# Euroopa Liidu C 22/2021

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 22 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 64. aastakäik21. jaanuar 2021 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 22

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

64. aastakäik21. jaanuar 2021

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 22/01 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10073 — Vitol/Drax Generation) (
  1
  ) | 1 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2021/C 22/01

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10073 — Vitol/Drax Generation) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 22/02 | Euro vahetuskurss — 20. jaanuar 2021 | 2 |
| | Euroopa Prokuratuur |
| 2021/C 22/03 | Euroopa Prokuratuuri kodukord | 3 |
| | EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE |
| | EFTA järelevalveamet |
| 2021/C 22/04 | EFTA järelevalveameti teade riigiabi tagasinõudmisel kehtivate intressimäärade ning viite- ja diskontomäärade kohta, mida kohaldatakse EFTA riikide suhtes alates 1. novembrist 2020 —
  Avaldatud kooskõlas EFTA järelevalveameti riigiabi suuniste VII osas sätestatud viite- ja diskontomäärade eeskirjadega ning EFTA järelevalveameti 14. juuli 2004. aasta otsuse nr 195/04/COL artikliga 10 | 32 |
| 2021/C 22/05 | Norra teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta — Kutse Norra mandrilava tsooni naftatootmislitsentside taotlemiseks – 25. litsentsimisvoor | 33 |
| 2021/C 22/06 | Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid | 36 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2021/C 22/02

Euro vahetuskurss — 20. jaanuar 2021

2

Euroopa Prokuratuur

2021/C 22/03

Euroopa Prokuratuuri kodukord

3

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA järelevalveamet

2021/C 22/04

EFTA järelevalveameti teade riigiabi tagasinõudmisel kehtivate intressimäärade ning viite- ja diskontomäärade kohta, mida kohaldatakse EFTA riikide suhtes alates 1. novembrist 2020 —
  Avaldatud kooskõlas EFTA järelevalveameti riigiabi suuniste VII osas sätestatud viite- ja diskontomäärade eeskirjadega ning EFTA järelevalveameti 14. juuli 2004. aasta otsuse nr 195/04/COL artikliga 10

Avaldatud kooskõlas EFTA järelevalveameti riigiabi suuniste VII osas sätestatud viite- ja diskontomäärade eeskirjadega ning EFTA järelevalveameti 14. juuli 2004. aasta otsuse nr 195/04/COL artikliga 10

32

2021/C 22/05

Norra teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta — Kutse Norra mandrilava tsooni naftatootmislitsentside taotlemiseks – 25. litsentsimisvoor

33

2021/C 22/06

Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid

36

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 22/07 | Teade avalike konkursside korraldamise kohta | 37 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 22/08 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10100 — Stirling Square Capital Partners/TA Associates/NBS Group) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 38 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 22/09 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 40 |
| 2021/C 22/10 | Teade direktiivi 2014/25/EL artikli 34 alusel esitatud taotluse kohta — Rakendusaktide vastuvõtmiseks ette nähtud ajavahemiku peatamine | 46 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

2021/C 22/07

Teade avalike konkursside korraldamise kohta

37

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2021/C 22/08

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10100 — Stirling Square Capital Partners/TA Associates/NBS Group) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

38

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2021/C 22/09

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

40

2021/C 22/10

Teade direktiivi 2014/25/EL artikli 34 alusel esitatud taotluse kohta — Rakendusaktide vastuvõtmiseks ette nähtud ajavahemiku peatamine

46

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 21.1.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 22/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 22/1

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.10073 — Vitol/Drax Generation)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2021/C 22/01)

15. jaanuar 2021 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32021M10073 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32021M10073 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 21.1.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 22/2 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 22/2

---

Euro vahetuskurss (1)

20. jaanuar 2021

(2021/C 22/02)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,2101 |
| JPY | Jaapani jeen | 125,62 |
| DKK | Taani kroon | 7,4382 |
| GBP | Inglise nael | 0,88563 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,1383 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0778 |
| ISK | Islandi kroon | 157,20 |
| NOK | Norra kroon | 10,3230 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 26,125 |
| HUF | Ungari forint | 357,38 |
| PLN | Poola zlott | 4,5322 |
| RON | Rumeenia leu | 4,8738 |
| TRY | Türgi liir | 9,0111 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5666 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5379 |
| HKD | Hongkongi dollar | 9,3804 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6965 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,6054 |
| KRW | Korea vonn | 1 333,62 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 18,1101 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,8292 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5635 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 17 004,08 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,8949 |
| PHP | Filipiini peeso | 58,122 |
| RUB | Vene rubla | 89,0850 |
| THB | Tai baat | 36,315 |
| BRL | Brasiilia reaal | 6,4390 |
| MXN | Mehhiko peeso | 23,7719 |
| INR | India ruupia | 88,3680 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,2101

JPY

Jaapani jeen

125,62

DKK

Taani kroon

7,4382

GBP

Inglise nael

0,88563

SEK

Rootsi kroon

10,1383

CHF

Šveitsi frank

1,0778

ISK

Islandi kroon

157,20

NOK

Norra kroon

10,3230

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

26,125

HUF

Ungari forint

357,38

PLN

Poola zlott

4,5322

RON

Rumeenia leu

4,8738

TRY

Türgi liir

9,0111

AUD

Austraalia dollar

1,5666

CAD

Kanada dollar

1,5379

HKD

Hongkongi dollar

9,3804

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6965

SGD

Singapuri dollar

1,6054

KRW

Korea vonn

1 333,62

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

18,1101

CNY

Hiina jüaan

7,8292

HRK

Horvaatia kuna

7,5635

IDR

Indoneesia ruupia

17 004,08

MYR

Malaisia ringit

4,8949

PHP

Filipiini peeso

58,122

RUB

Vene rubla

89,0850

THB

Tai baat

36,315

BRL

Brasiilia reaal

6,4390

MXN

Mehhiko peeso

23,7719

INR

India ruupia

88,3680

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

Euroopa Prokuratuur

| 21.1.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 22/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 22/3

---

Euroopa Prokuratuuri kodukord

(2021/C 22/03)

EUROOPA PROKURATUURI KOLLEEGIUM,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta määrust (EL) 2017/1939, millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel (1) (edaspidi „Euroopa Prokuratuuri määrus“), eriti selle artiklit 21,

võttes arvesse Euroopa peaprokuröri koostatud ettepanekut

ning arvestades järgmist:

Euroopa Prokuratuuri määruse artikli 21 lõike 1 kohaselt reguleeritakse Euroopa Prokuratuuri töökorraldust kodukorraga.

Euroopa Prokuratuuri määruse artikli 21 lõike 2 kohaselt koostab Euroopa peaprokurör pärast Euroopa Prokuratuuri asutamist viivitamata Euroopa Prokuratuuri kodukorra ettepaneku, mille võtab vastu kolleegium kahekolmandikulise häälteenamusega.

Euroopa peaprokurör esitas kolleegiumile Euroopa Prokuratuuri kodukorra ettepaneku.

Kolleegium vaatas Euroopa peaprokuröri koostatud ettepaneku läbi oma 29. ja 30. septembri ning 5. ja 12. oktoobri 2020. aasta koosolekul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA KODUKORRA:

I JAOTIS

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Kohaldamisala

1.   Kooskõlas määruse artikli 21 lõikega 1 reguleeritakse käesoleva kodukorraga Euroopa Prokuratuuri töökorraldust.

2.   Kodukorraga täiendatakse määruse sätteid. See on keskasutusele, Euroopa Prokuratuuri töötajatele ja Euroopa delegaatprokuröridele siduv. Euroopa Prokuratuur tagab vajaduse korral, et kodukorda järgivad tema juhtimise all töötavad muud kui Euroopa Prokuratuuri töötajad, kelle on määranud liikmesriigid, et Euroopa Prokuratuur saaks täita määrusest tulenevaid ülesandeid.

Artikkel 2

Keelte kasutamise kord

1.   Põhi- ja haldustegevuse töökeelt kasutatakse kõigis Euroopa Prokuratuuri sisedokumentides, otsustes ja muudes dokumentides ning kogu ametlikus teabevahetuses, mis toimub keskasutuses, keskasutuse ja Euroopa delegaatprokuröride vahel ning eri liikmesriikides asuvate Euroopa delegaatprokuröride vahel.

2.   Euroopa Prokuratuuri teated, dokumendid või otsused, mis on adresseeritud Euroopa Liidu institutsioonidele, organitele või asutustele, koostatakse põhi- ja haldustegevuse töökeeles. Euroopa Liidu Kohtuga suhtlemisel kasutatakse prantsuse ja inglise keelt.

3.   Teabevahetus kriminaalmenetluse osaliste, näiteks kahtlustatavate või süüdistatavate, kannatanute ja tunnistajate või muude kolmandate isikutega, toimub keeles, mis on nõutav vastavalt kohaldatavatele liikmesriigi kriminaalmenetlusõiguse normidele ning vajaduse korral vastavalt asjakohastele liidu või rahvusvahelistele õigusaktidele kriminaalasjades tehtava õiguskoostöö kohta. Vajaduse korral lisatakse teabele tõlge adressaadile arusaadavasse keelde.

4.   Euroopa delegaatprokurörid tagavad, et nende menetletavad kriminaaluurimiste dokumendid, mis on olulised selleks, et keskasutus saaks täita määrusest tulenevaid ülesandeid, tehakse kättesaadavaks Euroopa Prokuratuuri töökeeles, vajaduse korral kokkuvõtlikul kujul, ning lisatakse artiklis 44 osutatud eduaruandesse.

Artikkel 3

Tõlkimise kord

1.   Kriminaalasjadega seotud ja kiireloomuliste administratiivtööks vajalike tõlgete puhul, mida on vaja Euroopa Prokuratuuri toimimiseks vastavalt artiklile 2, otsib Euroopa Prokuratuur asjakohaseid lahendusi, mille eesmärk on tagada kvaliteetsete ja kiirete tõlgete esitamine turvalises keskkonnas.

2.   Muude kui kiireloomuliste administratiivtööks vajalike tõlgete puhul kasutatakse Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse abi.

3.   Tõlkimise kord peab vastama andmekaitsenõuetele ja Euroopa Prokuratuuri kohustusele tagada andmekaitse.

II JAOTIS

KORRALDUSLIKUD KÜSIMUSED

KORRALDUSLIKUD KÜSIMUSED

1. PEATÜKK

1. PEATÜKK

Kolleegium

Kolleegium

Artikkel 4

Juhatamine

1.   Kolleegiumi koosolekuid juhatab Euroopa peaprokurör.

2.   Vajaduse korral määrab Euroopa peaprokurör ühe Euroopa peaprokuröri asetäitja, kes juhatab kolleegiumi koosolekut tema äraolekul.

3.   Euroopa peaprokuröri ja tema kahe asetäitja äraolekul juhatab kolleegiumi koosolekut vanim Euroopa prokurör.

Artikkel 5

Üldine järelevaatamine

1.   Kolleegium võib määruse artikli 9 lõike 2 kohaldamisel lisaks määruse kohaselt esitatavale teabele igal ajal taotleda teavet Euroopa Prokuratuuri tegevuse kohta.

2.   Teave konkreetsetest kriminaalasjadest tulenevate üldküsimuste kohta esitatakse kolleegiumile anonüümseks muudetud kujul ja ainult ulatuses, mis on vajalik määruse artikli 9 lõike 2 kohaldamiseks.

Artikkel 6

Strateegilised ja poliitilised otsused

Kolleegium määrab Euroopa peaprokuröri ettepanekul kindlaks Euroopa Prokuratuuri prioriteedid ning uurimise ja süüdistuse esitamise põhimõtted.

Artikkel 7

Koosolekud

1.   Kooskõlas määruse artikli 9 lõikega 2 tuleb kolleegium korraliseks koosolekuks kokku vähemalt kord kuus, kui kolleegium ei otsusta teisiti. Euroopa peaprokurör võib igal ajal kokku kutsuda erakorralise koosoleku.

2.   Vähemalt seitsme kolleegiumi liikme taotluse korral kutsub Euroopa peaprokurör kokku erakorralise koosoleku, mis peab toimuma hiljemalt 10 päeva pärast taotluse esitamist.

3.   Euroopa peaprokurör kutsub kokku kolleegiumi koosolekud ning määrab kindlaks koosolekute kuupäeva ja kellaaja.

4.   Kolleegiumi koosolekud toimuvad Euroopa Prokuratuuri ruumides. Kui asjaolud seda nõuavad, võib Euroopa peaprokurör korraldada kolleegiumi koosolekud videokonverentsi teel. Kui ühel või mitmel kolleegiumi liikmel ei ole võimalik Euroopa Prokuratuuri ruumides peetavatel koosolekutel füüsiliselt kohal viibida, võib koosoleku juhataja lubada nende kaugosalemist.

5.   Euroopa peaprokurör koostab iga koosoleku esialgse päevakorra. Kõik kolleegiumi liikmed ja haldusdirektor võivad teha Euroopa peaprokurörile ettepanekuid esialgsesse päevakorda punktide lisamiseks. Päevakorras peavad olema vähemalt seitsme kolleegiumi liikme taotletud punktid ja alalise koja poolt artikli 21 kohaselt tõstatatud küsimused. Kolleegiumi sekretär saadab esialgse päevakorra koos lisadokumentidega vähemalt üks nädal enne koosolekut kõikidele kolleegiumi liikmetele. Asjakohased lisadokumendid esitatakse ka kolleegiumisse mittekuuluvatele isikutele, kes on kutsutud konkreetsete päevakorrapunktide arutamisel osalema. Kui kokku kutsutakse erakorraline koosolek, võib esialgse päevakorra ja lisadokumendid saata lühema ajavahemiku jooksul.

6.   Iga koosoleku alguses kinnitab kolleegium päevakorra. Kiireloomulisi küsimusi, mida esialgses päevakorras ei ole, võib esitada arutamiseks ja hääletamiseks koosoleku juhataja või iga kolleegiumi liige ning need võidakse lisada päevakorda tingimusel, et kolleegium ei esita vastuväiteid.

7.   Kolleegiumisse mittekuuluvate isikute osalemine:

| a) | haldusdirektor osaleb kolleegiumi koosolekutel, kus arutatakse eelarve-, personali- ja muid haldusküsimusi, ning Euroopa peaprokurör võib teda kutsuda kolleegiumi koosolekutele, kus arutatakse strateegilisi ja poliitilisi küsimusi; |
| --- | --- |

a)

haldusdirektor osaleb kolleegiumi koosolekutel, kus arutatakse eelarve-, personali- ja muid haldusküsimusi, ning Euroopa peaprokurör võib teda kutsuda kolleegiumi koosolekutele, kus arutatakse strateegilisi ja poliitilisi küsimusi;

| b) | Euroopa peaprokuröri kutsel või kolleegiumi liikme algatusel võivad koosolekutel osaleda ka teised töötajad ja muud isikud, kelle seisukoht võib olla huvipakkuv. |
| --- | --- |

b)

Euroopa peaprokuröri kutsel või kolleegiumi liikme algatusel võivad koosolekutel osaleda ka teised töötajad ja muud isikud, kelle seisukoht võib olla huvipakkuv.

Artikkel 8

Kvoorum ja hääletamiskord

1.   Määruse artikli 9 lõike 5 kohaldamisel on kolleegiumi otsuste tegemiseks vajalik kvoorum kaks kolmandikku kolleegiumi liikmetest. Kvoorumi puudumisel võib juhataja otsustada jätkata koosolekut ametlikku otsust tegemata. Asjakohaseid päevakorrapunkte võib käsitleda järgmisel kolleegiumi koosolekul või kirjaliku või vaikiva nõusoleku menetluse teel.

2.   Erandjuhul, kui kaugosalemine ei ole võimalik, võib Euroopa prokurör, kes ei saa kolleegiumi koosolekul osaleda, volitada teist Euroopa prokuröri enda nimel hääletama. Volituse alusel antavaid hääli ei saa võtta arvesse kvoorumi olemasolu kontrollimisel kooskõlas lõikega 1.

3.   Hääletamiseks volituse andnud Euroopa prokurör edastab kolleegiumi sekretärile kirjalikult volitatud esindaja isikuandmed, päevakorrapunktid, mille kohta volitus kehtib, ja volituse alusel hääletamisele seatud võimalikud piirangud. Volitus hääletamiseks kehtib ainult selle päevakorrapunkti (nende päevakorrapunktide) kohta, mille jaoks see anti.

4.   Juhataja paneb päevakorrapunkti hääletusele, kui ta leiab, et küsimust on piisavalt arutatud.

5.   Hääletamine toimub käe tõstmisega, elektrooniliselt või nimelise hääletusega, kui käe tõstmisega hääletamine vaidlustatakse. Kolleegiumi vastu võetud otsustes häälte jaotumist ei kajastata.

6.   Määruse kohaselt lihthäälteenamusega vastu võetavad otsused peetakse vastuvõetuks, kui mis tahes küsimuse või punkti poolt antud häälte suurim arv ületab suuruselt teise häälte arvu.

Artikkel 9

Kirjalik menetlus kolleegiumi otsuste vastuvõtmiseks

1.   Kiireloomulistel juhtudel, kui otsuse tegemist ei ole võimalik edasi lükata ja see on vaja vastu võtta enne, kui kolleegiumi saab kokku kutsuda, võib Euroopa peaprokurör korraldada kirjaliku menetluse.

2.   Euroopa peaprokurör annab kolleegiumi liikmetele vastamiseks aega vähemalt kolm tööpäeva pärast otsuse kavandi elektroonilise saatmise kuupäeva. Erandjuhtudel võib Euroopa peaprokurör määrata lühema tähtaja, kuid mitte lühema kui üks täistööpäev.

3.   Kirjaliku menetluse teel tehtava otsuse kavandit ei muudeta ning see kiidetakse heaks või lükatakse tagasi tervikuna. Kui ettenähtud ajavahemiku jooksul vastust ei saada, loetakse vastav kolleegiumi liige hääletamisest hoidunuks.

4.   Otsus võetakse vastu, kui kirjalikult on vastanud vähemalt kaks kolmandikku kolleegiumi liikmetest ja saavutatud on nõutav häälteenamus.

5.   Kui nõutavat kvoorumit või häälteenamust ei saavutata, võib Euroopa peaprokurör kirjaliku menetluse uuesti algatada või tõstatada küsimuse kolleegiumi järgmisel koosolekul.

6.   Euroopa peaprokurör kinnitab, et kirjalik menetlus on lõpule viidud. Kolleegiumi liikmetele saadetakse sellekohane teade, milles vormistatakse otsuse tulemus.

Artikkel 10

Vaikiva nõusoleku menetlus kolleegiumi otsuste vastuvõtmiseks

1.   Euroopa peaprokurör võib määruse kohaselt lihthäälteenamusega vastu võetavate ja vähem oluliseks peetavate otsuste puhul korraldada vaikiva nõusoleku menetluse.

2.   Euroopa peaprokurör annab kolleegiumi liikmetele vastamiseks aega vähemalt kolm tööpäeva pärast otsuse kavandi elektroonilise saatmise kuupäeva. Erandjuhtudel võib Euroopa peaprokurör määrata lühema tähtaja, kuid mitte lühema kui üks täistööpäev.

3.   Vaikiva nõusoleku menetluse teel tehtava otsuse kavandit ei muudeta ning see kiidetakse heaks või lükatakse tagasi tervikuna. Kui ettenähtud ajavahemiku jooksul vastust ei saada, loetakse vastav kolleegiumi liige poolt hääletanuks.

4.   Euroopa peaprokurör kinnitab, et vaikiva nõusoleku menetlus on lõpule viidud. Kolleegiumi liikmetele saadetakse sellekohane teade, milles vormistatakse otsuse tulemus.

5.   Kui üks või mitu kolleegiumi liiget on vaikiva nõusoleku menetluse vastu, ei loeta käsitletud küsimust heakskiidetuks.

Artikkel 11

Suuniste vastuvõtmise menetlus

1.   Selleks et kolleegium saaks vastu võtta määruse artikli 10 lõikes 7, artikli 24 lõikes 10, artikli 27 lõikes 8, artikli 34 lõikes 3 ja artikli 40 lõikes 2 osutatud suunised, kohaldatakse järgmisi norme.

2.   Euroopa peaprokurör või vähemalt seitsmest Euroopa prokurörist koosnev rühm võib esitada kolleegiumile suuniste vastuvõtmise või muutmise ettepanekuid ning need edastatakse kõigile kolleegiumi liikmetele vähemalt 15 päeva enne kolleegiumi koosolekut, mille päevakorda vastav punkt on lisatud.

3.   Erandina artikli 8 lõikest 1 on kolleegiumi käesoleva artikli kohaste otsuste vastuvõtmiseks vajalik kvoorum neli viiendikku kolleegiumi liikmetest.

4.   Käesoleva artikli kohaste otsuste suhtes ei kohaldata artikleid 9 ja 10.

5.   Käesoleva artikli kohaselt tehtud otsused avaldatakse Euroopa Prokuratuuri veebisaidil.

Artikkel 12

Kinnised koosolekud ja konfidentsiaalsus

Ilma et see piiraks artikli 7 lõike 4 kohaldamist, on kolleegiumi koosolekud kinnised ja arutelud konfidentsiaalsed.

Artikkel 13

Kolleegiumi sekretär

1.   Euroopa peaprokurör määrab Euroopa Prokuratuuri töötajate hulgast isiku, kes täidab kolleegiumi sekretäri ülesandeid.

2.   Kolleegiumi sekretär töötab Euroopa peaprokuröri alluvuses ja abistab teda kolleegiumi koosolekute ettevalmistamisel.

Artikkel 14

Koosolekute protokollid

1.   Kolleegiumi sekretär edastab kolleegiumi vastu võetud otsuste loetelu kahe tööpäeva jooksul pärast iga koosolekut ja pärast juhatajalt heakskiidu saamist.

2.   Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, koostab kolleegiumi sekretär kolleegiumi iga koosoleku protokolli.

3.   Kolleegiumi koosoleku protokoll peab sisaldama vähemalt koosolekul osalenud isikute nimesid ning arutelude ja vastuvõetud otsuste kokkuvõtet, kuid mitte häälte jaotumist.

4.   Euroopa peaprokurör saadab protokolli kavandi kolleegiumi liikmetele kolleegiumi järgmisel koosolekul kinnitamiseks. Kui protokoll on vastu võetud, allkirjastavad selle Euroopa peaprokurör ja kolleegiumi sekretär ning see lisatakse säilitatavatele dokumentidele.

2. PEATÜKK

2. PEATÜKK

Alalised kojad

Alalised kojad

Artikkel 15

Otsus alaliste kodade kohta

1.   Alaliste kodade arv ning pädevuste jaotus ja kriminaalasjade jaotamine alaliste kodade vahel määratakse kindlaks otsusega alaliste kodade moodustamise ja kriminaalasjade jaotamise kohta (edaspidi „otsus alaliste kodade kohta“), mille kolleegium võtab vastu Euroopa peaprokuröri ettepaneku alusel.

2.   Euroopa peaprokuröri ettepanekule lisatakse selgitavad märkused.

3.   Otsusega alaliste kodade kohta kehtestatakse alaliste kodade koosolekute läbiviimise kord.

4.   Otsus alaliste kodade kohta avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas ja Euroopa Prokuratuuri veebisaidil.

Artikkel 16

Koosseis

1.   Iga alalise koja koosseis määratakse kindlaks kolleegiumi otsusega (edaspidi „otsus alaliste kodade koosseisu kohta“) Euroopa peaprokuröri ettepaneku alusel.

2.   Iga Euroopa prokurör on vähemalt ühe alalise koja alaline liige.

3.   Euroopa prokuröri määramine rohkem kui ühe alalise koja alaliseks liikmeks peab olema nõuetekohaselt põhjendatud, võttes arvesse selle Euroopa prokuröri töökoormust.

4.   Otsuses alaliste kodade koosseisu kohta võetakse arvesse Euroopa prokuröride olemasolevat ja eeldatavat töökoormust ning vajadust tagada Euroopa Prokuratuuri tõhus toimimine.

rtikkel 17

Eesistujate määramine

1.   Euroopa peaprokurör või Euroopa peaprokuröri asetäitja on nende alaliste kodade eesistuja, mille alaline liige ta on.

2.   Muul kui lõikes 1 käsitletud juhul määratakse eesistuja otsusega koja koosseisu kohta.

Artikkel 18

Eesistuja ajutine asendamine

1.   Kui alalise koja eesistujat on vaja asendada, kuna ta ei saa ajutiselt oma ülesandeid täita, määrab Euroopa peaprokurör Euroopa peaprokuröri asetäitjatega konsulteerides kindlaks asjakohase korra erandina otsusest alaliste kodade koosseisu kohta. Selles korras võetakse arvesse vajadust tagada alaliste kodade tegevuse järjepidevus.

2.   Ajutise korra kestuse määrab kindlaks Euroopa peaprokurör ja see ei või ületada kolme kuud.

3.   Nendest meetmetest teavitatakse kolleegiumi ja need jõustuvad viivitamata.

Artikkel 19

Kriminaalasjade jaotamine

1.   Otsusega alaliste kodade kohta kehtestatakse kriminaalasjade alaliste kodade vahel jaotamise süsteem. Süsteem põhineb kriminaalasjade juhuslikul, automaatsel ja vahelduval jaotamisel alalistele kodadele vastavalt iga uue kriminaalasja registreerimise järjekorrale ning tagab töökoormuse ühtlase jaotumise alaliste kodade vahel.

2.   Lõikes 1 sätestatud süsteem kavandatakse nii, et välistada võimalus määrata kriminaalasi alalisele kojale, mille alaline liige on järelevalvet teostav Euroopa prokurör.

3.   Otsus alaliste kodade kohta võib lisaks sisaldada sätteid, millega tagatakse Euroopa Prokuratuuri tõhus toimimine ja töökoormuse võrdne jaotus alaliste kodade vahel, mis võimaldab Euroopa peaprokuröril võtta erandkorras meetmeid, kui ühe alalise koja töökoormus ületab oluliselt teiste alaliste kodade töökoormust. Need meetmed võivad muu hulgas hõlmata uute kriminaalasjade alalisele kojale määramise ajutist peatamist kindlaksmääratud ajavahemikuks. Euroopa peaprokurör teavitab kolleegiumi igast sellisest võetud meetmest.

4.   Erandina juhusliku ja automaatse jaotamise põhimõttest ning Euroopa Prokuratuuri tõhusa toimimise tagamiseks võib otsuses alaliste kodade kohta ette näha, et teatava kategooria kriminaalasjad määratakse eelkõige uuritava kuriteo liigi või kuriteo asjaolude alusel konkreetsele alalisele kojale.

Artikkel 20

Pädevus konkreetses kriminaalasjas ja kriminaalasjade ümberjaotamine

1.   Kui kriminaalasi on määratud alalisele kojale, on see koda kuni asja lõpliku lahendamiseni pädev jälgima ja suunama selle kriminaalasjaga seotud uurimisi ja süüdistuste esitamist. See ei piira nende sätete kohaldamist, mis käsitlevad kriminaalasjade ümberjaotamist alaliste kodade vahel kooskõlas artikliga 51.

2.   Euroopa peaprokurör võib pärast konsulteerimist alalise kojaga, kellele kriminaalasi oli määratud, jaotada kriminaalasja ümber teisele alalisele kojale:

| a) | kui eri alalistele kodadele määratud eraldi kriminaalasjad on omavahel seotud või kui nende ese kordub; |
| --- | --- |

a)

kui eri alalistele kodadele määratud eraldi kriminaalasjad on omavahel seotud või kui nende ese kordub;

| b) | kui on vaja teha kiireloomulisi otsuseid, sealhulgas määruse artikli 27 kohaseid otsuseid. |
| --- | --- |

b)

kui on vaja teha kiireloomulisi otsuseid, sealhulgas määruse artikli 27 kohaseid otsuseid.

3.   Euroopa peaprokurör võib kriminaalasja pärast konsulteerimist alalise kojaga, kellele see algselt määrati, artikli 19 lõike 4 kohaselt kindlaks määratud alalisele kojale ümber jaotada, kui see kriminaalasi oleks tulnud vastavalt otsusele alaliste kodade kohta algselt määrata vastavale spetsialiseerunud alalisele kojale või kui ümberjaotamise vajadus tekib kriminaalmenetluse käigus.

4.   Euroopa peaprokurör teavitab kolleegiumi igast lõike 2 kohaselt võetavast meetmest, esitades ümberjaotamise põhjused.

Artikkel 21

Kolleegiumi teavitamine

1.   Artikli 5 kohaldamisel teavitab iga alalise koja eesistuja selles artiklis kirjeldatud korras kolleegiumi kirjalikult koja tööga seotud küsimustest, mis võivad olla olulised Euroopa Prokuratuuri kui terviku töö seisukohast või seoses Euroopa Prokuratuuri süüdistuse esitamise põhimõtete sidususe, tõhususe ja ühtsusega.

2.   Iga alaline koda võib oma eesistuja kaudu esitada kolleegiumile kirjaliku ettepaneku arutada konkreetseid küsimusi, mis on seotud Euroopa Prokuratuuri süüdistuse esitamise põhimõtete või muude asjakohaste alalise koja tööst tulenevaid konkreetseid küsimusi käsitlevate suuniste rakendamisega.

Artikkel 22

Aruandekohustus

1.   Iga alalise koja eesistuja esitab igal aastal pärast alaliste liikmetega konsulteerimist kolleegiumile kirjaliku aruande alalise koja tegevuse kohta. Sellise aruande vormi ja esitamise tähtaja kehtestab Euroopa peaprokurör.

2.   Lõikega 1 ette nähtud aruanne peab sisaldama vähemalt järgmist teavet:

| a) | alalise koja töökoormus, sealhulgas sissetulevate kriminaalasjade arv, tehtud otsuste arv ja liik ning kriminaalasjades otsuste tegemiseks vajalik aeg; |
| --- | --- |

a)

alalise koja töökoormus, sealhulgas sissetulevate kriminaalasjade arv, tehtud otsuste arv ja liik ning kriminaalasjades otsuste tegemiseks vajalik aeg;

| b) | määruse artikli 39 lõike 1 punkti g alusel kriminaalasjade lõpetamise põhjused; |
| --- | --- |

b)

määruse artikli 39 lõike 1 punkti g alusel kriminaalasjade lõpetamise põhjused;

| c) | otsused lihtmenetluse kohaldamise kohta vastavalt määruse artiklile 40; |
| --- | --- |

c)

otsused lihtmenetluse kohaldamise kohta vastavalt määruse artiklile 40;

| d) | määruse artikli 27 lõike 8 ning artikli 34 lõigete 2 ja 3 alusel tehtud otsused; |
| --- | --- |

d)

määruse artikli 27 lõike 8 ning artikli 34 lõigete 2 ja 3 alusel tehtud otsused;

| e) | kirjaliku menetluse kohaldamine vastavalt artiklile 24; |
| --- | --- |

e)

kirjaliku menetluse kohaldamine vastavalt artiklile 24;

| f) | mis tahes muu alalise koja tegevusega seotud küsimus, millel leitakse olevat horisontaalne mõju Euroopa Prokuratuuri põhitegevusele. |
| --- | --- |

f)

mis tahes muu alalise koja tegevusega seotud küsimus, millel leitakse olevat horisontaalne mõju Euroopa Prokuratuuri põhitegevusele.

Artikkel 23

Koosolekute korraldamine

1.   Alaliste kodade koosolekud toimuvad vastavalt päevakorrale, milles on konkreetselt märgitud käsitletavad kriminaalasjad, tehtav otsus ja iga kriminaalasjaga seoses arutatavad küsimused.

2.   Päevakorra määrab kindlaks alalise koja eesistuja. Alalise liikme taotlusel lisatakse päevakorda täiendavaid punkte. Eesistuja saadab päevakorra alalise koja liikmetele ja iga päevakorda lisatud kriminaalasja eest vastutavale järelevalvet teostavale Euroopa prokurörile. Päevakord edastatakse Euroopa peaprokurörile.

3.   Alalise koja eesistuja võib kutsuda määruse artikli 10 lõike 9 teises lõigus osutatud isikuid või Euroopa Prokuratuuri asjaomaseid töötajaid esitama kindlaksmääratud tähtaja jooksul kirjalikke märkusi.

4.   Alaline koda võib päevakorrapunkti arutada ainult juhul, kui alalised liikmed ja asjaomane järelevalvet teostav Euroopa prokurör osalevad koosolekul kas isiklikult või lõikes 7 sätestatud korras.

5.   Erandina lõikest 4 võib juhul, kui alaline liige ei saa koosolekul isiklikult või lõikes 7 sätestatud korras osaleda, päevakorrapunkti kohta otsuse teha, kui kohalolijad jõuavad konsensuseni.

6.   Alalise koja eesistuja teavitab Euroopa peaprokuröri lõike 5 kohaselt tehtud otsustest, esitades menetluse kohaldamise põhjused.

7.   Alalise koja koosolekud toimuvad Euroopa Prokuratuuri ruumides. Kui asjaolud seda nõuavad, võib eesistuja alalise koja koosolekud korraldada videokonverentsi teel. Kui alalise koja ühel või mitmel liikmel või koosolekul osalema kutsutud muul isikul ei ole võimalik füüsiliselt kohal viibida, võib eesistuja lubada nende kaugosalemist.

8.   Eesistuja võib määrata alalise koja liikme või järelevalvet teostava Euroopa prokuröri koosoleku päevakorrapunkti kohta aru andma.

9.   Alaliste kodade iga koosoleku kohta koostatakse alalise koja eesistuja vastutusel protokoll, mis registreeritakse kriminaalasjade haldamise süsteemis.

Artikkel 24

Kirjalik menetlus

1.   Alaline koda võib tegutseda kirjaliku menetluse teel:

| a) | kui ta peab tegema otsuse kriminaalasja lõpetamise kohta vastavalt määruse artikli 39 lõike 1 punktidele a–d või edastama kriminaalasja määruse artikli 34 kohaselt riiklikele asutustele; |
| --- | --- |

a)

kui ta peab tegema otsuse kriminaalasja lõpetamise kohta vastavalt määruse artikli 39 lõike 1 punktidele a–d või edastama kriminaalasja määruse artikli 34 kohaselt riiklikele asutustele;

| b) | kui tehtav otsus ei ole eriti keerukas, muu hulgas oma sisu või korduva laadi tõttu või seose tõttu samas kriminaalasjas juba tehtud varasemate otsustega. |
| --- | --- |

b)

kui tehtav otsus ei ole eriti keerukas, muu hulgas oma sisu või korduva laadi tõttu või seose tõttu samas kriminaalasjas juba tehtud varasemate otsustega.

2.   Kirjaliku menetluse kohaselt tegutsedes edastatakse otsuse kavand kriminaalasjade haldamise süsteemi kaudu kõigile alalise koja alalistele liikmetele ja järelevalvet teostavale Euroopa prokurörile.

3.   Kui alalise koja alaline liige või järelevalvet teostav Euroopa prokurör ei esita otsuse kohta vastuväiteid eesistuja määratud tähtaja jooksul, mis ei ole lühem kui kolm päeva, loetakse otsus vastuvõetuks.

3. PEATÜKK

3. PEATÜKK

Euroopa peaprokurör ja Euroopa peaprokuröri asetäitjad

Euroopa peaprokurör ja Euroopa peaprokuröri asetäitjad

Artikkel 25

Euroopa peaprokuröri ülesanded

1.   Euroopa peaprokuröril on talle määrusega antud volitused ning ta täidab oma ülesandeid kooskõlas määruse ja käesoleva kodukorraga.

2.   Määruse artikli 11 lõike 1 kohaselt võtab Euroopa peaprokurör vastu otsuseid. Kui otsus võetakse vastu suuliselt, võib adressaat küsida kirjalikku kinnitust.

3.   Kooskõlas määruse artikli 11 lõikega 3 allkirjastab Euroopa peaprokurör Euroopa Prokuratuuri nimel sellised aktid nagu koostöölepingud ja -kokkulepped.

Artikkel 26

Euroopa peaprokuröri asetäitjate valimine ja ametisse nimetamine

1.   Kui Euroopa peaprokuröri asetäitja ametikoht on vabanenud või vabaneb järgmise kolme kuu jooksul, teavitab Euroopa peaprokurör viivitamata kolleegiumi vabast ametikohast ja palub igal Euroopa prokuröri ametikohast huvitatud isikul esitada kandideerimisavaldus koos motivatsioonikirjaga. Euroopa peaprokuröri asetäitja nimetatakse ametisse hiljemalt kolm kuud pärast kolleegiumile vabast ametikohast teatamist. Avaldusi võetakse vastu seni, kuni ametisse nimetamiseks ette nähtud kolleegiumi koosolekuni on jäänud kaks nädalat.

2.   Hiljemalt üks nädal enne peaprokuröri asetäitja ametisse nimetamiseks korraldatavat kolleegiumi koosolekut esitab Euroopa peaprokurör kolleegiumile asjaomast ametikohta taotlenud isikute seast kandidaadi Euroopa peaprokuröri asetäitja ametisse nimetamiseks. Euroopa peaprokurör edastab väljapakutud kandidaadi esitatud avalduse ja motivatsioonikirja koos päevakorraga kolleegiumile.

3.   Pärast kandidaadi ettekannet hääletavad kõik kolleegiumi liikmed kandidaadi üle salajasel hääletusel.

4.   Kui samal ajal on vaja ametisse nimetada kaks Euroopa peaprokuröri asetäitjat, kohaldatakse vastavalt käesoleva artikli lõigetes 1–3 kirjeldatud menetlust.

Artikkel 27

Euroopa peaprokuröri asetäitjate ülesanded

1.   Euroopa peaprokurör võib vajadust mööda või üldistel alustel määrata ja/või delegeerida igale Euroopa peaprokuröri asetäitjale konkreetseid ülesandeid või temaatilisi või korralduslikke kohustusi. Sellest teavitatakse kolleegiumi.

2.   Euroopa peaprokurör tagab igal ajal teenuse katkematuse. Euroopa peaprokurör otsustab oma asendamise järjekorra tema äraolekul ja/või kui ta ei saa Euroopa peaprokurörile määratud ülesandeid täita.

Artikkel 28

Ülesannete täitmine

Euroopa peaprokuröri asetäitja täidab oma ülesandeid Euroopa peaprokuröri järelevalve all ja allub nende ülesannete täitmisel otse Euroopa peaprokurörile.

Artikkel 29

Euroopa peaprokuröri asetäitja tagasiastumine ja ametist vabastamine

1.   Kui Euroopa peaprokuröri asetäitja soovib Euroopa peaprokuröri asetäitja ametikohalt tagasi astuda, teavitab ta Euroopa peaprokuröri sellest kirjalikult vähemalt kolm kuud enne kavandatud tagasiastumispäeva, kui ei ole kokku lepitud teisiti. Euroopa peaprokurör edastab tagasiastumisteate viivitamata kolleegiumile.

2.   Usalduse tõsise kuritarvitamise korral võib kolleegium Euroopa peaprokuröri taotluse alusel oma liikmete häälteenamusega otsustada vabastada Euroopa peaprokuröri asetäitja Euroopa peaprokuröri asetäitja ametikohalt. Asjaomane Euroopa peaprokuröri asetäitja ei osale hääletamisel. Enne otsuse tegemist kuulab kolleegium asjaomase Euroopa peaprokuröri asetäitja ära.

4. PEATÜKK

4. PEATÜKK

Euroopa prokurörid

Euroopa prokurörid

Artikkel 30

Euroopa prokuröride üksteisega asendamine

1.   Kui Euroopa prokurör on lühiajaliselt ära või ei saa oma ülesandeid lühiajaliselt täita, nimetab Euroopa peaprokurör Euroopa prokuröri, kes teda asendab.

2.   Asendatav Euroopa prokurör võib Euroopa peaprokurörile kirjalikult esitada Euroopa prokuröri, kellelt on juba saadud nõusolek asendamiseks. Euroopa peaprokurör määrab asendama kas esitatud või mõne teise Euroopa prokuröri.

3.   Euroopa peaprokurör tagab, et asendama määratud Euroopa prokurör saab oma ülesandeid täita nõuetekohaselt, võttes asendamise konkreetseid asjaolusid silmas pidades nõuetekohaselt arvesse teadmisi õigussüsteemist ja nõutava keele oskust. Kahte asjaomast Euroopa prokuröri ja kolleegiumi teavitatakse sellest.

4.   Käesoleva artikli kohane asendamine hõlmab kõiki ülesandeid, välja arvatud juhul, kui käesolevas kodukorras on ette nähtud teisiti või kui see on välistatud määrusega.

5.   Käesolevat artiklit kohaldatakse kõigil Euroopa prokuröri äraolekujuhtudel, välja arvatud artiklis 31 käsitletud äraolekud.

Artikkel 31

Euroopa prokuröri asendamine Euroopa delegaatprokuröri poolt

1.   Kooskõlas määruse artikli 16 lõikega 7 esitab iga Euroopa prokurör ametisse nimetamisel või asendamisvajaduse korral Euroopa peaprokurörile ühe oma liikmesriigi Euroopa delegaatprokuröri, kelle kolleegium määrab ajutiselt Euroopa prokuröri ülesandeid täitma.

2.   Kui Euroopa prokurör astub tagasi, vabastatakse ametist või lahkub ametist vastavalt määruse artikli 16 lõigetele 5 ja 6 või kui ta ei saa muul põhjusel oma ülesandeid täita, taotleb Euroopa peaprokurör viivitamata kolleegiumi otsust, et võimaldada vastavalt määratud isikul ajutiselt täita Euroopa prokuröri ülesandeid kuni kolme kuu jooksul pärast tagasiastumise, ametist vabastamise või ametist lahkumise kuupäeva.

3.   Hiljemalt kaks nädalat enne kolmekuulise ajavahemiku lõppu võib kolleegium pikendada asendusperioodi seni, kuni ta peab seda vajalikuks.

4.   Euroopa prokuröri ülesannete ajutine täitja lõpetab nende ülesannete täitmise, kui tema liikmesriigi Euroopa prokurör saab uuesti oma ülesandeid täitma asuda või kui ametisse nimetatakse uus Euroopa prokurör.

Artikkel 32

Kriminaalasjade jaotamine teistele Euroopa prokuröridele

1.   Euroopa prokurör võib määruse artikli 12 lõike 2 kohastes taotlustes esitada ettepaneku Euroopa prokuröri kohta, kellelt on juba saadud nõusolek kriminaalasja ülevõtmiseks.

2.   Kui taotlus esitatakse seoses töökoormusega, hindab Euroopa peaprokurör taotleva Euroopa prokuröri töökoormust, muude probleemi lahendamiseks asjakohaste meetmete kättesaadavust ning ettepaneku mõju Euroopa Prokuratuuri uurimiste ja süüdistuste esitamise tulemuslikkusele.

3.   Kui taotlus esitatakse võimaliku huvide konflikti tõttu, rahuldab Euroopa peaprokurör taotluse, kui ta leiab, et taotleva Euroopa prokuröri isiklikud huvid kahjustavad või võivad kahjustada tema sõltumatust Euroopa prokuröri ülesannete täitmisel vastavalt määruse artiklile 12 või et neid võidakse sellisena tajuda. Lõiget 1 kohaldatakse niivõrd, kui see on võimalik.

4.   Euroopa peaprokurör teeb lõigete 2 ja 3 kohaste taotluste kohta otsuse põhjendamatu viivituseta, tagades Euroopa Prokuratuuri nõuetekohase ja tõhusa toimimise jätkumise. Euroopa peaprokurör võib määrata kriminaalasja ümber Euroopa prokurörile, kelle kohta ettepanek esitati, või mõnele teisele Euroopa prokurörile või taotluse tagasi lükata.

5.   Kui Euroopa peaprokurör määrab kriminaalasja käesoleva artikli alusel ümber, tagab ta, et kriminaalasja üle võtma määratud Euroopa prokurör ei ole jälgiva alalise koja alaline liige ja suudab oma ülesandeid nõuetekohaselt täita, võttes konkreetseid asjaolusid silmas pidades nõuetekohaselt arvesse teadmisi õigussüsteemist ja nõutava keele oskust. Kriminaalasja ülevõttev Euroopa prokurör täidab oma ülesandeid kooskõlas määruse artikliga 12.

6.   Asjaomaseid Euroopa prokuröre ja alalisi kodasid teavitatakse asja ümbermääramisest kriminaalasjade haldamise süsteemi kaudu. Euroopa peaprokurör teavitab kolleegiumi korrapäraselt kriminaalasjade ümbermääramisest.

5. PEATÜKK

5. PEATÜKK

Euroopa delegaatprokurörid

Euroopa delegaatprokurörid

Artikkel 33

Euroopa delegaatprokuröride ametisse nimetamine

Kolleegium nimetab Euroopa delegaatprokurörid ametisse Euroopa peaprokuröri ettepaneku alusel. Euroopa peaprokurör veendub enne ettepaneku esitamist, et kandidaadid vastavad määruse artikli 17 lõike 2 kriteeriumidele ja nõuetele vastavuse kriteeriumidele, mis on sätestatud kolleegiumi otsuses, millega kehtestatakse Euroopa delegaatprokuröride teenistustingimusi käsitlevad normid.

Artikkel 34

Euroopa delegaatprokuröride tegevuse koordineerimine

Euroopa peaprokurör võib delegeerida asjaomaste liikmesriikide Euroopa delegaatprokuröride tegevuse, sealhulgas nende tööprogrammide koordineerimise Euroopa prokuröridele, et tagada nende ülesannete täitmine.

Artikkel 35

Euroopa delegaatprokuröride üksteisega asendamine

Kui Euroopa delegaatprokurör on ajutiselt ära, näiteks põhi- või haiguspuhkusel või ta ei ole muudel põhjustel kättesaadav, määrab sama liikmesriigi Euroopa prokurör puuduvat Euroopa delegaatprokuröri tema äraoleku ajaks asendama selle liikmesriigi teise Euroopa delegaatprokuröri. See ei mõjuta kolleegiumi selle otsuse sätteid, millega kehtestatakse Euroopa delegaatprokuröride teenistustingimusi käsitlevad normid.

6. PEATÜKK

6. PEATÜKK

Haldusdirektor

Haldusdirektor

Artikkel 36

Haldusdirektori valimine ja ametisse nimetamine

1.   Euroopa peaprokurör esitab kolleegiumile heakskiitmiseks teate haldusdirektori vaba ametikoha kohta.

2.   Teade vaba ametikoha kohta avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas ja Euroopa Prokuratuuri veebisaidil.

3.   Euroopa peaprokurör lähtub kandidaatide hindamisel valikukriteeriumidest, mis on esitatud teates vaba ametikoha kohta, ja vestleb piisava arvu kõige sobivamate kandidaatidega. Euroopa peaprokurör määrab ka komisjoni, kes teda abistab.

4.   Pärast vestlusi koostab Euroopa peaprokurör nimekirja kuni kolmest eelistuse järjekorda seatud kandidaadist ning edastab selle koos igale nimekirja kantud kandidaadile antud hinnanguga kolleegiumile.

5.   Kolleegium nimetab ühe nimekirja kantud kandidaatidest haldusdirektoriks.

Artikkel 37

Haldusdirektori tegevuse hindamine ja ametiaja pikendamine

1.   Hiljemalt kuus kuud enne haldusdirektori ametiaja lõppu esitab Euroopa peaprokurör kolleegiumile heakskiitmiseks haldusdirektori tegevusele antud hinnangu ja vajaduse korral mis tahes tähelepanekud.

2.   Enne hinnangu vastuvõtmist võib kolleegium haldusdirektori ära kuulata, kui kolleegium seda vajalikuks peab või kui haldusdirektor seda taotleb. Haldusdirektor ei võta osa koosolekust, kus kolleegium võtab vastu hindamisaruande. Kolleegium võtab otsuse vastu hiljemalt neli kuud enne haldusdirektori ametiaja lõppu.

3.   Kolleegium, tegutsedes vastavalt Euroopa peaprokuröri ettepanekule, milles võetakse arvesse lõikes 2 osutatud hinnangut, võib haldusdirektori ametiaega pikendada ühe korra kõige rohkem neljaks aastaks.

III JAOTIS

TEGEVUSLIKUD KÜSIMUSED

TEGEVUSLIKUD KÜSIMUSED

1. PEATÜKK

1. PEATÜKK

Teabe registreerimine ja kontrollimine

Teabe registreerimine ja kontrollimine

Artikkel 38

Teabe registreerimine

1.   Kogu teave, mille Euroopa Prokuratuur on saanud kooskõlas määruse artikliga 24 või ex officio ja mis viitab mis tahes kuriteole, mille suhtes Euroopa Prokuratuur võib teostada oma pädevust, kantakse määruse artikli 44 lõike 4 punkti a kohaselt peetavasse registrisse (edaspidi „register“).

2.   Registrikanne peab sisaldama teabe saamise kuupäeva, kellaaega ja kohta ning isikut, kes avab registreerimistoimiku. Lisaks tuleb sinna sisestada järgmised üksikasjad:

| a) | teabeallikas, sealhulgas teabe esitanud organisatsiooni või isiku nimi ja kontaktandmed, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse kehtivaid teavitajate ja rikkumisest teatajate kaitset käsitlevaid norme, milles on sätestatud teisiti; |
| --- | --- |

a)

teabeallikas, sealhulgas teabe esitanud organisatsiooni või isiku nimi ja kontaktandmed, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse kehtivaid teavitajate ja rikkumisest teatajate kaitset käsitlevaid norme, milles on sätestatud teisiti;

| b) | teabe vorm, sealhulgas viited mis tahes dokumentidele või muudele andmetele, mida ei saa kriminaalasjade haldamise süsteemis originaalkujul säilitada; |
| --- | --- |

b)

teabe vorm, sealhulgas viited mis tahes dokumentidele või muudele andmetele, mida ei saa kriminaalasjade haldamise süsteemis originaalkujul säilitada;

| c) | kas toimik avatakse selleks, et uurimist alustada või võtta selle läbiviimise eest vastutus. |
| --- | --- |

c)

kas toimik avatakse selleks, et uurimist alustada või võtta selle läbiviimise eest vastutus.

3.   Registrikanne peaks võimaluse korral sisaldama ka järgmist:

| a) | teatatud kuriteo võimalik kvalifikatsioon, sealhulgas juhul kui selle pani toime kuritegelik ühendus; |
| --- | --- |

a)

teatatud kuriteo võimalik kvalifikatsioon, sealhulgas juhul kui selle pani toime kuritegelik ühendus;

| b) | teatatud kuriteo lühikirjeldus, sealhulgas selle toimepanemise kuupäev; |
| --- | --- |

b)

teatatud kuriteo lühikirjeldus, sealhulgas selle toimepanemise kuupäev;

| c) | hinnangulise kahju suurus ja laad; |
| --- | --- |

c)

hinnangulise kahju suurus ja laad;

| d) | liikmesriik (liikmesriigid), kus on kuritegeliku tegevuse kese, st kus pandi toime suurem osa kuritegudest, kui neid oli mitu; |
| --- | --- |

d)

liikmesriik (liikmesriigid), kus on kuritegeliku tegevuse kese, st kus pandi toime suurem osa kuritegudest, kui neid oli mitu;

| e) | muud liikmesriigid, kes võivad olla asjasse segatud; |
| --- | --- |

e)

muud liikmesriigid, kes võivad olla asjasse segatud;

| f) | võimalike kahtlustatavate ja muude asjaga seotud isikute nimed kooskõlas määruse artikli 24 lõikega 4, nende sünniaeg ja -koht, isikukood, alaline elukoht ja/või kodakondsus, amet, arvatav kuulumine kuritegelikku ühendusse; |
| --- | --- |

f)

võimalike kahtlustatavate ja muude asjaga seotud isikute nimed kooskõlas määruse artikli 24 lõikega 4, nende sünniaeg ja -koht, isikukood, alaline elukoht ja/või kodakondsus, amet, arvatav kuulumine kuritegelikku ühendusse;

| g) | kas võivad kohalduda privileegid või immuniteedid; |
| --- | --- |

g)

kas võivad kohalduda privileegid või immuniteedid;

| h) | võimalikud kannatanud (välja arvatud Euroopa Liit); |
| --- | --- |

h)

võimalikud kannatanud (välja arvatud Euroopa Liit);

| i) | põhilise rahalise kahju tekkimise koht; |
| --- | --- |

i)

põhilise rahalise kahju tekkimise koht;

| j) | lahutamatult seotud kuriteod; |
| --- | --- |

j)

lahutamatult seotud kuriteod;

| k) | muu lisateave, kui kande tegija peab seda asjakohaseks. |
| --- | --- |

k)

muu lisateave, kui kande tegija peab seda asjakohaseks.

4.   Võimaluse korral konverditakse teavet sisaldav dokument ja kõik sellesse lisatud andmed kriminaalasjade haldamise süsteemis elektrooniliselt säilitatavasse vormi.

5.   Kriminaalasjade haldamise süsteem teavitab lõike 3 punkti d sisu põhjal asjaomaseid Euroopa prokuröre. Kui lõike 3 punkti g hindamise tulemus on positiivne, teavitab kriminaalasjade haldamise süsteem ka Euroopa peaprokuröri.

6.   Kui teave sisaldab määruse artiklis 55 määratletud isikuandmete eriliike, võib neid töödelda üksnes juhul, kui määruse artiklis 55 sätestatud nõuded on täidetud. Isikuandmete eriliigid tähistatakse kriminaalasjade haldamise süsteemis asjakohaselt, märkides nende säilitamise põhjused. Kriminaalasjade haldamise süsteem teavitab sellisest märkest andmekaitseametnikku.

7.   Erandina lõikest 1 edastab Euroopa delegaatprokurör või Euroopa prokurör eraõiguslike isikute esitatud teabe, mis ilmselgelt ei viita kuriteole, mille suhtes Euroopa Prokuratuur võib oma pädevust teostada, kooskõlas määruse artikli 24 lõikega 8 põhjendamatu viivituseta pädevatele riiklikele asutustele või tagastab selle teabe esitanud isikule ja/või kustutab selle. Asjaomased logiandmed säilitatakse.

Artikkel 39

Kontrolliülesande määramine

1.   Euroopa delegaatprokurör kontrollib kogu artikli 38 lõike 1 kohaselt registreeritud teavet, et hinnata, kas on alust teostada Euroopa Prokuratuuri pädevust.

2.   Pärast kriminaalasjade haldamise süsteemist artikli 38 lõike 5 kohase teate saamist määrab Euroopa prokurör kontrollimisülesande Euroopa delegaatprokurörile. Kontrollimisülesande määramise korra üle otsustab Euroopa prokurör ja see võib hõlmata eeskirjadepõhist määramist, sealhulgas juhtudel, kui Euroopa delegaatprokurör sai teabe ex officio.

3.   Kui teavitatud on mitut Euroopa prokuröri või kui teavitatud Euroopa prokurör leiab, et teine Euroopa prokurör sobib kontrollimisülesande määrajaks paremini, konsulteerivad nad omavahel ja teevad otsuse koos. Kui kokkuleppele ei jõuta, teeb otsuse Euroopa peaprokurör.

4.   Kui Euroopa Prokuratuur on saanud teabe kooskõlas määruse artikli 24 lõikega 2, määratakse see kontrollimiseks 24 tunni jooksul pärast registreerimist. Kogu muu teave määratakse kontrollimiseks kolme päeva jooksul pärast registreerimist.

5.   Kui Euroopa prokurör ei määra kriminaalasja ettenähtud tähtaja jooksul või teatab, et tal ei ole võimalik seda ettenähtud tähtaja jooksul teha, teeb määramise Euroopa peaprokurör või Euroopa peaprokuröri asetäitja.

Artikkel 40

Teabe kontrollimine

1.   Uurimise alustamiseks tehtava kontrolli käigus hinnatakse, kas:

| a) | teatatud tegevus kujutab endast kuritegu, mis kuulub Euroopa Prokuratuuri sisulisse, territoriaalsesse, isikulisse ja ajalisesse pädevusse; |
| --- | --- |

a)

teatatud tegevus kujutab endast kuritegu, mis kuulub Euroopa Prokuratuuri sisulisse, territoriaalsesse, isikulisse ja ajalisesse pädevusse;

| b) | kohaldatava liikmesriigi õiguse alusel on põhjendatult alust arvata, et kuritegu pannakse toime või on toime pandud; |
| --- | --- |

b)

kohaldatava liikmesriigi õiguse alusel on põhjendatult alust arvata, et kuritegu pannakse toime või on toime pandud;

| c) | on ilmseid õiguslikke aluseid, mis takistavad süüdistuse esitamist; |
| --- | --- |

c)

on ilmseid õiguslikke aluseid, mis takistavad süüdistuse esitamist;

| d) | vajaduse korral, kas on täidetud määruse artikli 25 lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud tingimused. |
| --- | --- |

d)

vajaduse korral, kas on täidetud määruse artikli 25 lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud tingimused.

2.   Uurimise läbiviimise eest vastutuse võtmise eesmärgil tehtava kontrolli käigus hinnatakse täiendavalt järgmist:

| a) | uurimise seis; |
| --- | --- |

a)

uurimise seis;

| b) | uurimise asjakohasus seoses Euroopa Prokuratuuri uurimise ja süüdistuse esitamise põhimõtete ühtsuse tagamisega; |
| --- | --- |

b)

uurimise asjakohasus seoses Euroopa Prokuratuuri uurimise ja süüdistuse esitamise põhimõtete ühtsuse tagamisega;

| c) | uurimise piiriülesed aspektid; |
| --- | --- |

c)

uurimise piiriülesed aspektid;

| d) | muu konkreetne põhjus, mis osutab sellele, et Euroopa Prokuratuuril on uurimise jätkamiseks paremad võimalused. |
| --- | --- |

d)

muu konkreetne põhjus, mis osutab sellele, et Euroopa Prokuratuuril on uurimise jätkamiseks paremad võimalused.

3.   Kontrollimisel kasutatakse kõiki Euroopa Prokuratuurile kättesaadavaid teabeallikaid ja kõiki Euroopa delegaatprokurörile kooskõlas kohaldatava liikmesriigi õigusega kättesaadavaid allikaid, sealhulgas neid, mis on talle muidu kättesaadavad riigisiseses pädevuses tegutsemise korral. Euroopa delegaatprokurör võib kontrollimisel kasutada Euroopa Prokuratuuri töötajaid. Vajaduse korral võib Euroopa Prokuratuur konsulteerida ja vahetada teavet liidu institutsioonide, organite ja asutustega ning riiklike asutustega, arvestades võimaliku tulevase kriminaaluurimise usaldusväärsuse kaitset.

4.   Euroopa delegaatprokurör lõpetab uurimise läbiviimise eest vastutuse võtmisega seotud kontrollimise vähemalt kaks päeva enne määruse artikli 27 lõikes 1 ettenähtud tähtaja möödumist. Uurimise alustamisega seotud kontroll lõpetatakse hiljemalt 20 päeva pärast selle kontrolliülesande määramist.

5.   Kui Euroopa delegaatprokurör ei lõpeta ettenähtud tähtaja jooksul selle kontrollimist, kas uurimist alustada või mitte, või teatab, et ei saa seda ettenähtud tähtaja jooksul teha, teavitatakse sellest Euroopa prokuröri ja vajaduse korral pikendatakse tähtaega või antakse Euroopa delegaatprokurörile asjakohased juhised.

6.   Kui tegemist on evokatsiooniotsusega, võib Euroopa delegaatprokurör paluda Euroopa peaprokuröril pikendada selle otsuse vastuvõtmiseks vajalikku tähtaega kuni viie päeva võrra.

7.   Kui Euroopa delegaatprokurör ei tee otsust ettenähtud tähtaja jooksul, käsitatakse seda uurimise läbiviimise eest vastutuse võtmisest loobumise otsusena ja kohaldatakse artiklit 42.

Artikkel 41

Uurimise alustamise otsus või evokatsiooniotsus

1.   Kui Euroopa delegaatprokurör otsustab pärast kontrollimist teostada Euroopa Prokuratuuri pädevust, alustades uurimist või võttes vastutuse uurimise läbiviimise eest, avatakse kriminaalasja toimik ja sellele määratakse kriminaalasjade toimikute loendis (edaspidi „loend“) identifitseerimisnumber. Kriminaalasjade haldamise süsteem loob automaatselt püsilingi artikli 38 lõike 1 kohasele asjaomasele seotud registrikandele.

2.   Vastav viide loendis peab võimalikult suurel määral sisaldama järgmist:

| a) | Euroopa Prokuratuuri kriminaalmenetluses kahtlustatavate või süüdistatavate või Euroopa Prokuratuuri kriminaalmenetluse tulemusel süüdimõistetute puhul:






  i) | perekonnanimi, sünninimi, eesnimed ja kõik varjunimed; |
| --- | --- | --- |

a)

Euroopa Prokuratuuri kriminaalmenetluses kahtlustatavate või süüdistatavate või Euroopa Prokuratuuri kriminaalmenetluse tulemusel süüdimõistetute puhul:

i)

perekonnanimi, sünninimi, eesnimed ja kõik varjunimed;

| ii) | sünniaeg ja -koht; |
| --- | --- |

ii)

sünniaeg ja -koht;

| iii) | kodakondsus; |
| --- | --- |

iii)

kodakondsus;

| iv) | sugu; |
| --- | --- |

iv)

sugu;

| v) | asjaomase isiku elukoht, amet ja asukoht; |
| --- | --- |

v)

asjaomase isiku elukoht, amet ja asukoht;

| vi) | sotsiaalkindlustusnumbrid, isikukoodid, juhiload, isikut tõendavad dokumendid, passiandmed, tolli identifitseerimisnumbrid ja maksukohustuslasena registreerimise numbrid; |
| --- | --- |

vi)

sotsiaalkindlustusnumbrid, isikukoodid, juhiload, isikut tõendavad dokumendid, passiandmed, tolli identifitseerimisnumbrid ja maksukohustuslasena registreerimise numbrid;

| vii) | väidetavate kuritegude kirjeldus, sealhulgas nende toimepanemise kuupäev; |
| --- | --- |

vii)

väidetavate kuritegude kirjeldus, sealhulgas nende toimepanemise kuupäev;

| viii) | kuritegude liik, sealhulgas lahutamatult seotud kuritegude olemasolu; |
| --- | --- |

viii)

kuritegude liik, sealhulgas lahutamatult seotud kuritegude olemasolu;

| ix) | hinnangulise kahju summa; |
| --- | --- |

ix)

hinnangulise kahju summa;

| x) | arvatav kuulumine kuritegelikku ühendusse; |
| --- | --- |

x)

arvatav kuulumine kuritegelikku ühendusse;

| xi) | pangakontode ja muude finantseerimisasutuste kontode üksikasjad; |
| --- | --- |

xi)

pangakontode ja muude finantseerimisasutuste kontode üksikasjad;

| xii) | telefoninumbrid, SIM-kaardi numbrid, e-posti aadressid, IP-aadressid ning veebiplatvormidel kasutatavad konto- ja kasutajanimed; |
| --- | --- |

xii)

telefoninumbrid, SIM-kaardi numbrid, e-posti aadressid, IP-aadressid ning veebiplatvormidel kasutatavad konto- ja kasutajanimed;

| xiii) | sõidukite registreerimisandmed; |
| --- | --- |

xiii)

sõidukite registreerimisandmed;

| xiv) | tuvastatav vara, mida isik omab või kasutab, näiteks krüptovara ja kinnisasjad; |
| --- | --- |

xiv)

tuvastatav vara, mida isik omab või kasutab, näiteks krüptovara ja kinnisasjad;

| xv) | teave selle kohta, kas võivad kohalduda võimalikud privileegid või immuniteedid; |
| --- | --- |

xv)

teave selle kohta, kas võivad kohalduda võimalikud privileegid või immuniteedid;

| b) | nende füüsiliste isikute puhul, kes teatasid Euroopa Prokuratuuri pädevusse kuuluvatest kuritegudest või on neis kannatanud:






  i) | perekonnanimi, sünninimi, eesnimed ja kõik varjunimed; |
| --- | --- | --- |

b)

nende füüsiliste isikute puhul, kes teatasid Euroopa Prokuratuuri pädevusse kuuluvatest kuritegudest või on neis kannatanud:

i)

perekonnanimi, sünninimi, eesnimed ja kõik varjunimed;

| ii) | sünniaeg ja -koht; |
| --- | --- |

ii)

sünniaeg ja -koht;

| iii) | kodakondsus; |
| --- | --- |

iii)

kodakondsus;

| iv) | sugu; |
| --- | --- |

iv)

sugu;

| v) | asjaomase isiku elukoht, amet ja asukoht; |
| --- | --- |

v)

asjaomase isiku elukoht, amet ja asukoht;

| vi) | isikukoodid, isikut tõendavad dokumendid ja passiandmed; |
| --- | --- |

vi)

isikukoodid, isikut tõendavad dokumendid ja passiandmed;

| vii) | nende kuritegude kirjeldus ja laad, millega asjaomane isik on seotud või millest ta on teatanud, ning nende toimepanemise kuupäev ja kuritegude liik; |
| --- | --- |

vii)

nende kuritegude kirjeldus ja laad, millega asjaomane isik on seotud või millest ta on teatanud, ning nende toimepanemise kuupäev ja kuritegude liik;

| c) | ühe punktis a osutatud isiku kontaktisikute või kaasosaliste puhul:






  i) | perekonnanimi, sünninimi, eesnimed ja kõik varjunimed; |
| --- | --- | --- |

c)

ühe punktis a osutatud isiku kontaktisikute või kaasosaliste puhul:

i)

perekonnanimi, sünninimi, eesnimed ja kõik varjunimed;

| ii) | sünniaeg ja -koht; |
| --- | --- |

ii)

sünniaeg ja -koht;

| iii) | kodakondsus; |
| --- | --- |

iii)

kodakondsus;

| iv) | sugu; |
| --- | --- |

iv)

sugu;

| v) | asjaomase isiku elukoht, amet ja asukoht; |
| --- | --- |

v)

asjaomase isiku elukoht, amet ja asukoht;

| vi) | identifitseerimiskoodid, isikut tõendavad dokumendid ja passiandmed. |
| --- | --- |

vi)

identifitseerimiskoodid, isikut tõendavad dokumendid ja passiandmed.

Eespool punkti a alapunktides x–xv osutatud isikuandmed sisestatakse loendisse üksnes selles ulatuses, milles see on tegevuseesmärki ja olemasolevaid ressursse arvestades vajalik. Loendis sisalduvat viidet hoitakse kriminaalasja uurimise ajal ajakohasena. Kriminaalasjade haldamise süsteem teavitab Euroopa delegaatprokuröri korrapäraselt, kui teatavat liiki teavet ei ole loendisse kantud.

3.   Kriminaalasjade haldamise süsteem teavitab järelevalvet teostavat Euroopa prokuröri ja Euroopa peaprokuröri ning määrab uurimise jälgimise artikli 19 kohaselt juhuvaliku alusel alalisele kojale.

4.   Kui asja menetlev Euroopa delegaatprokurör leiab, et uurimise usaldusväärsuse säilitamiseks tuleb määruse artikli 25 lõikes 5 ning artikli 26 lõigetes 2 ja 7 osutatud asutuste teavitamise kohustuse täitmine ajutiselt edasi lükata, teavitab ta sellest viivitamata jälgivat alalist koda. Viimane võib sellele otsuse kohta vastuväiteid esitada ja anda Euroopa delegaatprokurörile korralduse neid asutusi viivitamata asjakohaselt teavitada.

Artikkel 42

Otsus uurimist mitte alustada või asja uurimise läbiviimise eest vastutust mitte võtta

1.   Kui Euroopa delegaatprokurör otsustab pärast kontrolli läbiviimist uurimist mitte alustada või asja uurimise läbiviimise eest vastutust mitte võtta, kannab ta selle põhjused registrisse. Otsusest teavitatakse kontrolliülesande määranud Euroopa prokuröri ning kriminaalasjade haldamise süsteem määrab selle otsuse läbivaatamise alalisele kojale, mille alaliste liikmete hulka ei kuulu järelevalvet teostav Euroopa prokurör.

2.   Kui kolleegium on vastu võtnud üldised suunised, mis võimaldavad Euroopa delegaatprokuröridel sõltumatult ja põhjendamatu viivituseta otsustada konkreetset liiki kuritegudega seotud kriminaalasjade uurimise läbiviimise eest vastutust mitte võtta, vaadatakse Euroopa delegaatprokuröri otsus läbi nendes suunistes ette nähtud eeskirjade kohaselt.

3.   Kui alaline koda peab seda asjakohaseks, võib ta paluda Euroopa Prokuratuuri töötajate abi, et otsuse tegemiseks rohkem teavet saada.

4.   Alaline koda vaatab kriminaalasja uurimise läbiviimise eest vastutuse võtmata jätmise otsuse läbi enne määruse artikli 27 lõikega 1 ettenähtud tähtaja möödumist. Uurimise alustamata jätmise otsus vaadatakse läbi hiljemalt 20 päeva pärast otsuse läbivaatamise alalisele kojale määramist. Alaline koda võib taotleda, et Euroopa peaprokurör läbivaatamise tähtaega pikendaks.

5.   Kui alaline koda annab Euroopa delegaatprokurörile juhise alustada uurimist või võtta vastutus uurimise läbiviimise eest, tegutseb Euroopa delegaatprokurör artikli 41 kohaselt.

6.   Kui alaline koda ei anna Euroopa delegaatprokurörile juhist enne läbivaatamise tähtaja möödumist, peetakse Euroopa delegaatprokuröri otsus heakskiidetuks. Võimaluse korral teavitatakse otsusest kuriteost teatanud asutust või isikut.

7.   Kui otsus uurimist mitte alustada põhineb asjaolul, et teatatud kuritegu ei kuulu Euroopa Prokuratuuri pädevusse, edastatakse algselt saadud teave koos – kui see on lubatud – Euroopa Prokuratuuri poolt kontrollimise käigus saadud teabega pädevatele riiklikele asutustele.

2. PEATÜKK

2. PEATÜKK

Uurimised

Uurimised

Artikkel 43

Uurimiste läbiviimise kord

1.   Olenemata artikli 49 kohasest ümberjaotamisvõimalusest viib uurimise läbi Euroopa delegaatprokurör, kes otsustas selle alustada või selle läbiviimise eest vastutuse võtta.

2.   Kui see on riigisisese õiguse kohaselt lubatud, võib Euroopa prokurör määrata ühe või mitu sama liikmesriigi Euroopa delegaatprokuröri koos asja menetleva Euroopa delegaatprokuröriga uurimist läbi viima.

3.   Ilma et see piiraks kriminaalasja suhtes kohaldatava siseriikliku õiguse sätete kohaldamist, korraldatakse Euroopa Prokuratuuri kriminaalasjade toimikutega seotud tegevust ja hallatakse neid kooskõlas käesoleva kodukorraga, et tagada Euroopa Prokuratuuri kui ühtse ameti nõuetekohane toimimine. Kõigi kriminaalasja toimikusse lisatud andmete koopiaid säilitatakse võimaluse korral elektroonilisel kujul kriminaalasjade haldamise süsteemis kooskõlas määruse artikli 44 lõike 4 punktiga c.

4.   Praktiline kord järelevalvet teostava Euroopa prokuröri ja pädeva alalise koja juurdepääsemiseks kriminaalasjade toimikutes sisalduvale teabele ja tõenditele, mida ei saa kriminaalasjade haldamise süsteemis elektrooniliselt säilitada, kehtestatakse koos asja menetleva Euroopa delegaatprokuröriga kulutõhusal viisil.

5.   Kolleegium võib Euroopa peaprokuröri ettepaneku alusel võtta vastu täiendavad eeskirjad Euroopa Prokuratuuri kriminaalasjade toimikute haldamise ja arhiivi kohta.

Artikkel 44

Uurimiste kohta aru andmine

1.   Uurimise käigus koostab asja menetlev Euroopa delegaatprokurör eduaruande ja haldab seda. Aruanne peab sisaldama esialgset uurimiskava ja kõiki uurimises tehtud olulisi edusamme, sealhulgas vähemalt järgmist:

| a) | kavandatud ja võetud uurimismeetmed ning nende tulemused; |
| --- | --- |

a)

kavandatud ja võetud uurimismeetmed ning nende tulemused;

| b) | muutused uurimise ulatuses seoses kahtlustatava(te), uuritava(te) kuriteo (kuritegude), tekitatud kahju ja kannatanu(te)ga; |
| --- | --- |

b)

muutused uurimise ulatuses seoses kahtlustatava(te), uuritava(te) kuriteo (kuritegude), tekitatud kahju ja kannatanu(te)ga;

| c) | oluliste tõendite kogumine; |
| --- | --- |

c)

oluliste tõendite kogumine;

| d) | taotlused asja menetleva Euroopa delegaatprokuröri koostatud mis tahes dokumendi või tehtud otsuse läbivaatamiseks, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

d)

taotlused asja menetleva Euroopa delegaatprokuröri koostatud mis tahes dokumendi või tehtud otsuse läbivaatamiseks, kui see on asjakohane;

| e) | liikmesriigile või liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvale isikule adresseeritud teadete, dokumentide või otsuste sisu lühikirjeldus. |
| --- | --- |

e)

liikmesriigile või liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvale isikule adresseeritud teadete, dokumentide või otsuste sisu lühikirjeldus.

2.   Seda aruannet säilitatakse kriminaalasjade haldamise süsteemis. Järelevalvet teostavat Euroopa prokuröri ja jälgiva alalise koja liikmeid teavitatakse kriminaalasjade haldamise süsteemi kaudu, kui aruannet muudetakse.

3.   Euroopa prokurörid võivad oma liikmesriigi Euroopa delegaatprokuröride jaoks vastu võtta suunised, milles täpsustatakse aruandekohustust.

Artikkel 45

Uurimiste jälgimine

1.   Pärast kriminaalasja alustamist määrab kriminaalasjade haldamise süsteem selle kooskõlas artikliga 19 juhuvaliku alusel jälgimiseks alalisele kojale, mille alaliste liikmete hulka ei kuulu järelevalvet teostav Euroopa prokurör.

2.   Jälgival alalisel kojal, sealhulgas kõigil selle alalistel liikmetel, ja järelevalvet teostaval Euroopa prokuröril on igal ajal juurdepääs kriminaalasja toimikus sisalduvale teabele, mida säilitatakse kriminaalasjade haldamise süsteemis. Kui see on otsuse tegemiseks hädavajalik, võib alaline koda paluda järelevalvet teostaval Euroopa prokuröril tagada, et keskasutusele edastatakse originaalandmed, mille koopiaid veel kriminaalasjade haldamise süsteemis ei ole või mida ei saa nende originaalkujul seal säilitada ja mida ei hoita keskasutuses. Andmed tagastatakse põhjendamatu viivituseta, kui eesmärk, milleks alaline koda neid taotles, on saavutatud.

3.   Ilma et see piiraks artiklis 22 sätestatud aruandekohustuse kohaldamist, võib alaline koda või järelevalvet teostav Euroopa prokurör igal ajal taotleda, et Euroopa delegaatprokurör annaks poolelioleva uurimise või koostamisel oleva süüdistusakti kohta teavet.

4.   Alaline koda kontrollib regulaarselt uurimist vastavalt eesistuja kehtestatud ajakavale või mis tahes ajal ühe oma alalise liikme, järelevalvet teostava Euroopa prokuröri või asja menetleva Euroopa delegaatprokuröri taotlusel.

5.   Asja menetlev Euroopa delegaatprokurör võib uurimise mis tahes etapis taotleda Euroopa Prokuratuuri töötaja abi.

Artikkel 46

Uurimiste suunamine

1.   Määruse artikli 10 lõike 5 kohased juhised asja menetlevatele Euroopa delegaatprokuröridele võivad hõlmata konkreetsete meetmete võtmist või võtmisest hoidumist.

2.   Juhistega võidakse panna asja menetleva Euroopa delegaatprokurörile kohustus anda vastavate järelmeetmete kohta aru.

3.   Alalise koja eesistuja edastab juhiste kavandi või delegeerib seda tegema alalise koja liikme või järelevalvet teostava Euroopa prokuröri.

4.   Juhised sisestatakse kriminaalasjade haldamise süsteemi, mis teavitab automaatselt asjaomast Euroopa delegaatprokuröri.

5.   Järelevalvet teostav Euroopa prokurör tagab, et Euroopa delegaatprokurör järgib juhiseid. Kui järelevalvet teostav Euroopa prokurör leiab, et asja menetlev Euroopa delegaatprokurör ei järginud juhiseid, nõuab ta selgitust ja teavitab alalist koda, esitades vajaduse korral määruse artikli 28 lõike 3 punkti b kohase ettepaneku.

Artikkel 47

Alaliste kodade juhiste läbivaatamine

1.   Kui Euroopa delegaatprokurör leiab, et jälgivalt alaliselt kojalt saadud juhiste rakendamine oleks vastuolus liidu õiguse, sealhulgas määrusega, või kohaldatava siseriikliku õigusega, teavitab ta sellest viivitamata alalist koda, tehes ettepaneku saadud juhiseid muuta või need tühistada. Jälgiv alaline koda teeb selle taotluse kohta otsuse põhjendamatu viivituseta pärast konsulteerimist järelevalvet teostava Euroopa prokuröriga.

2.   Kui alaline koda jätab sellise taotluse rahuldamata, võib Euroopa delegaatprokurör esitada Euroopa peaprokurörile läbivaatamistaotluse. Jälgiva alalise koja eesistuja võib esitada Euroopa peaprokurörile oma tähelepanekud. Euroopa peaprokurör määrab taotluse läbivaatamise teisele alalisele kojale, kes teeb juhiste kohta lõpliku otsuse järelevalvet teostava Euroopa prokuröri osalusel.

Artikkel 48

Euroopa delegaatprokuröride toimingute sisekontroll

1.   Kui liikmesriigi õigusega on ette nähtud teatavate toimingute riigi prokuratuuri sisene kontroll, sisestatakse kõik Euroopa delegaatprokuröri toimingute kohta tehtud läbivaatamistaotlused kriminaalasjade haldamise süsteemi, mis teavitab järelevalvet teostavat Euroopa prokuröri ja jälgivat alalist koda.

2.   Asja menetlev Euroopa delegaatprokurör esitab järelevalvet teostavale Euroopa prokurörile oma kirjalikud tähelepanekud.

3.   Järelevalvet teostav Euroopa prokurör tegeleb läbivaatamistaotlusega siseriikliku õiguse kohaselt kehtestatud tähtaja jooksul. Läbivaatamisel ei ole peatavat toimet ning see ei lükka edasi poolelioleva uurimise või süüdistuse tõhusat menetlemist, kui siseriiklikus õiguses ei ole sätestatud teisiti.

4.   Enne läbivaatamistaotluse kohta otsuse tegemist teavitab järelevalvet teostav Euroopa prokurör pädevat alalist koda. Alaline koda võib igal ajal jätkata määruses sätestatud jälgimisvolituste teostamist.

5.   Kui siseriiklikus õiguses on seoses siseriikliku õiguse alusel toimuva sisekontrolliga viidatud järelevalvet teostavale / kõrgemale prokurörile, käsitatakse seda viidet käesoleva artikli kohaldamisel viitena järelevalvet teostavale Euroopa prokurörile Euroopa delegaatprokuröriga seoses.

Artikkel 49

Kriminaalasja ümberjaotamine teisele Euroopa delegaatprokurörile

Järelevalvet teostav Euroopa prokurör võib teha ettepaneku jaotada kriminaalasi ümber teisele sama liikmesriigi Euroopa delegaatprokurörile. Põhjendatud ettepanek sisestatakse kriminaalasjade haldamise süsteemi, mis teavitab jälgivat alalist koda ja asja menetlevat Euroopa delegaatprokuröri. Asja menetlev Euroopa delegaatprokurör võib esitada kirjalikke tähelepanekuid viie päeva jooksul pärast teate saamist, kui Euroopa prokurör ei ole seda ajavahemikku küsimuse kiireloomulisuse tõttu lühendanud.

Artikkel 50

Kriminaalasja ümberjaotamine teise liikmesriigi Euroopa delegaatprokurörile

1.   Asja menetlev Euroopa delegaatprokurör, järelevalvet teostav Euroopa prokurör või jälgiva alalise koja alaline liige võib teha ettepaneku jaotada kriminaalasi ümber teise liikmesriigi Euroopa delegaatprokurörile kooskõlas määruse artikli 26 lõikega 5.

2.   Alaline koda võib kutsuda oma koosolekule selle liikmesriigi Euroopa prokuröri, kuhu kriminaalasi soovitakse ümber jaotada, ja paluda asjaomastel Euroopa delegaatprokuröridel esitada kirjalikke tähelepanekuid.

Kui ümberjaotamise tulemusel on järelevalvet teostav Euroopa prokurör ka jälgiva alalise koja alaline liige, kohaldatakse artiklit 19.

3.   Alalise koja otsus kriminaalasi lõigete 1 ja 2 kohaselt ümber jaotada registreeritakse kriminaalasjade haldamise süsteemis, mis teavitab asjaomaseid Euroopa prokuröre ja Euroopa delegaatprokuröre. Otsust ei või teha kirjaliku menetluse teel.

Artikkel 51

Kriminaalasjade liitmine või osadeks jagamine

1.   Iga asja menetlev Euroopa delegaatprokurör, järelevalvet teostav Euroopa prokurör või jälgiva alalise koja alaline liige võib teha alalisele kojale ettepaneku määruse artikli 26 lõike 5 punktis b ja lõikes 6 sätestatud kriteeriumidele vastavate kriminaalasjade liitmiseks või osadeks jagamiseks.

2.   Kui liidetavaid kriminaalasju jälgivad erinevad alalised kojad, konsulteerivad nad üksteisega, et otsustada nende kriminaalasjade liitmise üle. Kui tehakse otsus kriminaalasjad liita, jälgib kriminaalasjade haldamise süsteemis esimesena registreeritud kriminaalasja jälgiv alaline koda ka liidetud kriminaalasja, kui asjaomased alalised kojad ei otsusta ühiselt sellest põhimõttest kõrvale kalduda. Alaliste kodade erimeelsuste korral teeb otsuse Euroopa peaprokurör.

3.   Kui jälgiv alaline koda otsustab kriminaalasja osadeks jagada, jääb talle kõigi jagamisest tulenevate kriminaalasjade lahendamise pädevus. Kui on põhjust sellest reeglist kõrvale kalduda, teavitab jälgiv alaline koda Euroopa peaprokuröri, kes teeb otsuse. Jagamisest tulenevatele uu(te)le kriminaalasja(de)le antakse uus kriminaalasja number kooskõlas artikliga 41.

4.   Kriminaalasjade liitmise või osadeks jagamise otsus ning kriminaalasjade liitmise või osadeks jagamise järgne asja teisele alalisele kojale üleandmise valik registreeritakse kriminaalasjade haldamise süsteemis.

5.   Otsus peab sisaldama ka alalise koja poolset liidetud või osadeks jagatud kriminaalasju menetleva Euroopa delegaatprokuröri valikut kooskõlas määruse artikliga 26. Alaliste kodade erimeelsuste korral teeb otsuse Euroopa peaprokurör.

Artikkel 52

Euroopa prokuröri läbiviidavad uurimised

1.   Enne määruse artikli 28 lõike 4 kohase põhjendatud otsuse vastuvõtmist taotleb järelevalvet teostav Euroopa prokurör, kes kavatseb uurimise isiklikult läbi viia, kriminaalasjade haldamise süsteemi kaudu alalise koja heakskiitu.

2.   Taotluses tuleb välja tuua põhjused, miks peaks uurimise läbi viima järelevalvet teostav Euroopa prokurör.

3.   Alaline koda võib paluda asja menetlevalt Euroopa delegaatprokurörilt selgitusi.

4.   Kui alaline koda annab heakskiidu, registreerib järelevalvet teostav Euroopa prokurör otsuse kriminaalasjade haldamise süsteemis, mis teavitab asjaomast Euroopa delegaatprokuröri (asjaomaseid Euroopa delegaatprokuröre). Otsusest teatatakse ka riiklikele asutustele.

5.   Kui Euroopa prokurör viib uurimise läbi isiklikult, kohaldatakse analoogia alusel artiklit 44.

Artikkel 53

Meetmete määramine teisele Euroopa delegaatprokurörile

1.   Kui asja menetlev Euroopa delegaatprokurör määrab uurimismeetme võtmise teise liikmesriigi abistavale Euroopa delegaatprokurörile, registreeritakse see kriminaalasjade haldamise süsteemis, mis teavitab sellest asjaomaseid Euroopa prokuröre. Selle liikmesriigi Euroopa prokurör, kus meedet on vaja rakendada, määrab meetme võtmiseks sobiva Euroopa delegaatprokuröri. Kriminaalasjade haldamise süsteem teavitab sellest Euroopa delegaatprokuröri.

Kui abistav Euroopa delegaatprokurör on juba kindlaks määratud, võib asja menetlev Euroopa delegaatprokurör määrata meetme võtmise otse sellele Euroopa delegaatprokurörile. Kiireloomulistel juhtudel võib asja menetlev Euroopa delegaatprokurör määrata meetme võtmise asjaomase liikmesriigi mis tahes Euroopa delegaatprokurörile.

2.   Otsus peab sisaldama kõiki elemente, mis on vajalikud, et abistav Euroopa delegaatprokurör saaks meetme võtta, ning selles määratakse kindlaks meetme võtmise tähtaeg.

3.   Kui abistav Euroopa delegaatprokurör ei saa meedet kindlaksmääratud tähtaja jooksul võtta, teavitab ta sellest järelevalvet teostavat Euroopa prokuröri ja konsulteerib asja menetleva Euroopa delegaatprokuröriga, et küsimus kahepoolselt lahendada.

4.   Kui seda peetakse vajalikuks, näiteks keerukate piiriüleste uurimiste puhul, võib Euroopa Prokuratuuri keskasutuses korraldada koordineerimiskoosoleku.

Artikkel 54

Erakordselt kulukad uurimismeetmed

1.   Kui Euroopa Prokuratuuri nimel rakendatakse või võidakse rakendada erakordselt kulukat uurimismeedet, võib asja menetlev Euroopa delegaatprokurör esitada kriminaalasjade haldamise süsteemis põhjendatud taotluse Euroopa Prokuratuurilt kulude osaliseks katmiseks rahalise toetuse saamiseks kooskõlas määruse artikli 91 lõikega 6.

2.   Põhjendatud taotlus peab sisaldama üksikasju meetme kulude erakorralisuse kohta. Taotlusesse tuleb märkida ka Euroopa Prokuratuurilt taotletava rahalise toetuse summa.

3.   Taotlusest teavitatakse kriminaalasjade haldamise süsteemis automaatselt pädeva alalise koja alalisi liikmeid ning järelevalvet teostavat Euroopa prokuröri.

4.   Alaline koda vaatab taotlusi korrapäraselt läbi. Alaline koda kiidab taotluse heaks või lükkab selle tagasi kooskõlas suunistega erakordselt kulukate uurimismeetmete puhul Euroopa Prokuratuurile antava toetuse kohta, märkimata eraldatavat summat.

5.   Alalise koja otsusest teatatakse kriminaalasjade haldamise süsteemi kaudu automaatselt asjaomasele Euroopa delegaatprokurörile.

6.   Kui alaline koda kiidab taotluse heaks, teavitatakse haldusdirektorit sellest otsusest ja vajaduse korral ka eraldada kavatsetavast summast. Haldusdirektor teeb eraldatavate summade kohta korrapäraselt otsuseid kooskõlas finantseeskirjadega ja suunistega erakordselt kulukate uurimismeetmete puhul Euroopa Prokuratuurile antava toetuse kohta. Otsusest teavitatakse viivitamata asjaomast Euroopa delegaatprokuröri, järelevalvet teostavat Euroopa prokuröri, Euroopa peaprokuröri ja alalise koja alalisi liikmeid.

3. PEATÜKK

3. PEATÜKK

Kriminaalasjade lõpetamine

Kriminaalasjade lõpetamine

Artikkel 55

Kriminaalasjade lõpetamise volituste delegeerimine

1.   Alaline koda võib mis tahes etapis enne uurimise lõpetamist otsustada oma otsustusvolitused delegeerida vastavalt määruse artikli 10 lõikele 7. Seda otsust ei või teha kirjaliku menetluse teel. Otsus registreeritakse kriminaalasjade haldamise süsteemis ja otsusest teavitatakse Euroopa peaprokuröri. Kui Euroopa peaprokurör on asjaomase alalise koja liige, teavitatakse otsusest Euroopa peaprokuröri asetäitjaid.

2.   Kriminaalasjade haldamise süsteem edastab selle otsuse läbivaatamise taotluse kooskõlas määruse artikli 10 lõike 7 teise lõiguga viivitamata järelevalvet teostavale Euroopa prokurörile ja asja menetlevale Euroopa delegaatprokurörile, kes seejärel hoiduvad mis tahes toimingust, mis võib kahjustada läbivaatamise tõhusust.

3.   Küsimuse kohta teeb põhjendamatu viivituseta otsuse alaline koda. Taotluse esitanud Euroopa peaprokurör või, olenevalt olukorrast, Euroopa peaprokuröri asetäitja, kes taotluse esitas, võib osaleda alalise koja koosolekul, kus seda küsimust arutatakse. Kolleegiumi teavitatakse taotlusest ja läbivaatamismenetluse tulemusest.

Artikkel 56

Uurimise lõpetamine

1.   Kui asja menetlev Euroopa delegaatprokurör leiab, et uurimine tuleb lõpetada, esitab ta aruande, mis peab sisaldama muu hulgas järgmist:

| a) | olemasolevate tõendite põhjal koostatud kokkuvõte uurimise esemeks olnud asjaoludest; |
| --- | --- |

a)

olemasolevate tõendite põhjal koostatud kokkuvõte uurimise esemeks olnud asjaoludest;

| b) | asjaolude õiguslik kvalifikatsioon ja nende kohaldamine konkreetses asjas; |
| --- | --- |

b)

asjaolude õiguslik kvalifikatsioon ja nende kohaldamine konkreetses asjas;

| c) | põhistatud ettepanek esitada süüdistus, kohaldada lihtmenetlust, kriminaalasi lõpetada või edastada see pädevatele riiklikele asutustele; |
| --- | --- |

c)

põhistatud ettepanek esitada süüdistus, kohaldada lihtmenetlust, kriminaalasi lõpetada või edastada see pädevatele riiklikele asutustele;

| d) | vajaduse korral ettepanek mitu kriminaalasja liita ja kohus, kuhu tuleks kriminaalasi saata; |
| --- | --- |

d)

vajaduse korral ettepanek mitu kriminaalasja liita ja kohus, kuhu tuleks kriminaalasi saata;

| e) | siseriikliku õiguse alusel kohaldatavad tähtajad. |
| --- | --- |

e)

siseriikliku õiguse alusel kohaldatavad tähtajad.

Seda sätet kohaldatakse ka uurimist määruse artikli 28 lõike 4 kohaselt isiklikult läbiviiva Euroopa prokuröri suhtes.

2.   Alalisele kojale esitatav Euroopa delegaatprokuröri aruanne ja otsuse kavand registreeritakse kriminaalasjade haldamise süsteemis, mis teavitab järelevalvet teostavat Euroopa prokuröri ja kõiki jälgiva alalise koja liikmeid.

3.   Aruanne ja otsuse kavand esitatakse järelevalvet teostavale Euroopa prokurörile, kes edastab need koos oma võimalike tähelepanekutega 10 päeva jooksul alalisele kojale. Kui Euroopa delegaatprokuröri otsuse kavandis ei tehta ettepanekut kriminaalasi kohtusse saata, võib Euroopa prokurör paluda alalise koja eesistujal 10päevast tähtaega pikendada.

4.   Alalise koja eesistuja määrab kindlaks aruande ja otsuse kavandi arutamise kuupäeva. Kui Euroopa delegaatprokurör esitab otsuse kavandi, milles tehakse ettepanek kriminaalasi kohtusse saata, arutatakse seda vähemalt viis päeva enne määruse artikli 36 lõikes 1 ettenähtud tähtaja möödumist.

5.   Kui Euroopa delegaatprokurör esitab otsuse kavandi, milles tehakse ettepanek kriminaalasi kohtusse saata või kohaldada lihtmenetlust, ei või alalise koja otsust vastu võtta kirjaliku menetluse teel.

6.   Alaline koda võib Euroopa delegaatprokuröri esitatud otsuse kavandi vastu võtta või seda muuta, võtta vastu teistsuguse otsuse või anda Euroopa delegaatprokurörile kooskõlas artikliga 46 juhised uurimist jätkata, märkides konkreetsed ettevõetavad toimingud. Kui alaline koda peab seda vajalikuks, võib ta korraldada ka omapoolse läbivaatamise kooskõlas määruse artikli 35 lõikega 2.

7.   Kui kriminaalasja lõpetamise otsus on vastu võetud, annab Euroopa delegaatprokurör määruse artikli 39 lõike 4 kohaselt teavet ning märgib selle kriminaalasjade haldamise süsteemi.

8.   Euroopa delegaatprokurör esitab aruande viisil, mis võimaldab järgida lõigetega 3 ja 4 ette nähtud tähtaegu, võttes arvesse riigisisese menetlusõigusega kooskõlas kohaldatavaid tähtaegu. Kui see ei ole võimalik, rõhutatakse ja põhjendatakse seda asjaolu aruandes. Järelevalvet teostav Euroopa prokurör ja alaline koda tegutsevad vastavalt.

9.   Kui pädev alaline koda on delegeerinud oma otsustusvolitused kooskõlas artikliga 55, esitatakse lõike 1 kohane aruanne järelevalvet teostavale Euroopa prokurörile, kes võtab otsuse vastu ettepandud kujul või pärast selle asjakohast muutmist. Kui järelevalvet teostav Euroopa prokurör otsustab kriminaalasja lõpetada, kohaldatakse artikli 56 lõiget 7.

Artikkel 57

Kriminaalasjade edastamine riiklikele asutustele

1.   Asja menetlev Euroopa delegaatprokurör, järelevalvet teostav Euroopa prokurör või jälgiva alalise koja liige võib teha uurimise mis tahes etapis ettepaneku edastada kriminaalasi riiklikele asutustele kooskõlas määruse artikli 34 lõigetega 1–3.

2.   Otsuse kavand registreeritakse kriminaalasjade haldamise süsteemis, mis teavitab alalise koja alalisi liikmeid, järelevalvet teostavat Euroopa prokuröri ja asja menetlevat Euroopa delegaatprokuröri.

3.   Kui üheltki lõike 2 kohaselt teavitatud isikult ei ole viie päeva jooksul märkusi saadud, peetakse otsus vastuvõetuks ning tõlgitakse ja saadetakse pädevale riiklikule asutusele.

4.   Kui pädev riiklik asutus otsustab kriminaalasja üle võtta või kui edastamise aluseks on määruse artikli 34 lõige 1 ja/või lõige 2, annab Euroopa delegaatprokurör talle kriminaalasja toimiku üle põhjendamatu viivituseta.

5.   Juhul kui edastamine põhineb määruse artikli 34 lõikel 3, kuid pädev riiklik asutus ei võta kriminaalasja üle ega vasta 30 päeva jooksul pärast edastamisotsuse saamist, jätkab Euroopa delegaatprokurör uurimist või kohaldab artiklit 56.

Artikkel 58

Riiklike asutustega konsulteerimine

1.   Kui Euroopa delegaatprokurör kavatseb teha ettepaneku lõpetada määruse artikli 22 lõikes 3 osutatud kuriteoga seoses algatatud kriminaalasi määruse artikli 39 lõike 3 kohaselt, teavitab ta sellest asjaomase liikmesriigi nimetatud riiklikke asutusi kooskõlas määruse artikli 25 lõikega 6.

2.   Riiklikult asutuselt 20 päeva jooksul pärast lõike 1 kohast teavitamist saadud tähelepanekute põhjal registreerib Euroopa delegaatprokurör vastava aruande ja otsuse kavandi kriminaalasjade haldamise süsteemis.

Artikkel 59

Uurimise taasalustamine

1.   Kui Euroopa Prokuratuur saab teavet asjaolude kohta, mis ei olnud kriminaalasja lõpetamise otsuse tegemise ajal teada ja mis võivad anda aluse uurimise jätkamiseks, kohaldatakse järgmisi norme.

2.   Järelevalvet teostav Euroopa prokurör määrab kontrollimise samale Euroopa delegaatprokurörile, kes uurimise läbi viis, või vajaduse korral teisele sama liikmesriigi Euroopa delegaatprokurörile.

3.   Euroopa delegaatprokurör koostab pärast uute asjaolude hindamist aruande nende mõju kohta kriminaalasja lõpetamise otsusele, täpsustades ja võttes arvesse kõiki asjakohaseid siseriikliku õiguse sätteid ning seda, kas täiendavat uurimist peetakse vajalikuks.

4.   Aruanne ja vastav otsuse kavand registreeritakse kriminaalasjade haldamise süsteemis, mis määrab kriminaalasja lõpetamise otsuse läbivaatamise samale alalisele kojale, kes tegi kriminaalasja lõpetamise otsuse, välja arvatud juhul, kui see alaline koda enam ei tegutse; sellisel juhul määrab kriminaalasjade haldamise süsteem selle kooskõlas artikliga 19 juhuvaliku alusel alalisele kojale, mille alaliste liikmete hulka ei kuulu järelevalvet teostav Euroopa prokurör.

5.   Kui lõikes 4 osutatud alaline koda või liikmesriigi kohus või Euroopa Kohus otsustab pärast kriminaalasja lõpetamise otsuse läbivaatamist, et Euroopa Prokuratuur peaks kriminaalasja uurimise taasalustama, määrab järelevalvet teostav Euroopa prokurör uurimist jätkama Euroopa delegaatprokuröri.

4. PEATÜKK

4. PEATÜKK

KOHTUMENETLUS

KOHTUMENETLUS

Artikkel 60

Esindamine kohtus

1.   Määruse artikli 36 kohastes siseriiklike kohtute menetlustes esindab Euroopa Prokuratuuri põhimõtteliselt Euroopa delegaatprokurör.

2.   Euroopa delegaatprokurör koostab aruande, mis sisaldab kõiki menetluses tehtud olulisi edusamme, ja ajakohastab seda korrapäraselt. Aruanne registreeritakse kriminaalasjade haldamise süsteemis ja alalise koja liikmeid teavitatakse kõigist ajakohastamistest.

3.   Alaline koda võib kooskõlas määruse artikli 10 lõikega 5 anda Euroopa delegaatprokurörile või Euroopa prokurörile juhiseid.

4.   Erandina lõikest 1 võib Euroopa Prokuratuuri määruse artikli 28 lõikele 4 kohaselt esindada ka järelevalvet teostav Euroopa prokurör. Kohaldatakse käesoleva artikli lõikeid 2 ja 3.

IV JAOTIS

KRIMINAALASJADE HALDAMISE SÜSTEEM

KRIMINAALASJADE HALDAMISE SÜSTEEM

Artikkel 61

Kriminaalasjade haldamise süsteemile juurdepääsu õigust käsitlevad
  sätted

1.   Euroopa peaprokurör, Euroopa peaprokuröri asetäitjad, teised Euroopa prokurörid ja Euroopa delegaatprokurörid pääsevad registrile ja loendile ligi ainult niivõrd, kui see on vajalik nende ülesannete täitmiseks.

2.   Euroopa peaprokurör määrab Euroopa Prokuratuuri töötajad, kelle juurdepääs registrile ja/või loendile on vajalik neile antud ülesannete täitmiseks. Otsuses märgitakse ka juurdepääsu ulatus ja selle kasutamise tingimused.

3.   Erandjuhtudel, kui see on vajalik konfidentsiaalsuse tagamiseks, võib Euroopa peaprokurör otsustada, et juurdepääs registris sisalduvale konkreetsele teabele ja/või loendis sisalduvale konkreetsele kriminaalasja toimikule on ajutiselt kättesaadav ainult alalise koja alalistele liikmetele, järelevalvet teostavale Euroopa prokurörile ja asja menetlevatele Euroopa delegaatprokuröridele ning teistele konkreetselt määratud töötajatele.

4.   Euroopa peaprokuröril ja Euroopa peaprokuröri asetäitjatel on kriminaalasjade haldamise süsteemis elektrooniliselt säilitatavale teabele või kriminaalasja toimikule otsene juurdepääs oma ülesannete täitmiseks vajalikus ulatuses.

5.   Asja menetlev Euroopa delegaatprokurör annab abistavale Euroopa delegaatprokurörile või teistele põhjendatud taotluse esitanud Euroopa delegaatprokuröridele või Euroopa Prokuratuuri töötajatele kriminaalasjade haldamise süsteemis elektrooniliselt säilitatavale teabele või kriminaalasja toimikule juurdepääsu üksnes neile määratud ülesannete täitmiseks vajalikus ulatuses.

6.   Teabe sisestamisel kriminaalasjade haldamise süsteemi võivad asja menetlevat Euroopa delegaatprokuröri abistada Euroopa Prokuratuuri töötajad või muud tema kontrolli all tegutsevad haldustöötajad, kelle asjaomane osalev liikmesriik on andnud Euroopa Prokuratuuri käsutusse, kuid üksnes ulatuses, mis on vajalik tagamaks, et Euroopa Prokuratuur saaks toimida ühtse asutusena ning et kriminaalasjade haldamise süsteemis sisalduv teave vastaks alati kriminaalasja toimiku sisule.

7.   Euroopa Prokuratuur rakendab asjakohaseid tehnilisi ja korralduslikke meetmeid, et tagada kriminaalasjade haldamise süsteemis säilitatavate isikuandmete kaitse.

Artikkel 62

Teabe võrdlemine

1.   Loendisse sisestatud teavet võrreldakse automaatselt registri, loendi ja kogu teabega, mida sisaldavad kriminaalasjade haldamise süsteemis elektrooniliselt säilitatavad kriminaalasjade toimikud.

2.   Päringutabamuse korral teavitatakse asjaomast kriminaalasja menetlevat Euroopa delegaatprokuröri ja järelevalvet teostavat Euroopa prokuröri.

3.   Kui juurdepääs ühele seotud kriminaalasjale on vastavalt artikli 61 lõikele 3 ajutiselt piiratud teatavate kasutajatega, teavitatakse üksnes asjaomast kriminaalasja menetlevat Euroopa delegaatprokuröri ja järelevalvet teostavat Euroopa prokuröri.

4.   Lõigete 1–3 kohaldamine on lubatud ka registrisse sisestatud või lisatud teabe ning kriminaalasjade haldamise süsteemis elektrooniliselt säilitatavates kriminaalasjade toimikutes sisalduva, kuid loendis puuduva teabe puhul.

V JAOTIS

ANDMEKAITSE

ANDMEKAITSE

Artikkel 63

Üldpõhimõtted

1.   Euroopa Prokuratuur võib isikuandmeid töödelda üksnes täielikus kooskõlas nende töötlemise suhtes kohaldatava andmekaitseraamistikuga. Euroopa Prokuratuur töötleb isikuandmeid üksnes eesmärgikohasuse, seaduslikkuse ja õigluse, võimalikult väheste andmete kogumise, täpsuse, säilitamise piiramise, usaldusväärsuse ja konfidentsiaalsuse ning aruandekohustuse põhimõtte kohaselt.

2.   Euroopa Prokuratuur võtab täielikult arvesse oma kohustusi, mis tulenevad määruse artikliga 67 ettenähtud lõimitud andmekaitse kohaldamisest ja tagab selle nõuetekohase rakendamise, eelkõige seoses isikuandmete automatiseeritud töötlemise ja sellega seotud süsteemide arendamisega.

3.   Euroopa Prokuratuur tagab, et isikuandmete vastuvõtmine ja edastamine, muu hulgas andmete edastamise põhjused, kui need on käesoleva kodukorra või muude rakendussätete kohaselt vajalikud, on alati nõuetekohaselt registreeritud ja jälgitavad.

4.   Andmekaitseametnikul on juurdepääs kõigile lõike 2 kohastele isikuandmete edastamise ja vastuvõtmise andmetele, mis võimaldab tal täita andmekaitseametniku kohustusi, mis tulenevad eelkõige määruse artikli 79 lõike 1 punktist d.

5.   Isikuandmeid, olgu need halduslikku laadi või operatiivsed andmed, ei säilitata kauem, kui on vajalik nende töötlemise eesmärgi täitmiseks või kui on vajalik muude õiguslike kohustuste tõttu.

6.   Kolleegium võtab Euroopa peaprokuröri ettepanekul kooskõlas artikliga 64 vastu täiendavad rakendussätted isikuandmete töötlemise kohta Euroopa Prokuratuuris.

7.   Kolleegium võtab Euroopa peaprokuröri ettepanekul vastu rakendussätted andmekaitseametniku kohta.

8.   Nagu on ette nähtud ja kooskõlas Euroopa Prokuratuuri määruse artikli 79 lõike 1 punktiga a, tagab andmekaitseametnik sõltumatul viisil, et Euroopa Prokuratuur järgib määruse andmekaitsenorme, halduslikku laadi isikuandmete puhul määruse (EL) 2018/1725 andmekaitsenorme ja Euroopa Prokuratuuri kodukorra asjakohaseid andmekaitset käsitlevaid sätteid.

Artikkel 64

Isikuandmete töötlemist käsitlevad rakendussätted

1.   Kolleegium võtab Euroopa peaprokuröri ettepanekul vastu täiendava rakendusotsuse, mis käsitleb halduslikku laadi ja operatiivsete isikuandmete töötlemist Euroopa Prokuratuuris.

2.   Nendes normides tuleb kirjeldada vähemalt järgmist ja määratakse kindlaks vähemalt järgmine:

| a) | andmesubjekti õiguste teostamise praktilised aspektid; |
| --- | --- |

a)

andmesubjekti õiguste teostamise praktilised aspektid;

| b) | halduslikku laadi isikuandmete säilitamise tähtajad; |
| --- | --- |

b)

halduslikku laadi isikuandmete säilitamise tähtajad;

| c) | teabevahetuse kriteeriumid ja protsess; |
| --- | --- |

c)

teabevahetuse kriteeriumid ja protsess;

| d) | vajaduse korral muude automaatsete andmefailide kui kriminaalasjade toimikute loomine operatiivsete isikuandmete töötlemiseks. |
| --- | --- |

d)

vajaduse korral muude automaatsete andmefailide kui kriminaalasjade toimikute loomine operatiivsete isikuandmete töötlemiseks.

Artikkel 65

Muude automaatsete andmefailide kui kriminaalasjade toimikute loomine operatiivsete isikuandmete töötlemiseks

1.   Kui see on tema ülesannete täitmiseks vajalik, võib Euroopa Prokuratuur kooskõlas määruse artikli 44 lõikega 5 töödelda lisaks kriminaalasjade toimikutes olevatele isikuandmetele ka muid operatiivseid isikuandmeid

2.   Kui selline töötlemine on vajalik, nähakse Euroopa Andmekaitseinspektori teavitamise kord, samuti operatiivsete isikuandmete tegeliku töötlemise kord ja vastavalt kohaldatavad kaitsemeetmed ette artikli 64 alusel vastu võetud rakendussätetes.

VI JAOTIS

EUROOPA PROKURATUURI JA TEMA PARTNERITE SUHTEID KÄSITLEVAD NORMID

EUROOPA PROKURATUURI JA TEMA PARTNERITE SUHTEID KÄSITLEVAD NORMID

Artikkel 66

Töökordade ja -kokkulepete üldnormid

1.   Kui Euroopa peaprokurör leiab, et määruse artikli 99 lõikes 1 osutatud üksustega tuleb kokku leppida töökord, teavitab ta kolleegiumi sellest kirjalikult, esitades läbirääkimissuunised.

2.   Pärast kolleegiumi teavitamist võib Euroopa peaprokurör alustada läbirääkimisi töökorra kokkuleppimise üle ja annab kolleegiumile korrapäraselt aru tehtud edusammudest. Euroopa peaprokurör võib läbirääkimiste ajal taotleda kolleegiumilt vastavaid suuniseid.

3.   Töökorra võtab vastu kolleegium.

4.   Lõigete 2 ja 3 sätteid kohaldatakse mutatis mutandis määruse artikli 103 lõikes 1 osutatud kokkulepete sõlmimise suhtes.

Artikkel 67

Kontaktpunktid kolmandates riikides

1.   Kolleegium võib määruse artikli 104 lõike 2 kohaldamisel esitada loetelu kolmandatest riikidest, kellega Euroopa Prokuratuur püüab jõuda kokkuleppele kontaktpunktide loomises.

2.   Euroopa Prokuratuur võib määrata kontaktpunktid kolmandates riikides Euroopa peaprokuröri ja asjaomaste pädevate asutuste vahelise ametliku kirjavahetuse teel.

VII JAOTIS

LÕPPSÄTTED

LÕPPSÄTTED

Artikkel 68

Peakorterilepingu sõlmimine

Artikli 66 lõikeid 2 ja 3 kohaldatakse mutatis mutandis määruse artikli 106 lõikes 2 osutatud kokkuleppe sõlmimise suhtes.

rtikkel 69

Huvide konflikt

1.   Euroopa delegaatprokuröride, Euroopa prokuröride ja Euroopa peaprokuröri tegevuses ei tohi tekkida huvide konflikte.

2.   Kui uurimisega seoses tekib tegelik või potentsiaalne huvide konflikt, mis võib tegelikult või potentsiaalselt kahjustada Euroopa delegaatprokuröri või Euroopa prokuröri sõltumatust oma ülesannete täitmisel või mida võidakse sellisena tajuda, teavitab asjaomane Euroopa delegaatprokurör või Euroopa prokurör pädevat järelevalvet teostavat Euroopa prokuröri või Euroopa peaprokuröri sellest viivitamata kirjalikult. Kui huvide konflikt on seotud Euroopa peaprokuröriga, teavitab ta sellest viivitamata ühte Euroopa peaprokuröri asetäitjat.

3.   Kui järelevalvet teostav Euroopa prokurör leiab, et Euroopa delegaatprokuröril on tegelik või potentsiaalne huvide konflikt, teeb ta ettepaneku jaotada kriminaalasi kooskõlas artikliga 49 ümber teisele sama liikmesriigi Euroopa delegaatprokurörile või määrab sellest liikmesriigist asendava Euroopa delegaatprokuröri kooskõlas artikliga 35.

4.   Kui Euroopa peaprokurör leiab, et järelevalvet teostaval Euroopa prokuröril on tegelik või potentsiaalne huvide konflikt, määrab ta kriminaalasja kooskõlas artikliga 32 teisele Euroopa prokurörile.

5.   Kui Euroopa peaprokurör leiab, et alalise koja alalisel liikmel on tegelik või potentsiaalne huvide konflikt, jaotab ta kriminaalasja kooskõlas artikliga 20 ümber teisele alalisele kojale. Kui alalise koja alaline liige on Euroopa peaprokurör, teeb asja teisele alalisele kojale ümberjaotamise otsuse Euroopa peaprokuröri asetäitja.

Artikkel 70

Kodukorra muutmine

1.   Euroopa peaprokurör ja iga Euroopa prokurör võivad teha kodukorra muutmise ettepanekuid. Selleks edastatakse kolleegiumile põhjendatud muudatusettepanek. Euroopa peaprokurör võib konsulteerida haldusdirektoriga.

2.   Euroopa peaprokurör, iga Euroopa prokurör ja vajaduse korral haldusdirektor võivad ühe kuu jooksul pärast muudatusettepaneku saamist esitada selle kohta kirjalikke märkusi.

3.   Hääletus kodukorra muutmise ettepaneku üle lisatakse kolleegiumi esimese võimaliku koosoleku päevakorda pärast lõikega 2 ette nähtud märkuste esitamise tähtaega.

4.   Kõik muudatused võetakse vastu kahekolmandikulise häälteenamusega vastavalt määruse artikli 21 lõikele 3.

Artikkel 71

Menetlus, mida kohaldatakse, kui kriminaalasjade haldamise süsteemile puudub juurdepääs

Kui kodukorras on viidatud meetmete võtmisele kriminaalasjade haldamise süsteemi poolt või selle kaudu ja kriminaalasjade haldamise süsteem ei toimi nõuetekohaselt või seda ei ole tehniliselt võimalik kasutada, võetakse need meetmed sobival viisil, mis võimaldab jätta püsiva ja kontrollitava jälje. Kui kriminaalasjade haldamise süsteemi saab jälle kasutada, ajakohastatakse süsteemi tehtud toimingutega.

Artikkel 72

Avaldamine ja jõustumine

1.   Kodukorra sätted ja nende muudatused jõustuvad nende vastuvõtmise päeval.

2.   Kodukord avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas ning Euroopa Prokuratuuri veebisaidil.

Luxembourg, 12. oktoober 2020

Kolleegiumi nimel

Euroopa peaprokurör

Laura Codruța KÖVESI

---

(1)  ELT L 283, 31.10.2017, lk 1.

1

---

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA järelevalveamet

| 21.1.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 22/32 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 22/32

---

EFTA järelevalveameti teade riigiabi tagasinõudmisel kehtivate intressimäärade ning viite- ja diskontomäärade kohta, mida kohaldatakse EFTA riikide suhtes alates 1. novembrist 2020

Avaldatud kooskõlas EFTA järelevalveameti riigiabi suuniste VII osas sätestatud viite- ja diskontomäärade eeskirjadega ning EFTA järelevalveameti 14. juuli 2004. aasta otsuse nr 195/04/COL (1) artikliga 10

(2021/C 22/04)

Baasmäärad arvutatakse vastavalt EFTA järelevalveameti 17. detsembri 2008. aasta otsusega nr 788/08/COL muudetud EFTA järelevalveameti riigiabi suuniste peatükile, mis käsitleb viite- ja diskontomäärade kehtestamise meetodit. Kohaldatavate viitemäärade saamiseks liidetakse asjaomased marginaalid riigiabi suuniste kohaselt baasmääradele.

Baasmäärad on kindlaks määratud järgmiselt:

| | Island | Liechtenstein | Norra |
| --- | --- | --- | --- |
| 01.11.2020 – | 1,80 | –0,55 | 0,32 |

Island

Liechtenstein

Norra

01.11.2020 –

1,80

–0,55

0,32

---

(1)  ELT L 139, 25.5.2006, lk 37 ja ELT EMP kaasanne nr 26/2006, 25. mai 2006, lk 1.

---

| 21.1.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 22/33 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 22/33

---

Norra teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta

Kutse Norra mandrilava tsooni naftatootmislitsentside taotlemiseks – 25. litsentsimisvoor

(2021/C 22/05)

Norra nafta- ja energeetikaministeerium esitab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 1994. aasta direktiivi 94/22/EÜ (süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta) (1) artikli 3 lõike 2 punkti a kohaselt kutse naftatootmislitsentside taotlemiseks.

Tootmislitsents antakse üksnes Norras või mõnes muus Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (EMP leping) osalisriigis registreeritud aktsiaseltsile või füüsilisele isikule, kelle alaline elukoht on EMP lepingu osalisriigis.

Ettevõtjad, kes ei ole litsentsisaajad Norra mandrilava tsoonis, võivad saada tootmislitsentsi, kui nad vastavad Norra mandrilava tsoonis litsentsi saamise tingimustele.

Ministeerium kohtleb võrdsetel tingimustel üksikettevõtjaid ja ettevõtjaid, kes esitavad taotlusi rühma osana. Tootmislitsentsi taotlejana käsitatakse nii üksiktaotlejaid kui ka rühma koosseisus ühistaotluse esitanud taotlejaid. Ministeerium võib rühmade või üksiktaotlejate esitatud taotluste alusel koostada litsentsirühmad, kellele antakse uus tootmislitsents. Ta võib litsentsirühmast taotlejaid eemaldada ja sinna lisada ning nimetada sellise rühma operaatori.

Tootmislitsentsis osalemise eeltingimuseks on litsentsisaajate ühinemine naftaoperatsioonide lepinguga, sealhulgas ühistegevuse lepingu ja raamatupidamise lepinguga. Juhul kui tootmislitsents jagatakse stratigraafiliselt, peavad kahe stratigraafiliselt jaotatud litsentsi saajad samuti ühinema spetsiaalse lepinguga, mis reguleerib nende suhteid litsentsi raames.

Naftaoperatsioonide lepingule alla kirjutades moodustavad litsentsisaajad ühisettevõtte, kus nende osaluse suurus on alati samaväärne nende osalusega tootmislitsentsis.

Litsentsi dokumendid põhinevad peamiselt 2020. aasta kindlaksmääratud piirkondade asjaomastel dokumentidel ja 24. litsentsimisvooru dokumentidel. Eesmärk on, et võimalikele taotlejatele oleksid raamistikku tehtavate muudatuste peamised aspektid kättesaadavad enne taotluse esitamist.

Tootmislitsentsi andmise kriteeriumid

Vahendite heaks haldamiseks ning Norra mandrilava tsoonis nafta kiireks ja tulemuslikuks uurimiseks ja tootmiseks, muu hulgas litsentsiomanike rühmade loomise teel, lähtutakse tootmislitsentsides osaluse andmisel ja operaatori nimetamisel järgmistest kriteeriumidest:

| a) | taotleja geoloogilised teadmised kõnealusest geograafilisest piirkonnast ning tema naftauuringute kava; |
| --- | --- |

a)

taotleja geoloogilised teadmised kõnealusest geograafilisest piirkonnast ning tema naftauuringute kava;

| b) | taotleja asjaomane tehniline pädevus ja see, kas kõnealust pädevust aktiivselt kasutades saab asjaomases geograafilises piirkonnas soodustada nafta kulutõhusat uurimist ja tootmist; |
| --- | --- |

b)

taotleja asjaomane tehniline pädevus ja see, kas kõnealust pädevust aktiivselt kasutades saab asjaomases geograafilises piirkonnas soodustada nafta kulutõhusat uurimist ja tootmist;

| c) | taotleja Norra mandrilava tsoonis saadud kogemus või muudes piirkondades saadud samaväärne asjaomane kogemus; |
| --- | --- |

c)

taotleja Norra mandrilava tsoonis saadud kogemus või muudes piirkondades saadud samaväärne asjaomane kogemus;

| d) | taotleja rahuldav finantssuutlikkus uurida ja toota naftat kõnealuses geograafilises piirkonnas; |
| --- | --- |

d)

taotleja rahuldav finantssuutlikkus uurida ja toota naftat kõnealuses geograafilises piirkonnas;

| e) | sellise taotleja puhul, kellel on või on olnud tootmislitsents, võib ministeerium võtta arvesse esinenud ebatõhusust ja puudusi aruandekohustuse täitmisel; arvesse võib võtta ka riigi julgeolekuga seotud kaalutlusi, kui ministeerium leiab, et seda on vaja; |
| --- | --- |

e)

sellise taotleja puhul, kellel on või on olnud tootmislitsents, võib ministeerium võtta arvesse esinenud ebatõhusust ja puudusi aruandekohustuse täitmisel; arvesse võib võtta ka riigi julgeolekuga seotud kaalutlusi, kui ministeerium leiab, et seda on vaja;

| f) | tootmislitsents antakse reeglina ühisettevõtjale, kus vähemalt üks litsentsisaaja on operaatorina puurinud vähemalt ühe puuraugu Norra mandrilava tsoonis või kellel on samaväärne väljaspool Norra mandrilava tsooni saadud kogemus; |
| --- | --- |

f)

tootmislitsents antakse reeglina ühisettevõtjale, kus vähemalt üks litsentsisaaja on operaatorina puurinud vähemalt ühe puuraugu Norra mandrilava tsoonis või kellel on samaväärne väljaspool Norra mandrilava tsooni saadud kogemus;

| g) | tootmislitsents antakse reeglina rühmale, mille moodustavad vähemalt kaks litsentsisaajat, kellest vähemalt ühel on punktis f nimetatud kogemus; |
| --- | --- |

g)

tootmislitsents antakse reeglina rühmale, mille moodustavad vähemalt kaks litsentsisaajat, kellest vähemalt ühel on punktis f nimetatud kogemus;

| h) | Barentsi mere tootmislitsentside vastutav operaator peab olema operaatorina puurinud vähemalt ühe puuraugu Norra mandrilava tsoonis või tal peab olema samaväärne väljaspool Norra mandrilava tsooni saadud kogemus; |
| --- | --- |

h)

Barentsi mere tootmislitsentside vastutav operaator peab olema operaatorina puurinud vähemalt ühe puuraugu Norra mandrilava tsoonis või tal peab olema samaväärne väljaspool Norra mandrilava tsooni saadud kogemus;

| i) | süvamere tootmislitsentside puhul peavad vastutav operaator ja vähemalt veel üks litsentsisaaja olema operaatorina puurinud vähemalt ühe puuraugu Norra mandrilava tsoonis või neil peab olema samaväärne väljaspool Norra mandrilava tsooni saadud kogemus. Üks tootmislitsentsi osaline peab olema operaatorina teostanud süvamerepuurimist; |
| --- | --- |

i)

süvamere tootmislitsentside puhul peavad vastutav operaator ja vähemalt veel üks litsentsisaaja olema operaatorina puurinud vähemalt ühe puuraugu Norra mandrilava tsoonis või neil peab olema samaväärne väljaspool Norra mandrilava tsooni saadud kogemus. Üks tootmislitsentsi osaline peab olema operaatorina teostanud süvamerepuurimist;

| j) | tootmislitsentside puhul, kus proovikaevude puurimine toimub kõrge rõhu ja/või temperatuuri tingimustes, peavad vastutav operaator ja vähemalt veel üks litsentsisaaja olema operaatorina puurinud vähemalt ühe puuraugu Norra mandrilava tsoonis või neil peab olema samaväärne väljaspool Norra mandrilava tsooni saadud kogemus. Üks tootmislitsentsi osaline peab olema operaatorina teostanud puurimisi kõrge rõhu ja/või temperatuuri tingimustes. |
| --- | --- |

j)

tootmislitsentside puhul, kus proovikaevude puurimine toimub kõrge rõhu ja/või temperatuuri tingimustes, peavad vastutav operaator ja vähemalt veel üks litsentsisaaja olema operaatorina puurinud vähemalt ühe puuraugu Norra mandrilava tsoonis või neil peab olema samaväärne väljaspool Norra mandrilava tsooni saadud kogemus. Üks tootmislitsentsi osaline peab olema operaatorina teostanud puurimisi kõrge rõhu ja/või temperatuuri tingimustes.

Väljad, mille kohta saab taotlust esitada

Nafta tootmise litsentsitaotlusi võib esitada järgmiste Norra ja Barentsi mere piirkonna väljade ja nende osade kohta:

| | 6203/1, 2, 3, 4, 5, 6 |
| --- | --- |

6203/1, 2, 3, 4, 5, 6

| | 6204/1, 2, 3, 4, 5 |
| --- | --- |

6204/1, 2, 3, 4, 5

| | 7017/1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 |
| --- | --- |

7017/1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9

| | 7018/1, 2 |
| --- | --- |

7018/1, 2

| | 7116/1, 2, 3, 4, 5 |
| --- | --- |

7116/1, 2, 3, 4, 5

| | 7117/6, 7, 8, 9, 10, 11, 12 |
| --- | --- |

7117/6, 7, 8, 9, 10, 11, 12

| | 7118/4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12 |
| --- | --- |

7118/4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12

| | 7126/6 |
| --- | --- |

7126/6

| | 7127/4, 5, 6 |
| --- | --- |

7127/4, 5, 6

| | 7128/4, 5, 6 |
| --- | --- |

7128/4, 5, 6

| | 7215/12 |
| --- | --- |

7215/12

| | 7216/8, 10, 11, 12 |
| --- | --- |

7216/8, 10, 11, 12

| | 7217/10 |
| --- | --- |

7217/10

| | 7315/1, 2, 3, 5, 6, 8, 9 |
| --- | --- |

7315/1, 2, 3, 5, 6, 8, 9

| | 7316/10, 11 |
| --- | --- |

7316/10, 11

| | 7322/1, 2 |
| --- | --- |

7322/1, 2

| | 7323/2, 3 |
| --- | --- |

7323/2, 3

| | 7324/1, 2, 3, 4 |
| --- | --- |

7324/1, 2, 3, 4

| | 7325/1 |
| --- | --- |

7325/1

| | 7326/3, 6 |
| --- | --- |

7326/3, 6

| | 7327/1, 2, 3, 4, 5, 6 |
| --- | --- |

7327/1, 2, 3, 4, 5, 6

| | 7328/1, 2, 3, 4, 5, 6 |
| --- | --- |

7328/1, 2, 3, 4, 5, 6

| | 7329/1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 |
| --- | --- |

7329/1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9

| | 7330/1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 |
| --- | --- |

7330/1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9

| | 7332/7, 8, 9 |
| --- | --- |

7332/7, 8, 9

| | 7333/7, 8, 9 |
| --- | --- |

7333/7, 8, 9

| | 7422/12 |
| --- | --- |

7422/12

| | 7423/10, 11, 12 |
| --- | --- |

7423/10, 11, 12

| | 7424/7, 8, 9, 10, 11, 12 |
| --- | --- |

7424/7, 8, 9, 10, 11, 12

| | 7425/7, 8, 10, 11, 12 |
| --- | --- |

7425/7, 8, 10, 11, 12

| | 7428/9 |
| --- | --- |

7428/9

| | 7429/7, 8, 9 |
| --- | --- |

7429/7, 8, 9

| | 7430/7, 8, 9 |
| --- | --- |

7430/7, 8, 9

| | 7431/7, 8 |
| --- | --- |

7431/7, 8

Iga tootmislitsents võib hõlmata üht või mitut välja või välja osa.

Teadaande tervikteksti, sealhulgas piirkondade üksikasjalikud kaardid, saab Norra naftadirektoraadi veebisaidilt www.npd.no.

Taotlus esitatakse nafta- ja energeetikaministeeriumile elektroonselt mis tahes vormingus. Selle võib esitada näiteks L2Si (Licence2Share) asutuse turvalise sidekanali (L2S Authority Communication) kaudu.

Taotlus esitatakse järgmisel aadressil:

postmottak@oed.dep.no

Taotlus ja taotluskiri esitatakse Norra naftadirektoraadile elektroonselt L2Si asutuse kaudu.

Tähtpäev: 23. veebruar 2021 kell 12 (päeval).

25. litsentsimisvooru litsentsid nafta tootmiseks Norra mandrilava tsoonis on kavas välja anda 2021. aasta teises kvartalis.

---

(1)  EÜT L 164, 30.6.1994, lk 3.

---

| 21.1.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 22/36 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 22/36

---

Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid

(2021/C 22/06)

EFTA järelevalveamet ei esita vastuväiteid järgmise riigiabi meetme kohta:

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 14.10.2020 |
| --- | --- |
| Juhtumi number | 85638 |
| Otsuse number | 117/20/COL |
| EFTA riik | Norra |
| Pealkiri | COVID-19 tõttu spordi- või vabatahtlike ürituste tühistamise või edasilükkamise hüvitamise kava uuendamine ja muutmine. |
| Õiguslik alus | Määrus vabatahtliku tegevuse ja spordisektorile mõeldud ajutise hüvitamise kava kohta COVID-19 puhangu tõttu. |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Kava eesmärk on hüvitada abikõlblikud kulud, mis tulenevad spordi- või vabatahtlike ürituste tühistamisest või edasilükkamisest selleks, et piirata COVID-19 viiruse levikut. |
| Abi vorm | Toetused |
| Eelarve | 1 miljard Norra krooni |
| Kestus | Kuni 31.12.2020 |
| Majandussektorid | Spordi- ja vabatahtliku tegevuse sektor |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | The Norwegian Gaming and Foundation Authority (Norra hasartmängu- ja sihtasutuste amet) |
| P.O.Box 800 |
| NO-6805 Førde |
| NORRA |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

14.10.2020

Juhtumi number

85638

Otsuse number

117/20/COL

EFTA riik

Norra

Pealkiri

COVID-19 tõttu spordi- või vabatahtlike ürituste tühistamise või edasilükkamise hüvitamise kava uuendamine ja muutmine.

Õiguslik alus

Määrus vabatahtliku tegevuse ja spordisektorile mõeldud ajutise hüvitamise kava kohta COVID-19 puhangu tõttu.

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Kava eesmärk on hüvitada abikõlblikud kulud, mis tulenevad spordi- või vabatahtlike ürituste tühistamisest või edasilükkamisest selleks, et piirata COVID-19 viiruse levikut.

Abi vorm

Toetused

Eelarve

1 miljard Norra krooni

Kestus

Kuni 31.12.2020

Majandussektorid

Spordi- ja vabatahtliku tegevuse sektor

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

The Norwegian Gaming and Foundation Authority (Norra hasartmängu- ja sihtasutuste amet)

P.O.Box 800

NO-6805 Førde

NORRA

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav EFTA järelevalveameti veebilehel:http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 21.1.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 22/37 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 22/37

---

TEADE AVALIKE KONKURSSIDE KORRALDAMISE KOHTA

(2021/C 22/07)

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO) korraldab järgmised avalikud konkursid:

| | EPSO/AD/383/21 – BULGAARIA ÕIGUSKEELE (BG) EKSPERDID (AD 7) |
| --- | --- |

EPSO/AD/383/21 – BULGAARIA ÕIGUSKEELE (BG) EKSPERDID (AD 7)

| | EPSO/AD/384/21 – TŠEHHI ÕIGUSKEELE (CS) EKSPERDID (AD 7) |
| --- | --- |

EPSO/AD/384/21 – TŠEHHI ÕIGUSKEELE (CS) EKSPERDID (AD 7)

| | EPSO/AD/385/21 – PRANTSUSE ÕIGUSKEELE (FR) EKSPERDID (AD 7) |
| --- | --- |

EPSO/AD/385/21 – PRANTSUSE ÕIGUSKEELE (FR) EKSPERDID (AD 7)

| | EPSO/AD/386/21 – IIRI ÕIGUSKEELE (GA) EKSPERDID (AD 7) |
| --- | --- |

EPSO/AD/386/21 – IIRI ÕIGUSKEELE (GA) EKSPERDID (AD 7)

| | EPSO/AD/387/21 – UNGARI ÕIGUSKEELE (HU) EKSPERDID (AD 7) |
| --- | --- |

EPSO/AD/387/21 – UNGARI ÕIGUSKEELE (HU) EKSPERDID (AD 7)

| | EPSO/AD/388/21 – POOLA ÕIGUSKEELE (PL) EKSPERDID (AD 7) |
| --- | --- |

EPSO/AD/388/21 – POOLA ÕIGUSKEELE (PL) EKSPERDID (AD 7)

Konkursiteade avaldatakse Euroopa Liidu Teataja 21. jaanuari 2021. aasta väljaandes C 22 A 24 keeles.

Lisateave on esitatud EPSO veebisaidil https://epso.europa.eu/.

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 21.1.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 22/38 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 22/38

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10100 — Stirling Square Capital Partners/TA Associates/NBS Group)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2021/C 22/08)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | TA Associates Management L.P („TA Associates“, Ameerika Ühendriigid), |
| --- | --- |

—

TA Associates Management L.P („TA Associates“, Ameerika Ühendriigid),

| — | Stirling Square Capital Partners Jersey AIFM Limited („SSCP Funds“, Jersey, Ühendkuningriik), |
| --- | --- |

—

Stirling Square Capital Partners Jersey AIFM Limited („SSCP Funds“, Jersey, Ühendkuningriik),

| — | NBS Group („NBS“, Ühendkuningriik). |
| --- | --- |

—

NBS Group („NBS“, Ühendkuningriik).

TA Associates ja SSCP Funds omandavad NBSi üle täieliku ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | TA Associates: ettevõtja, kes on keskendunud teatavatele tehnoloogia ja tervishoiu ning finants-, tarbija- ja äriteenuste sektoritele; |
| --- | --- |

—

TA Associates: ettevõtja, kes on keskendunud teatavatele tehnoloogia ja tervishoiu ning finants-, tarbija- ja äriteenuste sektoritele;

| — | SSCP Funds: ettevõtja, kes kolme börsivälistesse ettevõtetesse investeeriva fondi kaudu teeb juhtkonnapoolsete väljaostude (MBO) ja juhtkonnapoolsete sisseostude (MBI) ning kasvukapitali- ja muude börsivälistesse ettevõtetesse investeerimise tehingutega investeeringuid muu hulgas börsil noteerimata aktsiatesse ja omakapitaliga seotud instrumentidesse kogu Euroopas; |
| --- | --- |

—

SSCP Funds: ettevõtja, kes kolme börsivälistesse ettevõtetesse investeeriva fondi kaudu teeb juhtkonnapoolsete väljaostude (MBO) ja juhtkonnapoolsete sisseostude (MBI) ning kasvukapitali- ja muude börsivälistesse ettevõtetesse investeerimise tehingutega investeeringuid muu hulgas börsil noteerimata aktsiatesse ja omakapitaliga seotud instrumentidesse kogu Euroopas;

| — | NBS: ettevõtja, kes pakub arhitektidele, inseneridele ja ehitusspetsialistidele pilvelttarkvara (SaaS) platvorme, mis ühendavad kasutajaid andmetega ning aitavad parandada ehitusprojektide tõhusust ja kvaliteeti. |
| --- | --- |

—

NBS: ettevõtja, kes pakub arhitektidele, inseneridele ja ehitusspetsialistidele pilvelttarkvara (SaaS) platvorme, mis ühendavad kasutajaid andmetega ning aitavad parandada ehitusprojektide tõhusust ja kvaliteeti.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10100 — Stirling Square Capital Partners/TA Associates/NBS Group

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

epost: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 21.1.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 22/40 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 22/40

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2021/C 22/09)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

TEADE KOONDDOKUMENDI STANDARDMUUDATUSE KOHTA

„COTEAUX DU GIENNOIS“

PDO-FR-A0394-AM01

Teate kuupäev: 5.11.2020

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Viide ametlikule geograafilisele koodile

Lisatud on viide geograafilise piirkonna ja selle vahetus läheduses asuva piirkonna ametlikule geograafilisele koodile. Tegemist on redaktsioonilise täpsustusega, mis ei muuda mingil viisil neid kahte piirkonda.

Koonddokumendis muudetakse seetõttu punkte 6 ja 9.

2.   Viinapuude lõikamise nõuded

Sordi 'Pinot Noir' puhul kasutatakse võrsete lühikeseks lõikamist (lehtri- või lehvikukujuliselt), mille puhul on kuni 12 punga taime kohta, sealhulgas kuni kahe pungani lõigatud võrseid. 'Gamay N' (tume) puhul kasutatakse võrsete lühikeseks lõikamist, kusjuures kõiki võrseid kärbitakse nii, et jääb kuni kaks punga.

Sordi 'Pinot Noir' puhul võimaldab luba lisaks teistele meetoditele lõigata võrsed lühikeseks (lehtrikujuliselt), et saagikust paremini juhtida võimsate kloonide korral, mis on selle sordi puhul varem istutatud. Viinamarjakasvatajate tehniline kontroll on tõendatud. Selline lõikamismeetod peab võimaldama parandada viinamarjade ja seega ka veinide kvaliteeti. Lõpuks võimaldab see vähendada tootmiskulusid, mida on täheldatud seoses võrsete eemaldamise ja roheliste viinapuude lõikamise toimingutega, mille puhul tuleb kasutada Guyot’ meetodit.

Sortide 'Pinot Noir' ja 'Gamay' puhul on lõikamiseeskirjad nüüd identsed, sest kõik võrsed lõigatakse lühikeseks (lehtri- või lehvikukujuliselt), jäetakse kuni 12 punga taime kohta, sealhulgas kuni kahe pungani lõigatud võrseid. Need piirnormid võimaldavad säilitada päritolunimetusega punaste ja roosade veinide kvaliteedi.

Koonddokumendis muudetakse seetõttu punkti 5.

3.   Viinamarjade küpsus

Viinamarjade suhkrusisaldust ja minimaalset naturaalset alkoholisisaldust on suurendatud.

Rohkem põuaseid aastaid koos kvalitatiivsete viinamarjakasvatustavade paranemisega (võrsete eemaldamine, harvendamine, lehtede ja roheliste marjade eemaldamine) põhjustab seda, et viinamarjad on suhkrurikkamad.

Koonddokumendis muudetakse seetõttu punkti 3.

4.   Konkreetsed veinivalmistustavad

Maksimaalne üldalkoholisisaldus pärast rikastamist suureneb 12,5 mahuprotsendilt 13 mahuprotsendile.

Arvestades mitme viinamarjakasvatushooaja jooksul täheldatud ilmastiku- ja küpsustingimusi, ei suurenda see alkoholisisalduse suurenemine rikastamist, mille puhul võetakse arvesse eriolukordi, niiskeid ja külmi ning väga kuivi aastaid. See suurenemine tagab ka viinamarjakasvatajate suurema tehnilise mugavuse.

Koonddokumendis muudetakse seetõttu punkte 3 ja 4.

5.   Niisutamine

Niisutuskeelu kaotamine

Kehtivate riigisiseste õigusaktide kohaselt on niisutamine keelatud alates 1. maist kuni saagikoristuseni. Nüüd on võimalik viinapuid niisutada pärast saagikoristust ja enne 1. maid ning seda eelkõige noorte istanduste vajaduste tõttu.

Selle muudatusega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

6.   Veini liikumine tunnustatud ladustajate vahel

1. peatüki IX osa punkti 5 alapunkt b, milles käsitletakse kuupäeva, mil veinid lastakse ringlusse volitatud ladustajate vahel, jäetakse välja.

Selle muudatusega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

7.   Üleminekumeetmed

Üleminekumeetmed, mille lõpptähtpäev on saabunud, on tootespetsifikaadist välja jäetud. Selle muudatusega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

8.   Peamised kontrollitavad punktid

Peamised kontrollitavad punktid vaadati uuesti läbi, et lihtsustada nende hindamise meetodeid.

Selle muudatusega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

Coteaux du Giennois

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

4.   Veini(de) kirjeldus

Tegemist on valgete, punaste ja roosade veinidega, mille peamised analüütilised omadused on järgmised:

| — | minimaalne naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides: 10,5 %; |
| --- | --- |

—

minimaalne naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides: 10,5 %;

| — | partiides, mis on valmis turustamiseks lahtiselt või pakendatud kujul, on fermenteeritavate suhkrute sisaldus (glükoos + fruktoos) kuni 4 grammi liitri kohta valgete ja roosade veinide puhul ning kuni 2,5 grammi liitri kohta punaste veinide puhul; |
| --- | --- |

—

partiides, mis on valmis turustamiseks lahtiselt või pakendatud kujul, on fermenteeritavate suhkrute sisaldus (glükoos + fruktoos) kuni 4 grammi liitri kohta valgete ja roosade veinide puhul ning kuni 2,5 grammi liitri kohta punaste veinide puhul;

| — | pärast rikastamist ei tohi veinide alkoholisisaldus ületada 13 mahuprotsenti; |
| --- | --- |

—

pärast rikastamist ei tohi veinide alkoholisisaldus ületada 13 mahuprotsenti;

| — | turustamiseks valmis või pakendatud kujul veinide õunhappesisaldus ei tohi ületada 0,3 grammi liitri kohta. |
| --- | --- |

—

turustamiseks valmis või pakendatud kujul veinide õunhappesisaldus ei tohi ületada 0,3 grammi liitri kohta.

Lenduvate hapete sisaldus, üldhappesus ja vääveldioksiidi kogusisaldus on kindlaks määratud liidu õigusaktidega.

Valged veinid on kuivad, mineraalsed ja värsked. Neid iseloomustab kõige sagedamini küdoonia ja valgete lillede lõhn.

Roosad veinid on peened ja kerged, neis on tihti kergelt pipraseid noote, mis panevad suu õhkama, ning lõpus puuviljaseid noote, samas kui lõhn meenutab küpseid puuvilju ja virsikut.

Punastes veinides on ühendatud peenus ja puuviljasus. Nende lõhn on sageli segu punastest ja mustadest marjadest vürstikate nootidega.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

a.   Konkreetsed veinivalmistustavad

Konkreetne veinivalmistustava

Roosade veinide puhul on aktiivsöe kasutamine veini valmistamisel nii puhtal kujul kui ka seguna keelatud. Saagi termiline töötlemine temperatuuril üle 40 °C on keelatud, kui sellele järgneb vedelate ja tahkete faaside eraldamine otsekohe. Puutükkide kasutamine on keelatud. Punaste veinide puhul on lubatud kasutada substraktiivseid rikastamismeetodeid ja maksimaalne osalise kontsentratsiooni määr kasutatud koguste suhtes on 10 %. Pärast rikastamist ei tohi veinide üldalkoholisisaldus ületada 13 mahuprotsenti.

Peale eespool esitatud sätete tuleb veinivalmistustavade puhul kinni pidada liidu tasandi ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustiku (code rural et de la pêche maritime) sätetest.

Viljelustavad

| a) | Viinapuude minimaalne istutustihedus on 5 700 puud hektari kohta. Ridade vahe ei tohi olla laiem kui 1,40 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe peab olema vahemikus 0,80–1,25 meetrit. |
| --- | --- |

a)

Viinapuude minimaalne istutustihedus on 5 700 puud hektari kohta. Ridade vahe ei tohi olla laiem kui 1,40 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe peab olema vahemikus 0,80–1,25 meetrit.

| b) | Viinapuud lõigatakse järgmiste meetodite kohaselt: 'Sauvignon B' (hele) – 'Pinot Noir N' (tume): – kas üheõlalise Guyot’ vormi meetodil kuni kümne pungaga taime kohta, millest kuni kaheksa punga on tüvel ja on üks või kaks võrset kuni kahe pungaga; – või võrsete lühikeseks lõikamise meetodil (Royat’ nöörpuu vorm või tumeda sordi 'Pinot Noir N' puhul lehtri- või lehvikukujuliselt kuni 12 punga taime kohta, millel on kuni kahe pungaga võrsed. 'Gamay N' (tume): – kas üheõlalise Guyot’ vormi meetodil kuni kaheksa pungaga taime kohta, millest kuni kuus punga on tüvel ja on üks või kaks võrset kuni kahe pungaga; – või võrsete lühikeseks lõikamise meetodil (Royat’ nöörpuu vorm või tumeda sordi 'Pinot Noir' puhul lehtri- või lehvikukujuliselt) kuni kümne punga taime kohta, millel on kuni kahe pungaga võrsed. |
| --- | --- |

b)

Viinapuud lõigatakse järgmiste meetodite kohaselt: 'Sauvignon B' (hele) – 'Pinot Noir N' (tume): – kas üheõlalise Guyot’ vormi meetodil kuni kümne pungaga taime kohta, millest kuni kaheksa punga on tüvel ja on üks või kaks võrset kuni kahe pungaga; – või võrsete lühikeseks lõikamise meetodil (Royat’ nöörpuu vorm või tumeda sordi 'Pinot Noir N' puhul lehtri- või lehvikukujuliselt kuni 12 punga taime kohta, millel on kuni kahe pungaga võrsed. 'Gamay N' (tume): – kas üheõlalise Guyot’ vormi meetodil kuni kaheksa pungaga taime kohta, millest kuni kuus punga on tüvel ja on üks või kaks võrset kuni kahe pungaga; – või võrsete lühikeseks lõikamise meetodil (Royat’ nöörpuu vorm või tumeda sordi 'Pinot Noir' puhul lehtri- või lehvikukujuliselt) kuni kümne punga taime kohta, millel on kuni kahe pungaga võrsed.

Royat’ nöörpuu vormi kasutusele võtmise aeg on maksimaalselt neli aastat. Selle aja jooksul on lubatud Guyot’ ühe- või kaheõlaline vorm. Tüvel on kuni kaheksa punga. Royat’ nöörpuu vormiga viinamarjaistanduse ala noorendamine ei tohi ületada 20 % olemasolevatest taimedest aastas – või võrsete lühikeseks lõikamise meetodil (lehtri- või lehvikukujuliselt), mille puhul on kuni kümme punga taime kohta, sealhulgas kuni kahe pungani lõigatud võrsed.

b.   Maksimaalne saagikus

Valged veinid

75 hektoliitrit hektari kohta

Punased ja roosad veinid

69 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade korjamine, veinide töötlemine, valmistamine ja laagerdamine toimub järgmiste kommuunide territooriumil (loetelu on koostatud 2019. aasta ametliku geograafiaseadustiku (code officiel géographique) põhjal. – Loiret’ departemang: Beaulieu-sur-Loire, Bonny-sur-Loire, Briare, Gien, Ousson-sur-Loire, Thou. – Nièvre’i departemang: Alligny-Cosne, La Celle-sur-Loire, Cosne-Cours-sur-Loire, Myennes, Neuvy-sur-Loire, Pougny, Saint-Loup, Saint-Père.

7.   Peamine veiniviinamarjasort / peamised veiniviinamarjasordid

'Gamay N' (tume)

'Pinot Noir N' (tume)

'Sauvignon B' (hele)

8.   Seos(t)e kirjeldus

Seos geograafilise piirkonnaga

Geograafiline piirkond, mis piirneb idas Morvani eelmäestiku ja Puisaye küngastega ning läänes ja edelas Sancerrois’ küngastega, laiub põhjast lõunasse ligikaudu 45 km ulatuses alates Gienist kitsal edelapoolsel nõlvaribal ja kulgeb piki Loire’i kuni Cosne-Cours-sur-Loire’ini, siis lõuna- ja kagupoolsetel nõlvadel mõnel Loire’i lisajõel, mis asetsevad Cosne-Cours-sur-Loire’ist idas. Viinamarjade tootmiseks täpselt määratletud maatükid on koondunud selles piirkonnas Loire’i jõge ja selle lisajõgesid ääristavate platoode nõlvadele ja servadele. Mullad, milles võib selles piirkonnas olenevalt topograafilisest asendist olla suur hulk jämedaid osi, on kujunenud Ülem-Juura (Kimmeridge’i ja Portlandi) lubjakivikihtidel, Cenomani ja Turoonia kriitjatel moodustistel või Eotseeni järvelise päritoluga lubjakivimoodustistel. Kliima on nõrgalt ookeaniline ookeaniliste ja kontinentaalsete mõjude ristumiskohas. Loire etendab temperatuuri reguleerimise rolli, samuti orud, mis kuivatavad nõlvade külma õhku. Sademete vähesus (ligikaudu 650 mm aastas) on tingitud fööni mõjust, mida põhjustab kuni 434 meetri kõrguseni ulatuvate Sancerrois’ küngaste lähedus. 180–250 meetri kõrgusel asuvad viinapuud on seega varjul niiskete läänetuulte eest.

Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

Cosne-Cours-sur-Loire’is leitud viinamarjaseemned, mis pärinevad II sajandist, annavad tunnistust sellest, et viinapuud kasvasid juba ammu Loire’i oru selles osas, kuhu oli koondunud teisigi kuulsaid viinamarjaistandusi. Hilisemad, keskajast pärinevad kirjalikud tõendid kinnitavad ka, et toodeti kvaliteetset veini, sest Giennois’ veine osteti kuningas Charles VI õukonnale. Cosne-Cours-sur-Loire’i loss, mille ehitas XIII sajandil krahv d’Auxerre, käitas märkimisväärset viinamarjaistandust, mille toodangust tehti veini suurtes keldrites. Ka on selle viinamarjaistanduse tekkimisele märkimisväärselt kaasa aidanud paljude kloostrite ehitamine piirkonnas. Selles arengus mängisid otsustavat rolli eelkõige La Roche’i tsistertslaste klooster Myennes’is ja Commanderie des Templiers.

Loire’i jõe siseveeteed, Briare’i kanal ja hiljem Loire’i külgkanal võimaldasid juba väga vara veine pealinna saata ning sellel viinamarjaistandusel majanduslikult õitseda ja oma identiteeti luua. 1827. aastal märkis J. NEE de la ROCHELLE oma raamatus „Mémoires pour servir à l’histoire du Nivernais et Dionzais“ („Memuaarid Nivernais’ ja Dionzais’ ajaloo kohta“), et „viinapuud kasvavad üsna hästi Cosne’i lähematel nõlvadel“ ning et „... [Cosne’i kaubanduses on esindatud ka veinid, puit, ...]. Selle sadam on suur ja selle merevägi kasvab.“ Vahetult enne viinapuutäikriisi 1890. aastal loendati näiteks Gieni ringkonnas 2 300 hektarit viinapuid ja Cosne-Cours-sur-Loire’i kantonis 1 500 hektarit viinapuid. Viinamarjakasvatajate ametiühingud tekkisid loomulikult viinapuutäikriisi ajal (Gieni viinapuutäivastane ametiühing, mis loodi 1886. aastal, ja Cosne-Cours-sur-Loire’i viinapuutäivastane ametiühing, mis asutati 1888. aastal) ning esialgu oli nende eesmärk viinamarjaistanduste kaitse. Seejärel kasutati neid struktuure selleks, et teha need veinid tuntuks.

Giennois’ veinid omandasid maine peamiselt pärast teise maailmasõja lõppu, kui sortide 'Gamay N' (tume) ja 'Pinot Noir N' (tume) segust toodeti punaseid veine ning sordist 'Sauvignon B' (hele) valmistati valgeid veine. Kuuest kommuunist – mille hulka kuulus Gieni kommuun – koosnev esimene geograafiline piirkond Loiret’ departemangus kujutas endast päritolunimetuse geograafilist piirkonda veini puhul, mille parimat kvaliteeti tunnustati 1954. aastal; nendele kommuunidele lisandusid 1964. ja 1966. aastal kaheksa Nièvre’i departemangu kommuuni, millel oli selle ajani lihtne nimetus „Cosne-sur-Loire“. Nendele viinamarjaistandustele anti 1998. aastal kontrollitud päritolunimetus.

2010. aastal oli viinamarjaistanduste pindala 195 hektarit ja neid käitas 40 viinamarjakasvatajat, toodang oli ligikaudu 8 000 hl. Valged veinid moodustasid 50 % toodangust, punased 30 % ja roosad 20 %.

Toote kirjeldus ja põhjuslikud seosed

Valged veinid on kuivad, mineraalsed ja värsked. Neid iseloomustab kõige sagedamini küdoonia ja valgete lillede lõhn. Roosad veinid on peened ja kerged, neis on tihti kergelt pipraseid noote, mis panevad suu õhkama, ning lõpus puuviljaseid noote, samas kui lõhn meenutab küpseid puuvilju ja virsikut. Punastes veinides on ühendatud peenus ja puuviljasus. Nende lõhn on sageli segu punastest ja mustadest marjadest vürstikate nootidega.

Kuulus ampelograaf Louis LEVADOUX märkis 1973. aastal: „Siin ei tule arvesse võtta ainult ühte looduslikku tegurit, vaid tervet hulka soodsaid tegureid koos, mis on seotud eelkõige tektoonika ja kohaliku topograafilise reljeefiga. [...] Giennois’ nõlvad koosnevad seega küngastest, mis kulgevad idast läände ning mille lõuna-, kagu- ja edelapoolsed küljed ning läänepoolne pank võivad kanda ja on alati kandnud viinapuid, mis annavad kvaliteetseid veine.“ See väljendab hästi geograafilise piirkonna soodsaid geograafilisi ja ilmastikutingimusi. Hea asetusega nõlvad lubjarikastel ja ränimuldadel, Loire’i kuivendava mõjuga seotud eriline kliima ja fööni toime, mille Sancerrois’ künkad geograafilise piirkonna lääneosas esile kutsuvad, teevad võimalikuks viinapuude varajase arengu ja marjad on korjamisel hästi küpsed.

Määratletud maatükkide piirkonda, kust viinamarju korjatakse ja mis väljendab tavasid, on liigitatud ainult maatükid, kus mullale on iseloomulik hea termiline käitumine. Maatükkide valik viinapuude kasvatamiseks koos kohanemisega ning seejärel viinamarjakasvatajate kogukonnas põlvkondade jooksul välja kujunenud tootmistavade püsivusega selgitavad seega „Coteaux du Giennois“ veinide kvaliteeti ja originaalsust. Nendel peamiselt päikese poole asetsevatel nõlvadel väga tihedasti istutatud sortide 'GamayN' (tume) ja 'Pinot N' (tume) segu ilmutab oma parimaid omadusi ning võimaldab valmistada originaalset, puuviljast ja elavat punast veini.

Sort 'Sauvignon B' (hele), mille potentsiaal väljendub nendel nõlvadel täielikult, on aastate jooksul olnud sama küpsusastmega ning võimaldab valmistada värskeid ja originaalseid veine. Viimased on praegu päritolunimetuse tähelepanuväärseim osa, need moodustasid poole 2010. aasta toodangust.

Viimastel aastakümnetel algupäraste veinide tootmiseks tehtud ühised jõupingutused on toonud kaasa nende viinamarjaistanduste pideva ja korrapärase kasvu ning need on võimsate ja tuntud viinamarjaistanduste naabruses vähehaaval läbi löönud.

9.   Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

erandina määratletud vahetus läheduses asuv piirkond veinide valmistamiseks, väljatöötamiseks ja laagerdamiseks koosneb järgmiste kommuunide territooriumist (loetelu on koostatud 2019. aasta ametliku geograafiaseadustiku (code officiel géographique) põhjal). – Cheri departemang: Bannay, Bué, Crézancy-en-Sancerre, Jalognes, Menetou-Râtel, Ménétréol-sous-Sancerre, Montigny, Neuvy-Deux-Clochers, Saint-Satur, Sainte-Gemme-en-Sancerrois, Sancerre, Sury-en-Vaux, Thauvenay, Veaugues, Verdigny, Vinon. – Loiret’ departemang: Saint-Brisson-sur-Loire. – Nièvre’i departemang: Bulcy, Garchy, Mesves-sur-Loire, Pouilly-sur-Loire, Saint-Andelain, Saint-Laurent-l’Abbaye, Saint-Martin-sur-Nohain, Tracy-sur-Loire. – Yonne’i departemang: Lavau.

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamist käsitlevad lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

| a) | Kõik vabatahtlikud märked kantakse etiketile tähemärkidega, mille mõõtmed ei ole (kõrguselt ega laiuselt) üle kahe korra suuremad kui kontrollitud päritolunimetuse moodustavad tähemärgid. |
| --- | --- |

a)

Kõik vabatahtlikud märked kantakse etiketile tähemärkidega, mille mõõtmed ei ole (kõrguselt ega laiuselt) üle kahe korra suuremad kui kontrollitud päritolunimetuse moodustavad tähemärgid.

| b) | Tähed, mida kasutatakse geograafilise nimetuse „Val de Loire“ märkimiseks, ei tohi olla suuremad (kõrguselt ega laiuselt) kui kaks kolmandikku nende tähtede suurusest, mis moodustavad kaitstud päritolunimetuse. |
| --- | --- |

b)

Tähed, mida kasutatakse geograafilise nimetuse „Val de Loire“ märkimiseks, ei tohi olla suuremad (kõrguselt ega laiuselt) kui kaks kolmandikku nende tähtede suurusest, mis moodustavad kaitstud päritolunimetuse.

| c) | Kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistusel võib esitada väiksema geograafilise piirkonna nimetuse, kui kõnealune piirkond on: – kantud katastrisse; – märgitud saagideklaratsioonile. |
| --- | --- |

c)

Kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistusel võib esitada väiksema geograafilise piirkonna nimetuse, kui kõnealune piirkond on: – kantud katastrisse; – märgitud saagideklaratsioonile.

Link tootespetsifikaadile

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-969d4bf1-b8ce-4792-af8b-8fd3b96dda75

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---

| 21.1.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 22/46 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 22/46

---

Teade direktiivi 2014/25/EL artikli 34 alusel esitatud taotluse kohta

Rakendusaktide vastuvõtmiseks ette nähtud ajavahemiku peatamine

(2021/C 22/10)

2. oktoobril 2020 sai komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/25/EL (1) artikli 35 kohase taotluse. Esimene taotluse kättesaamisele järgnev tööpäev oli 5. oktoober 2020 ja algne ajavahemik, mille jooksul komisjon pidi tegema selle taotluse kohta otsuse, oli 145 tööpäeva.

Kõnealuse taotluse on esitanud Österreichische Postbus AG ja selles käsitletakse mitteäriliste bussiteenuste osutamist Austrias. Asjaomane märgukiri avaldati 27. oktoobri 2020. aasta ELTs C 361, lk 17. Algselt kehtestatud tähtpäev oli 10. mai 2021.

Direktiivi 2014/25/EL IV lisa lõike 2 kohaselt võib komisjon paluda asjaomasel liikmesriigil või võrgustiku sektori hankijal või pädeval sõltumatul siseriiklikul ametiasutusel või muul pädeval siseriiklikul ametiasutusel esitada kogu vajalik teave või täiendada või selgitada teavet asjakohase ajavahemiku jooksul. 11. novembril 2020 palus komisjon Austria ametiasutustel esitada lisateavet hiljemalt 3. detsembriks 2020.

Kui vastused saadakse hiljem või need ei ole täielikud, peatatakse esialgne tähtaeg ajavahemikuks, mis jääb teabetaotluses ette nähtud ajavahemiku lõpu ning täieliku ja korrektse teabe saamise vahele.

Seega saab lõplik tähtaeg läbi 102 tööpäeva pärast täieliku ja korrektse teabe saamist.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/25/EL, milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/17/EÜ (ELT L 94, 28.3.2014, lk 243).

---