# Az Európai Unió C 446/2020

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 446 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 63. évfolyam2020. december 22. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 446

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

63. évfolyam2020. december 22.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| | TANÁCS |
| 2020/C 446/01 | A Tanács (EU) 17/2020 álláspontja első olvasatban a 883/2013/EU, Euratom rendeletnek az Európai Ügyészséggel való együttműködés és az Európai Csalás Elleni Hivatal vizsgálatai hatékonysága tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása céljábólA Tanács által 2020. december 4-én elfogadva | 1 |
| 2020/C 446/02 | A Tanács indokolása: A Tanács (EU) 17/2020 álláspontja első olvasatban a 883/2013/EU, Euratom rendeletnek az Európai Ügyészséggel való együttműködés és az Európai Csalás Elleni Hivatal vizsgálati hatékonysága tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából | 26 |

Tartalom

Oldal

III   Előkészítő jogi aktusok

TANÁCS

2020/C 446/01

A Tanács (EU) 17/2020 álláspontja első olvasatban a 883/2013/EU, Euratom rendeletnek az Európai Ügyészséggel való együttműködés és az Európai Csalás Elleni Hivatal vizsgálatai hatékonysága tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása céljábólA Tanács által 2020. december 4-én elfogadva

1

2020/C 446/02

A Tanács indokolása: A Tanács (EU) 17/2020 álláspontja első olvasatban a 883/2013/EU, Euratom rendeletnek az Európai Ügyészséggel való együttműködés és az Európai Csalás Elleni Hivatal vizsgálati hatékonysága tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából

26

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

III Előkészítő jogi aktusok

TANÁCS

| 2020.12.22. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 446/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.22.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 446/1

---

A TANÁCS (EU) 17/2020 ÁLLÁSPONTJA ELSŐ OLVASATBAN

a 883/2013/EU, Euratom rendeletnek az Európai Ügyészséggel való együttműködés és az Európai Csalás Elleni Hivatal vizsgálatai hatékonysága tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása céljából

A Tanács által 2020. december 4-én elfogadva

(2020/C 446/01)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 325. cikkére,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 106a. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel a Számvevőszék véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | Az (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelv (3), valamint az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelet (4) elfogadása jelentős mértékben megerősítette az Unió pénzügyi érdekeinek büntetőjogi eszközökkel történő védelmére az Unió rendelkezésére álló eszközöket. Az uniós büntető igazságszolgáltatás és csalás elleni küzdelem terén kulcsfontosságú prioritást jelent az Európai Ügyészség létrehozása, amely hatáskörrel rendelkezik arra, hogy a résztvevő tagállamokban az Unió pénzügyi érdekeit sértő, az (EU) 2017/1371 irányelv értelmében vett bűncselekményekkel kapcsolatban bűnügyi nyomozásokat folyasson és vádat emeljen. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelv (3), valamint az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelet (4) elfogadása jelentős mértékben megerősítette az Unió pénzügyi érdekeinek büntetőjogi eszközökkel történő védelmére az Unió rendelkezésére álló eszközöket. Az uniós büntető igazságszolgáltatás és csalás elleni küzdelem terén kulcsfontosságú prioritást jelent az Európai Ügyészség létrehozása, amely hatáskörrel rendelkezik arra, hogy a résztvevő tagállamokban az Unió pénzügyi érdekeit sértő, az (EU) 2017/1371 irányelv értelmében vett bűncselekményekkel kapcsolatban bűnügyi nyomozásokat folyasson és vádat emeljen.

| (2) | Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme érdekében az Európai Csalás Elleni Hivatal (a továbbiakban: a Hivatal) igazgatási vizsgálatokat folytat le adminisztratív szabálytalanságok és bűntetendő cselekmény feltárása céljából. Vizsgálatai végén a Hivatal igazságügyi ajánlásokat tehet a nemzeti ügyészségeknek annak érdekében, hogy lehetővé tegye számukra a vádemelések és a vádhatósági eljárások lefolytatását a tagállamokban. Az Európai Ügyészségben részt vevő tagállamokban felmerülő, bűncselekmények gyanújára okot adó eseteket a Hivatal jelenteni fogja az Európai Ügyészségnek és együttműködik az Európai Ügyészséggel annak nyomozásai keretében. |
| --- | --- |

(2)

Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme érdekében az Európai Csalás Elleni Hivatal (a továbbiakban: a Hivatal) igazgatási vizsgálatokat folytat le adminisztratív szabálytalanságok és bűntetendő cselekmény feltárása céljából. Vizsgálatai végén a Hivatal igazságügyi ajánlásokat tehet a nemzeti ügyészségeknek annak érdekében, hogy lehetővé tegye számukra a vádemelések és a vádhatósági eljárások lefolytatását a tagállamokban. Az Európai Ügyészségben részt vevő tagállamokban felmerülő, bűncselekmények gyanújára okot adó eseteket a Hivatal jelenteni fogja az Európai Ügyészségnek és együttműködik az Európai Ügyészséggel annak nyomozásai keretében.

| (3) | A 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletet (5) módosítani kell, és az (EU) 2017/1939 rendelet elfogadásának fényében ki kell igazítani. A 883/2013/EU, Euratom rendelet rendelkezéseinek tükrözniük kell és ki kell egészíteniük az (EU) 2017/1939 rendeletnek a Hivatal és az Európai Ügyészség közötti kapcsolatot szabályozó rendelkezéseit annak érdekében, hogy a Hivatal és az Európai Ügyészség közötti szinergiák révén biztosítani lehessen az Unió pénzügyi érdekeinek legmagasabb szintű védelmét, a szoros együttműködés, az információcsere, a kiegészítő jelleg és az átfedések elkerülésének biztosítása mellett. |
| --- | --- |

(3)

A 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletet (5) módosítani kell, és az (EU) 2017/1939 rendelet elfogadásának fényében ki kell igazítani. A 883/2013/EU, Euratom rendelet rendelkezéseinek tükrözniük kell és ki kell egészíteniük az (EU) 2017/1939 rendeletnek a Hivatal és az Európai Ügyészség közötti kapcsolatot szabályozó rendelkezéseit annak érdekében, hogy a Hivatal és az Európai Ügyészség közötti szinergiák révén biztosítani lehessen az Unió pénzügyi érdekeinek legmagasabb szintű védelmét, a szoros együttműködés, az információcsere, a kiegészítő jelleg és az átfedések elkerülésének biztosítása mellett.

| (4) | Közös célkitűzésük, nevezetesen az uniós költségvetés integritásának megőrzése érdekében, a Hivatalnak és az Európai Ügyészségnek szoros kapcsolatot kell kialakítania és fenntartania, amelynek alapja a lojális együttműködés elve, célja pedig a megbízatásuk egymást kiegészítő jellegének biztosítása, továbbá az intézkedéseik koordinálása, elsősorban az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés hatóköre tekintetében. A Hivatal és az Európai Ügyészség közötti kapcsolatnak hozzá kell járulnia annak biztosításához, hogy az összes eszköz felhasználásra kerüljön az Unió pénzügyi érdekeinek védelme érdekében. |
| --- | --- |

(4)

Közös célkitűzésük, nevezetesen az uniós költségvetés integritásának megőrzése érdekében, a Hivatalnak és az Európai Ügyészségnek szoros kapcsolatot kell kialakítania és fenntartania, amelynek alapja a lojális együttműködés elve, célja pedig a megbízatásuk egymást kiegészítő jellegének biztosítása, továbbá az intézkedéseik koordinálása, elsősorban az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés hatóköre tekintetében. A Hivatal és az Európai Ügyészség közötti kapcsolatnak hozzá kell járulnia annak biztosításához, hogy az összes eszköz felhasználásra kerüljön az Unió pénzügyi érdekeinek védelme érdekében.

| (5) | Az (EU) 2017/1939 rendelet előírja, hogy a Hivatalnak, valamint az uniós intézményeknek, szerveknek, hivataloknak és ügynökségeknek, továbbá az illetékes tagállami hatóságoknak indokolatlan késedelem nélkül jelentést kell tenniük az Európai Ügyészség felé minden olyan büntetendő cselekmény gyanújáról, amellyel kapcsolatban az Európai Ügyészség gyakorolhatja hatáskörét. Mivel a Hivatal megbízatása a csalásra, korrupcióra és az Unió pénzügyi érdekeit sértő bármely más jogellenes tevékenységre irányuló igazgatási vizsgálatok elvégzésére terjed ki, ideális helyzetben van és megfelelő eszközökkel rendelkezik ahhoz, hogy az Európai Ügyészség partnere és kiemelt információforrása legyen. |
| --- | --- |

(5)

Az (EU) 2017/1939 rendelet előírja, hogy a Hivatalnak, valamint az uniós intézményeknek, szerveknek, hivataloknak és ügynökségeknek, továbbá az illetékes tagállami hatóságoknak indokolatlan késedelem nélkül jelentést kell tenniük az Európai Ügyészség felé minden olyan büntetendő cselekmény gyanújáról, amellyel kapcsolatban az Európai Ügyészség gyakorolhatja hatáskörét. Mivel a Hivatal megbízatása a csalásra, korrupcióra és az Unió pénzügyi érdekeit sértő bármely más jogellenes tevékenységre irányuló igazgatási vizsgálatok elvégzésére terjed ki, ideális helyzetben van és megfelelő eszközökkel rendelkezik ahhoz, hogy az Európai Ügyészség partnere és kiemelt információforrása legyen.

| (6) | Az Európai Ügyészség hatáskörébe tartozó lehetséges büntetendő cselekményre utaló tényállási elemek szerepelhetnek a Hivatalhoz beérkezett eredeti állításokban, illetve előfordulhat, hogy csak a Hivatal által adminisztratív szabálytalanság gyanúja alapján indított igazgatási vizsgálat során merülnek fel. Annak érdekében, hogy eleget tegyen az Európai Ügyészség felé fennálló jelentéstételi kötelezettségének, a Hivatalnak a büntetendő cselekmény gyanújáról a vizsgálatai előtt vagy a vizsgálatainak lefolytatása során minden szakaszban jelentenie kell. |
| --- | --- |

(6)

Az Európai Ügyészség hatáskörébe tartozó lehetséges büntetendő cselekményre utaló tényállási elemek szerepelhetnek a Hivatalhoz beérkezett eredeti állításokban, illetve előfordulhat, hogy csak a Hivatal által adminisztratív szabálytalanság gyanúja alapján indított igazgatási vizsgálat során merülnek fel. Annak érdekében, hogy eleget tegyen az Európai Ügyészség felé fennálló jelentéstételi kötelezettségének, a Hivatalnak a büntetendő cselekmény gyanújáról a vizsgálatai előtt vagy a vizsgálatainak lefolytatása során minden szakaszban jelentenie kell.

| (7) | Az (EU) 2017/1939 rendelet meghatározza azokat az elemeket, amelyeket a jelentéseknek kötelezően tartalmazniuk kell. Lehetséges, hogy a Hivatalnak ezen elemek azonosítása céljából előzetesen értékelnie kell az állításokat és ehhez össze kell gyűjtenie a szükséges információt. A Hivatalnak ezt az értékelést haladéktalanul és olyan eszközökkel kell elvégeznie, amelyek nem veszélyeztetik a jövőbeli lehetséges bűnügyi nyomozást. Az értékelés elvégzését követően a Hivatalnak jelentenie kell az Európai Ügyészség felé a hatáskörébe tartozó bűncselekmény gyanújának azonosítását. |
| --- | --- |

(7)

Az (EU) 2017/1939 rendelet meghatározza azokat az elemeket, amelyeket a jelentéseknek kötelezően tartalmazniuk kell. Lehetséges, hogy a Hivatalnak ezen elemek azonosítása céljából előzetesen értékelnie kell az állításokat és ehhez össze kell gyűjtenie a szükséges információt. A Hivatalnak ezt az értékelést haladéktalanul és olyan eszközökkel kell elvégeznie, amelyek nem veszélyeztetik a jövőbeli lehetséges bűnügyi nyomozást. Az értékelés elvégzését követően a Hivatalnak jelentenie kell az Európai Ügyészség felé a hatáskörébe tartozó bűncselekmény gyanújának azonosítását.

| (8) | Tekintettel a Hivatal tapasztalatára, lehetővé kell tenni a Szerződések által vagy azok alapján létrehozott intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek (a továbbiakban: az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek) számára a Hivatal igénybevételét a feléjük jelentett állítások említett előzetes értékeléseinek elvégzéséhez. |
| --- | --- |

(8)

Tekintettel a Hivatal tapasztalatára, lehetővé kell tenni a Szerződések által vagy azok alapján létrehozott intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek (a továbbiakban: az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek) számára a Hivatal igénybevételét a feléjük jelentett állítások említett előzetes értékeléseinek elvégzéséhez.

| (9) | Az (EU) 2017/1939 rendeletnek megfelelően a Hivatal alapvetően nem indíthat párhuzamosan folyó igazgatási vizsgálatot ugyanazon tényállás alapján, mint amely alapján az Európai Ügyészség nyomozást folytat. Azonban bizonyos esetekben az Unió pénzügyi érdekeinek védelme szükségessé teheti, hogy a Hivatal kiegészítő igazgatási vizsgálatot folytasson le az Európai Ügyészség által indított büntetőeljárás lezárása előtt annak megállapítása céljából, hogy szükség van-e óvintézkedésekre, vagy kell-e pénzügyi, fegyelmi vagy igazgatási intézkedéseket hozni. Az ilyen kiegészítő vizsgálatok megfelelőek lehetnek többek között olyan esetekben, amikor bizonyos elévülési szabályok alá tartozó, az Unió költségvetését megillető összegek visszaköveteléséről van szó, amikor kiemelkedően magasak az érintett összegek, vagy amikor kockázatos helyzetekben további források elvesztését kell elkerülni igazgatási intézkedésekkel. |
| --- | --- |

(9)

Az (EU) 2017/1939 rendeletnek megfelelően a Hivatal alapvetően nem indíthat párhuzamosan folyó igazgatási vizsgálatot ugyanazon tényállás alapján, mint amely alapján az Európai Ügyészség nyomozást folytat. Azonban bizonyos esetekben az Unió pénzügyi érdekeinek védelme szükségessé teheti, hogy a Hivatal kiegészítő igazgatási vizsgálatot folytasson le az Európai Ügyészség által indított büntetőeljárás lezárása előtt annak megállapítása céljából, hogy szükség van-e óvintézkedésekre, vagy kell-e pénzügyi, fegyelmi vagy igazgatási intézkedéseket hozni. Az ilyen kiegészítő vizsgálatok megfelelőek lehetnek többek között olyan esetekben, amikor bizonyos elévülési szabályok alá tartozó, az Unió költségvetését megillető összegek visszaköveteléséről van szó, amikor kiemelkedően magasak az érintett összegek, vagy amikor kockázatos helyzetekben további források elvesztését kell elkerülni igazgatási intézkedésekkel.

| (10) | A vizsgálatok közötti átfedések elkerülésére irányuló követelmény alkalmazása céljából az „ugyanazon tényállás” fogalmát az Európai Unió Bírósága (EUB) ne bis in idem elvére vonatkozó ítélkezési gyakorlatának fényében kell értelmezni és úgy kell meghatározni, hogy a vizsgálat tárgyát képező lényeges tények azonosak vagy lényegében azonosak legyenek, továbbá időben és térben egymáshoz elválaszthatatlanul kapcsolódó konkrét körülmények fennállásaként legyenek értendőek. |
| --- | --- |

(10)

A vizsgálatok közötti átfedések elkerülésére irányuló követelmény alkalmazása céljából az „ugyanazon tényállás” fogalmát az Európai Unió Bírósága (EUB) ne bis in idem elvére vonatkozó ítélkezési gyakorlatának fényében kell értelmezni és úgy kell meghatározni, hogy a vizsgálat tárgyát képező lényeges tények azonosak vagy lényegében azonosak legyenek, továbbá időben és térben egymáshoz elválaszthatatlanul kapcsolódó konkrét körülmények fennállásaként legyenek értendőek.

| (11) | Az (EU) 2017/1939 rendelet szerint az Európai Ügyészség kérheti a Hivataltól ilyen kiegészítő igazgatási vizsgálatok lefolytatását. Ilyen kérés hiányában lehetővé kell tenni, hogy a kiegészítő vizsgálatokat meghatározott feltételek mellett, az Európai Ügyészséggel folytatott konzultációt követően a Hivatal kezdeményezésére is le lehessen folytatni. Az Európai Ügyészség számára mindenekelőtt biztosítani kell, hogy kifogást emelhessen az ellen, hogy a Hivatal vizsgálatot indítson vagy tovább folytasson, illetve hogy kifogásolja a Hivatal valamely vizsgálatához kötődő bizonyos vizsgálati cselekmények elvégzését, különösen annak érdekében, hogy megőrizze nyomozásának hatékonyságát és óvja hatásköreit. A Hivatalnak tartózkodnia kell azon intézkedések elvégzésétől, amelyekkel szemben az Európai Ügyészség kifogást emelt. Amennyiben a Hivatal ilyen kifogás hiányában indít vizsgálatot, azt az Európai Ügyészséggel folyamatosan egyeztetve kell lefolytatnia. |
| --- | --- |

(11)

Az (EU) 2017/1939 rendelet szerint az Európai Ügyészség kérheti a Hivataltól ilyen kiegészítő igazgatási vizsgálatok lefolytatását. Ilyen kérés hiányában lehetővé kell tenni, hogy a kiegészítő vizsgálatokat meghatározott feltételek mellett, az Európai Ügyészséggel folytatott konzultációt követően a Hivatal kezdeményezésére is le lehessen folytatni. Az Európai Ügyészség számára mindenekelőtt biztosítani kell, hogy kifogást emelhessen az ellen, hogy a Hivatal vizsgálatot indítson vagy tovább folytasson, illetve hogy kifogásolja a Hivatal valamely vizsgálatához kötődő bizonyos vizsgálati cselekmények elvégzését, különösen annak érdekében, hogy megőrizze nyomozásának hatékonyságát és óvja hatásköreit. A Hivatalnak tartózkodnia kell azon intézkedések elvégzésétől, amelyekkel szemben az Európai Ügyészség kifogást emelt. Amennyiben a Hivatal ilyen kifogás hiányában indít vizsgálatot, azt az Európai Ügyészséggel folyamatosan egyeztetve kell lefolytatnia.

| (12) | A Hivatalnak aktívan támogatnia kell az Európai Ügyészség nyomozásait. E tekintetben az Európai Ügyészség kérheti a Hivataltól a bűnügyi nyomozásai támogatását vagy kiegészítését a 883/2013/EU, Euratom rendelet szerinti hatáskörök gyakorlása révén. A Hivatalnak ezt a támogatást a hatáskörén és az említett rendeletben meghatározott kereten belül kell nyújtania. |
| --- | --- |

(12)

A Hivatalnak aktívan támogatnia kell az Európai Ügyészség nyomozásait. E tekintetben az Európai Ügyészség kérheti a Hivataltól a bűnügyi nyomozásai támogatását vagy kiegészítését a 883/2013/EU, Euratom rendelet szerinti hatáskörök gyakorlása révén. A Hivatalnak ezt a támogatást a hatáskörén és az említett rendeletben meghatározott kereten belül kell nyújtania.

| (13) | A hatékony koordináció, együttműködés és átláthatóság biztosítása érdekében a Hivatalnak és az Európai Ügyészségnek folyamatos információcserét kell folytatnia egymással. A Hivatal és az Európai Ügyészség intézkedései közötti, a kiegészítő jelleget biztosító és az átfedéseket megakadályozó megfelelő koordináció biztosítása érdekében különösen fontos az információcsere a Hivatal vizsgálatainak és az Európai Ügyészség nyomozásainak elindítását megelőző szakaszokban. E célból a Hivatalnak és az Európai Ügyészségnek az ügyviteli rendszereikben használniuk kell a „van találat/nincs találat” funkciókat. A Hivatalnak és az Európai Ügyészségnek az említett információcserére vonatkozó eljárást és feltételeket a munkamegállapodásaiban kell meghatároznia. Az átfedések megakadályozását és a kiegészítő jelleg biztosítását célzó szabályok megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében a Hivatalnak és az Európai Ügyészségnek bizonyos határidőkben kell megállapodnia az információcseréjükre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(13)

A hatékony koordináció, együttműködés és átláthatóság biztosítása érdekében a Hivatalnak és az Európai Ügyészségnek folyamatos információcserét kell folytatnia egymással. A Hivatal és az Európai Ügyészség intézkedései közötti, a kiegészítő jelleget biztosító és az átfedéseket megakadályozó megfelelő koordináció biztosítása érdekében különösen fontos az információcsere a Hivatal vizsgálatainak és az Európai Ügyészség nyomozásainak elindítását megelőző szakaszokban. E célból a Hivatalnak és az Európai Ügyészségnek az ügyviteli rendszereikben használniuk kell a „van találat/nincs találat” funkciókat. A Hivatalnak és az Európai Ügyészségnek az említett információcserére vonatkozó eljárást és feltételeket a munkamegállapodásaiban kell meghatároznia. Az átfedések megakadályozását és a kiegészítő jelleg biztosítását célzó szabályok megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében a Hivatalnak és az Európai Ügyészségnek bizonyos határidőkben kell megállapodnia az információcseréjükre vonatkozóan.

| (14) | A 883/2013/EU, Euratom rendelet alkalmazásának értékeléséről szóló, 2017. október 2-i jelentésében (a továbbiakban: a Bizottság értékelő jelentése) a Bizottság megállapította, hogy a jogi keret 2013-as módosításai egyértelmű javulást hoztak a vizsgálatok lefolytatása, a partnerekkel való együttműködés és az érintett személyek jogai tekintetében. A Bizottság értékelő jelentése ugyanakkor néhány olyan hiányosságra is rámutatott, amely befolyásolja a vizsgálatok hatékonyságát és eredményességét. |
| --- | --- |

(14)

A 883/2013/EU, Euratom rendelet alkalmazásának értékeléséről szóló, 2017. október 2-i jelentésében (a továbbiakban: a Bizottság értékelő jelentése) a Bizottság megállapította, hogy a jogi keret 2013-as módosításai egyértelmű javulást hoztak a vizsgálatok lefolytatása, a partnerekkel való együttműködés és az érintett személyek jogai tekintetében. A Bizottság értékelő jelentése ugyanakkor néhány olyan hiányosságra is rámutatott, amely befolyásolja a vizsgálatok hatékonyságát és eredményességét.

| (15) | A Bizottság értékelő jelentésében foglalt legegyértelműbb megállapítások orvoslása céljából módosítani kell a 883/2013/EU, Euratom rendeletet. Ezek a módosítások szükségesek rövid távon a Hivatal vizsgálataira vonatkozó keret megerősítése céljából annak érdekében, hogy a Hivatal erős és teljes mértékben működőképes maradjon, és igazgatási vizsgálatokkal egészítse ki az Európai Ügyészség által alkalmazott büntetőjogi megközelítést, a Hivatal megbízatásának, illetve a hatásköreinek megváltoztatása nélkül. A módosítások elsősorban azokat a területeket érintik, amelyeken a 883/2013/EU, Euratom rendelet egyértelműségének hiánya akadályozhatja a Hivatal vizsgálatainak hatékony lefolytatását – például a helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok elvégzését, a bankszámla-információkhoz való hozzáférés lehetőségét, vagy a Hivatal által az egyes ügyekben készített jelentések közigazgatási vagy bírósági eljárásokban bizonyítékként való elfogadhatóságát. |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság értékelő jelentésében foglalt legegyértelműbb megállapítások orvoslása céljából módosítani kell a 883/2013/EU, Euratom rendeletet. Ezek a módosítások szükségesek rövid távon a Hivatal vizsgálataira vonatkozó keret megerősítése céljából annak érdekében, hogy a Hivatal erős és teljes mértékben működőképes maradjon, és igazgatási vizsgálatokkal egészítse ki az Európai Ügyészség által alkalmazott büntetőjogi megközelítést, a Hivatal megbízatásának, illetve a hatásköreinek megváltoztatása nélkül. A módosítások elsősorban azokat a területeket érintik, amelyeken a 883/2013/EU, Euratom rendelet egyértelműségének hiánya akadályozhatja a Hivatal vizsgálatainak hatékony lefolytatását – például a helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok elvégzését, a bankszámla-információkhoz való hozzáférés lehetőségét, vagy a Hivatal által az egyes ügyekben készített jelentések közigazgatási vagy bírósági eljárásokban bizonyítékként való elfogadhatóságát.

| (16) | A 883/2013/EU, Euratom rendelet módosításai nem érintik a vizsgálatok keretére alkalmazandó eljárási garanciákat. A Hivatal köteles alkalmazni a 883/2013/EU, Euratom rendeletben és a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletben (6), valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájában meghatározott eljárási garanciákat. Az említett keret előírja, hogy a Hivatalnak a vizsgálatait objektíven, pártatlanul és a bizalmas jelleget megőrizve kell lefolytatnia, az érintett személyek mellett és ellen szóló bizonyítékokat kell keresnie, és a vizsgálati cselekményeket írásos meghatalmazás alapján, a jogszerűség ellenőrzését követően kell elvégeznie. A Hivatalnak biztosítania kell a vizsgálatai által érintett személyeket megillető jogok tiszteletben tartását, ideértve az ártatlanság vélelmét és az önvádra kötelezés tilalmát is. Az érintett személyeknek többek között joguk van ahhoz, hogy egy általuk választott személy jelen legyen a meghallgatáson, joguk van továbbá a meghallgatásról szóló jegyzőkönyv jóváhagyásához, valamint az uniós intézmények bármelyik hivatalos nyelvének használatához. Az érintett személyeknek továbbá jogukban áll a tényállással kapcsolatban észrevételeket tenni azt megelőzően, hogy a vizsgálat következtetései rögzítésre kerülnének. |
| --- | --- |

(16)

A 883/2013/EU, Euratom rendelet módosításai nem érintik a vizsgálatok keretére alkalmazandó eljárási garanciákat. A Hivatal köteles alkalmazni a 883/2013/EU, Euratom rendeletben és a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletben (6), valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájában meghatározott eljárási garanciákat. Az említett keret előírja, hogy a Hivatalnak a vizsgálatait objektíven, pártatlanul és a bizalmas jelleget megőrizve kell lefolytatnia, az érintett személyek mellett és ellen szóló bizonyítékokat kell keresnie, és a vizsgálati cselekményeket írásos meghatalmazás alapján, a jogszerűség ellenőrzését követően kell elvégeznie. A Hivatalnak biztosítania kell a vizsgálatai által érintett személyeket megillető jogok tiszteletben tartását, ideértve az ártatlanság vélelmét és az önvádra kötelezés tilalmát is. Az érintett személyeknek többek között joguk van ahhoz, hogy egy általuk választott személy jelen legyen a meghallgatáson, joguk van továbbá a meghallgatásról szóló jegyzőkönyv jóváhagyásához, valamint az uniós intézmények bármelyik hivatalos nyelvének használatához. Az érintett személyeknek továbbá jogukban áll a tényállással kapcsolatban észrevételeket tenni azt megelőzően, hogy a vizsgálat következtetései rögzítésre kerülnének.

| (17) | A csalást, korrupciót és az Unió pénzügyi érdekeit sértő bármely más jogellenes tevékenységet bejelentő személyeket az (EU) 2019/1937 európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) szerinti védelemben kell részesíteni. |
| --- | --- |

(17)

A csalást, korrupciót és az Unió pénzügyi érdekeit sértő bármely más jogellenes tevékenységet bejelentő személyeket az (EU) 2019/1937 európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) szerinti védelemben kell részesíteni.

| (18) | A bizonyítékok elfogadhatóságának, valamint az alapvető jogoknak és az eljárási garanciáknak a védelme érdekében, ugyanakkor a vizsgálatok, illetve nyomozások közötti átfedések elkerülése és a hatékony és kiegészítő jellegű együttműködés biztosítása céljából, amennyiben a Hivatal – megbízatásának keretein belül – az Európai Ügyészség kérésére támogató intézkedéseket hajt végre, a Hivatalnak és az Európai Ügyészségnek szoros együttműködésben biztosítania kell, hogy érvényesüljenek az (EU) 2017/1939 rendelet VI. fejezetében foglalt, alkalmazandó eljárási biztosítékok. |
| --- | --- |

(18)

A bizonyítékok elfogadhatóságának, valamint az alapvető jogoknak és az eljárási garanciáknak a védelme érdekében, ugyanakkor a vizsgálatok, illetve nyomozások közötti átfedések elkerülése és a hatékony és kiegészítő jellegű együttműködés biztosítása céljából, amennyiben a Hivatal – megbízatásának keretein belül – az Európai Ügyészség kérésére támogató intézkedéseket hajt végre, a Hivatalnak és az Európai Ügyészségnek szoros együttműködésben biztosítania kell, hogy érvényesüljenek az (EU) 2017/1939 rendelet VI. fejezetében foglalt, alkalmazandó eljárási biztosítékok.

| (19) | A Hivatal hatáskörrel rendelkezik arra, hogy helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat folytasson le, amelyek lehetővé teszik számára a gazdasági szereplők helyiségeibe való belépést és a dokumentumaikhoz való hozzáférést a csalás, korrupció és az Unió pénzügyi érdekeit sértő más jogellenes tevékenység gyanúja alapján indított vizsgálatai keretében. Ezen helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok lefolytatása a 883/2013/EU, Euratom rendelettel és a 2185/96/Euratom, EK rendelettel összhangban történik, amely rendeletek az említett hatáskörök gyakorlását néhány esetben a nemzeti jogban meghatározott feltételekhez kötik. A Bizottság értékelő jelentése megállapította, hogy nem teljesen egyértelmű, hogy milyen mértékben alkalmazandó a nemzeti jog, ami következésképpen akadályozza a Hivatal vizsgálati tevékenységeinek hatékonyságát. |
| --- | --- |

(19)

A Hivatal hatáskörrel rendelkezik arra, hogy helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat folytasson le, amelyek lehetővé teszik számára a gazdasági szereplők helyiségeibe való belépést és a dokumentumaikhoz való hozzáférést a csalás, korrupció és az Unió pénzügyi érdekeit sértő más jogellenes tevékenység gyanúja alapján indított vizsgálatai keretében. Ezen helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok lefolytatása a 883/2013/EU, Euratom rendelettel és a 2185/96/Euratom, EK rendelettel összhangban történik, amely rendeletek az említett hatáskörök gyakorlását néhány esetben a nemzeti jogban meghatározott feltételekhez kötik. A Bizottság értékelő jelentése megállapította, hogy nem teljesen egyértelmű, hogy milyen mértékben alkalmazandó a nemzeti jog, ami következésképpen akadályozza a Hivatal vizsgálati tevékenységeinek hatékonyságát.

| (20) | Ezért helyénvaló egyértelműsíteni azokat az eseteket, amikor a nemzeti jogot kell alkalmazni a Hivatal vizsgálatai során, a Hivatal hatásköreinek vagy a 883/2013/EU, Euratom rendelet tagállamokkal összefüggésben történő alkalmazásának megváltoztatása nélkül, tükrözve a Törvényszék által a T-48/16 sz., Sigma Orionis SA kontra Európai Bizottság ügyben 2018. május 3-án hozott ítéletet (8). |
| --- | --- |

(20)

Ezért helyénvaló egyértelműsíteni azokat az eseteket, amikor a nemzeti jogot kell alkalmazni a Hivatal vizsgálatai során, a Hivatal hatásköreinek vagy a 883/2013/EU, Euratom rendelet tagállamokkal összefüggésben történő alkalmazásának megváltoztatása nélkül, tükrözve a Törvényszék által a T-48/16 sz., Sigma Orionis SA kontra Európai Bizottság ügyben 2018. május 3-án hozott ítéletet (8).

| (21) | A helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok Hivatal általi lefolytatására kizárólag az uniós jogot kell alkalmazni azokban az esetekben, amikor az érintett gazdasági szereplő aláveti magát a helyszíni ellenőrzésnek és vizsgálatnak. Ez lehetővé tenné a Hivatal számára, hogy a vizsgálati hatásköreit hatékony és koherens módon gyakorolja valamennyi tagállamban, abból a célból, hogy hozzájáruljon az Unió pénzügyi érdekeinek magas szintű védelméhez az Unió egész területén, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 325. cikkének megfelelően. |
| --- | --- |

(21)

A helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok Hivatal általi lefolytatására kizárólag az uniós jogot kell alkalmazni azokban az esetekben, amikor az érintett gazdasági szereplő aláveti magát a helyszíni ellenőrzésnek és vizsgálatnak. Ez lehetővé tenné a Hivatal számára, hogy a vizsgálati hatásköreit hatékony és koherens módon gyakorolja valamennyi tagállamban, abból a célból, hogy hozzájáruljon az Unió pénzügyi érdekeinek magas szintű védelméhez az Unió egész területén, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 325. cikkének megfelelően.

| (22) | Azokban a helyzetekben, amelyekben a Hivatalnak a tagállami illetékes hatóságok segítségére kell támaszkodnia, különösen, amikor a gazdasági szereplő ellenáll a helyszíni ellenőrzésnek és a vizsgálatnak, a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a Hivatal fellépése hatékony legyen, és a nemzeti eljárásjog vonatkozó szabályaival összhangban meg kell adniuk a szükséges segítséget. Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme érdekében a Bizottságnak annak mérlegelése során, hogy visszaköveteli-e az érintett összegeket az alkalmazandó uniós joggal összhangban a tagállamokra alkalmazott pénzügyi korrekciók alkalmazásával, figyelembe kell vennie azt, ha egy tagállam nem tesz eleget a Hivatallal való együttműködésre irányuló kötelezettségének. |
| --- | --- |

(22)

Azokban a helyzetekben, amelyekben a Hivatalnak a tagállami illetékes hatóságok segítségére kell támaszkodnia, különösen, amikor a gazdasági szereplő ellenáll a helyszíni ellenőrzésnek és a vizsgálatnak, a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a Hivatal fellépése hatékony legyen, és a nemzeti eljárásjog vonatkozó szabályaival összhangban meg kell adniuk a szükséges segítséget. Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme érdekében a Bizottságnak annak mérlegelése során, hogy visszaköveteli-e az érintett összegeket az alkalmazandó uniós joggal összhangban a tagállamokra alkalmazott pénzügyi korrekciók alkalmazásával, figyelembe kell vennie azt, ha egy tagállam nem tesz eleget a Hivatallal való együttműködésre irányuló kötelezettségének.

| (23) | A 883/2013/EU, Euratom rendelet értelmében a Hivatal igazgatási megállapodásokat köthet a tagállamok illetékes hatóságaival, például a csalás elleni koordinációs szolgálatokkal, valamint az intézményekkel, szervekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel annak érdekében, hogy meghatározzák az említett rendelet szerinti együttműködésük részletes szabályait, különösen az információk továbbítását, a vizsgálatok elvégzését és az azok nyomán hozott intézkedéseket illetően. |
| --- | --- |

(23)

A 883/2013/EU, Euratom rendelet értelmében a Hivatal igazgatási megállapodásokat köthet a tagállamok illetékes hatóságaival, például a csalás elleni koordinációs szolgálatokkal, valamint az intézményekkel, szervekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel annak érdekében, hogy meghatározzák az említett rendelet szerinti együttműködésük részletes szabályait, különösen az információk továbbítását, a vizsgálatok elvégzését és az azok nyomán hozott intézkedéseket illetően.

| (24) | A 883/2013/EU, Euratom rendeletet módosítani annak érdekében, hogy kötelezettséget teremtsen a gazdasági szereplők számára a Hivatallal való együttműködésre, összhangban egyfelől a 2185/96/Euratom, EK rendelet szerinti kötelezettségükkel, amely szerint a helyszíni ellenőrzések, illetve a helyiségek, telkek, közlekedési eszközök vagy egyéb üzleti céllal használt területek vizsgálatának lefolytatása céljából kötelesek engedélyezni a bejutást, másfelől az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) 129. cikkében foglalt kötelezettséggel, amely szerint minden olyan személynek vagy szervezetnek, amely uniós finanszírozásban részesül, maradéktalanul együtt kell működnie az Unió pénzügyi érdekeinek védelmében, többek között a Hivatal által folytatott vizsgálatokkal összefüggésben is. |
| --- | --- |

(24)

A 883/2013/EU, Euratom rendeletet módosítani annak érdekében, hogy kötelezettséget teremtsen a gazdasági szereplők számára a Hivatallal való együttműködésre, összhangban egyfelől a 2185/96/Euratom, EK rendelet szerinti kötelezettségükkel, amely szerint a helyszíni ellenőrzések, illetve a helyiségek, telkek, közlekedési eszközök vagy egyéb üzleti céllal használt területek vizsgálatának lefolytatása céljából kötelesek engedélyezni a bejutást, másfelől az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) 129. cikkében foglalt kötelezettséggel, amely szerint minden olyan személynek vagy szervezetnek, amely uniós finanszírozásban részesül, maradéktalanul együtt kell működnie az Unió pénzügyi érdekeinek védelmében, többek között a Hivatal által folytatott vizsgálatokkal összefüggésben is.

| (25) | Az említett együttműködési kötelezettség részeként biztosítani kell, hogy a Hivatal a releváns információk megadására kérhesse azokat a gazdasági szereplőket, amelyek érintettek lehetnek a vizsgálat tárgyát képező ügyben, vagy amelyek ilyen információ birtokában lehetnek. Amikor eleget tesznek az ilyen kéréseknek, a gazdasági szereplők nem kötelezhetők saját magukra nézve terhelő nyilatkozatok megtételére, viszont kötelezni kell őket a tényszerű kérdések megválaszolására és a dokumentumok átadására, még akkor is, ha ezek az információk felhasználhatók velük vagy egy másik gazdasági szereplővel szemben a jogellenes tevékenység fennállásának megállapításához. Annak érdekében, hogy a jelenlegi munkagyakorlatok keretében biztosítani lehessen a vizsgálatok hatékonyságát, lehetővé kell tenni a Hivatal számára, hogy a magántulajdonban lévő, munkavégzésre használt készülékekben található információkhoz is hozzáférést kérhessen. Helyénvaló, hogy a Hivatal ugyanazon feltételek mellett és ugyanazon mértékben férjen hozzá ezekhez a készülékekhez, mint a nemzeti ellenőrző hatóságok, és kizárólag abban az esetben, ha a Hivatalnak alapos oka van feltételezni, hogy az ilyen készülékek tartalma a vizsgálat szempontjából releváns lehet, a szükségesség és az arányosság elvének megfelelően, és a Hivatal hozzáférésének kizárólag a vizsgálat szempontjából releváns információkra szabad kiterjednie. |
| --- | --- |

(25)

Az említett együttműködési kötelezettség részeként biztosítani kell, hogy a Hivatal a releváns információk megadására kérhesse azokat a gazdasági szereplőket, amelyek érintettek lehetnek a vizsgálat tárgyát képező ügyben, vagy amelyek ilyen információ birtokában lehetnek. Amikor eleget tesznek az ilyen kéréseknek, a gazdasági szereplők nem kötelezhetők saját magukra nézve terhelő nyilatkozatok megtételére, viszont kötelezni kell őket a tényszerű kérdések megválaszolására és a dokumentumok átadására, még akkor is, ha ezek az információk felhasználhatók velük vagy egy másik gazdasági szereplővel szemben a jogellenes tevékenység fennállásának megállapításához. Annak érdekében, hogy a jelenlegi munkagyakorlatok keretében biztosítani lehessen a vizsgálatok hatékonyságát, lehetővé kell tenni a Hivatal számára, hogy a magántulajdonban lévő, munkavégzésre használt készülékekben található információkhoz is hozzáférést kérhessen. Helyénvaló, hogy a Hivatal ugyanazon feltételek mellett és ugyanazon mértékben férjen hozzá ezekhez a készülékekhez, mint a nemzeti ellenőrző hatóságok, és kizárólag abban az esetben, ha a Hivatalnak alapos oka van feltételezni, hogy az ilyen készülékek tartalma a vizsgálat szempontjából releváns lehet, a szükségesség és az arányosság elvének megfelelően, és a Hivatal hozzáférésének kizárólag a vizsgálat szempontjából releváns információkra szabad kiterjednie.

| (26) | Lehetővé kell tenni, hogy a gazdasági szereplők a helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok során az ellenőrzés helye szerinti tagállam bármely hivatalos nyelvét használhassák, és biztosítani kell számukra a jogot, hogy egy általuk választott személy, többek között külső jogi tanácsadó jelen legyen ezen ellenőrzések és vizsgálatok során. A jogi tanácsadó jelenléte ugyanakkor nem lehet jogi feltétele a helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok érvényességének. A helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok hatékonyságának biztosítása érdekében – különös tekintettel a bizonyítékok eltűnésének veszélyére – a Hivatal számára biztosítani kell a helyiségekbe, telkekre, közlekedési eszközökre vagy egyéb üzleti céllal használt területekre való bejutást anélkül, hogy várni kellene arra, hogy a gazdasági szereplő konzultáljon jogi tanácsadóval. A Hivatal csak rövid, észszerű idejű késlekedést fogadhat el a jogi tanácsadóval való konzultáció miatt, mielőtt megkezdi a helyszíni ellenőrzést és a vizsgálatot. Az ilyen késedelmet a lehető legrövidebbre kell korlátozni. |
| --- | --- |

(26)

Lehetővé kell tenni, hogy a gazdasági szereplők a helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok során az ellenőrzés helye szerinti tagállam bármely hivatalos nyelvét használhassák, és biztosítani kell számukra a jogot, hogy egy általuk választott személy, többek között külső jogi tanácsadó jelen legyen ezen ellenőrzések és vizsgálatok során. A jogi tanácsadó jelenléte ugyanakkor nem lehet jogi feltétele a helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok érvényességének. A helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok hatékonyságának biztosítása érdekében – különös tekintettel a bizonyítékok eltűnésének veszélyére – a Hivatal számára biztosítani kell a helyiségekbe, telkekre, közlekedési eszközökre vagy egyéb üzleti céllal használt területekre való bejutást anélkül, hogy várni kellene arra, hogy a gazdasági szereplő konzultáljon jogi tanácsadóval. A Hivatal csak rövid, észszerű idejű késlekedést fogadhat el a jogi tanácsadóval való konzultáció miatt, mielőtt megkezdi a helyszíni ellenőrzést és a vizsgálatot. Az ilyen késedelmet a lehető legrövidebbre kell korlátozni.

| (27) | Az átláthatóság biztosítása érdekében a helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok lefolytatása során a Hivatalnak a gazdasági szereplők rendelkezésére kell bocsátania az együttműködési kötelezettségükkel és az együttműködés megtagadásával járó következményekkel, továbbá az alkalmazandó eljárással – többek között az eljárási biztosítékokkal – kapcsolatos megfelelő információkat. |
| --- | --- |

(27)

Az átláthatóság biztosítása érdekében a helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok lefolytatása során a Hivatalnak a gazdasági szereplők rendelkezésére kell bocsátania az együttműködési kötelezettségükkel és az együttműködés megtagadásával járó következményekkel, továbbá az alkalmazandó eljárással – többek között az eljárási biztosítékokkal – kapcsolatos megfelelő információkat.

| (28) | Belső és szükség esetén külső vizsgálatok során a Hivatal minden olyan releváns információhoz hozzáfér, amely az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek birtokában van. A Bizottság értékelő jelentésében javasoltak alapján a technológiai fejlődés figyelembevétele céljából szükséges egyértelművé tenni, hogy az ilyen hozzáférést attól függetlenül kell biztosítani, hogy az említett információk vagy adatok milyen típusú adathordozón találhatók. Lehetővé kell tenni a Hivatal számára, hogy belső vizsgálatok során magántulajdonban lévő, munkavégzésre használt készülékekben található információkhoz is hozzáférést kérhessen, amennyiben a Hivatalnak alapos oka van feltételezni, hogy azok tartalma a vizsgálat szempontjából releváns lehet. A Hivatal általi hozzáférést az érintett intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség meghatározott feltételekhez kötheti. Az ilyen hozzáférésnek meg kell felelnie a szükségesség és az arányosság elvének, és annak kizárólag a vizsgálat szempontjából releváns információkra szabad kiterjednie. Annak garantálása érdekében, hogy a Hivatal általi hozzáférés szintje hatékony és következetes legyen, valamint hogy teljesüljön az érintett személyek alapvető jogainak magas szintű védelme, az intézményeknek, szerveknek, hivataloknak és ügynökségeknek biztosítaniuk kell a különböző intézmények, szervek, hivatalok vagy ügynökségek által a magántulajdonú készülékekhez való hozzáférésre vonatkozóan meghozott szabályok összhangját, hogy az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Közösségek Bizottsága közötti, az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) belső vizsgálatairól szóló, 1999. május 25-i intézményközi megállapodással (10) összhangban biztosítva legyenek az azonos feltételek. |
| --- | --- |

(28)

Belső és szükség esetén külső vizsgálatok során a Hivatal minden olyan releváns információhoz hozzáfér, amely az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek birtokában van. A Bizottság értékelő jelentésében javasoltak alapján a technológiai fejlődés figyelembevétele céljából szükséges egyértelművé tenni, hogy az ilyen hozzáférést attól függetlenül kell biztosítani, hogy az említett információk vagy adatok milyen típusú adathordozón találhatók. Lehetővé kell tenni a Hivatal számára, hogy belső vizsgálatok során magántulajdonban lévő, munkavégzésre használt készülékekben található információkhoz is hozzáférést kérhessen, amennyiben a Hivatalnak alapos oka van feltételezni, hogy azok tartalma a vizsgálat szempontjából releváns lehet. A Hivatal általi hozzáférést az érintett intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség meghatározott feltételekhez kötheti. Az ilyen hozzáférésnek meg kell felelnie a szükségesség és az arányosság elvének, és annak kizárólag a vizsgálat szempontjából releváns információkra szabad kiterjednie. Annak garantálása érdekében, hogy a Hivatal általi hozzáférés szintje hatékony és következetes legyen, valamint hogy teljesüljön az érintett személyek alapvető jogainak magas szintű védelme, az intézményeknek, szerveknek, hivataloknak és ügynökségeknek biztosítaniuk kell a különböző intézmények, szervek, hivatalok vagy ügynökségek által a magántulajdonú készülékekhez való hozzáférésre vonatkozóan meghozott szabályok összhangját, hogy az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Közösségek Bizottsága közötti, az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) belső vizsgálatairól szóló, 1999. május 25-i intézményközi megállapodással (10) összhangban biztosítva legyenek az azonos feltételek.

| (29) | A Hivatal vizsgálataira vonatkozó keret koherensebbé tétele céljából még szorosabban össze kell hangolni a belső és a külső vizsgálatokra alkalmazandó szabályokat, így ki lehetne küszöbölni a Bizottság értékelő jelentésében azonosított következetlenségeket olyan esetekben, ahol nem indokolt eltérő szabályok megléte. Így például – a belső vizsgálatokhoz hasonlóan – a külső vizsgálatot követően elkészített jelentéseket és ajánlásokat is meg kell szükség esetén küldeni az érintett intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség számára, hogy az meghozhassa a megfelelő intézkedéseket. A Hivatalnak, amennyiben a megbízatása lehetővé teszi, támogatnia kell az érintett intézményt, szervet, hivatalt vagy ügynökséget az ajánlásai nyomán hozandó intézkedéseket illetően. Amennyiben a Hivatal nem indít vizsgálatot, lehetővé kell tenni, hogy a releváns információkat – a megfelelő intézkedés meghozatala érdekében – megküldhesse a tagállami hatóságoknak, illetve az intézményeknek, szerveknek, hivataloknak vagy ügynökségeknek. Az ilyen információkat a Hivatalnak meg kell küldenie, ha annak ellenére dönt úgy, hogy nem indít vizsgálatot, hogy fennáll a csalás, korrupció vagy az Unió pénzügyi érdekeit sértő bármely más jogellenes tevékenység kellő gyanúja. Ezt megelőzően a Hivatalnak megfelelően mérlegelnie kell az Európai Ügyészség folyamatban lévő nyomozásaival való lehetséges átfedést. |
| --- | --- |

(29)

A Hivatal vizsgálataira vonatkozó keret koherensebbé tétele céljából még szorosabban össze kell hangolni a belső és a külső vizsgálatokra alkalmazandó szabályokat, így ki lehetne küszöbölni a Bizottság értékelő jelentésében azonosított következetlenségeket olyan esetekben, ahol nem indokolt eltérő szabályok megléte. Így például – a belső vizsgálatokhoz hasonlóan – a külső vizsgálatot követően elkészített jelentéseket és ajánlásokat is meg kell szükség esetén küldeni az érintett intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség számára, hogy az meghozhassa a megfelelő intézkedéseket. A Hivatalnak, amennyiben a megbízatása lehetővé teszi, támogatnia kell az érintett intézményt, szervet, hivatalt vagy ügynökséget az ajánlásai nyomán hozandó intézkedéseket illetően. Amennyiben a Hivatal nem indít vizsgálatot, lehetővé kell tenni, hogy a releváns információkat – a megfelelő intézkedés meghozatala érdekében – megküldhesse a tagállami hatóságoknak, illetve az intézményeknek, szerveknek, hivataloknak vagy ügynökségeknek. Az ilyen információkat a Hivatalnak meg kell küldenie, ha annak ellenére dönt úgy, hogy nem indít vizsgálatot, hogy fennáll a csalás, korrupció vagy az Unió pénzügyi érdekeit sértő bármely más jogellenes tevékenység kellő gyanúja. Ezt megelőzően a Hivatalnak megfelelően mérlegelnie kell az Európai Ügyészség folyamatban lévő nyomozásaival való lehetséges átfedést.

| (30) | A nemzeti intézményi keretek sokfélesége miatt lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy a lojális együttműködés elve alapján értesítsék a Hivatalt arról, hogy mely hatóságok rendelkeznek hatáskörrel arra vonatkozóan, hogy a Hivatal ajánlásai nyomán intézkedéseket hozzanak, valamint hogy esettől függően – például pénzügyi, statisztikai vagy nyomonkövetési céllal – mely hatóságokat kell tájékoztatni az érintett feladataik elvégzése érdekében. Ilyen hatóságok lehetnek többek között a csalás elleni koordinációs szolgálatok. Az EUB állandó ítélkezési gyakorlatával összhangban a Hivatal jelentéseiben foglalt ajánlásoknak nincs kötelező joghatásuk az ilyen tagállami hatóságokra vagy az intézményekre, szervekre, hivatalokra és ügynökségekre. |
| --- | --- |

(30)

A nemzeti intézményi keretek sokfélesége miatt lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy a lojális együttműködés elve alapján értesítsék a Hivatalt arról, hogy mely hatóságok rendelkeznek hatáskörrel arra vonatkozóan, hogy a Hivatal ajánlásai nyomán intézkedéseket hozzanak, valamint hogy esettől függően – például pénzügyi, statisztikai vagy nyomonkövetési céllal – mely hatóságokat kell tájékoztatni az érintett feladataik elvégzése érdekében. Ilyen hatóságok lehetnek többek között a csalás elleni koordinációs szolgálatok. Az EUB állandó ítélkezési gyakorlatával összhangban a Hivatal jelentéseiben foglalt ajánlásoknak nincs kötelező joghatásuk az ilyen tagállami hatóságokra vagy az intézményekre, szervekre, hivatalokra és ügynökségekre.

| (31) | A Hivatal számára biztosítani kell a pénz útjának visszakövetéséhez szükséges eszközöket annak érdekében, hogy fényt deríthessen sok csalárd magatartás jellemző elkövetési módjára. A nemzeti hatóságokkal való együttműködésnek és az általuk nyújtott segítségnek köszönhetően a Hivatal jelenleg több tagállamban be tudja szerezni a vizsgálati tevékenysége szempontjából releváns, a hitelintézetek birtokában lévő bankszámla-információkat. Annak érdekében, hogy Unió-szerte hatékony megközelítést lehessen biztosítani, a 883/2013/EU, Euratom rendeletben meg kell határozni az illetékes nemzeti hatóságok azon kötelezettségét, hogy a Hivatal segítésére vonatkozó általános kötelezettségük részeként ellássák a Hivatalt a bankszámla információkkal. A tagállamoknak közölniük kell a Bizottsággal, hogy ez az együttműködés mely illetékes hatóságokon keresztül valósul meg. Amikor a nemzeti hatóságok ilyen segítséget nyújtanak a Hivatalnak, ugyanolyan feltételek mellett kell eljárniuk, mint amelyek az érintett tagállam illetékes nemzeti hatóságaira alkalmazandók. |
| --- | --- |

(31)

A Hivatal számára biztosítani kell a pénz útjának visszakövetéséhez szükséges eszközöket annak érdekében, hogy fényt deríthessen sok csalárd magatartás jellemző elkövetési módjára. A nemzeti hatóságokkal való együttműködésnek és az általuk nyújtott segítségnek köszönhetően a Hivatal jelenleg több tagállamban be tudja szerezni a vizsgálati tevékenysége szempontjából releváns, a hitelintézetek birtokában lévő bankszámla-információkat. Annak érdekében, hogy Unió-szerte hatékony megközelítést lehessen biztosítani, a 883/2013/EU, Euratom rendeletben meg kell határozni az illetékes nemzeti hatóságok azon kötelezettségét, hogy a Hivatal segítésére vonatkozó általános kötelezettségük részeként ellássák a Hivatalt a bankszámla információkkal. A tagállamoknak közölniük kell a Bizottsággal, hogy ez az együttműködés mely illetékes hatóságokon keresztül valósul meg. Amikor a nemzeti hatóságok ilyen segítséget nyújtanak a Hivatalnak, ugyanolyan feltételek mellett kell eljárniuk, mint amelyek az érintett tagállam illetékes nemzeti hatóságaira alkalmazandók.

| (32) | Az eljárási garanciák és az alapvető jogok védelmének és az azoknak való megfelelés érdekében a Bizottságnak az eljárási garanciák ellenőre hivatalának formájában belső feladatkört kell létrehoznia (a továbbiakban: az ellenőr), amelyet – a források hatékony felhasználása érdekében – igazgatási szempontból a Felügyelő Bizottsághoz kell rendelni, és amelynek munkájához megfelelő forrásokat kell biztosítani. Az ellenőrnek – többek között a Felügyelő Bizottságtól és a Hivataltól – teljesen függetlenül kell kezelnie a panaszokat és biztosítani kell számára a hozzáférést a feladatai ellátásához szükséges valamennyi információhoz. |
| --- | --- |

(32)

Az eljárási garanciák és az alapvető jogok védelmének és az azoknak való megfelelés érdekében a Bizottságnak az eljárási garanciák ellenőre hivatalának formájában belső feladatkört kell létrehoznia (a továbbiakban: az ellenőr), amelyet – a források hatékony felhasználása érdekében – igazgatási szempontból a Felügyelő Bizottsághoz kell rendelni, és amelynek munkájához megfelelő forrásokat kell biztosítani. Az ellenőrnek – többek között a Felügyelő Bizottságtól és a Hivataltól – teljesen függetlenül kell kezelnie a panaszokat és biztosítani kell számára a hozzáférést a feladatai ellátásához szükséges valamennyi információhoz.

| (33) | Az érintettek panaszt nyújthatnak be az ellenőrhöz a Hivatal eljárási garanciáknak való megfelelésével kapcsolatban, valamint a vizsgálatokra alkalmazandó szabályok Hivatal általi megsértése, különösen az eljárási követelmények és az alapvető jogok megsértése miatt. E célból panaszkezelési mechanizmust kell létrehozni. Az ellenőr feladata az ilyen panaszokra válaszul ajánlásokat kiadni, amelyekben szükség esetén megoldásokat javasol a panaszban felvetett kérdésekre. Az ellenőrnek gyors, kontradiktórikus eljárás keretében kell kivizsgálnia a panaszokat, lehetővé téve a Hivatal számára, hogy folytassa a folyamatban lévő vizsgálatot. Az ellenőrnek lehetőséget kell adnia a panaszosnak és a Hivatalnak, hogy észrevételeket tegyenek a panaszos által felvetett problémákkal kapcsolatban, illetve hogy megoldják azokat. A főigazgató köteles meghozni az ellenőr ajánlása alapján indokolt megfelelő intézkedéseket. A főigazgató kellően indokolt esetekben eltérhet az ellenőr ajánlásaitól. A végleges vizsgálati jelentéshez csatolni kell az ilyen eltérés indokait. |
| --- | --- |

(33)

Az érintettek panaszt nyújthatnak be az ellenőrhöz a Hivatal eljárási garanciáknak való megfelelésével kapcsolatban, valamint a vizsgálatokra alkalmazandó szabályok Hivatal általi megsértése, különösen az eljárási követelmények és az alapvető jogok megsértése miatt. E célból panaszkezelési mechanizmust kell létrehozni. Az ellenőr feladata az ilyen panaszokra válaszul ajánlásokat kiadni, amelyekben szükség esetén megoldásokat javasol a panaszban felvetett kérdésekre. Az ellenőrnek gyors, kontradiktórikus eljárás keretében kell kivizsgálnia a panaszokat, lehetővé téve a Hivatal számára, hogy folytassa a folyamatban lévő vizsgálatot. Az ellenőrnek lehetőséget kell adnia a panaszosnak és a Hivatalnak, hogy észrevételeket tegyenek a panaszos által felvetett problémákkal kapcsolatban, illetve hogy megoldják azokat. A főigazgató köteles meghozni az ellenőr ajánlása alapján indokolt megfelelő intézkedéseket. A főigazgató kellően indokolt esetekben eltérhet az ellenőr ajánlásaitól. A végleges vizsgálati jelentéshez csatolni kell az ilyen eltérés indokait.

| (34) | A nagyobb átláthatóság és elszámoltathatóság érdekében az ellenőrnek éves jelentésében be kell számolnia a panaszkezelési mechanizmusról. Az éves jelentésnek ki kell térnie különösen a beérkezett panaszok számára, az érintett eljárási követelmények és alapvető jogok megsértésének típusaira, az érintett tevékenységekre és – amennyiben lehetséges – a Hivatal által a panaszok nyomán hozott intézkedésekre. |
| --- | --- |

(34)

A nagyobb átláthatóság és elszámoltathatóság érdekében az ellenőrnek éves jelentésében be kell számolnia a panaszkezelési mechanizmusról. Az éves jelentésnek ki kell térnie különösen a beérkezett panaszok számára, az érintett eljárási követelmények és alapvető jogok megsértésének típusaira, az érintett tevékenységekre és – amennyiben lehetséges – a Hivatal által a panaszok nyomán hozott intézkedésekre.

| (35) | A Hivatal általi, óvintézkedések elfogadása céljából történő korai információtovábbítás az Unió pénzügyi érdekei védelmének egyik alapvető eszköze. Annak érdekében, hogy e tekintetben biztosítható legyen a Hivatal és az intézmények, hivatalok, szervek és ügynökségek közötti szoros együttműködés, helyénvaló az utóbbiak számára lehetővé tenni, hogy bármikor konzultálhassanak a Hivatallal bármilyen megfelelő óvintézkedésről hozandó döntés meghozatala céljából, ideértve a bizonyítékok megóvását szolgáló intézkedéseket is. |
| --- | --- |

(35)

A Hivatal általi, óvintézkedések elfogadása céljából történő korai információtovábbítás az Unió pénzügyi érdekei védelmének egyik alapvető eszköze. Annak érdekében, hogy e tekintetben biztosítható legyen a Hivatal és az intézmények, hivatalok, szervek és ügynökségek közötti szoros együttműködés, helyénvaló az utóbbiak számára lehetővé tenni, hogy bármikor konzultálhassanak a Hivatallal bármilyen megfelelő óvintézkedésről hozandó döntés meghozatala céljából, ideértve a bizonyítékok megóvását szolgáló intézkedéseket is.

| (36) | A Hivatal által készített jelentések elfogadható bizonyítéknak minősülnek közigazgatási vagy bírósági eljárásokban, mégpedig ugyanolyan módon és ugyanolyan feltételek mellett, mint a nemzeti közigazgatási vizsgálók által készített közigazgatási jelentések. A Bizottság értékelő jelentése szerint néhány tagállamban e szabály nem biztosítja eléggé a Hivatal tevékenységeinek hatékonyságát. A Hivatal által készített jelentések hatékonyságának fokozása és következetes felhasználásának előmozdítása érdekében a 883/2013/EU, Euratom rendeletben biztosítani kell az ilyen jelentések elfogadhatóságát a nemzeti bíróságok előtti, nem büntetőjogi jellegű bírósági eljárásokban, továbbá a tagállami közigazgatási eljárásokban. A nemzeti közigazgatási vizsgálók által készített jelentésekkel való egyenértékűség szabályát a továbbiakban is alkalmazni kell a büntetőjogi jellegű nemzeti bírósági eljárások esetében. A 883/2013/EU, Euratom rendeletnek biztosítania kell továbbá a Hivatal által készített jelentések elfogadhatóságát az uniós szintű közigazgatási és bírósági eljárásokban. |
| --- | --- |

(36)

A Hivatal által készített jelentések elfogadható bizonyítéknak minősülnek közigazgatási vagy bírósági eljárásokban, mégpedig ugyanolyan módon és ugyanolyan feltételek mellett, mint a nemzeti közigazgatási vizsgálók által készített közigazgatási jelentések. A Bizottság értékelő jelentése szerint néhány tagállamban e szabály nem biztosítja eléggé a Hivatal tevékenységeinek hatékonyságát. A Hivatal által készített jelentések hatékonyságának fokozása és következetes felhasználásának előmozdítása érdekében a 883/2013/EU, Euratom rendeletben biztosítani kell az ilyen jelentések elfogadhatóságát a nemzeti bíróságok előtti, nem büntetőjogi jellegű bírósági eljárásokban, továbbá a tagállami közigazgatási eljárásokban. A nemzeti közigazgatási vizsgálók által készített jelentésekkel való egyenértékűség szabályát a továbbiakban is alkalmazni kell a büntetőjogi jellegű nemzeti bírósági eljárások esetében. A 883/2013/EU, Euratom rendeletnek biztosítania kell továbbá a Hivatal által készített jelentések elfogadhatóságát az uniós szintű közigazgatási és bírósági eljárásokban.

| (37) | A tagállamok csalás elleni koordinációs szolgálatainak intézményét a 883/2013/EU, Euratom rendelet vezette be a Hivatal és a tagállamok közötti hatékony együttműködés és – a többek között operatív jellegű – információcsere elősegítése céljából. A Bizottság értékelő jelentése szerint az említett szolgálatok pozitívan járultak hozzá a Hivatal munkájához. A Bizottság értékelő jelentése arra is rámutatott, hogy szükséges pontosítani az említett csalás elleni koordinációs szolgálatok szerepét annak biztosítása érdekében, hogy a Hivatal megkapja a vizsgálatai hatékony lefolytatásához szükséges segítséget, ugyanakkor a csalás elleni koordinációs szolgálatok szervezetének és hatáskörének meghatározását az egyes tagállamokra kell bízni. E tekintetben a csalás elleni koordinációs szolgálatoknak képesnek kell lenniük arra, hogy biztosítsák, illetve összehangolják a Hivatal számára a feladatai hatékony ellátásához szükséges segítséget a külső vagy belső vizsgálatok előtt, során vagy végén. |
| --- | --- |

(37)

A tagállamok csalás elleni koordinációs szolgálatainak intézményét a 883/2013/EU, Euratom rendelet vezette be a Hivatal és a tagállamok közötti hatékony együttműködés és – a többek között operatív jellegű – információcsere elősegítése céljából. A Bizottság értékelő jelentése szerint az említett szolgálatok pozitívan járultak hozzá a Hivatal munkájához. A Bizottság értékelő jelentése arra is rámutatott, hogy szükséges pontosítani az említett csalás elleni koordinációs szolgálatok szerepét annak biztosítása érdekében, hogy a Hivatal megkapja a vizsgálatai hatékony lefolytatásához szükséges segítséget, ugyanakkor a csalás elleni koordinációs szolgálatok szervezetének és hatáskörének meghatározását az egyes tagállamokra kell bízni. E tekintetben a csalás elleni koordinációs szolgálatoknak képesnek kell lenniük arra, hogy biztosítsák, illetve összehangolják a Hivatal számára a feladatai hatékony ellátásához szükséges segítséget a külső vagy belső vizsgálatok előtt, során vagy végén.

| (38) | A Hivatal azon kötelezettsége, hogy segítséget nyújtson a tagállamoknak az Unió pénzügyi érdekeinek védelmére hozott intézkedéseik összehangolásához, kulcseleme a tagállamok közötti, határon átnyúló együttműködés támogatására vonatkozó megbízatásának. Részletesebb szabályokat kell meghatározni a Hivatal koordinációs tevékenységeinek, továbbá a tagállami hatóságokkal, harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel ebben az összefüggésben folytatott együttműködésének elősegítése érdekében. Az említett szabályok nem érinthetik a tagállami közigazgatási hatóságok közötti kölcsönös segítségnyújtásra és az ezen hatóságok, valamint a Bizottság közötti együttműködésre irányadó egyes rendelkezésekben a Bizottságra ruházott hatáskörök Hivatal általi gyakorlását, különösen az 515/97/EK tanácsi rendeletet (11) és a 608/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet (12), sem pedig az európai strukturális és beruházási alapokhoz kapcsolódó koordinációs tevékenységeket. |
| --- | --- |

(38)

A Hivatal azon kötelezettsége, hogy segítséget nyújtson a tagállamoknak az Unió pénzügyi érdekeinek védelmére hozott intézkedéseik összehangolásához, kulcseleme a tagállamok közötti, határon átnyúló együttműködés támogatására vonatkozó megbízatásának. Részletesebb szabályokat kell meghatározni a Hivatal koordinációs tevékenységeinek, továbbá a tagállami hatóságokkal, harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel ebben az összefüggésben folytatott együttműködésének elősegítése érdekében. Az említett szabályok nem érinthetik a tagállami közigazgatási hatóságok közötti kölcsönös segítségnyújtásra és az ezen hatóságok, valamint a Bizottság közötti együttműködésre irányadó egyes rendelkezésekben a Bizottságra ruházott hatáskörök Hivatal általi gyakorlását, különösen az 515/97/EK tanácsi rendeletet (11) és a 608/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet (12), sem pedig az európai strukturális és beruházási alapokhoz kapcsolódó koordinációs tevékenységeket.

| (39) | Egyértelművé kell tenni, hogy ha a tagállamok illetékes hatóságai – többek között a csalás elleni koordinációs szolgálatai – a Hivatallal vagy más illetékes hatóságokkal együttműködve az Unió pénzügyi érdekeinek védelme céljából járnak el, továbbra is terhelik őket a nemzeti jog szerinti kötelezettségek. |
| --- | --- |

(39)

Egyértelművé kell tenni, hogy ha a tagállamok illetékes hatóságai – többek között a csalás elleni koordinációs szolgálatai – a Hivatallal vagy más illetékes hatóságokkal együttműködve az Unió pénzügyi érdekeinek védelme céljából járnak el, továbbra is terhelik őket a nemzeti jog szerinti kötelezettségek.

| (40) | Lehetővé kell tenni, hogy a csalás elleni koordinációs szolgálatok koordinációs tevékenységeik keretében segítséget nyújtsanak a Hivatalnak, továbbá hogy e szolgálatok egymással együttműködjenek a csalás elleni küzdelem területén való együttműködést szolgáló, rendelkezésre álló mechanizmusok további megerősítése érdekében. |
| --- | --- |

(40)

Lehetővé kell tenni, hogy a csalás elleni koordinációs szolgálatok koordinációs tevékenységeik keretében segítséget nyújtsanak a Hivatalnak, továbbá hogy e szolgálatok egymással együttműködjenek a csalás elleni küzdelem területén való együttműködést szolgáló, rendelkezésre álló mechanizmusok további megerősítése érdekében.

| (41) | A tagállamok illetékes hatóságainak, valamint az intézményeknek, szerveknek, hivataloknak és ügynökségeknek meg kell hozniuk a Hivatal ajánlásai alapján indokolt intézkedéseket. Annak érdekében, hogy a Hivatal nyomon követhesse azon ügyeivel kapcsolatos fejleményeket, amelyekben igazságügyi ajánlásokat tesz egy tagállam nemzeti ügyészségeinek, a tagállamoknak a Hivatal kérésére meg kell küldeniük a Hivatal számára a nemzeti bíróság jogerős határozatát. Az igazságszolgáltatás függetlenségének maradéktalan megőrzése érdekében e továbbításra csak akkor kerülhet sor, ha az adott bírósági eljárás lezárult és a jogerős bírósági határozat kihirdetésre került. |
| --- | --- |

(41)

A tagállamok illetékes hatóságainak, valamint az intézményeknek, szerveknek, hivataloknak és ügynökségeknek meg kell hozniuk a Hivatal ajánlásai alapján indokolt intézkedéseket. Annak érdekében, hogy a Hivatal nyomon követhesse azon ügyeivel kapcsolatos fejleményeket, amelyekben igazságügyi ajánlásokat tesz egy tagállam nemzeti ügyészségeinek, a tagállamoknak a Hivatal kérésére meg kell küldeniük a Hivatal számára a nemzeti bíróság jogerős határozatát. Az igazságszolgáltatás függetlenségének maradéktalan megőrzése érdekében e továbbításra csak akkor kerülhet sor, ha az adott bírósági eljárás lezárult és a jogerős bírósági határozat kihirdetésre került.

| (42) | A vizsgálatok lefolytatására vonatkozó, a 883/2013/EU, Euratom rendeletben foglalt eljárási szabályok kiegészítése céljából a Hivatalnak a vizsgálati eljárások tekintetében iránymutatásokat kell meghatároznia, amelyeket a Hivatal alkalmazottainak követnie kell. |
| --- | --- |

(42)

A vizsgálatok lefolytatására vonatkozó, a 883/2013/EU, Euratom rendeletben foglalt eljárási szabályok kiegészítése céljából a Hivatalnak a vizsgálati eljárások tekintetében iránymutatásokat kell meghatároznia, amelyeket a Hivatal alkalmazottainak követnie kell.

| (43) | Azt is egyértelművé kell tenni, hogy a Hivatal részt vehet az uniós joggal összhangban felállított közös nyomozócsoportokban, továbbá hogy jogosult az ennek keretében szerzett operatív információk cseréjére. Az ilyen információk felhasználására azon uniós jogban előírt feltételek és biztosítékok vonatkoznak, amely alapján az adott közös nyomozócsoport létrejött. Amennyiben a Hivatal ilyen közös nyomozócsoportokban vesz részt, akkor – az uniós vagy nemzeti jogban esetlegesen fennálló jogi korlátok között – támogató feladatot végez és partneri szerepet játszik. |
| --- | --- |

(43)

Azt is egyértelművé kell tenni, hogy a Hivatal részt vehet az uniós joggal összhangban felállított közös nyomozócsoportokban, továbbá hogy jogosult az ennek keretében szerzett operatív információk cseréjére. Az ilyen információk felhasználására azon uniós jogban előírt feltételek és biztosítékok vonatkoznak, amely alapján az adott közös nyomozócsoport létrejött. Amennyiben a Hivatal ilyen közös nyomozócsoportokban vesz részt, akkor – az uniós vagy nemzeti jogban esetlegesen fennálló jogi korlátok között – támogató feladatot végez és partneri szerepet játszik.

| (44) | A Bizottságnak legkésőbb az (EU) 2017/1939 rendelet 120. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban meghatározott időponttól számított öt év elteltével értékelnie kell a 883/2013/EU, Euratom rendelet alkalmazását és különösen a Hivatal és az Európai Ügyészség közötti együttműködés hatékonyságát annak mérlegelése érdekében, hogy az említett együttműködéssel kapcsolatos tapasztalatok indokolnak-e bármilyen módosítást. A Bizottságnak legkésőbb két évvel az említett értékelést követően adott esetben új, átfogó jogalkotási javaslatot kell előterjesztenie. |
| --- | --- |

(44)

A Bizottságnak legkésőbb az (EU) 2017/1939 rendelet 120. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban meghatározott időponttól számított öt év elteltével értékelnie kell a 883/2013/EU, Euratom rendelet alkalmazását és különösen a Hivatal és az Európai Ügyészség közötti együttműködés hatékonyságát annak mérlegelése érdekében, hogy az említett együttműködéssel kapcsolatos tapasztalatok indokolnak-e bármilyen módosítást. A Bizottságnak legkésőbb két évvel az említett értékelést követően adott esetben új, átfogó jogalkotási javaslatot kell előterjesztenie.

| (45) | Mivel e rendelet célját – nevezetesen az Unió pénzügyi érdekei védelmének megerősítését a Hivatal működésének az Európai Ügyészség létrehozása következtében történő kiigazításán, továbbá a Hivatal vizsgálati hatékonyságának növelésén keresztül – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban a Hivatal és az Európai Ügyészség közötti kapcsolatra irányadó szabályok elfogadása révén – aminek célja a Hivatal és az Európai Ügyészség által folytatott vizsgálatok hatékonyabbá tétele – e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(45)

Mivel e rendelet célját – nevezetesen az Unió pénzügyi érdekei védelmének megerősítését a Hivatal működésének az Európai Ügyészség létrehozása következtében történő kiigazításán, továbbá a Hivatal vizsgálati hatékonyságának növelésén keresztül – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban a Hivatal és az Európai Ügyészség közötti kapcsolatra irányadó szabályok elfogadása révén – aminek célja a Hivatal és az Európai Ügyészség által folytatott vizsgálatok hatékonyabbá tétele – e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (46) | Ez a rendelet nem módosítja a tagállamok azon hatáskörét és felelősségét, hogy a csalás, korrupció és az Unió pénzügyi érdekeit sértő bármely más jogellenes tevékenység elleni küzdelem céljából intézkedéseket hozzanak. |
| --- | --- |

(46)

Ez a rendelet nem módosítja a tagállamok azon hatáskörét és felelősségét, hogy a csalás, korrupció és az Unió pénzügyi érdekeit sértő bármely más jogellenes tevékenység elleni küzdelem céljából intézkedéseket hozzanak.

| (47) | Az európai adatvédelmi biztossal a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (13) 28. cikkének (2) bekezdésével összhangban konzultációra került sor, és a biztos 2018. július 23-án véleményt (14) nyilvánított. |
| --- | --- |

(47)

Az európai adatvédelmi biztossal a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (13) 28. cikkének (2) bekezdésével összhangban konzultációra került sor, és a biztos 2018. július 23-án véleményt (14) nyilvánított.

| (48) | A 883/2013/EU, Euratom rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(48)

A 883/2013/EU, Euratom rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 883/2013/EU, Euratom rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (3) bekezdés d) pontjának helyébe a következő szöveg lép:






  „d) | az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletet (*1); |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Az 1. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (3) bekezdés d) pontjának helyébe a következő szöveg lép:

„d)

az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletet (*1);

| e) | az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendeletet (*2).” |
| --- | --- |

e)

az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendeletet (*2).”

(*1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.)."

(*2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).”;"

| b) | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(4a)   A Hivatal szoros kapcsolatot alakít ki és tart fenn az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelettel (*3), megerősített együttműködés keretében létrehozott Európai Ügyészséggel. E kapcsolatnak a kölcsönös együttműködésen, az információcserén, a kiegészítő jellegen és az átfedések elkerülésén kell alapulnia. E kapcsolat keretében különösen azt kell biztosítani, hogy a Hivatal és az Európai Ügyészség megbízatásának egymást kiegészítő jellege és a Hivatal által az Európai Ügyészségnek nyújtott támogatás révén minden rendelkezésre álló eszköz felhasználásra kerüljön az Unió pénzügyi érdekeinek védelmére.”;


  (*3)  A Tanács (EU) 2017/1939 rendelete (2017. október 12.) az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés bevezetéséről (HL L 283., 2017.10.31., 1. o.).”;" |
| --- | --- |

b)

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(4a)   A Hivatal szoros kapcsolatot alakít ki és tart fenn az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelettel (*3), megerősített együttműködés keretében létrehozott Európai Ügyészséggel. E kapcsolatnak a kölcsönös együttműködésen, az információcserén, a kiegészítő jellegen és az átfedések elkerülésén kell alapulnia. E kapcsolat keretében különösen azt kell biztosítani, hogy a Hivatal és az Európai Ügyészség megbízatásának egymást kiegészítő jellege és a Hivatal által az Európai Ügyészségnek nyújtott támogatás révén minden rendelkezésre álló eszköz felhasználásra kerüljön az Unió pénzügyi érdekeinek védelmére.”;

(*3)  A Tanács (EU) 2017/1939 rendelete (2017. október 12.) az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés bevezetéséről (HL L 283., 2017.10.31., 1. o.).”;"

*3

| c) | az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(5)   E rendelet alkalmazásában a tagállamok illetékes hatóságai, továbbá az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek igazgatási megállapodásokat köthetnek a Hivatallal. Ezen igazgatási megállapodások különösen az információ továbbítására, illetve a vizsgálatok lefolytatására és az azok nyomán hozott intézkedésekre vonatkozhatnak.” |
| --- | --- |

c)

az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(5)   E rendelet alkalmazásában a tagállamok illetékes hatóságai, továbbá az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek igazgatási megállapodásokat köthetnek a Hivatallal. Ezen igazgatási megállapodások különösen az információ továbbítására, illetve a vizsgálatok lefolytatására és az azok nyomán hozott intézkedésekre vonatkozhatnak.”

| 2. | A 2. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a 3. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „3. | »csalás, korrupció és az Unió pénzügyi érdekeit sértő bármely más jogellenes tevékenység«: e kifejezéseknek a vonatkozó uniós aktusokban meghatározott jelentése, továbbá a »más jogellenes tevékenység« fogalma magában foglalja a 2988/95/EK/Euratom rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében meghatározott szabálytalanságot;” |
| --- | --- | --- | --- |

2.

A 2. cikk a következőképpen módosul:

a)

a 3. pont helyébe a következő szöveg lép:

„3.

»csalás, korrupció és az Unió pénzügyi érdekeit sértő bármely más jogellenes tevékenység«: e kifejezéseknek a vonatkozó uniós aktusokban meghatározott jelentése, továbbá a »más jogellenes tevékenység« fogalma magában foglalja a 2988/95/EK/Euratom rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében meghatározott szabálytalanságot;”

| b) | a 4. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „4. | »igazgatási vizsgálatok« (a továbbiakban: a vizsgálatok): az 1. cikkben meghatározott célkitűzések elérése érdekében, valamint adott esetben a vizsgált tevékenységek szabálytalan jellegének megállapítása céljából a Hivatal által a 3. és a 4. cikkel összhangban végzett vizsgálat, ellenőrzés és egyéb intézkedés; e vizsgálatok nem befolyásolhatják az Európai Ügyészségnek, illetve a tagállamok illetékes hatóságainak a büntetőeljárás megindítására és lefolytatására vonatkozó hatáskörét.”; |
| --- | --- | --- |

b)

a 4. pont helyébe a következő szöveg lép:

„4.

»igazgatási vizsgálatok« (a továbbiakban: a vizsgálatok): az 1. cikkben meghatározott célkitűzések elérése érdekében, valamint adott esetben a vizsgált tevékenységek szabálytalan jellegének megállapítása céljából a Hivatal által a 3. és a 4. cikkel összhangban végzett vizsgálat, ellenőrzés és egyéb intézkedés; e vizsgálatok nem befolyásolhatják az Európai Ügyészségnek, illetve a tagállamok illetékes hatóságainak a büntetőeljárás megindítására és lefolytatására vonatkozó hatáskörét.”;

| c) | a cikk a következő ponttal egészül ki:






  „8. | »intézmény tagja«: az Európai Parlament tagja, az Európai Tanács tagja, egy tagállam miniszteri szintű képviselője a Tanácsban, a Bizottság tagja, az Európai Unió Bíróságának (EUB) tagja, az Európai Központi Bank Kormányzótanácsának tagja vagy az Európai Számvevőszék tagja, az e minőségében általa ellátott feladatokkal összefüggésben az uniós jogban előírt kötelezettségei tekintetében;” |
| --- | --- | --- |

c)

a cikk a következő ponttal egészül ki:

„8.

»intézmény tagja«: az Európai Parlament tagja, az Európai Tanács tagja, egy tagállam miniszteri szintű képviselője a Tanácsban, a Bizottság tagja, az Európai Unió Bíróságának (EUB) tagja, az Európai Központi Bank Kormányzótanácsának tagja vagy az Európai Számvevőszék tagja, az e minőségében általa ellátott feladatokkal összefüggésben az uniós jogban előírt kötelezettségei tekintetében;”

| 3. | A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „3. cikk
  Külső vizsgálatok

  (1)   A Hivatal az 1. cikkben említett területeken belül helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat folytat a tagállamokban, valamint – a hatályos együttműködési és kölcsönös segítségnyújtási megállapodásokkal és bármely más hatályos jogi eszközzel összhangban – harmadik országokban és nemzetközi szervezeteknél.


  (2)   A Hivatal a helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat e rendelettel összhangban – illetve amennyiben azokat e rendelet nem szabályozza, a 2185/96/Euratom, EK rendelettel összhangban – folytatja le.


  (3)   A gazdasági szereplőknek együtt kell működniük a Hivatallal annak vizsgálatai során. A Hivatal írásbeli vagy – akár meghallgatás útján – szóbeli információkat kérhet.


  (4)   Amikor az érintett gazdasági szereplő e cikk (3) bekezdésével összhangban aláveti magát az e rendelet szerint engedélyezett helyszíni ellenőrzésnek és vizsgálatnak, nem alkalmazandó a 2988/95/Euratom, EK rendelet 2. cikkének (4) bekezdése, a 2185/96/Euratom, EK rendelet 6. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdése és 7. cikkének (1) bekezdése, amennyiben ezek a rendelkezések előírják a nemzeti jognak való megfelelést, és a Hivatal információkhoz és dokumentumokhoz való hozzáférését képesek ugyanazon feltételeknek alárendelni, mint amelyek a nemzeti közigazgatási vizsgálókra vonatkoznak.


  (5)   A Hivatal kérésére az érintett tagállam illetékes hatósága indokolatlan késedelem nélkül megadja a Hivatal alkalmazottainak a szükséges segítséget ahhoz, hogy a 7. cikk (2) bekezdésében említett írásos meghatalmazásnak megfelelően a feladataikat hatékonyan láthassák el.
  Az érintett tagállam a 2185/96/Euratom, EK rendeletnek megfelelően biztosítja, hogy a Hivatal alkalmazottai hozzáférhessenek valamennyi olyan, a vizsgálat tárgyára vonatkozó információhoz, dokumentumhoz és adathoz, amely szükségesnek bizonyul a helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok hatékony és eredményes lefolytatásához, és azt, hogy az alkalmazottak megőrizhessék az ilyen dokumentumokat vagy adatokat annak biztosítása céljából, hogy azok ne tűnhessenek el. Amennyiben magántulajdonban lévő eszközöket használnak munkavégzésre, ezek az eszközök a Hivatal által végzett vizsgálat tárgyát képezhetik. A Hivatal az ilyen eszközöket kizárólag ugyanolyan mértékben és ugyanazon feltételek mellett vizsgálhatja, mint amelyek a nemzeti ellenőrző hatóságok számára elő vannak írva a magántulajdonban lévő eszközök vizsgálata tekintetében, és kizárólag akkor, ha a Hivatalnak alapos oka van azt feltételezni, hogy az eszközök tartalma releváns lehet a vizsgálat szempontjából.


  (6)   Ha a Hivatal alkalmazottai megállapítják, hogy a gazdasági szereplő ellenáll az e rendelet szerint engedélyezett helyszíni ellenőrzésnek és vizsgálatnak, azaz amikor a gazdasági szereplő nem biztosítja a Hivatal számára a szükséges belépést a helyiségeibe vagy bármely más, üzleti célra használt területre, információkat titkol el, vagy megakadályozza azon tevékenységek bármelyikének lefolytatását, amelyeket a Hivatalnak egy helyszíni ellenőrzés vagy vizsgálat során el kell végeznie, az illetékes hatóságok – ideértve adott esetben az érintett tagállam bűnüldöző hatóságait is – megadják a Hivatal alkalmazottainak a szükséges segítséget ahhoz, hogy a Hivatal hatékonyan és indokolatlan késedelem nélkül lefolytathassa helyszíni ellenőrzését és vizsgálatát.
  Az e bekezdésnek vagy az (5) bekezdésnek megfelelő segítségnyújtás során a tagállamok illetékes hatóságai az érintett illetékes hatóságra alkalmazandó nemzeti eljárási szabályokkal összhangban járnak el. Amennyiben a nemzeti joggal összhangban az ilyen segítségnyújtáshoz igazságügyi hatóság általi meghatalmazásra van szükség, az ilyen meghatalmazást kérelmezni kell.


  (7)   A Hivatal a helyszíni ellenőrzést és vizsgálatot írásos meghatalmazás felmutatásával végzi a 7. cikk (2) bekezdésében meghatározottak szerint. A Hivatal legkésőbb a helyszíni ellenőrzés és vizsgálat megkezdésekor tájékoztatja az érintett gazdasági szereplőt a helyszíni ellenőrzésre és vizsgálatra alkalmazandó eljárásról, többek között az alkalmazandó eljárási biztosítékokról és a gazdasági szereplő együttműködési kötelezettségéről.


  (8)   A ráruházott hatáskörök gyakorlása során a Hivatalnak be kell tartania az e rendeletben és a 2185/96/ Euratom, EK rendeletben meghatározott eljárási garanciákat. Helyszíni ellenőrzés és vizsgálat lefolytatása során az érintett gazdasági szereplő nem kötelezhető saját magára nézve terhelő nyilatkozatok megtételére és joga van egy általa választott személy jelenlétére. A gazdasági szereplőnek, amikor helyszíni ellenőrzés és vizsgálat során nyilatkozatokat tesz, lehetővé kell tenni, hogy használja azon tagállam bármely hivatalos nyelvét, ahol az említett gazdasági szereplő található. A választott személy jelenlétéhez való jog nem akadályozhatja a Hivatalt abban, hogy belépjen a gazdasági szereplő helyiségeibe és indokolatlanul nem késleltetheti a helyszíni ellenőrzés és vizsgálat megkezdését.


  (9)   Amennyiben egy tagállam nem működik együtt a Hivatallal az (5) és (6) bekezdésnek megfelelően, a Bizottság alkalmazhatja az uniós jog vonatkozó rendelkezéseit a szóban forgó helyszíni ellenőrzéssel és vizsgálattal kapcsolatos támogatás visszakövetelése érdekében.


  (10)   Vizsgálati tevékenységének részeként a Hivatal a 2988/95/EK, Euratom rendelet 9. cikkének (1) bekezdésében, továbbá az említett rendelet 9. cikkének (2) bekezdésében említett ágazati szabályokban meghatározott ellenőrzéseket és vizsgálatokat a tagállamokban, valamint a hatályos együttműködési és kölcsönös segítségnyújtási megállapodásokkal és bármely más hatályos jogi eszközzel összhangban harmadik országokban és nemzetközi szervezetek helyiségeiben folytatja le.


  (11)   Külső vizsgálat során a Hivatal – amennyiben az a csalás, korrupció és az Unió pénzügyi érdekeit sértő bármely más jogellenes tevékenység fennállásának megállapításához szükséges – hozzáférhet a vizsgálat tárgyát képező üggyel kapcsolatos bármely, az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek birtokában lévő releváns információhoz és adathoz, függetlenül attól, hogy azokat milyen adathordozón tárolják. E célból a 4. cikk (2) és (4) bekezdése alkalmazandó.


  (12)   A 12c. cikk (1) bekezdésének sérelme nélkül, amennyiben a Hivatal még azt megelőzően csalásra, korrupcióra vagy az Unió pénzügyi érdekeit sértő bármely más jogellenes tevékenységre utaló információ birtokába jut, hogy határozatot hoztak volna arról, hogy indítsanak-e külső vizsgálatot, a Hivatal tájékoztathatja az érintett tagállam illetékes hatóságait, és szükség esetén az érintett intézményeket, szerveket, hivatalokat és ügynökségeket.
  Az érintett tagállamok illetékes hatóságai a 2988/95/EK, Euratom rendelet 9. cikkének (2) bekezdésében említett ágazati szabályok sérelme nélkül gondoskodnak arról, hogy megfelelő intézkedésre kerüljön sor, amelyben a nemzeti joggal összhangban a Hivatal is részt vehet. Az érintett tagállamok illetékes hatóságai kérésre tájékoztatják a Hivatalt a meghozott intézkedésekről, valamint az e bekezdés első albekezdésében említett tájékoztatás alapján tett megállapításaikról.” |
| --- | --- |

3.

A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„3. cikk

Külső vizsgálatok

(1)   A Hivatal az 1. cikkben említett területeken belül helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat folytat a tagállamokban, valamint – a hatályos együttműködési és kölcsönös segítségnyújtási megállapodásokkal és bármely más hatályos jogi eszközzel összhangban – harmadik országokban és nemzetközi szervezeteknél.

(2)   A Hivatal a helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat e rendelettel összhangban – illetve amennyiben azokat e rendelet nem szabályozza, a 2185/96/Euratom, EK rendelettel összhangban – folytatja le.

(3)   A gazdasági szereplőknek együtt kell működniük a Hivatallal annak vizsgálatai során. A Hivatal írásbeli vagy – akár meghallgatás útján – szóbeli információkat kérhet.

(4)   Amikor az érintett gazdasági szereplő e cikk (3) bekezdésével összhangban aláveti magát az e rendelet szerint engedélyezett helyszíni ellenőrzésnek és vizsgálatnak, nem alkalmazandó a 2988/95/Euratom, EK rendelet 2. cikkének (4) bekezdése, a 2185/96/Euratom, EK rendelet 6. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdése és 7. cikkének (1) bekezdése, amennyiben ezek a rendelkezések előírják a nemzeti jognak való megfelelést, és a Hivatal információkhoz és dokumentumokhoz való hozzáférését képesek ugyanazon feltételeknek alárendelni, mint amelyek a nemzeti közigazgatási vizsgálókra vonatkoznak.

(5)   A Hivatal kérésére az érintett tagállam illetékes hatósága indokolatlan késedelem nélkül megadja a Hivatal alkalmazottainak a szükséges segítséget ahhoz, hogy a 7. cikk (2) bekezdésében említett írásos meghatalmazásnak megfelelően a feladataikat hatékonyan láthassák el.

Az érintett tagállam a 2185/96/Euratom, EK rendeletnek megfelelően biztosítja, hogy a Hivatal alkalmazottai hozzáférhessenek valamennyi olyan, a vizsgálat tárgyára vonatkozó információhoz, dokumentumhoz és adathoz, amely szükségesnek bizonyul a helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok hatékony és eredményes lefolytatásához, és azt, hogy az alkalmazottak megőrizhessék az ilyen dokumentumokat vagy adatokat annak biztosítása céljából, hogy azok ne tűnhessenek el. Amennyiben magántulajdonban lévő eszközöket használnak munkavégzésre, ezek az eszközök a Hivatal által végzett vizsgálat tárgyát képezhetik. A Hivatal az ilyen eszközöket kizárólag ugyanolyan mértékben és ugyanazon feltételek mellett vizsgálhatja, mint amelyek a nemzeti ellenőrző hatóságok számára elő vannak írva a magántulajdonban lévő eszközök vizsgálata tekintetében, és kizárólag akkor, ha a Hivatalnak alapos oka van azt feltételezni, hogy az eszközök tartalma releváns lehet a vizsgálat szempontjából.

(6)   Ha a Hivatal alkalmazottai megállapítják, hogy a gazdasági szereplő ellenáll az e rendelet szerint engedélyezett helyszíni ellenőrzésnek és vizsgálatnak, azaz amikor a gazdasági szereplő nem biztosítja a Hivatal számára a szükséges belépést a helyiségeibe vagy bármely más, üzleti célra használt területre, információkat titkol el, vagy megakadályozza azon tevékenységek bármelyikének lefolytatását, amelyeket a Hivatalnak egy helyszíni ellenőrzés vagy vizsgálat során el kell végeznie, az illetékes hatóságok – ideértve adott esetben az érintett tagállam bűnüldöző hatóságait is – megadják a Hivatal alkalmazottainak a szükséges segítséget ahhoz, hogy a Hivatal hatékonyan és indokolatlan késedelem nélkül lefolytathassa helyszíni ellenőrzését és vizsgálatát.

Az e bekezdésnek vagy az (5) bekezdésnek megfelelő segítségnyújtás során a tagállamok illetékes hatóságai az érintett illetékes hatóságra alkalmazandó nemzeti eljárási szabályokkal összhangban járnak el. Amennyiben a nemzeti joggal összhangban az ilyen segítségnyújtáshoz igazságügyi hatóság általi meghatalmazásra van szükség, az ilyen meghatalmazást kérelmezni kell.

(7)   A Hivatal a helyszíni ellenőrzést és vizsgálatot írásos meghatalmazás felmutatásával végzi a 7. cikk (2) bekezdésében meghatározottak szerint. A Hivatal legkésőbb a helyszíni ellenőrzés és vizsgálat megkezdésekor tájékoztatja az érintett gazdasági szereplőt a helyszíni ellenőrzésre és vizsgálatra alkalmazandó eljárásról, többek között az alkalmazandó eljárási biztosítékokról és a gazdasági szereplő együttműködési kötelezettségéről.

(8)   A ráruházott hatáskörök gyakorlása során a Hivatalnak be kell tartania az e rendeletben és a 2185/96/ Euratom, EK rendeletben meghatározott eljárási garanciákat. Helyszíni ellenőrzés és vizsgálat lefolytatása során az érintett gazdasági szereplő nem kötelezhető saját magára nézve terhelő nyilatkozatok megtételére és joga van egy általa választott személy jelenlétére. A gazdasági szereplőnek, amikor helyszíni ellenőrzés és vizsgálat során nyilatkozatokat tesz, lehetővé kell tenni, hogy használja azon tagállam bármely hivatalos nyelvét, ahol az említett gazdasági szereplő található. A választott személy jelenlétéhez való jog nem akadályozhatja a Hivatalt abban, hogy belépjen a gazdasági szereplő helyiségeibe és indokolatlanul nem késleltetheti a helyszíni ellenőrzés és vizsgálat megkezdését.

(9)   Amennyiben egy tagállam nem működik együtt a Hivatallal az (5) és (6) bekezdésnek megfelelően, a Bizottság alkalmazhatja az uniós jog vonatkozó rendelkezéseit a szóban forgó helyszíni ellenőrzéssel és vizsgálattal kapcsolatos támogatás visszakövetelése érdekében.

(10)   Vizsgálati tevékenységének részeként a Hivatal a 2988/95/EK, Euratom rendelet 9. cikkének (1) bekezdésében, továbbá az említett rendelet 9. cikkének (2) bekezdésében említett ágazati szabályokban meghatározott ellenőrzéseket és vizsgálatokat a tagállamokban, valamint a hatályos együttműködési és kölcsönös segítségnyújtási megállapodásokkal és bármely más hatályos jogi eszközzel összhangban harmadik országokban és nemzetközi szervezetek helyiségeiben folytatja le.

(11)   Külső vizsgálat során a Hivatal – amennyiben az a csalás, korrupció és az Unió pénzügyi érdekeit sértő bármely más jogellenes tevékenység fennállásának megállapításához szükséges – hozzáférhet a vizsgálat tárgyát képező üggyel kapcsolatos bármely, az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek birtokában lévő releváns információhoz és adathoz, függetlenül attól, hogy azokat milyen adathordozón tárolják. E célból a 4. cikk (2) és (4) bekezdése alkalmazandó.

(12)   A 12c. cikk (1) bekezdésének sérelme nélkül, amennyiben a Hivatal még azt megelőzően csalásra, korrupcióra vagy az Unió pénzügyi érdekeit sértő bármely más jogellenes tevékenységre utaló információ birtokába jut, hogy határozatot hoztak volna arról, hogy indítsanak-e külső vizsgálatot, a Hivatal tájékoztathatja az érintett tagállam illetékes hatóságait, és szükség esetén az érintett intézményeket, szerveket, hivatalokat és ügynökségeket.

Az érintett tagállamok illetékes hatóságai a 2988/95/EK, Euratom rendelet 9. cikkének (2) bekezdésében említett ágazati szabályok sérelme nélkül gondoskodnak arról, hogy megfelelő intézkedésre kerüljön sor, amelyben a nemzeti joggal összhangban a Hivatal is részt vehet. Az érintett tagállamok illetékes hatóságai kérésre tájékoztatják a Hivatalt a meghozott intézkedésekről, valamint az e bekezdés első albekezdésében említett tájékoztatás alapján tett megállapításaikról.”

| 4. | A 4. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1)-(4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   Az 1. cikkben említett területeken az intézményeken, szerveken, hivatalokon és ügynökségeken belüli vizsgálatokat (a továbbiakban: a belső vizsgálatok) e rendeletnek és az érintett intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség által elfogadott határozatoknak megfelelően kell lefolytatni.


  (2)   A belső vizsgálatok során:






  a) | a Hivatalnak joga van ahhoz, hogy közvetlenül és előzetes bejelentés nélkül hozzáférjen a vizsgálat tárgyát képező üggyel kapcsolatos bármely, az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek birtokában levő releváns információhoz és adathoz, függetlenül attól, hogy azokat milyen típusú adathordozón tárolják, és belépjen az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek helyiségeibe. Amennyiben magántulajdonban lévő eszközöket használnak munkavégzésre, ezek az eszközök a Hivatal által végzett vizsgálat tárgyát képezhetik. A Hivatal az ilyen eszközöket kizárólag olyan mértékben vizsgálhatja, mint amilyen mértékben az említett eszközöket munkavégzésre használják, az érintett intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség által elfogadott határozatokban meghatározott feltételek mellett, és kizárólag akkor, ha a Hivatalnak alapos oka van azt feltételezni, hogy az eszközök tartalma releváns lehet a vizsgálat szempontjából.
  A Hivatal felhatalmazást kap arra, hogy megvizsgálja az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek számláit. A Hivatal az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek birtokában lévő minden dokumentumról és minden adathordozó tartalmáról másolatot készíthet vagy kivonatot szerezhet, és szükség esetén az ilyen dokumentumokat vagy adatokat megőrizheti annak biztosítása céljából, hogy azok ne tűnhessenek el; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

A 4. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1)-(4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az 1. cikkben említett területeken az intézményeken, szerveken, hivatalokon és ügynökségeken belüli vizsgálatokat (a továbbiakban: a belső vizsgálatok) e rendeletnek és az érintett intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség által elfogadott határozatoknak megfelelően kell lefolytatni.

(2)   A belső vizsgálatok során:

a)

a Hivatalnak joga van ahhoz, hogy közvetlenül és előzetes bejelentés nélkül hozzáférjen a vizsgálat tárgyát képező üggyel kapcsolatos bármely, az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek birtokában levő releváns információhoz és adathoz, függetlenül attól, hogy azokat milyen típusú adathordozón tárolják, és belépjen az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek helyiségeibe. Amennyiben magántulajdonban lévő eszközöket használnak munkavégzésre, ezek az eszközök a Hivatal által végzett vizsgálat tárgyát képezhetik. A Hivatal az ilyen eszközöket kizárólag olyan mértékben vizsgálhatja, mint amilyen mértékben az említett eszközöket munkavégzésre használják, az érintett intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség által elfogadott határozatokban meghatározott feltételek mellett, és kizárólag akkor, ha a Hivatalnak alapos oka van azt feltételezni, hogy az eszközök tartalma releváns lehet a vizsgálat szempontjából.

A Hivatal felhatalmazást kap arra, hogy megvizsgálja az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek számláit. A Hivatal az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek birtokában lévő minden dokumentumról és minden adathordozó tartalmáról másolatot készíthet vagy kivonatot szerezhet, és szükség esetén az ilyen dokumentumokat vagy adatokat megőrizheti annak biztosítása céljából, hogy azok ne tűnhessenek el;

| b) | a Hivatal írásbeli vagy – akár meghallgatás útján – szóbeli információkat kérhet az intézmények vagy szervek tisztviselőitől, egyéb alkalmazottjaitól, tagjaitól, a hivatal- vagy ügynökségvezetőktől vagy a személyzet tagjaitól, amelyeket az alkalmazandó uniós titoktartási és adatvédelmi szabályokkal összhangban részletesen dokumentálni kell. |
| --- | --- |

b)

a Hivatal írásbeli vagy – akár meghallgatás útján – szóbeli információkat kérhet az intézmények vagy szervek tisztviselőitől, egyéb alkalmazottjaitól, tagjaitól, a hivatal- vagy ügynökségvezetőktől vagy a személyzet tagjaitól, amelyeket az alkalmazandó uniós titoktartási és adatvédelmi szabályokkal összhangban részletesen dokumentálni kell.

(3)   A 3. cikkben előírtakkal azonos szabályok és feltételek betartásával a Hivatal helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat folytathat a gazdasági szereplők helyiségeiben, hogy hozzáférjen az intézményeknél, szerveknél, hivataloknál és ügynökségeknél folytatott vizsgálat tárgyát képező ügy szempontjából releváns információkhoz.

(4)   Az intézményeket, szerveket, hivatalokat és ügynökségeket minden olyan esetben tájékoztatni kell, amikor a Hivatal alkalmazottai belső vizsgálatot folytatnak helyiségeikben, amikor birtokukban lévő dokumentumokat vagy adatokat vizsgálnak vagy ilyen információt kérnek. A 10. és 11. cikk sérelme nélkül a Hivatal bármikor megküldheti a belső vizsgálatok lefolytatása alkalmával megszerzett információt az érintett intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség számára”;

| b) | a (8) bekezdés első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(8)   A 12c. cikk (1) bekezdésének sérelme nélkül, amennyiben a Hivatal még azt megelőzően csalásra, korrupcióra vagy az Unió pénzügyi érdekeit sértő bármely más jogellenes tevékenységre utaló információ birtokába jut, hogy határozatot hoztak volna arról, hogy indítsanak-e belső vizsgálatot, a Hivatal tájékoztathatja az érintett intézményt, szervet, hivatalt vagy ügynökséget. Az érintett intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség kérésre tájékoztatja a Hivatalt a meghozott intézkedésekről és a tájékoztatás alapján tett megállapításairól.” |
| --- | --- |

b)

a (8) bekezdés első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(8)   A 12c. cikk (1) bekezdésének sérelme nélkül, amennyiben a Hivatal még azt megelőzően csalásra, korrupcióra vagy az Unió pénzügyi érdekeit sértő bármely más jogellenes tevékenységre utaló információ birtokába jut, hogy határozatot hoztak volna arról, hogy indítsanak-e belső vizsgálatot, a Hivatal tájékoztathatja az érintett intézményt, szervet, hivatalt vagy ügynökséget. Az érintett intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség kérésre tájékoztatja a Hivatalt a meghozott intézkedésekről és a tájékoztatás alapján tett megállapításairól.”

| 5. | Az 5. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1), (2) és (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   A 12d. cikk sérelme nélkül a főigazgató vizsgálatot indíthat, ha kellő gyanú – amely alapulhat bármely harmadik fél vagy névtelen forrás által nyújtott információn – áll fenn arra vonatkozóan, hogy csalást, korrupciót vagy az Unió pénzügyi érdekeit sértő bármely más jogellenes tevékenységet követtek el. A vizsgálat indítására vonatkozó határozat figyelembe veheti, hogy a Hivatal forrásait hatékonyan kell felhasználni és az alkalmazott eszközöknek arányosnak kell lenniük ez elérni kívánt célokkal. A belső vizsgálatokat illetően különös figyelmet kell fordítani arra, hogy mely intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség tudja a legjobban lefolytatni a vizsgálatot, és ennek során különösen a tények természetét, az ügy tényleges vagy lehetséges pénzügyi hatását, valamint azt kell szem előtt tartani, hogy mekkora a valószínűsége annak, hogy az ügyet bírósági útra kell terelni.


  (2)   A vizsgálat indítására vonatkozó határozatot a főigazgató saját kezdeményezésére, illetve egy intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség vagy egy tagállam kérelme alapján hozza meg.


  (3)   Az alatt az idő alatt, amíg a főigazgató mérlegeli, hogy a (2) bekezdésben említett kérelem alapján megindítja-e a belső vizsgálatot, illetve az alatt az idő alatt, amíg a Hivatal belső vizsgálatot folytat, a Hivatallal való eltérő megállapodás hiányában az érintett intézmények, szervek, hivatalok vagy ügynökségek nem indíthatnak párhuzamosan vizsgálatot ugyanazon tényállás alapján.
  Ez a bekezdés nem alkalmazandó az Európai Ügyészség (EU) 2017/1939 rendelet szerinti nyomozásaira.”; |
| --- | --- | --- |

5.

Az 5. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1), (2) és (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A 12d. cikk sérelme nélkül a főigazgató vizsgálatot indíthat, ha kellő gyanú – amely alapulhat bármely harmadik fél vagy névtelen forrás által nyújtott információn – áll fenn arra vonatkozóan, hogy csalást, korrupciót vagy az Unió pénzügyi érdekeit sértő bármely más jogellenes tevékenységet követtek el. A vizsgálat indítására vonatkozó határozat figyelembe veheti, hogy a Hivatal forrásait hatékonyan kell felhasználni és az alkalmazott eszközöknek arányosnak kell lenniük ez elérni kívánt célokkal. A belső vizsgálatokat illetően különös figyelmet kell fordítani arra, hogy mely intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség tudja a legjobban lefolytatni a vizsgálatot, és ennek során különösen a tények természetét, az ügy tényleges vagy lehetséges pénzügyi hatását, valamint azt kell szem előtt tartani, hogy mekkora a valószínűsége annak, hogy az ügyet bírósági útra kell terelni.

(2)   A vizsgálat indítására vonatkozó határozatot a főigazgató saját kezdeményezésére, illetve egy intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség vagy egy tagállam kérelme alapján hozza meg.

(3)   Az alatt az idő alatt, amíg a főigazgató mérlegeli, hogy a (2) bekezdésben említett kérelem alapján megindítja-e a belső vizsgálatot, illetve az alatt az idő alatt, amíg a Hivatal belső vizsgálatot folytat, a Hivatallal való eltérő megállapodás hiányában az érintett intézmények, szervek, hivatalok vagy ügynökségek nem indíthatnak párhuzamosan vizsgálatot ugyanazon tényállás alapján.

Ez a bekezdés nem alkalmazandó az Európai Ügyészség (EU) 2017/1939 rendelet szerinti nyomozásaira.”;

| b) | az (5) és (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(5)   Amennyiben a főigazgató úgy határoz, hogy nem indít vizsgálatot, haladéktalanul megküldhet minden releváns információt adott esetben az érintett tagállam illetékes hatóságainak, hogy azok az uniós és a nemzeti joggal összhangban meghozzák a megfelelő intézkedéseket, illetve az érintett intézménynek, szervnek, hivatalnak vagy ügynökségnek, hogy az a rá alkalmazandó szabályok alapján meghozza a megfelelő intézkedéseket. A Hivatal adott esetben megállapodik az említett intézménnyel, szervvel, hivatallal vagy ügynökséggel az információt nyújtó forrás bizalmas jellegének védelmét célzó megfelelő intézkedésekről, és szükség esetén tájékoztatást kér a meghozott intézkedésekről.


  (6)   Amennyiben a főigazgató úgy határoz, hogy nem indít vizsgálatot annak ellenére, hogy kellő gyanú áll fenn arra vonatkozóan, hogy csalás, korrupció vagy az Unió pénzügyi érdekeit sértő bármely más jogellenes tevékenység történt, köteles haladéktalanul megküldeni az (5) bekezdésben említett információkat.” |
| --- | --- |

b)

az (5) és (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(5)   Amennyiben a főigazgató úgy határoz, hogy nem indít vizsgálatot, haladéktalanul megküldhet minden releváns információt adott esetben az érintett tagállam illetékes hatóságainak, hogy azok az uniós és a nemzeti joggal összhangban meghozzák a megfelelő intézkedéseket, illetve az érintett intézménynek, szervnek, hivatalnak vagy ügynökségnek, hogy az a rá alkalmazandó szabályok alapján meghozza a megfelelő intézkedéseket. A Hivatal adott esetben megállapodik az említett intézménnyel, szervvel, hivatallal vagy ügynökséggel az információt nyújtó forrás bizalmas jellegének védelmét célzó megfelelő intézkedésekről, és szükség esetén tájékoztatást kér a meghozott intézkedésekről.

(6)   Amennyiben a főigazgató úgy határoz, hogy nem indít vizsgálatot annak ellenére, hogy kellő gyanú áll fenn arra vonatkozóan, hogy csalás, korrupció vagy az Unió pénzügyi érdekeit sértő bármely más jogellenes tevékenység történt, köteles haladéktalanul megküldeni az (5) bekezdésben említett információkat.”

| 6. | A 7. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   A főigazgató a vizsgálatok lefolytatását szükség esetén írásbeli utasításokkal irányítja. A vizsgálatokat a főigazgató irányítása alatt a Hivatal általa kijelölt alkalmazottai folytatják le. A főigazgató saját maga nem hajthat végre konkrét vizsgálati cselekményeket.”; |
| --- | --- | --- |

6.

A 7. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A főigazgató a vizsgálatok lefolytatását szükség esetén írásbeli utasításokkal irányítja. A vizsgálatokat a főigazgató irányítása alatt a Hivatal általa kijelölt alkalmazottai folytatják le. A főigazgató saját maga nem hajthat végre konkrét vizsgálati cselekményeket.”;

| b) | a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(3)   A tagállamok illetékes hatóságai megadják a szükséges segítséget ahhoz, hogy a Hivatal alkalmazottai e rendelettel összhangban hatékonyan és indokolatlan késedelem nélkül teljesíthessék feladataikat. Az ilyen jellegű segítségnyújtás során a tagállamok illetékes hatóságai a rájuk alkalmazandó nemzeti eljárási szabályokkal összhangban járnak el.


  (3a)   A Hivatal írásbeli magyarázattal ellátott megkeresése alapján a vizsgálat tárgyát képező ügyekkel kapcsolatban a tagállamok releváns illetékes hatóságai – az illetékes nemzeti hatóságokra vonatkozók feltételekkel azonos feltételek mellett – a Hivatal rendelkezésére bocsátják a következőket:






  a) | az (EU) 2015/849 európai parlamenti és tanácsi irányelv (*4) 32a. cikkének (3) bekezdésében említett, központi automatizált mechanizmusok keretében rendelkezésre álló információ; |
| --- | --- | --- |

b)

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A tagállamok illetékes hatóságai megadják a szükséges segítséget ahhoz, hogy a Hivatal alkalmazottai e rendelettel összhangban hatékonyan és indokolatlan késedelem nélkül teljesíthessék feladataikat. Az ilyen jellegű segítségnyújtás során a tagállamok illetékes hatóságai a rájuk alkalmazandó nemzeti eljárási szabályokkal összhangban járnak el.

(3a)   A Hivatal írásbeli magyarázattal ellátott megkeresése alapján a vizsgálat tárgyát képező ügyekkel kapcsolatban a tagállamok releváns illetékes hatóságai – az illetékes nemzeti hatóságokra vonatkozók feltételekkel azonos feltételek mellett – a Hivatal rendelkezésére bocsátják a következőket:

a)

az (EU) 2015/849 európai parlamenti és tanácsi irányelv (*4) 32a. cikkének (3) bekezdésében említett, központi automatizált mechanizmusok keretében rendelkezésre álló információ;

| b) | amennyiben a vizsgálathoz feltétlenül szükséges, az ügyletekkel kapcsolatos rögzített adatok. |
| --- | --- |

b)

amennyiben a vizsgálathoz feltétlenül szükséges, az ügyletekkel kapcsolatos rögzített adatok.

A Hivatal megkeresésének tartalmaznia kell az intézkedés megfelelőségére és arányosságára vonatkozó indokolást, tekintettel a vizsgálat tárgyát képező ügyek jellegére és súlyosságára. Az ilyen megkeresés csak az első albekezdés a) és b) pontjában említett információkra vonatkozhat.

A tagállamok értesítik a Bizottságot az első albekezdés a) és b) pontjának alkalmazása szempontjából relevánsnak minősülő illetékes hatóságokról.

(3b)   Az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek biztosítják, hogy a tisztviselőik, egyéb alkalmazottaik, tagjaik, vezetőik és személyzetük tagjai megadják a szükséges segítséget ahhoz, hogy a Hivatal alkalmazottai hatékonyan és indokolatlan késedelem nélkül teljesíthessék feladataikat.

(*4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/849 irányelve (2015. május 20.) a pénzügyi rendszerek pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás céljára való felhasználásának megelőzéséről, a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 2006/70/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 141., 2015.6.5., 73. o.).”;"

*4

| c) | a (6) bekezdés a következőképpen módosul:






  i. | az első albekezdés b) pontjának helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | minden olyan információ, amely segíthet az érintett intézménynek, szervnek, hivatalnak vagy ügynökségnek dönteni az Unió pénzügyi érdekeinek védelmében meghozandó megfelelő igazgatási óvintézkedésekről;” |
| --- | --- | --- | --- |

c)

a (6) bekezdés a következőképpen módosul:

i.

az első albekezdés b) pontjának helyébe a következő szöveg lép:

„b)

minden olyan információ, amely segíthet az érintett intézménynek, szervnek, hivatalnak vagy ügynökségnek dönteni az Unió pénzügyi érdekeinek védelmében meghozandó megfelelő igazgatási óvintézkedésekről;”

| ii. | a második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „Az érintett intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség bármikor konzultálhat a Hivatallal abból a célból, hogy a Hivatallal szorosan együttműködve meghozza a megfelelő óvintézkedéseket, ideértve a bizonyítékok megóvását szolgáló intézkedéseket is. Az érintett intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség haladéktalanul tájékoztatja a Hivatalt a meghozott óvintézkedésekről.”; |
| --- | --- |

ii.

a második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„Az érintett intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség bármikor konzultálhat a Hivatallal abból a célból, hogy a Hivatallal szorosan együttműködve meghozza a megfelelő óvintézkedéseket, ideértve a bizonyítékok megóvását szolgáló intézkedéseket is. Az érintett intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség haladéktalanul tájékoztatja a Hivatalt a meghozott óvintézkedésekről.”;

| d) | a (8) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(8)   Amennyiben egy vizsgálat nem zárható le a megindítását követő 12 hónapon belül, a főigazgató a 12 hónapos időtartam lejártakor és ezt követően hathavonta jelentést készít a Felügyelő Bizottság számára, amelyben ismerteti a vizsgálat elhúzódásának okait, és adott esetben a vizsgálat felgyorsítása érdekében a helyzet orvoslására tervezett intézkedéseket.” |
| --- | --- |

d)

a (8) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(8)   Amennyiben egy vizsgálat nem zárható le a megindítását követő 12 hónapon belül, a főigazgató a 12 hónapos időtartam lejártakor és ezt követően hathavonta jelentést készít a Felügyelő Bizottság számára, amelyben ismerteti a vizsgálat elhúzódásának okait, és adott esetben a vizsgálat felgyorsítása érdekében a helyzet orvoslására tervezett intézkedéseket.”

| 7. | A 8. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „8. cikk
  A Hivatal tájékoztatásának kötelezettsége

  (1)   Az 1. cikkben említett területeken az intézményeknek, szerveknek, hivataloknak és ügynökségeknek haladéktalanul továbbítaniuk kell a Hivatal felé minden olyan információt, amely esetleges csalással, korrupcióval vagy az Unió pénzügyi érdekeit sértő bármely más jogellenes tevékenységgel kapcsolatos.
  Amikor az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek az (EU) 2017/1939 rendelet 24. cikkének megfelelően jelentést tesznek az Európai Ügyészségnek, az e bekezdés első albekezdésében foglalt kötelezettséget úgy is teljesíthetik, hogy továbbítják a Hivatalnak az Európai Ügyészségnek megküldött jelentés másolatát.


  (2)   Az intézményeknek, szerveknek, hivataloknak és ügynökségeknek, valamint – amennyiben az nem ellentétes a nemzeti joggal – a tagállamok illetékes hatóságainak a Hivatal kérésére vagy saját kezdeményezésükre, haladéktalanul továbbítaniuk kell a Hivatalnak minden olyan birtokukban lévő dokumentumot vagy információt, amely a Hivatal által végzett, folyamatban lévő vizsgálatra vonatkozik.
  Egy vizsgálat megindítását megelőzően, a Hivatal írásbeli magyarázattal ellátott megkeresésére továbbítaniuk kell a birtokukban lévő minden olyan dokumentumot és információt, amely szükséges az állítások értékeléséhez vagy az 5. cikk (1) bekezdésében a vizsgálatok indítására vonatkozóan meghatározott kritériumok alkalmazásához.


  (3)   Az intézményeknek, szerveknek, hivataloknak és ügynökségeknek, valamint – amennyiben az nem ellentétes a nemzeti joggal – a tagállamok illetékes hatóságainak a Hivatal kérésére vagy saját kezdeményezésükre, haladéktalanul továbbítaniuk kell a Hivatalnak minden olyan egyéb, birtokukban lévő, lényegesnek ítélt információt, dokumentumot vagy adatot, amely a csalás, korrupció és az Unió pénzügyi érdekeit sértő bármely más jogellenes tevékenység elleni küzdelemhez kapcsolódik.


  (4)   Ez a cikk nem alkalmazandó az Európai Ügyészségre az olyan bűncselekmények tekintetében, amelyekkel kapcsolatban az az (EU) 2017/1939 rendelet IV. fejezetével összhangban gyakorolhatná hatáskörét.
  Ez nem érinti az Európai Ügyészség arra vonatkozó lehetőségét, hogy benyújtsa a Hivatalnak az ügyekkel kapcsolatos releváns információkat az (EU) 2017/1939 rendelet 34. cikkének (8) bekezdésével, 36. cikkének (6) bekezdésével, 39. cikkének (4) bekezdésével, továbbá 101. cikkének (3) és (4) bekezdésével összhangban.


  (5)   A 904/2010/EU tanácsi rendelet (*5) szerinti információtovábbításhoz kapcsolódó rendelkezések változatlanok maradnak.



  (*5)  A Tanács 904/2010/EU rendelete (2010. október 7.) a hozzáadottérték-adó területén történő közigazgatási együttműködésről és csalás elleni küzdelemről (HL L 268., 2010.10.12., 1. o.).”" |
| --- | --- |

7.

A 8. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„8. cikk

A Hivatal tájékoztatásának kötelezettsége

(1)   Az 1. cikkben említett területeken az intézményeknek, szerveknek, hivataloknak és ügynökségeknek haladéktalanul továbbítaniuk kell a Hivatal felé minden olyan információt, amely esetleges csalással, korrupcióval vagy az Unió pénzügyi érdekeit sértő bármely más jogellenes tevékenységgel kapcsolatos.

Amikor az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek az (EU) 2017/1939 rendelet 24. cikkének megfelelően jelentést tesznek az Európai Ügyészségnek, az e bekezdés első albekezdésében foglalt kötelezettséget úgy is teljesíthetik, hogy továbbítják a Hivatalnak az Európai Ügyészségnek megküldött jelentés másolatát.

(2)   Az intézményeknek, szerveknek, hivataloknak és ügynökségeknek, valamint – amennyiben az nem ellentétes a nemzeti joggal – a tagállamok illetékes hatóságainak a Hivatal kérésére vagy saját kezdeményezésükre, haladéktalanul továbbítaniuk kell a Hivatalnak minden olyan birtokukban lévő dokumentumot vagy információt, amely a Hivatal által végzett, folyamatban lévő vizsgálatra vonatkozik.

Egy vizsgálat megindítását megelőzően, a Hivatal írásbeli magyarázattal ellátott megkeresésére továbbítaniuk kell a birtokukban lévő minden olyan dokumentumot és információt, amely szükséges az állítások értékeléséhez vagy az 5. cikk (1) bekezdésében a vizsgálatok indítására vonatkozóan meghatározott kritériumok alkalmazásához.

(3)   Az intézményeknek, szerveknek, hivataloknak és ügynökségeknek, valamint – amennyiben az nem ellentétes a nemzeti joggal – a tagállamok illetékes hatóságainak a Hivatal kérésére vagy saját kezdeményezésükre, haladéktalanul továbbítaniuk kell a Hivatalnak minden olyan egyéb, birtokukban lévő, lényegesnek ítélt információt, dokumentumot vagy adatot, amely a csalás, korrupció és az Unió pénzügyi érdekeit sértő bármely más jogellenes tevékenység elleni küzdelemhez kapcsolódik.

(4)   Ez a cikk nem alkalmazandó az Európai Ügyészségre az olyan bűncselekmények tekintetében, amelyekkel kapcsolatban az az (EU) 2017/1939 rendelet IV. fejezetével összhangban gyakorolhatná hatáskörét.

Ez nem érinti az Európai Ügyészség arra vonatkozó lehetőségét, hogy benyújtsa a Hivatalnak az ügyekkel kapcsolatos releváns információkat az (EU) 2017/1939 rendelet 34. cikkének (8) bekezdésével, 36. cikkének (6) bekezdésével, 39. cikkének (4) bekezdésével, továbbá 101. cikkének (3) és (4) bekezdésével összhangban.

(5)   A 904/2010/EU tanácsi rendelet (*5) szerinti információtovábbításhoz kapcsolódó rendelkezések változatlanok maradnak.

(*5)  A Tanács 904/2010/EU rendelete (2010. október 7.) a hozzáadottérték-adó területén történő közigazgatási együttműködésről és csalás elleni küzdelemről (HL L 268., 2010.10.12., 1. o.).”"

*5

| 8. | A 9. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdés negyedik albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „A második és harmadik albekezdésben említett követelmények nem alkalmazandók arra az esetre, ha helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok keretében kerül sor nyilatkozatok rögzítésére. Az érintett személy tekintetében alkalmazandók a 3. cikk (7) és (8) bekezdésében említett eljárási garanciák, különös tekintettel az egy általa választott személy jelenlétéhez való jogra.”; |
| --- | --- | --- |

8.

A 9. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés negyedik albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„A második és harmadik albekezdésben említett követelmények nem alkalmazandók arra az esetre, ha helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok keretében kerül sor nyilatkozatok rögzítésére. Az érintett személy tekintetében alkalmazandók a 3. cikk (7) és (8) bekezdésében említett eljárási garanciák, különös tekintettel az egy általa választott személy jelenlétéhez való jogra.”;

| b) | a (4) bekezdés második és harmadik albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „E célból a Hivatal az érintett személynek felhívást küld arra, hogy írásban, vagy a Hivatal által kijelölt alkalmazott általi meghallgatás keretében tegye meg észrevételeit. E felhívásnak tartalmaznia kell az érintett személyre vonatkozó tényállás összefoglalását és az (EU) 2018/1725 rendelet 15. és 16. cikke által előírt információkat, továbbá meg kell benne jelölni az észrevételek benyújtásának határidejét, amely nem lehet kevesebb, mint a felhívás kézhezvételétől számított 10 munkanap. Az érintett személy kifejezett egyetértésével vagy a vizsgálat sürgősségét alátámasztó megfelelő indokok alapján e határidő lerövidíthető. A végleges vizsgálati jelentésben utalni kell az összes ilyen észrevételre.”;
  Azokban a kellően indokolt esetekben, amikor szükség van a vizsgálat vagy egy, az Európai Ügyészség vagy egy nemzeti igazságügyi hatóság által végzett, folyamatban lévő vagy jövőbeli bűnügyi nyomozás bizalmas jellegének megőrzésére, a főigazgató – adott esetben az Európai Ügyészséggel vagy az érintett nemzeti igazságügyi hatósággal való konzultációt követően – eltekinthet azon kötelezettség teljesítésétől, amely szerint az érintett személyt fel kell hívni észrevételei megtételére.” |
| --- | --- |

b)

a (4) bekezdés második és harmadik albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„E célból a Hivatal az érintett személynek felhívást küld arra, hogy írásban, vagy a Hivatal által kijelölt alkalmazott általi meghallgatás keretében tegye meg észrevételeit. E felhívásnak tartalmaznia kell az érintett személyre vonatkozó tényállás összefoglalását és az (EU) 2018/1725 rendelet 15. és 16. cikke által előírt információkat, továbbá meg kell benne jelölni az észrevételek benyújtásának határidejét, amely nem lehet kevesebb, mint a felhívás kézhezvételétől számított 10 munkanap. Az érintett személy kifejezett egyetértésével vagy a vizsgálat sürgősségét alátámasztó megfelelő indokok alapján e határidő lerövidíthető. A végleges vizsgálati jelentésben utalni kell az összes ilyen észrevételre.”;

Azokban a kellően indokolt esetekben, amikor szükség van a vizsgálat vagy egy, az Európai Ügyészség vagy egy nemzeti igazságügyi hatóság által végzett, folyamatban lévő vagy jövőbeli bűnügyi nyomozás bizalmas jellegének megőrzésére, a főigazgató – adott esetben az Európai Ügyészséggel vagy az érintett nemzeti igazságügyi hatósággal való konzultációt követően – eltekinthet azon kötelezettség teljesítésétől, amely szerint az érintett személyt fel kell hívni észrevételei megtételére.”

| 9. | A szöveg a következő cikkekkel egészül ki:

  „9a. cikk
  Az eljárási garanciák ellenőre

  (1)   Az eljárási garanciák ellenőrét (a továbbiakban: az ellenőr) a (2) bekezdésben meghatározott eljárásnak megfelelően a Bizottság nevezi ki ötéves, nem megújítható hivatali időre. Az ellenőr az említett hivatali idő lejártával mindaddig a hivatalában marad, amíg helyébe más nem lép.


  (2)   Az ellenőr igazgatásilag a Felügyelő Bizottsághoz tartozik. A Felügyelő Bizottság titkársága köteles minden szükséges adminisztratív és jogi támogatást megadni az ellenőr számára.


  (3)   A Bizottság a jóváhagyott költségvetéséből biztosítja a Felügyelő Bizottság részére az ellenőr számára szükséges személyzetet és pénzügyi eszközöket.


  (4)   Az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett pályázati felhívást követően a Bizottság elkészíti az ellenőr tisztségére megfelelő végzettséggel rendelkező jelöltek listáját. Az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal folytatott konzultációt követően a Bizottság kinevezi az ellenőrt.


  (5)   Az ellenőrnek megfelelő képesítéssel és tapasztalattal kell rendelkeznie az eljárási garanciák területén.


  (6)   Az ellenőrnek teljes mértékben – így a Hivataltól és a Felügyelő Bizottságtól is – függetlenül kell ellátnia a feladatait, továbbá feladatainak ellátása során nem kérhet és nem fogadhat el utasításokat senkitől.


  (7)   Ha az ellenőr már nem felel meg a hivatal betöltéséhez szükséges feltételeknek, illetve ha az ellenőrt súlyos kötelességszegés elkövetésében vétkesnek találták, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közös megegyezéssel felmentheti az ellenőrt a hivatalából.


  (8)   Az ellenőrnek a 9b. cikkben említett mechanizmus értelmében figyelemmel kell kísérnie azt, hogy a Hivatal tiszteletben tartja-e a 9. cikkben említett eljárási garanciákat, valamint a Hivatal által végzett vizsgálatokra alkalmazandó szabályokat. Az ellenőr felelős a 9b. cikkben említett panaszok kezeléséért.


  (9)   Az ellenőrnek tevékenységéről évente jelentést kell tennie az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Felügyelő Bizottságnak és a Hivatalnak. A jelentésben nem említhet olyan egyedi eseteket, amelyekben vizsgálat folyik, és a vizsgálatok bizalmas jellegét azok lezárása után is biztosítania kell. Az ellenőrnek az ajánlásai nyomán felmerülő valamennyi rendszerszintű problémáról jelentést kell tennie a Felügyelő Bizottságnak.



  9b. cikk
  Panaszkezelési mechanizmus

  (1)   Az érintett személyek jogosultak panasszal élni az ellenőrnél a 9. cikkben említett eljárási garanciáknak a Hivatal általi tiszteletben tartásával kapcsolatban, valamint a Hivatal által végzett vizsgálatokra alkalmazandó szabályok megsértése, különösen az eljárási követelmények vagy az alapvető jogok megsértése alapján. A panasz benyújtásának nincs felfüggesztő hatálya a panasz tárgyát képező vizsgálat lefolytatására nézve.


  (2)   A panaszokat legkésőbb egy hónappal azt követően kell benyújtani, hogy a panaszos tudomást szerez azon releváns tényekről, amelyek az eljárási garanciák vagy az e cikk (1) bekezdésében említett szabályok állítólagos megsértésének minősülnek. A vizsgálat lezárását követő egy hónapon túl nem lehet panaszt benyújtani.
  A 9. cikk (2) és (4) bekezdésében említett határidőkkel kapcsolatos panaszokat azonban az említett rendelkezésekben említett tíznapos határidő lejárta előtt kell benyújtani.


  (3)   Az ellenőrnek a panasz kézhezvételét követően haladéktalanul tájékoztatnia kell a főigazgatót.
  Az ellenőrnek a kézhezvételt követő tíz munkanapon belül meg kell állapítania, hogy teljesülnek-e az (1) és (2) bekezdésben foglaltak.
  Az (1) és (2) bekezdésnek való megfelelés esetén az ellenőr felkéri a Hivatalt, hogy tegyen lépéseket a panasz megoldása érdekében, és 15 munkanapon belül erről tájékoztassa az adatkezelőt.
  Amennyiben az (1) és (2) bekezdésben foglaltak nem teljesülnek, az ellenőrnek le kell zárnia az ügyet, és haladéktalanul tájékoztatnia kell a panaszost.


  (4)   A 10. cikk sérelme nélkül, a Hivatal az ellenőr rendelkezésére bocsát minden olyan információt, amely szükséges ahhoz, hogy az ellenőr megállapítsa, indokolt-e a panasz, valamint minden információt, amely szolgálja a panasz rendezését és lehetővé teszi az ellenőr számára, hogy ajánlást bocsásson ki.


  (5)   Az ellenőrnek haladéktalanul, de legkésőbb két hónappal azt követően, hogy a Hivatal tájékoztatta az ellenőrt a panasz rendezése érdekében meghozott intézkedésekről, ajánlást kell kibocsátania arról, hogy milyen módon rendezhető a panasz. Amennyiben (3) bekezdés harmadik albekezdésében említett 15 napos határidőn nem kap tájékoztatást, az ellenőrnek az ezen határidő lejártát követő két hónapon belül kell ajánlást kibocsátania.
  Kivételes esetekben az ellenőr dönthet úgy, hogy további 15 naptári nappal meghosszabbítja az ajánlás kibocsátására rendelkezésre álló határidőt. Az ellenőrnek írásban tájékoztatnia kell a főigazgatót az ilyen meghosszabbítás okairól.
  Az ellenőr a 9. cikkben említett eljárási garanciák vagy a Hivatal által végzett vizsgálatokra vonatkozó szabályok megsértésére, különösen az eljárási követelmények és az alapvető jogok megsértésére hivatkozva javasolhatja a Hivatalnak, hogy módosítsa vagy vonja vissza ajánlásait vagy jelentéseit.
  Az ajánlás kibocsátása előtt az ellenőrnek konzultálnia kell a Felügyelő Bizottsággal, hogy kikérje annak véleményét.
  Az ellenőrnek az ajánlást be kell nyújtania a Hivatalhoz, és arról megfelelően tájékoztatnia kell a panaszost.
  Amennyiben az ellenőr az e bekezdésben foglalt határidőn belül nem tesz ajánlást, úgy kell tekinteni, hogy a panaszt ajánlás nélkül elutasította.


  (6)   Az ellenőrnek kontradiktórius eljárás keretében, a folyamatban lévő vizsgálat lefolytatásának befolyásolása nélkül kell vizsgálnia a panaszt.
  Az ellenőr tanúkat is felkérhet, hogy írásban vagy szóban magyarázattal szolgáljanak a tényállás tisztázása szempontjából az ellenőr által relevánsnak ítélt információkkal kapcsolatban. A tanúk megtagadhatják az ilyen magyarázatok megadását.


  (7)   A főigazgatónak meg kell hoznia az ajánlás alapján indokolt megfelelő intézkedéseket. Ha a főigazgató úgy dönt, hogy nem követi az ellenőr ajánlását, a főigazgatónak tájékoztatnia kell a panaszost és az ellenőrt az említett döntésének fő indokairól, kivéve, ha ez befolyásolná a folyamatban lévő vizsgálatot. A főigazgatónak a végleges vizsgálati jelentéshez csatolt feljegyzésben meg kell indokolnia, hogy miért nem követi az ellenőr ajánlását.


  (8)   Az e cikk szerinti panaszkezelési mechanizmus nem érinti a Szerződések alapján rendelkezésre álló jogorvoslati lehetőségeket, beleértve a kártérítés iránti kereseteket.


  (9)   A főigazgató kikérheti az ellenőr véleményét bármely olyan kérdésben, amely az ellenőr megbízatásának keretébe tartozó eljárási garanciákkal vagy alapvető jogokkal kapcsolatos, többek között azon döntésről, hogy eltekint az érintett személynek a 9. cikk (3) bekezdése szerinti tájékoztatásától. A főigazgatónak minden ilyen kérés esetében meg kell jelölnie azt a határidőt is, amelyen belül az ellenőrnek válaszolnia kell.


  (10)   A személyzeti szabályzat 90. cikkében meghatározott határidők sérelme nélkül, ha a főigazgatóhoz egy uniós tisztviselő vagy egyéb alkalmazott a személyzeti szabályzat 90a. cikkével összhangban panaszt nyújt be és a tisztviselő vagy az egyéb alkalmazott ugyanezen kérdéssel kapcsolatban panaszt nyújtott be az ellenőrhöz, a főigazgatónak a panaszra való válaszadás előtt meg kell várnia az ellenőr ajánlását.


  (11)   Az ellenőrnek a Felügyelő Bizottsággal folytatott konzultációt követően a panaszok kezelésére vonatkozó végrehajtási rendelkezéseket kell elfogadnia.
  Az említett végrehajtási rendelkezéseknek különösen a következőkre vonatkozó részletes szabályokra kell kiterjedniük:






  a) | a panaszok benyújtása; |
| --- | --- | --- |

9.

A szöveg a következő cikkekkel egészül ki:

„9a. cikk

Az eljárási garanciák ellenőre

(1)   Az eljárási garanciák ellenőrét (a továbbiakban: az ellenőr) a (2) bekezdésben meghatározott eljárásnak megfelelően a Bizottság nevezi ki ötéves, nem megújítható hivatali időre. Az ellenőr az említett hivatali idő lejártával mindaddig a hivatalában marad, amíg helyébe más nem lép.

(2)   Az ellenőr igazgatásilag a Felügyelő Bizottsághoz tartozik. A Felügyelő Bizottság titkársága köteles minden szükséges adminisztratív és jogi támogatást megadni az ellenőr számára.

(3)   A Bizottság a jóváhagyott költségvetéséből biztosítja a Felügyelő Bizottság részére az ellenőr számára szükséges személyzetet és pénzügyi eszközöket.

(4)   Az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett pályázati felhívást követően a Bizottság elkészíti az ellenőr tisztségére megfelelő végzettséggel rendelkező jelöltek listáját. Az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal folytatott konzultációt követően a Bizottság kinevezi az ellenőrt.

(5)   Az ellenőrnek megfelelő képesítéssel és tapasztalattal kell rendelkeznie az eljárási garanciák területén.

(6)   Az ellenőrnek teljes mértékben – így a Hivataltól és a Felügyelő Bizottságtól is – függetlenül kell ellátnia a feladatait, továbbá feladatainak ellátása során nem kérhet és nem fogadhat el utasításokat senkitől.

(7)   Ha az ellenőr már nem felel meg a hivatal betöltéséhez szükséges feltételeknek, illetve ha az ellenőrt súlyos kötelességszegés elkövetésében vétkesnek találták, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közös megegyezéssel felmentheti az ellenőrt a hivatalából.

(8)   Az ellenőrnek a 9b. cikkben említett mechanizmus értelmében figyelemmel kell kísérnie azt, hogy a Hivatal tiszteletben tartja-e a 9. cikkben említett eljárási garanciákat, valamint a Hivatal által végzett vizsgálatokra alkalmazandó szabályokat. Az ellenőr felelős a 9b. cikkben említett panaszok kezeléséért.

(9)   Az ellenőrnek tevékenységéről évente jelentést kell tennie az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Felügyelő Bizottságnak és a Hivatalnak. A jelentésben nem említhet olyan egyedi eseteket, amelyekben vizsgálat folyik, és a vizsgálatok bizalmas jellegét azok lezárása után is biztosítania kell. Az ellenőrnek az ajánlásai nyomán felmerülő valamennyi rendszerszintű problémáról jelentést kell tennie a Felügyelő Bizottságnak.

9b. cikk

Panaszkezelési mechanizmus

(1)   Az érintett személyek jogosultak panasszal élni az ellenőrnél a 9. cikkben említett eljárási garanciáknak a Hivatal általi tiszteletben tartásával kapcsolatban, valamint a Hivatal által végzett vizsgálatokra alkalmazandó szabályok megsértése, különösen az eljárási követelmények vagy az alapvető jogok megsértése alapján. A panasz benyújtásának nincs felfüggesztő hatálya a panasz tárgyát képező vizsgálat lefolytatására nézve.

(2)   A panaszokat legkésőbb egy hónappal azt követően kell benyújtani, hogy a panaszos tudomást szerez azon releváns tényekről, amelyek az eljárási garanciák vagy az e cikk (1) bekezdésében említett szabályok állítólagos megsértésének minősülnek. A vizsgálat lezárását követő egy hónapon túl nem lehet panaszt benyújtani.

A 9. cikk (2) és (4) bekezdésében említett határidőkkel kapcsolatos panaszokat azonban az említett rendelkezésekben említett tíznapos határidő lejárta előtt kell benyújtani.

(3)   Az ellenőrnek a panasz kézhezvételét követően haladéktalanul tájékoztatnia kell a főigazgatót.

Az ellenőrnek a kézhezvételt követő tíz munkanapon belül meg kell állapítania, hogy teljesülnek-e az (1) és (2) bekezdésben foglaltak.

Az (1) és (2) bekezdésnek való megfelelés esetén az ellenőr felkéri a Hivatalt, hogy tegyen lépéseket a panasz megoldása érdekében, és 15 munkanapon belül erről tájékoztassa az adatkezelőt.

Amennyiben az (1) és (2) bekezdésben foglaltak nem teljesülnek, az ellenőrnek le kell zárnia az ügyet, és haladéktalanul tájékoztatnia kell a panaszost.

(4)   A 10. cikk sérelme nélkül, a Hivatal az ellenőr rendelkezésére bocsát minden olyan információt, amely szükséges ahhoz, hogy az ellenőr megállapítsa, indokolt-e a panasz, valamint minden információt, amely szolgálja a panasz rendezését és lehetővé teszi az ellenőr számára, hogy ajánlást bocsásson ki.

(5)   Az ellenőrnek haladéktalanul, de legkésőbb két hónappal azt követően, hogy a Hivatal tájékoztatta az ellenőrt a panasz rendezése érdekében meghozott intézkedésekről, ajánlást kell kibocsátania arról, hogy milyen módon rendezhető a panasz. Amennyiben (3) bekezdés harmadik albekezdésében említett 15 napos határidőn nem kap tájékoztatást, az ellenőrnek az ezen határidő lejártát követő két hónapon belül kell ajánlást kibocsátania.

Kivételes esetekben az ellenőr dönthet úgy, hogy további 15 naptári nappal meghosszabbítja az ajánlás kibocsátására rendelkezésre álló határidőt. Az ellenőrnek írásban tájékoztatnia kell a főigazgatót az ilyen meghosszabbítás okairól.

Az ellenőr a 9. cikkben említett eljárási garanciák vagy a Hivatal által végzett vizsgálatokra vonatkozó szabályok megsértésére, különösen az eljárási követelmények és az alapvető jogok megsértésére hivatkozva javasolhatja a Hivatalnak, hogy módosítsa vagy vonja vissza ajánlásait vagy jelentéseit.

Az ajánlás kibocsátása előtt az ellenőrnek konzultálnia kell a Felügyelő Bizottsággal, hogy kikérje annak véleményét.

Az ellenőrnek az ajánlást be kell nyújtania a Hivatalhoz, és arról megfelelően tájékoztatnia kell a panaszost.

Amennyiben az ellenőr az e bekezdésben foglalt határidőn belül nem tesz ajánlást, úgy kell tekinteni, hogy a panaszt ajánlás nélkül elutasította.

(6)   Az ellenőrnek kontradiktórius eljárás keretében, a folyamatban lévő vizsgálat lefolytatásának befolyásolása nélkül kell vizsgálnia a panaszt.

Az ellenőr tanúkat is felkérhet, hogy írásban vagy szóban magyarázattal szolgáljanak a tényállás tisztázása szempontjából az ellenőr által relevánsnak ítélt információkkal kapcsolatban. A tanúk megtagadhatják az ilyen magyarázatok megadását.

(7)   A főigazgatónak meg kell hoznia az ajánlás alapján indokolt megfelelő intézkedéseket. Ha a főigazgató úgy dönt, hogy nem követi az ellenőr ajánlását, a főigazgatónak tájékoztatnia kell a panaszost és az ellenőrt az említett döntésének fő indokairól, kivéve, ha ez befolyásolná a folyamatban lévő vizsgálatot. A főigazgatónak a végleges vizsgálati jelentéshez csatolt feljegyzésben meg kell indokolnia, hogy miért nem követi az ellenőr ajánlását.

(8)   Az e cikk szerinti panaszkezelési mechanizmus nem érinti a Szerződések alapján rendelkezésre álló jogorvoslati lehetőségeket, beleértve a kártérítés iránti kereseteket.

(9)   A főigazgató kikérheti az ellenőr véleményét bármely olyan kérdésben, amely az ellenőr megbízatásának keretébe tartozó eljárási garanciákkal vagy alapvető jogokkal kapcsolatos, többek között azon döntésről, hogy eltekint az érintett személynek a 9. cikk (3) bekezdése szerinti tájékoztatásától. A főigazgatónak minden ilyen kérés esetében meg kell jelölnie azt a határidőt is, amelyen belül az ellenőrnek válaszolnia kell.

(10)   A személyzeti szabályzat 90. cikkében meghatározott határidők sérelme nélkül, ha a főigazgatóhoz egy uniós tisztviselő vagy egyéb alkalmazott a személyzeti szabályzat 90a. cikkével összhangban panaszt nyújt be és a tisztviselő vagy az egyéb alkalmazott ugyanezen kérdéssel kapcsolatban panaszt nyújtott be az ellenőrhöz, a főigazgatónak a panaszra való válaszadás előtt meg kell várnia az ellenőr ajánlását.

(11)   Az ellenőrnek a Felügyelő Bizottsággal folytatott konzultációt követően a panaszok kezelésére vonatkozó végrehajtási rendelkezéseket kell elfogadnia.

Az említett végrehajtási rendelkezéseknek különösen a következőkre vonatkozó részletes szabályokra kell kiterjedniük:

a)

a panaszok benyújtása;

| b) | a Felügyelő Bizottság, az ellenőr és a főigazgató közötti információcsere; |
| --- | --- |

b)

a Felügyelő Bizottság, az ellenőr és a főigazgató közötti információcsere;

| c) | a panaszban felvetett kérdések Hivatal általi kezelésének folyamata; |
| --- | --- |

c)

a panaszban felvetett kérdések Hivatal általi kezelésének folyamata;

| d) | a panasznak a (6) bekezdés első albekezdésével összhangban, kontradiktórius eljárás keretében történő kivizsgálása; |
| --- | --- |

d)

a panasznak a (6) bekezdés első albekezdésével összhangban, kontradiktórius eljárás keretében történő kivizsgálása;

| e) | az ellenőr ajánlásának kibocsátása és közlése; |
| --- | --- |

e)

az ellenőr ajánlásának kibocsátása és közlése;

| f) | a kellően indokolt esetek, amelyekben a főigazgató eltérhet az ellenőr ajánlásától, és az ilyen esetekben követendő eljárás.” |
| --- | --- |

f)

a kellően indokolt esetek, amelyekben a főigazgató eltérhet az ellenőr ajánlásától, és az ilyen esetekben követendő eljárás.”

| 10. | A 10. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

  „(3a)   Az (EU) 2019/1937 európai parlamenti és tanácsi irányelvet (*6) kell alkalmazni a csalás, korrupció és az Unió pénzügyi érdekeit sértő bármely más jogellenes tevékenység bejelentésére és az ilyen jogsértéseket bejelentő személyek védelmére.


  (3b)   Amennyiben a Hivatal az ügy bírósági útra való terelését javasolja – a visszaélést bejelentő személyek és az informátorok titoktartáshoz való jogainak sérelme nélkül, valamint az alkalmazandó titoktartási és adatvédelmi szabályokkal összhangban –, az érintett személy a Hivataltól kérheti a 11. cikk értelmében készített jelentés rá vonatkozó részének a rendelkezésére bocsátását. A Hivatal erről a kérelemről haladéktalanul értesíti az említett jelentés valamennyi címzettjét, és kizárólag a címzettek kifejezett hozzájárulásával engedélyezi a hozzáférést. A címzetteknek a kérelem kézhezvételétől számított 12 hónapon belül kell válaszolniuk. Amennyiben ebben az időszakban senki nem emel kifogást, a Hivatal engedélyezi a hozzáférést.
  Az illetékes hatóság e határidő lejárta előtt is engedélyezheti a Hivatal számára a hozzáférés megadását.


  (*6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1937 irányelve (2019. október 23.) az uniós jog megsértését bejelentő személyek védelméről (HL L 305., 2019.11.26., 17. o.).”;" |
| --- | --- | --- |

10.

A 10. cikk a következőképpen módosul:

a)

a cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(3a)   Az (EU) 2019/1937 európai parlamenti és tanácsi irányelvet (*6) kell alkalmazni a csalás, korrupció és az Unió pénzügyi érdekeit sértő bármely más jogellenes tevékenység bejelentésére és az ilyen jogsértéseket bejelentő személyek védelmére.

(3b)   Amennyiben a Hivatal az ügy bírósági útra való terelését javasolja – a visszaélést bejelentő személyek és az informátorok titoktartáshoz való jogainak sérelme nélkül, valamint az alkalmazandó titoktartási és adatvédelmi szabályokkal összhangban –, az érintett személy a Hivataltól kérheti a 11. cikk értelmében készített jelentés rá vonatkozó részének a rendelkezésére bocsátását. A Hivatal erről a kérelemről haladéktalanul értesíti az említett jelentés valamennyi címzettjét, és kizárólag a címzettek kifejezett hozzájárulásával engedélyezi a hozzáférést. A címzetteknek a kérelem kézhezvételétől számított 12 hónapon belül kell válaszolniuk. Amennyiben ebben az időszakban senki nem emel kifogást, a Hivatal engedélyezi a hozzáférést.

Az illetékes hatóság e határidő lejárta előtt is engedélyezheti a Hivatal számára a hozzáférés megadását.

(*6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1937 irányelve (2019. október 23.) az uniós jog megsértését bejelentő személyek védelméről (HL L 305., 2019.11.26., 17. o.).”;"

*6

| b) | a (4) bekezdés első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(4)   A Hivatal az (EU) 2018/1725 rendelet 43. cikkével összhangban adatvédelmi tisztviselőt nevez ki.” |
| --- | --- |

b)

a (4) bekezdés első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   A Hivatal az (EU) 2018/1725 rendelet 43. cikkével összhangban adatvédelmi tisztviselőt nevez ki.”

| 11. | A 11. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „A jelentéshez adott esetben mellékelni kell a főigazgatónak a meghozandó intézkedésre vonatkozó ajánlásait. Ezen ajánlásokban adott esetben fel kell tüntetni az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek, valamint az érintett tagállamok illetékes hatóságai által hozandó fegyelmi, közigazgatási, pénzügyi vagy igazságügyi intézkedéseket, valamint meg kell jelölni különösen a becsült visszakövetelendő összeget, valamint a megállapított tények előzetes jogi minősítését.”; |
| --- | --- | --- |

11.

A 11. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„A jelentéshez adott esetben mellékelni kell a főigazgatónak a meghozandó intézkedésre vonatkozó ajánlásait. Ezen ajánlásokban adott esetben fel kell tüntetni az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek, valamint az érintett tagállamok illetékes hatóságai által hozandó fegyelmi, közigazgatási, pénzügyi vagy igazságügyi intézkedéseket, valamint meg kell jelölni különösen a becsült visszakövetelendő összeget, valamint a megállapított tények előzetes jogi minősítését.”;

| b) | a (2) és (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   Az (1) bekezdésben említett jelentések és ajánlások elkészítése során figyelembe kell venni az uniós jog vonatkozó rendelkezéseit és – amennyiben alkalmazandó – az érintett tagállam nemzeti jogának vonatkozó rendelkezéseit.
  Az első albekezdés alapján elkészített jelentéseket – az ezeket a jelentéseket alátámasztó és a jelentésekhez csatolt valamennyi bizonyítékkal együtt – elfogadható bizonyítéknak kell tekinteni:






  a) | a nemzeti bíróságok előtti, nem büntetőjogi jellegű bírósági eljárásokban és a tagállami közigazgatási eljárásokban; |
| --- | --- | --- |

b)

a (2) és (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az (1) bekezdésben említett jelentések és ajánlások elkészítése során figyelembe kell venni az uniós jog vonatkozó rendelkezéseit és – amennyiben alkalmazandó – az érintett tagállam nemzeti jogának vonatkozó rendelkezéseit.

Az első albekezdés alapján elkészített jelentéseket – az ezeket a jelentéseket alátámasztó és a jelentésekhez csatolt valamennyi bizonyítékkal együtt – elfogadható bizonyítéknak kell tekinteni:

a)

a nemzeti bíróságok előtti, nem büntetőjogi jellegű bírósági eljárásokban és a tagállami közigazgatási eljárásokban;

| b) | abban a tagállamban, amelyben azok felhasználása szükségesnek bizonyul, mégpedig ugyanolyan módon és ugyanolyan feltételek mellett, mint a nemzeti közigazgatási vizsgálók által készített közigazgatási jelentéseket, és a jelentésekre a nemzeti közigazgatási vizsgálók által készített közigazgatási jelentésekre alkalmazandó értékelési szabályokkal azonos értékelési szabályoknak kell vonatkozniuk, továbbá az ilyen jelentésekkel egyenértékű bizonyítékként kell figyelembe venni őket; |
| --- | --- |

b)

abban a tagállamban, amelyben azok felhasználása szükségesnek bizonyul, mégpedig ugyanolyan módon és ugyanolyan feltételek mellett, mint a nemzeti közigazgatási vizsgálók által készített közigazgatási jelentéseket, és a jelentésekre a nemzeti közigazgatási vizsgálók által készített közigazgatási jelentésekre alkalmazandó értékelési szabályokkal azonos értékelési szabályoknak kell vonatkozniuk, továbbá az ilyen jelentésekkel egyenértékű bizonyítékként kell figyelembe venni őket;

| c) | az EUB előtti bírósági eljárásokban és az intézményeken, szerveken, hivatalokon és ügynökségeken belüli közigazgatási eljárásokban. |
| --- | --- |

c)

az EUB előtti bírósági eljárásokban és az intézményeken, szerveken, hivatalokon és ügynökségeken belüli közigazgatási eljárásokban.

A tagállamok tájékoztatják a Hivatalt a nemzeti jog minden olyan szabályáról, amely releváns a második albekezdés b) pontjának alkalmazása szempontjából.

A második albekezdés b) pontja tekintetében a tagállamok a Hivatal kérésére megküldik a Hivatalnak a nemzeti bíróságok jogerős határozatát, miután az adott bírósági eljárás lezárult és kihirdetésre került a jogerős bírósági határozat.

E rendelet nem érinti az EUB, valamint a nemzeti bíróságok és az illetékes szervek azon hatáskörét a közigazgatási és büntetőeljárásokban, hogy szabadon mérlegeljék a Hivatal által készített jelentések bizonyító erejét.

(2a)   A Hivatal megteszi az (1) bekezdésben említett jelentések és ajánlások egyenletes minőségének biztosításához szükséges megfelelő intézkedéseket.

(3)   A külső vizsgálatot követően készített jelentéseket és ajánlásokat, valamint az azokkal összefüggő összes vonatkozó dokumentumot a külső vizsgálatokra vonatkozó szabályoknak megfelelően meg kell küldeni az érintett tagállamok illetékes hatóságainak, valamint szükség esetén az érintett intézménynek, szervnek, hivatalnak vagy ügynökségnek. Az érintett tagállam illetékes hatóságainak, és – adott esetben – az intézménynek, a szervnek, a hivatalnak vagy az ügynökségnek meg kell hozniuk a külső vizsgálat eredménye alapján indokolt intézkedéseket, és erről a jelentést kísérő ajánlásokban meghatározott időtartamon belül, valamint – ezenfelül – a Hivatal kérésére jelentést kell küldeniük a Hivatalnak. A tagállamok értesíthetik a Hivatalt az ilyen jelentések, ajánlások és dokumentumok kezelésében illetékes nemzeti hatóságokról.”;

| c) | az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(5)   Amennyiben egy belső vizsgálatot követően készített jelentésben feltárt tények büntetőeljárást vonhatnak maguk után, ezt az információt – az ajánlásokkal együtt – a 12c. és a 12d. cikk sérelme nélkül haladéktalanul továbbítani kell az érintett tagállam igazságügyi hatóságainak.
  A Hivatal kérésére az érintett tagállamok illetékes hatóságainak az ajánlásokban meghatározott határidőn belül meg kell küldeniük a Hivatal számára az azzal kapcsolatos információkat, hogy – ha volt ilyen – milyen intézkedést hoztak, illetve hogy adott esetben miért nem hajtották végre az ajánlásokat azt követően, hogy a Hivatal az e bekezdés első albekezdésének megfelelően információt továbbított a részükre.”; |
| --- | --- |

c)

az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(5)   Amennyiben egy belső vizsgálatot követően készített jelentésben feltárt tények büntetőeljárást vonhatnak maguk után, ezt az információt – az ajánlásokkal együtt – a 12c. és a 12d. cikk sérelme nélkül haladéktalanul továbbítani kell az érintett tagállam igazságügyi hatóságainak.

A Hivatal kérésére az érintett tagállamok illetékes hatóságainak az ajánlásokban meghatározott határidőn belül meg kell küldeniük a Hivatal számára az azzal kapcsolatos információkat, hogy – ha volt ilyen – milyen intézkedést hoztak, illetve hogy adott esetben miért nem hajtották végre az ajánlásokat azt követően, hogy a Hivatal az e bekezdés első albekezdésének megfelelően információt továbbított a részükre.”;

| d) | a (6) bekezdést el kell hagyni; |
| --- | --- |

d)

a (6) bekezdést el kell hagyni;

| e) | a (8) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(8)   Amennyiben egy informátor a Hivatalnak vizsgálat megindítását eredményező információt szolgáltatott, a Hivatal értesíti ezt az informátort a vizsgálat lezárásáról, kivéve abban az esetben, ha úgy ítéli meg, hogy ez sértené az érintett személy jogos érdekeit és hátrányosan befolyásolná a vizsgálat és az azt követően hozandó intézkedések hatékonyságát, vagy ellentétes lenne a titoktartási követelményekkel.” |
| --- | --- |

e)

a (8) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(8)   Amennyiben egy informátor a Hivatalnak vizsgálat megindítását eredményező információt szolgáltatott, a Hivatal értesíti ezt az informátort a vizsgálat lezárásáról, kivéve abban az esetben, ha úgy ítéli meg, hogy ez sértené az érintett személy jogos érdekeit és hátrányosan befolyásolná a vizsgálat és az azt követően hozandó intézkedések hatékonyságát, vagy ellentétes lenne a titoktartási követelményekkel.”

| 12. | A 12. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   E rendelet 10. és 11. cikkének, valamint a 2185/96/Euratom, EK rendelet rendelkezéseinek sérelme nélkül, a Hivatal a külső vizsgálatok lefolytatása során megszerzett információkat továbbíthatja az érintett tagállamok illetékes hatóságai számára az ahhoz kellő időben, hogy azok nemzeti joguknak megfelelően meghozhassák a megfelelő intézkedéseket. A Hivatal az érintett intézménynek, szervnek, hivatalnak vagy ügynökségnek is továbbíthat ilyen információt.”; |
| --- | --- | --- |

12.

A 12. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   E rendelet 10. és 11. cikkének, valamint a 2185/96/Euratom, EK rendelet rendelkezéseinek sérelme nélkül, a Hivatal a külső vizsgálatok lefolytatása során megszerzett információkat továbbíthatja az érintett tagállamok illetékes hatóságai számára az ahhoz kellő időben, hogy azok nemzeti joguknak megfelelően meghozhassák a megfelelő intézkedéseket. A Hivatal az érintett intézménynek, szervnek, hivatalnak vagy ügynökségnek is továbbíthat ilyen információt.”;

| b) | a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(3)   Az érintett tagállam illetékes hatóságainak – amennyiben az nem ellentétes a nemzeti joggal – haladéktalanul, de legkésőbb az e cikkel összhangban számukra továbbított információk kézhezvételétől számított 12 hónapon belül tájékoztatniuk kell a Hivatalt az említett információk alapján tett intézkedésekről.”; |
| --- | --- |

b)

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Az érintett tagállam illetékes hatóságainak – amennyiben az nem ellentétes a nemzeti joggal – haladéktalanul, de legkésőbb az e cikkel összhangban számukra továbbított információk kézhezvételétől számított 12 hónapon belül tájékoztatniuk kell a Hivatalt az említett információk alapján tett intézkedésekről.”;

| c) | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(5)   A Hivatal a releváns információkat továbbíthatja a 904/2010/EU rendelettel létrehozott Eurofisc hálózat számára. Az Eurofisc tevékenységi területi koordinátorok a 904/2010/EU rendeletben meghatározott feltételek mellett a releváns információkat továbbíthatják az Eurofisc hálózatból a Hivatal részére.” |
| --- | --- |

c)

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(5)   A Hivatal a releváns információkat továbbíthatja a 904/2010/EU rendelettel létrehozott Eurofisc hálózat számára. Az Eurofisc tevékenységi területi koordinátorok a 904/2010/EU rendeletben meghatározott feltételek mellett a releváns információkat továbbíthatják az Eurofisc hálózatból a Hivatal részére.”

| 13. | A rendelet a következő cikkekkel egészül ki:

  „12a. cikk
  Csalás elleni koordinációs szolgálatok

  (1)   Minden tagállam e rendelet alkalmazásában kijelöl egy szolgálatot (a továbbiakban: a csalás elleni koordinációs szolgálat), amely elősegíti a Hivatallal való hatékony együttműködést és információcserét, ideértve az operatív jellegű információk cseréjét is. Adott esetben, a nemzeti joggal összhangban, a csalás elleni koordinációs szolgálat e rendelet alkalmazásában illetékes hatóságnak tekinthető.


  (2)   A Hivatal kérésére, még mielőtt döntés születne arról, hogy vizsgálatot indítanak-e, továbbá a vizsgálat során vagy azt követően, a csalás elleni koordinációs szolgálatoknak biztosítaniuk kell vagy össze kell hangolniuk a Hivatal számára a feladatai hatékony ellátásához szükséges segítséget. Az ilyen segítség magában foglalja különösen a tagállami illetékes hatóságok által a 3. cikk (5) és (6) bekezdése, a 7. cikk (3) bekezdése, továbbá a 8. cikk (2) és (3) bekezdése szerint nyújtott segítséget.


  (3)   A csalás elleni koordinációs szolgálatok – kérésre – segítséget nyújthatnak a Hivatal számára ahhoz, hogy a 12b. cikkel összhangban koordinációs tevékenységeket végezzen, ideértve adott esetben a csalás elleni koordinációs szolgálatok közötti horizontális együttműködést és információcserét is.



  12b. cikk
  Koordinációs tevékenységek

  (1)   Az 1. cikk (2) bekezdése szerint a Hivatal megszervezheti és elősegítheti az együttműködést a tagállamok illetékes hatóságai, az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek, továbbá – az együttműködési és kölcsönös segítségnyújtási megállapodásokkal és bármely más hatályos jogi eszközzel összhangban – a harmadik országok hatóságai és nemzetközi szervezetek között. Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme céljából a részt vevő hatóságok és a Hivatal információkat, többek között operatív információkat gyűjthetnek, elemezhetnek és cserélhetnek. A Hivatal alkalmazottai a vizsgálati tevékenységeket végző illetékes hatóságok kérésére kísérőként jelen lehetnek e tevékenységek során. A 6. cikk, a 7. cikk (6) és (7) bekezdése, a 8. cikk (3) bekezdése és a 10. cikk alkalmazandó.


  (2)   A Hivatal adott esetben jelentést készíthet az elvégzett koordinációs tevékenységekről és továbbíthatja azt az érintett illetékes tagállami hatóságoknak, valamint az érintett intézményeknek, szerveknek, hivataloknak és ügynökségeknek.


  (3)   E cikk alkalmazása nem érinti a tagállami közigazgatási hatóságok közötti kölcsönös segítségnyújtásra, továbbá az említett hatóságok és a Bizottság közötti együttműködésre vonatkozó különös rendelkezésekben a Bizottságra ruházott hatáskörök Hivatal általi gyakorlását.


  (4)   A Hivatal részt vehet az alkalmazandó uniós joggal összhangban létrehozott közös nyomozócsoportokban, és ennek keretében az e rendelet szerint megszerzett operatív információt cserélhet.



  12c. cikk
  Jelentéstétel büntetendő cselekményről az Európai Ügyészség felé

  (1)   A Hivatal indokolatlan késedelem nélkül jelentést tesz az Európai Ügyészségnek minden olyan büntetendő cselekményről, amellyel kapcsolatban az Európai Ügyészség az (EU) 2017/1939 rendelet IV. fejezetével összhangban gyakorolhatná hatáskörét. A jelentést a Hivatal a vizsgálata előtt vagy annak során, indokolatlan késedelem nélkül megküldi.


  (2)   Az (1) bekezdésben említett jelentésnek tartalmaznia kell legalább a tényállás ismertetését, beleértve az okozott vagy valószínűsíthetően okozott kár értékelését, a lehetséges jogi minősítést, valamint minden rendelkezésre álló információt a potenciális sértettekről, gyanúsítottakról, illetve minden más érintett személyről.


  (3)   A Hivatal nem köteles jelenteni az Európai Ügyészségnek a nyilvánvalóan megalapozatlan állításokat.


  (4)   Amennyiben a Hivatalhoz beérkezett információ nem tartalmazza az e cikk (2) bekezdésében meghatározott elemeket és a Hivatalnak nincs folyamatban lévő vizsgálata, a Hivatal előzetes értékelést végezhet az állításokkal kapcsolatban. Az értékelést haladéktalanul, de legkésőbb az információ kézhezvételét követő két hónapon belül el kell végezni. Ezen értékelés során a 6. cikk és a 8. cikk (2) bekezdése alkalmazandó. Ezen előzetes értékelést követően a Hivatal az e cikk (1) bekezdésében említettek szerint jelentést tesz minden büntetendő cselekményről az Európai Ügyészségnek.


  (5)   Abban az esetben, amikor a Hivatal az e cikk (1) bekezdésében említett büntetendő cselekményt tár fel egy vizsgálat során, és az Európai Ügyészség nyomozást indít a szóban forgó bekezdésben említett jelentést követően, a Hivatal nem folytathatja a vizsgálatát ugyanazon tényállás alapján, kivéve, ha ez a 12e. cikkel vagy a 12f. cikkel összhangban történik.
  Az e bekezdés első albekezdésének alkalmazása céljából a Hivatal az Európai Ügyészség ügyviteli rendszerén keresztül ellenőrzi a 12g. cikk (2) bekezdésével összhangban, hogy az Európai Ügyészség nyomozást folytat-e. A Hivatal további információt kérhet az Európai Ügyészségtől. Az Európai Ügyészség a 12g. cikkel összhangban megállapítandó határidőn belül válaszol az ilyen megkeresésre.


  (6)   Az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek kérhetik a Hivataltól, hogy végezzen előzetes értékelést a hozzájuk beérkezett állításokkal kapcsolatban. Ezekre a megkeresésekre az (1)–(4) bekezdés értelemszerűen alkalmazandó. A Hivatal tájékoztatja az érintett intézményt, szervet, hivatalt vagy ügynökséget az előzetes értékelés eredményeiről, kivéve, ha az ilyen tájékoztatásnyújtás veszélyeztethetné a Hivatal vagy az Európai Ügyészség által folytatott valamely vizsgálatot.


  (7)   Abban az esetben, ha az Európai Ügyészségnek e cikkel összhangban tett jelentést követően a Hivatal lezárja a vizsgálatát, a 9. cikk (4) bekezdése és a 11. cikk nem alkalmazandó.



  12d. cikk
  A vizsgálatok közötti átfedések elkerülése

  (1)   A 12e. és a 12f. cikk sérelme nélkül, ha az Európai Ügyészség ugyanazon tényállás alapján nyomozást folytat, a főigazgató megszünteti a folyamatban lévő vizsgálatot és nem indít új vizsgálatot az 5. cikk szerint. A főigazgatónak tájékoztatnia kell az Európai Ügyészséget a vizsgálat ilyen okból történő megszüntetéséről hozott minden egyes döntésről.
  E bekezdés első albekezdésének alkalmazása céljából a Hivatal az Európai Ügyészség ügyviteli rendszerén keresztül ellenőrzi a 12g. cikk (2) bekezdésével összhangban, hogy az Európai Ügyészség nyomozást folytat-e. A Hivatal további információt kérhet az Európai Ügyészségtől. Az Európai Ügyészség a 12g. cikkel összhangban megállapítandó határidőn belül válaszol az ilyen megkeresésre.
  Abban az esetben, ha a Hivatal e bekezdés első albekezdésével összhangban megszünteti a vizsgálatát, a 9. cikk (4) bekezdése és a 11. cikk nem alkalmazandó.


  (2)   Annak érdekében, hogy a Hivatal mérlegelhesse a megbízatásával összhangban lévő megfelelő igazgatási intézkedések meghozatalát, az Európai Ügyészség a Hivatal rendelkezésére bocsáthatja az azon ügyekkel kapcsolatos releváns információkat, amelyekben az Európai Ügyészség úgy határozott, hogy nem folytat nyomozást, vagy pedig megszüntette az eljárást. Amennyiben olyan új tények jutnak a Hivatal tudomására, amelyekről az Európai Ügyészség az eljárás megszüntetéséről szóló határozat (EU) 2017/1939 rendelet 39. cikke (1) bekezdésében említettek szerinti meghozatalakor nem tudott, a főigazgató felkérheti az Európai Ügyészséget a nyomozás újbóli megnyitására, az (EU) 2017/1939 rendelet 39. cikke (2) bekezdésének megfelelően.



  12e. cikk
  A Hivatal részéről az Európai Ügyészség számára nyújtott támogatás

  (1)   Az Európai Ügyészség által folytatott nyomozás során és az Európai Ügyészségnek az (EU) 2017/1939 rendelet 101. cikke (3) bekezdésének megfelelő megkeresésére a Hivatal a megbízatásával összhangban támogatja vagy kiegészíti az Európai Ügyészség tevékenységét, különösen az alábbiak révén:






  a) | információk, elemzések (többek között igazságügyi szakértői elemzések), szaktudás és operatív támogatás rendelkezésre bocsátása; |
| --- | --- | --- |

13.

A rendelet a következő cikkekkel egészül ki:

„12a. cikk

Csalás elleni koordinációs szolgálatok

(1)   Minden tagállam e rendelet alkalmazásában kijelöl egy szolgálatot (a továbbiakban: a csalás elleni koordinációs szolgálat), amely elősegíti a Hivatallal való hatékony együttműködést és információcserét, ideértve az operatív jellegű információk cseréjét is. Adott esetben, a nemzeti joggal összhangban, a csalás elleni koordinációs szolgálat e rendelet alkalmazásában illetékes hatóságnak tekinthető.

(2)   A Hivatal kérésére, még mielőtt döntés születne arról, hogy vizsgálatot indítanak-e, továbbá a vizsgálat során vagy azt követően, a csalás elleni koordinációs szolgálatoknak biztosítaniuk kell vagy össze kell hangolniuk a Hivatal számára a feladatai hatékony ellátásához szükséges segítséget. Az ilyen segítség magában foglalja különösen a tagállami illetékes hatóságok által a 3. cikk (5) és (6) bekezdése, a 7. cikk (3) bekezdése, továbbá a 8. cikk (2) és (3) bekezdése szerint nyújtott segítséget.

(3)   A csalás elleni koordinációs szolgálatok – kérésre – segítséget nyújthatnak a Hivatal számára ahhoz, hogy a 12b. cikkel összhangban koordinációs tevékenységeket végezzen, ideértve adott esetben a csalás elleni koordinációs szolgálatok közötti horizontális együttműködést és információcserét is.

12b. cikk

Koordinációs tevékenységek

(1)   Az 1. cikk (2) bekezdése szerint a Hivatal megszervezheti és elősegítheti az együttműködést a tagállamok illetékes hatóságai, az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek, továbbá – az együttműködési és kölcsönös segítségnyújtási megállapodásokkal és bármely más hatályos jogi eszközzel összhangban – a harmadik országok hatóságai és nemzetközi szervezetek között. Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme céljából a részt vevő hatóságok és a Hivatal információkat, többek között operatív információkat gyűjthetnek, elemezhetnek és cserélhetnek. A Hivatal alkalmazottai a vizsgálati tevékenységeket végző illetékes hatóságok kérésére kísérőként jelen lehetnek e tevékenységek során. A 6. cikk, a 7. cikk (6) és (7) bekezdése, a 8. cikk (3) bekezdése és a 10. cikk alkalmazandó.

(2)   A Hivatal adott esetben jelentést készíthet az elvégzett koordinációs tevékenységekről és továbbíthatja azt az érintett illetékes tagállami hatóságoknak, valamint az érintett intézményeknek, szerveknek, hivataloknak és ügynökségeknek.

(3)   E cikk alkalmazása nem érinti a tagállami közigazgatási hatóságok közötti kölcsönös segítségnyújtásra, továbbá az említett hatóságok és a Bizottság közötti együttműködésre vonatkozó különös rendelkezésekben a Bizottságra ruházott hatáskörök Hivatal általi gyakorlását.

(4)   A Hivatal részt vehet az alkalmazandó uniós joggal összhangban létrehozott közös nyomozócsoportokban, és ennek keretében az e rendelet szerint megszerzett operatív információt cserélhet.

12c. cikk

Jelentéstétel büntetendő cselekményről az Európai Ügyészség felé

(1)   A Hivatal indokolatlan késedelem nélkül jelentést tesz az Európai Ügyészségnek minden olyan büntetendő cselekményről, amellyel kapcsolatban az Európai Ügyészség az (EU) 2017/1939 rendelet IV. fejezetével összhangban gyakorolhatná hatáskörét. A jelentést a Hivatal a vizsgálata előtt vagy annak során, indokolatlan késedelem nélkül megküldi.

(2)   Az (1) bekezdésben említett jelentésnek tartalmaznia kell legalább a tényállás ismertetését, beleértve az okozott vagy valószínűsíthetően okozott kár értékelését, a lehetséges jogi minősítést, valamint minden rendelkezésre álló információt a potenciális sértettekről, gyanúsítottakról, illetve minden más érintett személyről.

(3)   A Hivatal nem köteles jelenteni az Európai Ügyészségnek a nyilvánvalóan megalapozatlan állításokat.

(4)   Amennyiben a Hivatalhoz beérkezett információ nem tartalmazza az e cikk (2) bekezdésében meghatározott elemeket és a Hivatalnak nincs folyamatban lévő vizsgálata, a Hivatal előzetes értékelést végezhet az állításokkal kapcsolatban. Az értékelést haladéktalanul, de legkésőbb az információ kézhezvételét követő két hónapon belül el kell végezni. Ezen értékelés során a 6. cikk és a 8. cikk (2) bekezdése alkalmazandó. Ezen előzetes értékelést követően a Hivatal az e cikk (1) bekezdésében említettek szerint jelentést tesz minden büntetendő cselekményről az Európai Ügyészségnek.

(5)   Abban az esetben, amikor a Hivatal az e cikk (1) bekezdésében említett büntetendő cselekményt tár fel egy vizsgálat során, és az Európai Ügyészség nyomozást indít a szóban forgó bekezdésben említett jelentést követően, a Hivatal nem folytathatja a vizsgálatát ugyanazon tényállás alapján, kivéve, ha ez a 12e. cikkel vagy a 12f. cikkel összhangban történik.

Az e bekezdés első albekezdésének alkalmazása céljából a Hivatal az Európai Ügyészség ügyviteli rendszerén keresztül ellenőrzi a 12g. cikk (2) bekezdésével összhangban, hogy az Európai Ügyészség nyomozást folytat-e. A Hivatal további információt kérhet az Európai Ügyészségtől. Az Európai Ügyészség a 12g. cikkel összhangban megállapítandó határidőn belül válaszol az ilyen megkeresésre.

(6)   Az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek kérhetik a Hivataltól, hogy végezzen előzetes értékelést a hozzájuk beérkezett állításokkal kapcsolatban. Ezekre a megkeresésekre az (1)–(4) bekezdés értelemszerűen alkalmazandó. A Hivatal tájékoztatja az érintett intézményt, szervet, hivatalt vagy ügynökséget az előzetes értékelés eredményeiről, kivéve, ha az ilyen tájékoztatásnyújtás veszélyeztethetné a Hivatal vagy az Európai Ügyészség által folytatott valamely vizsgálatot.

(7)   Abban az esetben, ha az Európai Ügyészségnek e cikkel összhangban tett jelentést követően a Hivatal lezárja a vizsgálatát, a 9. cikk (4) bekezdése és a 11. cikk nem alkalmazandó.

12d. cikk

A vizsgálatok közötti átfedések elkerülése

(1)   A 12e. és a 12f. cikk sérelme nélkül, ha az Európai Ügyészség ugyanazon tényállás alapján nyomozást folytat, a főigazgató megszünteti a folyamatban lévő vizsgálatot és nem indít új vizsgálatot az 5. cikk szerint. A főigazgatónak tájékoztatnia kell az Európai Ügyészséget a vizsgálat ilyen okból történő megszüntetéséről hozott minden egyes döntésről.

E bekezdés első albekezdésének alkalmazása céljából a Hivatal az Európai Ügyészség ügyviteli rendszerén keresztül ellenőrzi a 12g. cikk (2) bekezdésével összhangban, hogy az Európai Ügyészség nyomozást folytat-e. A Hivatal további információt kérhet az Európai Ügyészségtől. Az Európai Ügyészség a 12g. cikkel összhangban megállapítandó határidőn belül válaszol az ilyen megkeresésre.

Abban az esetben, ha a Hivatal e bekezdés első albekezdésével összhangban megszünteti a vizsgálatát, a 9. cikk (4) bekezdése és a 11. cikk nem alkalmazandó.

(2)   Annak érdekében, hogy a Hivatal mérlegelhesse a megbízatásával összhangban lévő megfelelő igazgatási intézkedések meghozatalát, az Európai Ügyészség a Hivatal rendelkezésére bocsáthatja az azon ügyekkel kapcsolatos releváns információkat, amelyekben az Európai Ügyészség úgy határozott, hogy nem folytat nyomozást, vagy pedig megszüntette az eljárást. Amennyiben olyan új tények jutnak a Hivatal tudomására, amelyekről az Európai Ügyészség az eljárás megszüntetéséről szóló határozat (EU) 2017/1939 rendelet 39. cikke (1) bekezdésében említettek szerinti meghozatalakor nem tudott, a főigazgató felkérheti az Európai Ügyészséget a nyomozás újbóli megnyitására, az (EU) 2017/1939 rendelet 39. cikke (2) bekezdésének megfelelően.

12e. cikk

A Hivatal részéről az Európai Ügyészség számára nyújtott támogatás

(1)   Az Európai Ügyészség által folytatott nyomozás során és az Európai Ügyészségnek az (EU) 2017/1939 rendelet 101. cikke (3) bekezdésének megfelelő megkeresésére a Hivatal a megbízatásával összhangban támogatja vagy kiegészíti az Európai Ügyészség tevékenységét, különösen az alábbiak révén:

a)

információk, elemzések (többek között igazságügyi szakértői elemzések), szaktudás és operatív támogatás rendelkezésre bocsátása;

| b) | az illetékes nemzeti közigazgatási hatóságok és az uniós szervek konkrét intézkedései összehangolásának elősegítése; |
| --- | --- |

b)

az illetékes nemzeti közigazgatási hatóságok és az uniós szervek konkrét intézkedései összehangolásának elősegítése;

| c) | igazgatási vizsgálatok lefolytatása. |
| --- | --- |

c)

igazgatási vizsgálatok lefolytatása.

Az Európai Ügyészségnek nyújtott támogatás során a Hivatal tartózkodik olyan cselekmények vagy intézkedések végrehajtásától, amelyek veszélyeztethetnék a nyomozást vagy a vádhatósági eljárást.

(2)   Az (1) bekezdésben említett megkeresést írásban kell továbbítani és abban legalább a következőket meg kell adni:

| a) | az Európai Ügyészség nyomozásával kapcsolatos információ, amennyiben az a megkeresés szempontjából releváns; |
| --- | --- |

a)

az Európai Ügyészség nyomozásával kapcsolatos információ, amennyiben az a megkeresés szempontjából releváns;

| b) | azon intézkedések, amelyek elvégzését az Európai Ügyészség a Hivataltól kéri; |
| --- | --- |

b)

azon intézkedések, amelyek elvégzését az Európai Ügyészség a Hivataltól kéri;

| c) | adott esetben a megkeresés teljesítésére előirányzott időkeret.
  Szükség esetén a Hivatal további információt kérhet. |
| --- | --- |

c)

adott esetben a megkeresés teljesítésére előirányzott időkeret.

Szükség esetén a Hivatal további információt kérhet.

(3)   A bizonyítékok elfogadhatóságának, valamint az alapvető jogoknak és az eljárási garanciáknak a védelme érdekében, amennyiben a Hivatal a megbízatása keretében támogató intézkedéseket hajt végre az Európai Ügyészség kérésére e cikknek megfelelően, az Európai Ügyészség és a Hivatal szoros együttműködésben biztosítja az (EU) 2017/1939 rendelet VI. fejezetében foglalt alkalmazandó eljárási biztosítékok érvényesülését.

12f. cikk

Kiegészítő vizsgálatok

(1)   Amennyiben az Európai Ügyészség nyomozást végez, és a főigazgató kellően indokolt esetekben úgy ítéli meg, hogy a Hivatal megbízatásával összhangban a Hivatalnak is vizsgálatot kellene indítania annak érdekében, hogy megkönnyítse óvintézkedések, illetve pénzügyi, fegyelmi vagy igazgatási intézkedések elfogadását, a Hivatal írásban tájékoztatja erről az Európai Ügyészséget, ismertetve a vizsgálat jellegét és célját.

Ezen információk kézhezvételét követően és a 12g. cikkel összhangban megállapítandó határidőn belül az Európai Ügyészség kifogást emelhet a vizsgálat megindítása vagy a vizsgálathoz kötődő bizonyos cselekmények végrehajtása ellen. Amennyiben az Európai Ügyészség kifogást emel a vizsgálat megindítása vagy a vizsgálathoz kötődő bizonyos cselekmények végrehajtása ellen, indokolatlan késedelem nélkül értesíti a Hivatalt, ha a kifogás okai már nem állnak fenn.

Ha az Európai Ügyészség nem emel kifogást a 12g. cikkel összhangban megállapítandó határidőn belül, a Hivatal vizsgálatot indíthat, amelyet az Európai Ügyészséggel folyamatosan egyeztetve folytat le. Amennyiben az Európai Ügyészség a későbbiekben kifogást emel, a Hivatal felfüggeszti vagy megszünteti a vizsgálatát, vagy tartózkodik a vizsgálathoz kötődő bizonyos cselekmények végrehajtásától.

(2)   Amennyiben az Európai Ügyészség a 12d. cikkel összhangban benyújtott információkérésre adott válaszban arról tájékoztatja a Hivatalt, hogy nem végez nyomozást, de a későbbiekben ugyanazon tényállás alapján nyomozást indít, erről a Hivatalt késedelem nélkül tájékoztatja. Ha ezen tájékoztatás beérkezését követően a főigazgató úgy ítéli meg, hogy folytatni kellene a Hivatal által indított vizsgálatot óvintézkedések, illetve pénzügyi, fegyelmi vagy igazgatási intézkedések elfogadásának megkönnyítése céljából, e cikk (1) bekezdése alkalmazandó.

12g. cikk

A Hivatal és az Európai Ügyészség közötti munkamegállapodások és információcsere

(1)   A Hivatal az Európai Ügyészséggel munkamegállapodásokat köt. Az ilyen munkamegállapodások meghatározzák többek között az információcserére – ideértve a személyes adatok, az operatív, stratégiai vagy technikai információk és a minősített adatok cseréjét is – és a kiegészítő vizsgálatokra vonatkozó gyakorlati szabályokat.

A munkamegállapodásoknak részletes szabályokat kell tartalmazniuk az állítások kézhezvétele és azok ellenőrzése során történő folyamatos információcserére vonatkozóan azzal a céllal, hogy meg lehessen határozni a vizsgálatokkal, illetve nyomozásokkal kapcsolatos hatáskört. A munkamegállapodásoknak tartalmazniuk kell továbbá az információk Hivatal és Európai Ügyészség közötti átadására vonatkozó szabályokat, amennyiben a Hivatal az Európai Ügyészséget támogató vagy azt kiegészítő módon jár el. A munkamegállapodásoknak meg kell határozniuk az egymás megkereséseinek megválaszolására vonatkozó határidőket.

A Hivatal és az Európai Ügyészség a 12c. cikk (5) bekezdése, a 12d. cikk (1) bekezdése és a 12f. cikk (1) bekezdése tekintetében megállapodik a határidőkről és a részletes szabályokról. E megállapodás eléréséig az Európai Ügyészség haladéktalanul, de legkésőbb a 12c. cikk (5) bekezdésében és a 12d. cikk (1) bekezdésében említett megkeresésektől számított 10 munkanapon belül, illetve a 12f. cikk (1) bekezdésének első albekezdésében említett információkérésektől számított 20 munkanapon belül válaszol a Hivatal megkereséseire.

Az Európai Ügyészséggel kötendő munkamegállapodások elfogadása előtt a főigazgatónak tájékoztatás céljából meg kell küldenie a tervezetet a Felügyelő Bizottságnak, valamint az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A Felügyelő Bizottságnak késedelem nélkül véleményt kell nyilvánítania.

(2)   A Hivatal »van találat/nincs találat« alapon működő rendszerben közvetett hozzáféréssel rendelkezik az Európai Ügyészség ügyviteli rendszerében szereplő adatokhoz.

Ha egyezés van a Hivatal által az ügyviteli rendszerbe bevitt adatok és az Európai Ügyészség által tárolt adatok között, az egyezés tényéről a Hivatalt és az Európai Ügyészséget is értesíteni kell. A Hivatal megfelelő intézkedéseket hoz annak érdekében, hogy az ügyviteli rendszerében szereplő adatokhoz az Európai Ügyészség »van találat/nincs találat« alapon működő rendszerben hozzáféréssel rendelkezhessen.

A munkamegállapodásokban meg kell határozni az ügyviteli rendszerekhez való kölcsönös hozzáférés technikai és biztonsági vonatkozásait, beleértve az annak biztosítására szolgáló belső eljárásokat is, hogy minden egyes hozzáférés dokumentált és a feladataik ellátása szempontjából kellően indokolt legyen.

(3)   A főigazgató és az Európai Főügyész évente legalább egyszer találkoznak a közös érdekű ügyek megvitatása céljából.”

| 14. | A 13. cikk (1) bekezdése első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   Az Unió pénzügyi érdekeinek védelmére vonatkozó megbízatásának keretein belül a Hivatal adott esetben együttműködik az Európai Unió Büntető Igazságügyi Együttműködési Ügynökségével (Eurojust) és a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségével (Europol). Amennyiben az említett együttműködés előmozdítása érdekében szükséges, a Hivatal igazgatási megállapodásokat köt az Eurojusttal és az Europollal. Az ilyen igazgatási megállapodások az operatív, stratégiai vagy technikai információk cseréjére vonatkozhatnak, ideértve a személyes adatok és a minősített adatok cseréjét, valamint az elért eredményekről szóló jelentések kérés alapján történő cseréjét is.” |
| --- | --- |

14.

A 13. cikk (1) bekezdése első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az Unió pénzügyi érdekeinek védelmére vonatkozó megbízatásának keretein belül a Hivatal adott esetben együttműködik az Európai Unió Büntető Igazságügyi Együttműködési Ügynökségével (Eurojust) és a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségével (Europol). Amennyiben az említett együttműködés előmozdítása érdekében szükséges, a Hivatal igazgatási megállapodásokat köt az Eurojusttal és az Europollal. Az ilyen igazgatási megállapodások az operatív, stratégiai vagy technikai információk cseréjére vonatkozhatnak, ideértve a személyes adatok és a minősített adatok cseréjét, valamint az elért eredményekről szóló jelentések kérés alapján történő cseréjét is.”

| 15. | A 15. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   F12A Felügyelő Bizottság a Hivatal vizsgálati feladatköre ellátásának rendszeres nyomon követésével biztosítja, hogy a Hivatal független módon és megfelelően gyakorolja az e rendeletben ráruházott jogköröket.
  A Felügyelő Bizottság nyomon követi különösen az eljárási garanciák alkalmazásával és a vizsgálatok időtartamával kapcsolatos fejleményeket.
  A Felügyelő Bizottság véleményeket, illetve adott esetben ajánlásokat készít a főigazgató számára, többek között a Hivatal vizsgálati funkciójának betöltéséhez szükséges forrásokról, a Hivatal vizsgálati prioritásairól, valamint a vizsgálatok időtartamáról. A Felügyelő Bizottság saját kezdeményezésére, a főigazgató kérése alapján, illetve egy intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség kérésére nyilváníthat véleményt, de ezen véleménynyilvánításával nem avatkozhat be a folyamatban lévő vizsgálati eljárásokba.
  A Hivatal a honlapján közzéteszi a Felügyelő Bizottság által kiadott véleményekre adott válaszait.
  Az intézmények, szervek, hivatalok vagy ügynökségek részére meg kell küldeni a harmadik albekezdés szerint kinyilvánított vélemények egy példányát.
  A Felügyelő Bizottság részére hozzáférést kell biztosítani a feladatai ellátásához általa szükségesnek ítélt valamennyi információhoz és dokumentumhoz, beleértve a lezárt vizsgálatokkal és az ejtett ügyekkel kapcsolatos jelentéseket és ajánlásokat is, nem befolyásolva ugyanakkor a folyamatban lévő vizsgálatok lefolytatását, és kellően tiszteletben tartva a titoktartási és adatvédelmi követelményeket.”; |
| --- | --- | --- |

15.

A 15. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   F12A Felügyelő Bizottság a Hivatal vizsgálati feladatköre ellátásának rendszeres nyomon követésével biztosítja, hogy a Hivatal független módon és megfelelően gyakorolja az e rendeletben ráruházott jogköröket.

A Felügyelő Bizottság nyomon követi különösen az eljárási garanciák alkalmazásával és a vizsgálatok időtartamával kapcsolatos fejleményeket.

A Felügyelő Bizottság véleményeket, illetve adott esetben ajánlásokat készít a főigazgató számára, többek között a Hivatal vizsgálati funkciójának betöltéséhez szükséges forrásokról, a Hivatal vizsgálati prioritásairól, valamint a vizsgálatok időtartamáról. A Felügyelő Bizottság saját kezdeményezésére, a főigazgató kérése alapján, illetve egy intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség kérésére nyilváníthat véleményt, de ezen véleménynyilvánításával nem avatkozhat be a folyamatban lévő vizsgálati eljárásokba.

A Hivatal a honlapján közzéteszi a Felügyelő Bizottság által kiadott véleményekre adott válaszait.

Az intézmények, szervek, hivatalok vagy ügynökségek részére meg kell küldeni a harmadik albekezdés szerint kinyilvánított vélemények egy példányát.

A Felügyelő Bizottság részére hozzáférést kell biztosítani a feladatai ellátásához általa szükségesnek ítélt valamennyi információhoz és dokumentumhoz, beleértve a lezárt vizsgálatokkal és az ejtett ügyekkel kapcsolatos jelentéseket és ajánlásokat is, nem befolyásolva ugyanakkor a folyamatban lévő vizsgálatok lefolytatását, és kellően tiszteletben tartva a titoktartási és adatvédelmi követelményeket.”;

| b) | a (8) bekezdés első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(8)   A Felügyelő Bizottság kijelöli elnökét. Ezen túlmenően elfogadja saját eljárási szabályzatát, amelyet tájékoztatás céljából az elfogadás előtt megküld az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és az európai adatvédelmi biztosnak. A Felügyelő Bizottság az elnöke vagy a főigazgató kezdeményezésére ül össze. A Felügyelő Bizottság évente legalább tíz ülést tart. A Felügyelő Bizottság a tagjai többségi szavazata alapján hoz határozatot. Titkársági feladatainak ellátásáról a Felügyelő Bizottsággal szoros együttműködésben a Bizottság gondoskodik. A titkárság bármely alkalmazottjának kinevezése előtt konzultálni kell a Felügyelő Bizottsággal és annak véleményét figyelembe kell venni. A titkárság a Felügyelő Bizottság utasításai alapján, a Bizottságtól függetlenül jár el. A Bizottság – a Felügyelő Bizottságnak és titkárságának költségvetésére vonatkozó ellenőrzési jogosultságának sérelme nélkül – nem avatkozik be a Felügyelő Bizottság ellenőrzési feladatainak ellátásába.” |
| --- | --- |

b)

a (8) bekezdés első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(8)   A Felügyelő Bizottság kijelöli elnökét. Ezen túlmenően elfogadja saját eljárási szabályzatát, amelyet tájékoztatás céljából az elfogadás előtt megküld az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és az európai adatvédelmi biztosnak. A Felügyelő Bizottság az elnöke vagy a főigazgató kezdeményezésére ül össze. A Felügyelő Bizottság évente legalább tíz ülést tart. A Felügyelő Bizottság a tagjai többségi szavazata alapján hoz határozatot. Titkársági feladatainak ellátásáról a Felügyelő Bizottsággal szoros együttműködésben a Bizottság gondoskodik. A titkárság bármely alkalmazottjának kinevezése előtt konzultálni kell a Felügyelő Bizottsággal és annak véleményét figyelembe kell venni. A titkárság a Felügyelő Bizottság utasításai alapján, a Bizottságtól függetlenül jár el. A Bizottság – a Felügyelő Bizottságnak és titkárságának költségvetésére vonatkozó ellenőrzési jogosultságának sérelme nélkül – nem avatkozik be a Felügyelő Bizottság ellenőrzési feladatainak ellátásába.”

| 16. | A 16. cikk (1) és (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság évente egyszer találkozik a főigazgatóval, hogy politikai szintű véleménycserét folytassanak annak megvitatása céljából, hogy a Hivatal milyen szakpolitikát folytat a csalás, korrupció vagy az Unió pénzügyi érdekeit sértő bármely más jogellenes tevékenység megelőzése és az ellenük folytatott küzdelem módszereit illetően. A Felügyelő Bizottság részt vesz a véleménycserében. Az Európai Főügyész meghívást kap a véleménycserén való részvételre. A Számvevőszék, az Európai Ügyészség, az Eurojust és az Europol képviselői – az Európai Parlament, a Tanács, a Bizottság, a főigazgató vagy a Felügyelő Bizottság kérésére – eseti alapon meghívást kaphatnak a véleménycserére.


  (2)   Az (1) bekezdésben foglalt célkitűzés keretein belül a véleménycsere bármilyen témára vonatkozhat, amelyről az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság megállapodik. A véleménycsere különösen az alábbiakra vonatkozhat:






  a) | a Hivatal vizsgálati gyakorlatának stratégiai prioritásai; |
| --- | --- | --- |

16.

A 16. cikk (1) és (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság évente egyszer találkozik a főigazgatóval, hogy politikai szintű véleménycserét folytassanak annak megvitatása céljából, hogy a Hivatal milyen szakpolitikát folytat a csalás, korrupció vagy az Unió pénzügyi érdekeit sértő bármely más jogellenes tevékenység megelőzése és az ellenük folytatott küzdelem módszereit illetően. A Felügyelő Bizottság részt vesz a véleménycserében. Az Európai Főügyész meghívást kap a véleménycserén való részvételre. A Számvevőszék, az Európai Ügyészség, az Eurojust és az Europol képviselői – az Európai Parlament, a Tanács, a Bizottság, a főigazgató vagy a Felügyelő Bizottság kérésére – eseti alapon meghívást kaphatnak a véleménycserére.

(2)   Az (1) bekezdésben foglalt célkitűzés keretein belül a véleménycsere bármilyen témára vonatkozhat, amelyről az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság megállapodik. A véleménycsere különösen az alábbiakra vonatkozhat:

a)

a Hivatal vizsgálati gyakorlatának stratégiai prioritásai;

| b) | a Felügyelő Bizottság által a 15. cikk értelmében készített vélemények és tevékenységi jelentések; |
| --- | --- |

b)

a Felügyelő Bizottság által a 15. cikk értelmében készített vélemények és tevékenységi jelentések;

| c) | a főigazgató által a 17. cikk (4) bekezdése értelmében készített jelentések, valamint adott esetben bármely olyan jelentés, amelyet az intézmények a Hivatal megbízatásával összefüggésben készítettek; |
| --- | --- |

c)

a főigazgató által a 17. cikk (4) bekezdése értelmében készített jelentések, valamint adott esetben bármely olyan jelentés, amelyet az intézmények a Hivatal megbízatásával összefüggésben készítettek;

| d) | a Hivatal és az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek, különösen az Európai Ügyészség közötti kapcsolatok kerete, beleértve a Hivatal végleges vizsgálati jelentései nyomán észlelt esetleges horizontális és rendszerszintű problémákat is; |
| --- | --- |

d)

a Hivatal és az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek, különösen az Európai Ügyészség közötti kapcsolatok kerete, beleértve a Hivatal végleges vizsgálati jelentései nyomán észlelt esetleges horizontális és rendszerszintű problémákat is;

| e) | a Hivatal és a tagállamok illetékes hatóságai közötti kapcsolatok kerete, beleértve a Hivatal végleges vizsgálati jelentései nyomán észlelt esetleges horizontális és rendszerszintű problémákat is; |
| --- | --- |

e)

a Hivatal és a tagállamok illetékes hatóságai közötti kapcsolatok kerete, beleértve a Hivatal végleges vizsgálati jelentései nyomán észlelt esetleges horizontális és rendszerszintű problémákat is;

| f) | a Hivatal és harmadik országok illetékes hatóságai, valamint nemzetközi szervezetek között, az e rendeletben említett megállapodások keretein belül kialakított kapcsolatok; |
| --- | --- |

f)

a Hivatal és harmadik országok illetékes hatóságai, valamint nemzetközi szervezetek között, az e rendeletben említett megállapodások keretein belül kialakított kapcsolatok;

| g) | a Hivatal által a megbízatása teljesítése során végzett munka hatékonysága.” |
| --- | --- |

g)

a Hivatal által a megbízatása teljesítése során végzett munka hatékonysága.”

| 17. | A 17. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2)–(5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   Új főigazgató kinevezéséhez a Bizottság pályázati felhívást tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. A pályázati felhívást a hivatalban lévő főigazgató megbízatásának lejárta előtt legalább hat hónappal közzé kell tenni. A Bizottság összeállítja a megfelelő végzettséggel rendelkező jelöltek listáját. Miután a Felügyelő Bizottság kedvező véleményt adott a Bizottság által alkalmazott kiválasztási eljárásról, az Európai Parlament és a Tanács az alkalmas jelöltek Bizottság által összeállított listája alapján kellő időben megállapodik az előválogatott jelöltek három nevet tartalmazó listájáról. A Bizottság az előválogatott jelöltek listájáról nevezi ki a főigazgatót.


  (3)   A főigazgató a külső és belső vizsgálatok vagy koordinációs tevékenységek megindításával és lefolytatásával vagy az ilyen vizsgálatok vagy koordinációs tevékenységek lefolytatását követő jelentések elkészítésével kapcsolatos feladatai ellátása során nem kérhet és nem fogadhat el utasítást semmilyen kormánytól, illetve intézménytől, szervtől, hivataltól vagy ügynökségtől. Ha a főigazgató úgy ítéli meg, hogy a Bizottság által hozott valamely intézkedés aláássa a függetlenségét, akkor erről azonnal értesíti a Felügyelő Bizottságot, továbbá határoz arról, hogy keresetet nyújt-e be az EUB-hez a Bizottság ellen.”;


  (4)   A főigazgató rendszeresen – de legalább évente – jelentést tesz az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek a Hivatal által lefolytatott vizsgálatok eredményeiről, a megtett intézkedésekről és a felmerült problémákról, tiszteletben tartva ugyanakkor a vizsgálatok bizalmas jellegét, az érintett személyek és az informátorok törvény által biztosított jogait, valamint adott esetben a nemzeti jog bírósági eljárásokra alkalmazandó rendelkezéseit. Ezeknek a jelentéseknek tartalmazniuk kell továbbá a tagállamok illetékes hatóságai, valamint az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek által a Hivatal által készített jelentések és ajánlások nyomán hozott intézkedések értékelését is.


  (4a)   Az Európai Parlament vagy a Tanács által költségvetési ellenőrzési jogkörük keretében megfogalmazott kérés alapján a főigazgató tájékoztatást nyújthat a Hivatal tevékenységeiről, tiszteletben tartva a vizsgálatok és az azok nyomán folytatott eljárások bizalmas jellegét. Az Európai Parlament és a Tanács biztosítja az e bekezdésnek megfelelően szolgáltatott információk bizalmas kezelését.


  (5)   A főigazgató rendszeres időközönként tájékoztatja a Felügyelő Bizottságot a Hivatal tevékenységeiről, a Hivatal vizsgálati funkciója végrehajtásáról és a vizsgálatok nyomán hozott intézkedésekről.
  A főigazgató rendszeres időközönként tájékoztatja a Felügyelő Bizottságot:






  a) | azokról az esetekről, amelyekben a főigazgató ajánlásait nem követték; |
| --- | --- | --- | --- |

17.

A 17. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2)–(5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Új főigazgató kinevezéséhez a Bizottság pályázati felhívást tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. A pályázati felhívást a hivatalban lévő főigazgató megbízatásának lejárta előtt legalább hat hónappal közzé kell tenni. A Bizottság összeállítja a megfelelő végzettséggel rendelkező jelöltek listáját. Miután a Felügyelő Bizottság kedvező véleményt adott a Bizottság által alkalmazott kiválasztási eljárásról, az Európai Parlament és a Tanács az alkalmas jelöltek Bizottság által összeállított listája alapján kellő időben megállapodik az előválogatott jelöltek három nevet tartalmazó listájáról. A Bizottság az előválogatott jelöltek listájáról nevezi ki a főigazgatót.

(3)   A főigazgató a külső és belső vizsgálatok vagy koordinációs tevékenységek megindításával és lefolytatásával vagy az ilyen vizsgálatok vagy koordinációs tevékenységek lefolytatását követő jelentések elkészítésével kapcsolatos feladatai ellátása során nem kérhet és nem fogadhat el utasítást semmilyen kormánytól, illetve intézménytől, szervtől, hivataltól vagy ügynökségtől. Ha a főigazgató úgy ítéli meg, hogy a Bizottság által hozott valamely intézkedés aláássa a függetlenségét, akkor erről azonnal értesíti a Felügyelő Bizottságot, továbbá határoz arról, hogy keresetet nyújt-e be az EUB-hez a Bizottság ellen.”;

(4)   A főigazgató rendszeresen – de legalább évente – jelentést tesz az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek a Hivatal által lefolytatott vizsgálatok eredményeiről, a megtett intézkedésekről és a felmerült problémákról, tiszteletben tartva ugyanakkor a vizsgálatok bizalmas jellegét, az érintett személyek és az informátorok törvény által biztosított jogait, valamint adott esetben a nemzeti jog bírósági eljárásokra alkalmazandó rendelkezéseit. Ezeknek a jelentéseknek tartalmazniuk kell továbbá a tagállamok illetékes hatóságai, valamint az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek által a Hivatal által készített jelentések és ajánlások nyomán hozott intézkedések értékelését is.

(4a)   Az Európai Parlament vagy a Tanács által költségvetési ellenőrzési jogkörük keretében megfogalmazott kérés alapján a főigazgató tájékoztatást nyújthat a Hivatal tevékenységeiről, tiszteletben tartva a vizsgálatok és az azok nyomán folytatott eljárások bizalmas jellegét. Az Európai Parlament és a Tanács biztosítja az e bekezdésnek megfelelően szolgáltatott információk bizalmas kezelését.

(5)   A főigazgató rendszeres időközönként tájékoztatja a Felügyelő Bizottságot a Hivatal tevékenységeiről, a Hivatal vizsgálati funkciója végrehajtásáról és a vizsgálatok nyomán hozott intézkedésekről.

A főigazgató rendszeres időközönként tájékoztatja a Felügyelő Bizottságot:

a)

azokról az esetekről, amelyekben a főigazgató ajánlásait nem követték;

| b) | azokról az esetekről, amelyekben a tagállamok igazságügyi hatóságainak vagy az Európai Ügyészségnek továbbítottak információt; |
| --- | --- |

b)

azokról az esetekről, amelyekben a tagállamok igazságügyi hatóságainak vagy az Európai Ügyészségnek továbbítottak információt;

| c) | azokról az esetekről, amelyekben nem indult vizsgálat és amelyekben az eljárást megszüntették; |
| --- | --- |

c)

azokról az esetekről, amelyekben nem indult vizsgálat és amelyekben az eljárást megszüntették;

| d) | a vizsgálatok időtartamáról a 7. cikk (8) bekezdésének megfelelően.”; |
| --- | --- |

d)

a vizsgálatok időtartamáról a 7. cikk (8) bekezdésének megfelelően.”;

| b) | a (7) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(7)   A főigazgató olyan belső tanácsadói és ellenőrzési eljárást vezet be, ideértve a jogszerűség ellenőrzését is, amely többek között az eljárási garanciáknak, az érintett személyek alapvető jogainak, valamint az érintett tagállamok nemzeti jogának a tiszteletben tartásával kapcsolatos, különös tekintettel a 11. cikk (2) bekezdésére. A jogszerűség ellenőrzését a Hivatal azon alkalmazottai végzik, akik jártasak a jogban és a vizsgálati eljárásokban. A véleményüket csatolni kell a végleges vizsgálati jelentéshez.”; |
| --- | --- |

b)

a (7) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(7)   A főigazgató olyan belső tanácsadói és ellenőrzési eljárást vezet be, ideértve a jogszerűség ellenőrzését is, amely többek között az eljárási garanciáknak, az érintett személyek alapvető jogainak, valamint az érintett tagállamok nemzeti jogának a tiszteletben tartásával kapcsolatos, különös tekintettel a 11. cikk (2) bekezdésére. A jogszerűség ellenőrzését a Hivatal azon alkalmazottai végzik, akik jártasak a jogban és a vizsgálati eljárásokban. A véleményüket csatolni kell a végleges vizsgálati jelentéshez.”;

| c) | a (8) bekezdés első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(8)   A főigazgató a Hivatal alkalmazottai által a vizsgálati eljárások tekintetében követendő iránymutatásokat fogad el. Ezen iránymutatásoknak összhangban kell lenniük e rendelettel, valamint ki kell térniük többek között az alábbiakra:






  a) | a Hivatal megbízatásának végrehajtása során követendő gyakorlatok; |
| --- | --- | --- |

c)

a (8) bekezdés első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(8)   A főigazgató a Hivatal alkalmazottai által a vizsgálati eljárások tekintetében követendő iránymutatásokat fogad el. Ezen iránymutatásoknak összhangban kell lenniük e rendelettel, valamint ki kell térniük többek között az alábbiakra:

a)

a Hivatal megbízatásának végrehajtása során követendő gyakorlatok;

| b) | a vizsgálati eljárásokra vonatkozó részletes szabályok; |
| --- | --- |

b)

a vizsgálati eljárásokra vonatkozó részletes szabályok;

| c) | az eljárási garanciák; |
| --- | --- |

c)

az eljárási garanciák;

| d) | a belső tanácsadói és ellenőrzési eljárások részletei, ideértve a jogszerűség ellenőrzését is; |
| --- | --- |

d)

a belső tanácsadói és ellenőrzési eljárások részletei, ideértve a jogszerűség ellenőrzését is;

| e) | adatvédelem, valamint a kommunikációra és a dokumentumokhoz való hozzáférésre vonatkozó szakpolitikák a 10. cikk (3b) bekezdésében megállapítottak szerint; |
| --- | --- |

e)

adatvédelem, valamint a kommunikációra és a dokumentumokhoz való hozzáférésre vonatkozó szakpolitikák a 10. cikk (3b) bekezdésében megállapítottak szerint;

| f) | kapcsolat az Európai Ügyészséggel.”; |
| --- | --- |

f)

kapcsolat az Európai Ügyészséggel.”;

| d) | a (9) bekezdés első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(9)   Mielőtt a Bizottság a főigazgatóval szemben fegyelmi szankciót fogadna el vagy felfüggesztené annak mentelmi jogát, konzultál a Felügyelő Bizottsággal.” |
| --- | --- |

d)

a (9) bekezdés első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(9)   Mielőtt a Bizottság a főigazgatóval szemben fegyelmi szankciót fogadna el vagy felfüggesztené annak mentelmi jogát, konzultál a Felügyelő Bizottsággal.”

| 18. | A 19. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „19. cikk
  Értékelő jelentés és esetleges felülvizsgálat

  (1)   Legkésőbb az (EU) 2017/1939 rendelet 120. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban meghatározott időponttól számított öt év elteltével a Bizottság értékelő jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet alkalmazásáról és hatásáról, különösen a Hivatal és az Európai Ügyészség közötti együttműködés hatékonyságát és eredményességérőt illetően. Az említett jelentéshez csatolni kell a Felügyelő Bizottság véleményét.


  (2)   Legkésőbb két évvel az első bekezdés szerinti értékelő jelentés benyújtását követően a Bizottság adott esetben jogalkotási javaslatot nyújt be az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz a Hivatal keretrendszerének modernizálása céljából, beleértve a kiegészítő vagy részletesebb szabályokat a Hivatal létrehozásával, feladatkörével vagy a tevékenységeire – különösen az Európai Ügyészséggel való együttműködésére és a határokon átnyúló nyomozásokra, valamint az Európai Ügyészségben részt nem vevő tagállamokban folytatott vizsgálatokra – alkalmazandó eljárásokkal kapcsolatban.” |
| --- | --- |

18.

A 19. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„19. cikk

Értékelő jelentés és esetleges felülvizsgálat

(1)   Legkésőbb az (EU) 2017/1939 rendelet 120. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban meghatározott időponttól számított öt év elteltével a Bizottság értékelő jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet alkalmazásáról és hatásáról, különösen a Hivatal és az Európai Ügyészség közötti együttműködés hatékonyságát és eredményességérőt illetően. Az említett jelentéshez csatolni kell a Felügyelő Bizottság véleményét.

(2)   Legkésőbb két évvel az első bekezdés szerinti értékelő jelentés benyújtását követően a Bizottság adott esetben jogalkotási javaslatot nyújt be az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz a Hivatal keretrendszerének modernizálása céljából, beleértve a kiegészítő vagy részletesebb szabályokat a Hivatal létrehozásával, feladatkörével vagy a tevékenységeire – különösen az Európai Ügyészséggel való együttműködésére és a határokon átnyúló nyomozásokra, valamint az Európai Ügyészségben részt nem vevő tagállamokban folytatott vizsgálatokra – alkalmazandó eljárásokkal kapcsolatban.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

A 883/2013/EU, Euratom rendelet e rendelet 1. cikkének 13. pontjával beillesztett 12c.–12f. cikkét azonban az (EU) 2017/1939 rendelet 120. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban megállapítandó időponttól kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 42., 2019.2.1., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2019. április 16-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2020. december 4-i álláspontja első olvasatban. Az Európai Parlament ...-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1371 irányelve (2017. július 5.) az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről (HL L 198., 2017.7.28., 29. o.).

3

(4)  A Tanács (EU) 2017/1939 rendelete (2017. október 12.) az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés bevezetéséről (HL L 283., 2017.10.31., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 883/2013/EU, Euratom rendelete (2013. szeptember 11.) az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1074/1999/Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 248., 2013.9.18., 1. o.).

5

(6)  A Tanács 2185/96/Euratom, EK rendelete (1996. november 11.) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról (HL L 292., 1996.11.15., 2. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1937 irányelve (2019. október 23.) az uniós jog megsértését bejelentő személyek védelméről (HL L 305., 2019.11.26., 17. o.).

7

(8)  A Törvényszék 2018. május 3-i ítélete (első tanács), Sigma Orionis SA kontra Európai Bizottság, T-48/16., ECLI:EU:T:2018:245.

8

Sigma Orionis SA kontra Európai Bizottság

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

9

(10)  HL L 136., 1999.5.31., 15. o.

10

(11)  A Tanács 515/97/EK rendelete (1997. március 13.) a tagállamok közigazgatási hatóságai közötti kölcsönös segítségnyújtásról, valamint a vám- és mezőgazdasági jogszabályok helyes alkalmazásának biztosítása érdekében e hatóságok és a Bizottság együttműködéséről (HL L 82., 1997.3.22., 1. o.).

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács 608/2013/EU rendelete (2013. június 12.) a szellemi tulajdonjogok vámhatósági érvényesítéséről és az 1383/2003/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 181., 2013.6.29., 15. o.).

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK rendelete (2000. december 18.) a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).

13

(14)  HL C ....

14

---

| 2020.12.22. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 446/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.22.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 446/26

---

A Tanács indokolása: A Tanács (EU) 17/2020 álláspontja első olvasatban a 883/2013/EU, Euratom rendeletnek az Európai Ügyészséggel való együttműködés és az Európai Csalás Elleni Hivatal vizsgálati hatékonysága tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából

(2020/C 446/02)

I.   BEVEZETÉS

| 1. | A Bizottság 2018. május 23-án benyújtotta az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló 883/2013/EU, Euratom rendeletnek (OLAF-rendelet) az Európai Ügyészséggel való együttműködés és az OLAF vizsgálatai hatékonysága tekintetében történő módosításáról szóló javaslatot. A javaslat az EUMSZ 325. cikkén alapul (rendes jogalkotási eljárás). |
| --- | --- |

1.

| 2. | A Számvevőszék 2018. november 15-én nyilvánított véleményt (8/2018) (1). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Az Európai Parlament a 2019. április 16-i plenáris ülésén jogalkotási állásfoglalást fogadott el az első olvasatban kialakított álláspontjáról (2). Ez az állásfoglalás 140 módosítást tartalmaz, alapja pedig a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentése, valamint a Jogi Bizottság és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleménye. |
| --- | --- |

3.

| 4. | A csalás elleni küzdelemmel foglalkozó munkacsoport 2018 júniusa és 2019 májusa között számos ülésen tárgyalt a javaslatról. Az Állandó Képviselők Bizottsága 2019. június 12-én elfogadta az Európai Parlamenttel folytatandó tárgyalások megkezdésére vonatkozó megbízást (3). |
| --- | --- |

4.

| 5. | 2019 novemberétől kezdve több szakmai egyeztetésre is sor került az Európai Parlamenttel, mind személyesen, mind virtuális formában, és ezek során számos kérdést sikerült rendezni. A június 26-i politikai háromoldalú egyeztetés során megállapodás született a kompromisszumos szövegekről és az elvi kérdésekről, majd a júliusban tartott szakmai egyeztetések során tovább finomodtak a részletek. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Az Állandó Képviselők Bizottsága a 2020. szeptember 30-i ülésén jóváhagyta a végső kompromisszumos szöveget (4). |
| --- | --- |

6.

II.   CÉL

| 7. | E javaslat elsődleges célja az OLAF-rendelet kiigazítása az OLAF és az Európai Ügyészség közötti zökkenőmentes együttműködés biztosítása érdekében, mely utóbbi a tervek szerint 2021 elején kezdi meg működését. A javaslat célja ezen túlmenően az, hogy orvosolja az OLAF vizsgálatainak hatékonyságát hátráltató főbb hiányosságokat, mint például a bankszámla-tranzakciókhoz való hozzáférés hiányát, az OLAF jelentéseinek és ajánlásainak a nemzeti eljárások keretében való elfogadhatóságának hiányát, továbbá hogy tisztázzon bizonyos eljárási rendelkezéseket. |
| --- | --- |

7.

III.   A TANÁCS ELSŐ OLVASATBAN ELFOGADOTT ÁLLÁSPONTJÁNAK ELEMZÉSE

A.   Eljárási keret

| 8. | Az Európai Parlament és a Tanács tárgyalásokat folytatott annak érdekében, hogy megállapodást lehessen elérni a Tanács első olvasatban kialakított álláspontjának szakaszában („korai második olvasatbeli megállapodás”). A Tanács első olvasatban kialakított álláspontjának szövege tükrözi a két társjogalkotó által – a Bizottság támogatásával – elfogadott kompromisszumos csomagot. |
| --- | --- |

8.

B.   A főbb változtatások összefoglalása

| 9. | A főbb változtatások a következőképpen összegezhetők:






  — | Magántulajdonban lévő eszközök (3. cikk (5) bekezdés és 4. cikk (2) bekezdés a) pont): a megfelelő jogi biztosítékok mellett az OLAF számára engedélyezett lesz, hogy magántulajdonban lévő eszközökhöz hozzáférjen olyan mértékben, mint amilyen mértékben azokat munkavégzésre használják, valamint a nemzeti vizsgálati hatóságokkal megegyező mértékben, amennyiben külső vizsgálatokról van szó; a belső vizsgálatokat illetően az érintett intézmények, szervek és hivatalok által elfogadott határozatokra utal a szöveg; |
| --- | --- | --- |

9.

—

Magántulajdonban lévő eszközök (3. cikk (5) bekezdés és 4. cikk (2) bekezdés a) pont): a megfelelő jogi biztosítékok mellett az OLAF számára engedélyezett lesz, hogy magántulajdonban lévő eszközökhöz hozzáférjen olyan mértékben, mint amilyen mértékben azokat munkavégzésre használják, valamint a nemzeti vizsgálati hatóságokkal megegyező mértékben, amennyiben külső vizsgálatokról van szó; a belső vizsgálatokat illetően az érintett intézmények, szervek és hivatalok által elfogadott határozatokra utal a szöveg;

| — | Hozzáférés a bankszámla-tranzakciókhoz (7. cikk (3), (3a) és (3b) bekezdés): a kompromisszumos megfogalmazás értelmében az OLAF hozzáférési jogai a bankszámlákhoz hozzáféréssel rendelkező nemzeti vizsgálati hatóságok hozzáférési jogaival megegyezőkre korlátozódnak; |
| --- | --- |

—

Hozzáférés a bankszámla-tranzakciókhoz (7. cikk (3), (3a) és (3b) bekezdés): a kompromisszumos megfogalmazás értelmében az OLAF hozzáférési jogai a bankszámlákhoz hozzáféréssel rendelkező nemzeti vizsgálati hatóságok hozzáférési jogaival megegyezőkre korlátozódnak;

| — | Az eljárási garanciák ellenőre (9a. és 9b. cikk): megállapodás született egy olyan független tisztségről, amely szervezetileg a Felügyelő Bizottsághoz tartozik; az ellenőr feladatköre kiterjed az OLAF vizsgálataira alkalmazandó szabályokra is, különös tekintettel az eljárási követelményekre és az alapvető jogokra; az ellenőr ajánlásokat adhat ki az OLAF főigazgatója részére; |
| --- | --- |

—

Az eljárási garanciák ellenőre (9a. és 9b. cikk): megállapodás született egy olyan független tisztségről, amely szervezetileg a Felügyelő Bizottsághoz tartozik; az ellenőr feladatköre kiterjed az OLAF vizsgálataira alkalmazandó szabályokra is, különös tekintettel az eljárási követelményekre és az alapvető jogokra; az ellenőr ajánlásokat adhat ki az OLAF főigazgatója részére;

| — | Hozzáférés az OLAF jelentéseihez (10. cikk (3b) bekezdés): az érintett személy hozzáférést kérhet az OLAF végleges jelentéséhez, azzal a feltétellel, hogy az azt követően indítandó nemzeti eljárást lefolytató illetékes nemzeti hatóságok 12 hónapon belül kifejezett hozzájárulásukat adják ehhez; |
| --- | --- |

—

Hozzáférés az OLAF jelentéseihez (10. cikk (3b) bekezdés): az érintett személy hozzáférést kérhet az OLAF végleges jelentéséhez, azzal a feltétellel, hogy az azt követően indítandó nemzeti eljárást lefolytató illetékes nemzeti hatóságok 12 hónapon belül kifejezett hozzájárulásukat adják ehhez;

| — | A bizonyítékok elfogadhatósága (11. cikk): javult az OLAF jelentéseinek közigazgatási eljárásokban bizonyítékként való elfogadhatósága, valamint az OLAF-fal az elfogadhatósággal kapcsolatban felmerült kérdésekről folytatott kommunikáció; |
| --- | --- |

—

A bizonyítékok elfogadhatósága (11. cikk): javult az OLAF jelentéseinek közigazgatási eljárásokban bizonyítékként való elfogadhatósága, valamint az OLAF-fal az elfogadhatósággal kapcsolatban felmerült kérdésekről folytatott kommunikáció;

| — | Az OLAF vizsgálataira vonatkozó szigorúbb eljárási szabályok az Európai Ügyészség számára nyújtott támogatás keretében (12e. cikk (3) bekezdés): az OLAF Felügyelő Bizottságának véleménye alapján az Európai Parlament azt kérte, hogy az OLAF a bűnügyi nyomozások során alkalmazott eljárási szabályokkal egyenértékű eljárási szabályokat alkalmazzon, így védve a begyűjtött bizonyítékoknak a vizsgálatot követően indítandó büntetőeljárásokban való elfogadhatóságát; az elért kompromisszum arra kötelezi az Európai Ügyészséget, hogy – az OLAF megbízatásának kibővítése nélkül – szorosan működjön együtt az OLAF-fal az eljárási szabályok betartásának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

—

Az OLAF vizsgálataira vonatkozó szigorúbb eljárási szabályok az Európai Ügyészség számára nyújtott támogatás keretében (12e. cikk (3) bekezdés): az OLAF Felügyelő Bizottságának véleménye alapján az Európai Parlament azt kérte, hogy az OLAF a bűnügyi nyomozások során alkalmazott eljárási szabályokkal egyenértékű eljárási szabályokat alkalmazzon, így védve a begyűjtött bizonyítékoknak a vizsgálatot követően indítandó büntetőeljárásokban való elfogadhatóságát; az elért kompromisszum arra kötelezi az Európai Ügyészséget, hogy – az OLAF megbízatásának kibővítése nélkül – szorosan működjön együtt az OLAF-fal az eljárási szabályok betartásának biztosítása érdekében;

| — | Az OLAF és az Európai Ügyészség közötti együttműködés (12b–12 g. cikk): az elért kompromisszum értelmében az OLAF csak akkor végezhet kiegészítő vizsgálatokat, ha az Európai Ügyészség ehhez hozzájárulását adja; az Európai Ügyészségnek minden esetben nyilatkoznia kell, azonban nem köteles indokolni az OLAF felé, hogy miért emel kifogást; |
| --- | --- |

—

Az OLAF és az Európai Ügyészség közötti együttműködés (12b–12 g. cikk): az elért kompromisszum értelmében az OLAF csak akkor végezhet kiegészítő vizsgálatokat, ha az Európai Ügyészség ehhez hozzájárulását adja; az Európai Ügyészségnek minden esetben nyilatkoznia kell, azonban nem köteles indokolni az OLAF felé, hogy miért emel kifogást;

| — | Felügyelő Bizottság (15. cikk): a kompromisszumos szöveg immár szabályozza a Felügyelő Bizottságnak az OLAF ügyirataihoz való hozzáférését, lezárva ezzel a két szerv között régóta fennálló vitát; |
| --- | --- |

—

Felügyelő Bizottság (15. cikk): a kompromisszumos szöveg immár szabályozza a Felügyelő Bizottságnak az OLAF ügyirataihoz való hozzáférését, lezárva ezzel a két szerv között régóta fennálló vitát;

| — | A tagállami hatóságoknak a vizsgálatot követő jelentéstétele az OLAF számára (11. és 16. cikk): az elvégzett módosítás nyomán az OLAF jobban nyomon tudja követni az ügyeit és hatékonyabban fel tudja tárni a hiányosságokat. |
| --- | --- |

—

A tagállami hatóságoknak a vizsgálatot követő jelentéstétele az OLAF számára (11. és 16. cikk): az elvégzett módosítás nyomán az OLAF jobban nyomon tudja követni az ügyeit és hatékonyabban fel tudja tárni a hiányosságokat.

IV.   ÖSSZEGZÉS

| 10. | A Tanács első olvasatban elfogadott álláspontja tükrözi a Tanács és az Európai Parlament közötti tárgyalások során – a Bizottság közreműködésével – kialakított méltányos és kiegyensúlyozott kompromisszumot. Számos vitás kérdést sikerült megoldani, figyelembe véve az uniós tagállamok nemzeti büntetőeljárásai és vizsgálati rendszerei között fennálló különbségekhez kötődő rendkívül érzékeny kérdéseket. Az OLAF-rendelet módosításának mindkét célja teljesült: az OLAF és az Európai Ügyészség közötti eredményes együttműködés biztosítása, valamint több eljárási elem megerősítése annak érdekében, hogy az OLAF hatékonyabban folytathassa le vizsgálatait. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  HL C 42., 2019.2.1., 1. o.

(2)  8570/19.

(3)  10095/19.

(4)  11108/20 + ADD 1 + COR 1.

---