----

----

I Teave

Nõukogu

----

NÕUKOGU ARVAMUS,

8. märts 2005,

Hispaania ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2004—2008 kohta

(2005/C 177/01)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

Eelpool toodud hinnangust lähtudes soovitab nõukogu Hispaanial võtta meetmeid, et vältida mittejätkusuutlikke suundumusi riigi rahanduses pikas perspektiivis, eriti ulatusliku pensionisüsteemireformi kaudu.

Tähtsamate makromajanduslike ja eelarveliste prognooside võrdlus

----

(1)EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

(2)  Kuni hindamisprobleemidele lahenduse leidmiseni ei rakendata Hispaanias veel ühiselt kokku lepitud tootmisfunktsiooni lähenemisel põhinevat metoodikat. Seetõttu arvutatakse tsükliliselt kohandatud tasakaalud Hodrick-Prescotti filtrimeetodil.

(3)  Tootmisfunktsiooni lähenemisel põhinevat ühiselt kokkulepitud metoodikat Hispaanias veel ei rakendata, see sõltub hindamisprobleemidele lahenduse leidmisest. Seetõttu arvutavad komisjoni talitused tsükliliselt kohandatud tasakaalud Hodrick-Prescotti filtrimeetodil, kasutades programmis toodud andmeid.

(4)  Stabiilsusprogrammide SKT deflaatoril põhinev inflatsioon.

Allikad:

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.

----

----

NÕUKOGU ARVAMUS,

8. märts 2005,

Küprose ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta, 2004—2008

(2005/C 177/02)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

Pidades silmas eespool esitatud hinnangut ja arvestades nõukogu asutamislepingu artikli 104 lõike 7 alusel tehtud soovitusi, peaks Küpros nõukogu arvates:

Tähtsamate makromajanduslike ja eelarveliste prognooside võrdlus

----

(1)EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Käesolevas tekstis osutatud dokumendid on kättesaadavad järgmisel veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Lisaks tuleks märkida, et Küprose edasine majandusareng on äärmiselt ebakindel: taasühendamise korral muutub majandusolukord drastiliselt kogu saarel.

----

----

NÕUKOGU ARVAMUS,

8. märts 2005,

Läti ajakohastatud lähenemisprogrammi 2004—2007 kohta

(2005/C 177/03)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

Tähtsamate makromajanduslike ja eelarveliste prognooside võrdlus

----

(1)EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Käesolevas tekstis osutatud dokumendid on kättesaadavad järgmisel veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Programmis on esitatud THIinflatsiooni prognoosid, mitte THHI inflatsioon.

Allikad:

Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.

----

----

NÕUKOGU ARVAMUS,

8. märts 2005,

Leedu ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2004—2007

(2005/C 177/04)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

Eespool esitatud hinnangust lähtudes soovitab nõukogu Leedul:

Tähtsamate makromajanduslike ja eelarveliste prognooside võrdlus

----

(1)EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Käesolevas tekstis osutatud dokumendid on kättesaadavad järgmisel veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Lähenemisprogrammi tarbijahinnaindeksi inflatsioon

Allikad:

Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste koostatud majandusprognoosid (KOM)

----

----

NÕUKOGU ARVAMUS,

8. märts 2005,

Ungari ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta, 2004—2008

(2005/C 177/05)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

Nõukogu kontrollis 8. märtsil 2005 Ungari ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2004—2008. Programm vastab andmenõuetele, mis on esitatud tegevusjuhendis stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta. Kuigi programm sisaldab kõiki kohustuslikke andmeid (2), puudub üks vabatahtlik arvnäitaja (pikaajalised tervishoiukulud).

Ajakohastatud programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis kavandatakse SKT reaalkasvu järkjärgulist suurenemist 3,9 %lt 2004. aastal 4,6 %ni programmiperioodi lõpuks. Praegu olemasolevate andmete kohaselt tundub see stsenaarium kajastavat küllaltki soodsaid kasvuprognoose. Ajakohastatud programmi inflatsiooniprognoos tundub üldiselt realistlik.

Nõukogu tegi 5. juulil 2004. aastal otsuse, et Ungaril on ülemäärane eelarvepuudujääk, ning soovitas selle parandada 2008. aastaks. Ajakohastatud programmis nähakse ette järgmine puudujäägi korrigeerimise kava: 4,4 % SKTst 2004. aastal, 3,6 % 2005. aastal, 2,9 % 2006. aastal, 2,2 % 2007. aastal ja 1,6 % SKTst 2008. aastal. Need eesmärgid on kooskõlas Eurostati 23. septembri 2004. aasta otsusega, mille kohaselt tohib ajutiselt kuni eelarveteatise esitamiseni 2007. aasta märtsis kajastada teise samba pensionifondi sissemakseid valitsemissektori eelarves. Ungari ametiasutused otsustasid seda võimalust kasutada ja esitatud eelarvepuudujäägi määrade arvutamisel lahutati valitsemissektori eelarvepuudujäägist 1998. aasta pensionireformi (3) käigus loodud teise samba pensionifondi sissemaksed. Ajakohastatud programmis peetakse kinni ülemäärase puudujäägi parandamiseks seatud tähtajast. Pärast eeldatud stabiliseerimist 0,9 protsendipunkti võrra SKTst 2004. aastal prognoositakse ajakohastatud programmis järelejäänud aastatel iga-aastast kohandamist ligikaudu 0,6—0,7 protsendipunkti võrra. Ajakohastatud programmis järgitakse kulusuhte vähenemisel põhinevat stabiliseerimisstrateegiat, mida toetavad struktuurireformid ja millega kaasneb veelgi tagasihoidlikum tulusuhte vähenemine. Suurim kulude vähendamine toimuks 2005. aastal ja tuleneks peamiselt intressikoormuse vähenemisest 0,5 protsendipunkti võrra ja riiklike investeerimiskulude vähenemisest 1,7 protsendipunkti võrra. Riiklike kulutuste vähendamist kavatsetakse korvata avaliku ja erasektori ettevõtjate partnerlusprojektide kasutamise suurendamisega. Programmi lõpuaastate kulusid vähendavate meetmete ettenähtud ajakava ja kvantifitseeritud andmeid ei ole piisavalt üksikasjalikult esitatud. Esmase puudujäägi kohandamiskava oleks sarnane valitsemissektori puudujäägi vähendamise kavaga. Esmane puudujääk muutuks väikeseks ülejäägiks 2008. aastal (sealhulgas pensionireformi kulud).

Programmis kirjeldatud kohandamiskava ja eriti 2005. aasta puudujäägieesmärki, millele järgneb täiendav korrigeerimine 2 protsendipunkti SKTst suuruses, võib pidada piisavaks, et parandada ülemäärane puudujääk 2008. aastaks, juhul kui seda toetavad piisavad meetmed. Lõplik puudujäägieesmärk 2,8 % SKTst (koos pensionireformi kuludega) jätab siiski vaid väikese kindlusvaru, mis võib stardipositsiooni muutudes veelgi väheneda, sest 2004. aasta eelarve tulemustega on seotud veel mõningane ebakindlus (4). Programmi eelarveprognoosid tunduvad optimistlikud: (i) Nagu nähtub komisjoni talituste 2004. aasta sügisprognoosist, on 2005. ja 2006. aasta puudujäägieesmärgid pigem optimistlikud. 2005. aasta osas võetakse arvesse, et valitsus on loonud “hädaabivaru”, mis moodustab 0,5 % SKTst ja millega kindlustatakse ennast raskuste korral 2005. aasta eelarve-eesmärgi saavutamisel. Kuigi selle reservi loomine on tervitatav, tundub eraldatud summa 2005. aasta eelarvega seotud riske arvesse võttes ebapiisav. Lisaks tekitab muret see, et reservid võidakse kasutusele võtta liiga aasta alguses, mis vähendab motiveeritust pidada rangelt kinni 2005. aasta eelarvest. 2005. ja 2006. aasta puudujäägieesmärkide saavutamata jätmine suurendaks survet 2007. ja 2008. aastal toimuvale kohandamisele. (ii) Kulude vähendamine on seotud riskidega, kuna ulatuslike reformide strateegia ei hõlma 2005. aasta eelarves sisalduvaid reformimeetmeid. (iii) Samuti on probleeme seatud kulu- ja tulueesmärkide saavutamisega, sest eelmistel aastatel esitatud eesmärke ei suudetud märkimisväärses ulatuses täita. Lisaks võivad võimalikud käibemaksumäärade kärped käimasolevate maksureformide raames suurendada riski tuludele isegi siis, kui neid kompenseerida muude määrade suurendamisega; seetõttu vajaks nende ajastamine hoolikat planeerimist ja need tuleb viia sõltuvusse puudujäägieesmärkide täielikust saavutamisest. (iv) Üks riskidest võib tuleneda ka asjaolust, et 2004. aasta majandustegevusest tulenevaid käibemaksutagastusi ei maksta õigeaegselt, kuid ametiasutused on võtnud endale kohustuseks nende tagasimaksete kiirendamise, et sellega 2005. aasta eelarvet mitte koormata. Teisest küljest võib asjaolu, et 2004. aasta lõpus alustati käibemaksutagastuste üle rangemat kontrolli, aidata osaliselt piirata eeldatavat käibemaksutulude vähenemist, ja seda võib lugeda soodsaks arenguks.

Käesoleva hinnangu alusel on olemas oht, et eelarvetulemus võib olla ajakohastatud programmis prognoositust halvem. Vaatamata sellele, et programmis sisalduvat kohandamiskava ja eelkõige aastaks 2005 valitsemissektori eelarvepuudujäägile seatud piirmäära koos täiendava korrigeerimisega 2-protsendipunkti võrra SKTst võib lugeda asjakohaseks, et parandada 2008. aastaks ülemäärast puudujääki, ei pruugi programmi fiskaalpoliitika olla kohandamiskava rakendamiseks piisav ning ei pruugi seetõttu tagada, et puudujääk vähendatakse 2008. aastaks alla 3 % SKTst. Et muuta kohandamiskava usaldusväärseks, on vaja lisameetmeid. Eriti oluline on saavutada uus 2005. aasta eesmärk. Eespool esitatud hinnangu alusel oleks lisameetmed asjakohased, kui nad on vähemalt 0,5 protsendipunkti SKTst.

Võla suhteks prognoositakse 2004. aastal 56,7 % SKTsse (koos pensionireformikuludega oleks see 59,9 % SKTsse, mis on pisut alla asutamislepingus sätestatud kontrollväärtuse 60 % SKTsse). Programmis prognoositakse, et võla suhe väheneb programmiperioodi jooksul ligikaudu 7 protsendipunkti võrra. Võla suhet ümbritsevad riskid on samad, mis puudujäägiprognooside puhul.

Ungari riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse osas on mõned ohud, mis tulenevad vananeva elanikkonnaga seotud eelarvekulude prognoosist. Osaliselt tulenevad ohud pikaajaliste eelarvesuundumustega seotud ebamäärasusest, mis on põhjustatud ebapiisavatest andmetest tervishoiukulutuste prognoosides. Programmis esitatud strateegia põhineb peamiselt eelarve stabiliseerimisel järgmise paari aasta jooksul ning tulevikus rakendatavatel lisareformidel. Reformitud pensionisüsteem, kaasa arvatud teise samba kogumispension, aitavad järjepidevalt vähendada vananeva rahvastiku mõju eelarvele ja riigi rahanduse mittejätkusuutlikkusest tulenevaid ohte. Vajalik on ka muude reformide jätkamine, eriti tervishoiusektoris, ning kavandatud eelarve otsustav stabiliseerimine keskpikal perioodil.

Programmis esitatud majanduspoliitika vastab osaliselt riigi majanduspoliitika üldsuunistele riigi rahanduse valdkonnas. Valitsemissektori puudujääki lubati vähendada “mitmeaastases raamistikus usaldusväärselt ja jätkusuutlikult kooskõlas nõukogu poolt eelarvealase järelevalve käigus vastuvõetavate otsustega”. Kuigi Ungari rakendas 2004. aastal fiskaalkohandusi, otsustas nõukogu 18. jaanuaril 2005 asutamislepingu artikli 104 lõike 8 alusel, et Ungari ei ole siiski järginud asutamislepingu artikli 104 lõike 7 alusel antud nõukogu 5. juuli 2004. aasta soovitusi seoses ülemäärase eelarvepuudujäägiga.

Pidades silmas eespool esitatud hinnangut ja arvestades nõukogu 8. märtsil 2005 asutamislepingu artikli 104 lõike 7 alusel tehtud soovitusi, peaks Ungari nõukogu arvates:

Tähtsamate makromajanduslike ja eelarveliste prognooside võrdlus

----

(1)EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

(2)  Esmast tasakaalu pole arvutatud kokkulepitud määratluse kohaselt.

(3)  Pensionireformi kulusid hõlmav üldine eelarvepuudujäägi korrigeerimise kava oleks 5,3 % SKTst 2004. aastal, 4,7 % SKTst 2005. aastal, 4,1 % SKTst 2006. aastal, 3,4 % SKTst 2007. aastal ja 2,8 % SKTst 2008. aastal.

(4)  Raamatupidamise seisukohast ei ole selge põllumajandustoetuste kajastamine, mis võivad vähendada kassa- ja tekkepõhise eelarvepuudujäägi erinevust, suurendades seega 2004. aasta tekkepõhist eelarvepuudujääki. Kui käibemaksu tagastamine kiireneb, nagu Ungari ametivõimud lubavad oletada, võib see 2004. aasta puudujääki suurendada peaaegu 0,7 protsendipunkti võrra.

(5)  Ungari ametiasutused otsustasid kasutada Eurostati võimaldatud üleminekuperioodi ning kajastada teise samba pensionifondide sissemakseid valitsussektori eelarves. Võrreldes 2004. aasta maikuu programmiga, vähendab ümberliigitamine valitsemissektori puudujääginäitajaid ajavahemikul 2004—2008 aastas 0,9—1,2 protsendipunkti võrra. Üleminekuperiood lõpeb 2007. aasta märtsi teatise esitamisega.

(6)  Neid arve pole kohandatud, st nad sisaldavad pensionireformiga seotud kulusid. Need arvud on esitatud, et anda võrdlusandmeid eelmise programmi ja komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognoosidega ning eeldades, et teise samba pensionifondide sissemaksete ümberliigitamine ei toeta 2007. ja 2008. aasta puudujäägieesmärgi saavutamist.

(7)  Need komisjoni prognoosid on kohandamata arvud, st nad sisaldavad pensionireformiga seotud kulusid.

(8)  Need 2004. aasta Ungari lähenemisprogrammis sisalduvad arvud hõlmavad pensionireformiga seotud kulusid.

Allikad:

Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.

----

----

NÕUKOGU ARVAMUS,

8. märts 2005,

Sloveenia ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta, 2004—2007

(2005/C 177/06)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

Eespool esitatud hinnangust lähtudes soovitab nõukogu Sloveenial:

Tähtsamate makromajanduslike ja eelarveliste prognooside võrdlus

----

(1)EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Käesolevas tekstis osutatud dokumendid on kättesaadavad järgmisel veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Lähenemisprogrammi tarbijahinnaindeksi inflatsioon

Allikad:

Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognoosid (KOM).

----

----

NÕUKOGU ARVAMUS,

8. märts 2005,

Ühendkuningriigi ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta, 2003/2004—2009/2010

(2005/C 177/07)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

Eespool toodud hinnangut silmas pidades on nõukogu seisukohal, et Ühendkuningriik peaks:

Tähtsamate makromajanduslike ja eelarveliste prognooside võrdlus

----

(1)EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Ühendkuningriigi ametiasutused andsid tehnilistes aruteludes komisjoniga andmete kohta kasulikke seletusi. Kui ajakohastamisel oleks nendele tehnilistele seletustele viidatud, oleks programmi üldjoontes peetud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi käsitlevas muudetud tegevusjuhendis esitatud andmenõuetele vastavaks.

(3)  Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel.

(4)  SKT-prognoos, mis on aluseks ametiasutuste prognoosidele riigi rahanduse kohta ja mis põhineb suundumuse kohasel kasvuennustusel, mis on veerand protsendipunkti väiksem kui ametiasutuste keskne prognoos.

(5)  Komisjoni andmed põhinevad kalendriaastal (näiteks vastab 2004. kalendriaasta 2004/2005. eelarveaastale).

(6)  Ühendkuningriigi ametiasutuste prognoosides valitsemissektori eelarve tasakaalu kohta sisaldub ka UMTS-litsentside müügitulu aastast 2000, mis on ligikaudu 1 miljard naelsterlingit. Selle kohandamine, et viia prognoosid vastavusse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega, toob kaasa 0,1 protsendipunkti lahutamise tasakaalust (st puudujäägi suurenemise) igal aastal. Kõik selles tabelis esitatud näitajad on esitatud pärast ajakohastatud programmi andmete sellist kohandamist komisjoni talituste poolt.

(7)  Ametiasutused on esmase tasakaalu esitanud ilma netointressita, mitte ainult ilma intressikuludeta nagu komisjon. Esitatud näitajad on komisjoni talituste poolt ümber arvutatud ja põhinevad ajakohastatud programmi tabeli 4.4 andmetel.

Allikad:

Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.

----

Komisjon

----

Euro vahetuskurss (1)

18. juuli 2005

(2005/C 177/08)

1 euro= 

----

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

----

----

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(2005/C 177/09)

(EMPs kohaldatav tekst)

Otsuse vastuvõtmise kuupäev: 

Liikmesriik: Itaalia (Toscana)

Abi nr: N 7/2004

Nimetus: Sekkumised kalanduse toetuseks.

Eesmärk: Toetus kalandus- ja akvakultuurisektorile.

Õiguslik alus: Legge regionale del 23 dicembre 2003.

Eelarve: 4,39 miljonit eurot.

Kestus: 3 aastat

Abiliik ja selle osatähtsus: Määrusega nr 2792/1999 ettenähtud määr.

Otsuse tekst usaldusväärse(te)s keel(t)es, ilma konfidentsiaalse infota, on kättesaadaval veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Vastuvõtmise kuupäev: 

Liikmesriik: Kreeka

Abinumber: N 105/2004

Nimetus: Muudatused TANEO riskikapitali fondis

Eesmärk: Fondid on suunatud investeerimiseks erasektori investoritele uutesse riskikapitali fondidesse, mis omakorda investeerivad uutesse väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse, eelistatavalt niisugustesse, mis on käivitamise staadiumis või oma tegevuse alguses.

Õiguslik alus: Ν. 2843/2000 (ΦΕΚ, τεύχος Α' αρ. 219) περί εκσυγχρονισμού των χρηματιστηριακών συναλλαγών, εισαγωγή εταιριών επενδύσεων στην ποντοπόρο ναυτιλία στο Χρηματιστήριο Αξιών Αθηνών και άλλων

ΑΡΘΡΟ 28 (όπως τροποποιήθηκε από το άρθρο 8 του Ν. 2992/2002 (ΦΕΚ, τεύχος Α' αρ. 54) περί ενίσχυσης της κεφαλαιαγοράς, ανάπτυξης της επιχειρηματικότητας και άλλων διατάξεων)

Eelarve: 45 miljonit eurot

Kestus: Kuni 2016

Otsuse tekst usaldusväärse(te)s keel(t)es, ilma konfidentsiaalse infota, on kättesaadaval veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Otsuse vastuvõtmise kuupäev: 

Liikmesriik: Itaalia

Abi nr: N 180/2004

Nimetus: Uurimis- ja arendustegevusealane toetus teatavatesse Lombardia piirkonna sektoritesse (meta-distretti) tehtavatele investeeringutele

Eesmärk: Kavaga muudetakse algset toetuskava N 311/2003 ja laiendatakse selle reguleerimisala, kaasates 1) uue tööstussektori (side- ja infotehnoloogia) ja 2) rohkem toetusesaajaid (algne toetuskava hõlmas ainult väikseid ja keskmise suurusega ettevõtteid) ning nüüd hõlmab see väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete avalik-õiguslikke ja eraõiguslikke konsortsiume, suurettevõtteid, ülikoole, EL uurimisasutusi ja siseriiklikke sihtasutusi.

Õiguslik alus: Legge regionale del 24.3.2003 n. 3 art. 2, comma 5 “Modifiche a leggi regionali in material di organizzazione, sviluppo economico, territorio e seervizi alla persona”

Eelarve: Kava üldeelarve on eeldatavasti 90—110 miljonit eurot.

Abi osatähtsus või summa: Alusuuringuteks: maksimaalselt 100 %; tööstusalasteks uuringuteks: maksimaalselt 50 %; konkurentsieelseks arendustegevuseks: maksimaalselt 25 %; tööstusalaseid uuringuid ettevalmistavate uuringute kuludeks: maksimaalselt 75 %, konkurentsieelset arendustegevust ettevalmistavateks uuringuteks: maksimaalselt 50 %.

Abi osatähtsust võib suurendada järgmiselt: maksimaalselt 10 protsendipunkti võrra väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele toetuse andmise korral; 5 protsendipunkti võrra ühenduse asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c kohastes toetuspiirkondades tegutsevatele ettevõtetele toetuse andmise korral; 25 protsendipunkti võrra, kui projekt hõlmab ka tõhusat piiriülest koostööd ja kui selle tulemusi levitatakse laialdaselt; 15 protsendipunkti võrra, kui uurimisprojekt on kooskõlas eriprojekti eesmärkidega või ühenduse praeguse uurimis- ja arendustegevuse raamprogrammi ühe osana läbiviidava programmi eesmärkidega; 10 protsendipunkti võrra, kui projekt hõlmab tõhusat sõltumatute partnerite vahelist piiriülest koostööd ning uurimis- ja arendustegevuse raamistiku punkti 5.10.4 kohaseid koostööprojekte.

Toetuse määr koos lisatasudega ei ületa 75 % tööstusalaste uuringute puhul ega 50 % konkurentsieelse arendustegevuse puhul.

Kestus: Kava maksimumkestus on 10 aastat.

Otsuse tekst usaldusväärse(te)s keel(t)es, ilma konfidentsiaalse infota, on kättesaadaval veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Otsuse vastuvõtmise kuupäev: 

Liikmesriik: Madalmaad

Juhtumi number: N 222/2004

Nimetus: “Hea võimaluse kava” ja näidisprojektid

Eesmärk: Soodustada energia muundamise alaseid katseid ning innovatiivse energiaga seotud näidisprojekte

Õiguslik alus: Kaderwet EZ-subsidies (Staatsblad 1997, 638)

Eelarve: 225 miljonit eurot

Abi osatähtsus või summa: Kuni 50 %

Kestus: 10 aastat näidisprojektide ja 5 aastat muundamiskatsete puhul

Otsuse tekst usaldusväärse(te)s keel(t)es, ilma konfidentsiaalse infota, on kättesaadaval veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

----

----

Eelteatis koondumise kohta

(Toimik nr COMP/M.3870 — Carlyle/Otor)

Juhtumi puhul võidakse kohaldada lihtsustatud korda

(2005/C 177/10)

(EMPs kohaldatav tekst)

----

(1)ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)ELT C 56, 5.3.2005, lk 32.

----

----

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(2005/C 177/11)

(EMPs kohaldatav tekst)

Otsuse vastuvõtmise kuupäev: 

Liikmesriik: Saksamaa

Abi nr: N 3/04

Nimetus: Teadus- ja arendustööprogramm “WING”

Eesmärk: Toetada teadus- ja arendustööprogramme uute materjalide valdkonnas

Õiguslik alus: Haushaltsgesetz, Einzelplan 30, Kapitel 3006

Eelarve: 85 miljonit eurot aastas

Abi osatähtsus või summa: 

Kestus: kuni 31. detsembrini 2008

Otsuse tekst usaldusväärse(te)s keel(t)es, ilma konfidentsiaalse infota, on kättesaadaval veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Otsuse vastuvõtmise kuupäev: 

Liikmesriik: Saksamaa

Abi nr: N 32/04

Nimetus: abiprogramm “Abi taastuva energia kasutamiseks”

Eesmärk: tõhusam energia tootmine ja kasutamine ning energia säästmine, kliima säilitamine

Õiguslik alus: Richtlinie des BMU zur Förderung von Maßnahmen zur Nutzung erneuerbarer Energien i.V.m. Haushaltsgesetz des Bundes

Eelarve: ettevõtetele maksimaalselt 40 miljonit eurot aastas

Abi osatähtsus või summa: kuni 40 % abikõlblikest kuludest

Kestus: kuni 31.12.2006

Otsuse tekst usaldusväärse(te)s keel(t)es, ilma konfidentsiaalse infota, on kättesaadaval veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Otsuse vastuvõtmise kuupäev: 

Liikmesriik: Madalmaad

Juhtumi number: N 101/2004

Nimetus: EOSi energiaalane uurimus

Eesmärk: Toetada rahvuslikke ja rahvusvahelisi energiaalaseid uurimis- ja arendusprojekte.

Õiguslik alus: Kaderwert EZ subsiidiumid (Staatsblad 1997, 638)

Eelarve: 106 miljonit eurot

Abi osatähtsus või summa: 50—100 %

Kestus: 10 aastat

Muu teave: Aastaaruanne

Otsuse tekst usaldusväärse(te)s keel(t)es, ilma konfidentsiaalse infota, on kättesaadaval veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Otsuse vastuvõtmise kuupäev: 

Liikmesriik: Saksamaa (Berliin)

Abi nr: N 574/03

Nimetus: Uurimis-ja arendustegevuse programm “ProFit”

Eesmärk: Toetada Berliinis teostatavaid uurimis- ja arendustegevuse programme ning seeläbi aidata kaasa sealse majanduse struktuurimuutustele

Õiguslik alus: §§ 23 und 44 Landeshaushaltsordnung Berlin i.V.m. Programmrichtlinien

Eelarve: 10 miljonit eurot aastas

Abi osatähtsus või summa: 

Kestus: kuni 31.12.2006

Otsuse tekst usaldusväärse(te)s keel(t)es, ilma konfidentsiaalse infota, on kättesaadaval veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/.

Otsuse vastuvõtmise kuupäev: 

Liikmesriik: Saksamaa

Abi nr: N 602/03

Nimetus: Teadus- ja arendustööprogramm “Mikrosüsteemid”

Eesmärk: Toetada teadus- ja arendustööprogramme mikrosüsteemide alal

Õiguslik alus: Haushaltsgesetz, Einzelplan 30, Kapitel 3006

Eelarve: 53—60 miljonit eurot aastas

Abi osatähtsus või summa: 

Kestus: kuni 31. detsembrini 2009

Otsuse tekst usaldusväärse(te)s keel(t)es, ilma konfidentsiaalse infota, on kättesaadaval veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

----

----

Päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste kaitset käsitleva määruse (EMÜ) nr 2081/92 artikli 6 lõike 2 kohase registreerimistaotluse avaldamine

(2005/C 177/12)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid kooskõlas nimetatud määruse artiklitega 7 ja 12d. Kõik vastuväited taotlusega seotud vastuväited tuleb edastada liikmesriigi, Maailma Kaubandusorganisatsiooni liikmesriigi või kolmanda riigi pädeva asutuse vahendusel kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamisest. Dokumendi avaldamise tingisid järgmised, eelkõige punktis 4.6 esitatud üksikasjad, mis võimaldavad lugeda taotluse põhjendatuks vastavalt määrusele (EMÜ) nr 2081/92.

KOKKUVÕTE

NÕUKOGU MÄÄRUS (EMÜ) nr 2081/92

“ANTEQUERA”

No CE: ES/00327/26.11.2003

KPN (X) KGT ( )

Käesolev kokkuvõte on koostatud teavitamise eesmärgil. Põhjalikumat teavet eelkõige asjaomaste kaitstud päritolunimetuste või kaitstud geograafiliste tähiste hulka kuuluvate toodete tootjate kohta on võimalik saada siseriiklikest või Euroopa Komisjoni talituste spetsifikaatidest (1).

1.   Liikmesriigi vastutav talitus

2.   Taotlejate rühm

3.   Toote liik

Ekstra külmpressitud oliiviõli — klass 1.5. — rasvad.

4.   Tehnopetsifikaat

(kokkuvõte artikli 4 lõike 2 nõuetest)

4.1   Nimetus: “Antequera”

4.2   Kirjeldus: Külmpressitud oliivõli, mis on saadud järgnevatest oliivipuu (Olea europea, L.) sortidest: “Hojiblanca”, “Picual” või “Marteño”, “Arbequina”, “Lechín de Sevilla” või “Zorzaleño”, “Gordal de Archidona”, “Picudo”, “Verdial de Vélez-Málaga” ja “Verdial de Huévar”. “Hojiblanca” on peamine sort.

Kõrge tokoferooli sisalduse tõttu, mis on “Hjiblanca” sordist saadud õlide üheks omaduseks, on need mõõdukalt stabiilsed õlid. Sellel põhjusel sisaldavad “Antequera” õlid rikkalikult E-vitamiini.

“Hojiblanca” sordist ning geograafilisest keskkonnast tingituna on neis sisalduv rasvhapete tasakaal on väga sobiv dieedi pidamiseks. Õlid sisaldavad kõrgel määral oleiinhapet, keskmisel määral linoolhapet ning küllastumata rasvhapete suhe küllastatud rasvhapetesse on neis kõrgel tasemel.

“Antequera” õlide seebistumatud ained sisaldavad kõrgel määral metüülsteroole, üle 30 mg 100 g õli kohta.

Organoleptilisest aspektist lähtudes on nad maheda maitsega õlid. Neil on roheliste oliivide, teiste küpsete puuviljade, mandlite, banaanide ja rohelise rohu puuviljalõhnaliste aroomide keskmisest tugevani varieeruv skaala. Mõru ja terav aroom, mis eksisteerivad täielikus harmoonias kergelt magusate lõhnadega, varieeruvad nõrgast keskmiseni.

Värvus varieerub sõltuvalt saagikoristuse ajast ning piirkondlikust asukohast kuldkollasest rohekaskollaseni.

Kaitstud päritolunimetusega õlid peavad kuuluma ekstra külmpressitud kategooria alla ning vastavad ühele järgmistest õliliikidest vastavalt nende organoleptilistele ja füüsikalis-keemilistele omadustele:

Tugevamaitseline liik: kõige tugevamate organoleptiliste omadustega oliiviõli.

Mahedamaitseline liik: mõõdukate organoleptiliste omadustega oliiviõli.

Mõlemaid liike iseloomustavad järgmised lubatud maksimaalsed omadused:

4.3   Geograafiline piirkond: Tootmispiirkond asub Andaluusia alamiku läänepoolseimas piirkonnas Antequera alamikul. Põhjast piiravad seda Cordoba ja Sevilla, idast Sevilla ja Cadix'i ning läänest Granada provints. Piirkonna lõunaosa piirab Penibética mägiala, mis eraldab seda Montes de Málaga'st, Hoyas in Valle del Guadalhorce'st ja Serranía de Ronda'st: kõik loetletud piirkonnad kuuluvad Málaga provintsi.

Sellesse piirkonda kuuluvad järgmiste Málaga provintsi omavalitsuste maa-alad:Alameda, Almargen, Antequera, Archidona, Campillos, Cañete La Real, Cuevas Bajas, Cuevas de San Marcos, Fuente de Piedra, Humilladero, Mollina, Sierra de Yeguas, Teba, Villanueva de Algaidas, Villanueva del Rosario, Villanueva del Trabuco ja Villanueva de Tapia ning Palenciana omavalitsus Córdoba provintsis.

Töötlemis- ja pakendamipiirkonnad vastavad tootmispiirkonnale.

4.4   Päritolutõendid: Oliive saadakse päritolunimetuse registris registreeritud oliivisaludes kasvavatest heakskiidetud sortidest. Õli saadakse tootmispiirkonna pressimisettevõtetest, mis on registreeritud päritolunimetuse registris. Õli ladustatakse registreeritud pressimis- ja pakendamisettevõtetes, kus on õli optmiaalseks säilitamiseks vajalikud seadmed. Asjaomane kontrolliorgan koostab järelvalvekava kuni õli lõpliku sertifitseerimiseni. Vastaskülje nummerdatud märgisega, mille väljastab asjaomane kontrolliorgan, tagatakse päritolunimetusega õlide vastavus tehnospetsifikaadi tingimustele.

4.5   Tootmismeetod: Oliivipuud on istutatud ridadena, mis moodustavad ruudud, enamasti vahedega 8 × 8 m kuni 12 × 12 m, kuna tavaliselt on puul kolm pookoksa (pookokste arv võib varieeruda ühest neljani). Suurt osa oliivisalust ei kasteta. Kasutatakse piirkondlikke traditsioonilisi ning keskkonnasäästlikke kultiveerimismeetodeid. Saagiks kogutakse puult terveid ja küpseid vilju traditsioonilistel meetoditel: kepiga puutüvede pihta tagudes, mehhaaniliselt oliive okstelt maha raputades või segameetodil (kepiga tüve tagudes ja puud raputades). Oliivide vedu pressimisettevõttesse toimub alati lahtiselt, järelkärus või jäigas konteineris. Õlipressimine toimub registreeritud ettevõtetes ja hiljemalt 48 tunni jooksul pärast korjet. Oliive pressitakse vaheaegadeta toiduainete tööstuses kasutada lubatud inertsest materjalist vasarveskites. Oliivipasta temperatuuri kontrollitakse, et see ühelgi hetkel ei tõuseks üle 36 °C. Ainus lubatud abiaine on sertifitseeritud talk, mitte rohkem kui 2,5 %. Etappide vahel toimub tsentrifuugimine. Pasta teisel tsentrifuugimisel saadud õlisid (teisel pressimisel saadud õlid) ei või registreerida päritolunimetuse “Antequera” all. Dekantrisse (horisontaalsed tsentrifuugid) või vertikaalsesse tsentrifuugi lisatud vee temperatuur ei või ületada 35 °C. Õlide dekanteerimine tsentrifuugimisel kestab vähemalt 6 tundi ja 36 tundi dekanteerimisel raskusjõu mõjul. Ekstra külmpressitud oliiviõli ladustatakse keldris, roostevabast terasest hoidlates, toiduainete säilitamiseks ettenähtud kattega terasest kanistrites või mahutites. Keldris olevad mahutid peavad olema täielikult suletud, neid peab olema võimalik puhastada, neisse peavad olema paigaldatud perioodilist drenaaži ning proovide võtmist võimaldavad seadmed. Keldrites peab olema kliimaseade sobiva temperatuuri hoidmiseks, mis võimaldaks õli säilitamist. Kaitstud päritolunimetusega õlisid ei või vedada lahtiselt tootmispiirkonna geograafilisest piirkonnast väljapoole selleks, et tagada toote jälgitavussüsteemi ja päritolu. Töötlemis- ja pakendamipiirkonnad vastavad tootmispiirkonnale. Õli pakendatakse registeeritud ning tootmispiirkonna geograafilises piirkonnas asuvates pakendamisettevõtetes.

Päritolukohas pakendamise nõude eesmärgiks on toote kvaliteedi ja autentsuse ning sellega seoses päritolunimetuse reputatsiooni tagamine, mille eest vastutamine langeb täielikult ning kollektiivselt KPN tootjatele. Ei ole mingit kahtlust, et KPN tootjate korraldatud kontrollimised tootmispiirkonnas on hoolikad ja süstemaatilised ning neid viivad läbi toote omaduste suhtes sügavaid teadmisi omavad asjatundjad.

Väljaspool tootmispiirkonda teostatavate tootele garantii andmiseks vajalike kontrollimiste puhul on raske tagada nende tõhusust. Registreeritud pakendamisettevõtted peavad tagama, et KPN õli pakendatakse tehase teistest toodetest eraldi ning ettevõte peab olema sertifitseeritud standardi ISO-9001:2000 ja selle hilisemate versioonide kohaselt.

Lõpptoode pakendatakse toiduainete säilitamiseks ettenähtud klaasist, pinnatud metallist või keraamilistest anumatesse.

4.6   Seos: Antequera looduslik piirkond ulatub Andaluusia alamiku lääneosani. Seda iseloomustavad erilised geomorfoloogilised ning klimaatilised tingimused. Piirkond hõlmab laugja topograafiaga alamikku (kõrgus 400—600 m), mida ümbritsevad mägialad (põhjas Sierras Subbéticas ja lõunas Sistema Penibético) tagavad oliivide kasvatamiseks erilised mikroklimaatilised ning mullastikutingimused.

Oliivisalud kasvavad 400—600 m kõrgusel asuvatel nõlvadel keskmise sügavusega väga savisel pinnasel (20—70 % karbonaate). “Hojiblanca” sordile sobib väga hästi seda tüüpi savipinnas, mis tagab talle vajaliku kaltsiumi kättesaadavuse. Teisest küljest on Antequera alamikku ümbritsevale alale suubuvate vete tagajärjel moodustunud looduslikud jõeterrassid, mis sisaldavad tertsiaari ajastu setteid, mille hulgas leidub ka miotseeni ja pliotseeni punasavi, millest oliivisalud saavad kõrgel määral kaaliumi ning mis hoiavad hästi niiskust, soodustades oliivipuude kasvu, kuna rohkem kui 90 % selle kultuuri all olevast pindalast ei kasteta.

Antequera piirkonnas valitseb mõõdukalt soe vahemereline kliima, mis on veidi kontinentaalne, kuna asub Andaluusia alamikul. Selline asukoht põhjustab suuri temperatuurikõikumisi suve ja talve vahel ning päeva ja öö vahel. Talvel registreeritud madalad temperatuurid pikendavad oliivide, eriti “Hojiblanca” sordi valmimisperioodi, mis omakorda põhjustab muudatusi õlide happesuse osas, suurendades oleiinhappe määra küllastumata ja küllastatud rasvhapete suhtes.

“Hojiblanca” sort, mis katab üle 90 % oliivikasvatuse pindalast, on täiuslikult kohanenud nende keskonnatingimustega.

Oliiviõli tootmine Antequera piirkonnas algas juba Rooma ajal (I–IIIsaj e.m.a), kui alal asus rohkem kui viiskümmend oliivikasvatust (villae olearias). Nende oliivikasvatuste (villae olearias) arheoloogilisi säilmeid uuris 1998. aastal hr Romero (Antequera omavalitsusest), tuues nähtavale Rooma ajastu õlipresse koos kõigi juurdekuuluvate osadega, mida on kirjeldanud klassikalised agronoomid Plinius ja Columella. Rooma-aegsetes õlipressimistöökodades avastati suurel hulgal fossiilseid oliivikive, mida Cordoba Ülikooli kõrgema tehnilise põllumajandus- ja metsanduskooli (Escuela Técnica Superior de Ingenieros Agrónomos y Montes) hinnangul peetakse “Hojiblanca” sordi alla kuuluvaks, kõik see tõestab “Hojiblanca” sordi olemasolu kõnealuses piirkonnas — millel rajaneb päritolunimetus — juba 2000 aastat tagasi. See tähtis avastus tõestab, et “Hojiblanca” sordi päritolu saab siduda Antequera piirkonnaga.

Antequera linna ajalooarhiivides leidub XVI saj pärit tõendeid “õlipressimistöökodasid ja õlipressijaid hõlmavate määruste” kohta, mille Antequera linna nõukogu on 1537. aastal heaks kiitnud ning Hispaania kuningas Carlos I ja Saksamaa kuningas Karl V on kinnitanud mitmeid aastaid hiljem. 1598. aastast pärit samalaadseid määruseid on avastatud piirkonna teises omavalitsuses, Archidonas. Padre Francisco Cabrera de la Orden de San Agustini katasteri järgi loendati 1679. aastal Antequera omavalitsuses 2 400 hektarit oliivisalusid ja 61 oliivipressimistöökoda.

Antequera oliivisalude kõrgajastu oli XIX saj lõpul ja XX saj esimesel kolmandikul, mille jooksul laienes oliivisalude all olev pindala Hispaania põllumajanduspeadirektoraadi andmete kohaselt 26 755 hektarist aastal 1888 kuni 44 007 hektarini aastal 1922. Oliivipuude tähtsus sellel ajavahemikul väljendus õlipressimismasinate (pressid, veskid, hüdraulilised pumbad, jne) arenguna nimetatud piirkonnas tänu Valence'ist pärit inseneri Beltrán de Lis'i viibimisele Antequeras 1870-ndatel aastatel. Beltrán de Lis'i järeltulijate (Luna, Alcaide, Herrera ja Rodas) seda tüüpi masinate tootmisele spetsialeerunud sulatustöökodades on XX saj algul valmistatud Lõuna-Hispaania tarbeks palju veskeid ning õlimasinaid. Päritolunimetus “Antequera” oli alati ära toodud õlipressimistöökodade masinatel oleva tootjapitseri kõrval.

4.7   Kontrolliorgan: 

Kontrolliorgan vastab standardile EN-45.011.

4.8   Märgistus: Etiketil on kohustuslik järgmine märgistus: Denominación de Origen “Antequera”. Asjaomane kontrolliorgan on lubanud kõnealust märgist kasutada. Vastaskülje märgised on nummerdanud ja väljastanud kontrolliorgan.

4.9   Siseriiklikud nõuded: 2. detsembri seadus 25/1970 viinamarjade, veini ja alkoholi kohta. 23. märtsi määrus nr 835/1972, millega kiidetakse heaks seadus 25/1970. 25. jaanuari 1994. aasta otsus, millega täpsustatakse Hispaania õigusaktide ja 14. juuli 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2081/92 (põllumajandussaaduste ja toiduainete geograafiliste tähiste ja geograafiliste päritolunimetuste kaitse kohta) omavahelist kooskõla. 22. oktoobri kuninglik dekreet 1643/1999, milles sätestatakse menetlus registreerimistaotluste kandmiseks kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste ühenduse registrisse.

----

(1)  Euroopa Komisjon — põllumajanduse peadirektoraat — põllumajandustoodete kvaliteedipoliitika osakond — B-1049, Brüssel.

----

----

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.3789 — Johnson Controls/Robert Bosch/Delphi SLI)

(2005/C 177/13)

(EMPs kohaldatav tekst)

29. juuni 2005 otsustas Komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud Nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 Artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise ning avaldatakse peale seda kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

----

----

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.3809 — Siemens/Flender)

(2005/C 177/14)

(EMPs kohaldatav tekst)

29. juuni 2005 otsustas Komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud Nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 Artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise ning avaldatakse peale seda kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

----

III Teatised

Komisjon

----

Kaudse TTA-tegevuse konkursikutse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse eriprogrammis “Euroopa teadusruumi integreerimine ja tugevdamine”

Eelisvaldkond: “Globaalsete muutuste ja ökosüsteemide”

Konkursikutse tunnus: FP6-2005-Global-4

(2005/C 177/15)

----

(1)EÜT L 232, 29.8.2002, lk 1.

(2)EÜT L 294, 29.10.2002, lk 1.

(3)  Komisjoni otsus K(2002) 4789, mida on muudetud otsustega K(2003) 577, K(2003) 955, K(2003) 1952, K(2003) 3543, K(2003) 3555, K(2003) 4609, K(2003) 5183, K(2004) 433, K(2004) 2002, K(2004) 2727, K(2004) 3324, K(2004) 4178, K(2004) 5286, K(2005) 27, K(2005) 961, K(2005) 2076 ja K(2005) 2747, Kõik nimetatud otsused on avaldamata.

(4)EÜT L 355, 30.12.2002, lk 23.

(5)EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(6)EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1.

(7)  Otsus K(2003) 883, 27.3.2003, mida on viimati muudetud otsusega K(2004)1855 18.5.2004

(8)  EPSS on programm taotluste elektrooniliseks koostamiseks ja esitamiseks.

----

LISA

FP6-2005-Global-4

Konkursikutse teave

1.   Eriprogramm: Euroopa teadusruumi lõimimine ja tugevdamine

2.   Tegevusala: eelisvaldkond “Säästev areng, globaalsed muutused ja ökosüsteemid”, alajaotis “Globaalsed muutused ja ökosüsteemid”

3.   Konkursikutse nimetus: temaatiline konkursikutse “Globaalsete muutuste ja ökosüsteemide” valdkonnas.

4.   Konkursikutse tunnus: FP6-2005-Global-4

5.   Avaldamiskuupäev (1): 

6.   Sulgemiskuupäev(ad): integreeritud projektidele (IP) ja pädevusvõrgustikele (NOE) 3. november 2005 (esimene etapp) kell 17.00 (Brüsseli kohalik aeg). Sihtotstarbelistele teadusprojektidele (STREP) ja koordineerimistegevustele (CA) 3. november 2005 kell 17.00 (Brüsseli kohalik aeg). Eritoetustegevustele (SSA) 3. november 2005 (Brüsseli kohalik aeg) (vt ka punkti 12 — Taotluse esitamis- ja hindamismenetlus).

7.   Soovituslik kogueelarve: 205 miljonit eurot

8.   Konkursikutse valdkonnad ja vahendid: 

9.   Osalejate miinimumarv (3): 

10.   Osalemispiirangud: puuduvad.

11.   Konsortsiumikokkulepped: 

12.   Taotluse esitamis- ja hindamismenetlus: 

13.   Hindamiskriteeriumid: Iga vahendi puhul kohaldatavad kriteeriumid (sealhulgas üksikute kriteeriumide kaalud ja läved ning kogulävi) on toodud tööprogrammi lisas B.

14.   Hindamise ja lepingute võimalik ajakava: 

----

(1)  Käesoleva konkursikutse eest vastutav peadirektor võib selle avaldada kavandatud avaldamiskuupäevast kuni üks kuu varem või hiljem.

(2)  IP = integreeritud projekt; NOE = pädevusvõrgustik; STREP = sihtotstarbeline teadusprojekt; CA = koordineerimistegevus; SSA = eritoetustegevus.

(3)  Kaudse meetme ainsaks osalejaks võib olla liikmesriigis või assotsieerunud riigis asutatud juriidiline isik, mis koosneb nõutavast osalejate arvust.

(4)  Integreeritud projektide ja pädevusvõrgustike taotluskavade A osa puhul täidab koordinaator vajalikud vormid andmetega oma organisatsiooni ja projekti üldeelarve kohta.

----