud oštro je kritizirao prijedloge povjerenika Hogana za poljoprivrednu reformu nakon 2020. jer ih nije smatrao usklađenima s ciljevima zaštite okoliša.

12

---

PRILOG

Sljedeći je amandman odbijen tijekom rasprava premda je dobio barem četvrtinu glasova:

Točka 4.18

Izmijeniti kako slijedi:

EGSO naglašava da zajedničku poljoprivrednu politiku treba prilagoditi ciljevima politike biološke raznolikosti, europskom propisu o klimi, strategiji „od polja do stola” i ciljevima europskog zelenog plana. Važno je da se provedbom strategije za bioraznolikost ne ugroze sigurnost opskrbe hranom ili izvori sredstava za život u ruralnim područjima u EU-u.

Rezultat glasovanja:

| Za: | 59 |
| --- | --- |
| Protiv: | 106 |
| Suzdržani: | 8 |

Za:

59

Protiv:

106

Suzdržani:

8

---

| 11.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 429/268 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 429/268

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Strategija „od polja do stola” za pravedan, zdrav i ekološki prihvatljiv prehrambeni sustav

(COM(2020) 381)

(2020/C 429/34)

| Izvjestitelj: | Peter SCHMIDT (DE/II) |
| --- | --- |
| Suizvjestiteljica: | Jarmila DUBRAVSKÁ (SK-I) |

Izvjestitelj:

Peter SCHMIDT (DE/II)

Suizvjestiteljica:

Jarmila DUBRAVSKÁ (SK-I)

| Zahtjev za savjetovanje: | Komisija, 17.6.2020. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i zaštitu okoliša |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 8.7.2020. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 16.9.2020. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 554 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 208/4/7 |

Zahtjev za savjetovanje:

Komisija, 17.6.2020.

Pravni temelj:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i zaštitu okoliša

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

8.7.2020.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

16.9.2020.

Plenarno zasjedanje br.:

554

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

208/4/7

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Komunikacijom „Strategija ‚od polja do stola’ za pravedan, zdrav i ekološki prihvatljiv prehrambeni sustav” želi se poboljšati gospodarska, okolišna i socijalna održivost prehrambenih sustava. Kriza izazvana bolešću COVID-19 uspješno je testirala snagu i otpornost europskog poljoprivredno-prehrambenog sustava te time dokazala sigurnost opskrbe hranom u EU-u, ali je istovremeno pokazala da se dostava hrane „od polja do stola” ne može uzimati zdravo za gotovo. Ovu krizu treba iskoristiti kao priliku da se preoblikuje dinamika lanca opskrbe i ostvare trajna poboljšanja za proizvođače, prerađivače i trgovce na malo. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO smatra da bi sveobuhvatnom prehrambenom politikom EU-a trebalo ostvariti: i. gospodarsku, sociokulturnu i okolišnu održivost, ii. integraciju među sektorima, područjima politike i razinama upravljanja, iii. uključive postupke odlučivanja i iv. kombinaciju obveznih mjera (propisi i porezi) i poticaja (premije na cijenu, pristup kreditiranju, resursi i osiguranje) kako bi se ubrzala tranzicija prema održivim prehrambenim sustavima. U predloženoj strategiji ti se ciljevi nedovoljno odražavaju. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Proračun za ZPP ne smije se smanjivati ni zadržavati na trenutačnoj razini, već ga treba povećati u skladu s tim ciljevima. Smanjenje sredstava za financiranje ruralnog razvoja može biti štetno uzme li se u obzir da sadržava neke od najvažnijih alata za podršku tranziciji. Iako je dodatnih 15 milijardi EUR predloženih u okviru paketa za oporavak od bolesti COVID-19 dobrodošlo i potrebno, to nije zamjena za dugoročne obveze. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Uvjet za odobrenje strateških planova ZPP-a trebao bi biti da države članice donesu sveobuhvatne planove preoblikovanja prehrambenih okruženja tako da se poticaji za proizvodnju zdrave i održive hrane povežu sa stvaranjem novih tržišta za te proizvode. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Poštene cijene hrane (koje odražavaju stvarne troškove proizvodnje za okoliš i društvo) jedini su način da se dugoročno postignu održivi prehrambeni sustavi. EU i države članice trebali bi poduzeti mjere kako bi se pobrinuli za to da otkupne cijene ostanu veće od troškova proizvodnje te da zdrava prehrana postane općepristupačna. Da bi se to postiglo, nužno je primijeniti baš sve instrumente javnog upravljanja, od strogih fiskalnih mjera do pristupa koji se temelje na informacijama kako bi stvarni troškovi bili vidljivi. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Jeftini uvozni proizvodi često podrazumijevaju visok društveni trošak i visok trošak za okoliš u trećim zemljama. Ne dođe li do promjena u trgovinskim politikama EU-a, ciljevi predmetne strategije neće se ispuniti. Odbor poziva EU da osigura istinsku uzajamnost standarda u povlaštenim trgovinskim sporazumima. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Strategija se ne bavi pitanjima održivog upravljanja zemljištem i pristupa zemljištu. To je velik propust uzme li se u obzir činjenica da je to jedna od glavnih prepreka za obnovu poljoprivrednog stanovništva bez koje će se izgubiti temelj EU-a za održivu i produktivnu poljoprivredu. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Trebalo bi provesti procjenu učinka za različite načine postizanja svakog cilja utvrđenog u strategiji, uzimajući u obzir stanje u svakoj državi članici. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | U skladu s navodima iz prethodnih mišljenja EGSO-a, trebalo bi istražiti mogućnost osnivanja europskog vijeća za prehrambenu politiku (uključujući njegovu financijsku održivost). Vijeća za prehrambenu politiku već postoje na lokalnoj razini te okupljaju razne dionike prehrambenog sustava na pojedinom području radi svladavanja izazova, povezuju gradove s proizvodnjom hrane u okolnim regijama i osiguravaju učinkovito upravljanje lokalnim i regionalnim prehrambenim politikama. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Uvod

| 2.1. | Komunikacija Europske komisije „Strategija ‚od polja do stola’ za pravedan, zdrav i ekološki prihvatljiv prehrambeni sustav” ključna je sastavnica europskog zelenog plana. Cilj joj je pridonijeti europskom programu borbe protiv klimatskih promjena, zaštititi okoliš i očuvati biološku raznolikost, osigurati položaj poljoprivrednika i ribara u lancu vrijednosti, poticati održivu potrošnju hrane te promicati cjenovno pristupačnu i zdravu hranu za sve bez ugrožavanja sigurnosti, kvalitete i cjenovne pristupačnosti hrane. Riječ je o prvoj strategiji EU-a za koju se tvrdi da obuhvaća cjelokupan prehrambeni lanac. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 nužnije je negoli ikada prije povećati otpornost globalnog prehrambenog sustava i prehrambenog sustava EU-a koju će dodatno testirati budući šokovi, od klimatskih promjena do izbijanja novih bolesti i nestašica radne snage (1). Kriza je ukazala na činjenicu da se put hrane „od polja do stola” ne smije uzeti zdravo za gotovo te je pokazala međupovezanost dionika i aktivnosti u poljoprivredi i u cijelom prehrambenom sustavu. Potrebne su mjere potpore u krizi te koraci kojima bi se dugoročno osigurali oporavak i obnova. U komunikaciji o strategiji „od polja do stola” i Strategiji EU-a o bioraznolikosti ispravno se prepoznaje potreba za jačanjem otpornosti nakon bolesti COVID-19 poboljšavanjem gospodarske, ekološke i društvene održivosti prehrambenih sustava. Sada je ključno te strategije preobraziti u smislene i pravodobne mjere. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Poljoprivrednici posvuda u EU-u već su poduzeli korake za povećanje održivosti i dodatno unapređenje standarda. Poljoprivrednici i radnici u prehrambenom sustavu (u poljoprivredi, preradi i distribuciji) na prvoj su crti borbe protiv krize uzrokovane bolešću COVID-19 te su svim europskim građanima osigurali neprekinutu opskrbu hranom i sustavno se izlagali rizicima, dok istodobno zadržavaju nizak udio dodane vrijednosti u prehrambenom sustavu. U svakom slučaju, od poljoprivrednika će se i u budućnosti nužno očekivati da učine mnogo više nego dosad u izgradnji održivosti i otpornosti. Imajući u vidu tešku ekonomsku situaciju u kojoj se trenutno nalazi velika većina poljoprivrednika, do takvih nužnih i temeljnih promjena može doći samo ako se uvedu odgovarajući politički i ekonomski poticaji; EGSO smatra da se u prijedlozima za reformu ZPP-a ne poduzimaju djelotvorni koraci u tom smjeru. Stoga je od presudne važnosti osigurati znatno bolje uvjete kako bi hrana koja je lokalno proizvedena održivim metodama u EU-u (2) bila konkurentna u odnosu na uvoz te zajamčiti ne samo ravnomjernu raspodjelu troškova i koristi tranzicije (među različitim društvenim segmentima, sektorima i regijama te između sadašnjih i budućih generacija) već i sredstva namijenjena potpori održivoj poljoprivredi. Strategija „od polja do stola” mora se shvatiti kao prilika da se temeljito preoblikuje dinamika lanca opskrbe te da se ostvare trajna poboljšanja u prihodima i uvjetima života poljoprivrednika. Odbor ponavlja da europski zeleni plan mora biti zeleni i društveni plan u svim svojim sastavnicama. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Kad je riječ o uvozu poljoprivrednih sirovina i hrane, EGSO je očekivao da će predmetna strategija sadržavati jasnu poruku, sličnu onoj iz najave Komisije o porezu na CO2 na granici za industrijske proizvode, jer naši poljoprivrednici (i potrošači) moraju biti zaštićeni od uvezene robe koja ne zadovoljava europske kriterije održivosti, tim više što je jasno da je naše postojeće standarde potrebno dodatno postrožiti. Međutim, strategija „od polja do stola” u tom je pogledu potpuno podbacila. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EGSO pozdravlja objavu strategije „od polja do stola” koja je ključna prilika da se postignu prethodno opisani ciljevi. Odbor u ovom mišljenju utvrđuje neke neujednačenosti u komunikaciji i akcijskom planu „od polja do stola” (u usporedbi s ambicijama europskog zelenog plana i vlastitih prijedloga za sveobuhvatnu prehrambenu politiku (3)) te pruža smjernice o tome kako se strategija „od polja do stola” može unaprijediti i pretočiti u učinkovit plan za tranziciju. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Temelji učinkovite strategije „od polja do stola”: upravljanje, odgovornost, ciljevi i resursi

| 3.1. | EGSO od 2016. godine poziva na razradu sveobuhvatne prehrambene politike u EU-u s ciljem osiguravanja zdrave prehrane iz održivih prehrambenih sustava, uz povezivanje poljoprivrede s ishranom i uslugama ekosustava te osiguravanje lanaca opskrbe kojima se štiti javno zdravlje čitavog europskog društva (4). Okupila se i široka koalicija civilnog društva kako bi zajedno razvila detaljan plan „zajedničke prehrambene politike” za EU u okviru trogodišnjeg postupka koji predvodi IPES-Food (5). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | U skladu s preporukama iz prethodno navedenih tekstova, sveobuhvatnom prehrambenom politikom EU-a trebalo bi ostvariti: i. gospodarsku, sociokulturnu i okolišnu održivost, ii. integraciju među sektorima, područjima politike i razinama upravljanja, iii. uključive postupke odlučivanja i iv. kombinaciju obveznih mjera (propisi i porezi) i poticaja (premije na cijenu, pristup kreditiranju, resursi i osiguranje) kako bi se ubrzala tranzicija prema održivim prehrambenim sustavima. Njome bi se trebao ubrzati razvoj kružnoga gospodarstva i smanjiti utjecaj na okoliš sektora prerade hrane i sektora maloprodaje poduzimanjem mjera u pogledu prijevoza, skladištenja, pakiranja i rasipanja hrane. Ona bi trebala biti osmišljena tako da može ponuditi rješenja za novu situaciju nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19, posebice kad je riječ o potrebi da se poboljšaju krizno upravljanje te sigurni i pošteni uvjeti rada u cijelom lancu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Iako se u komunikaciji i akcijskom planu „od polja do stola” navode brojni primjereni alati, nisu utvrđeni učinkoviti mehanizmi upravljanja. Prvo, mjere se moraju grupirati u skup sveobuhvatnih specifičnih ciljeva koji su usmjereni na opće ciljeve koji opisuju prehrambene sustave za koje se EU nada da će ih ostvariti u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju (6). Umjesto da se odnose na pojedinačne dijelove lanca, ti se ciljevi moraju odnositi na cijeli lanac (7). To je ključno da bi se: i. istaknula potreba za pristupima na razini cijelog lanca i poštenim dijeljenjem troškova kako bi se riješili problemi u poljoprivredi; ii. omogućilo davanje prioriteta različitim rješenjima i izbjegao pristup à la carte koji uključuje nespojiva rješenja, iii. osiguralo uvođenje alternativnih mjera (jednakih učinaka) u slučaju kašnjenja ili preusmjeravanja početno planiranih mjera, iv. osiguralo da su kvantitativne i kvalitativne ciljne vrijednosti popraćene cjelovitim paketom mjera potrebnih za njihovo ostvarivanje (i koje su, dakle, izvedive) i da bi se, prema potrebi, dodale dodatne ciljne vrijednosti da bi se zadovoljio navedeni specifični cilj i v. stvorio čvrsti temelj za osiguranje usklađivanja raznih sektorskih politika (npr. ZPP, trgovinska politika, politike o zaštiti okoliša, razvoju zdravlja i sigurnosti hrane) sa strategijom „od polja do stola”. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Da bi strategija „od polja do stola” bila učinkovita, treba je pratiti jasan okvir koji sadržava ciljeve, pokazatelje i jasne mehanizme praćenja, no kojim se ne povećava birokracija. EGSO je već preporučio izradu pregleda stanja održive prehrane u EU-u kojim bi se omogućilo prevladavanje izazova prehrambenih sustava s pomoću višegodišnjeg pristupa, promičući tako usklađivanje politike na različitim razinama upravljanja. Pregled stanja pružio bi pokazatelje te bi se tako potaknuo i pratio napredak prema ispunjavanju postavljenih ciljeva (8). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Djelotvornom strategijom „od polja do stola” trebali bi se smanjiti skupi vanjski učinci poljoprivrede te osigurati da svi poljoprivrednici od tržišta primaju poštene naknade. Stoga će ona dugoročno biti iznimno troškovno učinkovita. No za prelazak na održive i konkurentne prehrambene sustave potrebna su hitna ulaganja. Osobito su potrebni velik trud i kapitalna ulaganja kako bi se postigle razine djelovanja u području klime i okoliša utvrđene u europskom zelenom planu i kako bi se poljoprivrednicima omogućilo uvođenje održivih pristupa. Ti se ciljevi ne mogu ostvariti ako su prekinuti ključni izvori financiranja. Smanjenje sredstava za financiranje ruralnog razvoja može biti štetno uzme li se u obzir da sadržava neke od najvažnijih alata za podršku tranziciji, kako je navedeno u komunikaciji o strategiji „od polja do stola”. Odbor ponovno ističe važnost izdvajanja 10 milijardi EUR za istraživanje poljoprivrede, ruralnog razvoja i biogospodarstva u skladu s prijedlozima Europske komisije o višegodišnjem financijskom okviru (VFO) za razdoblje 2021.–2027. Iako je dodatnih 15 milijardi EUR za ruralni razvoj i poljoprivredno-prehrambena istraživanja predloženih u okviru paketa za oporavak od COVID-a 19 dobrodošlo i potrebno, to nije zamjena za dugoročne obveze. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Širok raspon dionika u prehrambenim sustavima ima ulogu u nadgledanju razvoja i primjene strategije „od polja do stola”. Iako bi prioritet trebalo dati poboljšanoj suradnji među postojećim tijelima, bit će potrebna namjenska upravljačka struktura s više dionika. Pri istraživanju mogućnosti treba osigurati da nova struktura upravljanja: i. usvoji demokratske i uključive pristupe u skladu s najboljim primjerima iz prakse u trenutačnim tijelima, prije svega Platforme s više dionika za ciljeve održivog razvoja, ii. ima jasan mandat koji uključuje razmatranje o tome koliko su dobro sektorske politike kao što je ZPP usklađene sa strategijom „od polja do stola” i iii. uključuje snažnu i raznoliku zastupljenost dionika iz poljoprivrednih skupina, civilnog društva (uključujući organizacije EU-a te nacionalne i lokalne organizacije) i dionika iz lanca opskrbe. Mora se izbjeći situacija u kojoj se poljoprivredni interesi uključuju samo u ZPP, dok se civilno društvo angažira samo u strategiji „od polja do stola”: treba se uhvatiti u koštac s tenzijama i svi dionici moraju usuglasiti put prema tranziciji. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | U skladu s navodima iz prethodnih mišljenja EGSO-a, trebalo bi istražiti mogućnost osnivanja „Europskog vijeća za prehrambenu politiku” (9) (uključujući njegovu financijsku održivost). O provedbi strategije „od polja do stola” treba se savjetovati s europskim vijećem za prehrambenu politiku koje bi trebalo osnovati što je prije moguće. Vijeća za prehrambenu politiku već postoje na lokalnoj razini te okupljaju dionike različitih prehrambenih sustava na pojedinom području radi svladavanja izazova, povezuju gradove s proizvodnjom hrane u okolnim regijama i osiguravaju učinkovito upravljanje lokalnim i regionalnim prehrambenim politikama (10). Kao što je pokazala kriza uzrokovana pandemijom bolesti COVID-19, otporni lanci opskrbe ovise o efektivnom djelovanju na lokalnoj razini, dok civilno društvo može surađivati s državom i komercijalnim partnerima kako bi se smanjile neujednačenosti u pružanju hrane (11). Europsko vijeće za prehrambenu politiku ubrzalo bi usklađivanje politika na razini EU-a te na nacionalnim i lokalnim razinama (tzv. višerazinsko upravljanje). Okupilo bi predstavnike lokalnih vijeća za prehrambenu politiku i dionike iz civilnog društva i cjelokupnog lanca opskrbe (uključujući poljoprivrednike, radnike i potrošače) te tako dionicima pružilo platformu za međusobno učenje razmjenom primjera dobre prakse, osiguralo da se u obzir uzimaju svi stavovi iz raznih sektora te utvrdilo prepreke za promociju održive prehrane na lokalnoj razini. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Ključna područja u kojima je potrebno dodatno djelovanje

4.1.   Zdrava i održiva prehrana

| 4.1.1. | Zdrava i održiva prehrana jedan je od ključnih „stupova” sveobuhvatne prehrambene politike s obzirom na to da hitno trebamo promijeniti svoju prehranu u cilju poboljšanja zdravlja ekosustava i javnosti te vitalnosti ruralnih područja (12). U komunikaciji o strategiji „od polja do stola” uviđa se da je potrebno osigurati to da zdrave i održive opcije budu najlakše za potrošače (tj. da svima budu široko dostupne i cjenovno pristupačne) te se uzima u obzir da „prehrambena okruženja” mogu utjecati na odluke ljudi. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Strategija „od polja do stola” mogla bi biti jedinstvena prilika za preoblikovanje prehrambenih okruženja, za što se niz raznih politika mora uskladiti na strani ponude i potražnje te na razini EU-a, nacionalnim i lokalnim razinama, a to uključuje korake za: i. rješavanje problema štetne komercijalizacije i oglašavanja regulatornim mjerama, ii. osiguravanje jednostavnih, pouzdanih i neovisnih informacija o hranjivim vrijednostima za potrošače, iii. uvođenje zdravih politika određivanja cijena, iv. pružanje podrške održivoj javnoj nabavi hrane, v. poticanje (re)formulacije proizvoda, vi. stvaranje zdravih maloprodajnih, restoranskih, urbanih i školskih okruženja i vii. ulaganje u obrazovanje potrošača. Te korake mora se nadopuniti socijalnim politikama kako bi se osiguralo da skupine s niskim prihodima i skupine u nepovoljnom položaju imaju bolji pristup zdravoj i održivoj prehrani. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | No u komunikaciji i akcijskom planu „od polja do stola” ne iznose se sveobuhvatne mjere za sva ta područja politike nego se oslanja na pravila ponašanja, jamstva i ostale samoregulatorne alate (13) koji su se dosad pokazali neučinkovitima. Dobrodošla je namjera Europske komisije da državama članicama da preporuke (u okviru ovlasti strateških planova ZPP-a) o tome kako ispuniti ciljeve ZPP-a i strategije „od polja do stola”, uključujući zdravstvene ciljeve. No mjere povezane s prehranom ne mogu biti neobavezne. Uvjet za odobrenje strateških planova ZPP-a trebao bi biti da države članice donesu sveobuhvatne planove preoblikovanja prehrambenih okruženja tako da se poticaji za proizvodnju zdrave i održive hrane povežu sa stvaranjem novih tržišta za te proizvode. To bi bilo i u skladu s preuzetom obvezom Komisije da promiče proizvodnju i potrošnju organske hrane. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Kad je riječ o pružanju pouzdanih informacija i smjernica o hranjivim vrijednostima, EGSO poziva na razvoj novih smjernica za održivu prehranu u kojima se u obzir uzimaju kulturne i zemljopisne razlike među državama članicama i unutar njih. Smjernice za održivu prehranu pomogle bi u stvaranju jasnijeg smjera za poljoprivredna gospodarstva, prerađivače, trgovce na malo i industriju pružanja ugostiteljskih usluga, a poljoprivredno-prehrambeni sustav imao bi koristi od novog okvira za proizvodnju, preradu, distribuciju i prodaju zdravije i održivije hrane po poštenijoj cijeni (14). |
| --- | --- |

4.1.4.

4.2.   Pošteni lanac opskrbe hranom s poštenim cijenama

| 4.2.1. | EGSO je već pozvao na zabranu nepoštenih trgovačkih praksi (15). Lanac opskrbe hranom posebice je podložan nepoštenim trgovačkim praksama zbog velikih neravnoteža između malih i velikih subjekata i između proizvođača s dugoročnim obvezama i fleksibilnijih trgovaca. S pomoću regulatornog pristupa i zakonodavnog okvira s djelotvornim i otpornim provedbenim mehanizmima može se pristupiti djelotvornom rješavanju problema nepoštenih trgovačkih praksi na razini EU-a. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | U komunikaciji o strategiji „od polja do stola” ispravno se prepoznaje važan posao koji obavljaju poljoprivrednici i radnici u cijelom prehrambenom lancu (uključujući one koji rade u nesigurnim uvjetima) te potreba da se njihovo zdravlje i sigurnost osiguraju u skladu s obvezama iz europskog stupa socijalnih prava. No Odbor žali što to nije popraćeno konkretnim koracima u akcijskom planu. Nadalje, EGSO žali zbog nepovezivanja poštenih uvjeta s poštenim cijenama hrane te smatra da su poštene cijene hrane (koje odražavaju stvaran trošak proizvodnje za okoliš i društvo) jedini način postizanja dugoročno održivih i pravednih prehrambenih sustava. Trenutačno najveću dobit ostvaruju veliki maloprodajni lanci i multinacionalni prerađivači, a otkupne cijene preniske su da bi poljoprivrednicima jamčile izvor prihoda i pristojne radne uvjete. Štoviše, one često čak ne pokrivaju ni troškove proizvodnje. Udio vrijednosti prehrambenog lanca EU-a koji ide poljoprivrednicima pao je s 31 % u 1995. na 24 % u 2005. (16), a u novije se vrijeme procjenjuje na oko 21 % (17). Smanjenje cijena na poljoprivrednim gospodarstvima omogućeno je uskim tumačenjem prava tržišnog natjecanja EU-a prema kojemu je dobrobit potrošača izjednačena s najnižom mogućom cijenom. To se mora promijeniti, među ostalim i u Ugovorima EU-a. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | U okviru strategije „od polja do stola”, EU i države članice trebale bi poduzeti sveobuhvatne mjere kako bi osigurale da cijene na poljoprivrednim gospodarstvima ostanu veće od troškova proizvodnje te da zdrava i održiva prehrana postane relativno cjenovno pristupačnija i dostupnija. Da bi se to postiglo, nužno je primijeniti baš sve instrumente javnog upravljanja, od strogih fiskalnih mjera do pristupa koji se temelje na informacijama kako bi stvarni troškovi bili vidljivi, oslanjajući se pritom na najbolje nove metodologije izračuna stvarnog troška (18). EGSO ponavlja da je važno ulagati u obrazovanje o održivoj prehrani od rane dobi kako bi se pridonijelo tome da mladi cijene vrijednost hrane i poštene cijene. Posebnu pozornost treba posvetiti ranjivim skupinama, osobito starijim osobama i osobama s niskim prihodima. Trebalo bi istražiti i nove oblike označivanja kojima bi se ukazalo na udio vrijednosti koji ide poljoprivrednicima. Potrebno je pozorno poredati sve korake koji utječu na cijene kako bi se izbjegle brze promjene te bi ih trebalo popratiti i praćenjem utjecaja na obitelji s niskim prihodima (19) kako bi se osiguralo da se kao rezultat intervencija politika pristup tih obitelji zdravoj prehrani ne smanjuje, nego povećava. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Tržnice, poljoprivreda koju podržava zajednica, zadruge potrošača i ostale inicijative kratkih lanaca opskrbe predstavljaju ključni način na koji poljoprivrednici mogu povećati dodanu vrijednost i ostvariti poštene cijene, posebice oni poljoprivrednici koji se bave ekološkim uzgojem ili koji primjenjuju druge ekološke načine koji nisu obuhvaćeni nekom oznakom. Lokalne i regionalne vlasti često su uključene i uspostavljaju lokalne sustave za upravljanje hranom koji okupljaju različite dionike te osobito potiču upotrebu lokalnih proizvoda u objektima javne prehrane. EGSO izražava žaljenje zbog toga što Komisija u tom pogledu nije uzela u obzir njegova prethodna mišljenja. |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Takva relokalizacija potiče stvaranje radnih mjesta i lokalnu dinamiku. Osim toga, ona povećava otpornost, što je vidljivo iz odgovora na COVID-19 na svim razinama lanca opskrbe (proizvođači, prerađivači i trgovci na malo). Ruralna područja jedan su primjer domene u kojoj zadruge potrošača najčešće ostanu zadnji preostali gospodarski subjekt. Za potrošače su kratki lanci opskrbe izvor svježih i visokokvalitetnih proizvoda u kojima se isprepliću bogata povijest i međuljudski odnosi te koji mogu pobuditi interes potrošača i potaknuti ih na to da se educiraju o vrijednosti hrane te vratiti povjerenje u prehrambene sustave (20). Solidarne zadružne inicijative također imaju ključnu ulogu u izradi edukativnih materijala za škole i vrlo aktivnom širenju svijesti u borbi protiv rasipanja hrane i pretilosti, posebice među djecom. Iako su prednosti kratkih lanaca opskrbe prepoznate u komunikaciji „od polja do stola”, potrebne su konkretne mjere i dodjele sredstava (uključujući u strateškim planovima ZPP-a) da bi se dodatno razvili ti lanci i uklonile sve prepreke njihovu razvoju diljem EU-a. |
| --- | --- |

4.2.5.

4.3.   Jačanje vanjske dimenzije strategije „od polja do stola”

| 4.3.1. | Ne dođe li do promjena u trgovinskim politikama EU-a, neće se ispuniti ciljevi strategije „od polja do stola”. Komunikacija i akcijski plan „od polja do stola” uključuju važne korake za jačanje odredbi o održivosti bilateralnih sporazuma EU-a o slobodnoj trgovini i za provedbu tih odredbi. Međutim, kao što su to primijetile francuske i nizozemske vlasti (21), može se učiniti više kako bi se osigurala usklađenost s međunarodnim sporazumima i kako bi se pojednostavnili postupci obavješćivanja o povredama obveza održivosti i postupci djelovanja u pogledu tih povreda. Nadalje, Odbor poziva EU da osigura stvarnu uzajamnost standarda u preferencijalnim trgovinskim sporazumima, osobito u pogledu dobrobiti, održivosti i sljedivosti od polja do stola, nadograđujući i ugrađujući tako postignuća iz nekih novijih bilateralnih odredbi (22). Porez na ugljik na granici, kako se navodi u Mandatnom pismu izvršnom potpredsjedniku zaduženom za europski zeleni plan (23), ostaje ključan u sprečavanju snižavanja cijena poljoprivrednika i prehrambenih poduzeća zbog uvoza iz zemalja koje ublažavanje klimatskih promjena ne shvaćaju ozbiljno. Stoga je šutnja o porezu na ugljik na granici, cijeni ugljika i praćenju emisija stakleničkih plinova uvoza vrijedna žaljenja i ozbiljno potkopava ambicije strategije „od polja do stola” i zelenog plana. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | U komunikaciji o strategiji „od polja do stola” ne uzima se u obzir učinak izvoza EU-a na male proizvođače u zemljama u razvoju kao ni uloga multinacionalnih društava sa sjedištem u EU-u u doprinošenju neodrživim praksama u cijelom svijetu. Nove mogućnosti provedbe ponajprije moraju biti namijenjene društvima sa sjedištem u EU-u koja moraju biti odgovorna za to da u njihovim lancima opskrbe nema krčenja šuma, jagme za zemljištem i povreda prava. Stoga EGSO pozdravlja angažman povjerenika za pravosuđe Reyndersa, koji se obvezao za društva u EU-u uvesti zahtjeve za postupanje s dužnom pažnjom u pogledu ljudskih prava i okoliša, te poziva da se u okviru strategije „od polja do stola” razmotre dodatne sektorske mjere. Kao što je primijetio Europski parlament (24), obveze postupanja s dužnom pažnjom osobito su hitne za subjekte u lancima opskrbe „robom kojom se ugrožavaju šume” (npr. govedina, soja, palmino ulje). |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Najvažnije od svega, u strategiji „od polja do stola” ne uvažava se cirkularnost svjetskih tržišta poljoprivrednih proizvoda i uzajamni utjecaj koji obujam trgovinske razmjene ima i na zemlju uvoznicu i na zemlju izvoznicu. Ta je strategija ključna prilika za ponovno određivanje vanjskih ciljeva EU-a, u skladu s ambicijama iz komunikacije Europske komisije „Trgovina za sve” (25). U komunikaciji o strategiji „od polja do stola” nedostaje takvo dugoročno razmišljanje. Sporazumima o slobodnoj trgovini i dalje se potiče neodrživ rast potrošnje, uz ogroman utjecaj na okoliš u trećim zemljama, posebice u pogledu krčenja šuma (26). Nužno je osporiti kontinuirani rast opsega trgovinske razmjene kao krajnji cilj politike EU-a (posebice u sektorima s visokim udjelom emisija stakleničkih plinova i u strateškim sektorima u kojima je potrebna raznolikost čvrstih lanaca uslijed pandemije bolesti COVID-19). Ključno je pronaći nove načine podizanja standarda, promicanja održivih praksi i osiguranja da nove mogućnosti održive proizvodnje mogu iskoristiti mali poljoprivrednici u EU-u i zemljama u razvoju. O navedenim bi se razmišljanjima trebalo raspravljati na multilateralnim forumima kao što su Odbor UN-a za svjetsku sigurnost opskrbe hranom i Codex Alimentarious umjesto da ih se ograniči na bilateralne pregovore u kojima je sudjelovanje poljoprivrednika i civilnog društva ograničeno, u kojima su velike razlike u moći, a liberalizacija trgovine ostaje krajnji cilj. Početna točka može biti planirani zakonodavni okvir o održivim prehrambenim sustavima. Prije svega, mora poslužiti za utvrđivanje jasne definicije održivih prehrambenih sustava u skladu s postojećim definicijama EU-a o okolišnoj održivosti (27). |
| --- | --- |

4.3.3.

4.4.   Davanje podrške poljoprivrednicima pri prelasku na otporne, raznolike, agroekološke sustave

| 4.4.1. | Komunikacija o strategiji „od polja do stola” i Strategija o bioraznolikosti obuhvaćaju ključne korake za obnovu tla i poljoprivrednih ekosustava i njihovu zaštitu, primjerice ciljeve za poljoprivredno zemljište s obilježjima krajobraza velike raznolikosti (10 %) i za zemljište pod ekološkim uzgojem (25 %). Međutim, trebalo bi uzeti u obzir startne pozicije različitih država članica. Komunikacija o strategiji „od polja do stola” ne bavi se pitanjima održivog upravljanja zemljištem i pristupa zemljištu. To je velik propust uzme li se u obzir činjenica da je to jedna od glavnih prepreka za obnovu poljoprivrednog stanovništva bez koje će se izgubiti temelj EU-a za održivu i produktivnu poljoprivredu. EGSO je predložio okvir EU-a čiji je cilj da se u državama članicama zaštite poljoprivredna zemljišta koja su važna za proizvodnju hrane (28). Međutim, za te hvale vrijedne prijedloge potrebna je odgovarajuća financijska potpora, koje u postojećim prijedlozima za proračun nema. Jednako tako, u Komunikaciji se ne daju smjernice o tome kako dodatno povećati potražnju za ekološkim proizvodima. Ostvarivanje cilja u pogledu obilježja krajobraza za neke će poljoprivrednike biti vrlo skupo. EGSO poziva na procjenu učinka provedbe tog cilja. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | EGSO smatra da je agroekologija smjer kojem mora težiti europska poljoprivreda (29), za što treba promijeniti paradigmu koja razvija raznolikost na svim razinama (vrste, poljoprivredna gospodarstva, krajolici i životni uvjeti). Agroekologijom kao spletom znanosti, tehnika i socijalnog pokreta promatra se prehrambeni sustav u cjelini, a cilj je približiti proizvođača okolišu, uz očuvanje i čak obnovu složenosti i bogatstva poljoprivrednog, ekološkog i društvenog sustava. Međutim, u komunikaciji o strategiji „od polja do stola” prema agroekologiji se i dalje odnosi kao prema mogućoj niši, opciji koju treba podržati među ostalim opcijama kroz istraživačke politike i programe ekologizacije u okviru ZPP-a. Stoga se u njoj ne prepoznaje potreba za preoblikovanjem i ponovnom diversifikacijom poljoprivrede u cijelom EU-u iako je to potrebno kako bi se postigle navedene ciljne vrijednosti i ciljevi strategije „od polja do stola” i Strategije o bioraznolikosti (uključujući ciljeve za smanjenje pesticida, gnojiva i antibiotika). |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Uz navedeni razvoj ekološke poljoprivrede, EGSO također insistira na pomnijem proučavanju i promicanju drugih metoda uzgoja kojima se povećava biološka raznolikost i smanjuje upotreba sirovina. To može obuhvaćati i promicanje precizne poljoprivrede, pri čemu se mora voditi računa o velikim troškovima ulaganja; mnoga mala i srednja poljoprivredna gospodarstva neće moći namiriti čak ni te troškove. Potencijal metoda uzgoja koje pogoduju resursima, tlu i okolišu može se realizirati integracijom podataka o tlu, gnojivima, pesticidima i prinosu, za što je potreban bolji pristup podacima u nacionalnim bazama podataka, veća mobilnost, jednostavnija uporaba za korisnike itd. Osim toga, trebalo bi promicati uporabu informacijskih i komunikacijskih tehnologija. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | S obzirom na pandemiju bolesti COVID-19, postalo je hitnije negoli ikada prije restrukturirati sektor stočarstva na način da se smanje njegove ranjivosti i njegov utjecaj na radnike, okoliš i dobrobit životinja. Strategijom „od polja do stola” taj se problem ni na koji način neće moći riješiti. Njome se moraju osmisliti i obuhvatiti koraci za smanjenje oslanjanja na uvezeno proteinsko krmivo i za ponovnu integraciju stoke u miješane agroekološke sustave. U političkim krugovima u Europi već je godinama prisutna diskusija o „europskoj strategiji za bjelančevine”, ali nisu poduzeti nikakvi konkretni koraci. I tom se pitanju u strategiji „od polja do stola” daje premalo prostora, a i kad se spominje, navodi nisu dovoljno obvezujući. Uopće se ne uzima u obzir što bi za europsku poljoprivredu značilo često hvaljeno načelo kružnog gospodarstva. EGSO se pita, primjerice, kako uvoz golemih količina krmiva iz npr. Južne Amerike, što je također djelomično odgovorno za nepovratno krčenje prašuma, može biti kompatibilan s načelom kružnog gospodarstva. |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | U komunikaciji o strategiji „od polja do stola” ne navodi se dovoljno pojedinosti o načinu pružanja podrške poljoprivrednicima pri usvajanju novih praksi. Dok bi plaćanja na temelju prelaska u sklopu programa ekologizacije podrazumijevala velike iznose sredstava kako bi se zadovoljile nove ambicije, funkcija plaćanja u sklopu ZPP-a za potporu dohotku ključna je i ostat će ključna i u nadolazećem razdoblju, čak i usprkos tome što se poduzimaju koraci da se zajamči da cijene hrane odražavaju stvarne troškove (vidjeti odjeljak 4.2.). I za savjetodavne usluge bit će potrebno dovoljno resursa kako bi se poljoprivrednicima pružila pomoć u velikim proizvodnim promjenama. Ako se žele ispuniti ciljevi europskog zelenog plana i strategije „od polja do stola” (F2F), proračun za ZPP ne smije se smanjivati ni zadržavati na trenutačnoj razini, već ga treba povećati u skladu s tim ciljevima. Troškovi povezani s ciljevima europskog zelenog plana uvelike nadmašuju trenutačno programsko razdoblje. Treba razjasniti da će financijski zahtjevi za buduće nacionalne proračune ići u smjeru ispunjavanja mjera europskog zelenog plana i ispunjavanja ciljeva, odnosno pokazatelja europskog zelenog plana. |
| --- | --- |

4.4.5.

| 4.4.6. | U komunikaciji o strategiji „od polja do stola” ispravno se navodi potreba da se u obzir uzmu različite startne pozicije država članica. Prakse se uvelike razlikuju u pogledu intenziteta poljoprivrednoga gospodarstva po hektaru, gustoće naseljenosti po hektaru, uporabe pesticida, gnojiva i antibiotika po hektaru i po životinji te dobrobiti životinja. Trebalo bi provesti procjenu učinka za svaki cilj utvrđen u europskom zelenom planu i strategiji „od polja do stola” (F2F), uzimajući u obzir različita trenutačna stanja u državama članicama. Međutim, EGSO također ukazuje na potrebu za postojanjem jednakih uvjeta među državama članicama i zahtijeva jasnije objašnjenje kako će se i u kojim vremenskim rokovima provedbom strategije „od polja do stola” i strateških planova ZPP-a riješiti pitanje rizika od različitih standarda. Odbor smatra da bi prilagođene pristupe trebalo primijeniti na brzinu tranzicije, ali ne i na krajnje ciljne vrijednosti i ciljeve koje treba postići. |
| --- | --- |

4.4.6.

Bruxelles, 16. rujna 2020.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  COVID-19 and the crisis in food systems: Symptoms, causes, and potential solutions („COVID-19 i kriza u prehrambenim sustavima: simptomi, uzroci i potencijalna rješenja”). Priopćenje panela IPES-Food, travanj 2020.

1

COVID-19 and the crisis in food systems: Symptoms, causes, and potential solutions

(2)  „Kako bi sveobuhvatna europska prehrambena politika imala istinsku važnost za europske potrošače, nužno je da hrana proizvedena održivim metodama u EU-u bude konkurentna. To podrazumijeva sposobnost europskog poljoprivredno-prehrambenog sektora da osigurava hranu za potrošače po cijenama koje uključuju dodatne troškove prema kriterijima kao što su održivost, dobrobit životinja, sigurnost hrane i ishrana, ali i poštene prihode za poljoprivrednike, te da se pritom zajamči da velika većina potrošača prednost i dalje daje europskim proizvodima.” Mišljenje „Doprinos civilnog društva razvoju sveobuhvatne prehrambene politike u EU-u”, točka 5.8. (SL C 129, 11.4.2018., str. 18.).

2

(3)  SL C 129, 11.4.2018., str. 18.

3

(4)  Vidjeti bilješku 3.

4

(5)  IPES-Food, Towards a Common Food Policy for the European Union („Ususret zajedničkoj prehrambenoj politici za Europsku uniju”), Bruxelles, IPES Food, 2019.

5

Towards a Common Food Policy for the European Union

(6)  U nastavku su detaljno navedeni specifični ciljevi koji su važni za sveobuhvatnu strategiju i vrste mjera koje su potrebne da bi se oni ostvarili, a koji su izvedeni iz mišljenja koja je izradio EGSO.

6

(7)  Jedna je iznimka u strategiji „od polja do stola” upućivanje na postizanje „zdrave i održive prehrane”. Iako je ovaj specifični cilj usmjeren na opći cilj, o njemu se govori kao o nečemu što je ključno za potrošača umjesto da se naglasi da ga je potrebno ostvariti u cijelom lancu.

7

(8)  Vidjeti bilješku 3.

8

(9)  To novo tijelo djelovalo bi kao platforma koju bi vodile postojeće institucije.

9

(10)  Postupci ponovnog povezivanja gradova s obližnjim područjima za proizvodnju hrane već se odvijaju u brojnim mjestima (npr. Milano u Italiji, Montpellier u Francuskoj, Gent, Bruxelles i Liège u Belgiji te Toronto u Kanadi) i vjerojatno će se ubrzati kao rezultat pandemije bolesti COVID-19.

10

(11)  COVID-19 and the crisis in food systems: Symptoms, causes, and potential solutions („COVID-19 i kriza u prehrambenim sustavima: simptomi, uzroci i potencijalna rješenja”). Priopćenje panela IPES-Food, travanj 2020.

11

COVID-19 and the crisis in food systems: Symptoms, causes, and potential solutions

(12)  SL C 190, 5.6.2019., str. 9.

12

(13)  U komunikaciji o strategiji „od polja do stola” navodi se da će Europska komisija „od prehrambenih poduzeća i organizacija zatražiti da se obvežu na poduzimanje konkretnih mjera u području zdravlja i održivosti”.

13

(14)  Vidjeti bilješku 12.

14

(15)  SL C 440, 6.12.2018., str. 165.

15

(16)  Europski parlament, Report on fair revenues for farmers: A better functioning food supply chain in Europe („Izvješće o poštenim prihodima za poljoprivrednike: funkcionalniji lanac opskrbe hranom u Europi”), 2009/2237(INI), 2009., http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=REPORT&reference=A7-2010-0225&language=EN

16

Report on fair revenues for farmers: A better functioning food supply chain in Europe

(17)  Europski parlament, Parliamentary questions – Answer given by Mr. Hogan on behalf of the Commission („Parlamentarna pitanja – odgovor g. Hogana u ime Komisije”), 27. veljače 2015., http://www.europarl.europa.eu/doceo/document/E-8-2015-000521-ASW_EN.html?redirect

17

Parliamentary questions – Answer given by Mr. Hogan on behalf of the Commission

(18)  http://www.fao.org/nr/sustainability/full-cost-accounting/

18

(19)  Vidjeti bilješku 12.

19

(20)  SL C 353, 18.10.2019., str. 65.

20

(21)  Neslužbeni dokument nizozemskih i francuskih vlasti o trgovini, društveno-gospodarskim učincima i održivom razvoju.

21

(22)  Primjerice, bescarinski pristup za jaja tržištu EU-a prvi je put uvjetovan usklađivanjem sa standardima EU-a o dobrobiti kokoši u Sporazumu o slobodnoj trgovini između EU-a i Mercosura: https://www.theguardian.com/environment/2019/oct/02/eu-imposes-hen-welfare-standards-on-egg-imports-for-first-time.

22

(23)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/mission-letter-frans-timmermans-2019_en.pdf?fbclid=IwAR3MP8zmxW1jBVJhtBUtP2PKkEct5ibFjKVJTCoaxgRX6thxcdsylXhTPIk

23

(24)  Europski parlament, Rezolucija Europskog parlamenta od 11. rujna 2018. o transparentnom i odgovornom upravljanju prirodnim resursima u zemljama u razvoju: šume, 2018/2003(INI).

24

(25)  https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/october/tradoc_153846.pdf

25

(26)  https://ec.europa.eu/environment/forests/impact_deforestation.htm

26

(27)  Ta se definicija može proširiti i uskladiti s definicijom okolišne održivosti iz akcijskog plana Europske komisije o financiranju održivog rasta.

27

(28)  „Korištenje zemljišta za održivu proizvodnju hrane i usluge ekosustava” (SL C 81, 2.3.2018., str. 72.).

28

(29)  Vidjeti bilješku 20.

29

---

| 11.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 429/276 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 429/276

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Odluke Vijeća 2003/17/EZ u pogledu jednakovrijednosti pregleda usjeva na terenu koji se provode u Ukrajini na sjemenskim usjevima žitarica i jednakovrijednosti sjemena žitarica proizvedenog u Ukrajini

(COM(2020) 137 final – 2020/0053 (COD))

(2020/C 429/35)

| Samostalni izvjestitelj: | Arnold PUECH D’ALISSAC |
| --- | --- |

Samostalni izvjestitelj:

Arnold PUECH D’ALISSAC

| Zahtjev za savjetovanje: | Vijeće Europske unije, 17.4.2020.
  Europski parlament, 16.4.2020. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 43. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i okoliš |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 29.6.2020. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 18.9.2020. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 554 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 213/1/4 |

Zahtjev za savjetovanje:

Vijeće Europske unije, 17.4.2020.

Europski parlament, 16.4.2020.

Pravni temelj:

članak 43. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i okoliš

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

29.6.2020.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

18.9.2020.

Plenarno zasjedanje br.:

554

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

213/1/4

1.   Kontekst i prijedlog Komisije

| 1.1. | Odlukom Vijeća 2003/17/EZ (1) priznaje se jednakovrijednost određenim zemljama izvan EU-a u pogledu pregleda usjeva na terenu i proizvodnje sjemena određenih vrsta (2). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Te nacionalne odredbe kojima se uređuje sjeme koje se pobire i kontrolira u tim zemljama pružaju ista jamstva u pogledu svojstava sjemena i postupaka za njegovo ispitivanje, za jamčenje identifikacije sjemena te za označivanje i za kontrolu kao i odredbe koje se primjenjuju na sjeme koje se pobire i kontrolira unutar Europske unije. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Ukrajina se ne nalazi među trećim zemljama navedenima na popisu iz Odluke 2003/17/EZ i zato trenutačno nije moguće u Europsku uniju uvesti sjeme žitarica koje se pobire u toj zemlji. Ukrajina je zatražila od Komisije da se njezino sjeme žitarica obuhvati tom Odlukom Vijeća 2003/17/EZ kao jednakovrijedno. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Na temelju tog zahtjeva Komisija je ispitala primjenjivo zakonodavstvo Ukrajine i provela reviziju pregleda usjeva na terenu i sustava certificiranja sjemena za sjeme žitarica u Ukrajini. Zaključila je da su postojeći zahtjevi i sustav u Ukrajini jednakovrijedni onima u Uniji i da pružaju ista jamstva kao i sustav Unije. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komisija stoga predlaže da se donošenjem Odluke Europskog parlamenta i Vijeća prizna sjeme iz Ukrajine kao jednakovrijedno sjemenu žitarica koje se pobire, proizvodi i kontrolira u Europskoj uniji. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Napomene i preporuke

| 2.1. | EGSO prima na znanje pozitivan ishod revizije koju je Komisija provela u Ukrajini u skladu s odredbama iz Priloga II. Odluke 2003/17/EZ radi priznavanja jednakovrijednosti zakonskih zahtjeva i službenih kontrola za certificiranje sjemena žitarica. Međutim, EGSO napominje da se u izvješću o reviziji navodi da neki standardi nisu u potpunosti usklađeni sa zahtjevima EU-a, posebno onima koji se odnose na izolacijsku udaljenost certificiranog sjemena sirka, koji su niži, čistoću sorti roditeljskih linija koje se upotrebljavaju za proizvodnju hibridnog sjemena kukuruza i stopu sjemena drugih vrsta za certificirano sjeme kukuruza. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EGSO, u skladu sa svojim prethodnim mišljenjima (3), odobrava predmetni zakonodavni prijedlog, ali predlaže da se njegovo stupanje na snagu odgodi do trenutka kada će EU, nakon ex post kontrole, dobiti jamstva da su ograničenja utvrđena u izvješću o reviziji ispravljena, da su standardi proizvodnje u Ukrajini strogo usklađeni s europskim zahtjevima, da ne postoji nepošteno tržišno natjecanje i da su isključeni štetni učinci na okoliš. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EGSO se slaže s činjenicom da priznavanje jednakovrijednosti može potencijalno donijeti korist proizvođačima sjemena iz EU-a koji posluju u Ukrajini, potencijalnim uvoznicima koji uvoze sjeme iz te zemlje te poljoprivrednicima iz EU-a, koji će odsad imati pristup većem izboru sjemena, ali smatra da se mora uspostaviti recipročan sustav kontrole za uvoz i osigurati jednaka zaštita potrošača s obje strane.
  Kontrola tržišnog natjecanja treba biti obostrana kako se ne bi narušili trgovinski uvjeti za europske organizacije koje posluju u EU-u. |
| --- | --- |

2.3.

Kontrola tržišnog natjecanja treba biti obostrana kako se ne bi narušili trgovinski uvjeti za europske organizacije koje posluju u EU-u.

| 2.4. | Međutim, EGSO želi naglasiti određene tehničke aspekte koji se odnose na metode proizvodnje sjemena koje se razlikuju između Ukrajine i Europske unije, osobito u pogledu pristupa sredstvima za zaštitu bilja. Naime, ukrajinski proizvođači imaju pristup većem broju proizvoda za zaštitu bilja nego proizvođači iz Europske unije i imaju pristup određenim molekulama koje su u Europskoj uniji zabranjene. Ta odstupanja dovode do narušavanja tržišnog natjecanja, a mogla bi rezultirati uvođenjem proizvoda na teritorij Europske unije koji nisu u skladu s njezinim zdravstvenim i okolišnim standardima. Najznačajnije razlike uključuju pristup aktivnim tvarima koje se upotrebljavaju za uništavanje korova kao što su atrazin (zabranjen u EU-u od 2003.) ili acetoklor (zabranjen u EU-u od 2012.). Osim zdravstvenog utjecaja, pristup tim tvarima sa širokim rasponom djelovanja, rezidualnim karakterom, visokom tehničkom učinkovitošću na korovima i smanjenim troškovima ukrajinskim proizvođačima daje konkurentsku prednost. Kad je riječ o zaštiti od štetočina, ukrajinski proizvođači i dalje imaju pristup aktivnim tvarima iz obitelji neonikotinoida, od kojih su neke zabranjene u EU-u, kao što su klotianidin, tiametoksam, a uskoro i tiakloprid. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | U skladu s europskim zelenim planom potrebno je zaštititi, očuvati i povećati prirodni kapital Europske unije te zaštititi zdravlje i dobrobit građana od rizika za okoliš te je stoga ključno da Ukrajina prestane upotrebljavati kemijske proizvode u proizvodnji sjemena koje je EU zabranio na svojem području. Ukrajina mora ostvarivati istu razinu zahtjeva kao Unija, obvezati se na potpunu usklađenost sa svim uvjetima Pariškog sporazuma i omogućiti godišnje ocjenjivanje sklopljenih sporazuma. Razlike se ne smiju održavati ili produbljivati jer se u suprotnom plasiranje sjemena na tržište EU-a ne može odobriti. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EGSO je primio na znanje stav Komisije, koja smatra da je priznavanje postupaka certificiranja predmetnih proizvoda tehnička mjera. Međutim, s obzirom na prethodno navedeno i na činjenicu da će otvaranje tržišta EU-a za proizvode iz trećih zemalja imati gospodarske i socijalne posljedice, Odbor preporučuje Komisiji da prije donošenja odluke provede procjenu učinka kako bi se provjerilo da ta mjera neće utjecati na europske proizvođače (odnosno uzgajivače i poduzeća za proizvodnju sjemena), a osobito na mikropoduzeća i mala poduzeća. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Na temelju te procjene učinka i s obzirom na to da se trenutačnim Sporazumom o slobodnoj trgovini s Ukrajinom ne jamči poštena trgovina s usporedivim poreznim, socijalnim i ekološkim standardima, potrebno je prvo preispitati Sporazum o slobodnoj trgovini i, općenitije, europsku trgovinsku politiku kako bi se izbjeglo nepošteno tržišno natjecanje. To preispitivanje planira i Europska komisija u svojoj Komunikaciji od 16. lipnja u okviru sveobuhvatne revizije trgovinske politike EU-a i pokretanjem javnog savjetovanja. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | To je između Ukrajine i EU-a posebno važno za sektor sjemena kukuruza jer je trošak proizvodnje u Ukrajini znatno niži (razlika u odnosu na trošak proizvodnje u Francuskoj procijenjena je 2019. godine na 26 %). Kombinacija tih odluka ugrozila bi europski sektor uzgoja sjemena kukuruza. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | U vrijeme kada shvaćamo pouke krize izazvane COVID-om 19 ovisnost o trećim zemljama u sektoru od strateške važnosti za prehrambenu suverenost ne može se prihvatiti te stoga to pitanje treba rješavati od samog početka. |
| --- | --- |

2.9.

Bruxelles, 18. rujna 2020.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  SL L 8, 14.1.2003., str. 10.

1

(2)  U skladu s direktivama Vijeća 66/401/EEZ (SL 125, 11.7.1966., str. 2298.), 66/402/EEZ (SL 125, 11.7.1966., str. 2309.), 2002/54/EZ (SL L 193, 20.7.2002., str. 12.) i 2002/57/EZ (SL L 193, 20.7.2002., str. 74.).

2

(3)  SL C 74, 23.3.2005., str. 55., SL C 351, 15.11.2012., str. 92.

3

---

| 11.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 429/279 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 429/279

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2019/833 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2019. o utvrđivanju mjera očuvanja i provedbe koje se primjenjuju na regulatornom području Organizacije za ribarstvo sjeverozapadnog Atlantika

(COM(2020) 215 final – 2020/95(COD))

(2020/C 429/36)

| Izvjestitelj: | Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE

| Zahtjev za savjetovanje: | Europski parlament, 17.6.2020.
  Vijeće, 8.6.2020. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 43. stavak 2. i članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i okoliš |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 8.7.2020. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 18.9.2020. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 554 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 215/0/4 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europski parlament, 17.6.2020.

Vijeće, 8.6.2020.

Pravni temelj:

članak 43. stavak 2. i članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i okoliš

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

8.7.2020.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

18.9.2020.

Plenarno zasjedanje br.:

554

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

215/0/4

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO ponavlja svoje stajalište o ovom prijedlogu uredbe izraženo u mišljenju 2018/05155 (1), čiji su zaključci i preporuke detaljno navedeni u nastavku. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Odbor smatra da u pravo EU-a treba prenijeti mjere očuvanja i kontrole koje je donijela Organizacija za ribarstvo sjeverozapadnog Atlantika (NAFO) kako bi se postigla njihova ujednačena i djelotvorna provedba u EU-u. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Međutim, smatra da se podnesenim prijedlogom ne uspostavlja fleksibilan mehanizam za prenošenje pravila donesenih u okviru NAFO-a niti rješava pitanje potrebe za njihovim godišnjim ažuriranjem. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Odbor se zalaže za fleksibilniji i jednostavniji mehanizam te stoga predlaže Uredbu s jedinstvenim člankom kojim se utvrđuje da Europska unija mora na svoju flotu primjenjivati propise koje je odobrio NAFO. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO naglašava rizik uvođenja sustava delegiranih akata kojim se Komisiji dodjeljuju ovlasti za donošenje zakonodavstva, a da pritom ne podliježe redovnim postupcima. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Sažetak prijedloga Komisije

| 2.1. | Glavni cilj ovog prijedloga jest u pravo Unije unijeti mjere za očuvanje i kontrolu donesene na 41. godišnjem sastanku NAFO-a u rujnu 2019. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Predlažu se određene tehničke izmjene formulacija koje se odnose na ograničenja ulova i napora, zabranu ribolova, ulov zadržan na plovilu, veličinu oka mrežnog tega, ribolovne očevidnike i očevidnike o proizvodnji. Uvode se i dodatne inspekcijske dužnosti i pojednostavljuju mjesečna izvješća o ulovu. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Predlaže se i niz reformulacija u pogledu grenlandskog halibuta, očevidnika o proizvodnji i postupka zbog povrede te upućuje na internetsku stranicu NAFO-a o kontroli i nadzoru ribarskih plovila. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Druge predložene mjere odnose se na pojašnjenje uporabe mjerača te na upravljanje morskim psima i njihovo očuvanje, pri čemu se predlaže zabrana usmjerenog ribolova grenlandskog morskog psa i smanjenja usputnog ulova te vrste. Pojašnjavaju se i odredbe o ugovorima o zakupu. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Prijedlogom se Komisiji delegiraju ovlasti za izmjenu odredbi o očuvanju i kontroli koje se odnose na tehnička pitanja, poput veličine oka mrežnog tega, rešetki za sortiranje i člankastih lanaca u ribolovu kozica ili sjevernih kozica te područnih ograničenja za pridneni ribolov. Cilj je svega toga da se na fleksibilan i jednostavan način u zakonodavstvo EU-a uvedu moguće izmjene koje NAFO u budućnosti bude usvajao, a koje se odnose na mjere očuvanja i kontrole. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Prijedlogom se izmjenjuje Uredba (EU) 2019/833 Europskog parlamenta i Vijeća (2) od 20. svibnja 2019. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Opće napomene

| 3.1. | EGSO smatra da se mjere očuvanja i kontrole donesene na zadnjem godišnjem sastanku NAFO-a moraju prenijeti u pravo EU-a kako bi se osigurala njihova ujednačena provedba u EU-u. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Međutim, Odbor smatra da mehanizam prenošenja i dalje nije dovoljno fleksibilan jer se mjere svake godine mijenjaju, a birokracija EU-a vrlo je spora, što dovodi do stalne neusklađenosti pravila koje donosi NAFO i zakonodavstva Unije. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EGSO ističe da ovaj prijedlog uredbe analizira upravo zato što još nije usvojen neki fleksibilniji postupak, poput onog koji je Odbor predložio 2019. godine, a koji su podržale uprave država članica i dotični sektori, a to je da se donese jednostavna uredba s jedinstvenim člankom koji bi sadržavao obvezu da Europska unija na svoju flotu primijeni pravila koja svake godine donese NAFO. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Odbor upozorava na to da, zbog kontradiktornih propisa, postupak koji se u ovom trenutku primjenjuje dovodi do pravne nesigurnosti i za poduzeća i za same uprave, a i do nejednakosti u primjeni mjera na flote iz trećih zemalja. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Odbor smatra da je jedini aspekt koji bi bio olakšan uvođenjem sustava delegiranih akata mogućnost da Komisija utvrđuje pravila, a da pritom ne podliježe redovnim postupcima. |
| --- | --- |

3.5.

Bruxelles, 18. rujna 2020.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Mišljenje EGSO-a „Mjere za očuvanje i kontrolu na području koje regulira Organizacija za ribarstvo sjeverozapadnog Atlantika” (SL C 159, 10.5.2019., str. 60.).

1

(2)  SL L 141, 28.5.2019., str. 1.

2

---

| 11.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 429/281 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 429/281

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Sigurno uvođenje mreže 5G u EU-u – Provedba alata EU-a

(COM(2020) 50 final)

(2020/C 429/37)

| Izvjestitelj: | Alberto MAZZOLA |
| --- | --- |
| Suizvjestitelj: | Dumitru FORNEA |

Izvjestitelj:

Alberto MAZZOLA

Suizvjestitelj:

Dumitru FORNEA

| Zahtjev za savjetovanje: | Europska komisija, 9.3.2020. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za promet, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 3.9.2020. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 16.9.2020. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 554 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 217/0/2 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europska komisija, 9.3.2020.

Pravni temelj:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za promet, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

3.9.2020.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

16.9.2020.

Plenarno zasjedanje br.:

554

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

217/0/2

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO pozdravlja inicijativu država članica i Europske komisije da provjere provode li države članice niz ključnih mjera preporučenih u zaključcima paketa strateških i tehničkih mjera EU-a u pogledu sigurnog uvođenja 5G ekosustava. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO smatra da bi, s obzirom na sve veću složenost i raznolikost 5G mreža (EK je utvrdio sljedeće ciljeve povezivosti za 2025.: škole, sveučilišta, istraživački centri, bolnice, glavni pružatelji javnih usluga i digitalno intenzivna poduzeća trebali bi imati pristup brzinama preuzimanja/učitavanja od 1 gigabit po sekundi; kućanstva u gradu i na selu trebala bi imati pristup povezivosti s brzinom preuzimanja od najmanje 100 megabita u sekundi; gradska područja, glavne ceste i željeznički putevi trebali bi imati neprekidan pristup 5G mreži), takva provjera 5G ekosustava, kao i Komisijine mjere za očuvanje kibersigurnosti 5G mreža i raznolikosti vrijednosnog lanca 5G tehnologije, tehničke standardizacije i certifikacije, izravnih stranih ulaganja, trgovinske zaštite i tržišnog natjecanja, javne nabave i kiberdiplomacije, trebale bi obuhvatiti geopolitičku sigurnost, sigurnost infrastrukture i podataka te zdravstvenu sigurnost, također u skladu s člankom 168. stavkom 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO smatra važnim da europski 5G ekosustav osigura integritet, povjerljivost, odgovornost upravljanja i operativnu odgovornost, sigurnost, zamjenjivost u opskrbi, interoperabilnost komponenata hardvera i softvera, zajedničke tehničke i regulatorne standarde, kontinuitet usluge, pouzdanost protoka i zaštitu podataka, pokrivenost u svim područjima, uključujući ona slabo naseljena, jasnoću komunikacije prema korisniku kao aktivnom dioniku na digitalnom tržištu i dinamično poštovanje smjernica ICNIRP-a za zaštitu zdravlja stanovništva. U skladu s time ICNIRP je ažurirao dio smjernica iz 1998. koji se odnosi na radijske frekvencije elektromagnetskih polja. Te revidirane smjernice kojima se osigurava zaštita ljudi od izloženosti elektromagnetskim poljima od 100 kHz do 300 GHz sadržane su u dokumentu Health Phys. 118(5):483–524; 2020- OŽUJAK 2020. ICNIRP (2020.) je uveo niz promjena kako bi osigurao da nove tehnologije kao što je 5G neće moći uzrokovati štetu, neovisno o našim trenutačnim očekivanjima. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO poziva Europsku komisiju da strogo prati napredak u uvođenju i stvarnoj uporabi 5G mreža te poziva države članice da dodatno ubrzaju postupak i osiguraju odgovornu provedbu, uzimajući u obzir sve aspekte sigurnosti i zaštite, uključujući aspekte koji se odnose na učinak 5G tehnologija na zdravlje stanovništva i živih ekosustava, socioekonomski učinak, učinak na konkurentnost, obrazovanje i osposobljavanje te jamčenje poštovanja temeljnih prava. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO poziva EU da postane globalni predvodnik u sljedećoj generaciji 5G mobilne tehnologije opremljene sigurnom digitalnom infrastrukturom kao čvrstim elementom nove moderne europske industrijske strategije zahvaljujući radikalnoj promjeni u mobilnoj povezivosti i ogromnom dinamičkom potencijalu za povećanje produktivnosti i poticanje gospodarstva i usluga za građane. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO posebice smatra da je presudno osigurati procjene profila rizičnosti dobavljača i primijeniti relevantna ograničenja za visokorizične dobavljače, uključujući potrebna isključenja kako bi se učinkovito ublažili rizici i definirale obveze za ključna sredstva koja su u koordiniranim procjenama rizika EU-a definirana kao kritična i osjetljiva. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO smatra neophodnim da Europa usvoji srednjoročnu viziju autonomije i samodostatnosti u tom području te snažno podupire istraživanja i raznolikost europskih poduzeća. EGSO smatra da je važno povećati sredstva EU-a za digitalno istraživanje i inovacije i podržati ulaganja operatera i dobavljača u nove značajke tehničke sigurnosti, pri čemu bi ulaganja trebala ići u korak sa sposobnošću tržišta da prepozna i nagradi sve inicijative usmjerene na povećanje sigurnosti i otpornosti sustava. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Važno je svim državama članicama zajamčiti sigurnost, među ostalim održavanjem istraživačkih centara u više područja EU-a: EGSO također ostaje pri svojem prijedlogu da svaka zemlja ima barem dva dobavljača od kojih je barem jedan iz EU-a, čime bi se jamčila politička sigurnost podataka i poštovanje zdravstvenih ograničenja. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EGSO smatra da bi, uz naglasak koji je s pravom stavljen na odgovarajuće mjere u pogledu ovlasti nacionalnih regulatornih tijela i uloge telekomunikacijskih operatera, više pozornosti trebalo posvetiti instrumentima namijenjenima korisnicima, građanima i relevantnim organizacijama civilnog društva koji se suočavaju s ograničenjima i s neučinkovitošću, u cilju promicanja osnaživanja potrošača jačanjem njihovih kapaciteta kako bi postali proaktivni sudionici na tržištu. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Europska komisija, Europski parlament i Vijeće te vlade i parlamenti država članica moraju osigurati demokratski okvir za savjetovanje u kojem se javnosti mogu predstaviti znanstvene i tehnološke teme, pravna jamstva i odgovori nadležnih institucija na pitanja civilnog društva. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EGSO preporučuje jačanje europske tehnološke diplomacije kako bi EU omogućio uravnoteženije i uzajamnije uvjete za trgovinu i ulaganja, osobito u pogledu pristupa tržištu, subvencija, javne nabave, tehnoloških prijenosa i industrijskog vlasništva te socijalnih i ekoloških standarda. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Uvod

| 2.1. | Sigurnost 5G mreža od strateške je važnosti za građane i poduzeća, cijelo jedinstveno tržište i tehnološki suverenitet EU-a. Komisija je već 2013. pokrenula vodeću inicijativu EU-a o uspostavi javno-privatnog partnerstva za 5G (5G PPP) kako bi ubrzala istraživanje i inovacije u području 5G tehnologije. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Tehnologija 5G, čiji se globalni prihodi u 2025. procjenjuju na preko 100 milijardi EUR, ključna je za konkurentnost Europe na globalnom tržištu, a njezina kibersigurnost presudna je za postizanje strateške autonomije Unije. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Mreže 5G temelje se na postojećoj 4. generaciji mrežnih tehnologija (4G) i na infrastrukturi optičkih vlakana, pružaju nove kapacitete usluga i postaju središnja infrastruktura i pokretač velikog dijela gospodarstva Unije za stvaranje okosnice širokog raspona usluga nužnih za funkcioniranje unutarnjeg tržišta i održavanje ključnih gospodarskih i društvenih funkcija i upravljanje njima, kao što su energetika, promet, bankarstvo i zdravstvene usluge te poljoprivredni i industrijski sustavi proizvodnje, distribucije i potrošnje. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | S obzirom na središnju ulogu 5G mreža u ostvarivanju digitalne transformacije gospodarstva i društva EU-a te s obzirom na međusobno povezanu i transnacionalnu prirodu infrastruktura na kojima se temelji digitalni ekosustav i prekograničnu prirodu prijetnji, moguće značajne slabosti i/ili kiberincidenti u vezi s 5G mrežama koji bi se pojavili u nekoj državi članici utjecali bi na Uniju u cjelini. Zato bi trebalo donijeti mjere kojima će se poduprijeti visoka zajednička razina kibersigurnosti 5G mreža. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Europska komisija je 2016. u okviru niza inicijativa, počevši od komunikacije „Povezivošću do konkurentnog jedinstvenog digitalnog tržišta – Ususret europskom gigabitnom društvu” (1) (2) i uključujući reformu regulatornog okvira za elektroničke komunikacije (3) i funkcije Tijela europskih regulatora za elektroničke komunikacije (BEREC) (4), prioritete normizacije IKT-a za jedinstveno digitalno tržište (5) kao i mjere za promicanje internetske povezivosti u lokalnim zajednicama (6), usvojila akcijski plan EU-a za 5G (7) o kojem je EGSO izrazio pozitivno stajalište (8), kako bi ojačala napore EU-a u pogledu širenja infrastrukture i usluga u području 5G tehnologije na jedinstvenom digitalnom tržištu uz plan za javna i privatna ulaganja u 5G infrastrukturu u EU-u te cilj pokretanja komercijalnih 5G mreža do 2020. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | U skladu s definicijom iz Preporuke Komisije (9), „5G mreže” znači „skup svih relevantnih elemenata mrežne infrastrukture za mobilne i bežične komunikacijske tehnologije koji se upotrebljavaju za povezivanje i usluge s dodanom vrijednošću s naprednim karakteristikama, primjerice velike brzine prijenosa podataka i veliki podatkovni kapaciteti, komunikacije niske latencije, iznimno visoka pouzdanost ili mogućnost povezivanja velikog broja uređaja”. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | U Preporuci se pojašnjava da će EK poduprijeti provedbu pristupa EU-a kibersigurnosti 5G tehnologije te da će, kako su zatražile države članice, raditi na osiguravanju sigurnosti 5G infrastrukture i lanca opskrbe, koristeći se, prema potrebi, svim instrumentima koji su mu na raspolaganju:






  — | pravila o telekomunikacijama, multimedijama i kibersigurnosti; |
| --- | --- | --- |

2.7.

—

pravila o telekomunikacijama, multimedijama i kibersigurnosti;

| — | koordinacija standardizacije i certificiranja na razini EU-a; |
| --- | --- |

—

koordinacija standardizacije i certificiranja na razini EU-a;

| — | okvir za provjeru izravnih stranih ulaganja radi zaštite opskrbnog lanca europskih 5G mreža; |
| --- | --- |

—

okvir za provjeru izravnih stranih ulaganja radi zaštite opskrbnog lanca europskih 5G mreža;

| — | instrumenti trgovinske zaštite; |
| --- | --- |

—

instrumenti trgovinske zaštite;

| — | pravila tržišnog natjecanja; |
| --- | --- |

—

pravila tržišnog natjecanja;

| — | javna nabava, osiguravajući da su sigurnosni aspekti na odgovarajući način uzeti u obzir; |
| --- | --- |

—

javna nabava, osiguravajući da su sigurnosni aspekti na odgovarajući način uzeti u obzir;

| — | programi financiranja EU-a kojima se osigurava da korisnici poštuju relevantne sigurnosne zahtjeve. |
| --- | --- |

—

programi financiranja EU-a kojima se osigurava da korisnici poštuju relevantne sigurnosne zahtjeve.

| 2.8. | U srpnju 2019. države članice predstavile su rezultate svojih nacionalnih procjena Skupini za suradnju uspostavljenoj Direktivom NIS (10) (koju čine predstavnici svake države članice), Europskoj komisiji i ENISA-i, s informacijama o glavnim aktivnostima, prijetnjama i slabostima u skladu s normom ISO/IEC 27005, povezanima s 5G infrastrukturom i ključnim scenarijima rizika, opisujući moguće načine na koje bi akteri koji predstavljaju prijetnju mogli iskoristiti slabosti neke aktivnosti: te su nacionalne procjene bile temelj za naknadnu koordiniranu procjenu i zajednički paket instrumenata s mogućim mjerama za smanjenje rizika. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Skupina za suradnju NIS, uz potporu Europske komisije i ENISA-e, predstavila je u listopadu 2019. izvješće o koordiniranoj procjeni kibersigurnosnih rizika 5G mreža diljem EU-a, u kojem je utvrđeno nekoliko važnih sigurnosnih izazova povezanih s ključnim tehnološkim inovacijama u pogledu softvera, aplikacija i usluga te s ulogom dobavljača u provedbi i uporabi 5G mreža i stupnjem ovisnosti o pojedinačnim dobavljačima, a to su:






  — | povećana izloženost napadima i povećani broj potencijalnih pristupnih točaka za počinitelje; |
| --- | --- | --- |

2.9.

—

povećana izloženost napadima i povećani broj potencijalnih pristupnih točaka za počinitelje;

| — | povećana osjetljivost prouzrokovana novim strukturnim značajkama i funkcionalnošću 5G mreža; |
| --- | --- |

—

povećana osjetljivost prouzrokovana novim strukturnim značajkama i funkcionalnošću 5G mreža;

| — | rizici povezani s ovisnošću operatera mobilnih mreža o dobavljačima, čime se povećava broj iskoristivih kanala napada za počinitelje; |
| --- | --- |

—

rizici povezani s ovisnošću operatera mobilnih mreža o dobavljačima, čime se povećava broj iskoristivih kanala napada za počinitelje;

| — | važnost profila rizičnosti pojedinačnih dobavljača u smislu mogućih interferencija izvan EU-a; |
| --- | --- |

—

važnost profila rizičnosti pojedinačnih dobavljača u smislu mogućih interferencija izvan EU-a;

| — | povećani rizik zbog velikog oslanjanja na dobavljače u slučaju eventualnih poremećaja u opskrbi uzrokovanih trgovinskim napetostima ili nečim drugim; |
| --- | --- |

—

povećani rizik zbog velikog oslanjanja na dobavljače u slučaju eventualnih poremećaja u opskrbi uzrokovanih trgovinskim napetostima ili nečim drugim;

| — | prijetnje dostupnosti i integritetu mreža u pogledu sigurnosti, povjerljivosti i zaštite privatnosti. |
| --- | --- |

—

prijetnje dostupnosti i integritetu mreža u pogledu sigurnosti, povjerljivosti i zaštite privatnosti.

| 2.10. | Svi ti izazovi stvaraju novu paradigmu sigurnosti koja zahtijeva preispitivanje postojećeg političkog i sigurnosnog okvira koji se primjenjuje na taj sektor i njegov ekosustav te zahtijeva od država članica da poduzmu potrebne mjere ublažavanja. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | ENISA je 21. studenoga 2019. objavila izvješće „Pregled prijetnji u području 5G mreža” u kojem je iznijela svoje procjene prijetnji povezanih s petom generacijom mobilnih telekomunikacijskih mreža i dopunila izvješće država članica EU-a. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Skupina za suradnju NIS objavila je 29. siječnja 2020. publikaciju Cybersecurity of 5G networks – EU toolbox of risk mitigating measures (11) („Kibersigurnost u mrežama 5G u EU-u – paket mjera EU-a za ublažavanje rizika”) s mogućim zajedničkim skupom mjera kojima bi se ublažili glavni kibersigurnosni rizici 5G mreža i pružile smjernice za odabir mjera koje bi trebale imati prioritet u planovima ublažavanja na nacionalnoj razini i razini EU-a. Istog je dana Europska komisija usvojila komunikaciju kojom se podupire paket instrumenata (12), a koja je predmet ovog mišljenja. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Glavni dionici infrastrukture 5G mreže su:






  — | građani, potrošači i krajnji korisnici 5G mreže; |
| --- | --- | --- |

2.13.

—

građani, potrošači i krajnji korisnici 5G mreže;

| — | operateri mobilnih mreža: subjekti koji pružaju usluge mobilne mreže korisnicima, a mrežom upravljaju s pomoću trećih strana; |
| --- | --- |

—

operateri mobilnih mreža: subjekti koji pružaju usluge mobilne mreže korisnicima, a mrežom upravljaju s pomoću trećih strana;

| — | pružatelji usluga operaterima mobilnih mreža: subjekti koji pružaju usluge ili infrastrukturu operaterima mobilnih mreža pri izgradnji njihovih vlastitih mreža i/ili upravljanju njima. Ta kategorija obuhvaća: proizvođače telekomunikacijske opreme; ostale pružatelje usluga treće strane, poput pružatelja infrastrukture u oblaku, integratora sustava, pružatelja usluga sigurnosti i održavanja, proizvođača opreme za prijenos; |
| --- | --- |

—

pružatelji usluga operaterima mobilnih mreža: subjekti koji pružaju usluge ili infrastrukturu operaterima mobilnih mreža pri izgradnji njihovih vlastitih mreža i/ili upravljanju njima. Ta kategorija obuhvaća: proizvođače telekomunikacijske opreme; ostale pružatelje usluga treće strane, poput pružatelja infrastrukture u oblaku, integratora sustava, pružatelja usluga sigurnosti i održavanja, proizvođača opreme za prijenos;

| — | proizvođače povezanih uređaja i pružatelje dotičnih usluga: dobavljače predmeta ili pružatelje usluga povezanih s 5G mrežama (npr. pametnih telefona, umreženih vozila, usluga e-zdravstva) i povezanih sastavnica usluga uključenih u plan kontrole 5G tehnologije kako je definirano konceptom temeljenom na uslugama ili na Mobile Edge Computing; |
| --- | --- |

—

proizvođače povezanih uređaja i pružatelje dotičnih usluga: dobavljače predmeta ili pružatelje usluga povezanih s 5G mrežama (npr. pametnih telefona, umreženih vozila, usluga e-zdravstva) i povezanih sastavnica usluga uključenih u plan kontrole 5G tehnologije kako je definirano konceptom temeljenom na uslugama ili na Mobile Edge Computing;

| — | druge dionike, uključujući pružatelje usluga i sadržaja. |
| --- | --- |

—

druge dionike, uključujući pružatelje usluga i sadržaja.

Svi ti dionici važni su za sigurnost, kako u smislu doprinosa kibersigurnosti 5G mreža tako i kao potencijalne ulazne točke ili vektori u slučaju napada. Stoga je važno procijeniti rizike povezane s njihovim položajem u 5G ekosustavu.

| 2.14. | Glavne tradicionalne vrste prijetnji povezane su s ugrožavanjem povjerljivosti, integriteta i dostupnosti. Točnije, utvrđeno je da se niz scenarija prijetnji za 5G mreže posebno odnosi na:






  — | smetnje u lokalnoj ili globalnoj 5G mreži (dostupnost); |
| --- | --- | --- |

2.14.

—

smetnje u lokalnoj ili globalnoj 5G mreži (dostupnost);

| — | špijunažu podataka o prometu u 5G mrežnoj infrastrukturi (povjerljivost); |
| --- | --- |

—

špijunažu podataka o prometu u 5G mrežnoj infrastrukturi (povjerljivost);

| — | izmjena ili preusmjeravanje podatkovnog prometa u 5G mrežnoj infrastrukturi (integritet i/ili povjerljivost); |
| --- | --- |

—

izmjena ili preusmjeravanje podatkovnog prometa u 5G mrežnoj infrastrukturi (integritet i/ili povjerljivost);

| — | uništenje ili izmjena drugih digitalnih infrastruktura ili digitalnih informacijskih sustava putem 5G mreža (integritet i/ili dostupnost). |
| --- | --- |

—

uništenje ili izmjena drugih digitalnih infrastruktura ili digitalnih informacijskih sustava putem 5G mreža (integritet i/ili dostupnost).

| 2.15. | Prijetnje koje predstavljaju države ili akteri koje podupire država smatraju se iznimno važnima jer zapravo predstavljaju najozbiljnije i najvjerojatnije aktere prijetnji s obzirom na to da mogu imati razloge, namjere i, prije svega, sposobnost izvođenja trajnih i sofisticiranih napada na sigurnost 5G mreža.
  Iako mnoge od tih slabosti nisu specifične za 5G mreže, njihov će se broj i značaj vjerojatno povećati s uvođenjem 5G mreža zbog veće tehnološke složenosti i budućeg povećanog oslanjanja gospodarstava i društava na tu infrastrukturu. |
| --- | --- |

2.15.

Iako mnoge od tih slabosti nisu specifične za 5G mreže, njihov će se broj i značaj vjerojatno povećati s uvođenjem 5G mreža zbog veće tehnološke složenosti i budućeg povećanog oslanjanja gospodarstava i društava na tu infrastrukturu.

| 2.16. | Konkretno, s obzirom na to da će se 5G mreže uglavnom temeljiti na softveru, glavni sigurnosni nedostaci, poput onih koji su posljedica loših procesa razvoja softvera kod dobavljača opreme, mogli bi akterima olakšati namjerno unošenje „stražnjih ulaza” (backdoors) u proizvode i otežati njihovo otkrivanje. To bi moglo povećati mogućnost posebno ozbiljnog i raširenog učinka njihovog iskorištavanja. Pitanja kibersigurnosti 4G tehnologije još nisu u potpunosti riješena, a problemi s 5G tehnologijom mogli bi eksponencijalno rasti. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | Treba uzeti u obzir i slabosti povezane s procesom ili konfiguracijom:






  — | nedostatak specijaliziranog i osposobljenog osoblja za zaštitu, praćenje i održavanje 5G mreža; |
| --- | --- | --- |

2.17.

—

nedostatak specijaliziranog i osposobljenog osoblja za zaštitu, praćenje i održavanje 5G mreža;

| — | nedostatak odgovarajućih unutarnjih sigurnosnih kontrola, praksi praćenja, sustava upravljanja sigurnošću i nedostaci u praksama upravljanja rizicima; |
| --- | --- |

—

nedostatak odgovarajućih unutarnjih sigurnosnih kontrola, praksi praćenja, sustava upravljanja sigurnošću i nedostaci u praksama upravljanja rizicima;

| — | neadekvatni sigurnosni postupci ili postupci operativnog održavanja, kao što je ažuriranje softvera / postupanje sa sigurnosnim zakrpama u 5G mrežama; |
| --- | --- |

—

neadekvatni sigurnosni postupci ili postupci operativnog održavanja, kao što je ažuriranje softvera / postupanje sa sigurnosnim zakrpama u 5G mrežama;

| — | nesukladnost sa standardima 3GPP-a ili neodgovarajuća provedba standarda; |
| --- | --- |

—

nesukladnost sa standardima 3GPP-a ili neodgovarajuća provedba standarda;

| — | nedostaci u projektiranju ili arhitekturi mreže, uključujući nedostatak učinkovitih mehanizama za izvanredne situacije i kontinuitet, na primjer u pogledu virtualizacije ili prava upravljanja i pristupa; |
| --- | --- |

—

nedostaci u projektiranju ili arhitekturi mreže, uključujući nedostatak učinkovitih mehanizama za izvanredne situacije i kontinuitet, na primjer u pogledu virtualizacije ili prava upravljanja i pristupa;

| — | neadekvatni kriteriji za lokalni i daljinski pristup mrežnim komponentama; |
| --- | --- |

—

neadekvatni kriteriji za lokalni i daljinski pristup mrežnim komponentama;

| — | nedostatni sigurnosni zahtjevi u postupku nabave: ta se slabost može pojaviti u obliku neadekvatnih strategija za odabir dobavljača ili nedavanja prednosti sigurnosti u usporedbi s drugim aspektima. |
| --- | --- |

—

nedostatni sigurnosni zahtjevi u postupku nabave: ta se slabost može pojaviti u obliku neadekvatnih strategija za odabir dobavljača ili nedavanja prednosti sigurnosti u usporedbi s drugim aspektima.

| 2.18. | Profili rizika pojedinačnih dobavljača trebali bi se procjenjivati na temelju nekoliko čimbenika, posebice: mogućnosti da je dobavljač izložen uplitanju države izvan EU-a zahvaljujući snažnim vezama između dobavljača i vlade određene treće zemlje; zakonodavstva treće zemlje, osobito ako nije uspostavljena zakonodavna ili demokratska provjera i ravnoteža te se zbog toga društva kćeri koja posluju u EU-u odvraća od pridržavanja propisa EU-a, ili ako ne postoje sporazumi o sigurnosti ili zaštiti podataka između EU-a i dotične treće zemlje; značajki poslovnog vlasništva dobavljača; sposobnosti treće zemlje da vrši bilo koji oblik pritiska, pa i u pogledu mjesta proizvodnje opreme; opće kvalitete proizvoda i pružateljevih praksi kibersigurnosti, uključujući stupanj kontrole nad vlastitim opskrbnim lancem i davanje odgovarajućeg prioriteta sigurnosnim postupcima. |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | Države članice složile su se da će osigurati uspostavu mjera kojima će se primjereno i razmjerno odgovoriti na već utvrđene i moguće buduće rizike. Konkretno, osigurat će da su u stanju ograničiti, zabraniti i/ili nametnuti posebne zahtjeve i uvjete u pogledu opskrbe, distribucije i rada 5G mrežne opreme te da pritom zauzmu pristup temeljen na riziku. |
| --- | --- |

2.19.

| 2.20. | U tu svrhu države članice trebale bi:






  — | postrožiti sigurnosne zahtjeve za operatere mobilnih mreža kao što su stroge kontrole pristupa, pravila sigurnog rada i nadzora, ograničenja u pogledu eksternalizacije određenih funkcija; |
| --- | --- | --- |

2.20.

—

postrožiti sigurnosne zahtjeve za operatere mobilnih mreža kao što su stroge kontrole pristupa, pravila sigurnog rada i nadzora, ograničenja u pogledu eksternalizacije određenih funkcija;

| — | procijeniti profile rizičnosti dobavljača na temelju objektivnih i jasnih kriterija te posljedično primijeniti relevantna ograničenja za visokorizične dobavljače u skladu s načelima proporcionalnosti i pravne sigurnosti, uključujući potrebna isključenja kako bi se učinkovito ublažili rizici za ključna sredstva koja su u koordiniranim procjenama rizika EU-a definirana kao kritična i osjetljiva; |
| --- | --- |

—

procijeniti profile rizičnosti dobavljača na temelju objektivnih i jasnih kriterija te posljedično primijeniti relevantna ograničenja za visokorizične dobavljače u skladu s načelima proporcionalnosti i pravne sigurnosti, uključujući potrebna isključenja kako bi se učinkovito ublažili rizici za ključna sredstva koja su u koordiniranim procjenama rizika EU-a definirana kao kritična i osjetljiva;

| — | uvesti globalno priznate i provedene sigurnosne standarde i općeprihvaćene najbolje prakse; |
| --- | --- |

—

uvesti globalno priznate i provedene sigurnosne standarde i općeprihvaćene najbolje prakse;

| — | osigurati da svaki operater raspolaže strategijom korištenja više dobavljača kako bi se izbjegla ili ograničila ovisnost o jednom dobavljaču ili dobavljačima sličnog profila rizičnosti; |
| --- | --- |

—

osigurati da svaki operater raspolaže strategijom korištenja više dobavljača kako bi se izbjegla ili ograničila ovisnost o jednom dobavljaču ili dobavljačima sličnog profila rizičnosti;

| — | osigurati strogu kontrolu pristupa i sigurno upravljanje mrežom te njezino sigurno funkcioniranje i praćenje uz uporabu certifikacije sastavnica i/ili procesa 5G mreže. Ta se strategija mora temeljiti na analizi rizika koju provode države članice i operateri kako izbor strategije više dobavljača ne bi povećao razinu rizika za mrežu operatera; |
| --- | --- |

—

osigurati strogu kontrolu pristupa i sigurno upravljanje mrežom te njezino sigurno funkcioniranje i praćenje uz uporabu certifikacije sastavnica i/ili procesa 5G mreže. Ta se strategija mora temeljiti na analizi rizika koju provode države članice i operateri kako izbor strategije više dobavljača ne bi povećao razinu rizika za mrežu operatera;

| — | osigurati odgovarajuću ravnotežu između dobavljača na nacionalnoj razini i izbjegavati oslanjanje na visokorizične dobavljače, među ostalim promicanjem veće interoperabilnosti opreme; |
| --- | --- |

—

osigurati odgovarajuću ravnotežu između dobavljača na nacionalnoj razini i izbjegavati oslanjanje na visokorizične dobavljače, među ostalim promicanjem veće interoperabilnosti opreme;

| — | održavati raznolik i održiv opskrbni lanac 5G mreže kako bi se izbjegla dugoročna ovisnost, uz potpuno iskorištavanje instrumenata EU-a za provjeru izravnih stranih ulaganja, instrumenata trgovinske zaštite, propisa o tržišnom natjecanju i propisa EU-a o javnoj nabavi; |
| --- | --- |

—

održavati raznolik i održiv opskrbni lanac 5G mreže kako bi se izbjegla dugoročna ovisnost, uz potpuno iskorištavanje instrumenata EU-a za provjeru izravnih stranih ulaganja, instrumenata trgovinske zaštite, propisa o tržišnom natjecanju i propisa EU-a o javnoj nabavi;

| — | poboljšati unutarnje kapacitete EU-a u području 5G tehnologija i tehnologija idućih generacija upotrebom relevantnih programa i financijskih sredstava EU-a, osigurati koordinaciju među državama članicama u području standardizacije poboljšanjem sposobnosti „ispitivanja” i „revizije” kako bi se ispunili posebni sigurnosni ciljevi i razvili relevantni programi certificiranja EU-a na temelju zakona o kibersigurnosti i promicala interoperabilnost. |
| --- | --- |

—

poboljšati unutarnje kapacitete EU-a u području 5G tehnologija i tehnologija idućih generacija upotrebom relevantnih programa i financijskih sredstava EU-a, osigurati koordinaciju među državama članicama u području standardizacije poboljšanjem sposobnosti „ispitivanja” i „revizije” kako bi se ispunili posebni sigurnosni ciljevi i razvili relevantni programi certificiranja EU-a na temelju zakona o kibersigurnosti i promicala interoperabilnost.

| 2.21. | Kao što je Europska komisija u više navrata istaknula, europsko unutarnje tržište otvoreno je i ostaje otvoreno za sve koji žele doći u Europu, pod uvjetom da poštuju jasna i zahtjevna pravila temeljena na objektivnim kriterijima. |
| --- | --- |

2.21.

| 2.22. | Vijeće je 6. lipnja 2020. istaknulo važnost jačanja digitalne suverenosti i suradnje u EU-u, kao i stvaranja sinergija s pomoću programa EU-a kao što su Instrument za povezivanje Europe i program Digitalna Europa razvojem digitalnih vještina i gospodarstva temeljenog na podacima, i važnost umjetne inteligencije i kibersigurnosti s aktivnom digitalnom ulogom u postizanju ciljeva zelenog plana. |
| --- | --- |

2.22.

3.   Komunikacija Komisije

| 3.1. | Kao odgovor na paket mjera za 5G Skupine za suradnju NIS, Europska komisija:






  — | kako su zatražile države članice, radi na osiguravanju sigurnosti 5G infrastrukture i lanca opskrbe, koristeći se, prema potrebi, svim instrumentima koji su joj na raspolaganju; |
| --- | --- | --- |

3.1.

—

kako su zatražile države članice, radi na osiguravanju sigurnosti 5G infrastrukture i lanca opskrbe, koristeći se, prema potrebi, svim instrumentima koji su joj na raspolaganju;

| — | poziva države članice i institucije da osiguraju provedbu učinkovitih strategija ublažavanja rizika i da poduzmu daljnje koordinacijske mjere na razini EU-a za usklađeni pristup kibersigurnosti 5G mreža; |
| --- | --- |

—

poziva države članice i institucije da osiguraju provedbu učinkovitih strategija ublažavanja rizika i da poduzmu daljnje koordinacijske mjere na razini EU-a za usklađeni pristup kibersigurnosti 5G mreža;

| — | poziva države članice da provedu niz mjera preporučenih u zaključcima paketa instrumenata EU-a i da pripreme zajedničko izvješće o njihovoj provedbi dok će Skupina za suradnju NIS nastaviti raditi na podupiranju provedbe paketa instrumenata; |
| --- | --- |

—

poziva države članice da provedu niz mjera preporučenih u zaključcima paketa instrumenata EU-a i da pripreme zajedničko izvješće o njihovoj provedbi dok će Skupina za suradnju NIS nastaviti raditi na podupiranju provedbe paketa instrumenata;

| — | predviđa – u područjima svoje nadležnosti – mjere za osiguravanje kibersigurnosti 5G mreža i raznolikosti vrijednosnog lanca 5G, tehničke standardizacije i certifikacije, izravnih stranih ulaganja i zaštite trgovine i tržišnog natjecanja, nabave i kiberdiplomacije, kao i vlastitih programa i fondova relevantnih za istraživanje i inovacije, koheziju i razvoj. |
| --- | --- |

—

predviđa – u područjima svoje nadležnosti – mjere za osiguravanje kibersigurnosti 5G mreža i raznolikosti vrijednosnog lanca 5G, tehničke standardizacije i certifikacije, izravnih stranih ulaganja i zaštite trgovine i tržišnog natjecanja, nabave i kiberdiplomacije, kao i vlastitih programa i fondova relevantnih za istraživanje i inovacije, koheziju i razvoj.

4.   Opće napomene

| 4.1. | EGSO je čvrsto uvjeren da nove 5G tehnologije mogu promijeniti način na koji surađujemo sa svijetom jer građanima nude mogućnosti za nove primjene, poslovne modele, nov životni stil, pametne tvornice, povećanu produktivnost i nove kvalitetne usluge, čime bi se potencijalno otvorila vrata revolucionarnim tehnologijama kao što su automatizirani automobili i napredni proizvodni i distribucijski sustavi, kao i tisućama međusobno povezanih uređaja koji bi trebali ući u naš svakodnevni svijet u okviru interneta stvari. Međutim, EGSO očekuje da će EK ojačati studije učinka i izvedivosti te analizu troškova i koristi 5G tehnologije u usporedbi s upotrebom 4G tehnologije ili svjetlovodne telekomunikacije. EGSO smatra ključnim da 5G bude usmjeren na postizanje bolje kružne upotrebe resursa i smanjenja velikog ugljičnog otiska povezanog s energijom. EGSO naglašava važnost suočavanja sa društvenim strukturnim promjenama jačanjem pravedne i neometane tranzicije i rješavanjem pitanja nedostatka vještina kako bi se ostvarila bolje plaćena, fleksibilna i visokokvalificirana radna mjesta. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Trostruki rizik od nekontroliranih pandemija, nedostatnih programa ekonomske politike i geopolitičkih „crnih labudova” može gurnuti globalno gospodarstvo u trajnu depresiju te uzrokovati pad financijskih tržišta i bijeg kapitala, upravo kada svi segmenti europskog društva postaju sve svjesniji činjenice da održiv gospodarski razvoj i aktualna digitalna revolucija (među čijim je glavnim instrumentima 5G tehnologija) zahtijevaju mjere koje istovremeno obuhvaćaju tehnološki aspekt, povećanje produktivnosti i učinkovitije korištenje resursa, što bi se moglo ostvariti potporom odgovarajućeg pravnog i regulatornog okvira te gospodarskog i financijskog okvira. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EGSO poziva institucije EU-a i države članice da dovrše jedinstveno digitalno tržište, što uključuje izgradnju kapaciteta za integraciju i uporabu 5G usluga, kako bi obranile i poboljšale konkurentnost europskih industrija: od Europske komisije traži da strogo prati napredak u uvođenju i stvarnoj uporabi 5G tehnologije te poziva države članice da dodatno ubrzaju postupak uzimajući u obzir sve aspekte sigurnosti i zaštite, uključujući aspekte koji se odnose na utjecaj 5G tehnologija na zdravlje stanovništva i živih ekosustava, socioekonomski učinak i učinak na konkurentnost, učinak na obrazovanje i osposobljavanje te jamčenje poštovanja temeljnih prava, kao što je pravo na vlasništvo ili na privatnost i sigurnost osobnih podataka. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EGSO poziva EU da postane globalni predvodnik u sljedećoj generaciji 5G mobilne tehnologije opremljene sigurnom digitalnom infrastrukturom kao čvrstim elementom nove moderne europske industrijske strategije s pomoću radikalne promjene u mobilnoj povezivosti i s ogromnim dinamičkim potencijalom za povećanje produktivnosti i poticanje gospodarstva i usluga za građane, čiju bi dobrobit, zajedno sa zaštitom klime i okoliša, EU trebao postaviti kao prioritet u revoluciji 5G. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | S obzirom na to da su kibersigurnost i nacionalna sigurnost neraskidivo povezani, EGSO smatra da se svaka odluka o nacionalnoj sigurnosti države članice EU-a mora donositi u kontekstu EU-a, a netehničke evaluacije trebaju se objektivno provoditi na temelju kriterija procjene rizika utvrđenih na europskoj razini kako bi se osiguralo usklađeno i predvidljivo regulatorno okruženje u cijeloj Europi kojim se osigurava potpuna interoperabilnost. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EGSO smatra da kvaliteta informacija i načini njihova priopćavanja – takozvani framing effect, učinak uokviravanja ili stavljanja u kontekst te isticanje određenog elementa – salience znatno utječu na ponašanje primatelja. Cilj promicanja osnaživanja potrošača stoga se odražava u utvrđivanju alata za obrazovanje potrošača i jačanje njihovih kapaciteta kako bi postali aktivni sudionici na digitalnom tržištu. EGSO prepoznaje potrebu da se građanima pruže ažurirane i točne informacije o koristima i rizicima 5G tehnologije na temelju konsenzusa velike većine znanstvene zajednice, uz isticanje aspekata u pogledu kojih nema jasnog konsenzusa. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EGSO je uvjeren da pristup europskom digitalnom tržištu mora i dalje biti slobodan za sva poduzeća bez diskriminacije, ali uz poštovanje europskog okvira čvrstih i jasnih pravila, standarda i kriterija procjene i sigurnosti kojima se u središte europske strategije stavljaju oporavak i obnova tehnološke suverenosti svojstvene Europi. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Iako su među pet najvećih pružatelja infrastrukture dva europska, dva kineska i jedan korejski (13), nijedno veliko europsko poduzeće nije među prvim proizvođačima 5G uređaja i čipsetova; EGSO je uvjeren da se mora zajamčiti veći broj dobavljača među kojima barem jedan mora biti u vlasništvu europskog matičnog društva te da je također potrebno osigurati okvir za interoperabilnost i potpunu zamjenjivost hardverskih i softverskih komponenti kako bi se zajamčio i potpuni europski tehnološki suverenitet u kontekstu snažne međunarodne suradnje i potpune uzajamne otvorenosti, pristupa i rada na tržištima. Ta se raznolikost može primjenjivati sve dok je moguća interoperabilnost usluga i dok se zbog nje ne povećavaju rizici povezani s kibersigurnošću. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EGSO smatra neophodnim da Europa usvoji srednjoročnu viziju autonomije i samodostatnosti u tom području te snažno podupire istraživanja i široku raznolikost europskih poduzeća. EGSO pozdravlja paket mjera koje su države članice dogovorile za rješavanje sigurnosnih rizika povezanih s uvođenjem 5G tehnologije, koji su već utvrđeni u europskoj procjeni. Međutim, smatra da bi se stroge i sigurne granice izloženosti za elektromagnetska polja, kako je preporučeno na razini EU-a na temelju ažuriranih smjernica Međunarodne komisije za zaštitu od neionizirajućeg zračenja (ICNIRP), koju je priznala Svjetska zdravstvena organizacija (WHO), trebale primjenjivati na sve frekvencijske pojaseve za 5G (14): ograničenja ICNIRP-a temelje se na načelu predostrožnosti jer su 50 puta niža od razina učinka na javno zdravlje utvrđenih na temelju dostupnih znanstvenih dokaza. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Međutim, EGSO napominje da ICNIRP ne priznaju svi u zajednici, jer neki znanstvenici promiču mnogo stroža ograničenja izloženosti stanovništva, vodeći se načelom ALARA. Među rješenjima koja bi se moglo predložiti kako bi se nadopunila infrastruktura 5G komunikacije jesu korištenje fiksnih podatkovnih veza postojećim neradijskim tehnologijama (Ethernet kabeli, optička vlakna itd.) u situacijama gdje se korištenje odvija na fiksnim lokacijama (npr. bankomati, POS automati, industrijski roboti, medicinski roboti na daljinsko upravljanje itd.) i gdje posluju korisnici prijenosa velikih skupova podataka (pružatelji digitalnih usluga, poduzeća itd.); internet stvari prisutan na fiksnim lokacijama (pametno kućanstvo, pametni grad, senzori na opremi za komunalne usluge itd.). |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Europska komisija, Europski parlament i Vijeće te vlade i parlamenti država članica moraju osigurati demokratski okvir za savjetovanje u kojem se javnosti mogu predstaviti znanstvene i tehnološke teme, pravna jamstva i odgovori nadležnih institucija na pitanja civilnog društva. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | EGSO smatra da bi, uz naglasak koji je s pravom stavljen na odgovarajuće mjere u pogledu ovlasti nacionalnih regulatora i uloge telekomunikacijskih operatera, više pozornosti trebalo posvetiti instrumentima namijenjenima korisnicima, građanima i relevantnim organizacijama civilnog društva koji se suočavaju s ograničenjima i s neučinkovitošću, |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | EGSO je prepoznao (15) problem elektromagnetske preosjetljivosti (EHS) i istaknuo zabrinutost u tom pogledu, ali smatra ohrabrujućim to što su u tijeku daljnja dubinska istraživanja kako bi se razumio taj problem i njegovi uzroci te je pozvao Europsku komisiju da nastavi s radom u tom području i da taj rad ažurira. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | EGSO smatra da je vjerodostojnost pružatelja 5G telekomunikacijskih usluga i aplikacija ključna s obzirom na to da je upravljanje informacijama na internetu temelj za usluge u području agregiranih podataka koje korisnici prikupljaju i obrađuju putem tehnoloških, pravnih i poreznih mehanizama i time međusobno povezuju predmete, strojeve i algoritme. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | EGSO je predložio (16) prijelaz s koncepata vlasništva nad podacima na definiciju prava na podatke za pojedince i pravne osobe. Potrošači bi trebali imati kontrolu nad podacima dobivenima s povezanih uređaja na način kojim se osigurava privatnost potrošača zajedno s pristupačnošću, interoperabilnošću i prijenosom podataka, istodobno osiguravajući odgovarajuću zaštitu i povjerljivost podataka, pošteno tržišno natjecanje i širi izbor za potrošače. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Opću uredbu o zaštiti podataka (GDPR) trebalo bi nadopuniti jasnim provedbenim smjernicama kako bi se postigla ujednačena primjena i visoka razina zaštite podataka i potrošača u svjetlu međusobne povezanosti strojeva i predmeta te kako bi se pravila o građanskopravnoj odgovornosti i osiguranju proizvoda revidirala i prilagodila situaciji u kojoj će softver sve više donositi odluke u potpuno sigurnom okruženju. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | EGSO smatra ključnim da države članice slijede strateške i tehničke preporuke iz paketa instrumenata EU-a i da izbjegavaju razvoj posebnih nacionalnih pristupa, kao što su dodatna ispitivanja i certificiranje koji bi doveli do fragmentacije tržišta, kašnjenja u primjeni tehnologija i nedosljednosti među tržištima, uz rizik od narušavanja povjerenja u sustave ispitivanja i certificiranja. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | EGSO smatra da je od ključne važnosti korištenje globalnih standarda, uz povećanu europsku potporu, kao i zajedničkih i priznatih najboljih praksi kako bi se omogućio učinkovit odgovor na prijetnje, stvorila ekonomija razmjera, izbjegla fragmentacija i osigurala interoperabilnost europskih sustava. Razgovori o tehničkim standardima pružaju nužno pojašnjenje kojim će se poduzećima omogućiti da se ponovno natječu i provedu te ključne aktivnosti kako bi se na svim tržištima uvele napredne tehnologije kao što su 5G i umjetna inteligencija. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | EGSO posebice smatra da je ključno osigurati procjene profila rizičnosti dobavljača i primijeniti relevantna ograničenja za visokorizične dobavljače, uključujući potrebna isključenja kako bi se učinkovito ublažili rizici za ključna sredstva koja su u koordiniranim procjenama rizika EU-a definirana kao kritična i osjetljiva. |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | EGSO smatra da je važno povećati ulaganja operatera i dobavljača u značajke tehničke sigurnosti, ulaganja koja moraju ići u korak sa sposobnošću tržišta da prepozna i nagradi sve inicijative usmjerene na povećanje sigurnosti i otpornosti sustava. Veća vidljivost ulaganja u sigurnost mogla bi dovesti do novih tržišnih nagrada. |
| --- | --- |

4.20.

| 4.21. | EGSO snažno podupire zajedničko djelovanje za potporu industrijskom razvoju i uvođenju 5G tehnologije: procjena mogućih tržišnih neuspjeha ili nedostataka duž vrijednosnog lanca 5G tehnologije kojima se opravdavaju ciljane intervencije u okviru sljedećeg dugoročnog proračuna ili mogući projekt od zajedničkog europskog interesa u području 5G kibersigurnosti (sigurnost i zaštita). |
| --- | --- |

4.21.

| 4.22. | EGSO naglašava da su, iako se digitalna infrastruktura pokazala otpornom i snažnom tijekom krize uzrokovane COVID-om 19, potrebna daljnja ulaganja u 5G infrastrukturu kako bi se premostio još uvijek postojeći digitalni jaz koji građanima može ograničiti pristup e-zdravstvu, e-učenju i radu na daljinu. |
| --- | --- |

4.22.

| 4.23. | Kad je riječ o tehnološkoj diplomaciji, EGSO smatra da je od ključne važnosti da EU osigura uravnoteženije i uzajamne uvjete za trgovinu i ulaganja, osobito u pogledu pristupa tržištu, subvencija, javne nabave, prijenosa tehnologije, industrijskog vlasništva te socijalnih i ekoloških standarda, posebice u prisutnosti „sistemskih konkurenata koji promiču alternativne modele upravljanja”, uz poticanje pune konkurentnosti i tehnoloških inovacija na tržištu. |
| --- | --- |

4.23.

| 4.24. | EGSO snažno podupire potrebu za održavanjem raznolikog i održivog lanca opskrbe 5G tehnologijom kako bi se osiguravanjem prisutnosti više pružatelja usluga u okviru zamjenjivosti i interoperabilnosti izbjegla dugoročna ovisnost te kako bi se unutar financijskog okvira za razdoblje 2021. – 2027. dodatno ojačali okvirni programi i inicijative za jačanje kapaciteta kao i europski tehnološki suverenitet 5G tehnologija i tehnologija idućih generacija. |
| --- | --- |

4.24.

| 4.25. | U kontekstu plana oporavka za Europu usvojenog 27. svibnja 2020. Indeks digitalnoga gospodarstva i društva (DESI) za 2020. poslužit će kao temelj za analizu po državama članicama kojom se podupiru digitalne preporuke europskog semestra. Time će se državama članicama pomoći da usmjere i odrede prioritete u pogledu svojih potreba za reformama i ulaganjima, čime će se olakšati pristup mehanizmu za oporavak i otpornost u vrijednosti od 560 milijardi EUR. Instrumentom će se državama članicama osigurati sredstva kako bi njihova gospodarstva postala otpornija te kako bi se osiguralo da se ulaganjima i reformama podupru zelena i digitalna tranzicija. Budući da je pandemija imala značajan utjecaj na svaku od pet dimenzija DESI-ja, zaključke iz 2020. za 5G trebalo bi tumačiti zajedno s brojnim mjerama koje su Europska komisija i države članice poduzele za upravljanje krizom i potporu oporavku. |
| --- | --- |

4.25.

Bruxelles, 16. rujna 2020.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Članak 168. stavak 1. UFEU-a „Djelovanje Unije koje nadopunjuje nacionalne politike...”

1

(2)  COM(2016) 587.

2

(3)  COM(2016) 590.

3

(4)  COM(2016) 591.

4

(5)  COM(2016) 176.

5

(6)  COM(2016) 589.

6

(7)  COM(2016) 588.

7

(8)  SL C 125, 21.4.2017., str. 74.

8

(9)  Preporuka Komisije (EU) 2019/534, 26.3.2019., „Kibersigurnost 5G mreža” (SL L 88, 29.3.2019., str. 42.).

9

(10)  Direktiva (EU) 2016/1148 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. srpnja 2016. o mjerama za visoku zajedničku razinu sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava širom Unije (SL L 194, 19.7.2016., str. 1.).

10

(11)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/cybersecurity-5 g-networks-eu-toolbox-risk-mitigating-measures

11

(12)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/secure-5 g-deployment-eu-implementing-eu-toolbox-communication-commission

12

(13)  5 aktualnih svjetskih dobavljača su: Ericsson, Nokia, Huawei, ZTE i Samsung.

13

(14)  EP – E-003040/2019 Odgovor gđe Kyriakides u ime Europske komisije (17.1.2020.)

14

(15)  SL C 242, 2.7.2015., str.31.

15

(16)  SL C 353, 18.10.2019., str. 79.

16

---

| 11.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 429/290 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 429/290

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Europska strategija za podatke

(COM(2020) 66 final)

(2020/C 429/38)

| Izvjestitelj: | Antonio GARCÍA DEL RIEGO |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Antonio GARCÍA DEL RIEGO

| Zahtjev za savjetovanje: | Europska komisija, 22.4.2020. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Odluka Predsjedništva Odbora: | 18.2.2020. |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za promet, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 23.7.2020. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 18.9.2020. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 554 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 216/0/2 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europska komisija, 22.4.2020.

Pravni temelj:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Odluka Predsjedništva Odbora:

18.2.2020.

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za promet, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

23.7.2020.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

18.9.2020.

Plenarno zasjedanje br.:

554

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

216/0/2

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO pozdravlja prijedlog Komisije za strategiju za podatke u kojoj se kao prioritet navodi međusektorska razmjena podataka, kao i poboljšanje upotrebe i razmjene te pristupa i upravljanja njima uz pomoć zakonodavnih i sektorskih mjera. Ambicioznom strategijom za podatke može se riješiti ključna potreba za poboljšanjem podatkovnih kapaciteta EU-a. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO podržava prijedlog Komisije da se općom strukturom podatkovne arhitekture EU-a dodatno ojačaju prava pojedinaca u pogledu upotrebe i zaštite njihovih podataka i kontrole nad tim podacima, kao i njihova osviještenost o tom pitanju, te da ih se osnaži kroz „prostore s osobnim podacima”, uz jasnije zaštitne mjere i poboljšanje prava na prenosivost za pojedince u skladu s člankom 20. Opće uredbe o zaštiti podataka (1). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO poziva Komisiju da primijeni jasniju strategiju za unapređenje svog podatkovnog okvira. On bi trebao biti razvijen kao kombinacija visokih standarda zaštite podataka, međusektorske i odgovorne razmjene podataka, jasnih kriterija za upravljanje prilagođeno određenim sektorima i njihove kvalitete podataka. Uz to, pojedinci bi trebali imati veću kontrolu nad podacima. EGSO također predlaže daljnje pojašnjenje pristupa financiranju koji se iznosi u strategiji i preporučuje načine za prevladavanje nedostatka vještina. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO smatra da bi razvoj platformi temeljenih na podacima u Europi trebao odražavati europske vrijednosti, što podrazumijeva i usmjerenost na pojedince. EGSO smatra da bi se trenutačni pristup usmjeren na potrošače trebao proširiti na pristup u kojem „čovjek ima glavnu ulogu”, što podrazumijeva etičku dimenziju upotrebe podataka. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO izražava žaljenje zbog toga što se Opća uredba o zaštiti podataka i dvije godine nakon stupanja na snagu ne provodi na odgovarajući način te što u tom pogledu i dalje postoje razlike. Komisija bi ta pitanja trebala riješiti, među ostalim davanjem poticaja državama članicama, kako bi se osiguralo da svi pojedinci diljem EU-a mogu u potpunosti iskoristiti svoja prava. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO smatra da je dovršenje jedinstvenog tržišta glavni prioritet za funkcioniranje zajedničkih podatkovnih prostora. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | S obzirom na osjetljivost podataka koji se razmjenjuju, EGSO insistira na potrebi da se zajamče mjere zaštite privatnosti podataka pojedinaca putem mehanizama za davanje suglasnosti, kontrolu, sankcije i nadzor te da se osigura anonimizacija podataka (koja se kasnije ne može poništiti). |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EGSO preporučuje Komisiji da u strategiji definira opciju koju preporučuje za koncept vlasništva nad podacima. Pravne rasprave koje su u tijeku trenutačno za pojedince stvaraju nesigurnost u pogledu zahtjeva koje mogu postaviti. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EGSO se zalaže za snažniji dijalog s civilnim društvom i podsjeća na potrebu da se malim i srednjim poduzećima daju jasnije smjernice o mehanizmima za razmjenu podataka jer će oba aspekta biti ključna za široko sudjelovanje u podatkovnim prostorima. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EGSO ponavlja da bi jedinstveno tržište za podatke trebalo osigurati da osobni podaci ne podliježu istim pravilima koja se primjenjuju na robu i usluge, odnosno da se postupno ne počnu smatrati neosobnim podacima (2). |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komisija bi se trebala pobrinuti za to da se pravnim okvirom omogući jednak pristup podacima svim poduzećima, velikim i malim, te da se riješi pitanje tržišne snage dominantnih platformi. Općenito, Komisija bi trebala izraditi mnogo jasniji i konkretan prijedlog u pogledu kontrola podatkovnih prostora i upravljanja njima, uključujući način na koji će dionici razmjenjivati podatke. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EGSO naglašava da je ključno pozabaviti se pitanjem učinka personaliziranih proizvoda na pojedince (kao što je diskriminacija) i razmjene podataka o poduzećima. Okvirom bi trebalo poštovati visoke sigurnosne standarde i prava intelektualnog vlasništva. Izvedeni podaci trebali bi biti zaštićeni i ne bi smjeli podlijegati obveznom pristupu i prijenosu. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EGSO ustraje na tome da je hitno potrebno poboljšati digitalne vještine i digitalnu pismenost kroz obrazovanje i osposobljavanje, među ostalim i nadogradnjom Okvira digitalnih kompetencija i poticanjem država članica da na svim razinama obrazovanja poboljšaju cjeloživotno obrazovanje za vještine koje će biti najtraženije (3). Time će se osigurati da pojedinci postanu akteri koji se dobro snalaze s podacima, uz veću osviještenost o svojim podacima i kontrolu nad njima, aplikacijama utemeljenim na velikoj količini podataka i upravljanjem podacima te da razumiju svoje digitalno okruženje i rizike (npr. personalizaciju) (4). |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EGSO poziva Komisiju da pojasni i ojača ulogu nadležnih tijela, organizacija potrošača i neovisnih tijela, što je relevantno za upravljanje sektorskim inicijativama i za osiguravanje ispunjavanja obveza od strane poslovnih subjekata te smjernica, savjeta i osposobljavanja za korisnike. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Opće napomene: Prava strategija za podatke

| 2.1. | EGSO se slaže s naglaskom koji je Komisija stavila na podatke, koji imaju ključno značenje za živote pojedinaca i poslovne aktivnosti. Uslijed digitalizacije i tehnološkog napretka povećan je opseg i učestalost nastanka podataka i olakšano je njihovo pohranjivanje, obrada, analiza i prijenos. Usluge utemeljene na podacima za potrošače su praktičnije i ispunjavaju očekivanja potrošača, a njima se poboljšavaju i postojeći industrijski procesi. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EGSO se slaže da su inovacije utemeljene na podacima ključni pokretač europskog gospodarskog rasta i konkurentnosti te da je njihova uloga ograničena nedostupnošću podataka na razini industrije i na razini korisnika za EU. EGSO se slaže s prijedlogom Komisije da se pristupi rješavanju tog pitanja i da se poboljša međusektorsko korištenje i razmjena podataka i pristup njima s pomoću zajedničkih podatkovnih prostora uz strogo poštovanje standarda iz Opće uredbe o zaštiti podataka, uz zajednički skup tehničkih i zakonskih pravila i standarda te uz pomoć dopunskih mjera. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EGSO vjeruje da će strategija za podatke biti ključna za podršku tehnološkoj suverenosti EU-a kojom će se zajamčiti sigurna razmjena podataka i pristup podacima, ojačati kontrola koju Europljani imaju nad svojim podacima te iskoristiti prednosti za pojedince i poduzeća. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EGSO se slaže da je sektorsko razmatranje pristupa podacima najprikladnije za usmjeravanje na konkretna rješenja kojima se mogu uzeti u obzir posebnosti i tržišni nedostaci svakog sektora uz istodobno osiguravanje najjačih zaštitnih mjera za zaštitu potrošača (5). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EGSO dijeli zabrinutost Komisije da je sposobnost EU-a za iskorištavanje i dijeljenje podataka ograničena znatnim problemima interoperabilnosti informacijskih sustava. Potreba za potpunim podatkovnim ekosustavom i njegova korisnost pokazali su se u krizi koju je izazvao COVID-19 jer podaci nisu ograničeni na određene sektore, među ostalim ni u razvoju rješenja za sigurnost pojedinaca (npr. geolokacija i zdravstveni podaci) i izbjegavanju učinka silosa. Radi bržeg razvoja lijekova i boljeg razumijevanja bolesti, istraživači u sektoru zdravstvene zaštite mogli bi se koristiti podacima važnima za javno zdravlje koje su prikupili različiti sektori. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EGSO se slaže da su inovacije temeljene na podacima ograničene nedostatkom vještina, nedostatkom digitalno pismenih radnika u EU-u i niskom razinom digitalne pismenosti. EGSO pozdravlja cilj strategije da se uspostavi „zajednički europski prostor za podatke o vještinama” i da se uskoro ažurira Akcijski plan Komisije za digitalno obrazovanje. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Unapređenje podatkovnog okvira EU-a: opće napomene

Kad je riječ o daljnjem razvoju podatkovnog okvira EU-a, EGSO ističe ključno pitanje etike. Studija Etika velike količine podataka (6), koju je EGSO naručio 2016., bavi se tim pitanjem, uzimajući u obzir potrebu pojedinca za privatnošću i samoodređenjem iz nekoliko aspekata: svijest, kontrola, povjerenje, vlasništvo, nadzor i sigurnost, digitalni identitet, prilagođena stvarnost, deanonimizacija, digitalni jaz i privatnost. EGSO preporučuje da se ti aspekti uzimaju u obzir kao vodeća načela za sve politike.

3.1.   Standardi zaštite podataka

| 3.1.1. | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Europska strategija za podatke (COM(2020) 66 final)EGSO poziva Komisiju da naglasi da pojedinci moraju zadržati kontrolu nad podacima jer prikupljanje i razmjena podataka utječu na njihovu privatnost i ravnopravnost. Međusektorska upotreba podataka omogućuje poduzećima unos tih podataka u postojeće procese i njihovo unapređenje, te daje bolji uvid, a potrošačima pruža nove personalizirane proizvode i iskustva. Podacima na razini korisnika posebno se pružaju uvidi u suštinske osobine, potrebe i ponašanja koji nisu obuhvaćeni anonimiziranim podacima, pri čemu pozitivni učinci prelijevanja sežu puno dalje od sektora u kojem su podaci prvobitno nastali. Primjerice, međusektorskom razmjenom podataka u financijskom sektoru moglo bi se unaprijediti analizu rizika i predviđanje novčanih tokova, riješiti pitanje otkrivanja prijevara te unaprijediti sposobnost pojedinaca za upravljanje prezaduženošću i promicati financijsku uključivost i financijsko obrazovanje. Međutim, personalizacija može dovesti do rizika za ugrožene potrošače, kao što su diskriminacija, zloupotreba i manipulacija. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Komisija bi trebala pristupiti rješavanju nedostatne i fragmentirane provedbe Opće uredbe o zaštiti podataka, različitih pravnih tumačenja i nedostatka resursa tijela za zaštitu podataka. Opća uredba o zaštiti podataka, koja je sastavljena 2012., usvojena 2016., a stupila na snagu 2018. godine, nije prikladna za rješavanje predloženog okvira. EGSO preporučuje da Komisija na odgovarajući način ažurira Opću uredbu o zaštiti podataka i provede procjene učinka jer treba djelovati usporedno s novim pristupom zajedničkih podatkovnih prostora. EGSO, osim toga, poziva Komisiju na rješavanje pitanja ograničenja prava na prenosivost podataka u Općoj uredbi o zaštiti podataka. Ta su prava osmišljena za slučajeve kada se usluge mijenjaju samo jednom. Međutim, danas se podaci ponovno upotrebljavaju više puta i korisni su u stvarnom vremenu. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Iako EGSO smatra da bi predloženi alati mogli pomoći pojedincima u odlučivanju o tome „što se čini s njihovim podacima” (7), Komisija bi, kako bi se smanjila pravna nesigurnost, u strategiji trebala definirati opciju koju preporučuje za koncept vlasništva nad podacima, općenito pojasniti tko je vlasnik podataka i, na primjer, što se događa s tim podacima u slučajevima kada ih generiraju kućanski uređaji koji primjenjuju internet stvari. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.3.1. | Postoji razlika između prava pojedinaca na podatke i vlasništva nad podacima i tu razliku treba jasno istaknuti. |
| --- | --- |

3.1.3.1.

| 3.1.4. | S obzirom na to da pružanje podataka za primanje besplatnih usluga predstavlja oblik plaćanja, EGSO poziva Komisiju da navede na koje tekstove ili kriterije upućuje kada se poziva na „javni interes” te da navede koja je njegova svrha u tom području. Odbor također preporučuje Komisiji da sastavi definiciju darovanja podataka bez izravne nagrade (ili „podatkovni altruizam”) te da se pobrine za odgovarajuće mjere kako bi se spriječilo da prikupljači podataka ne ispune svoje obveze. |
| --- | --- |

3.1.4.

3.2.   Odgovoran okvir za razmjenu podataka

| 3.2.1. | Komisija bi trebala pojasniti na koji način namjerava pružiti smjernice pojedincima kako bi oni razumjeli način funkcioniranja „prostora s osobnim podacima”. Bez tog znanja pravo pojedinaca na pristup tim prostorima bit će besmisleno, a provedba prijedloga neće biti učinkovita te će se ugroziti ciljevi strategije koji se žele postići. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | EU je prepoznao potrebu za pravom na razmjenu i uspostavio praktične mehanizme, posebno sektorske inicijative poput onih za pružatelje usluga obrade podataka (Uredba o slobodnom protoku neosobnih podataka (8)) te za podatke koji se čuvaju na platnim računima (Druga direktiva o platnim uslugama (9)). Međutim, osim u nekoliko posebnih slučajeva, pojedinci (korisnici podataka, potrošači odnosno građani) nisu dovoljno kompetentni, digitalno pismeni ili ne posjeduju alate da ostvare pristup svojim osobnim i neosobnim podacima ni da ih jednostavno i efektivno razmjenjuju. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Kako bi se poboljšala prenosivost uz „strože zahtjeve za sučelja namijenjena pristupu podacima u stvarnom vremenu” te kako bi se osigurali prostori s osobnim podacima i zajamčilo da pružatelji usluga djeluju kao „neutralni posrednici” (10), EGSO upućuje Komisiju na slučajeve primjene sigurnih mehanizama za dijeljenje kao što su osobne digitalne identifikacijske sheme koje bi privatne i javne organizacije mogle usvojiti i proširiti radi bržeg pristupa međusektorskoj razmjeni podataka. Aplikacije temeljene na elektroničkim identifikacijskim ispravama (e-ID) u financijskom sektoru kao što je Itsme (mobilni identitet za digitalne transakcije) primjeri su uspješne, uzajamno korisne upotrebe, među ostalim između banaka i mobilnih operatera. Takvim se aplikacijama stvara znatna vrijednost za poduzeća (uštede na troškovima, povećanje prodaje, smanjenje prijevara i krađe identiteta), nudi se veći izbor, čuva se privatnost korisnika, jača se povjerenje potrošača, pojedincima se pružaju snažne mjere autentifikacije i alati za upravljanje njihovim pravima i kontrolu, a omogućuju se i sigurni i praktični digitalni procesi, kao što je upisivanje korisnika, kojima se štedi vrijeme. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | EGSO upućuje Komisiju na iskustva stečena provedbom Druge direktive o platnim uslugama (kojom se pružateljima usluga koji su treća strana omogućuje upotreba podataka potrošača koji su klijenti banaka, uz suglasnost potrošača, u svrhu razvoja inovacija) te na druge primjene (kao što je upotreba podataka o geolokaciji i podataka o transakcijama) koji mogu poslužiti kao inspiracija za širi okvir za razmjenu podataka. Ta bi načela trebalo primijeniti jednako u svim sektorima i u sličnom roku kako bi se zajamčili ravnopravni uvjeti za različite sudionike na tržištu. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | EU bi trebao nadograditi Opću uredbu o zaštiti podataka kako bi omogućio razmjenu podataka korisnika među sektorima te kopirati postojeće slične inicijative u različitim sektorima kako bi se omogućila sigurna razmjena podataka, čime bi se ostvarile koristi za pojedince, a vrijednost za poduzeća. Tako bi krajnjim korisnicima trebalo zajamčiti pravo da zatraže izravan prijenos podataka koje su dostavili (odnosno unijeli, npr. imena i adrese), kao i osobnih podataka prikupljenih opažanjem (npr. geolokacije), s jednog vlasnika podataka na drugoga na standardiziran način s pomoću sučelja za programiranje aplikacija u stvarnom vremenu (11). Na primjer, osoba bi mogla zatražiti da Spotify društvu Deezer omogući pristup popisu pjesama koje je slušala. Tako bi se osigurala provedba načela privatnosti iz Opće uredbe o zaštiti podataka, korisnicima bi se omogućilo zadržavanje potpune kontrole nad tim procesom i iskorištavanje vrijednosti njihovih podataka, a pravo na prenosivost osobnih podataka postalo bi stvarno, dinamično, pravovremeno i transparentno, dok bi se isto načelo proširilo na određene neosobne podatke. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | Poduzeća i korisnici trebali bi imati mogućnost sigurne razmjene svojih podataka bez obzira na to tko ih je prikupio. Osim toga, trebali bi moći odabrati s kime dijele podatke i način upotrebe podataka koji se razmjenjuju te upravljati tim postupcima. |
| --- | --- |

3.2.6.

| 3.2.7. | Sustav i funkcioniranje zajedničkih podatkovnih prostora trebali bi biti na razini kvalitete javnog registra, a davatelji podataka trebali bi osigurati ravnomjernu kvalitetu podataka i kontinuitet te infrastrukture. Ti „nadzornici podataka” ne bi smjeli stvarati učinke uskog grla u razmjeni podataka, već bi je trebali unapređivati. To je od ključne važnosti za pouzdano i ravnomjerno upravljanje podacima te za dostupnost podataka visoke kvalitete. EGSO smatra da u strategiji nije dovoljno naglašena kvaliteta podataka i da ju je potrebno pojasniti. Osim toga, EGSO preporučuje utvrđivanje minimalnog praga obveza kako bi se osigurala kvaliteta podataka i prava pojedinaca za sva poduzeća, bez obzira na njihovu veličinu. Budući da kvaliteta podataka može biti skupa i da ne mogu svi dionici pristupiti potrebnim tehnologijama, ti bi pragovi trebali biti realistični za sva poduzeća, a posebno za MSP-ove, koji se mogu suočiti s poteškoćama u ispunjavanju tih kriterija zbog ograničenih sredstava te bi im trebalo pružiti potporu kako im se ne bi nametnuli prekomjerni troškovi (12). |
| --- | --- |

3.2.7.

| 3.2.8. | Platforme utemeljene na podacima najvrjednija su poduzeća zbog strateške važnosti na digitalnim tržištima i oligopolističke kontrole nad određenim skupovima podataka. Međutim, ograničena dostupnost podataka poduzećima iz EU-a sužava im prostor za iskorištavanje podataka za poticanje inovacija. Usmjerenost na načelo „pobjednik odnosi sve” koja je karakteristična za digitalna tržišta znači da je nekoliko velikih poduzeća zauzelo položaje na raskršćima internetskih tokova podataka i zahvaljujući tome imaju podatke koji drugim pružateljima nisu dostupni. Čak i u slučajevima šire distribucije visokovrijednih podataka, oni su rijetko kada dostupni izvan granica određene industrije, čime se smanjuju prilike za međusektorske inovacije industrijskih i drugih subjekata. Budući da nijedna platforma nije obavezna razviti podatkovni repozitorij, krajnji korisnici nisu u mogućnosti kombinirati i objedinjavati podatke koje generiraju u različitim industrijama. EGSO potiče Komisiju da istraži načine za poboljšanje kontrole koju poslovni korisnici i pojedinci imaju nad svojim podacima, pri čemu bi prioritet trebale biti sustavne platforme (velika tehnološka poduzeća). EGSO također predlaže stvaranje platforme uz potporu EU-a kojom bi se za poduzeća koja zatraže tu uslugu centralizirali i objedinili svi javni podaci EU-a dostupni na tržištu. |
| --- | --- |

3.2.8.

3.3.   Upravljanje podatkovnim prostorima

| 3.3.1. | EGSO za upravljanje sektorskim podatkovnim prostorima predlaže sljedeće kriterije. Prvo, cilj intervencije u vidu pristupa podacima trebao bi biti rješavanje tržišnih nedostataka koji dovode do viših cijena i manjeg izbora za potrošače te do manje inovacija. Drugo, pristupom podacima mora se poticati razvoj inovacija usmjerenih na korisnike. Treće, subjekti koji postupaju s osobnim podacima trebali bi biti obvezni poštovati visoke standarde sigurnosti podataka. Četvrto, pojedincima bi trebalo ponuditi tehnička rješenja za kontrolu tokova osobnih podataka i upravljanje njima. Peto, trebalo bi im omogućiti da ulože prigovor na razmjenu svojih osobnih podataka te da imaju pristup pravnoj zaštiti u slučaju nepoštovanja načela (EGSO podržava načelo „čovjek ima glavnu ulogu”). |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Ne bi svi podaci trebali biti otvoreni ni javno dostupni. Na podatke iz kategorija B2B (poduzeća poduzećima), B2C (poduzeća potrošačima), B2G (poduzeća tijelima javnih vlasti) ili Me2B (pojedinci poduzećima) trebala bi se primjenjivati različita pravila. Potrebno je osigurati zaštitu izvedenih podataka, a pristup tim podacima i njihov prijenos ne smije biti obveza. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Dijeljenje podataka među različitim podatkovnim prostorima uključivat će miješane skupove podataka (osobni i neosobni podaci), npr. u prostorima koji se odnose na zdravstvenu zaštitu i financije. Za prikupljanje i upotrebu osjetljivih i osobnih podataka za svrhe nadzora ili lokalizacije trebala bi biti potrebna pojedinačna suglasnost. Mjerama zaštite trebalo bi osigurati da kombinacija točaka osobnih podataka (npr. financijski i zdravstveni podaci) ne dovede do ograničavajućih ili diskriminatornih učinaka ni učinaka zlouporabe, na primjer u pogledu pristupa pojedinca zapošljavanju. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Dionici (poduzeća i pojedinci) nemaju pristup mehanizmima identifikacije, autentifikacije i davanja odobrenja kojima se omogućuje prijenos podataka kojim se štiti privatnost, osobito u zdravstvu, te nemaju znanja o njima, a to otežava razmjenu podataka. EGSO preporučuje upotrebu i provedbu zajedničkog skupa podataka u području zdravstvene zaštite sličnog europskom jedinstvenom elektroničkom formatu. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Za treće strane trebali bi postojati uvjeti za pristup podacima namijenjenima za istraživanje i razvoj. Na primjer, ako se istraživači i općinske službe u području zdravstvene zaštite koriste besplatnim podacima, to bi trebalo urediti Općom uredbom o zaštiti podataka. |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.6. | S obzirom na to da nisu sva poduzeća digitalizirana (npr. u tradicionalnim industrijama i mnogim europskim MSP-ovima), EGSO naglašava da ne mogu sva poduzeća iskoristiti vrijednost podataka, što znači da to utječe na ravnopravne uvjete na jedinstvenom tržištu. Dobrovoljna razmjena podataka je dobar, ali nedovoljan alat za osiguravanje jednakog pristupa podacima. Komisija bi trebala riješiti taj problem nedovoljne ravnoteže između digitaliziranih i nedigitaliziranih poduzeća te između velikih i malih poduzeća. U tom bi smislu najprimjerenije bilo početi od strategije EU-a za MSP-ove i industrijske strategije. |
| --- | --- |

3.3.6.

| 3.3.7. | EGSO naglašava da je jedinstveno digitalno tržište EU-a još uvijek daleko od homogenog, a njegova su pravila i dalje rascjepkana, unatoč napretku koji je ostvaren u njegovoj konvergenciji. Zato je poduzećima teže dostići konkurente iz SAD-a i Kine i natjecati se s njima i ona u tome nemaju uspjeha. Ti konkurenti posluju u okviru istinski jedinstvenog regulatornog okvira i otkupljuju svoje europske konkurente, kao što smo vidjeli u slučaju platformi Skype i Booking.com. Osnivači novih perspektivnih poduzeća iz EU-a s vremenom se sele u SAD ili na druga tržišta na kojima su uvjeti za poslovanje povoljniji kako bi iskoristili prednosti većih jedinstvenih tržišta i boljeg poduzetničkog kapitala. Da bi bila učinkovita, zajednička infrastruktura koja podržava podatkovne prostore trebala bi, isto tako, odražavati višejezične značajke jedinstvenog tržišta (13). |
| --- | --- |

3.3.7.

3.4.   Financiranje

| 3.4.1. | U strategiji se predviđa da bi financijska sredstva mogla iznositi od 4 do 6 milijardi EUR, a očekuje se da će zajednički ulagati i države članice i industrija EU-a. Komisija bi trebala pojasniti na koji način namjerava pokrenuti financiranje i utvrditi jasne kriterije za osiguravanje i evaluaciju njegove pravedne raspodjele. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Kako bi se osigurala dovoljna privatna ulaganja i kontinuitet postojećih usluga koje se pružaju brojnim poduzećima u EU-u, EGSO smatra da je neophodno očuvati sudjelovanje stranih pružatelja usluga u projektu (u skladu s propisima EU-a). Ključno je i javno financiranje, među ostalim u okviru programa Obzor Europa i Digitalna Europa. Međutim, proračun EU-a ovisit će o proračunskim prioritetima za oporavak te je smanjen u odnosu na prvi prijedlog Komisije iz svibnja. Konkretno, iako su se ukupna sredstva dodijeljena ključnim strateškim digitalnim kapacitetima Europe povećala u usporedbi s prethodnim višegodišnjim financijskim okvirom, proračun programa Digitalna Europa smanjen je s 8,2 milijarde EUR na 6,76 milijardi EUR. |
| --- | --- |

3.4.2.

3.5.   Osiguravanje vještina koje nedostaju

| 3.5.1. | Uslijed gospodarske krize možda će doći do izmjena u hijerarhiji radnih mjesta koja se smatraju korisnima za zajednicu, ali potrebe za tehničkim vještinama vjerojatno se neće smanjiti. Automatizacija može dovesti do redefiniranja radnih mjesta i zadataka (tražit će se više mekih vještina) te do masovnog preraspoređivanja zanimanja umjesto masovne nezaposlenosti (14). |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Čini se da su za poslove u području velikih količina podataka najtraženije sljedeće vještine (15): analitičke vještine, vizualizacija podataka, poznavanje poslovnog područja i alata za velike količine podataka, programiranje, rješavanje problema, strukturirani jezik upita, rudarenje podataka, poznavanje metodologija, javni i hibridni oblaci, praktično iskustvo. Neke od njih mogu se podučavati u školama, a neke je potrebno stjecati i razvijati tijekom cijelog života, u okviru cjeloživotnog učenja koje obuhvaća sve aspekte života, putem kontinuiranog, neformalnog i informalnog učenja (16). |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | Kako bi se iskoristila ta prilika, s obzirom na to da obrazovanje ostaje u nadležnosti država članica, EGSO poziva Komisiju da potakne države članice na donošenje snažnijih politika za jačanje digitalne pismenosti, rješavanje pitanja nedostatka digitalnih vještina i koncentraciju na rješavanje pitanja nejednakosti u EU-u te smanjenje gubitka znanja. |
| --- | --- |

3.5.3.

| 3.5.4. | EU bi trebao provesti dubinsku preobrazbu programa obrazovanja i osposobljavanja. Predmeti iz područja STEM (17) prečesto nisu dovoljno uklopljeni u nastavne programe na različitim razinama obrazovanja. To posebno utječe na žene, što je Komisija propustila naglasiti unatoč preporukama svoje predsjednice o rodnoj ravnopravnosti (18). U tom području, EGSO smatra da je Okvir digitalnih kompetencija za građane (19) korisno sredstvo koje bi trebalo u većoj mjeri promicati i provoditi. Pozivamo Komisiju da potakne države članice na proaktivno pokretanje i ubrzavanje inicijativa iz tog okvira. |
| --- | --- |

3.5.4.

| 3.5.5. | EGSO predlaže Komisiji da ojača ulogu organizacija potrošača koje su relevantne za osposobljavanje i obrazovanje korisnika te neovisno savjetovanje o alatima koje pojedinci mogu upotrebljavati (npr. za dobivanje informacija o upotrebi i razmjeni podataka, o tome tko posjeduje njihove podatke, kako se žaliti i podnijeti pritužbu). Za poboljšanje digitalne pismenosti inicijative poput mrežnog tečaja „Osnove umjetne inteligencije” u Finskoj (koji je sada svima dostupan besplatno na svim jezicima EU-a) mogle bi se proširiti na razne obrazovne module. |
| --- | --- |

3.5.5.

Bruxelles, 18. rujna 2020.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/communication-european-strategy-data-19feb2020_en.pdf, str. 20.

1

(2)  SL C 14, 15.1.2020., str. 122.

2

(3)  Vidjeti bilješku 2.

3

(4)  Iako je svijest korisnika o njihovim pravima u porastu, i dalje im je teško saznati kako se njihovi podaci upotrebljavaju i kako ih organizacije razmjenjuju: 81 % Europljana smatra da nad tim nemaju nikakvu ili da imaju samo djelomičnu kontrolu. Vidjeti Eurobarometar (lipanj 2019.), https://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/index.cfm/survey/getsurveydetail/instruments/special/surveyky/2222.

4

(5)  Vidjeti https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/communication-europe-moment-repair-prepare-next-generation.pdf (str. 9. i 10.).

5

(6)  Vidjeti studiju EGSO-a The ethics of Big Data: Balancing economic benefits and ethical questions of Big Data in EU policy context (Etika velike količine podataka: postizanje ravnoteže između gospodarskih koristi i etičkih pitanja u vezi s velikom količinom podataka u kontekstu politika EU-a), 2017.

6

The ethics of Big Data: Balancing economic benefits and ethical questions of Big Data in EU policy context

(7)  Pravi su instrumenti za to, primjerice, „alati za upravljanje pristankom, aplikacije za upravljanje osobnim informacijama, uključujući potpuno decentralizirana rješenja”. https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/communication-european-strategy-data-19feb2020_en.pdf, str. 10.

7

(8)  Uredba o slobodnom protoku neosobnih podataka: https://ec.europa.eu/knowledge4policy/publication/regulation-free-flow-non-personal-data_en

8

(9)  Druga direktiva o platnim uslugama: https://ec.europa.eu/info/law/payment-services-psd-2-directive-eu-2015-2366_hr

9

(10)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/communication-european-strategy-data-19feb2020_en.pdf, str. 20.

10

(11)  SL C 62, 15.2.2019., str. 238.

11

(12)  Vidjeti bilješku 11.

12

(13)  SL C 75, 10.3.2017., str. 119.

13

(14)  Na svako radno mjesto koje u budućnosti nestane zbog digitalizacije može se otvoriti 3,7 novih radnih mjesta. Vidjeti https://www.agoria.be/en/Agoria-Without-a-suitable-policy-there-will-be-584-000-unfilled-vacancies-in-2030. https://newsroom.ibm.com/2019-10-30-MIT-IBM-Watson-AI-Lab-Releases-Groundbreaking-Research-on-AI-and-the-Future-of-Work; vidjeti mišljenje EGSO-a TEN/705 (vidjeti str. 77. ovog Službenog lista), SL C 13, 15.1.2016., str. 161.

14

(15)  Utkarsh Singh, Top 10 In-Demand Big Data Skills To Land ‘Big’ Data Jobs in 2020 (Deset najtraženijih vještina u području velikih količina podataka za dobivanje „velikog” radnog mjesta 2020.) (blog upGrad, 24. prosinca 2019.), https://www.upgrad.com/blog/big-data-skills/.

15

Top 10 In-Demand Big Data Skills To Land ‘Big’ Data Jobs in 2020

(16)  Vidjeti bilješku 2.

16

(17)  Prirodne znanosti, tehnologija, inženjerstvo i matematika.

17

(18)  Mišljenje EGSO-a TEN/705 (vidjeti str. 77. ovog Službenog lista).

18

(19)  Znanstveni centar EU-a, DigComp: Digital Competence Framework for Citizens (DigCom: Okvir digitalnih kompetencija za građane) (Europska komisija), https://ec.europa.eu/jrc/en/digcomp.

19

DigComp: Digital Competence Framework for Citizens

---

| 11.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 429/296 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 429/296

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o ovlašćivanju Francuske da u pregovorima dogovori sporazum o dopuni postojećeg bilateralnog ugovora s Ujedinjenom Kraljevinom koji se odnosi na izgradnju i upravljanje podmorskim tunelom ispod Engleskog kanala koje provode privatni koncesionari

(COM(2020) 622 final – 2020/0160 (COD))

(2020/C 429/39)

| Zahtjev za savjetovanje: | Europski parlament, 14.9.2020.
  Vijeće, 27.7.2020. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 2. stavak 1. i članak 91. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za promet, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 16.9.2020. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 554 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | jednoglasno |

Zahtjev za savjetovanje:

Europski parlament, 14.9.2020.

Vijeće, 27.7.2020.

Pravni temelj:

članak 2. stavak 1. i članak 91. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za promet, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

16.9.2020.

Plenarno zasjedanje br.:

554

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

jednoglasno

Budući da Odbor bezrezervno prihvaća sadržaj prijedloga i smatra da njegov komentar nije potreban, na 554. plenarnom zasjedanju održanom 16., 17. i 18. rujna 2020. (sjednica od 16. rujna) jednoglasno je odlučio o njemu dati pozitivno mišljenje.

Bruxelles, 16. rujna 2020.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

| 11.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 429/297 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 429/297

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive (EU) 2016/798 u pogledu primjene pravila o sigurnosti željeznica i interoperabilnosti željezničkog sustava na podmorski tunel ispod Engleskog kanala

(COM(2020) 623 final – 2020/0161 (COD))

(2020/C 429/40)

| Zahtjev za savjetovanje: | Europski parlament, 14.9.2020.
  Vijeće, 4.8.2020. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 91. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za promet, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 16.9.2020. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 554 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | jednoglasno |

Zahtjev za savjetovanje:

Europski parlament, 14.9.2020.

Vijeće, 4.8.2020.

Pravni temelj:

članak 91. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za promet, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

16.9.2020.

Plenarno zasjedanje br.:

554

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

jednoglasno

Budući da Odbor bezrezervno prihvaća sadržaj prijedloga i smatra da njegov komentar nije potreban, na 554. plenarnom zasjedanju održanom 16., 17. i 18. rujna 2020. (sjednica od 16. rujna) jednoglasno je odlučio o njemu dati pozitivno mišljenje.

Bruxelles, 16. rujna 2020.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---