----

----

I Tájékoztatások

Bizottság

----

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2005. szeptember 7.

(2005/C 220/01)

1 euro= 

----

(1)

Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

----

----

Bizottsági közlemény az állami támogatások visszatérítése esetén 2005. január 1-jétől a 25 tagállamban alkalmazandó kamatlábakról és referencia/diszkont rátákról

A Bizottság 2004. április 21-i 794/2004/EK rendelete (HL L 140, 2004. április 30, 1. o.) 10. cikkének, valamint a referencia és diszkont ráták megállapítási módjáról szóló Bizottsági közleménynek (HL C 273, 1997. szeptember 9, 3. o.) megfelelően közzétéve

(2005/C 220/02)

----

----

ÁLLAMI TÁMOGATÁS – NÉMETORSZÁG

C12/2005 (ex N 611/2003) számú állami támogatás – Az E-Glass AG által Osterweddingenben (a németországi Szász-Anhaltban) kivitelezés alatt álló nagyberuházásra nyújtott támogatás – MSF (1998)

Felhívás az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti észrevételek megtételére

(2005/C 220/03)

(EGT vonatkozású szöveg)

A Bizottság a 2005. április 20-i levelében, amelynek hiteles nyelvű másolata megtalálható ezen összefoglalót követően, értesítette Németországot az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindítására vonatkozó határozatáról a fent említett intézkedéssel kapcsolatosan.

Az érdekelt felek az ezen összefoglaló és az ezt követő levél közzétételét követő egy hónapon belül benyújthatják észrevételeiket az alábbi címre:

Ezeket az észrevételeket közlik Németországgal. Az észrevételeket előterjesztő érdekelt felek írásban, kérésük megindoklása mellett kérhetik személyazonosságuk bizalmas kezelését.

AZ ÖSSZEFOGLALÁS SZÖVEGE

1.   Eljárás

A Bizottság 2004. április 20-án jóváhagyta az E-Glass AG javára a nagyberuházási projektek regionális támogatásának több ágazatot érintő 1998-as keretrendszere alapján bejelentett támogatási intenzitást.

A német hatóságok 2004 októberében tájékoztatták a Bizottságot arról, hogy az eredeti bejelentésben szereplő, az E-Glass AG tulajdonosaira vonatkozó információ helytelen. Ezt az információt használták fel a határozat indokolásában az érintett piac(ok) meghatározására.

A Bizottságnak a 659/1999 tanácsi rendelet 9. cikke értelmében határozat visszavonását és új határozat hozatalát megelőzően az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében megállapított hivatalos vizsgálati eljárást kell indítania.

2.   Ismertetés

A beruházási projekt célja nyers úsztatott üveg gyártását szolgáló új üzem felépítése. A támogatható beruházási költség teljes összege 121 millió euro; a bruttó támogatási intenzitás 35 %.

Az úsztatott üveg a legáltalánosabb típusú síküveg. Az úsztatott üveg piacát külön termékpiacnak kell tekinteni, amely két szintre oszlik: a nyers úsztatott üveg gyártása (1. szint) és az úsztatott üveg feldolgozása (2. szint).

A Bizottság a 2004. április 20-i határozatban azt a következtetést vonta le, hogy az érintett piac kizárólag az EGT nyers úsztatott üveg piaca (1. szint). A Bizottság az új információ fényében, valamint az ezen összefoglalót követő levélben kifejtetteknek megfelelően úgy véli, hogy a feldolgozói piacot (2. szint) is be kell vonni az érintett piacok meghatározásába.

3.   Értékelés

A feldolgozói piac (2. szint) előzetes vizsgálatát követően az EGT feldolgozói piacának alakulása (az 1997–2002 referenciaidőszakra vonatkozó értékeken kifejezett, nyilvánvaló fogyasztási adatok alapján) első ránézésre kedvezőnek tűnik, amit a feldolgozóipar átlagos növekedési ütemét meghaladó növekedési ráta jellemez.

A Bizottság a feldolgozói piacnak (2. szint) az értékelésbe történő bevonása nyomán az eredeti határozatában szereplő következtetéssel azonos következtetésre juthat. Ebből következően a Bizottság által az eredeti határozatában jóváhagyott támogatási intenzitást nem kellene módosítani.

Mindazonáltal, mivel az új információ kihatással bír az érintett piac(ok) meghatározásának indokolására és ezért kihatással lehet a versenytényezőre, valamint ebből következően a maximális engedélyezhető támogatási intenzitásra, az új információ a 659/1999 tanácsi rendelet 9. cikke értelmében hozott határozat szempontjából meghatározó tényezőnek minősül, és ezért a Bizottságnak hivatalos vizsgálati eljárást kell indítania.

A LEVÉL SZÖVEGE

„Die Kommission teilt der Bundesregierung mit, dass sie nach Prüfung der zur vorerwähnten Beihilfe übermittelten Angaben beschlossen hat, gemäß Artikel 9 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 vom 22. März 1999 über besondere Vorschriften für die Anwendung von Artikel 93 (jetzt Artikel 88) des EG-Vertrags (1) das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag einzuleiten.

1.   Verfahren

In der Beihilfesache N 611/03 genehmigte die Kommission am 20. April 2004 (C (2004)1350) die Beihilfeintensität, die gemäß dem Multisektoralen Regionalbeihilferahmen für große Investitionsvorhaben (1998) (nachstehend »MSR 1998«) (2) für die E-glass AG notifiziert wurde.

Die deutschen Behörden haben der Kommission mit Schreiben vom 25. Oktober 2004, das am 26. Oktober 2004 eingetragen wurde, mitgeteilt, dass die Angaben zu den Eigentümern der E-glass AG in der ursprünglichen Notifizierung nicht korrekt waren, und eine Änderung der Entscheidung vom 20. April 2004 beantragt.

Die deutschen Behörden übermittelten mit Schreiben vom 8. Februar 2005 (eingetragen am 9. Februar 2005) ergänzende Angaben.

Mit Schreiben vom 24. Februar 2005 (D/51447) hat die Kommission den deutschen Behörden die Möglichkeit eingeräumt, zum beabsichtigten Widerruf der Entscheidung vom 20. April 2004 Stellung zu nehmen. Die deutschen Behörden übermittelten ihre Stellungnahme mit Schreiben vom 4. März 2005, das am 8. März 2005 eingetragen wurde.

2.   Beschreibung

2.1.   Das Vorhaben

Im Dezember 2003 notifizierten die deutschen Behörden in Übereinstimmung mit dem MSR 1998 eine geplante Investitionsbeihilfe für die E-glass AG, Osterweddingen (Sachsen-Anhalt). Bei dem Vorhaben handelt es sich um den Aufbau eines neuen Werks zur Herstellung von Floatglas. Die förderfähigen Gesamtkosten des Projekts betragen 121 Millionen Euro; die Bruttobeihilfeintensität liegt bei 35 %.

Das neue Werk wird die erste Produktionsstätte von E-glass sein und 186 direkte Arbeitsplätze schaffen. Der Betrieb soll 2006 aufgenommen werden.

2.2.   Das Produkt und der relevante Markt/die relevanten Märkte

Floatglas ist mit Abstand die gängigste Form von Flachglas. Rohes Floatglas wird in der Regel weiterverarbeitet (veredelt) und kommt dann im Wesentlichen in der Bauwirtschaft und in der Fahrzeugindustrie zum Einsatz.

Den Analysen früherer Entscheidungen der Kommission zufolge ist der Markt für Floatglas als eigenständiger Produktmarkt zu betrachten, der sich wiederum in zwei getrennte Ebenen unterteilt, nämlich die Herstellung von unbearbeitetem Floatglas (Ebene 1) und die Weiterverarbeitung von Floatglas (Ebene 2).

Hinsichtlich des geographischen Marktes für Rohfloatglas folgerte die Kommission in ihrer Entscheidung vom 20. April 2004, dass er den gesamten EWR umfasst.

Die Entscheidung der Kommission vom 20. April 2004 enthält weitere Informationen zu Vorhaben, Produkt und Produktmärkten.

2.3.   Neue Angaben

Mit Schreiben vom 25. Oktober 2004 und 8. Februar 2005 teilten die deutschen Behörden der Kommission mit, die ursprüngliche Notifizierung habe unrichtige Angaben zu den Eigentümern der E-glass AG enthalten. Den deutschen Behörden und dem Management der E-glass sei dies vor Erlass der Entscheidung nicht bekannt gewesen. Diese Angaben wurden zur Begründung der Entscheidung herangezogen, um den Beihilfeempfänger sowie den relevanten Markt bzw. die relevanten Märkte festzulegen.

Die neuen Angaben betreffen einen der Eigentümer von E-glass (Luxfinpart S.A.) und dessen Tätigkeit auf dem Weiterverarbeitungsmarkt (Ebene 2). Die ursprüngliche Notifizierung sah drei Eigentümer vor, von denen zwei schon auf dem Weiterverarbeitungsmarkt tätig waren; der dritte Eigentümer (Luxfinpart S.A.) hingegen wurde lediglich als Finanzinvestor angesehen, der weder auf dem Herstellungs- (Ebene 1) noch auf dem Weiterverarbeitungsmarkt (Ebene 2) tätig war. Die deutschen Behörden haben mit Schreiben vom 25. Oktober 2004 richtig gestellt, dass zum Zeitpunkt der Notifizierung alle drei Eigentümer von E-glass auf dem Weiterverarbeitungsmarkt (Ebene 2) tätig waren.

Seit März 2003 unterhielt Luxfinpart S.A. ([...] (3) von E-glass) Geschäftsbeziehungen mit [...]. [...] ist in der Weiterverarbeitung von Floatglas (Ebene 2) tätig und trägt das wirtschaftliche Risiko der Anteile von Luxfinpart an E-glass. Gleichzeitig übernahm [...] die vertragliche Verpflichtung [...] % der Produktion von E-glass abzunehmen.

Mit Schreiben vom 8. Februar 2005 hat Deutschland die Kommission darüber informiert, dass Luxfinpart S.A. seine Anteile an E-glass an die Glas Trösch Holding GmbH (Trösch) veräußert hat. Trösch hat darüber hinaus [...] % von den früheren Eigentümern erworben und hält damit einen Anteil von [...] % an E-glass. Der neue Eigentümer wird [...] % der Produktion von E-glass übernehmen [...].

Diesen neuen Angaben zufolge, die Deutschland am 8. Februar 2005 übermittelt hat, sind zurzeit [...] Eigentümer auf Ebene 2 und [...] auf beiden Ebenen (Ebene 1 und 2) tätig.

2.4.   Anzuwendende Verfahrensregeln

Nach Artikel 9 der Verfahrensverordnung kann die Kommission »nachdem sie dem betreffenden Mitgliedstaat Gelegenheit zur Stellungnahme gegeben hat, eine [...] Entscheidung widerrufen, wenn diese auf während des Verfahrens übermittelten unrichtigen Informationen beruht, die ein für die Entscheidung ausschlaggebender Faktor waren. Vor dem Widerruf einer Entscheidung und dem Erlass einer neuen Entscheidung eröffnet die Kommission das förmliche Prüfverfahren nach Artikel 4 Absatz 4.«

2.5.   Anmerkungen der deutschen Behörden

In ihrem Schreiben vom 4. März 2005 vertraten die deutschen Behörden die Meinung, dass die Kommission ihre Entscheidung nicht notwendigerweise widerrufen müsse, sondern es ausreichend sei, die bestehende Entscheidung abzuändern. Dies sei vor allem deswegen sinnvoll, weil die Verzögerung, die durch das förmliche Prüfverfahren entstünde, die Ausführung des Vorhabens [...] gefährden würde, was eine unverhältnismäßige Folge wäre. In Artikel 9 der Verfahrensverordnung würde der Kommission genügend Spielraum eingeräumt, die vorgesehenen Verfahren nicht anzuwenden.

Des Weiteren äußern die deutschen Behörden die Ansicht, dass die Voraussetzungen für die Einleitung des förmlichen Prüfverfahrens nach Artikel 9 der Verfahrensverordnung insofern nicht gegeben seien, als keine Zweifel an der Vereinbarkeit der notifizierten Beihilfe mit dem Gemeinsamen Markt bestünden.

3.   Würdigung

Im vorliegenden Fall ist offensichtlich, dass die Entscheidung der Kommission vom 20. April 2004 unrichtige Angaben enthält, die von den deutschen Behörden während des Verfahrens übermittelt worden sind.

3.1.   Auswirkung der neuen Informationen zu den Eigentümern des Beihilfeempfängers

In der ursprünglichen Entscheidung wurde der Rohfloatglasmarkt (Ebene 1) als relevanter Markt festgelegt. Obwohl alle Eigentümer von E-glass auf dem Weiterverarbeitungsmarkt (Ebene 2) tätig waren, folgerte die Kommission, dass die Analyse auf den Markt der Ebene 1 beschränkt werden konnte.

So lagen der Kommission Kopien von Vertragsentwürfen zwischen E-glass und einem unabhängigen Abnehmer vor. Der Vertrag mit dem unabhängigen Abnehmer zeigte, dass dieser dieselben Bedingungen erhielt wie die Eigentümer, die gleichzeitig auch Abnehmer sind. Daraus wurde die Schlussfolgerung gezogen, dass eine Gleichbehandlung von Eigentümern, die auch Abnehmer sind, und anderen Abnehmern bestand, die auf dem nachgelagerten Markt tätig sind, und die Beihilfe daher keine Wirkung auf den Weiterverarbeitungsmarkt haben würde; daher sah die Kommission keine Notwendigkeit, den Weiterverarbeitungsmarkt (Ebene 2) in die Bestimmung des relevanten Markts mit einzubeziehen. Zusätzlich wurde angeführt, dass der Herstellungs- (Ebene 1) und der Weiterverarbeitungsmarkt (Ebene 2) dieselbe Entwicklung nehmen würden, da Rohfloatglas der Haupteinsatzfaktor auf dem Weiterverarbeitungsmarkt ist.

Aus den Angaben der deutschen Behörden vom 25. Oktober 2004 ergibt sich, dass der vorerwähnte Vertragsentwurf von einem unabhängigen Abnehmer in Wirklichkeit ein Vertrag mit einem der Eigentümer von E-glass zum Zeitpunkt der Notifizierung ist; es handelt sich um [...], ein auf dem Floatglas-Weiterverarbeitungsmarkt (Ebene 2) tätiges Unternehmen.

Daher lässt sich die Schlussfolgerung, die Beihilfe habe keine verzerrende Wirkung auf den Weiterverarbeitungsmarkt (Ebene 2) und die Kommission brauche insofern die Entwicklung des Weiterverarbeitungsmarktes nicht zu bewerten, nicht länger aufrechterhalten.

Auch wenn [...] nach den neuen Angaben nicht mehr in das E-glass-Vorhaben eingebunden ist, ändert sich nichts an den Schlussfolgerungen, die sich aus den Informationen vom Oktober 2004 ergeben, da Trösch, ein in der Floatglasherstellung (Ebene 1) und auf dem Weiterverarbeitungsmarkt (Ebene 2) tätiges Unternehmen, die Vertragsverpflichtungen von [...] für dieses Vorhaben übernommen hat.

In ihrem Schreiben vom 8. Februar 2005 führen die deutschen Behörden an, aufgrund der Tatsache, dass der neue Eigentümer Trösch lediglich beabsichtige, [...], sei es auch weiterhin korrekt, den relevanten Markt — wie in der ursprünglichen Entscheidung — auf die Ebene 1 zu beschränken (diese Schlussfolgerung wurde in dem Schreiben Deutschlands vom 4. März 2005 nochmals bestätigt). Da jedoch der neue Eigentümer auf beiden Märkten tätig ist, kann er ohne weiteres [...], wenn sich die Marktbedingungen ändern, weswegen die Kommission eine Analyse beider Ebenen (Herstellungs- und Weiterverarbeitungsmarkt) als notwendig erachtet.

Aufgrund der oben ausgeführten Argumente vertritt die Kommission die Ansicht, dass der Weiterverarbeitungsmarkt (Ebene 2) in die Bestimmung der relevanten Märkte miteinbezogen werden muss.

3.2.   Ergebnisse der vorläufigen Prüfung des Weiterverarbeitungsmarktes

Die Kommission hat eine erste Analyse des EWR-Weiterverarbeitungsmarktes für den Bezugszeitraum von 1997-2002 vorgenommen. Die Entwicklung des Weiterverarbeitungsmarktes (basierend auf dem sichtbaren Verbrauch in absoluten Zahlen) scheint im Bezugszeitraum auf den ersten Blick positiv; die Zuwachsrate lag über der mittleren Jahreszuwachsrate des verarbeitenden Gewerbes.

Die vorläufige Bewertung des Weiterverarbeitungsmarktes (Ebene 2) in Verbindung mit der Analyse des Marktes der Ebene 1, die in der Entscheidung vom 20. April 2004 (4) vorgenommen wurde, zeigt, dass der Ebene-1- und der Ebene-2-Markt sich im Bezugszeitraum von 1997-2002 in dieselbe Richtung entwickelt haben, mit einer Zuwachsrate, die über der mittleren Jahreszuwachsrate des verarbeitenden Gewerbes lag.

Dies würde bedeuten, dass die Kommission durch die Einbeziehung des Weiterverarbeitungsmarktes (Ebene 2) zu derselben Schlussfolgerung kommen könnte wie in der ursprünglichen Entscheidung (der Wettbewerbsfaktor wäre dann mit 1,0 anzusetzen). Folglich würde sich an der von der Kommission genehmigten Beihilfeintensität nichts ändern.

3.3.   Schlussfolgerung

Aufgrund der neuen Angaben muss nicht nur die Identität der Eigentümer berichtigt werden, sondern die Kommission sieht sich auch veranlasst, den Weiterverarbeitungsmarkt (Ebene 2) in die Bewertung der Vereinbarkeit der Beihilfemaßnahme einzubeziehen.

In Einklang mit dem MSR 1998 stützt sich die Kommission auf Daten über den relevanten Markt bzw. die relevanten Märkte, um den Wettbewerbsfaktor festzulegen, was Einfluss auf die zulässige Beihilfehöchstintensität hat.

Die neuen Angaben, die sich auf die Festlegung des relevanten Marktes bzw. der relevanten Märkte auswirken und so den Wettbewerbsfaktor und damit die zulässige Beihilfehöchstintensität beeinflussen könnten, sind im Sinne von Artikel 9 der Verfahrensverordnung ein ausschlaggebender Faktor für die Entscheidung.

Die Entscheidung der Kommission vom 20. April 2004 kann nicht durch die bloße Korrektur eines »Tippfehlers« geändert werden, da sie effektiv wegen unrichtiger Angaben der deutschen Behörden einen wichtigen Faktor außer Acht lässt. Daher hat die Kommission keine andere Möglichkeit, als die Entscheidung zu widerrufen.

Um die ursprüngliche Entscheidung zu widerrufen, die auf unrichtigen Angaben beruhte, die für die Entscheidung ein ausschlaggebender Faktor waren, und um eine neue Entscheidung zu erlassen, muss die Kommission nach Artikel 9 der Verfahrensverordnung das förmliche Prüfverfahren eröffnen. Die Eröffnung des Verfahrens ist eine Formvorschrift, die die Kommission unabhängig davon einhalten muss, dass im vorliegenden Fall möglicherweise keine Zweifel an der Vereinbarkeit der Beihilfe mit dem Gemeinsamen Markt bestehen.

4.   Entscheidung

Aufgrund der vorstehenden Ausführungen ersucht die Kommission die deutschen Behörden nach dem Verfahren gemäß Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag, innerhalb eines Monats nach Erhalt dieses Schreibens Stellung zu nehmen und alle sachdienlichen Informationen für die Würdigung der Beihilfe anhand der neuen Angaben zu übermitteln. Die Kommission ersucht die deutschen Behörden zudem, eine Kopie dieses Briefes umgehend an den potentiellen Beihilfeempfänger weiterzuleiten.

Die Kommission weist die deutschen Behörden darauf hin, dass sie interessierte Dritte durch die Veröffentlichung und eine aussagekräftigen Zusammenfassung dieses Schreibens im Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften informieren wird. Sie wird zudem interessierte Dritte in den EFTA-Staaten, die Unterzeichnerstaaten des EWR-Abkommens sind, durch die Veröffentlichung einer Mitteilung in der EWR-Beilage des Amtsblatts der Europäischen Union informieren. Zudem wird sie die EFTA-Überwachungsbehörde durch die Übersendung einer Kopie dieses Schreibens informieren. Alle interessierten Dritte werden aufgefordert, ihre Stellungnahmen innerhalb eines Monats nach der jeweiligen Veröffentlichung zu übermitteln.”

----

(1)AB1. L 83 vom 27.3.1999, S. 1, nachstehend »Verfahrensverordnung«.

(2)ABl. C 107 vom 7.4.1998, S. 7.

(3)  Geschäftsgeheimnis

(4)  Die Kommission analysierte in ihrer Entscheidung vom 20. April 2004 den wertmäßigen sichtbaren Verbrauch für den EWR-Markt der Ebene 1.

----

----

ÁLLAMI TÁMOGATÁS – LENGYELORSZÁG

C 17/2005 (ex PL 34/2004 & N 194/2005) & C 18/2005 (ex N 438/04) számú állami támogatás — Szerkezetátalakítási támogatás a Gdynia Hajógyár számára; Szerkezetátalakítási támogatás a Gdanski Hajógyár számára

Felhívás az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti észrevételek megtételére

(2005/C 220/04)

(EGT vonatkozású szöveg)

A Bizottság a 2005.6.1-i levelében, amelynek hiteles nyelvű másolata megtalálható ezen összefoglalót követően, értesítette Lengyelországot az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról a fent említett intézkedéssel kapcsolatosan.

Az érdekelt felek a bizottsági eljárás tárgyát képező intézkedésre vonatkozóan az ezen összefoglaló és a mellékelt levél közzétételét követő egy hónapon belül benyújthatják észrevételeiket az alábbi címre:

Ezeket az észrevételeket Lengyelországgal közlik. Az észrevételeket előterjesztő érdekelt felek írásban – kérésüket megindokolva – kérhetik személyazonosságuk bizalmas kezelését.

AZ ÖSSZEFOGLALÓ SZÖVEGE

ELJÁRÁS

2004. október 8-án kelt levelében Lengyelország értesítette a Bizottságot a Stocznia Gdańska – Grupa Stoczni Gdynia S.A. (a továbbiakban: Gdanski Hajógyár) szerkezetátalakításának támogatására tett intézkedések meghosszabbításáról, annak érdekében, hogy jogilag megbizonyosodjon arról, hogy az említett támogatásokat a csatlakozás előtt nyújtották, és nem voltak alkalmazhatók a csatlakozás után, így azok nem jelentettek új támogatást, melyet a Bizottság az EK-Szerződés 88. cikke alapján vizsgálhatna. Arra az esetre, ha a Bizottság úgy találná, ezek az intézkedések új támogatást jelentenek, Lengyelország kérvényezte jóváhagyásukat szerkezetátalakítási támogatásként. A 2004. április 29-én kelt levélben Lengyelország a Csatlakozási Szerződésben meghatározott ideiglenes eljárás értelmében bejelentette a Stocznia Gdynia S.A. (a továbbiakban: Gdynia Hajógyár) szerkezetátalakításának támogatására tett meghosszabbított intézkedéseket. A 2005. április 22-én kelt levelében Lengyelország elfogadta, hogy a Bizottság ez utóbbi bejelentést is az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdése szerinti bejelentésként kezeli, tekintettel bármely olyan intézkedésre, mely új támogatást jelentene. A 2005. február 8-án kelt levelében Lengyelország egyetértett azzal, hogy a két bejelentést összevonják.

A KEDVEZMÉNYEZETTEK ÉS A TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉSEK LEÍRÁSA

A kedvezményezettek a hajógyártás területén tevékenykednek (új hajók építése, hajórészek és acél részek gyártása, különböző háttérszolgáltatások). Egy közös üzleti csoportba tartoznak, és körülbelül 9000 alkalmazottat foglalkoztatnak. A Gdynia Hajógyár legnagyobb részvényese az Államkincstár. Gdynia Hajógyár teljes tulajdonosa a Gdanski Hajógyárnak.

A csoport nehéz gazdasági helyzete 2002-ben vette kezdetét, elsősorban a hajófinanszírozó piac egy másik fontos lengyel hajógyár csődjét követő romlása, az ázsiai verseny hatásai és a devizaárfolyam ingadozása miatt. Az anyagi nehézségek orvoslása érdekében mindkét vállalat elkezdte a szerkezeti átalakítást 2002-2003-ban, élvezve a különböző hatóságok támogatását központi és helyi szinten egyaránt.

A szerkezetátalakítási költségeket 6,5 milliárd PLN-re (1,6 milliárd EUR) becsülik a Gdynia hajógyár esetében és 276 millió PLN-re (69 millió EUR) a Gdanski Hajógyár esetében. A szerkezetátalakítás főleg az adósság átütemezését és a likviditás fejlesztését foglalja magában. Az állami támogatás teljes összege a Gdynia Hajógyár részére 1,2 milliárd PLN-re (300 millió EUR), a Gdanski Hajógyár részére 113 millió PLN-re (28 millió EUR) tehető.

A hajógyáraknak termelésnövekedést és költségmegtakarítást eredményező szervezési szerkezetátalakítást kell véghezvinniük (átszervezés, automatizáció). Egy alapvető hajó-portfolió, pl. ro-ro hajók, tartályhajók, és LPG szállítók gyártására fognak összpontosítani. 2008-ig a Gdanski Hajógyár a nem hajógyártás jellegű tevékenységeinek, mint az acélfeldolgozás és a különféle háttérszolgáltatások, a teljes tevékenység [...] %-ra való növelését tervezi.

ÉRTÉKELÉS

A rendelkezésre álló információ alapján a Bizottság megállapította, hogy egyes intézkedéseket a kedvezményezettek javára már támogattak Lengyelország európai uniós csatlakozása előtt, és ezek nem alkalmazhatók a csatlakozás után. Tekintettel ezekre az intézkedésekre, a lengyel hatóságok konkrét bizonyítékokkal támasztották alá, hogy a csatlakozás előtt az illetékes hatóságok jogilag kötelező erejű határozattal kötelezték magukat arra, hogy egy meghatározott összegű támogatást nyújtanak. Ezek az intézkedések a Bizottság hatáskörén kívül esnek, ezért a Bizottság nem végzi el az állami támogatás összeegyeztethetőségének értékelését az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerint.

A rendelkezésre álló információk alapján azonban a Bizottság úgy találta, hogy a fennmaradó támogatásokat nem a csatlakozás előtt nyújtották, illetve ezeket vagy 2004. május 1. után, vagy még nem nyújtották. Ezáltal ezek az intézkedések új támogatást jelentenek, és a Bizottság értékelni fogja összeegyeztethetőségüket a közös piaccal az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerint.

Ezekre az intézkedésekre vonatkozóan a Bizottság úgy tekinti, hogy ezek állami támogatást jelentenek az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében. A Bizottság a nehéz anyagi helyzetben lévő cégek szerkezetátalakítási támogatásáról szóló, a bejelentés időpontjában (a Gdynia Hajógyár esetében 2004. április 29., a Gdanski Hajógyár esetében 2004. október 8.) hatályos 1999. évi iránymutatások alapján vizsgálta ezt a támogatást.

A Bizottság úgy határozott, hogy elindítja az EK Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást, mivel kétségek merültek fel azzal kapcsolatban, teljesült-e a szerkezetátalakítási támogatás jóváhagyásának minden feltétele, különös tekintettel arra, hogy

E kétségek eloszlatása érdekében felszólították Lengyelországot, hogy szolgáltasson bővebb információt.

A LEVÉL SZÖVEGE

„Komisja pragnie poinformować Polskę, że po zbadaniu informacji dostarczonych przez polskie władze odnośnie powyższych środków, zgłoszonych zgodnie z procedurą określoną w pkt 3 załącznika IV do Traktatu Akcesyjnego, postanowiła, że ich część została udzielona przed dniem przystąpienia i nie ma zastosowania po dniu przystąpienia. Odnośnie innych środków, opisanych poniżej, oraz w świetle Państwa pisma z 22 kwietnia 2005 r., Komisja postanowiła wszcząć procedurę określoną w art. 88 ust. 2 Traktatu WE.

I.   PROCEDURA

II.   OPIS

1.   Stosowne przedsiębiorstwa

2.   Proces restrukturyzacji

2.1.   Trudności finansowe Grupy Stoczni Gdynia

2.2.   Plany restrukturyzacji

2.3.   Koszty restrukturyzacji

2.4.   Finansowanie restrukturyzacji

2.5.   Środki wyrównawcze

3.   Obowiązujące prawo krajowe

3.1.   Uwagi ogólne

3.2.   Restrukturyzacja należności publicznoprawnych — system

3.3   Restrukturyzacja należności publicznoprawnych w niniejszych sprawach

3.4   Kodeks postępowania administracyjnego

III.   OCENA

1.   Ustalenie kompetencji Komisji

1.1   Mechanizm przejściowy

1.2   Wniosek w sprawie Stoczni Gdynia

Środki udzielone przed dniem przystąpienia, które nie mają zastosowania po dniu przystąpienia

Środki, które nie zostały udzielone przed dniem przystąpienia i jeszcze nie zostały udzielone

Środki udzielone wbrew prawu po dniu przystąpienia

Podsumowanie

1.3   Wniosek w sprawie Stoczni Gdańskiej

Środki udzielone przed dniem przystąpienia, które nie mają zastosowania po dniu przystąpienia

Środki, które nie zostały udzielone przed dniem przystąpienia i jeszcze nie zostały udzielone

Podsumowanie

1.4   Wniosek

2.   Pomoc państwa w rozumieniu art. 87 ust. 1 Traktatu WE

3.   Derogacje art. 87 ust. 2 i art. 87 ust. 3 Traktatu WE

4.   Zgodność pomocy restrukturyzacyjnej

4.1   Kwalifikacje firm

4.2   Przywrócenie rentowności

4.3   Zapobieganie zakłóceniu konkurencji

4.4   Ograniczenie pomocy do minimum

4.5   Znaczący wkład beneficjenta

IV.   DECYZJA

----

(1)  Bizalmas információk.

(2)  Pierwszy rok wspólnej działalności Grupy.

(3)  Początek restrukturyzacji.

(4)  Najwyższy poziom produkcji w analizowanym okresie.

(5)  Informacje poufne.

(6)  Informacje niedostępne.

(7)  Pierwsza połowa 2002 r. miała znaczenie przełomowe dla stoczni (restrukturyzowanej od 1998 r.), ponieważ uzyskała po raz pierwszy zysk za półrocze. Jednak wynik ogólny za cały rok 2002 był nadal ujemny.

(8)  Pismo Polski z dnia 10 listopada 2004 r., tabela nr 3.

(9)  Zgłoszenie z dnia 29 kwietnia 2004 r., tabela dot. pomocy państwa, pkt 4, z późn. zm. wprowadzonymi późniejszymi pismami Polski. Ta wielkość liczbowa odzwierciedla wartość nominalną należności publicznoprawnych, które są restrukturyzowane w drodze umorzenia (z lub bez udziału Operatora) lub rozłożenia płatności na raty.

(10)  Plan restrukturyzacji Stoczni Gdańskiej, tabela nr 30, str. 137.

(11)  Zgłoszenie z dnia 8 października 2004 r., załącznik 1. Ta wielkość liczbowa odzwierciedla wartość nominalną należności publicznoprawnych, które są restrukturyzowane w drodze umorzenia (z lub bez udziału Operatora) lub rozłożenia płatności na raty.

(12)  KUKE S.A. to polska agencja ubezpieczająca kredyty eksportowe.

(13)  Ten środek będzie podjęty wspólnie przez wierzycieli publicznoprawnych i wierzycieli prywatnych. Ponieważ Polska nie była w stanie określić stosunku udziału wierzycieli prywatnych, Komisja przypisuje — na zasadzie tymczasowej — całość środka wierzycielom publicznoprawnym.

(14)  Dane dostarczone przez polskie władze.

(15)  Dane dostarczone przez polskie władze.

(16)  Zastosowany został bieżący kurs: 1 EUR = 4 PLN. W owym czasie kurs wymiany wynosił 1 EUR = 4,64 PLN. Z uwagi na klarowność i do celów ilustracyjnych w niniejszej decyzji stosowany będzie kurs bieżący.

(17)  Konieczność uzyskania tej zgody wynika z faktu, że prawo prywatne wymaga zatwierdzenia wierzyciela cedującego dług na innego dłużnika.

(18)  Po rozwiązaniu konfliktu kompetencyjnego pomiędzy Miastem Gdańsk a Wojewodą Pomorskim dotyczącego poboru niektórych podatków decyzja Wojewody Pomorskiego z 29 grudnia 2004 r. obejmuje również należności, które wcześniej przysługiwały Miastu Gdańsk.

(19)  Wyrok Sądu I Instancji z dnia 14 stycznia 2004 r. w sprawie T-109/01, Fleuren Compost przeciwko Komisji, pkt 74.

(20)  Informacja ta pochodzi z rozmów z władzami polski w niniejszej sprawie i w sprawie PL 31/2004 (obecnie N 203/2005) — Restrukturyzacja Stoczni Szczecin.

(21)  Przekazane przez polskie władze.

(22)  Przekazane przez polskie władze.

(23)  Odnośnie do środków 28 i 29, Skarb Państwa już zawarł umowy gwarancyjne z odpowiednimi bankami (odpowiednio dnia 13 września 2004 r. i dnia 19 października 2004 r.).

(24)Dz.U. C 317 z 30.12.2003, str. 11.

(25)Dz.U. C 244 z 1.10.2004, str. 2.

(26)Dz.U. C 288 z 9.10.1999, str. 2.

(27)  Zob. tabela nr 2 powyżej.

(28)  W przypadku Stoczni Gdynia 76 % kosztów restrukturyzacji stanowią koszty operacyjne, 7 % odpowiada obowiązkowi spłaty zobowiązań publicznoprawnych, 14 % to obowiązek spłaty zobowiązań prywatnych, a jedynie 2 % stanowią koszty konkretnych działań restrukturyzacyjnych (racjonalizacja, inwestycje itp.).

(29)  Informacje z pierwszej połowy 2004 r.

(30)  Źródło: badanie rynkowe dołączone do planu restrukturyzacji Stoczni Gdańsk.

(31)  Zgłoszenie, część f), str. 15 i następne; pismo Polski z dnia 3 września 2004 r., str. 12.

----

ZAŁĄCZNIK I

POMOC PAŃSTWOWA DLA STOCZNI GDYNIA

CZĘŚĆ A

Środki udzielone przed dniem przystąpienia, które nie mają zastosowania po dniu przystąpienia

CZĘŚĆ B

Środki, które — wg dostępnych informacji — stanowią nową pomoc

----

ZAŁĄCZNIK II

POMOC PAŃSTWA DLA STOCZNI GDAŃSKIEJ

CZĘŚĆ A

Środki udzielone przed dniem przystąpienia, które nie mają zastosowania po dniu przystąpienia

CZĘŚĆ B

Środki, które — wg dostępnych informacji — stanowią nową pomoc

----

----

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.3960 – Barclays Private Equity/Alstom Power Conversion)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(2005/C 220/05)

(EGT vonatkozású szöveg)

----

(1)HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

(2)HL C 56., 2005.3.5., 32. o.

----

Helyesbítések

----

Helyesbítés a közlekedés területén nyújtott támogatásokra vonatkozó ajánlattételi felhívás hirdetményéhez – DG-TREN/SUB/02-2005. ajánlattételi felhívás

(Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 116., 2005.5.18.)

(2005/C 220/06)

A DG TREN/SUB/02-2005. ajánlattételi felhívásnak az Európai Unió Hivatalos Lapja C sorozatának 2005. május 18-i 116. számában közzétett hirdetménye és az ajánlattételi felhívásnak a http://europa.eu.int/comm/dgs/energy_transport/grants/proposal_fr.htm internetcímen közzétett szövege német változatában található fordítási hiba következtében helyénvaló pontosítani, hogy az ajánlattételi felhívás a repülés biztonságára (EN: safety, DE: Flugsicherheit) és nem a repülés védelmére (EN: security, DE: Luftsicherheit/Gefahrenabwehr im Luftverkehr) vonatkozik.

A DG TREN/SUB/02-2005. ajánlattételi felhívás német szövegének 3. oldalán a Luftsicherheit (DE) (EN: security) kifejezés helyébe a Flugsicherheit (betriebliche und technische Gefahren) (DE) (EN: safety) kifejezés kerül.

A DG TREN/SUB/02-2005. ajánlattételi felhívás a repülésbiztonság (EN: safety, DE: Flugsicherheit [betriebliche und technische Gefahren]) témájában a helyesbítésnek a Hivatalos Lapban való közzététele időpontjától számított 21 napig újból nyitott. A helyesbítés az ajánlattételi felhívás többi témáját nem érinti.

----

----

Helyesbítés a fehércukor exportját érintő lefölözések és/vagy visszatérítések meghatározására vonatkozó folyamatos pályázati felhívásról szóló értesítéshez (2005/1. sz.)

(Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 176., 2005. július 16.)

(2005/C 220/07)

27. oldal, III. AJÁNLATOK:

a következő szövegrész:

helyesen:

----