# Jurnalul Oficial C 437/2020

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 437 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6318 decembrie 2020 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 437

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6318 decembrie 2020

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | RECOMANDĂRI |
| | Banca Centrală Europeană |
| 2020/C 437/01 | Recomandarea Băncii Centrale Europene din 15 decembrie 2020 privind distribuirea de dividende pe durata pandemiei de COVID-19 și de abrogare a Recomandării BCE/2020/35 (BCE/2020/62) | 1 |

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

RECOMANDĂRI

Banca Centrală Europeană

2020/C 437/01

Recomandarea Băncii Centrale Europene din 15 decembrie 2020 privind distribuirea de dividende pe durata pandemiei de COVID-19 și de abrogare a Recomandării BCE/2020/35 (BCE/2020/62)

1

---

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2020/C 437/02 | Comunicarea Comisiei Programul de lucru anual al Uniunii pentru standardizarea europeană, 2021 | 4 |
| 2020/C 437/03 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul M.10045 — Eurazeo/IK Investment Partners/Questel) (
  1
  ) | 14 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2020/C 437/02

Comunicarea Comisiei Programul de lucru anual al Uniunii pentru standardizarea europeană, 2021

4

2020/C 437/03

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul M.10045 — Eurazeo/IK Investment Partners/Questel) (
  1
  )

1

14

---

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Consiliu |
| 2020/C 437/04 | Aviz în atenția persoanelor cărora li se aplică măsurile restrictive prevăzute în Decizia 2012/642/PESC a Consiliului, astfel cum este pusă în aplicare prin Decizia de punere în aplicare (PESC) 2020/2130 a Consiliului, și în Regulamentul (CE) nr. 765/2006 al Consiliului, astfel cum este pus în aplicare prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2129 al Consiliului, privind măsuri restrictive împotriva Belarus | 15 |
| 2020/C 437/05 | Aviz în atenția persoanelor vizate cărora li se aplică măsurile restrictive prevăzute în Decizia 2012/642/PESC a Consiliului și în Regulamentul (CE) nr. 765/2006 al Consiliului privind măsuri restrictive împotriva Belarus | 16 |
| 2020/C 437/06 | Aviz în atenția anumitor persoane și entități care fac obiectul măsurilor restrictive prevăzute în Decizia 2014/145/PESC a Consiliului și în Regulamentul (UE) nr. 269/2014 al Consiliului privind măsuri restrictive în raport cu acțiunile care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei | 17 |
| | Comisia Europeană |
| 2020/C 437/07 | Rata de schimb a monedei euro — 17 decembrie 2020 | 18 |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE |
| 2020/C 437/08 | Notificare din partea Regatului Unit în temeiul articolului 10 alineatul (2) din Directiva 2009/72/CE a Parlamentului European și a Consiliului (Directiva privind energia electrică) privind normele comune pentru piața internă a energiei electrice în ceea ce privește desemnarea Diamond Transmission Partners RB Limited și a Diamond Transmission Partners Galloper Limited ca operatori de transport și de sistem în Regatul Unit | 19 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

2020/C 437/04

Aviz în atenția persoanelor cărora li se aplică măsurile restrictive prevăzute în Decizia 2012/642/PESC a Consiliului, astfel cum este pusă în aplicare prin Decizia de punere în aplicare (PESC) 2020/2130 a Consiliului, și în Regulamentul (CE) nr. 765/2006 al Consiliului, astfel cum este pus în aplicare prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2129 al Consiliului, privind măsuri restrictive împotriva Belarus

15

2020/C 437/05

Aviz în atenția persoanelor vizate cărora li se aplică măsurile restrictive prevăzute în Decizia 2012/642/PESC a Consiliului și în Regulamentul (CE) nr. 765/2006 al Consiliului privind măsuri restrictive împotriva Belarus

16

2020/C 437/06

Aviz în atenția anumitor persoane și entități care fac obiectul măsurilor restrictive prevăzute în Decizia 2014/145/PESC a Consiliului și în Regulamentul (UE) nr. 269/2014 al Consiliului privind măsuri restrictive în raport cu acțiunile care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei

17

Comisia Europeană

2020/C 437/07

Rata de schimb a monedei euro — 17 decembrie 2020

18

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

2020/C 437/08

Notificare din partea Regatului Unit în temeiul articolului 10 alineatul (2) din Directiva 2009/72/CE a Parlamentului European și a Consiliului (Directiva privind energia electrică) privind normele comune pentru piața internă a energiei electrice în ceea ce privește desemnarea Diamond Transmission Partners RB Limited și a Diamond Transmission Partners Galloper Limited ca operatori de transport și de sistem în Regatul Unit

19

---

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisia Europeană |
| 2020/C 437/09 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.10021 — Netcompany/Copenhagen Airports/SMARTER AIRPORTS JV) Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 20 |
| 2020/C 437/10 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.9956 — DTC/CEPCON/Hornsea One OFTO) Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 22 |
| 2020/C 437/11 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.10030 — Ube Industries/Mitsubishi Materials Corporation/JV) Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 24 |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2020/C 437/12 | Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei | 26 |
| 2020/C 437/13 | Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei | 34 |
| 2020/C 437/14 | Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei | 42 |
| 2020/C 437/15 | Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei | 52 |

V   Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

2020/C 437/09

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.10021 — Netcompany/Copenhagen Airports/SMARTER AIRPORTS JV) Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

20

2020/C 437/10

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.9956 — DTC/CEPCON/Hornsea One OFTO) Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

22

2020/C 437/11

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.10030 — Ube Industries/Mitsubishi Materials Corporation/JV) Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

24

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2020/C 437/12

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

26

2020/C 437/13

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

34

2020/C 437/14

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

42

2020/C 437/15

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

52

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

RECOMANDĂRI

Banca Centrală Europeană

| 18.12.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 437/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 437/1

---

RECOMANDAREA BĂNCII CENTRALE EUROPENE

din 15 decembrie 2020

privind distribuirea de dividende pe durata pandemiei de COVID-19 și de abrogare a Recomandării BCE/2020/35

(BCE/2020/62)

(2020/C 437/01)

CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1024/2013 al Consiliului din 15 octombrie 2013 de conferire a unor atribuții specifice Băncii Centrale Europene în ceea ce privește politicile legate de supravegherea prudențială a instituțiilor de credit (1), în special articolul 4 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | La 27 martie 2020, Banca Centrală Europeană (BCE) a adoptat Recomandarea BCE/2020/19 a Băncii Centrale Europene (2) prin care a recomandat ca, cel puțin până la 1 octombrie 2020, instituțiile de credit să nu plătească dividende, să nu își asume niciun angajament irevocabil de plată a dividendelor și să manifeste reținere în răscumpărarea de acțiuni proprii în vederea remunerării acționarilor. La 27 iulie 2020, BCE a prelungit această recomandare până la 1 ianuarie 2021 prin adoptarea Recomandării BCE/2020/35 a Băncii Centrale Europene (3). Aceste recomandări s-au bazat pe considerentul că este esențial ca instituțiile de credit să își poată îndeplini în continuare rolul de a finanța gospodăriile, întreprinderile mici și mijlocii și corporațiile în contextul șocului economic provocat de pandemia de COVID-19. Prin urmare, s-a considerat că este esențial ca instituțiile de credit să își mențină capitalul pentru a-și păstra capacitatea de a sprijini economia într-un context de incertitudine sporită cauzată de pandemia de COVID-19. În acest scop, s-a considerat că, pentru sprijinirea economiei reale și absorbirea pierderilor, menținerea resurselor de capital trebuie să aibă prioritate față de distribuirile de dividende și față de răscumpărarea acțiunilor proprii efectuate în mod discreționar. |
| --- | --- |

(1)

La 27 martie 2020, Banca Centrală Europeană (BCE) a adoptat Recomandarea BCE/2020/19 a Băncii Centrale Europene (2) prin care a recomandat ca, cel puțin până la 1 octombrie 2020, instituțiile de credit să nu plătească dividende, să nu își asume niciun angajament irevocabil de plată a dividendelor și să manifeste reținere în răscumpărarea de acțiuni proprii în vederea remunerării acționarilor. La 27 iulie 2020, BCE a prelungit această recomandare până la 1 ianuarie 2021 prin adoptarea Recomandării BCE/2020/35 a Băncii Centrale Europene (3). Aceste recomandări s-au bazat pe considerentul că este esențial ca instituțiile de credit să își poată îndeplini în continuare rolul de a finanța gospodăriile, întreprinderile mici și mijlocii și corporațiile în contextul șocului economic provocat de pandemia de COVID-19. Prin urmare, s-a considerat că este esențial ca instituțiile de credit să își mențină capitalul pentru a-și păstra capacitatea de a sprijini economia într-un context de incertitudine sporită cauzată de pandemia de COVID-19. În acest scop, s-a considerat că, pentru sprijinirea economiei reale și absorbirea pierderilor, menținerea resurselor de capital trebuie să aibă prioritate față de distribuirile de dividende și față de răscumpărarea acțiunilor proprii efectuate în mod discreționar.

| (2) | Cu toate că s-au înregistrat o ameliorare a condițiilor macroeconomice și o diminuare a nivelului de incertitudine economică din cauza pandemiei de COVID-19 de la 27 martie 2020, nivelul de incertitudine rămâne ridicat cu un impact continuu asupra posibilității băncilor de a-și prognoza necesarul de capital pe termen mediu. Având în vedere măsurile de sprijin public aplicate în prezent și întârzierea considerabilă a manifestării impactului repercusiunilor economice negative asupra bilanțului instituțiilor de credit, e posibil ca efectul real al șocului economic generat de pandemia de COVID-19 asupra sectorului bancar să nu se fi materializat pe deplin. Această incertitudine persistentă presupune prudență extremă în politicile și practicile de distribuire a dividendelor ale instituțiilor de credit. Prin urmare, BCE consideră necesar să încurajeze instituțiile de credit să continue să manifeste reținere în distribuirea de dividende și răscumpărarea acțiunilor proprii. În orice caz, este extrem de important ca, în deliberările lor cu privire la distribuirea dividendelor și răscumpărarea acțiunilor proprii, instituțiile de credit să se orienteze în funcție de capacitatea lor internă de generare a capitalului din perspectivă prospectivă și de viitorul impact al repercusiunilor economice negative asupra calității expunerilor și capitalului lor. În plus, BCE consideră în general că nu ar fi prudent ca instituțiile de credit să analizeze, în deliberările lor, posibilitatea distribuirii de dividende și a răscumpărării de acțiuni proprii care să reprezinte mai mult de 15 % din profitul lor acumulat pentru exercițiile financiare 2019 și 2020, sau mai mult de 20 puncte de bază din rata fondurilor proprii de nivel 1 de bază, fiind aleasă cea mai mică dintre cele două. |
| --- | --- |

(2)

Cu toate că s-au înregistrat o ameliorare a condițiilor macroeconomice și o diminuare a nivelului de incertitudine economică din cauza pandemiei de COVID-19 de la 27 martie 2020, nivelul de incertitudine rămâne ridicat cu un impact continuu asupra posibilității băncilor de a-și prognoza necesarul de capital pe termen mediu. Având în vedere măsurile de sprijin public aplicate în prezent și întârzierea considerabilă a manifestării impactului repercusiunilor economice negative asupra bilanțului instituțiilor de credit, e posibil ca efectul real al șocului economic generat de pandemia de COVID-19 asupra sectorului bancar să nu se fi materializat pe deplin. Această incertitudine persistentă presupune prudență extremă în politicile și practicile de distribuire a dividendelor ale instituțiilor de credit. Prin urmare, BCE consideră necesar să încurajeze instituțiile de credit să continue să manifeste reținere în distribuirea de dividende și răscumpărarea acțiunilor proprii. În orice caz, este extrem de important ca, în deliberările lor cu privire la distribuirea dividendelor și răscumpărarea acțiunilor proprii, instituțiile de credit să se orienteze în funcție de capacitatea lor internă de generare a capitalului din perspectivă prospectivă și de viitorul impact al repercusiunilor economice negative asupra calității expunerilor și capitalului lor. În plus, BCE consideră în general că nu ar fi prudent ca instituțiile de credit să analizeze, în deliberările lor, posibilitatea distribuirii de dividende și a răscumpărării de acțiuni proprii care să reprezinte mai mult de 15 % din profitul lor acumulat pentru exercițiile financiare 2019 și 2020, sau mai mult de 20 puncte de bază din rata fondurilor proprii de nivel 1 de bază, fiind aleasă cea mai mică dintre cele două.

| (3) | Ținând seama pe deplin de unitatea și integritatea pieței interne, BCE consideră că este necesar să poarte discuții cu autoritățile relevante ale statelor membre în cauză pentru a stabili dacă este oportun să se plătească dividende unei instituții-mamă, unei societăți financiare holding-mamă sau unei societăți financiare holding mixte-mamă situate într-un stat membru care nu este stat membru participant. Aceste discuții ar trebui să fie ghidate, printre altele, de principiile echivalenței și reciprocității pentru a sprijini buna funcționare a pieței interne a Uniunii în ansamblu, a menține o poziție solidă de capital a instituțiilor de credit din punct de vedere prudențial și a contribui la stabilitatea sistemului financiar în cadrul Uniunii și în fiecare stat membru. |
| --- | --- |

(3)

Ținând seama pe deplin de unitatea și integritatea pieței interne, BCE consideră că este necesar să poarte discuții cu autoritățile relevante ale statelor membre în cauză pentru a stabili dacă este oportun să se plătească dividende unei instituții-mamă, unei societăți financiare holding-mamă sau unei societăți financiare holding mixte-mamă situate într-un stat membru care nu este stat membru participant. Aceste discuții ar trebui să fie ghidate, printre altele, de principiile echivalenței și reciprocității pentru a sprijini buna funcționare a pieței interne a Uniunii în ansamblu, a menține o poziție solidă de capital a instituțiilor de credit din punct de vedere prudențial și a contribui la stabilitatea sistemului financiar în cadrul Uniunii și în fiecare stat membru.

| (4) | Pentru a maximiza sprijinul acordat economiei reale, ar trebui ca și instituțiile de credit mai puțin semnificative să aplice moderație extremă în politicile lor de distribuire a dividendelor în conformitate cu prezenta recomandare. |
| --- | --- |

(4)

Pentru a maximiza sprijinul acordat economiei reale, ar trebui ca și instituțiile de credit mai puțin semnificative să aplice moderație extremă în politicile lor de distribuire a dividendelor în conformitate cu prezenta recomandare.

| (5) | Această măsură are un caracter temporar și este justificată exclusiv de circumstanțele excepționale actuale. În lipsa unor evoluții semnificativ negative, la 30 septembrie 2021 BCE intenționează să abroge această recomandare și să revină la evaluarea planurilor băncilor privind capitalul și distribuirile pe baza rezultatelor ciclului normal de supraveghere, |
| --- | --- |

(5)

Această măsură are un caracter temporar și este justificată exclusiv de circumstanțele excepționale actuale. În lipsa unor evoluții semnificativ negative, la 30 septembrie 2021 BCE intenționează să abroge această recomandare și să revină la evaluarea planurilor băncilor privind capitalul și distribuirile pe baza rezultatelor ciclului normal de supraveghere,

ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:

I.

| 1. | BCE recomandă ca, până la 30 septembrie 2021, instituțiile de credit semnificative să acționeze cu maximă prudență atunci când decid cu privire la dividende sau când plătesc dividende (4) sau când răscumpără acțiuni proprii în vederea remunerării acționarilor (5). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Instituțiile de credit care intenționează să decidă cu privire la dividende, să plătească dividende sau să răscumpere acțiuni proprii în vederea remunerării acționarilor ar trebui să contacteze echipele comune de supraveghere relevante, ca parte a dialogului dintre ele în materie de supraveghere, pentru a analiza dacă nivelul ce se intenționează a fi distribuit este prudent. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Prezenta recomandare se aplică la nivelul consolidat al unui grup supravegheat semnificativ, astfel cum este definit la articolul 2 punctul 22 din Regulamentul (UE) nr. 468/2014 al Băncii Centrale Europene (BCE/2014/17) (6), și la nivelul individual al unei entități supravegheate semnificative, astfel cum este definită la articolul 2 punctul 16 din Regulamentul (UE) nr. 468/2014 al Băncii Centrale Europene (BCE/2014/17), în cazul în care o astfel de entitate supravegheată semnificativă nu face parte dintr-un grup supravegheat semnificativ. |
| --- | --- |

3.

II.

Prezenta recomandare se adresează entităților supravegheate semnificative și grupurilor supravegheate semnificative, astfel cum sunt definite la articolul 2 punctele 16 și 22 din Regulamentul (UE) nr. 468/2014 (BCE/2014/17).

III.

Prezenta recomandare se adresează și autorităților naționale competente în ceea ce privește entitățile supravegheate mai puțin semnificative și grupurile supravegheate mai puțin semnificative, astfel cum sunt definite la articolul 2 punctele 7 și 23 din Regulamentul (UE) nr. 468/2014 (BCE/2014/17). Se așteaptă ca autoritățile naționale competente să aplice prezenta recomandare în ceea ce privește astfel de entități și grupuri, după caz.

IV.

BCE continuă să evalueze situația economică și va reanaliza această recomandare înainte de 30 septembrie 2021.

V.

Recomandarea BCE/2020/35 se abrogă.

Adoptată la Frankfurt pe Main, 15 decembrie 2020.

Președintele BCE

Christine LAGARDE

---

(1)  JO L 287, 29.10.2013, p. 63.

1

(2)  Recomandarea BCE/2020/19 a Băncii Centrale Europene din 27 martie 2020 privind distribuirea de dividende pe durata pandemiei de COVID-19 și de abrogare a Recomandării BCE/2020/1 (JO C 102 l, 30.3.2020, p. 1).

2

(3)  Recomandarea BCE/2020/35 a Băncii Centrale Europene din 27 iulie 2020 privind distribuirea de dividende pe durata pandemiei de COVID-19 și de abrogare a Recomandării BCE/2020/19 (JO C 251, 31.7.2020, p. 1).

3

(4)  Instituțiile de credit pot avea diferite forme juridice, de exemplu societăți cotate la bursă și alte societăți decât cele pe acțiuni, precum societățile mutuale, cooperativele sau instituțiile de economii. Termenul „dividend”, astfel cum este folosit în prezenta recomandare, se referă la orice tip de plată a unor sume de bani în legătură cu fondurile proprii de nivel 1 de bază care are ca efect reducerea cantității sau a calității fondurilor proprii.

4

(5)  Dacă o instituție financiară ar dori să înlocuiască acțiunile ordinare, acest lucru ar fi în conformitate cu prezenta recomandare.

5

(6)  Regulamentul (UE) nr. 468/2014 al Băncii Centrale Europene din 16 aprilie 2014 de instituire a cadrului de cooperare la nivelul Mecanismului unic de supraveghere între Banca Centrală Europeană și autoritățile naționale competente și cu autoritățile naționale desemnate (Regulamentul-cadru privind MUS) (BCE/2014/17) (JO L 141, 14.5.2014, p. 1).

6

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 18.12.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 437/4 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 437/4

---

COMUNICAREA COMISIEI

Programul de lucru anual al Uniunii pentru standardizarea europeană, 2021

(2020/C 437/02)

Regulamentul privind standardizarea europeană (1), adoptat în 2012, prevede la articolul 8 că un „program de lucru anual al Uniunii referitor la activitatea de standardizare europeană” trebuie să fie adoptat de către Comisie.

Prin urmare, prezenta Comunicare a Comisiei identifică standardele europene și documentele de standardizare europeană a căror elaborare Comisia intenționează să o solicite pentru anul 2021, precum și obiectivele și politicile specifice pentru aceste standarde și documente.

Aceste acțiuni privind standardizarea europeană sunt integrate în politicile Uniunii, precum „dubla tranziție” (digitală și verde), și în cele privind piața digitală și piața unică, redresarea după pandemia de COVID-19, eficiența energetică și clima și comerțul internațional. Standardele sprijină aceste politici pentru a se asigura că produsele și serviciile europene sunt competitive la nivel mondial și reflectă cele mai avansate considerente de siguranță, securitate, sănătate și mediu.

Standardele și documentele specifice pe care Comisia intenționează să le solicite sunt prezentate în anexa la prezenta comunicare și se referă la următoare domenii de politică:

| — | Proiectarea ecologică și etichetarea energetică |
| --- | --- |

—

Proiectarea ecologică și etichetarea energetică

| — | Baterii |
| --- | --- |

—

Baterii

| — | Deșeuri de echipamente electrice și electronice |
| --- | --- |

—

Deșeuri de echipamente electrice și electronice

| — | Ascensoare |
| --- | --- |

—

Ascensoare

| — | Metrologie |
| --- | --- |

—

Metrologie

| — | Servicii poștale |
| --- | --- |

—

Servicii poștale

| — | Achiziții publice |
| --- | --- |

—

Achiziții publice

| — | Articole pentru îngrijirea copilului |
| --- | --- |

—

Articole pentru îngrijirea copilului

| — | Puncte de realimentare, reîncărcare |
| --- | --- |

—

Puncte de realimentare, reîncărcare

| — | Echipamente maritime |
| --- | --- |

—

Echipamente maritime

| — | Dispozitive medicale |
| --- | --- |

—

Dispozitive medicale

| — | Apă potabilă |
| --- | --- |

—

Apă potabilă

| — | Servicii de taxare rutieră electronică |
| --- | --- |

—

Servicii de taxare rutieră electronică

| — | Sisteme de inteligență artificială |
| --- | --- |

—

Sisteme de inteligență artificială

| — | Platforme online |
| --- | --- |

—

Platforme online

| — | Identitate digitală |
| --- | --- |

—

Identitate digitală

| — | Contracte inteligente |
| --- | --- |

—

Contracte inteligente

La nivel internațional, Comisia va continua să urmărească evoluțiile în domeniul standardizării din China și Statele Unite ale Americii, precum și din alți parteneri comerciali importanți ai UE. Comisia va sprijini, de asemenea, standardizarea drept parte esențială a capitolului privind barierele tehnice în calea comerțului (BTC) din toate acordurile de liber schimb (ALS) negociate și acest lucru va rămâne la fel și în viitor.

---

(1)  Regulamentul (UE) nr. 1025/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind standardizarea europeană, de modificare a Directivelor 89/686/CEE și 93/15/CEE ale Consiliului și a Directivelor 94/9/CE, 94/25/CE, 95/16/CE, 97/23/CE, 98/34/CE, 2004/22/CE, 2007/23/CE, 2009/23/CE și 2009/105/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului și de abrogare a Deciziei 87/95/CEE a Consiliului și a Deciziei nr. 1673/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 316, 14.11.2012, p. 12).

---

ANEXĂ

Prioritățile privind standardizarea europeană pentru 2021 se concentrează pe dezvoltarea standardelor europene în sprijinul dublei tranziții către neutralitatea climatică și poziția de lider în domeniul digital și pe consolidarea redresării și rezilienței industriei europene.

Date fiind circumstanțele generate de pandemia de COVID-19, dezvoltarea de standarde care răspund actualizărilor tehnologice și cererii de dispozitive medicale este crucială. Aceste standarde vor sprijini punerea în aplicare a Regulamentului (UE) 2017/745 privind dispozitivele medicale și a Regulamentului (UE) 2017/746 privind dispozitivele medicale pentru diagnostic in vitro – a se vedea acțiunea 16 din tabelul de mai jos.

Pentru îmbunătățirea siguranței ascensoarelor în conformitate cu evoluțiile tehnologice recente, Comisia va solicita revizuiri ale activității de standardizare în sectorul respectiv. Aceste standarde vor sprijini punerea în aplicare a Directivei 2014/33/UE referitoare la ascensoare, inclusiv componentele de siguranță ale acestora – a se vedea acțiunea 8 din tabelul de mai jos.

În ceea ce privește mijloacele de măsurare, Comisia va solicita ca standardizarea să corespundă tehnologiilor de vârf din acest domeniu. Aceste standarde vor sprijini punerea în aplicare a Directivei 2014/31/UE privind aparatele de cântărit cu funcționare neautomată și a Directivei 2014/32/UE privind mijloacele de măsurare – a se vedea acțiunea 9 din tabelul de mai jos.

Pentru a ameliora interconectarea rețelelor poștale și în interesul utilizatorilor, este necesar să se încurajeze standardizarea tehnică. Comisia va solicita standarde privind punerea în aplicare a Directivei 97/67/CE privind normele comune pentru dezvoltarea pieței interne a serviciilor poștale ale UE și îmbunătățirea calității serviciului – a se vedea acțiunea 10 din tabelul de mai jos.

În domeniul achizițiilor publice, Comisia va solicita standarde care să faciliteze interoperabilitatea între cumpărători și furnizori în cadrul achizițiilor publice, în special la nivel transfrontalier. Aceste standarde vor sprijini punerea în aplicare a Directivei 2014/24/UE privind achizițiile publice – a se vedea acțiunea 11 din tabelul de mai jos.

În punerea în aplicare a Directivei 2001/95/CE privind siguranța generală a produselor, Comisia va solicita activități de standardizare privind noile cerințe de siguranță, care să ia în considerare cunoștințele științifice și tehnice de ultimă generație – a se vedea secțiunea 12 din tabelul de mai jos.

Directiva 2009/125/CE privind proiectarea ecologică și Regulamentul (UE) 2017/1369 privind etichetarea energetică s-au dovedit foarte reușite și au asigurat economii de energie considerabile în ultimul deceniu, asigurând faptul că produse mai durabile și persistente sunt puse pe piața europeană. Pe de o parte, proiectarea ecologică stabilește praguri minime pentru produse pentru a respecta cerințele privind eficiența energetică și eficiența materialelor. Pe de altă parte, etichetele energetice îndreaptă consumatorii către cele mai eficiente produse.

În acest context, Comisia va solicita standarde suplimentare care să sprijine câteva cerințe de proiectare ecologică și etichetare energetică specifice produselor care se referă, printre altele, la sursele de lumină și dispozitivele de comandă separate, ventilatoare industriale, afișaje electronice, aparate frigorifice cu funcție de vânzare directă sau aparate frigorifice.

Potrivit obiectivelor Regulamentului (UE) 2017/1369 privind etichetarea energetică și ale Directivei 2009/125/CE privind cerințele de proiectare ecologică, Comisia va propune elaborarea unor standarde pentru a măsura performanța energetică a ventilatoarelor acționate de motoare cu o putere la intrare între 125 W și 500 kW, a surselor de lumină și a dispozitivelor de comandă separate, a aparatelor frigorifice cu funcție de vânzare directă, a serverelor și a produselor de stocare a datelor și, posibil, a produselor fotovoltaice (module, invertoare și sisteme). Aceste standarde vor sprijini actele de punere în aplicare în legătură cu categoriile de produse specifice – a se vedea acțiunile 1-5 din tabelul de mai jos.

Pentru a sprijini propunerea de regulament privind cerințele de sustenabilitate, colectare și reciclare pentru baterii, Comisia va solicita standarde pentru furnizarea de specificații tehnice detaliate privind proiectarea și fabricarea bateriilor reîncărcabile electrochimice cu stocare internă – a se vedea acțiunea 6 din tabelul de mai jos.

Comisia va solicita standarde privind proiectarea și fabricarea bateriilor reîncărcabile electrochimice cu stocare internă care vor îmbunătăți aspectele privind performanța, durabilitatea, reutilizarea, reorientarea și reciclarea acestora. Aceste standarde vor sprijini punerea în aplicare a viitorului regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind bateriile și acumulatorii și deșeurile de baterii și acumulatori și de abrogare a Directivei 2006/66/CE – a se vedea acțiunea 7 în tabelul de mai jos.

Standarde noi vor fi solicitate pentru a asigura interoperabilitatea punctelor de încărcare electrică și cu hidrogen pentru vehicule grele, inclusiv interoperabilitatea și siguranța punctelor de realimentare/reîncărcare pentru transportul maritim și transportul pe căile navigabile interioare. Aceste standarde vor sprijini punerea în aplicare a Directivei 2014/94/UE privind instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi – a se vedea acțiunea 13 din tabelul de mai jos.

În conformitate cu obiectivele Pactului verde european (1) privind decarbonizarea transportului și în sprijinul Directivei 2014/94/UE privind infrastructurile de combustibili alternativi, Comisia va iniția și va sprijini, de asemenea, dezvoltarea unor standarde care conțin specificații tehnice detaliate pentru punctele de reîncărcare și de realimentare pentru a îmbunătăți adoptarea vehiculelor grele cu emisii zero, precum și utilizarea de nave maritime și nave de navigație interioară inovatoare. Aceste standarde vor sprijini, de asemenea, redresarea ecosistemului de mobilitate (2) – a se vedea acțiunea 14 din tabelul de mai jos.

În cadrul redresării ecosistemului industrial „Mobilitate-Autovehicule” și în sprijinul Directivei 2014/90/UE privind echipamentele maritime, Comisia va sprijini elaborarea unor standarde pentru instalații fixe de stingere a incendiilor cu pulbere chimică uscată pentru protecția navelor care transportă gaze lichefiate în vrac. În același timp, aceste standarde vor crește siguranța maritimă nu numai pentru navele destinate transportului gazelor, ci și pentru navele de pasageri care utilizează gazul drept carburant – a se vedea secțiunea 15 din tabelul de mai jos.

În ceea ce privește calitatea apei destinate consumului uman, Comisia va solicita standarde care își propun să reducă consumul energetic și pierderile de apă inutile. Aceste standarde vor sprijini punerea în aplicare a viitoarei directive a Parlamentului European și a Consiliului privind calitatea apei destinate consumului uman – a se vedea acțiunea 17 din tabelul de mai jos.

Comisia va solicita standarde care să asigure un nivel înalt de interoperabilitate a sistemelor de taxare rutieră electronică pentru utilizatori în domeniul de aplicare al Directivei (UE) 2019/520 – a se vedea acțiunea 18 în tabelul de mai jos.

De asemenea, Comisia va solicita elaborarea unor standarde pentru a aborda fiabilitatea sistemelor de inteligență artificială (3), pentru a face platformele online mai sigure (4), pentru a sprijini cadrul de referință privind identitatea digitală europeană (5) precum și punerea în aplicare a contractelor inteligente (6)– a se vedea acțiunile 19-22 din tabelul de mai jos.

| Referință | Denumirea acțiunii | Referință politică/legislativă | Standarde europene/documente de standardizare europeană care urmează să fie solicitate | Obiective specifice și politici pentru standardele europene/documentele de standardizare europeană care urmează să fie solicitate |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Proiectarea ecologică | Regulamentul (UE) nr. 327/2011 al Comisiei din 30 martie 2011 de implementare a Directivei 2009/125/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește cerințele de proiectare ecologică pentru ventilatoarele acționate de motoare cu o putere la intrare între 125 W și 500 kW | Revizuirea standardelor existente și elaborarea unor standarde noi pentru ventilatoarele industriale. | Obiectivul principal este de a defini unui număr suficient de puncte de operare și a unei metode de interpolare/calculare, precum și de a limita impactul ventilatoarelor acționate de motoare cu o putere la intrare între 125 W și 500 kW asupra mediului și de a spori penetrarea pe piață a tehnologiilor care limitează impactul asupra mediului pe durata ciclului de viață al acestui tip de ventilatoare. |
| 2 | Proiectarea ecologică și etichetarea energetică | Regulamentul (UE) 2019/2019 al Comisiei de stabilire a cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile aparatelor frigorifice în temeiul Directivei 2009/125/CE și Regulamentul delegat (UE) 2019/2016 al Comisiei privind etichetarea energetică a aparatelor frigorifice | Elaborarea unor standarde noi pentru a măsura parametrii relevanți ai produselor utilizând metode fiabile, exacte și reproductibile, care iau în considerare metodele de măsurare de ultimă generație recunoscute. | Obiectivul principal este de a reduce consumul de energie al aparatelor frigorifice, cu o valoare estimată a economiilor de energie anuale finale de 10 TWh până în 2030. |
| 3 | Proiectarea ecologică și etichetarea energetică | Regulamentul (UE) 2019/2021 al Comisiei din 1 octombrie 2019 de stabilire a cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile afișajelor electronice în temeiul Directivei 2009/125/CE și Regulamentul delegat (UE) 2019/2013 al Comisiei din 11 martie 2019 de completare a Regulamentului (UE) 2017/1369 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește etichetarea energetică a afișajelor electronice | Revizuirea standardelor existente și elaborarea unor standarde noi pentru afișajele electronice care să acopere funcția de codare high dynamic range (HDR) și nivelurile de rezoluție mai mari de k (sau HD), stabilind o metodă de testare specifică pentru comportamentele ABC și adaptând metodele de verificare pentru conținutul de aditivi de plastic. | Obiectivul principal este de a reduce consumul de energie al televizoarelor, al monitoarelor și al afișajelor digitale cu rol de semnalizare. |
| 4 | Proiectarea ecologică și etichetarea energetică | Regulamentul (UE) 2019/2020 al Comisiei din 1 octombrie 2019 de stabilire a cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile surselor de lumină și dispozitivelor de comandă separate în temeiul Directivei 2009/125/CE și Regulamentul delegat (UE) 2019/2015 al Comisiei din 11 martie 2019 de completare a Regulamentului (UE) 2017/1369 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește etichetarea energetică a surselor de lumină | Revizuirea standardelor existente și elaborarea unor standarde noi care să acopere procedurile și metodele pentru măsurarea parametrilor necesari pentru lămpile fluorescente și lămpile cu descărcare de intensitate ridicată, pentru balasturile compatibile cu aceste lămpi, pentru corpurile de iluminat compatibile cu aceste lămpi, pentru corpurile de iluminat destinate iluminatului birourilor și pentru corpurile de iluminat stradal. | Obiectivul principal este de a reduce consumul de energie al surselor de lumină, cu o valoare estimată a economiilor de energie anuale finale de 41,9 TWh până în 2030. |
| 5 | Proiectarea ecologică și etichetarea energetică | Regulamentul (UE) 2019/2024 al Comisiei de stabilire a cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile aparatelor frigorifice cu funcție de vânzare directă în temeiul Directivei 2009/125/CE și Regulamentul delegat (UE) 2019/2018 al Comisiei din 11 martie 2019 de completare a Regulamentului (UE) 2017/1369 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește etichetarea energetică a aparatelor frigorifice cu funcție de vânzare directă | Revizuirea standardelor existente și elaborarea unor standarde noi pentru aparatele frigorifice cu funcție de vânzare directă care să acopere metodele și calculele pentru măsurarea parametrilor necesari. | Obiectivul principal este de a reduce consumul de energie al aparatelor frigorifice cu funcție de vânzare directă, cu o valoare estimată a economiilor de energie anuale finale de 48 TWh până în 2030. |
| 6 | Baterii | PLAN/2019/5391 Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind cerințele referitoare la sustenabilitatea, colectarea și reciclarea bateriilor, de abrogare a Directivei 2006/66/CE privind bateriile | Elaborarea unor standarde europene noi privind testele de măsurare pentru ansamblurile/modulele de baterii cu privire la proiectarea și fabricarea bateriilor reîncărcabile electrochimice cu stocare internă. | Obiectivul principal este de a asigura conformitatea cu cerințele de performanță din legislația aplicabilă, în special, de a descrie etapele și condițiile necesare pentru măsurarea următorilor parametri: Capacitate, putere, rezistență internă, menținerea capacității, pierderea puterii, creșterea rezistenței interne, eficiență energetică a ciclului complet. Standardele solicitate trebuie să ofere, de asemenea, orientări privind modalitatea de a asigura faptul că proiectarea modulară și tehnicile de asamblare reversibilă facilitează întreținerea, repararea și reconversia ansamblurilor și modulelor de baterii. |
| 7 | Deșeuri din echipamente electrice și electronice | PLAN/2019/5391 Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind cerințele referitoare la sustenabilitatea, colectarea și reciclarea bateriilor, de abrogare a Directivei 2006/66/CE privind bateriile | Revizuirea standardelor existente și elaborarea unor standarde europene noi pentru deșeurile de echipamente electrice și electronice (DEEE) și deșeurile de baterii cu privire la i) reciclarea de înaltă calitate și eficientă din punctul de vedere al utilizării materialelor și pregătirea pentru reutilizarea fluxurilor principale de deșeuri: deșeuri de echipamente electrice și electronice – DEEE (inclusiv panouri fotovoltaice), deșeuri de baterii, vehicule scoase din uz și deșeuri de la mori de vânt și ii) cerințele de calitate de la nivelul UE pentru materiile prime secundare. | Obiectivul principal al acestei acțiuni auxiliare este de a sprijini obiectivele Pactului verde european de a facilita tranziția industriei către o economie neutră din punct de vedere climatic și circulară. În acest scop, tehnologiile durabile sunt esențiale și trebuie explorate strategii pentru recuperarea unor resurse valoroase, precum materii prime critice în cadrul proceselor. Deșeurile de echipamente electrice și electronice (DEEE) și deșeurile de baterii sunt două fluxuri de deșeuri binecunoscute (produse scoase din uz) care conțin materii prime critice. Instituirea sau completarea standardelor europene privind inclusiv gestionarea acestor fluxuri de deșeuri ar fi relevantă pentru creșterea nivelului de circularitate a materiilor prime critice din produsele electronice, baterii și alte fluxuri de deșeuri. |
| 8 | Ascensoare | Directiva 2014/33/UE de armonizare a legislațiilor statelor membre referitoare la ascensoare și la componentele de siguranță pentru ascensoare | Revizuirea standardelor armonizate existente, în special a seriei EN 81, și elaborarea unor standarde noi pentru ascensoare. | Obiectivul principal este de a îmbunătăți siguranța și de a facilita accesul pe piață, în special pentru IMM-uri. Acesta va contribui la competitivitatea întreprinderilor din UE pe piața globală în care standarde sunt recunoscute la scară largă. Consumatorii și proprietarii de clădiri vor beneficia de o siguranță și mai îmbunătățită. Operatorii economici vor beneficia de securitate juridică. Sarcina administrativă inutilă va fi redusă prin eliminarea elementelor de altă natură decât specificațiile tehnice pentru produse. Accesibilitatea mediului construit va fi îmbunătățită. |
| 9 | Metrologie | Directiva 2014/31/UE privind aparatele de cântărit cu funcționare neautomată
  Directiva 2014/32/UE privind mijloacele de măsurare | Revizuirea standardelor armonizate existente. | Obiectivul principal este de a actualiza standardele existente în funcție de evoluția tehnică, în conformitate cu dezvoltarea tehnologică prezentă de ultimă generație. |
| 10 | Servicii poștale | Directiva 97/67/CE privind normele comune pentru dezvoltarea pieței interne a serviciilor poștale ale UE și îmbunătățirea calității serviciului | Revizuirea standardelor europene existente și elaborarea unor standarde europene noi în domeniul calității serviciului. | Obiectivul principal este de a sprijini furnizarea unui serviciu poștal universal pe piața internă. |
| 11 | Achiziții publice | Directiva 2014/24/UE privind achizițiile publice | Elaborarea unor standarde europene noi privind formatele tehnice, standardele în materie de proceduri și mesaje în domeniul achizițiilor publice. | Obiectivul principal este de a asigura interoperabilitatea formatelor tehnice, a standardelor în materie de proceduri și transmitere a mesajelor în domeniul achizițiilor publice. Standardele europene ce urmează să fie elaborate își vor propune să faciliteze interoperabilitatea între cumpărători și furnizorii în cadrul achizițiilor publice, în special la nivel transfrontalier. Realizarea interoperabilității este esențială pentru a asigura piața unică în Europa. |
| 12 | Articole pentru îngrijirea copilului | Directiva 2001/95/CE privind siguranța generală a produselor (DSGP) | Elaborarea unor standarde europene noi privind produsele pentru copii, cu excepția jucăriilor. | Obiectivul principal este de a proteja siguranța și/sau sănătatea copiilor. Standardele europene ce urmează să fie elaborate vor ajuta, de asemenea, autoritățile publice oferindu-le criterii de referință pentru desfășurarea acțiunilor de supraveghere a pieței și vor oferi securitate juridică întreprinderilor (inclusiv IMM-urilor). |
| 13 | Puncte de realimentare, reîncărcare | PLAN/2019/6184 – Revizuirea Directivei 2014/94/UE privind instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi | Elaborarea unor standarde europene noi pentru:






  — | puncte de încărcare electrică pentru vehicule grele |

Referință

Denumirea acțiunii

Referință politică/legislativă

Standarde europene/documente de standardizare europeană care urmează să fie solicitate

Obiective specifice și politici pentru standardele europene/documentele de standardizare europeană care urmează să fie solicitate

1

Proiectarea ecologică

Regulamentul (UE) nr. 327/2011 al Comisiei din 30 martie 2011 de implementare a Directivei 2009/125/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește cerințele de proiectare ecologică pentru ventilatoarele acționate de motoare cu o putere la intrare între 125 W și 500 kW

Revizuirea standardelor existente și elaborarea unor standarde noi pentru ventilatoarele industriale.

Obiectivul principal este de a defini unui număr suficient de puncte de operare și a unei metode de interpolare/calculare, precum și de a limita impactul ventilatoarelor acționate de motoare cu o putere la intrare între 125 W și 500 kW asupra mediului și de a spori penetrarea pe piață a tehnologiilor care limitează impactul asupra mediului pe durata ciclului de viață al acestui tip de ventilatoare.

2

Proiectarea ecologică și etichetarea energetică

Regulamentul (UE) 2019/2019 al Comisiei de stabilire a cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile aparatelor frigorifice în temeiul Directivei 2009/125/CE și Regulamentul delegat (UE) 2019/2016 al Comisiei privind etichetarea energetică a aparatelor frigorifice

Elaborarea unor standarde noi pentru a măsura parametrii relevanți ai produselor utilizând metode fiabile, exacte și reproductibile, care iau în considerare metodele de măsurare de ultimă generație recunoscute.

Obiectivul principal este de a reduce consumul de energie al aparatelor frigorifice, cu o valoare estimată a economiilor de energie anuale finale de 10 TWh până în 2030.

3

Proiectarea ecologică și etichetarea energetică

Regulamentul (UE) 2019/2021 al Comisiei din 1 octombrie 2019 de stabilire a cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile afișajelor electronice în temeiul Directivei 2009/125/CE și Regulamentul delegat (UE) 2019/2013 al Comisiei din 11 martie 2019 de completare a Regulamentului (UE) 2017/1369 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește etichetarea energetică a afișajelor electronice

Revizuirea standardelor existente și elaborarea unor standarde noi pentru afișajele electronice care să acopere funcția de codare high dynamic range (HDR) și nivelurile de rezoluție mai mari de k (sau HD), stabilind o metodă de testare specifică pentru comportamentele ABC și adaptând metodele de verificare pentru conținutul de aditivi de plastic.

Obiectivul principal este de a reduce consumul de energie al televizoarelor, al monitoarelor și al afișajelor digitale cu rol de semnalizare.

4

Proiectarea ecologică și etichetarea energetică

Regulamentul (UE) 2019/2020 al Comisiei din 1 octombrie 2019 de stabilire a cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile surselor de lumină și dispozitivelor de comandă separate în temeiul Directivei 2009/125/CE și Regulamentul delegat (UE) 2019/2015 al Comisiei din 11 martie 2019 de completare a Regulamentului (UE) 2017/1369 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește etichetarea energetică a surselor de lumină

Revizuirea standardelor existente și elaborarea unor standarde noi care să acopere procedurile și metodele pentru măsurarea parametrilor necesari pentru lămpile fluorescente și lămpile cu descărcare de intensitate ridicată, pentru balasturile compatibile cu aceste lămpi, pentru corpurile de iluminat compatibile cu aceste lămpi, pentru corpurile de iluminat destinate iluminatului birourilor și pentru corpurile de iluminat stradal.

Obiectivul principal este de a reduce consumul de energie al surselor de lumină, cu o valoare estimată a economiilor de energie anuale finale de 41,9 TWh până în 2030.

5

Proiectarea ecologică și etichetarea energetică

Regulamentul (UE) 2019/2024 al Comisiei de stabilire a cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile aparatelor frigorifice cu funcție de vânzare directă în temeiul Directivei 2009/125/CE și Regulamentul delegat (UE) 2019/2018 al Comisiei din 11 martie 2019 de completare a Regulamentului (UE) 2017/1369 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește etichetarea energetică a aparatelor frigorifice cu funcție de vânzare directă

Revizuirea standardelor existente și elaborarea unor standarde noi pentru aparatele frigorifice cu funcție de vânzare directă care să acopere metodele și calculele pentru măsurarea parametrilor necesari.

Obiectivul principal este de a reduce consumul de energie al aparatelor frigorifice cu funcție de vânzare directă, cu o valoare estimată a economiilor de energie anuale finale de 48 TWh până în 2030.

6

Baterii

PLAN/2019/5391 Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind cerințele referitoare la sustenabilitatea, colectarea și reciclarea bateriilor, de abrogare a Directivei 2006/66/CE privind bateriile

Elaborarea unor standarde europene noi privind testele de măsurare pentru ansamblurile/modulele de baterii cu privire la proiectarea și fabricarea bateriilor reîncărcabile electrochimice cu stocare internă.

Obiectivul principal este de a asigura conformitatea cu cerințele de performanță din legislația aplicabilă, în special, de a descrie etapele și condițiile necesare pentru măsurarea următorilor parametri: Capacitate, putere, rezistență internă, menținerea capacității, pierderea puterii, creșterea rezistenței interne, eficiență energetică a ciclului complet. Standardele solicitate trebuie să ofere, de asemenea, orientări privind modalitatea de a asigura faptul că proiectarea modulară și tehnicile de asamblare reversibilă facilitează întreținerea, repararea și reconversia ansamblurilor și modulelor de baterii.

7

Deșeuri din echipamente electrice și electronice

PLAN/2019/5391 Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind cerințele referitoare la sustenabilitatea, colectarea și reciclarea bateriilor, de abrogare a Directivei 2006/66/CE privind bateriile

Revizuirea standardelor existente și elaborarea unor standarde europene noi pentru deșeurile de echipamente electrice și electronice (DEEE) și deșeurile de baterii cu privire la i) reciclarea de înaltă calitate și eficientă din punctul de vedere al utilizării materialelor și pregătirea pentru reutilizarea fluxurilor principale de deșeuri: deșeuri de echipamente electrice și electronice – DEEE (inclusiv panouri fotovoltaice), deșeuri de baterii, vehicule scoase din uz și deșeuri de la mori de vânt și ii) cerințele de calitate de la nivelul UE pentru materiile prime secundare.

Obiectivul principal al acestei acțiuni auxiliare este de a sprijini obiectivele Pactului verde european de a facilita tranziția industriei către o economie neutră din punct de vedere climatic și circulară. În acest scop, tehnologiile durabile sunt esențiale și trebuie explorate strategii pentru recuperarea unor resurse valoroase, precum materii prime critice în cadrul proceselor. Deșeurile de echipamente electrice și electronice (DEEE) și deșeurile de baterii sunt două fluxuri de deșeuri binecunoscute (produse scoase din uz) care conțin materii prime critice. Instituirea sau completarea standardelor europene privind inclusiv gestionarea acestor fluxuri de deșeuri ar fi relevantă pentru creșterea nivelului de circularitate a materiilor prime critice din produsele electronice, baterii și alte fluxuri de deșeuri.

8

Ascensoare

Directiva 2014/33/UE de armonizare a legislațiilor statelor membre referitoare la ascensoare și la componentele de siguranță pentru ascensoare

Revizuirea standardelor armonizate existente, în special a seriei EN 81, și elaborarea unor standarde noi pentru ascensoare.

Obiectivul principal este de a îmbunătăți siguranța și de a facilita accesul pe piață, în special pentru IMM-uri. Acesta va contribui la competitivitatea întreprinderilor din UE pe piața globală în care standarde sunt recunoscute la scară largă. Consumatorii și proprietarii de clădiri vor beneficia de o siguranță și mai îmbunătățită. Operatorii economici vor beneficia de securitate juridică. Sarcina administrativă inutilă va fi redusă prin eliminarea elementelor de altă natură decât specificațiile tehnice pentru produse. Accesibilitatea mediului construit va fi îmbunătățită.

9

Metrologie

Directiva 2014/31/UE privind aparatele de cântărit cu funcționare neautomată

Directiva 2014/32/UE privind mijloacele de măsurare

Revizuirea standardelor armonizate existente.

Obiectivul principal este de a actualiza standardele existente în funcție de evoluția tehnică, în conformitate cu dezvoltarea tehnologică prezentă de ultimă generație.

10

Servicii poștale

Directiva 97/67/CE privind normele comune pentru dezvoltarea pieței interne a serviciilor poștale ale UE și îmbunătățirea calității serviciului

Revizuirea standardelor europene existente și elaborarea unor standarde europene noi în domeniul calității serviciului.

Obiectivul principal este de a sprijini furnizarea unui serviciu poștal universal pe piața internă.

11

Achiziții publice

Directiva 2014/24/UE privind achizițiile publice

Elaborarea unor standarde europene noi privind formatele tehnice, standardele în materie de proceduri și mesaje în domeniul achizițiilor publice.

Obiectivul principal este de a asigura interoperabilitatea formatelor tehnice, a standardelor în materie de proceduri și transmitere a mesajelor în domeniul achizițiilor publice. Standardele europene ce urmează să fie elaborate își vor propune să faciliteze interoperabilitatea între cumpărători și furnizorii în cadrul achizițiilor publice, în special la nivel transfrontalier. Realizarea interoperabilității este esențială pentru a asigura piața unică în Europa.

12

Articole pentru îngrijirea copilului

Directiva 2001/95/CE privind siguranța generală a produselor (DSGP)

Elaborarea unor standarde europene noi privind produsele pentru copii, cu excepția jucăriilor.

Obiectivul principal este de a proteja siguranța și/sau sănătatea copiilor. Standardele europene ce urmează să fie elaborate vor ajuta, de asemenea, autoritățile publice oferindu-le criterii de referință pentru desfășurarea acțiunilor de supraveghere a pieței și vor oferi securitate juridică întreprinderilor (inclusiv IMM-urilor).

13

Puncte de realimentare, reîncărcare

PLAN/2019/6184 – Revizuirea Directivei 2014/94/UE privind instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi

Elaborarea unor standarde europene noi pentru:

—

puncte de încărcare electrică pentru vehicule grele

| — | puncte de realimentare cu hidrogen pentru vehicule grele, inclusiv conectorul relevant |
| --- | --- |

—

puncte de realimentare cu hidrogen pentru vehicule grele, inclusiv conectorul relevant

| — | comunicare de la vehicule la rețea (tehnologia V2G) |
| --- | --- |

—

comunicare de la vehicule la rețea (tehnologia V2G)

Obiectivul principal este de a rezolva problema curentă a interoperabilității și a funcționării tehnice asociate infrastructurii pentru combustibili alternativi și consumului de astfel de combustibili. Standardele europene solicitate vor îmbunătăți, de asemenea, acceptarea pe piață a vehiculelor grele cu emisii zero în conformitate cu obiectivele Pactului verde.

14

Puncte de realimentare, reîncărcare

Revizuirea Directivei 2014/94/UE privind instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi

Elaborarea unor standarde europene noi pentru interoperabilitatea și siguranța punctelor de realimentare/reîncărcare pentru transportul maritim și transportul pe căile navigabile interioare cu privire la:

| — | puncte de reîncărcare electrică pentru nave maritime |
| --- | --- |

—

puncte de reîncărcare electrică pentru nave maritime

| — | puncte de reîncărcare pentru nave de navigație interioară |
| --- | --- |

—

puncte de reîncărcare pentru nave de navigație interioară

| — | schimbarea bateriilor pentru nave de navigație interioară |
| --- | --- |

—

schimbarea bateriilor pentru nave de navigație interioară

| — | puncte de realimentare cu hidrogen pentru nave maritime cu pilă de combustie și H2 (FCH |
| --- | --- |

—

puncte de realimentare cu hidrogen pentru nave maritime cu pilă de combustie și H2 (FCH

| — | puncte de realimentare cu hidrogen pentru nave de navigație interioară FCH |
| --- | --- |

—

puncte de realimentare cu hidrogen pentru nave de navigație interioară FCH

| — | buncherarea metanolului |
| --- | --- |

—

buncherarea metanolului

| — | buncherarea amoniacului |
| --- | --- |

—

buncherarea amoniacului

Obiectivul principal este de a sprijini utilizarea de nave maritime și nave de navigație interioară inovatoare pentru a îndeplini obiectivele Pactului verde privind decarbonizarea transportului. Standardele europene solicitate vor asigura mai multă siguranță privind interoperabilitatea realimentării cu combustibil inovator în porturile interioare și maritime din UE.

15

Echipamente maritime

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1170 al Comisiei privind cerințele de proiectare, construcție și performanță, precum și standardele de încercare pentru echipamentele maritime, Directiva 2014/90/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 iulie 2014 privind echipamentele maritime și de abrogare a Directivei 96/98/CE a Consiliului

Elaborarea unui standard european nou pentru testarea instalațiilor fixe de stingere a incendiilor cu pulbere chimică uscată pentru protecția navelor care transportă gaze lichefiate în vrac și a navelor care utilizează gazul drept carburant.

Obiectivul principal este îmbunătățirea siguranței maritime. Organizația Maritimă Internațională revizuiește Orientările pentru aprobarea instalațiilor fixe de stingere a incendiilor cu pulbere chimică uscată pentru protecția navelor care transportă gaze lichefiate în vrac însă, până în prezent, nu există un standard validat pentru încercarea la incendiu cu flacără propulsată și/sau pentru rezistența la foc a traseelor de cabluri. Elaborarea unui astfel de standard, în strânsă coordonare cu ISO, ar trebui să îmbunătățească siguranța maritimă nu numai pentru navele destinate transportului gazelor, ci și pentru navele de pasageri care utilizează gazul drept carburant.

16

Dispozitive medicale

Regulamentul (UE) 2017/745 privind dispozitivele medicale și Regulamentul (UE) 2017/746 privind dispozitivele medicale pentru diagnostic in vitro

Revizuirea standardelor existente și elaborarea unor standarde noi pentru dispozitivele medicale și pentru dispozitivele medicale pentru diagnostic in vitro.

Obiectivul principal este de a actualiza standardele existente la stadiul tehnicii în tehnologiile sectoriale pentru a permite utilizatorilor și pacienților să beneficieze de cel mai înalt nivel de siguranță.

17

Apă potabilă

Propunere de Directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind calitatea apei destinate consumului uman (reformare)

COM/2017/0753 final – 2017/0332 (COD)

Elaborarea unor standarde europene noi cu privire la metodele analitice, inclusiv limitele de detectare, valorile parametrilor și frecvența eșantionării pentru monitorizarea substanțelor relevante, în special a substanțelor perfluoroalchilate și polifluoroalchilate (PFAS).

Obiectivul principal este de a asigura faptul că toată lumea are acces la alimentare minimă cu apă și gestionează apa potabilă într-o manieră sustenabilă și eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, contribuind astfel la reducerea consumului energetic și a pierderilor de apă inutile.

18

Servicii europene de taxare rutieră electronică

Directiva (UE) 2019/520 privind interoperabilitatea sistemelor de taxare rutieră electronică și facilitarea schimbului transfrontalier de informații cu privire la neplata taxelor rutiere în cadrul Uniunii, Regulamentul Delegat (UE) 2020/203 privind clasificarea vehiculelor, obligațiile utilizatorilor serviciului european de taxare rutieră electronică, cerințele privind elementele constitutive de interoperabilitate și criteriile minime de eligibilitate pentru organismele notificate și Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/204 al Comisiei privind obligațiile detaliate ale furnizorilor serviciului european de taxare rutieră electronică, conținutul minim al declarației privind domeniul serviciului european de taxare rutieră electronică, interfețele electronice și cerințele pentru elementele constitutive de interoperabilitate

Elaborarea unor standarde europene noi pentru interfețele electronice în vederea utilizării de către furnizorii serviciului european de taxare rutieră electronică și entitățile care percep taxele rutiere, asigurând funcționarea corespunzătoare a sistemului de recunoaștere automată a numerelor de înmatriculare (ANPR).

Obiectivul principal este de a asigura un nivel înalt de interoperabilitate a sistemelor de taxare rutieră electronică pentru utilizatori în întreaga Uniune și de a asigura condiții de concurență egale în rândul operatorilor economici relevanți care se ocupă de perceperea taxelor rutiere și taxarea rutieră electronică, în special în rândul întreprinderilor mici și mijlocii. Indirect, aceste standarde contribuie, de asemenea, la scăderea costurilor, acest lucru fiind în special în beneficiul consumatorilor.

19

Sisteme de inteligență artificială

Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a cerințelor privind inteligența artificială

https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/e4c43528-ccfc-11ea-adf7-01aa75ed71a1/language-en

Elaborarea unor standarde europene noi și a unor orientări privind sistemele de inteligență artificială care abordează fiabilitatea acestora inclusiv, de exemplu, aspecte privind responsabilitatea, transparența, robustețea, accesibilitatea și incluziunea persoanelor cu handicap, echitatea, confidențialitatea și utilizarea etică.

Obiectivul principal este de a asigura faptul că, prin intermediul standardelor, sistemele de inteligență artificială sunt fiabile, benefice pentru cetățeni și societate, respectă valorile și drepturile fundamentale ale omului recunoscute în Europa, consolidează competitivitatea europeană și sunt reglementate în mod corespunzător pe întreaga durată de viață a acestora.

20

Platforme online

PLAN/2020/7444: Propunere de act legislativ privind serviciile digitale

https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/digital-services-act-package

Elaborarea unor standarde europene noi pentru mai multe procese referitoare la abordarea conținutului generat de utilizatori, cum ar fi transmiterea de notificări de către utilizatori privați sau notificatori de încredere, ordine de eliminare din partea autorităților, obligații de raportare sau mecanisme de reclamații.

Obiectivul principal este de a asigura faptul că, prin intermediul unor standarde comune la nivelul întregii UE, este mai ușoară respectarea obligațiilor impuse de actul legislativ privind serviciile digitale pentru unele tipuri de servicii ale societății informaționale; și de a face platformele online mai sigure.

21

Identitatea digitală

PLAN/2020/8518: Propunere de identitate digitală europeană (EUeID)

https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/35274ac3-cd1b-11ea-adf7-01aa75ed71a1/language-en

Elaborarea unor standarde europene, specificații și orientări noi pentru cadrul de referință privind identitatea digitală europeană, abordând, de exemplu, autentificarea utilizatorilor, comunicarea și dispozitivele sigure, furnizarea și validarea acreditărilor, precum și cerințe de politică pentru furnizorii de identitate și evaluarea conformității acestora. Vor fi abordate cerințe funcționale, de interoperabilitate, de utilizare și de performanță, precum și cerințe privind securitatea, protecția datelor și confidențialitatea.

Obiectivul principal este de a sprijini punerea în aplicare a unui ecosistem al identității digitale europene prin intermediul unui cadru de referință comun/standarde comune, precum și utilizarea unor sisteme de identitate pentru un e-ID european (EUeID) fiabil și de încredere pentru ca cetățenii și întreprinderile să se autentifice fără dificultăți în serviciile online, reducând în același timp la minimum dezvăluirea de informații și păstrând controlul deplin asupra datelor.

22

Contracte inteligente

PLAN/2020/7444: Pachetul legislativ privind serviciile digitale: aprofundarea pieței interne și clarificarea responsabilităților pentru serviciile digitale

https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/digital-services-act-package

Elaborarea unor standarde europene noi pentru contractele inteligente și validatori care sprijină cerințele esențiale ale articolului 42 din Regulamentul (UE) nr. 910/2014 pentru mărcile temporale electronice și mărcile temporale electronice calificate bazate pe blockchain și cerințele esențiale ce urmează să fie definite într-o prevedere nouă a Directivei privind comerțul electronic (viitorul: „act legislativ privind serviciile digitale”) pentru contracte inteligente bazate pe active „tokenizate”.

Obiectivul principal este de a asigura faptul că, prin standarde comune la nivelul întregii UE, contractele inteligente pe bază de blockchain sunt echivalente din punct de vedere juridic cu un contract scris din afara rețelei blockchain și că acest contract este recunoscut drept valabil din punct de vedere juridic de către instanțele din toate statele membre ale UE și că reprezentarea digitală a activelor în tokenuri prin contracte inteligente este corectă și recunoscută din punct de vedere juridic datorită implicării unui validator al tokenului.

---

(1)  COM(2019) 640 final.

(2)  SWD(2020) 98 final.

(3)  https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/e4c43528-ccfc-11ea-adf7-01aa75ed71a1/language-en

(4)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/digital-services-act-package.

(5)  https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/35274ac3-cd1b-11ea-adf7-01aa75ed71a1/language-en

(6)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/digital-services-act-package

---

| 18.12.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 437/14 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 437/14

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.10045 — Eurazeo/IK Investment Partners/Questel)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2020/C 437/03)

La 11 decembrie 2020, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba franceză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro) cu numărul de document 32020M10045. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro) cu numărul de document 32020M10045. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

| 18.12.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 437/15 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 437/15

---

Aviz în atenția persoanelor cărora li se aplică măsurile restrictive prevăzute în Decizia 2012/642/PESC a Consiliului, astfel cum este pusă în aplicare prin Decizia de punere în aplicare (PESC) 2020/2130 a Consiliului, și în Regulamentul (CE) nr. 765/2006 al Consiliului, astfel cum este pus în aplicare prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2129 al Consiliului, privind măsuri restrictive împotriva Belarus

(2020/C 437/04)

Următoarele informații sunt aduse la cunoștința persoanelor care figurează în anexa la Decizia 2012/642/PESC (1) a Consiliului, astfel cum este pusă în aplicare prin Decizia de punere în aplicare (PESC) 2020/2130 (2) a Consiliului, și în anexa I la Regulamentul (CE) nr. 765/2006 (3) al Consiliului, astfel cum este pus în aplicare prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2129 (4) al Consiliului, privind măsuri restrictive împotriva Belarus.

Consiliul Uniunii Europene a decis ca persoanele respective să fie incluse în lista persoanelor cărora li se aplică măsurile restrictive prevăzute în Decizia 2012/642/PESC și în Regulamentul (CE) nr. 765/2006. Motivele pentru desemnarea persoanelor respective sunt prezentate în rubricile corespunzătoare din anexele menționate.

Se atrage atenția persoanelor în cauză asupra posibilității de a prezenta o cerere autorităților competente din statul membru (statele membre) relevant(e), astfel cum se precizează pe site-urile menționate în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 765/2006, pentru a obține o autorizație de a utiliza fonduri înghețate pentru nevoi de bază sau pentru plăți specifice (a se vedea articolul 3 din regulament).

Persoanele în cauză pot transmite Consiliului, înainte de 31 decembrie 2020, o cerere însoțită de documente justificative, solicitând reanalizarea deciziei pe baza căreia au fost incluse pe lista sus-menționată, la următoarea adresă:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

Eventualele observații primite vor fi luate în considerare în scopul reexaminării periodice de către Consiliu a listei persoanelor și entităților desemnate, în temeiul articolului 8 alineatul (2) din Decizia 2012/642/PESC și al articolului 8a alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 765/2006.

---

(1)  JO L 285, 17.10.2012, p. 1.

(2)  JO L 426 I, 17.12.2020, p. 14.

(3)  JO L 134, 20.5.2006, p. 1.

(4)  JO L 426 I, 17.12.2020, p. 1.

---

| 18.12.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 437/16 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 437/16

---

Aviz în atenția persoanelor vizate cărora li se aplică măsurile restrictive prevăzute în Decizia 2012/642/PESC a Consiliului și în Regulamentul (CE) nr. 765/2006 al Consiliului privind măsuri restrictive împotriva Belarus

(2020/C 437/05)

În conformitate cu articolul 16 din Regulamentul (UE) 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului (1), se atrage atenția persoanelor vizate asupra informațiilor prezentate în cele ce urmează.

Temeiul juridic al acestei operațiuni de prelucrare îl reprezintă Decizia 2012/642/PESC (2) a Consiliului, astfel cum este pusă în aplicare prin Decizia de punere în aplicare (PESC) 2020/2130 a Consiliului (3), și Regulamentul (CE) nr. 765/2006 (4) al Consiliului, astfel cum este pus în aplicare prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2129 al Consiliului (5).

Operatorul pentru această operațiune de prelucrare este Consiliul Uniunii Europene, reprezentat de directorul general al RELEX (Relații externe) din cadrul Secretariatului General al Consiliului, iar departamentul însărcinat cu operațiunea de prelucrare este RELEX.1.C, care poate fi contactat la următoarea adresă:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

Responsabilul cu protecția datelor în cadrul SGC poate fi contactat la următoarea adresă:

Responsabilul cu protecția datelor

data.protection@consilium.europa.eu

Scopul operațiunii de prelucrare este stabilirea și actualizarea listei persoanelor cărora li se aplică măsuri restrictive în conformitate cu Decizia 2012/642/PESC, astfel cum este pusă în aplicare prin Decizia de punere în aplicare (PESC) 2020/2130, și cu Regulamentul (CE) nr. 765/2006, astfel cum este pus în aplicare prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2129.

Persoanele vizate sunt persoanele fizice care îndeplinesc criteriile de includere pe listă, conform prevederilor Deciziei 2012/642/PESC și ale Regulamentului (CE) nr. 765/2006.

Datele cu caracter personal colectate cuprind datele necesare identificării corecte a persoanei în cauză, expunerea de motive și orice alte date conexe.

Dacă este necesar, datele cu caracter personal colectate pot fi puse la dispoziția Serviciului European de Acțiune Externă și a Comisiei.

Fără a se aduce atingere restricțiilor în temeiul articolului 25 din Regulamentul (UE) 2018/1725, la cererile formulate în cadrul exercitării de către persoanele vizate a dreptului de acces, precum și a dreptului la rectificare sau la opoziție se va răspunde în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1725.

Datele cu caracter personal vor fi păstrate timp de cinci ani din momentul în care persoana vizată a fost eliminată de pe lista persoanelor cărora li se aplică măsuri restrictive sau din momentul în care măsura a expirat, ori pe durata procedurilor judiciare, în cazul în care acestea au demarat.

Fără a se aduce atingere eventualelor căi de atac judiciare, administrative sau nejudiciare, persoanele vizate au dreptul de a depune o plângere la Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  JO L 295, 21.11.2018, p. 39.

(2)  JO L 285, 17.10.2012, p. 1.

(3)  JO L 426 I, 17.12.2020, p. 14.

(4)  JO L 134, 20.5.2006, p. 1.

(5)  JO L 426 I, 17.12.2020, p. 1.

---

| 18.12.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 437/17 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 437/17

---

Aviz în atenția anumitor persoane și entități care fac obiectul măsurilor restrictive prevăzute în Decizia 2014/145/PESC a Consiliului și în Regulamentul (UE) nr. 269/2014 al Consiliului privind măsuri restrictive în raport cu acțiunile care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei

(2020/C 437/06)

Următoarele informații sunt aduse la cunoștința domnului Aleksei Mikhailovich CHALIY, a domnului Nikolai Ivanovich RYZHKOV, a domnului Valery Vladimirovich KULIKOV, a domnului Dmitry Nikolayevich KOZAK, a domnului Oleg Yevgenyvich BELAVENTSEV, a domnului Vladimir Nikolaevich PLIGIN, a domnului Aleksandr Yurevich BORODAI, a domnului Mikhail Vladimirovich DEGTYARYOV/DEGTYAREV, a domnului Vladimir Abdualiyevich VASILYEV, a domnului Alexander Mikhailovich BABAKOV, a domnului Sergey Yurievich KOZYAKOV, a domnului Mikhail Vladimirovich RAZVOZHAEV, precum și a societății pe acțiuni „Uniunea de producție-agrară «Massandra»”, a societății publice pe acțiuni „Banca Națională Comercială a Rusiei”, a organizației Peace to Luhansk Region (Pace pentru Regiunea Lugansk) și a Uniunii Economice Lugansk, persoane și entități care figurează în anexa la Decizia 2014/145/PESC a Consiliului (1) și în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 269/2014 al Consiliului (2) privind măsuri restrictive în raport cu acțiunile care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei.

Consiliul intenționează să mențină măsurile restrictive împotriva persoanelor și entităților sus-menționate, furnizând noi expuneri de motive. Prin urmare, persoanele și entitățile respective sunt informate că pot transmite Consiliului o cerere pentru a obține expunerile de motive prevăzute în vederea desemnării lor înainte de 1 ianuarie 2021, la următoarea adresă:

| Consiliul Uniunii Europene |
| --- |
| Secretariatul General |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Consiliul Uniunii Europene

Secretariatul General

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

---

(1)  JO L 78, 17.3.2014, p. 16.

(2)  JO L 78, 17.3.2014, p. 6.

---

Comisia Europeană

| 18.12.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 437/18 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 437/18

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

17 decembrie 2020

(2020/C 437/07)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,2246 |
| JPY | yen japonez | 126,19 |
| DKK | coroana daneză | 7,4398 |
| GBP | lira sterlină | 0,90050 |
| SEK | coroana suedeză | 10,1335 |
| CHF | franc elvețian | 1,0821 |
| ISK | coroana islandeză | 155,40 |
| NOK | coroana norvegiană | 10,5015 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 26,204 |
| HUF | forint maghiar | 355,27 |
| PLN | zlot polonez | 4,4423 |
| RON | leu românesc nou | 4,8695 |
| TRY | lira turcească | 9,4828 |
| AUD | dolar australian | 1,6052 |
| CAD | dolar canadian | 1,5546 |
| HKD | dolar Hong Kong | 9,4939 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,7093 |
| SGD | dolar Singapore | 1,6227 |
| KRW | won sud-coreean | 1 338,48 |
| ZAR | rand sud-african | 17,9820 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 8,0006 |
| HRK | kuna croată | 7,5315 |
| IDR | rupia indoneziană | 17 293,80 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,9419 |
| PHP | peso Filipine | 58,799 |
| RUB | rubla rusească | 89,3049 |
| THB | baht thailandez | 36,554 |
| BRL | real brazilian | 6,2136 |
| MXN | peso mexican | 24,2407 |
| INR | rupie indiană | 90,1160 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,2246

JPY

yen japonez

126,19

DKK

coroana daneză

7,4398

GBP

lira sterlină

0,90050

SEK

coroana suedeză

10,1335

CHF

franc elvețian

1,0821

ISK

coroana islandeză

155,40

NOK

coroana norvegiană

10,5015

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

26,204

HUF

forint maghiar

355,27

PLN

zlot polonez

4,4423

RON

leu românesc nou

4,8695

TRY

lira turcească

9,4828

AUD

dolar australian

1,6052

CAD

dolar canadian

1,5546

HKD

dolar Hong Kong

9,4939

NZD

dolar neozeelandez

1,7093

SGD

dolar Singapore

1,6227

KRW

won sud-coreean

1 338,48

ZAR

rand sud-african

17,9820

CNY

yuan renminbi chinezesc

8,0006

HRK

kuna croată

7,5315

IDR

rupia indoneziană

17 293,80

MYR

ringgit Malaiezia

4,9419

PHP

peso Filipine

58,799

RUB

rubla rusească

89,3049

THB

baht thailandez

36,554

BRL

real brazilian

6,2136

MXN

peso mexican

24,2407

INR

rupie indiană

90,1160

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

| 18.12.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 437/19 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 437/19

---

Notificare din partea Regatului Unit în temeiul articolului 10 alineatul (2) din Directiva 2009/72/CE a Parlamentului European și a Consiliului („Directiva privind energia electrică”) privind normele comune pentru piața internă a energiei electrice în ceea ce privește desemnarea Diamond Transmission Partners RB Limited și a Diamond Transmission Partners Galloper Limited ca operatori de transport și de sistem în Regatul Unit

(2020/C 437/08)

În urma deciziilor finale ale autorității de reglementare din Regatul Unit din 20 martie 2019 și 7 octombrie 2019 privind certificarea Diamond Transmission Partners RB Limited și a Diamond Transmission Partners Galloper Limited în calitate de operatori de transport și de sistem în proprietate separată (articolul 9 din Directiva privind energia electrică), Regatul Unit a notificat Comisiei aprobarea și desemnarea oficială a acestor societăți ca operatori de transport și de sistem care operează în Regatul Unit în conformitate cu articolul 10 din Directiva privind energia electrică a Parlamentului European și a Consiliului.

Puteți obține informații suplimentare de la adresa următoare:

| Office of Gas and Electricity Markets (Ofgem) |
| --- |
| 10 South Colonnade |
| Canary Wharf |
| E14 4PU Londra |
| Regatul Unit |

Office of Gas and Electricity Markets (Ofgem)

10 South Colonnade

Canary Wharf

E14 4PU Londra

Regatul Unit

---

V Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

| 18.12.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 437/20 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 437/20

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul M.10021 — Netcompany/Copenhagen Airports/SMARTER AIRPORTS JV)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2020/C 437/09)

1.

Prezenta notificare vizează următoarele întreprinderi:

| — | Netcompany A/S („Netcompany”, Danemarca), |
| --- | --- |

—

Netcompany A/S („Netcompany”, Danemarca),

| — | Københavns Lufthavne A/S („Copenhagen Airports”, Danemarca), controlată în comun de Arbejdsmarkedets Tillægspension și de Ontario Teachers’ Pension Plan Board, |
| --- | --- |

—

Københavns Lufthavne A/S („Copenhagen Airports”, Danemarca), controlată în comun de Arbejdsmarkedets Tillægspension și de Ontario Teachers’ Pension Plan Board,

| — | SMARTER AIRPORTS A/S („SMARTER AIRPORTS”, Danemarca). |
| --- | --- |

—

SMARTER AIRPORTS A/S („SMARTER AIRPORTS”, Danemarca).

Netcompany și Copenhagen Airports dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) și al articolului 3 alineatul (4) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra întreprinderii SMARTER AIRPORTS.

Concentrarea se realizează prin achiziționare de acțiuni într-o societate nou-creată, care constituie o întreprindere comună.

2.

| — | în cazul întreprinderii Netcompany: furnizarea de servicii informatice; |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Netcompany: furnizarea de servicii informatice;

| — | în cazul întreprinderii Copenhagen Airports: deținerea și administrarea aeroporturilor din Kastrup și Roskilde, Danemarca, |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Copenhagen Airports: deținerea și administrarea aeroporturilor din Kastrup și Roskilde, Danemarca,

| — | în cazul întreprinderii SMARTER AIRPORTS: furnizarea către aeroporturi terțe a unui nou sistem de management aeroportuar. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii SMARTER AIRPORTS: furnizarea către aeroporturi terțe a unui nou sistem de management aeroportuar.

3.

În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de analiză a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în comunicare.

4.

Observațiile trebuie să parvină Comisiei Europene în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Trebuie menționată întotdeauna următoarea referință:

M.10021 — Netcompany/Copenhagen Airports/SMARTER AIRPORTS JV

Observațiile pot fi trimise Comisiei prin e-mail, prin fax sau prin poștă. Vă rugăm să utilizați datele de contact de mai jos:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Adresă poștală:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

1

(2)  JO C 366, 14.12.2013, p. 5.

2

---

| 18.12.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 437/22 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 437/22

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul M.9956 — DTC/CEPCON/Hornsea One OFTO)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2020/C 437/10)

1.

Prezenta notificare vizează următoarele întreprinderi:

| — | Diamond Transmission Corporation Limited ( „DTC”, Regatul Unit), controlată de Mitsubishi Corporation („Mitsubishi”, Japonia), |
| --- | --- |

—

Diamond Transmission Corporation Limited ( „DTC”, Regatul Unit), controlată de Mitsubishi Corporation („Mitsubishi”, Japonia),

| — | Chubu Electric Power Company Netherlands B.V. („CEPCON”, Țările de Jos), controlată de Chubu Electric Power Co., Inc (Japonia), |
| --- | --- |

—

Chubu Electric Power Company Netherlands B.V. („CEPCON”, Țările de Jos), controlată de Chubu Electric Power Co., Inc (Japonia),

| — | Hornsea One OFTO (Regatul Unit). |
| --- | --- |

—

Hornsea One OFTO (Regatul Unit).

DTC și CEPCON dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra întregii întreprinderi Hornsea One OFTO.

Concentrarea se realizează prin achiziționare de acțiuni.

2.

| — | în cazul întreprinderii DTC: societate holding care integrează activitățile de investiții ale întreprinderii Mitsubishi în sectorul transportului. Mitsubishi este o societate comercială internațională care desfășoară activități legate de energie, metale, utilaje, produse chimice, produse alimentare și bunuri de uz general, |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii DTC: societate holding care integrează activitățile de investiții ale întreprinderii Mitsubishi în sectorul transportului. Mitsubishi este o societate comercială internațională care desfășoară activități legate de energie, metale, utilaje, produse chimice, produse alimentare și bunuri de uz general,

| — | în cazul întreprinderii CEPCON: menținerea proiectelor din străinătate ale întreprinderii Chubu. grup furnizor de servicii multienergie, care desfășoară activități legate de furnizorii de energie electrică și întreprinderile conexe, furnizarea de gaz și brokerajul în domeniul stocării energiei termice, întreprinderile de generare a energiei la fața locului, consultanța și investițiile în străinătate, serviciile de gestionare imobiliară și serviciile informatice, |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii CEPCON: menținerea proiectelor din străinătate ale întreprinderii Chubu. grup furnizor de servicii multienergie, care desfășoară activități legate de furnizorii de energie electrică și întreprinderile conexe, furnizarea de gaz și brokerajul în domeniul stocării energiei termice, întreprinderile de generare a energiei la fața locului, consultanța și investițiile în străinătate, serviciile de gestionare imobiliară și serviciile informatice,

| — | în cazul întreprinderii Hornsea One OFTO: deținerea și exploatarea rețelei de transport a parcului eolian offshore al întreprinderii Hornsea One. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Hornsea One OFTO: deținerea și exploatarea rețelei de transport a parcului eolian offshore al întreprinderii Hornsea One.

3.

În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de analiză a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în comunicare.

4.

Observațiile trebuie să parvină Comisiei Europene în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Trebuie menționată întotdeauna următoarea referință:

M.9956 — DTC/CEPCON/Hornsea One OFTO

Observațiile pot fi trimise Comisiei prin e-mail, prin fax sau prin poștă. Vă rugăm să utilizați datele de contact de mai jos:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Adresă poștală:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

1

(2)  JO C 366, 14.12.2013, p. 5.

2

---

| 18.12.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 437/24 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 437/24

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul M.10030 —
  Ube Industries/Mitsubishi Materials Corporation/JV)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2020/C 437/11)

1.

Prezenta notificare vizează următoarele întreprinderi:

| — | Ube Industries, Ltd. (Japonia), |
| --- | --- |

—

Ube Industries, Ltd. (Japonia),

| — | Mitsubishi Materials Corporation (Japonia), |
| --- | --- |

—

Mitsubishi Materials Corporation (Japonia),

| — | întreprinderea comună (Japonia), controlată de Ube Industries, Ltd. și de Mitsubishi Materials Corporation. |
| --- | --- |

—

întreprinderea comună (Japonia), controlată de Ube Industries, Ltd. și de Mitsubishi Materials Corporation.

Ube Industries, Ltd. și Mitsubishi Materials Corporation dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) și al articolului 3 alineatul (4) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra întreprinderii comune.

Concentrarea se realizează prin achiziționare de acțiuni într-o societate nou-creată, care constituie o întreprindere comună.

2.

| — | în cazul întreprinderii Ube Industries, Ltd.: fabricarea și comercializarea de produse chimice, materiale de construcție și utilaje; |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Ube Industries, Ltd.: fabricarea și comercializarea de produse chimice, materiale de construcție și utilaje;

| — | în cazul întreprinderii Mitsubishi Materials Corporation: fabricarea și comercializarea de produse din cupru și aliaje de cupru, materiale și componente electronice, produse din carbură cimentată și componente sinterizate, ciment și beton gata de utilizare, precum și topirea, rafinarea și comercializarea de cupru, aur și argint. Mitsubishi Materials desfășoară, de asemenea, activități conexe sectoarelor energiei, mediului și reciclării; |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Mitsubishi Materials Corporation: fabricarea și comercializarea de produse din cupru și aliaje de cupru, materiale și componente electronice, produse din carbură cimentată și componente sinterizate, ciment și beton gata de utilizare, precum și topirea, rafinarea și comercializarea de cupru, aur și argint. Mitsubishi Materials desfășoară, de asemenea, activități conexe sectoarelor energiei, mediului și reciclării;

| — | în cazul întreprinderii comune: își va desfășura activitatea în sectoarele fabricării, prelucrării, vânzării, comercializării, importului și exportului de ciment și de alte produse ceramice, construcțiilor civile și materialelor de construcție. Activitățile întreprinderii comune se vor concentra asupra Japoniei, a regiunii Asia Pacific și a Statelor Unite. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii comune: își va desfășura activitatea în sectoarele fabricării, prelucrării, vânzării, comercializării, importului și exportului de ciment și de alte produse ceramice, construcțiilor civile și materialelor de construcție. Activitățile întreprinderii comune se vor concentra asupra Japoniei, a regiunii Asia Pacific și a Statelor Unite.

3.

În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de analiză a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în comunicare.

4.

Observațiile trebuie să parvină Comisiei Europene în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Trebuie menționată întotdeauna următoarea referință:

M.10030 — Ube Industries/Mitsubishi Materials Corporation/JV

Observațiile pot fi trimise Comisiei prin e-mail, prin fax sau prin poștă. Vă rugăm să utilizați datele de contact de mai jos:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Adresă poștală:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

1

(2)  JO C 366, 14.12.2013, p. 5.

2

---

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 18.12.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 437/26 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 437/26

---

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

(2020/C 437/12)

Prezenta comunicare este publicată în conformitate cu articolul 17 alineatul (5) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei (1).

COMUNICAREA UNEI MODIFICĂRI STANDARD A DOCUMENTULUI UNIC

„ARLANZA”

PDO-ES-A0613-AM02

Data comunicării: 25.9.2020

DESCRIEREA ȘI MOTIVELE MODIFICĂRII APROBATE

1.   Modificarea caracteristicilor organoleptice: modificări ale descriptorilor senzoriali

MODIFICARE:

Au fost revizuite caracteristicile organoleptice ale vinurilor cu denumire protejată. Au fost modificate punctul 2 litera (b) din caietul de sarcini și punctul 4 din documentul unic.

Aceasta este o modificare standard, deoarece nu implică o modificare substanțială a caracteristicilor produsului. Mai degrabă, aceasta oferă o descriere mai precisă, în conformitate cu noile tehnici de analiză senzorială. Se păstrează caracteristicile și profilul descrise în rubrica referitoare la legătură, care sunt o consecință a interacțiunii dintre factorii naturali și cei umani. Prin urmare, se consideră că această modificare nu se încadrează în niciuna dintre categoriile prevăzute la articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2019/33.

MOTIVE:

Modificarea este necesară pentru a corela aceste caracteristici cu descriptorii care pot fi evaluați de un grup de degustători în conformitate cu criteriile prevăzute de standardul UNE-EN-ISO 17025.

2.   Actualizarea practicilor oenologice specifice referitoare la cultivarea viței-de-vie, la prelucrarea strugurilor și la maturarea vinurilor

MODIFICARE:

A fost revizuit textul secțiunilor referitoare la practicile de cultivare, la condițiile de vinificație și la maturarea vinurilor. Au fost modificate punctul 3 literele (a) și (b) din caietul de sarcini și punctul 5 litera (a) din documentul unic.

Aceasta este o modificare standard, deoarece nu implică o modificare substanțială a caracteristicilor produsului. Modificarea nu se încadrează în niciuna dintre categoriile de modificări la nivelul Uniunii prevăzute la articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2019/33.

MOTIVE:

Scopul este de a elimina anumite aspecte care s-au dovedit a fi inutile sau care nu constituiau, de fapt, specificații tehnice ale produsului, cum ar fi interdicția de a utiliza soiuri neautorizate pentru plantare, pentru înlocuirea plantelor care nu s-au dezvoltat în mod corespunzător, precum și pentru operațiunile de altoire, deoarece secțiunea 6 din caietul de sarcini specifică deja soiurile autorizate pentru producția de vinuri care beneficiază de DOP.

S-a constatat, de asemenea, că obligația ca cisternele sau cuvele să fie placate cu rășini epoxidice a devenit caducă.

În cele din urmă, a fost reformulată secțiunea referitoare la condițiile de maturare, pentru a face textul mai clar, întrucât cerințele privind maturarea sunt stabilite în definițiile mențiunilor tradiționale și ale mențiunile de etichetare respective, precum și în legislația aplicabilă.

3.   Modificarea restricțiilor privind producerea vinurilor

MODIFICARE:

Restricțiile privind producerea vinurilor au fost actualizate prin modificarea procentajelor minime corespunzătoare soiurilor pentru diferitele tipuri de vin.

Au fost modificate punctul 3 litera (c) din caietul de sarcini și punctul 5 litera (a) din documentul unic.

Este vorba despre o modificare standard, întrucât nu implică nicio modificare a proprietăților esențiale ale produsului (vin cu DOP „Arlanza”), care sunt rezultatul interacțiunii dintre factorii de mediu și cei umani. Nu se invalidează legătura și, prin urmare, nu se consideră că această modificare se încadrează în vreuna dintre categoriile prevăzute la articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2019/33.

MOTIVE:

Această modificare vizează adaptarea la noile tehnici de producție și la gusturile consumatorilor. Totuși, această ajustare a cantităților din fiecare soi nu schimbă caracteristicile esențiale ale vinurilor cu denumire protejată.

4.   Actualizarea secțiunii privind randamentele maxime autorizate

MODIFICARE:

Plafoanele aplicabile producției pe hectar nu au fost modificate. Modificarea propusă vizează introducerea conceptului de „parcelă viticolă” și eliminarea punctelor 3 și 4 din această secțiune (interdicția de a utiliza mustul sau strugurii proveniți dintr-un excedent de randament).

Secțiunea 5 din caietul de sarcini se modifică în consecință. Modificarea nu afectează documentul unic.

Aceasta este o modificare standard, deoarece nu implică nicio modificare a proprietăților esențiale ale produsului. Secțiunea a fost pur și simplu reformulată pentru a face textul mai clar. Prin urmare, această modificare nu se încadrează în niciuna dintre categoriile prevăzute la articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33.

MOTIVE:

Conceptul de „parcelă viticolă” este necesar pentru aplicarea acestor limite de randament.

Punctele eliminate nu sunt considerate necesare, deoarece sunt evidente.

5.   Reclasificarea soiurilor

MODIFICARE:

Soiurile au fost reclasificate, lăsând doar „Tinta del País” drept soi principal, restul fiind soiuri secundare.

Au fost modificate în consecință secțiunea 6 din caietul de sarcini și punctul 7 din documentul unic.

Aceasta este o modificare standard, deoarece nu implică nicio modificare a proprietăților esențiale ale produsului, (vinul cu DOP „Arlanza”), care sunt rezultatul interacțiunii dintre factorii de mediu și cei umani. Soiul „Tinta del País” va continua să stea la baza producerii vinurilor care beneficiază de DOP. Modificarea nu invalidează legătura și, prin urmare, nu se consideră că aceasta se încadrează în vreuna dintre categoriile prevăzute la articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2019/33.

MOTIVE:

Soiul „Tinta del País” este predominant în areal, reprezentând peste 90 % din suprafața viticolă, motiv pentru care stă la baza producerii vinurilor cu DOP „Arlanza”. Această modificare urmărește doar să adapteze caietul de sarcini la situația actuală a vinurilor care beneficiază de această DOP.

6.   Modificările anumitor excepții

MODIFICARE:

Se include posibilitatea reducerii tăriei alcoolice potențiale a strugurilor cu o valoare maximă de un punct procentual, în cazul în care există o justificare tehnică conform căreia calitatea materiei prime nu va fi afectată. Această reducere nu poate fi în niciun caz legată de o creștere a randamentelor maxime.

Punctul 8 litera (b) subpunctul 1 din caietul de sarcini se modifică în consecință. Modificarea nu afectează documentul unic.

Aceasta este o modificare minoră, care oferă un instrument de control al calității produsului final. Nu există schimbări în ceea ce privește caracteristicile produsului protejat și, în plus, modificarea garantează obținerea acestor caracteristici în fiecare an. Prin urmare, se consideră că această modificare nu se încadrează în niciuna dintre categoriile prevăzute la articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2019/33.

MOTIVE:

Experiența a demonstrat că fiecare an de recoltă are particularitățile sale și că vița-de-vie este afectată de factori naturali variabili (temperaturi, precipitații, îngheț neașteptat, dăunători și boli etc.), care au un impact asupra cantității și calității strugurilor.

Prin urmare, s-a considerat necesar să se introducă această posibilitate de reducere a tăriei alcoolice potențiale a strugurilor.

7.   Justificarea îmbutelierii la locul de origine

MODIFICARE:

Noua formulare justifică motivul pentru care ambalarea (îmbutelierea) trebuie să aibă loc în arealul delimitat, în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) din noul Regulament delegat (UE) 2019/33. De asemenea, se elimină punctul care interzicea utilizarea ambalajelor care afectează calitatea sau prestigiul vinului care beneficiază de DOP.

Au fost modificate punctul 8 litera (b) subpunctul 2 din caietul de sarcini și punctul 9 din documentul unic.

Această practică era deja obligatorie și, prin urmare, această modificare nu implică restricții suplimentare în ceea ce privește comercializarea. Prin urmare, se consideră că aceasta este o modificare standard, deoarece nu se încadrează în niciuna dintre categoriile prevăzute la articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33.

MOTIVE:

Prima modificare este pur și simplu o modificare de formulării, în scopul asigurării respectării legislației în vigoare.

În ceea ce privește a doua modificare, ca regulă generală, vinurile care beneficiază de DOP „Arlanza” sunt comercializate în sticle. Pot fi comercializate în alte ambalaje numai în cazuri excepționale, cu condiția ca acestea să nu le afecteze caracteristicile de calitate. Această modificare asigură un răspuns mai bun la cerințele de comercializare de pe anumite piețe externe.

8.   Actualizarea dispozițiilor privind etichetarea

MODIFICARE:

Au fost introduse mențiunile „vino de pueblo” și „fermentado en barrica” (fermentat în butoi), precum și o nouă formulare pentru cerințele de etichetare.

Au fost modificate punctul 8 litera (b) subpunctul 3 din caietul de sarcini și punctul 9 din documentul unic.

Este o modificare standard, deoarece aceste mențiuni facultative de etichetare le oferă consumatorilor mai multe informații cu privire la locul din care provine produsul și modul în care este obținut, dar nu implică, în niciun caz, o restricție privind comercializarea. Prin urmare, se consideră că această modificare nu se încadrează în niciuna dintre categoriile prevăzute la articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2019/33.

MOTIVE:

Autoritatea competentă a reglementat recent mențiunile legate de utilizarea unei unități geografice mai restrânse, inclusiv „vino de pueblo”, mențiunile putând fi utilizate pentru vinurile produse din struguri care provin în proporție de cel puțin 85 % de pe parcele situate într-o anumită localitate sau „entitate locală mai restrânsă”. Această modificare este justificată de cererea tot mai mare, din partea consumatorilor, de informații care specifică proveniența exactă a produsului în cadrul localităților și locurilor vizate de DOP.

În conformitate cu articolul 55 alineatul (2) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33, denumirea unei unități geografice mai restrânse poate fi inclusă pe etichetă în cazul în care este reglementată în caietul de sarcini și în documentul unic.

În ceea ce privește vinurile „fermentado en barrica”, acestea sunt produse în areal; în trecut nu se putea utiliza această mențiune.

Noua formulare nu conține nicio cerință nouă; întreaga secțiune a fost pur și simplu restructurată, pentru a fi mai ușor de înțeles.

9.   Adaptarea secțiunii privind verificarea caietului de sarcini

MODIFICARE:

Secțiunea 9 din caietul de sarcini a fost reformulată. Modificarea nu afectează documentul unic.

Aceasta este o modificare standard, deoarece nu se încadrează în niciuna dintre categoriile prevăzute la articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33.

MOTIVE:

Alinierea la dispozițiile Regulamentului (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 și ale Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2019/34 al Comisiei din 17 octombrie 2018, în special la dispozițiile articolului 19 din cel din urmă, care stabilește modul în care autoritatea competentă sau organismul de control efectuează verificarea anuală în scopul verificării conformității cu caietul de sarcini. Această modificare face parte dintr-o actualizare necesară a caietului de sarcini, pentru a se asigura respectarea criteriilor prevăzute de standardul UNE-EN-ISO 17065.

DOCUMENT UNIC

1.   Denumirea produsului

Arlanza

2.   Tipul de indicație geografică

DOP – denumire de origine protejată

3.   Categoriile de produse viticole

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Descrierea vinului (vinurilor)

VIN – Vinuri albe

| — | Vinuri albe: În plan vizual, culoarea lor variază de la galben argintiu la galben auriu; sunt limpezi și/sau strălucitoare, fără materii solide în suspensie. Se caracterizează prin arome fructate. În ceea ce privește gustul, acestea sunt vinuri echilibrate și proaspete. |
| --- | --- |

—

Vinuri albe: În plan vizual, culoarea lor variază de la galben argintiu la galben auriu; sunt limpezi și/sau strălucitoare, fără materii solide în suspensie. Se caracterizează prin arome fructate. În ceea ce privește gustul, acestea sunt vinuri echilibrate și proaspete.

| — | Vinuri albe maturate: În plan vizual, culoarea lor variază de la galben argintiu la galben auriu; sunt limpezi și/sau strălucitoare, fără materii solide în suspensie. Se caracterizează prin arome fructate, dar pot avea și arome lemnoase. În ceea ce privește gustul, acestea sunt vinuri proaspete și echilibrate, cu note datorate maturării în recipiente din lemn.






  Caracteristici analitice generale |
| --- | --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (în % de volum) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (în % de volum) | 10,5 |
| Aciditatea totală minimă | 4 grame pe litru, exprimată ca acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | 13,33 |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | 150 |

—

Vinuri albe maturate: În plan vizual, culoarea lor variază de la galben argintiu la galben auriu; sunt limpezi și/sau strălucitoare, fără materii solide în suspensie. Se caracterizează prin arome fructate, dar pot avea și arome lemnoase. În ceea ce privește gustul, acestea sunt vinuri proaspete și echilibrate, cu note datorate maturării în recipiente din lemn.

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (în % de volum)

Tăria alcoolică dobândită minimă (în % de volum)

10,5

Aciditatea totală minimă

4 grame pe litru, exprimată ca acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

13,33

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

150

VIN – Vinuri roze

| — | Vinuri roze: În plan vizual, culoarea lor variază de la culoarea cojii de ceapă la roșu-căpșună; sunt limpezi și/sau strălucitoare, fără materii solide în suspensie. |
| --- | --- |

—

Vinuri roze: În plan vizual, culoarea lor variază de la culoarea cojii de ceapă la roșu-căpșună; sunt limpezi și/sau strălucitoare, fără materii solide în suspensie.

Se caracterizează prin arome de fructe roșii și/sau negre. În ceea ce privește gustul, acestea sunt vinuri echilibrate și proaspete.

| — | Vinuri roze maturate: În plan vizual, culoarea lor variază de la culoarea cojii de ceapă la roz-zmeură, având nuanțe datorate maturării; sunt vinuri limpezi și/sau strălucitoare, fără materii solide în suspensie. Se caracterizează prin arome de fructe proaspete și/sau de compoturi de fructe roșii, precum și prin prezența aromelor provenite de la recipientele lemn. În ceea ce privește gustul, acestea sunt vinuri echilibrate și proaspete. |
| --- | --- |

—

Vinuri roze maturate: În plan vizual, culoarea lor variază de la culoarea cojii de ceapă la roz-zmeură, având nuanțe datorate maturării; sunt vinuri limpezi și/sau strălucitoare, fără materii solide în suspensie. Se caracterizează prin arome de fructe proaspete și/sau de compoturi de fructe roșii, precum și prin prezența aromelor provenite de la recipientele lemn. În ceea ce privește gustul, acestea sunt vinuri echilibrate și proaspete.

| (*) | Vinurile maturate timp de mai mult de un an nu trebuie să depășească plafonul pentru aciditatea volatilă, calculat după cum urmează: 1 gram per litru până la 10 % vol., plus 0,06 grame per litru pentru fiecare punct procentual ce depășește 10 %. În orice caz, aciditatea volatilă nu poate depăși 1,08 g/l, exprimată ca acid acetic. |
| --- | --- |

(*)

Vinurile maturate timp de mai mult de un an nu trebuie să depășească plafonul pentru aciditatea volatilă, calculat după cum urmează: 1 gram per litru până la 10 % vol., plus 0,06 grame per litru pentru fiecare punct procentual ce depășește 10 %. În orice caz, aciditatea volatilă nu poate depăși 1,08 g/l, exprimată ca acid acetic.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (în % de volum) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (în % de volum) | 11 |
| Aciditatea totală minimă | 4 grame pe litru, exprimată ca acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | 13,33 |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | 150 |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (în % de volum)

Tăria alcoolică dobândită minimă (în % de volum)

11

Aciditatea totală minimă

4 grame pe litru, exprimată ca acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

13,33

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

150

VIN – Vinuri roșii

În plan vizual, culoarea lor variază de la roșu violaceu la roșu purpuriu, cu nuanțe specifice vinurilor tinere. Sunt vinuri limpezi, fără materii solide în suspensie.

Se caracterizează prin arome de fructe roșii și/sau negre, de intensitate medie sau ridicată. În ceea ce privește gustul, acestea sunt vinuri echilibrate și proaspete.

| (*) | Vinurile maturate timp de mai mult de un an nu trebuie să depășească plafonul pentru aciditatea volatilă, calculat după cum urmează: 1 gram per litru până la 10 % vol., plus 0,06 grame per litru pentru fiecare punct procentual ce depășește 10 %. În orice caz, aciditatea volatilă nu poate depăși 1,2 g/l, exprimată ca acid acetic. |
| --- | --- |

(*)

Vinurile maturate timp de mai mult de un an nu trebuie să depășească plafonul pentru aciditatea volatilă, calculat după cum urmează: 1 gram per litru până la 10 % vol., plus 0,06 grame per litru pentru fiecare punct procentual ce depășește 10 %. În orice caz, aciditatea volatilă nu poate depăși 1,2 g/l, exprimată ca acid acetic.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (în % de volum) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (în % de volum) | 11,5 |
| Aciditatea totală minimă | 4 grame pe litru, exprimată ca acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | 13,33 |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | 150 |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (în % de volum)

Tăria alcoolică dobândită minimă (în % de volum)

11,5

Aciditatea totală minimă

4 grame pe litru, exprimată ca acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

13,33

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

150

VIN – Vinuri roșii maturate

În plan vizual, culoarea lor variază de la roșu-granat la roșu-cărămiziu, având nuanțe datorate procesului de maturare. Sunt limpezi, fără materii solide în suspensie. Se caracterizează prin arome echilibrate, lemnoase și fructate, în funcție de durata maturării. În ceea ce privește gustul, acestea sunt vinuri seci, cu o aciditate echilibrată.

| (*) | Vinurile maturate timp de mai mult de un an nu trebuie să depășească plafonul pentru aciditatea volatilă, calculat după cum urmează: 1 gram per litru până la 10 % vol., plus 0,06 grame per litru pentru fiecare punct procentual ce depășește 10 %. În orice caz, aciditatea volatilă nu poate depăși 1,2 g/l, exprimată ca acid acetic. |
| --- | --- |

(*)

Vinurile maturate timp de mai mult de un an nu trebuie să depășească plafonul pentru aciditatea volatilă, calculat după cum urmează: 1 gram per litru până la 10 % vol., plus 0,06 grame per litru pentru fiecare punct procentual ce depășește 10 %. În orice caz, aciditatea volatilă nu poate depăși 1,2 g/l, exprimată ca acid acetic.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (în % de volum) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (în % de volum) | 12 |
| Aciditatea totală minimă | 4 grame pe litru, exprimată ca acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | 16,67 |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | 150 |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (în % de volum)

Tăria alcoolică dobândită minimă (în % de volum)

12

Aciditatea totală minimă

4 grame pe litru, exprimată ca acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

16,67

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

150

5.   Practici vitivinicole

(a)   Practici oenologice specifice

Practică enologică specifică

| — | Tăria alcoolică potențială minimă a strugurilor: 10,5 % pentru soiurile albe și 11,5 % pentru soiurile roșii. |
| --- | --- |

—

Tăria alcoolică potențială minimă a strugurilor: 10,5 % pentru soiurile albe și 11,5 % pentru soiurile roșii.

| — | Randamentul maxim de extracție: 72 de litri la 100 de kilograme de struguri. |
| --- | --- |

—

Randamentul maxim de extracție: 72 de litri la 100 de kilograme de struguri.

| — | Perioadele de maturare pentru vinurile cu mențiunile „Crianza”, „Reserva” și „Gran Reserva” se calculează începând cu data de 1 noiembrie a anului recoltei. |
| --- | --- |

—

Perioadele de maturare pentru vinurile cu mențiunile „Crianza”, „Reserva” și „Gran Reserva” se calculează începând cu data de 1 noiembrie a anului recoltei.

Restricție relevantă privind producerea vinurilor

Vinurile albe trebuie să fie produse exclusiv din soiurile albe Albillo și Viura.

Vinurile roze trebuie să fie obținute din soiurile Tinta del País, Garnacha Tinta, Mencía, Cabernet Sauvignon, Merlot, Petit Verdot, Albillo Mayor și Viura, soiurile roșii reprezentând minimum 50 %.

Vinurile roșii trebuie să fie produse exclusiv din soiurile roșii Tinta del País, Garnacha Tinta, Mencía, Cabernet Sauvignon, Merlot și Petit Verdot.

Practică de cultivare

Densitatea minimă a viței-de-vie: 2 000 de butuci pe hectar.

(b)   Randamente maxime

Soiuri de struguri albi

10 000 de kilograme de struguri pe hectar

72 de hectolitri pe hectar

Soiuri de struguri roșii

7 000 de kilograme de struguri pe hectar

50,40 hectolitri pe hectar

6.   Arealul geografic delimitat

Provincia Burgos:

Avellanosa de Muñó și „entitățile locale mai restrânse” Pinedillo, Paules del Agua și Torrecítores del Enebral; Ciruelos de Cervera (parcela cadastrală 518) și „entitatea locală mai restrânsă” Briongos de Cervera; Cebrecos, Cilleruelo de Abajo, Cilleruelo de Arriba, Covarrubias și „entitatea locală mai restrânsă” Ura; Fontioso, Iglesiarrubia, Lerma și „entitățile locale mai restrânse” Revilla Cabriada, Castrillo Solarana, Rabé de los Escuderos, Santillán del Agua, Ruyales del Agua și Villoviado; Los Balbases (parcela cadastrală 523), Madrigal del Monte, Madrigalejo del Monte și „entitatea locală mai restrânsă” Montuenga; Mahamud, Nebreda, Peral de Arlanza, Pineda Trasmonte, Pinilla Trasmonte, Puentedura, Quintanilla del Agua, Tordueles, Quintanilla del Coco și „entitatea locală mai restrânsă” Castroceniza; Quintanilla de la Mata, Retuerta, Revilla Vallejera, Royuela de Riofranco, Santa Cecilia, Santa Inés, Santa María del Campo, Santibáñez del Val, Santo Domingo de Silos, Solarana, Tordomar, Torrecilla del Monte, Torrepadre, Valles de Palenzuela, Villafruela, Villahoz, Villalmanzo, Villamayor de los Montes, Villangómez și „entitatea locală mai restrânsă” Villafuertes; Villaverde del Monte și Zael.

Provincia Palencia:

Baltanás și „entitatea locală mai restrânsă” Valdecañas de Cerrato, Cobos de Cerrato, Cordovilla la Real, Espinosa de Cerrato, Herrera de Valdecañas, Hornillos de Cerrato, Palenzuela, Quintana del Puente, Tabanera de Cerrato, Torquemada, Villahán și Villodrigo.

În localitatea Los Balbases, numai suprafața parcelei cadastrale 523 este adecvată pentru cultivarea viței-de-vie. În localitatea Ciruelos de Cervera, numai suprafața parcelei cadastrale 518 este adecvată pentru cultivarea viței-de-vie.

7.   Soiul/soiurile de struguri de vin principal(e)

TEMPRANILLO – TINTA DEL PAIS

8.   Descrierea legăturii (legăturilor)

Clima continentală extremă (cu diferențe semnificative între temperaturile din timpul zilei și cele din timpul nopții) și altitudinea sunt factorii fizici cei mai importanți, în special în timpul procesului de coacere a strugurilor (lent și întârziat). Sunt importante și randamentele scăzute din acest areal, obținute printr-o densitate redusă a viței-de-vie și cu ajutorul unor lucrări importante de rărire. În aceste condiții, soiul „Tinta del País” dobândește caracteristici foarte distinctive, care deosebesc acest areal de alte zone (acumularea de polifenoli și de precursori aromatici, precum și echilibrul ideal între alcool și o aciditate pronunțată). Vinurile sunt bogate în polifenoli, sunt corpolente și au un nivel ridicat de aciditate, ceea ce le face foarte potrivite pentru maturare.

9.   Condiții suplimentare esențiale (ambalare, etichetare, alte cerințe)

Cadrul juridic:

În legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Ambalarea în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției:

Procesul de vinificație include îmbutelierea și maturarea vinurilor. Prim urmare, caracteristicile organoleptice, fizice și chimice descrise în caietul de sarcini pot fi garantate numai dacă toate operațiunile de manipulare a vinului se desfășoară în arealul de producție. Îmbutelierea vinurilor este unul dintre factorii esențiali pentru obținerea caracteristicilor prevăzute în caietul de sarcini. Prin urmare, în vederea asigurării calității și a furnizării unei garanții privind originea și controlul, îmbutelierea trebuie să aibă loc în instalații de îmbuteliere în cadrul unităților de vinificație situate în arealul de producție.

Cadrul juridic:

În legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții suplimentare privind etichetarea

Descrierea condiției:

| — | Etichetele vinurilor care beneficiază de denumirea protejată trebuie să includă în mod vizibil denumirea geografică („Arlanza”). Mențiunea tradițională prevăzută la articolul 112 litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 este Denominación de Origen („denumire de origine”). |
| --- | --- |

—

Etichetele vinurilor care beneficiază de denumirea protejată trebuie să includă în mod vizibil denumirea geografică („Arlanza”). Mențiunea tradițională prevăzută la articolul 112 litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 este Denominación de Origen („denumire de origine”).

| — | Anul recoltei trebuie indicat pe etichetă, chiar dacă vinurile nu sunt maturate. |
| --- | --- |

—

Anul recoltei trebuie indicat pe etichetă, chiar dacă vinurile nu sunt maturate.

| — | Vinurile roșii și roze pot utiliza următoarele mențiuni tradiționale pe etichetă: „Crianza”, „Reserva”, „Gran Reserva” și „Roble”, cu condiția ca acestea să respecte legislația aplicabilă în domeniu. |
| --- | --- |

—

Vinurile roșii și roze pot utiliza următoarele mențiuni tradiționale pe etichetă: „Crianza”, „Reserva”, „Gran Reserva” și „Roble”, cu condiția ca acestea să respecte legislația aplicabilă în domeniu.

| — | Vinurile roșii și roze care beneficiază de DOP „Arlanza” pot utiliza mențiunea „Roble” pe etichetă dacă respectă legislația aplicabilă în vigoare. |
| --- | --- |

—

Vinurile roșii și roze care beneficiază de DOP „Arlanza” pot utiliza mențiunea „Roble” pe etichetă dacă respectă legislația aplicabilă în vigoare.

| — | Vinurile pot utiliza mențiunea „Fermentado en barrica” pe eticheta principală, în condițiile prevăzute de legislația în vigoare. |
| --- | --- |

—

Vinurile pot utiliza mențiunea „Fermentado en barrica” pe eticheta principală, în condițiile prevăzute de legislația în vigoare.

| — | În temeiul articolului 120 alineatul (1) litera (g) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013, poate fi utilizată denumirea unei alte unități geografice care este mai restrânsă decât arealul geografic delimitat definit la punctul 5 din prezentul document unic (localități și „entități locale mai restrânse”), împreună cu mențiunea „Vino de Pueblo”, cu condiția ca cel puțin 85 % din strugurii utilizați pentru fabricarea vinului să provină din parcele situate în acea unitate geografică mai restrânsă. |
| --- | --- |

—

În temeiul articolului 120 alineatul (1) litera (g) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013, poate fi utilizată denumirea unei alte unități geografice care este mai restrânsă decât arealul geografic delimitat definit la punctul 5 din prezentul document unic (localități și „entități locale mai restrânse”), împreună cu mențiunea „Vino de Pueblo”, cu condiția ca cel puțin 85 % din strugurii utilizați pentru fabricarea vinului să provină din parcele situate în acea unitate geografică mai restrânsă.

Link către caietul de sarcini

www.itacyl.es/documents/20143/342640/Ppta+PCC+DOP+ARLANZA+Rev+1.docx/6c7b99b4-7da4-273d-cab8-a8a11e3df07d

---

(1)  JO L 9, 11.1.2019, p. 2.

---

| 18.12.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 437/34 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 437/34

---

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

(2020/C 437/13)

Prezenta comunicare este publicată în conformitate cu articolul 17 alineatul (5) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei (1).

COMUNICAREA UNEI MODIFICĂRI STANDARD A DOCUMENTULUI UNIC

„RIBERA DEL GUADIANA”

PDO-ES-A1295-AM03

Data comunicării: 29.9.2020

DESCRIEREA ȘI MOTIVELE MODIFICĂRII APROBATE

1.   Noile denumiri ale tipurilor de vin

MODIFICARE:

Vinurile albe, roze și roșii obținute fără utilizarea butoaielor din lemn vor fi etichetate acum drept vinuri de tip joven („tânăr”).

Spre deosebire de toate celelalte vinuri, acestor tipuri de vin nu le fusese atribuită nicio denumire în versiunile anterioare ale caietului de sarcini al produsului. Prin urmare, pentru ca toate tipurile de vin produse să poată fi etichetate cu ajutorul unui descriptor, s-a introdus termenul joven pentru vinurile albe, roze și roșii nematurate în butoaie din lemn.

Termenul vino de guarda („vin cu potențial de învechire”) a înlocuit otras elaboraciones en barrica („alte produse elaborate în butoaie”) ca tip de vin roșu.

Modificarea vizează secțiunile 2 și 3 din caietul de sarcini al produsului și punctele 4 și 5 litera (a) din documentul unic.

Această modificare trebuie considerată o modificare standard pentru că nu se încadrează în niciuna dintre situațiile definite la articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei din 17 octombrie 2018 de completare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește cererile de protecție a denumirilor de origine, a indicațiilor geografice și a mențiunilor tradiționale din sectorul vitivinicol, procedura de opoziție, restricțiile de utilizare, modificările caietelor de sarcini ale produselor, anularea protecției și etichetarea și prezentarea.

JUSTIFICARE:

Utilizarea termenului joven este o modalitate de a distinge aceste vinuri de cele care au fost maturate în butoaie din lemn.

În ceea ce privește termenul vino de guarda („vin cu potențial de învechire”), din moment ce caietul de sarcini al produsului a fost întocmit pentru prima oară în 2011, foarte puține vinuri au fost certificate ca OTRAS ELABORACIONES („alte produse”) deoarece unii operatori nu au înțeles această etichetă, chiar dacă există cerere pe piață pentru vinurile cu mai puțină influență lemnoasă.

2.   Modificări ale tăriei alcoolice, conținutului de zaharuri și acidității volatile

MODIFICARE:

Această modificare constă în următoarele schimbări:

| — | Pentru vinurile albe de tipul joven („tânăr”):






  — | tăria alcoolică totală în volume este stabilită între 9 %-15 %; |
| --- | --- | --- |

—

Pentru vinurile albe de tipul joven („tânăr”):

—

tăria alcoolică totală în volume este stabilită între 9 %-15 %;

| — | valoarea minimă pentru tăria alcoolică dobândită în volume se reduce de la 10 % la 9 %. |
| --- | --- |

—

valoarea minimă pentru tăria alcoolică dobândită în volume se reduce de la 10 % la 9 %.

| — | În cazul vinurilor albe obținute folosind recipiente din lemn:






  — | tăria alcoolică totală în volume este stabilită între 9 %-15 %; |
| --- | --- | --- |

—

În cazul vinurilor albe obținute folosind recipiente din lemn:

—

tăria alcoolică totală în volume este stabilită între 9 %-15 %;

| — | valoarea minimă pentru tăria alcoolică dobândită în volume se reduce de la 10 % la 9 % pentru tipul fermentado en barrica („fermentat în butoi”); |
| --- | --- |

—

valoarea minimă pentru tăria alcoolică dobândită în volume se reduce de la 10 % la 9 % pentru tipul fermentado en barrica („fermentat în butoi”);

| — | valoarea minimă pentru tăria alcoolică dobândită în volume se reduce de la 12,5 % la 9 % pentru tipurile crianza, reserva și gran reserva; |
| --- | --- |

—

valoarea minimă pentru tăria alcoolică dobândită în volume se reduce de la 12,5 % la 9 % pentru tipurile crianza, reserva și gran reserva;

| — | parametrul „zaharuri reducătoare totale” a fost înlocuit cu „zaharuri totale”; |
| --- | --- |

—

parametrul „zaharuri reducătoare totale” a fost înlocuit cu „zaharuri totale”;

| — | s-a adăugat un subtip nou, „demisec” și s-au stabilit valorile acestuia; |
| --- | --- |

—

s-a adăugat un subtip nou, „demisec” și s-au stabilit valorile acestuia;

| — | aciditatea volatilă maximă se calculează în prezent în funcție de tăria alcoolică totală în volume. |
| --- | --- |

—

aciditatea volatilă maximă se calculează în prezent în funcție de tăria alcoolică totală în volume.

| — | Pentru vinurile roze:






  — | tăria alcoolică totală în volume este stabilită între 9 %-15 %; |
| --- | --- | --- |

—

Pentru vinurile roze:

—

tăria alcoolică totală în volume este stabilită între 9 %-15 %;

| — | valoarea minimă pentru tăria alcoolică dobândită în volume se reduce de la 11 % la 9 %; |
| --- | --- |

—

valoarea minimă pentru tăria alcoolică dobândită în volume se reduce de la 11 % la 9 %;

| — | parametrul „zaharuri reducătoare totale” a fost înlocuit cu „zaharuri totale”; |
| --- | --- |

—

parametrul „zaharuri reducătoare totale” a fost înlocuit cu „zaharuri totale”;

| — | s-au adăugat subtipurile „demisec”, „demidulce” și „dulce” și s-au stabilit valorile acestora. |
| --- | --- |

—

s-au adăugat subtipurile „demisec”, „demidulce” și „dulce” și s-au stabilit valorile acestora.

| — | Pentru vinurile roșii de tipul joven („tânăr”):






  — | tăria alcoolică totală în volume este stabilită între 11 %-15 %; |
| --- | --- | --- |

—

Pentru vinurile roșii de tipul joven („tânăr”):

—

tăria alcoolică totală în volume este stabilită între 11 %-15 %;

| — | valoarea minimă pentru tăria alcoolică dobândită în volume se reduce de la 12 % la 11 %; |
| --- | --- |

—

valoarea minimă pentru tăria alcoolică dobândită în volume se reduce de la 12 % la 11 %;

| — | parametrul „zaharuri reducătoare totale” a fost înlocuit cu „zaharuri totale”; |
| --- | --- |

—

parametrul „zaharuri reducătoare totale” a fost înlocuit cu „zaharuri totale”;

| — | s-au adăugat subtipurile „demisec”, „demidulce” și „dulce” și s-au stabilit valorile acestora. |
| --- | --- |

—

s-au adăugat subtipurile „demisec”, „demidulce” și „dulce” și s-au stabilit valorile acestora.

| — | Pentru vinurile roșii produse în butoaie din lemn:






  — | tipul otras elaboraciones en barrica („alte produse elaborate în butoaie”) a fost redenumit vino de guarda („vin cu potențial de învechire”); |
| --- | --- | --- |

—

Pentru vinurile roșii produse în butoaie din lemn:

—

tipul otras elaboraciones en barrica („alte produse elaborate în butoaie”) a fost redenumit vino de guarda („vin cu potențial de învechire”);

| — | tăria alcoolică totală în volume este stabilită între 11 %-15 %; |
| --- | --- |

—

tăria alcoolică totală în volume este stabilită între 11 %-15 %;

| — | valoarea minimă pentru tăria alcoolică dobândită în volume se reduce de la 12 % la 11 % pentru tipurile fermentado en barrica („fermentat în butoi”) și tinto roble („vin roșu maturat în butoi de stejar”); |
| --- | --- |

—

valoarea minimă pentru tăria alcoolică dobândită în volume se reduce de la 12 % la 11 % pentru tipurile fermentado en barrica („fermentat în butoi”) și tinto roble („vin roșu maturat în butoi de stejar”);

| — | valoarea minimă pentru tăria alcoolică dobândită în volume se reduce de la 12,5 % la 11 % pentru tipurile crianza, reserva și gran reserva; |
| --- | --- |

—

valoarea minimă pentru tăria alcoolică dobândită în volume se reduce de la 12,5 % la 11 % pentru tipurile crianza, reserva și gran reserva;

| — | parametrul „zaharuri reducătoare totale” a fost înlocuit cu „zaharuri totale”; |
| --- | --- |

—

parametrul „zaharuri reducătoare totale” a fost înlocuit cu „zaharuri totale”;

| — | s-a adăugat un subtip nou, „demisec” și s-au stabilit valorile acestuia; |
| --- | --- |

—

s-a adăugat un subtip nou, „demisec” și s-au stabilit valorile acestuia;

| — | aciditatea volatilă maximă se calculează în prezent în funcție de tăria alcoolică totală în volume. |
| --- | --- |

—

aciditatea volatilă maximă se calculează în prezent în funcție de tăria alcoolică totală în volume.

Prezenta modificare vizează secțiunea 2 din caietul de sarcini al produsului și punctul 4 din documentul unic.

Această modificare trebuie considerată o modificare standard pentru că nu se încadrează în niciuna dintre situațiile definite la articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei din 17 octombrie 2018 de completare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește cererile de protecție a denumirilor de origine, a indicațiilor geografice și a mențiunilor tradiționale din sectorul vitivinicol, procedura de opoziție, restricțiile de utilizare, modificările caietelor de sarcini ale produselor, anularea protecției și etichetarea și prezentarea.

JUSTIFICARE:

Piețele vitivinicole s-au modificat în mod considerabil după întocmirea inițială a caietului de sarcini al produsului în 2011, iar în prezent există o cerere sporită de vinuri cu conținut de alcool mai redus și noi tipuri de vin cu un conținut total de zahăr mai ridicat.

De asemenea, operatorii care folosesc această denumire de origine ar dori alinierea majorității limitelor analitice stabilite în caietul de sarcini al produsului la cerințele legale, fapt care ar permite operatorilor individuali să stabilească cerințe mai stringente în cazul în care ar dori.

În sfârșit, conținutul maxim admis de dioxid de sulf pentru toate noile subtipuri a fost stabilit la cantitatea maximă permisă în temeiul legislației UE (în funcție de conținutul de zahăr al acestora).

3.   Modificări ale descrierilor organoleptice

MODIFICARE:

Deoarece organismul de control a fost acreditat în temeiul standardului UNE EN 170025 (standardul ISO/IEC 17025 astfel cum a fost adoptat în Spania), au apărut modificări ale metodei de testare organoleptică, necesitând modificările următoare:

| — | Parametrul „gust” poartă acum denumirea „aromă”. |
| --- | --- |

—

Parametrul „gust” poartă acum denumirea „aromă”.

| — | Parametrul „echilibru” poartă acum denumirea „echilibrul gustului”. |
| --- | --- |

—

Parametrul „echilibru” poartă acum denumirea „echilibrul gustului”.

| — | S-au adăugat termenii „mirosuri” și „arome”„florale” și „derivate din fermentație”. |
| --- | --- |

—

S-au adăugat termenii „mirosuri” și „arome”„florale” și „derivate din fermentație”.

| — | În cazul vinurilor demiseci, demidulci și dulci, s-a adăugat posibilitatea de a avea note dulci în cadrul parametrului „echilibrul gustului”. |
| --- | --- |

—

În cazul vinurilor demiseci, demidulci și dulci, s-a adăugat posibilitatea de a avea note dulci în cadrul parametrului „echilibrul gustului”.

| — | S-au adăugat nuanțe noi. |
| --- | --- |

—

S-au adăugat nuanțe noi.

| — | În ceea ce privește vinurile roșii, a fost redenumit parametrul care descrie intensitatea culorii, din intensidad a devenit capa. |
| --- | --- |

—

În ceea ce privește vinurile roșii, a fost redenumit parametrul care descrie intensitatea culorii, din intensidad a devenit capa.

Prezenta modificare vizează secțiunea 2 din caietul de sarcini al produsului și punctul 4 din documentul unic.

Această modificare trebuie considerată o modificare standard pentru că nu se încadrează în niciuna dintre situațiile definite la articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei din 17 octombrie 2018 de completare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește cererile de protecție a denumirilor de origine, a indicațiilor geografice și a mențiunilor tradiționale din sectorul vitivinicol, procedura de opoziție, restricțiile de utilizare, modificările caietelor de sarcini ale produselor, anularea protecției și etichetarea și prezentarea.

JUSTIFICARE:

La 31 iulie 2015 a fost acreditat Consiliul de reglementare pentru denumirea de origine „Ribera del Guadiana” (Vincal Laboratorios) pentru testarea organoleptică a vinului în temeiul standardului UNE-EN ISO/IEC 17025.

Această acreditare a dus la următoarele modificări:

DENUMIRI NOI PENTRU PARAMETRII UTILIZAȚI LA ANALIZA DIFERITELOR CARACTERISTICI ORGANOLEPTICE

Pentru a obține această acreditare, organismul a trebuit să dezvolte o metodă de testare. Potrivit fișei tehnice anexate respectivei metode, valorile analizate la parametrul „gust” („dulce”, „aciditate”, „tărie alcoolică”, „conținutul de dioxid de carbon”) se încadrau la rubrica „echilibru” din versiunea anterioară a caietului de sarcini al produsului.

În mod similar, descriptorii analizați în cadrul parametrului cunoscut acum ca „aromă” („fructată”, „florală”, „derivată din fermentație”, „lemnoasă” și „de coptură”) se încadrau la parametrul „gust” din versiunea anterioară.

Aceasta a dus la următoarele modificări:

| — | Parametrul „gust” a fost redenumit „aromă”. |
| --- | --- |

—

Parametrul „gust” a fost redenumit „aromă”.

| — | Parametrul „echilibru” poartă acum denumirea „echilibrul gustului”. |
| --- | --- |

—

Parametrul „echilibru” poartă acum denumirea „echilibrul gustului”.

ADĂUGAREA DE DESCRIPTORI ORGANOLEPTICI NOI

În metoda de testare acreditată, „mirosul” și „aroma” sunt evaluate separat. În consecință, mirosurile și aromele „florale” și „derivate din fermentație” (descriptori care nu erau incluși în versiunea anterioară a caietului de sarcini al produsului) au fost identificate ca fiind caracteristicile recurente ale vinurilor obținute din anumite soiuri.

Aceasta a dus la următoarele modificări:

| — | S-au adăugat descriptorii „floral” și „derivat din fermentație” ca mirosuri caracteristice posibile ale vinurilor albe, roze și roșii obținute fără utilizarea lemnului. |
| --- | --- |

—

S-au adăugat descriptorii „floral” și „derivat din fermentație” ca mirosuri caracteristice posibile ale vinurilor albe, roze și roșii obținute fără utilizarea lemnului.

| — | S-au adăugat descriptorii „floral” și „derivat din fermentație” ca arome caracteristice posibile ale vinurilor albe, roze și roșii obținute fără utilizarea lemnului. |
| --- | --- |

—

S-au adăugat descriptorii „floral” și „derivat din fermentație” ca arome caracteristice posibile ale vinurilor albe, roze și roșii obținute fără utilizarea lemnului.

ADĂUGAREA CARACTERISTICILOR ORGANOLEPTICE PENTRU SUBTIPURILE NOI DIN CATEGORIA VINURI

A fost necesară definirea caracteristicilor organoleptice pentru subtipurile noi de vinuri care au fost adăugate, și anume, demisec, demidulce și dulce, pentru diferite tipuri de vin.

4.   Modificări ale practicilor vitivinicole

MODIFICARE:

| — | S-au adăugat proceduri de producție pentru subtipurile noi (demisec, demidulce și dulce). |
| --- | --- |

—

S-au adăugat proceduri de producție pentru subtipurile noi (demisec, demidulce și dulce).

| — | S-a adăugat data de începere a procesului de maturare pentru a standardiza intervalele de maturare pentru tipurile fermentado en barrica, tinto roble, vino de guarda, crianza, reserva și gran reserva (în special tipurile de vin care sunt ținute la maturat în recipiente din lemn perioade diferite de timp). |
| --- | --- |

—

S-a adăugat data de începere a procesului de maturare pentru a standardiza intervalele de maturare pentru tipurile fermentado en barrica, tinto roble, vino de guarda, crianza, reserva și gran reserva (în special tipurile de vin care sunt ținute la maturat în recipiente din lemn perioade diferite de timp).

| — | Pentru a standardiza dimensiunea recipientelor folosite pentru maturarea vinurilor, dimensiunile acestora au fost mărite până la limita maximă admisă prin lege pentru tipurile tinto roble și vino de guarda. |
| --- | --- |

—

Pentru a standardiza dimensiunea recipientelor folosite pentru maturarea vinurilor, dimensiunile acestora au fost mărite până la limita maximă admisă prin lege pentru tipurile tinto roble și vino de guarda.

| — | S-a eliminat referirea la „fermentație parțială” pentru vinurile albe și roșii de tipul fermentado en barrica. |
| --- | --- |

—

S-a eliminat referirea la „fermentație parțială” pentru vinurile albe și roșii de tipul fermentado en barrica.

Modificarea vizează punctul 3 din caietul de sarcini al produsului și punctul 5 litera (a) din documentul unic.

Această modificare trebuie considerată o modificare standard pentru că nu se încadrează în niciuna dintre situațiile definite la articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei din 17 octombrie 2018 de completare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește cererile de protecție a denumirilor de origine, a indicațiilor geografice și a mențiunilor tradiționale din sectorul vitivinicol, procedura de opoziție, restricțiile de utilizare, modificările caietelor de sarcini ale produselor, anularea protecției și etichetarea și prezentarea.

JUSTIFICARE:

Caietul de sarcini al produsului includea anterior doar subtipurile „demisec”, „demidulce” și „dulce” pentru vinurile albe tinere, afirmând că acestea ar trebui obținute în conformitate cu normele aplicabile. Din moment ce aceste subtipuri au fost extinse la alte tipuri de vin, are sens să se specifice care sunt aceste norme în fapt.

Caietul de sarcini al produsului nu a inclus nicio normă privind momentul la care începe să curgă intervalul de maturare pentru vinurile maturate în butoaie din lemn, deși Consiliul de reglementare a avut o normă internă de stabilire a unei date de începere a procesului de maturare, care se baza pe perioada obișnuită de recoltare din zona de producție (în mod normal august sau septembrie). Transformarea acestei norme într-un standard și includerea acesteia în caietul de sarcini al produsului este un pas logic.

De la începutul aplicării mecanismului privind denumirea de origine - și anume, începând din 2011, când a fost întocmit inițial caietul de sarcini al produsului, operatorii au solicitat alinierea normelor privind dimensiunea recipientelor la limitele prevăzute prin lege.

S-a eliminat posibilitatea de a obține vinuri fermentate parțial în butoaie, deoarece toate unitățile de vinificație care practică fermentația în butoaie din lemn țin vinurile în recipiente din lemn de stejar pe întreaga durată a procesului de fermentație și nu le amestecă niciodată cu vinuri care nu au fermentat în butoaie.

5.   Tipuri de etichete de garanție

MODIFICARE:

Prezenta modificare constă în stabilirea tipurilor de etichete de garanție care trebuie folosite pentru fiecare tip de vin.

Aceasta vizează secțiunea 8 din caietul de sarcini al produsului și punctul 9 din documentul unic.

Această modificare trebuie considerată o modificare standard pentru că nu se încadrează în niciuna dintre situațiile definite la articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul delegat (UE) al Comisiei din 17 octombrie 2018 2019/33 de completare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește cererile de protecție a denumirilor de origine, a indicațiilor geografice și a mențiunilor tradiționale din sectorul vitivinicol, procedura de opoziție, restricțiile de utilizare, modificările caietelor de sarcini ale produselor, anularea protecției și etichetarea și prezentarea.

JUSTIFICARE:

Fiecare tip de vin necesită atribuirea unui tip specific de etichetă de garanție. Prin urmare, prezenta modificare:

| — | atribuie un tip de etichetă de garanție tipului de vin fermentado en barrica, care nu are una în prezent; |
| --- | --- |

—

atribuie un tip de etichetă de garanție tipului de vin fermentado en barrica, care nu are una în prezent;

| — | stabilește că tipul de etichetă de garanție care trebuie folosită pentru vinurile de tipul joven este eticheta cosecha („recoltă”), pentru a elimina confuzia dintre cei doi termeni. |
| --- | --- |

—

stabilește că tipul de etichetă de garanție care trebuie folosită pentru vinurile de tipul joven este eticheta cosecha („recoltă”), pentru a elimina confuzia dintre cei doi termeni.

DOCUMENT UNIC

1.   Denumirea produsului

Ribera del Guadiana

2.   Tipul de indicație geografică

DOP – Denumire de origine protejată

3.   Categorii de produse vitivinicole

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Descrierea vinului (vinurilor)

VIN ALB

Faza vizuală

Claritate: vin clar sau care conține diferiți tartrați Nuanță: nuanțe galben-aurii

Faza olfactivă

Miros: prezența mirosurilor fructate și/sau a mirosurilor florale și/sau a mirosurilor derivate din fermentație și/sau a mirosurilor lemnoase și de coptură

Faza gustativă

Aromă: prezența aromelor fructate și/sau a aromelor florale și/sau a aromelor derivate din fermentație și/sau a aromelor lemnoase și de coptură

Echilibrul gustului: proporție echilibrată între alcool și aciditate, sunt posibile note dulci. Persistență: gust rezidual aromatic și persistent

| (*) | Limita conținutului maxim de dioxid de sulf pentru vinuri cu un conținut de zahăr de 5 g/l sau mai mult: 240 mg/l |
| --- | --- |

(*)

Limita conținutului maxim de dioxid de sulf pentru vinuri cu un conținut de zahăr de 5 g/l sau mai mult: 240 mg/l

| (*) | În cazul vinurilor albe obținute în recipiente din lemn, aciditatea volatilă maximă este 1 gram pe litru până la 10 % alcool în volum, plus 0,06 grame pe litru suplimentar pentru fiecare punct procentual de tărie alcoolică peste 10, până la o limită maximă de 1,08 grame pe litru.






  Caracteristici analitice generale |
| --- | --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum): | 15 |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum): | 9 |
| Aciditatea totală minimă: | 4,5 grame per litru, exprimată ca acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru): | 10 |
| Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame pe litru): | 180 |

(*)

În cazul vinurilor albe obținute în recipiente din lemn, aciditatea volatilă maximă este 1 gram pe litru până la 10 % alcool în volum, plus 0,06 grame pe litru suplimentar pentru fiecare punct procentual de tărie alcoolică peste 10, până la o limită maximă de 1,08 grame pe litru.

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum):

15

Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum):

9

Aciditatea totală minimă:

4,5 grame per litru, exprimată ca acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru):

10

Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame pe litru):

180

VIN ROZE

Faza vizuală

Claritate: vin clar sau care conține diferiți tartrați Nuanță: variază de la roz la portocaliu, inclusiv note roșcate

Faza olfactivă

Miros: prezența mirosurilor fructate și/sau a mirosurilor florale și/sau a mirosurilor derivate din fermentație și/sau a mirosurilor lemnoase și de coptură

Faza gustativă

Aromă: prezența aromelor fructate și/sau a aromelor florale și/sau a aromelor derivate din fermentație și/sau a aromelor lemnoase și de coptură

Echilibrul gustului: proporție echilibrată între alcool și aciditate, sunt posibile note dulci. Persistență: gust rezidual aromatic și persistent

| (*) | Limita conținutului maxim de dioxid de sulf pentru vinuri cu un conținut de zahăr de 5 g/l sau mai mult: 240 mg/l






  Caracteristici analitice generale |
| --- | --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum): | 15 |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum): | 9 |
| Aciditatea totală minimă: | 4,5 grame per litru, exprimată ca acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru): | 10 |
| Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame pe litru): | 180 |

(*)

Limita conținutului maxim de dioxid de sulf pentru vinuri cu un conținut de zahăr de 5 g/l sau mai mult: 240 mg/l

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum):

15

Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum):

9

Aciditatea totală minimă:

4,5 grame per litru, exprimată ca acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru):

10

Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame pe litru):

180

VIN ROȘU

Faza vizuală

Claritate: vin clar sau care conține diferiți tartrați sau substanțe colorante Nuanță: de la violet la roșu-cărămiziu; intensitate bună a culorii

Faza olfactivă

Miros: prezența mirosurilor fructate și/sau a mirosurilor florale și/sau a mirosurilor derivate din fermentație și/sau a mirosurilor lemnoase și de coptură

Faza gustativă

Aromă: prezența aromelor fructate și/sau a aromelor florale și/sau a aromelor derivate din fermentație și/sau a aromelor lemnoase și de coptură

Echilibrul gustului: proporție echilibrată între alcool și aciditate, sunt posibile note dulci. Persistență: gust rezidual aromatic și persistent

| (*) | Limita conținutului maxim de dioxid de sulf pentru vinuri cu un conținut de zahăr de 5 g/l sau mai mult: 190 mg/l. |
| --- | --- |

(*)

Limita conținutului maxim de dioxid de sulf pentru vinuri cu un conținut de zahăr de 5 g/l sau mai mult: 190 mg/l.

| (*) | În cazul vinurilor roșii obținute în recipiente din lemn, aciditatea volatilă maximă este 1 gram pe litru până la 10 % alcool în volum, plus 0,06 grame pe litru suplimentar pentru fiecare punct procentual de tărie alcoolică peste 10, până la o limită maximă de 1,2 grame pe litru.






  Caracteristici analitice generale |
| --- | --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum): | 15 |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum): | 11 |
| Aciditatea totală minimă: | 4 grame pe litru, exprimată ca acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru): | 13,33 |
| Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame pe litru): | 150 |

(*)

În cazul vinurilor roșii obținute în recipiente din lemn, aciditatea volatilă maximă este 1 gram pe litru până la 10 % alcool în volum, plus 0,06 grame pe litru suplimentar pentru fiecare punct procentual de tărie alcoolică peste 10, până la o limită maximă de 1,2 grame pe litru.

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum):

15

Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum):

11

Aciditatea totală minimă:

4 grame pe litru, exprimată ca acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru):

13,33

Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame pe litru):

150

5.   Practici vitivinicole

(a)   Practici oenologice specifice

Practică oenologică specifică

La extragerea mustului/vinului și separarea acestuia de tescovină, trebuie aplicată o presiune adecvată pentru a se asigura că rata de extracție nu depășește 70 de litri de vin pe 100 de kilograme de struguri recoltați.

Vinurile albe și roșii de tip fermentado en barrica trebuie puse la fermentat în recipiente din lemn de stejar cu o capacitate de până la 600 de litri.

Vinurile de tip tinto roble trebuie ținute la maturat timp de 90 de zile, din care cel puțin 60 de zile în recipiente din lemn de stejar cu o capacitate de până la 600 de litri.

Vinurile de tip vino de guarda trebuie ținute la maturat timp de 365 de zile, din care cel puțin 60 de zile în recipiente din lemn de stejar cu o capacitate de până la 600 de litri.

Aceste intervale de maturare încep la data de 1 octombrie a anului de recoltă.

(b)   Randamente maxime

Soiuri albe

12 000 de kilograme de struguri la hectar

84 de hectolitri la hectar

Soiuri roșii

10 000 de kilograme de struguri la hectar

70 de hectolitri la hectar

6.   Aria geografică delimitată

| — | TIERRA DE BARROS: Aceuchal, Ahillones, Alange, Almendralejo, Arroyo de San Serván, Azuaga, Berlanga, Calamonte, Corte de Peleas, Entrín Bajo, Feria, Fuente del Maestre, Granja de Torrehermosa, Higuera de Llerena, Hinojosa del Valle, Hornachos, La Morera, La Parra, Llera, Llerena, Maguilla, Mérida (malul stâng al fluviului Guadiana), Nogales, Palomas, Puebla del Prior, Puebla de la Reina, Ribera del Fresno, Salvatierra de los Barros, Santa Marta de los Barros, Solana de los Barros, Torre de Miguel Sesmero, Torremegía, Valencia de las Torres, Valverde de Llerena, Villafranca de los Barros și Villalba de los Barros. |
| --- | --- |

—

TIERRA DE BARROS: Aceuchal, Ahillones, Alange, Almendralejo, Arroyo de San Serván, Azuaga, Berlanga, Calamonte, Corte de Peleas, Entrín Bajo, Feria, Fuente del Maestre, Granja de Torrehermosa, Higuera de Llerena, Hinojosa del Valle, Hornachos, La Morera, La Parra, Llera, Llerena, Maguilla, Mérida (malul stâng al fluviului Guadiana), Nogales, Palomas, Puebla del Prior, Puebla de la Reina, Ribera del Fresno, Salvatierra de los Barros, Santa Marta de los Barros, Solana de los Barros, Torre de Miguel Sesmero, Torremegía, Valencia de las Torres, Valverde de Llerena, Villafranca de los Barros și Villalba de los Barros.

| — | MATANEGRA: Bienvenida, Calzadilla, Fuente de Cantos, Medina de las Torres, Puebla de Sancho Pérez, Los Santos de Maimona, Usagre, Valencia del Ventoso și Zafra. |
| --- | --- |

—

MATANEGRA: Bienvenida, Calzadilla, Fuente de Cantos, Medina de las Torres, Puebla de Sancho Pérez, Los Santos de Maimona, Usagre, Valencia del Ventoso și Zafra.

| — | RIBERA ALTA: Aljucén, Benquerencia, Campanario, Carrascalejo, Castuera, La Coronada, Cristina, Don Álvaro, Don Benito, Esparragalejo, Esparragosa de la Serena, Higuera de la Serena, La Garrovilla, Guareña, La Haba, Magacela, Malpartida de la Serena, Manchita, Medellín, Mengabril, Mérida (malul drept al fluviului Guadiana), Mirandilla, Monterrubio de la Serena, La Nava de Santiago, Navalvillar de Pela, Oliva de Mérida, Quintana de la Serena, Rena, San Pedro de Mérida, Santa Amalia, Trujillanos, Valdetorres, Valverde de Mérida, Valle de la Serena, Villagonzalo, Villanueva de la Serena, Villar de Rena, Zalamea de la Serena și Zarza de Alange. |
| --- | --- |

—

RIBERA ALTA: Aljucén, Benquerencia, Campanario, Carrascalejo, Castuera, La Coronada, Cristina, Don Álvaro, Don Benito, Esparragalejo, Esparragosa de la Serena, Higuera de la Serena, La Garrovilla, Guareña, La Haba, Magacela, Malpartida de la Serena, Manchita, Medellín, Mengabril, Mérida (malul drept al fluviului Guadiana), Mirandilla, Monterrubio de la Serena, La Nava de Santiago, Navalvillar de Pela, Oliva de Mérida, Quintana de la Serena, Rena, San Pedro de Mérida, Santa Amalia, Trujillanos, Valdetorres, Valverde de Mérida, Valle de la Serena, Villagonzalo, Villanueva de la Serena, Villar de Rena, Zalamea de la Serena și Zarza de Alange.

| — | RIBERA BAJA: La Albuera, Almendral, Badajoz, Lobón, Montijo, Olivenza, La Roca de la Sierra, Talavera de la Real, Torremayor, Valverde de Leganés și Villar del Rey. |
| --- | --- |

—

RIBERA BAJA: La Albuera, Almendral, Badajoz, Lobón, Montijo, Olivenza, La Roca de la Sierra, Talavera de la Real, Torremayor, Valverde de Leganés și Villar del Rey.

| — | MONTÁNCHEZ: Albalá, Alcuéscar, Aldea de Trujillo, Aldeacentenera, Almoharín, Arroyomolinos de Montánchez, Casas de Don Antonio, Escurial, Garciaz, Heguijuela, Ibahernando, La Cumbre, Madroñera, Miajadas, Montánchez, Puerto de Santa Cruz, Robledillo de Trujillo, Salvatierra de Santiago, Santa Cruz de la Sierra, Santa Marta de Magasca, Torre de Santa María, Torrecilla de la Tiesa, Trujillo, Valdefuentes, Valdemorales, Villamesías și Zarza de Montánchez. |
| --- | --- |

—

MONTÁNCHEZ: Albalá, Alcuéscar, Aldea de Trujillo, Aldeacentenera, Almoharín, Arroyomolinos de Montánchez, Casas de Don Antonio, Escurial, Garciaz, Heguijuela, Ibahernando, La Cumbre, Madroñera, Miajadas, Montánchez, Puerto de Santa Cruz, Robledillo de Trujillo, Salvatierra de Santiago, Santa Cruz de la Sierra, Santa Marta de Magasca, Torre de Santa María, Torrecilla de la Tiesa, Trujillo, Valdefuentes, Valdemorales, Villamesías și Zarza de Montánchez.

| — | CAÑAMERO: Alía, Berzocana, Cañamero, Guadalupe și Valdecaballeros. |
| --- | --- |

—

CAÑAMERO: Alía, Berzocana, Cañamero, Guadalupe și Valdecaballeros.

7.   Soiul (soiurile) de struguri de vin principal(e)

CABERNET SAUVIGNON

CAYETANA BLANCA

GRACIANO

MACABEO – VIURA

MERLOT

PARDINA – JAÉN BLANCO

SYRAH

TEMPRANILLO – CENCIBEL

TEMPRANILLO – TINTO FINO

8.   Descrierea legăturii (legăturilor)

Vinurile albe

Caracteristicile vinurilor sunt influențate de clima mediteraneeană dominantă a zonei.

Vinurile albe sunt remarcabile pentru caracterul foarte distinctiv al acestora – fructat și aromat – combinat cu o aciditate destul de ridicată.

Cantitatea de precipitații scăzută în momente esențiale ale ciclului de cultivare a strugurilor reduce riscul apariției bolilor fungice, cu impact direct asupra calității vinurilor obținute.

Vinurile roze

Caracteristicile vinurilor sunt influențate de clima mediteraneeană dominantă a zonei.

Aceste condiții duc la obținerea de vinuri bogate în taninuri și substanțe colorante, cu o bună tărie alcoolică și un nivel adecvat de aciditate. Pârguirea strugurilor conferă vinurilor un profil aromatic caracteristic.

Cantitatea de precipitații scăzută în momente esențiale ale ciclului de cultivare a strugurilor reduce riscul apariției bolilor fungice, cu impact direct asupra calității vinurilor obținute.

Soiurile roșii care nu sunt indigene s-au adaptat la caracteristicile arealului, obținându-se vinuri caracteristice.

Vinurile roșii

Caracteristicile vinurilor sunt influențate de clima mediteraneeană dominantă a zonei.

Aceste condiții duc la obținerea de vinuri bogate în taninuri și substanțe colorante, cu o bună tărie alcoolică și un nivel adecvat de aciditate. Pârguirea strugurilor conferă vinurilor un profil aromatic caracteristic.

Cantitatea de precipitații scăzută în momente esențiale ale ciclului de cultivare a strugurilor reduce riscul apariției bolilor fungice, cu impact direct asupra calității vinurilor obținute.

Soiurile roșii care nu sunt indigene s-au adaptat la caracteristicile arealului, obținându-se vinuri caracteristice.

9.   Condiții esențiale suplimentare (ambalarea, etichetarea, alte cerințe)

Cadrul juridic:

În legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții suplimentare privind etichetarea

Descrierea condiției:

Orice ambalaj folosit pentru comercializarea vinurilor cu denumire de origine „Ribera del Guadiana” trebuie etichetat cu denumirea protejată în conformitate cu legislația UE aplicabilă.

De asemenea, pe ambalaj trebuie să se regăsească eticheta de garanție numerotată, cu utilizarea tipului specific de etichetă de garanție pentru tipul de vin în cauză. Aceste etichete de garanție, emise de Consiliul de reglementare, certifică produsul și permit trasabilitatea vinurilor după intrarea acestora pe piață.

Tipurile de etichete de garanție care trebuie folosite pentru fiecare tip de vin sunt, după cum urmează:

Etichetele cosecha (recoltă) trebuie utilizate pentru tipurile joven și fermentado en barrica.

Etichetele tinto roble trebuie utilizate pentru tipul tinto roble.

Etichetele vino de guarda trebuie utilizate pentru tipul vino de guarda.

Etichetele crianza trebuie utilizate pentru tipul crianza.

Etichetele reserva trebuie utilizate pentru tipul reserva.

Etichetele gran reserva trebuie utilizate pentru tipul gran reserva.

Link către caietul de sarcini al produsului

http://www.juntaex.es/filescms/con03/uploaded_files/SectoresTematicos/Agroalimentario/Denominacionesdeorigen/PliegoCondiciones2.pdf

---

(1)  JO L 9, 11.1.2019, p. 2.

---

| 18.12.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 437/42 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 437/42

---

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

(2020/C 437/14)

Prezenta comunicare este publicată în conformitate cu articolul 17 alineatul (5) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei (1).

COMUNICAREA APROBĂRII UNEI MODIFICĂRI STANDARD

„MAREMMA TOSCANA”

PDO-IT-A1413-AM02

Data comunicării: 14.9.2020

DESCRIEREA ȘI MOTIVELE MODIFICĂRII APROBATE

1.   Noi tipuri de produs

Descriere:

A fost atribuită mențiunea „Riserva” tipurilor Bianco și Rosso.

A fost atribuită mențiunea „Governo all’uso toscano” tipurilor Rosso și Sangiovese.

A fost atribuită mențiunea „Passito” tipului de soi Merlot.

A fost introdusă versiunea Rosato în cazul tipurilor de soi Sangiovese, Ciliegiolo, Alicante sau Grenache, Syrah, Merlot.

Au fost introduse noile tipuri de soi:

| — | Cabernet franc; |
| --- | --- |

—

Cabernet franc;

| — | Petit Verdot; |
| --- | --- |

—

Petit Verdot;

| — | Pugnitello. |
| --- | --- |

—

Pugnitello.

A fost introdusă posibilitatea ca pe etichetă să fie specificate, dintre soiurile indicate în caietul de sarcini al produsului, două soiuri cu boabe de aceeași culoare, în ordinea descrescătoare a cantității de struguri utilizate efectiv.

A fost introdus tipul Spumante Rosato sau Rosé.

Motiv:

Dat fiind că este un vin cu denumire de origine protejată, s-a dorit evidențierea aspectului calitativ al produsului prin adăugarea, mai ales în cazul vinurilor mai reprezentative, a unor mențiuni tradiționale („Riserva”, „Governo all’uso toscano” și „Passito”).

DOC „Maremma toscana” reprezintă întregul sector viticol al provinciei Grosseto și deci s-a dorit evidențierea întregii producții vitivinicole prin completarea ofertei de vinuri cu tipurile Rosato, inclusiv Spumante, și cu tipurile de soi asociate denumirii „Maremma toscana” care reprezintă o producție vitivinicolă de mare tradiție și calitate.

Posibilitatea indicării pe etichetă a celor două soiuri reprezintă un debușeu comercial pentru vinurile cu această denumire de origine protejată.

Modificarea vizează punctele 4, 5 și 7 din documentul unic și articolele 1, 2, 4, 5, 6, 7, 8 și 9 din caietul de sarcini.

2.   Baza ampelografică

Descriere:

În cazul tipului Bianco, inclusiv „Riserva”, a fost introdus soiul Viognier, în completarea soiurilor indicate în prezent, Vermentino și Trebbiano toscano, care pot fi utilizate pentru producția tipului respectiv, singure sau împreună, în proporție minimă de 60 %; procentajul pentru utilizarea celorlalte soiuri cu boabe albe potrivite pentru cultivare a fost modificat de la 60 % la 40 %.

În cazul tipurilor Rosso, inclusiv „Riserva”, Rosato, Spumante Rosato sau Rosé, au fost adăugate soiurile Cabernet (atât Cabernet Sauvignon, cât și Cabernet franc), Merlot, Syrah și Ciliegiolo, pentru a completa soiul actual, Sangiovese, singure sau împreună, în proporție minimă de 60 %; procentajul pentru utilizarea celorlalte soiuri cu boabe roșii potrivite pentru cultivare a fost modificat de la 60 % la 40 %.

În cazul tipului de soi Alicante, inclusiv Rosato, a fost indicat sinonimul Grenache.

În cazul tipului de soi Cabernet, a fost indicat sinonimul Carmenere.

Soiurile Cabernet franc, Petit Verdot și Pugnitello au fost introduse printre soiurile principale care pot fi prezente în proporție de minimum 85 % pentru indicarea tipurilor de soi corespunzătoare.

Motiv:

Deoarece DOC „Maremma toscana” reprezintă întregul sector viticol al provinciei, s-a dorit evidențierea întregii producții vitivinicole, îndeplinindu-se scopul înregistrării acestei denumiri, prin introducerea posibilității de a se produce vinuri de bază albe, roșii și roze cu utilizarea principalelor soiuri cultivate. Așadar, a fost decisă completarea cadrului ampelografic principal, reprezentat de soiurile predominante deja menționate, cu soiurile cele mai cultivate în provincia Grosseto, pe suprafețe între aproximativ 100 și 800 de hectare, pentru ca mai multe vinuri să poată purta denumirea în cauză.

Modificarea vizează punctul 7 din documentul unic și articolele 2, 4, 5 și 6 din caietul de sarcini.

3.   Practici vitivinicole

Descriere:

| 1. | Indicarea producțiilor maxime de struguri la hectar și a randamentului maxim al strugurilor transformați în vin, precum și a tăriei alcoolice naturale minime în volume a fost completată cu valorile aferente noilor tipuri introduse. |
| --- | --- |

1.

Indicarea producțiilor maxime de struguri la hectar și a randamentului maxim al strugurilor transformați în vin, precum și a tăriei alcoolice naturale minime în volume a fost completată cu valorile aferente noilor tipuri introduse.

| 2. | Densitatea plantării variază între 3 000 și 4 000 de plante de viță-de-vie per hectar. |
| --- | --- |

2.

Densitatea plantării variază între 3 000 și 4 000 de plante de viță-de-vie per hectar.

| 3. | A fost introdusă o dispoziție prin care se interzice utilizarea oricărei forme de conducere a viței-de-vie pe un acoperiș orizontal de tip „tendone” (cort de mari dimensiuni). |
| --- | --- |

3.

A fost introdusă o dispoziție prin care se interzice utilizarea oricărei forme de conducere a viței-de-vie pe un acoperiș orizontal de tip „tendone” (cort de mari dimensiuni).

Motiv:

| 1. | Valorile aferente producției de struguri la hectar și tăriei alcoolice sunt rezultatul unui experiment care dovedește calitatea acestor produse cu denumire de origine protejată. |
| --- | --- |

1.

Valorile aferente producției de struguri la hectar și tăriei alcoolice sunt rezultatul unui experiment care dovedește calitatea acestor produse cu denumire de origine protejată.

| 2. | Permițând o producție mai mică de struguri per plantă, majorarea densității plantelor de viță-de-vie per hectar contribuie la îmbunătățirea calității strugurilor. |
| --- | --- |

2.

Permițând o producție mai mică de struguri per plantă, majorarea densității plantelor de viță-de-vie per hectar contribuie la îmbunătățirea calității strugurilor.

| 3. | În ceea ce privește formele de conducere utilizate pentru producția de struguri potriviți pentru DOP, au fost excluse formele de conducere care implică forțarea în exces a producției în detrimentul calității. |
| --- | --- |

3.

În ceea ce privește formele de conducere utilizate pentru producția de struguri potriviți pentru DOP, au fost excluse formele de conducere care implică forțarea în exces a producției în detrimentul calității.

Modificarea vizează punctul 5 litera (b) din documentul unic și articolul 4 din caietul de sarcini.

4.   Practici oenologice

Descriere:

| 1. | Se specifică faptul că învechirea vinurilor are loc în arealul de producție. |
| --- | --- |

1.

Se specifică faptul că învechirea vinurilor are loc în arealul de producție.

| 2. | Pe lângă provinciile Pisa, Livorno, Siena și Florența, a fost introdus teritoriul provinciei Arezzo, pe care se pot desfășura operațiunile de vinificare a produselor cu această DOP. |
| --- | --- |

2.

Pe lângă provinciile Pisa, Livorno, Siena și Florența, a fost introdus teritoriul provinciei Arezzo, pe care se pot desfășura operațiunile de vinificare a produselor cu această DOP.

Motiv:

| 1. | Este o modificare formală, întrucât operațiunile de învechire sunt o etapă a vinificării. |
| --- | --- |

1.

Este o modificare formală, întrucât operațiunile de învechire sunt o etapă a vinificării.

| 2. | Modificarea respectă dispozițiile de la articolul 5 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2019/33. Este o modificare formală, întrucât operațiunile de învechire sunt o etapă a vinificării. |
| --- | --- |

2.

Modificarea respectă dispozițiile de la articolul 5 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2019/33. Este o modificare formală, întrucât operațiunile de învechire sunt o etapă a vinificării.

Modificarea vizează punctul 9 din documentul unic și articolul 5 din caietul de sarcini.

5.   Mențiunile tradiționale „Riserva” și „Governo all’uso Toscano”

Descriere:

| 1. | Au fost introduse dispoziții referitoare la mențiunea „Riserva” pentru tipul Bianco cu o perioadă de învechire de minimum 12 luni și pentru tipul Rosso cu o perioadă de învechire de minimum 24 de luni, din care 6 în recipiente de lemn. |
| --- | --- |

1.

Au fost introduse dispoziții referitoare la mențiunea „Riserva” pentru tipul Bianco cu o perioadă de învechire de minimum 12 luni și pentru tipul Rosso cu o perioadă de învechire de minimum 24 de luni, din care 6 în recipiente de lemn.

| 2. | Au fost introduse dispoziții referitoare la mențiunea tradițională „Governo all’uso toscano” pentru produsul obținut prin fermentarea secundară lentă a vinului prin adăugarea de struguri cu boabe negre ușor stafidiți, care, zdrobiți în prealabil, au inițiat procesul de fermentare, cantitatea de struguri minimă adăugată fiind de 10 kg/hectolitru. |
| --- | --- |

2.

Au fost introduse dispoziții referitoare la mențiunea tradițională „Governo all’uso toscano” pentru produsul obținut prin fermentarea secundară lentă a vinului prin adăugarea de struguri cu boabe negre ușor stafidiți, care, zdrobiți în prealabil, au inițiat procesul de fermentare, cantitatea de struguri minimă adăugată fiind de 10 kg/hectolitru.

Motive:

| 1. | Dat fiind că este un vin cu denumire de origine protejată, în scopul valorificării tipurilor Bianco și Rosso a fost introdusă mențiunea „Riserva”, inclusiv pentru ca produsul să poată fi clasificat comercial la două niveluri calitative diferite și pentru a se permite o îmbunătățire calitativă suplimentară. |
| --- | --- |

1.

Dat fiind că este un vin cu denumire de origine protejată, în scopul valorificării tipurilor Bianco și Rosso a fost introdusă mențiunea „Riserva”, inclusiv pentru ca produsul să poată fi clasificat comercial la două niveluri calitative diferite și pentru a se permite o îmbunătățire calitativă suplimentară.

| 2. | Dat fiind că este un vin cu denumire de origine protejată, s-a dorit evidențierea aspectului calitativ al produsului prin adăugarea, mai ales în cazul vinurilor roșii mai reprezentative, a unei mențiuni care face referire la o tehnică tradițională utilizată într-o mare parte a regiunii Toscana. |
| --- | --- |

2.

Dat fiind că este un vin cu denumire de origine protejată, s-a dorit evidențierea aspectului calitativ al produsului prin adăugarea, mai ales în cazul vinurilor roșii mai reprezentative, a unei mențiuni care face referire la o tehnică tradițională utilizată într-o mare parte a regiunii Toscana.

Modificarea vizează punctul 5 din documentul unic și articolul 5 din caietul de sarcini.

6.   Descrierea vinului (vinurilor)

Descriere:

Au fost introduși descriptori chimico-fizici și organoleptici pentru tipurile nou introduse. De asemenea, au fost precizate unele caracteristici organoleptice și au fost modificate alte valori chimico-fizice în cazul tipurilor deja prevăzute în caietul de sarcini.

Motiv:

Au fost descrise caracteristicile vinurilor nou introduse și au fost revizuite caracteristicile unor tipuri deja prevăzute, în scopul unei descrieri mai precise a caracteristicilor analitice și organoleptice și, în special, în cazul tipurilor de bază Bianco, Rosso și Rosato și al tipurilor cu mențiunea „Vendemmia tardiva”, au fost specificați mai bine parametrii descriptivi referitori la gust, pentru a fi incluse vinurile cu zaharuri reziduale cuprinse între limite definite mai rațional. În plus, au fost revizuiți parametrii analitici referitori la extractul fără zahăr și la aciditatea totală a tipurilor Bianco, Rosso, Rosato și Spumante, în scopul armonizării lor cu celelalte tipuri.

Modificarea vizează punctul 4 din documentul unic și articolul 6 din caietul de sarcini.

7.   Etichetarea

Descriere:

A fost specificată utilizarea sinonimului „Grenache” ca alternativă la denumirea soiului Alicante.

Motiv:

Această precizare suplimentară are scopul de a defini mai bine, din punct de vedere comercial, un tip de produs cu o tradiție consolidată pe teritoriu.

Modificarea vizează articolul 7 din caietul de sarcini și nu vizează documentul unic.

8.   Ambalarea

Descriere:

| (a) | Au fost specificate, la 3-5 litri, limitele de capacitate în cazul utilizării unor recipiente din alte materiale decât sticla. |
| --- | --- |

(a)

Au fost specificate, la 3-5 litri, limitele de capacitate în cazul utilizării unor recipiente din alte materiale decât sticla.

| (b) | A fost prevăzută excluderea recipientelor din sticlă de tipul bidoanelor sau damigenelor. |
| --- | --- |

(b)

A fost prevăzută excluderea recipientelor din sticlă de tipul bidoanelor sau damigenelor.

| (c) | A fost specificată excluderea capacului de tip coroană pentru dopuirea sticlelor din sticlă cu o capacitate de până la 6 litri în cazul tipurilor cu mențiunile „Riserva” și „Vigna” și pentru tipurile „Passito”, „Vin Santo” și „Vendemmia tardiva”. |
| --- | --- |

(c)

A fost specificată excluderea capacului de tip coroană pentru dopuirea sticlelor din sticlă cu o capacitate de până la 6 litri în cazul tipurilor cu mențiunile „Riserva” și „Vigna” și pentru tipurile „Passito”, „Vin Santo” și „Vendemmia tardiva”.

Motiv:

| (a) | utilizarea unor recipiente din alte materiale decât sticla răspunde exigențelor consumatorilor și, prin urmare, îmbunătățește oportunitățile de comercializare a produselor cu DOP Maremma toscana atât pe piața UE, cât și în lume; |
| --- | --- |

(a)

utilizarea unor recipiente din alte materiale decât sticla răspunde exigențelor consumatorilor și, prin urmare, îmbunătățește oportunitățile de comercializare a produselor cu DOP Maremma toscana atât pe piața UE, cât și în lume;

| (b) | în scopul unei mai bune definiri a producției comercializate și pentru ca imaginea produsului comercializat să fie adecvată, sunt excluse recipientele din sticlă de tipul bidoanelor sau damigenelor; |
| --- | --- |

(b)

în scopul unei mai bune definiri a producției comercializate și pentru ca imaginea produsului comercializat să fie adecvată, sunt excluse recipientele din sticlă de tipul bidoanelor sau damigenelor;

| (c) | în scopul prezentării unei imagini adecvate a produsului, în cazul tipurilor de vin cu mențiuni tradiționale comercializate în sticle din sticlă este interzis dopul de tip coroană pentru dopuirea recipientelor. |
| --- | --- |

(c)

în scopul prezentării unei imagini adecvate a produsului, în cazul tipurilor de vin cu mențiuni tradiționale comercializate în sticle din sticlă este interzis dopul de tip coroană pentru dopuirea recipientelor.

Modificarea vizează articolul 8 din caietul de sarcini și nu vizează documentul unic.

9.   Legătura cu arealul geografic

Descriere:

Au fost introduse unele actualizări ale secțiunilor care conțin informații privind arealul geografic, informații privind calitatea și caracteristicile produsului care pot fi atribuite în principal sau numai mediului geografic și informații privind descrierea interacțiunii cauzale.

Motiv:

Este vorba despre o modificare formală datorată introducerii unor noi tipuri de produse, nefiind invalidată legătura prevăzută la articolul 93 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.

Modificarea nu vizează documentul unic, dar vizează articolul 9 din caietul de sarcini.

10.   Referiri la organismul de control

Descriere:

Au fost actualizate adresa organismului de control (Valoritalia Srl) și unele referiri legislative legate de aprobarea planului de control.

Motiv:

Este o modificare formală care vizează articolul 10 din caietul de sarcini și nu vizează documentul unic.

DOCUMENT UNIC

1.   Denumirea produsului

Maremma toscana

2.   Tipul indicației geografice

DOP – Denumire de origine protejată

3.   Categoriile de produse vitivinicole

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

| 4. | Vin spumant |
| --- | --- |

4.

Vin spumant

| 5. | Vin spumant de calitate |
| --- | --- |

5.

Vin spumant de calitate

4.   Descrierea vinului (vinurilor)

Bianco, inclusiv „Riserva”, cu indicarea unui soi sau a două soiuri

Culoare: galben-pai, mai mult sau mai puțin intensă.

Miros: fin și delicat, cu note în principal fructate în cazul soiurilor Viognier și Ansonica, mai amplu și complex în cazul versiunii „Riserva”.

Gust: de la sec la demisec în cazul tipului Bianco; fin și catifelat în cazul soiurilor Vermentino, Viognier și Ansonica, mai proaspăt, cu note de mirodenii, pronunțat și cu o bună corpolență în cazul versiunii „Riserva”.

Tăria alcoolică totală minimă în volume: Bianco: 10,50; Ansonica, Viognier, Vermentino, Chardonnay, Sauvignon, Trebbiano: 11,00; „Riserva”: 12,00.

Limita minimă a extractului fără zahăr: Bianco: 14,00 g/l; Ansonica, Viognier, Vermentino, Chardonnay, Sauvignon, Trebbiano: 16 g/l; „Riserva”: 18 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos sunt conformi cu limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (în % din volume): | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volume): | 12 |
| Aciditatea totală minimă: | 4,50 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru): | |
| Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (în % din volume):

Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volume):

12

Aciditatea totală minimă:

4,50 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru):

Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

Rosso, „Novello”, „Riserva” și cu denumirea unui soi sau cu denumirile a două soiuri

Culoare: roșu rubiniu, de intensitate variabilă, cu nuanțe violet; roșu intens care tinde spre grena pe măsură ce se învechește vinul.

Miros: cu note fructate în cazul vinului „Novello” obținut din soiurile Alicante sau Grenache, Merlot, Pugnitello și Sangiovese; cu note de mirodenii în cazul soiurilor Cabernet franc, Cabernet Sauvignon, Syrah și Petit Verdot, mai delicat în cazul soiului Ciliegiolo, mai fin pe măsură ce se învechește vinul în cazul tipului „Riserva”.

Gust: de la sec la demisec în cazul vinului Rosso și ușor acidulat și plăcut în cazul vinului „Novello” obținut din soiul Alicante sau Grenache, mai corpolent în cazul soiurilor Cabernet, Cabernet franc, Cabernet Sauvignon, Ciliegiolo, Petit Verdot, Pugnitello, Sangiovese, Merlot și în cazul tipului „Riserva”; intens și cu note de mirodenii în cazul soiului Syrah. Produsele aparținând tipurilor Rosso și Sangiovese cărora le-a fost aplicată metoda „Governo all’uso toscano” prezintă vivacitate și rotunjime.

Tăria alcoolică totală minimă în volume: Rosso, „Novello”: 11,00; Alicante sau Grenache, Cabernet, Cabernet franc, Cabernet Sauvignon, Canaiolo, Merlot, Petit Verdot, Pugnitello, Sangiovese și Ciliegiolo, Syrah: 11,50; „Riserva”: 12,00;

Limita minimă a extractului fără zahăr: Rosso: 22,00 g/l; în cazul tipului „Novello”: 20,00 g/l; Alicante sau Grenache, Cabernet, Cabernet franc, Cabernet Sauvignon, Canaiolo, Merlot, Petit Verdot, Pugnitello, Sangiovese și Ciliegiolo, Syrah: 22 g/l; „Riserva”: 24,00.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos sunt conformi cu limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (în % din volume): | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volume): | |
| Aciditatea totală minimă: | 4,50 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru): | |
| Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (în % din volume):

Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volume):

Aciditatea totală minimă:

4,50 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru):

Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

Rosato și cu indicarea soiului

Culoare: roz, mai mult sau mai puțin intensă

Miros: delicat, cu intense note fructate care sunt mai persistente în cazul soiului Alicante și mai delicate în cazul soiului Sangiovese.

Gust: de la sec la demisec, ușor acidulat, armonios.

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 10,50 % vol.

Limita minimă a extractului fără zahăr: 16,00 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos sunt conformi cu limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (în % din volume): | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volume): | |
| Aciditatea totală minimă: | 4,50 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru): | |
| Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (în % din volume):

Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volume):

Aciditatea totală minimă:

4,50 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru):

Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

Vin Santo

Culoare: de la galben-pai la chihlimbariu și la maro.

Miros: eteric, cald și caracteristic.

Gust: de la sec la dulce, armonios și catifelat.

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 16,00 % vol.

Limita minimă a extractului fără zahăr: 22,00 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos sunt conformi cu limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (în % din volume): | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volume): | 12,00 |
| Aciditatea totală minimă: | 4,50 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru): | 30,00 |
| Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (în % din volume):

Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volume):

12,00

Aciditatea totală minimă:

4,50 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru):

30,00

Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

„Vendemmia tardiva”, inclusiv cu indicarea soiului

Culoare: de la galben-pai intens la galben auriu, mai mult sau mai puțin intensă.

Miros: delicat, intens, uneori cu note de mirodenii.

Gust: de la sec la dulce, plin și armonios.

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 15,00 % vol.

Limita minimă a extractului fără zahăr: 22,00 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos sunt conformi cu limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (în % din volume): | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volume): | |
| Aciditatea totală minimă: | 4,50 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru): | 25 |
| Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (în % din volume):

Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volume):

Aciditatea totală minimă:

4,50 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru):

25

Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

„Passito” Bianco, inclusiv cu indicarea soiului

Culoare: de la galben auriu la un chihlimbariu mai mult sau mai puțin intens.

Miros: intens, de fructe coapte.

Gust: de la sec la dulce, rotund și catifelat.

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 15,50 % vol.

Limita minimă a extractului fără zahăr: 23,00 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos sunt conformi cu limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (în % din volume): | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volume): | 12 |
| Aciditatea totală minimă: | 4,50 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru): | 25 |
| Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (în % din volume):

Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volume):

12

Aciditatea totală minimă:

4,50 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru):

25

Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

„Passito” Rosso, inclusiv cu indicarea soiului

Culoare: roșu rubiniu intens.

Miros: intens, amplu.

Gust: de la sec la dulce, catifelat.

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 15,50 % vol.

Limita minimă a extractului fără zahăr: 24,00 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos sunt conformi cu limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (în % din volume): | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volume): | 12 |
| Aciditatea totală minimă: | 4,50 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru): | 25 |
| Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (în % din volume):

Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volume):

12

Aciditatea totală minimă:

4,50 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru):

25

Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

Vin Spumant și Vin Spumant de calitate – tipul Bianco, inclusiv cu indicarea soiului, și tipul Rosato

Culoare: galben-pai, mai mult sau mai puțin intensă; în cazul soiului Ansonica, galben-pai strălucitor; uneori cu reflexe verzui în cazul soiului Vermentino; de la roz pal la roz-cireașă în cazul tipului Rosato sau Rosé.

Spumă: fină și persistentă.

Miros: fin, fructat, persistent, mai lejer în cazul soiului Ansonica, mai delicat în cazul soiului Vermentino; cu note fructate mai evidente în cazul tipului Rosato sau Rosé.

Gust: de la dozaj zero la extra sec, armonios, în cazul soiului Ansonica; vioi, acidulat, ușor amărui în cazul tipului Rosato sau Rosé.

Tăria alcoolică totală minimă în volume: Bianco și Rosato: 10,50 % vol.; Ansonica și Vermentino: 11,00 % vol.

Limita minimă a extractului fără zahăr: Bianco: 14,00 g/l; Ansonica, Vermentino, Rosato sau Rosé: 16,00 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos sunt conformi cu limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (în % din volume): | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volume): | |
| Aciditatea totală minimă: | 4,50 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru): | |
| Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (în % din volume):

Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volume):

Aciditatea totală minimă:

4,50 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru):

Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

5.   Practici vitivinicole

(a)   Practici oenologice specifice

Metoda de vinificare a tipului Vin Santo

Practică oenologică specifică

După o selecție atentă, strugurii sunt stafidiți în mod natural în spații corespunzătoare, până când ajung, înainte de zdrobire, la un conținut de zaharuri adecvat. Vinificarea, conservarea și învechirea produsului obținut trebuie să se facă în recipiente de lemn cu o capacitate de maximum 500 de litri, iar comercializarea nu poate avea loc înaintea datei de 1 martie a celui de-al treilea an care urmează anului în care au fost produși strugurii.

Metoda de vinificare „Governo all’uso toscano”

Practică oenologică specifică

Această practică tradițională, admisă pentru tipurile Rosso și Sangiovese, constă într-o fermentare secundară lentă a vinului prin adăugarea de struguri cu boabe negre ușor stafidiți, care, zdrobiți în prealabil, au inițiat procesul de fermentare, cantitatea de struguri minimă adăugată fiind de 10 kg/hectolitru.

(b)   Producții/randamente maxime

Bianco, Bianco „Riserva” și Spumante

13 000 de kilograme de struguri la hectar

Bianco, Bianco „Riserva” și Spumante

91 de hectolitri la hectar

Rosso, Rosso „Riserva”, Rosato, Rosato Spumante, „Novello”

12 000 de kilograme de struguri la hectar

Rosso, Rosso „Riserva”, Rosato, Rosato Spumante, „Novello”

84 de hectolitri la hectar

Vin Santo

13 000 de kilograme de struguri la hectar

Vin Santo

45,50 hectolitri la hectar

Ansonica, Ansonica Spumante, Chardonnay, Sauvignon, Trebbiano, Vermentino, Vermentino Spumante, Viognier

12 000 de kilograme de struguri la hectar

Ansonica, Ansonica Spumante, Chardonnay, Sauvignon, Trebbiano, Vermentino, Vermentino Spumante, Viognier

84 de hectolitri la hectar

Alicante, Cabernet, Cabernet Sauvignon, Cabernet franc, Canaiolo, Ciliegiolo, Merlot, Petit Verdot, Sangiovese, Syrah

11 000 de kilograme de struguri la hectar

Alicante, Cabernet, Cabernet Sauvignon, Cabernet franc, Canaiolo, Ciliegiolo, Merlot, Petit Verdot, Sangiovese, Syrah

77 de hectolitri la hectar

Pugnitello

9 000 de kilograme de struguri la hectar

Pugnitello

63 de hectolitri la hectar

Alicante Rosato, Ciliegiolo Rosato, Merlot Rosato, Sangiovese Rosato, Syrah Rosato

11 000 de kilograme de struguri la hectar

Alicante Rosato, Ciliegiolo Rosato, Merlot Rosato, Sangiovese Rosato, Syrah Rosato

77 de hectolitri la hectar

„Passito” Bianco, Ansonica „Passito”, Chardonnay „Passito”, Sauvignon „Passito”, Vermentino „Passito”

11 000 de kilograme de struguri la hectar

„Passito” Bianco, Ansonica „Passito”, Chardonnay „Passito”, Sauvignon „Passito”, Vermentino „Passito”

44 de hectolitri la hectar

„Passito” Rosso, Cabernet „Passito”, Cabernet Sauvignon „Passito”, Ciliegiolo „Passito”, Merlot „Passito”, Sangiovese „Passito”

11 000 de kilograme de struguri la hectar

„Passito” Rosso, Cabernet „Passito”, Cabernet Sauvignon „Passito”, Ciliegiolo „Passito”, Merlot „Passito”, Sangiovese „Passito”

44 de hectolitri la hectar

„Vendemmia tardiva”, Ansonica „Vendemmia tardiva”, Chardonnay „Vendemmia tardiva”, Sauvignon „Vendemmia tardiva”

80 000 de kilograme de struguri la hectar

„Vendemmia tardiva”, Ansonica „Vendemmia tardiva”, Chardonnay „Vendemmia tardiva”, Sauvignon „Vendemmia tardiva”

40 de hectolitri la hectar

Trebbiano „Vendemmia tardiva”, Vermentino „Vendemmia tardiva”, Viognier „Vendemmia tardiva”

80 000 de kilograme de struguri la hectar

Trebbiano „Vendemmia tardiva”, Vermentino „Vendemmia tardiva”, Viognier „Vendemmia tardiva”

40 de hectolitri la hectar

6.   Arealul geografic delimitat

Arealul de producție se află pe teritoriul regiunii Toscana, cuprinzând, mai exact, întreaga provincie Grosseto.

7.   Soiul/soiurile de struguri de vin principal/principale

Alicante N. – Grenache

Ansonica B. – Inzolia

Cabernet franc N. – Cabernet

Cabernet sauvignon N. – Cabernet

Canaiolo nero N. – Canaiolo

Carmenère N. – Cabernet

Chardonnay B.

Ciliegiolo N.

Malvasia Istriana B. – Malvasia

Malvasia bianca Lunga B. – Malvoisier

Malvasia bianca di Candia B. – Malvasia

Merlot N.

Petit verdot N

Pugnitello N.

Sangiovese N. – Sangioveto

Sauvignon B. – Sauvignon blanc

Syrah N.

Trebbiano toscano B. – Procanico

Vermentino B. – Pigato B.

Viogner B.

8.   Descrierea legăturii (legăturilor)

DOC „Maremma toscana” – Vin, inclusiv „Vin Santo”, „Vendemmia tardiva” și „Passito”

Teritoriul este preponderent colinar și subcolinar, cu precipitații moderate și rare ploi de vară. Terenurile sunt foarte profunde, ceea ce favorizează dezvoltarea rădăcinilor și conferă o bună capacitate de drenare. Aceasta este o zonă viticolă istorică, în care viticultura e practicată din vremea etruscilor, fiind considerată, de-a lungul secolelor, ideală pentru cultivarea viței-de-vie, care se realizează mai ales sub formă de cordon speronat, cu densități de plantare mari. Soiurile cultivate sunt atât cele tradiționale pentru acest teritoriu, precum Trebbiano toscano, Ansonica, Vermentino, Sangiovese și Ciliegiolo, cât și unele mai moderne (Chardonnay, Sauvignon, Viognier, Merlot, Cabernet, Syrah), din care se pot obține vinuri cu caracter foarte puternic, proaspete, aromate și cu o structură bună.

DOC „Maremma toscana” – Vin spumant și vin spumant de calitate

Teritoriul este preponderent colinar și subcolinar, cu precipitații moderate și rare ploi de vară și bine ventilat. Terenurile sunt foarte profunde, ceea ce favorizează dezvoltarea rădăcinilor și conferă o bună capacitate de drenare. Elaborarea tradițională a vinurilor spumante este legată și de prezența în zonă a unor spații de depozitare săpate în mod natural în tuf, care permit menținerea unor temperaturi optime. Plantațiile de viță-de-vie aveau deja din vremuri străvechi o mare densitate de plantare. Soiurile sunt cele tradiționale ale teritoriului (Trebbiano toscano, Vermentino și Ansonica), completate uneori de altele mai moderne (Chardonnay, Sauvignon), din care se pot obține vinuri proaspete, ușor acidulate, fine și fructate.

9.   Alte condițiile esențiale (ambalarea, etichetarea, alte cerințe)

Etichetarea

Cadrul juridic:

În legislația UE

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții suplimentare privind etichetarea

Descrierea condiției:

A fost specificată utilizarea sinonimului „Grenache” ca alternativă la denumirea soiului Alicante.

Arealul în care sunt vinificate produsele

Cadrul juridic:

În legislația UE

Tipul condiției suplimentare:

Derogare privind producerea în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției:

Pe lângă provinciile Pisa, Livorno, Siena și Florența, a fost introdus teritoriul provinciei Arezzo, pe care se pot desfășura operațiunile de vinificare a produselor cu această DOP.

Indicarea soiului de struguri

Cadrul juridic:

În legislația UE

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții suplimentare privind etichetarea

Descrierea condiției:

A fost introdusă posibilitatea ca pe etichetă să fie specificate, dintre soiurile indicate în caietul de sarcini al produsului, două soiuri cu boabe de aceeași culoare, în ordinea descrescătoare a cantității de struguri utilizate efectiv, în temeiul articolului 50 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din Regulamentul (UE) 2019/33.

Link către caietul de sarcini al produsului

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/15969

---

(1)  JO L 9, 11.1.2019, p. 2.

---

| 18.12.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 437/52 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 437/52

---

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

(2020/C 437/15)

Prezenta comunicare este publicată în conformitate cu articolul 17 alineatul (5) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei (1).

COMUNICARE PRIVIND MODIFICAREA STANDARD A DOCUMENTULUI UNIC

„MONTLOUIS-SUR-LOIRE”

PDO-FR-A0169-AM01

Data comunicării: 7.10.2020

DESCRIEREA ȘI MOTIVELE MODIFICĂRII APROBATE

1.   Trimiterea la codul geografic oficial

A fost adăugată o trimitere la codul geografic oficial, pentru arealul geografic și arealul din imediata vecinătate. Această adăugire nu modifică cele două areale.

Prin urmare, documentul unic a fost modificat la punctele 1.6 și 1.9.

2.   Densitatea de plantare

Densitatea de plantare a crescut de la 6 000 la 6 250 de butuci pe hectar. În consecință, distanța minimă dintre rânduri a fost redusă la 0,8 m. Creșterea densității viței-de-vie duce la îmbunătățirea calității vinurilor produse.

Prin urmare, documentul unic a fost modificat la punctul 1.5.

3.   Norme privind tăierea

Normele privind tăierea au fost revizuite pentru a permite viticultorilor să beneficieze de mai multă flexibilitate cu scopul de a se adapta la fenomenele meteorologice neprevăzute care devin tot mai frecvente (înghețuri târzii etc.). În prezent, formularea este următoarea:

| „— | Pentru vița-de-vie tăiată prin metoda tăierii scurte (conducere în evantai sau în «cordon de Royat»), numărul de ochi lăsați după tăiere nu trebuie să depășească, în medie, 85 800 de ochi pe hectar și 13 ochi pe butuc, cu maximum 15 ochi pe butuc, fiecare cep de rod având maximum 3 ochi. |
| --- | --- |

„—

Pentru vița-de-vie tăiată prin metoda tăierii scurte (conducere în evantai sau în «cordon de Royat»), numărul de ochi lăsați după tăiere nu trebuie să depășească, în medie, 85 800 de ochi pe hectar și 13 ochi pe butuc, cu maximum 15 ochi pe butuc, fiecare cep de rod având maximum 3 ochi.

| — | Pentru vița-de-vie tăiată prin metoda tăierii lungi, numărul de ochi lăsați după tăiere nu trebuie să depășească, în medie, 72 600 de ochi pe hectar și 11 ochi pe butuc, cu maximum 13 ochi pe butuc.” |
| --- | --- |

—

Pentru vița-de-vie tăiată prin metoda tăierii lungi, numărul de ochi lăsați după tăiere nu trebuie să depășească, în medie, 72 600 de ochi pe hectar și 11 ochi pe butuc, cu maximum 13 ochi pe butuc.”

Prin urmare, documentul unic a fost modificat la punctul 1.5.

4.   Norme de palisare

Pe viitor, corzile de rod ale viței-de-vie tăiate în stil Guyot trebuie atașate cu sârmă.

Această modificare nu implică nicio modificare a documentului unic.

5.   Practici de agromediu

Se adaugă următoarea dispoziție:

| „— | Înierbarea permanentă a marginilor parcelelor (capetele de rând și spațiile dintre parcele care nu sunt plantate sau cultivate) este obligatorie. Această obligație nu se aplică în cazul reabilitării capetelor de rând, în special ca urmare a eroziunii sau a unor fenomene meteorologice excepționale. |
| --- | --- |

„—

Înierbarea permanentă a marginilor parcelelor (capetele de rând și spațiile dintre parcele care nu sunt plantate sau cultivate) este obligatorie. Această obligație nu se aplică în cazul reabilitării capetelor de rând, în special ca urmare a eroziunii sau a unor fenomene meteorologice excepționale.

| — | Pe cel puțin 40 % din suprafața dintre rânduri, controlul vegetației semănate sau spontane se asigură prin mijloace mecanice sau fizice.” |
| --- | --- |

—

Pe cel puțin 40 % din suprafața dintre rânduri, controlul vegetației semănate sau spontane se asigură prin mijloace mecanice sau fizice.”

Această modificare însoțește evoluția actuală a practicilor operatorilor în favoarea agroecologiei în întreaga podgorie. Modificarea reflectă faptul că procedurile tehnice țin seama din ce în ce mai mult de preocupările legate de mediu. Favorizând prezența unui strat vegetal, modificarea determină reducerea utilizării erbicidelor chimice. Această reducere a erbicidelor permite îmbunătățirea protecției solurilor viticole și conservarea funcțiilor naturale ale acestora (fertilitate, biodiversitate, epurare biologică), ceea ce contribuie la calitatea și autenticitatea vinurilor și consolidează noțiunea de „terroir” (teritoriu cu o producție specifică).

Această modificare nu implică nicio modificare a documentului unic.

6.   Recoltare

La punctul 1 din secțiunea VII a capitolului 1, fraza „Data de începere a culesului este fixată în conformitate cu dispozițiile de la articolul D. 644-24 din Codul rural și al pescuitului maritim.” este eliminată.

Nu mai este necesară stabilirea unei date pentru începerea culesului, întrucât operatorii dispun în prezent de o gamă largă de instrumente care le permit să evalueze cât mai corect gradul de coacere a strugurilor. Fiecare operator dispune de o serie de dispozitive și echipamente, atât personale, cât și colective, care permit determinarea cu precizie a datei optime de inițiere a recoltării fiecărei parcele, în funcție de obiectivele de producție.

Documentul unic nu este afectat de această modificare.

Această modificare nu implică nicio modificare a documentului unic.

7.   Dispoziții specifice privind recoltarea

Se adaugă următoarele dispoziții:

| „— | Dacă recoltarea se efectuează mecanic, intervalul de timp dintre transportul recoltei și începutul ciclului de presare nu trebuie să depășească două ore. |
| --- | --- |

„—

Dacă recoltarea se efectuează mecanic, intervalul de timp dintre transportul recoltei și începutul ciclului de presare nu trebuie să depășească două ore.

| — | Dacă recoltarea se efectuează manual, intervalul de timp dintre transportul recoltei și începutul ciclului de presare nu trebuie să depășească 24 de ore. |
| --- | --- |

—

Dacă recoltarea se efectuează manual, intervalul de timp dintre transportul recoltei și începutul ciclului de presare nu trebuie să depășească 24 de ore.

| — | Echipamentul de recoltare trebuie spălat cel puțin o dată pe zi.” |
| --- | --- |

—

Echipamentul de recoltare trebuie spălat cel puțin o dată pe zi.”

Scopul acestor dispoziții este de a asigura cea mai bună calitate sanitară posibilă a strugurilor.

Această modificare nu implică nicio modificare a documentului unic.

8.   Vin spumant obținut prin fermentație unică

Caietul de sarcini a fost modificat pentru a include condițiile de fabricare a vinurilor spumante prin fermentație unică. Această completare aduce modificări caietului de sarcini la următoarele puncte:

Recoltarea

| „— | Vinurile spumante produse prin fermentație unică se obțin din struguri culeși manual și transportați întregi la presă, în containere sau bene cu șurub sau pompă și fără autogolire. ” |
| --- | --- |

„—

Vinurile spumante produse prin fermentație unică se obțin din struguri culeși manual și transportați întregi la presă, în containere sau bene cu șurub sau pompă și fără autogolire. ”

Gradul de coacere a strugurilor

| — | 178 de grame pe litru de must pentru vinurile spumante produse prin fermentație unică. |
| --- | --- |

—

178 de grame pe litru de must pentru vinurile spumante produse prin fermentație unică.

Concentrația alcoolică naturală minimă în volume

| — | 11 % pentru vinurile spumante produse prin fermentație unică. |
| --- | --- |

—

11 % pentru vinurile spumante produse prin fermentație unică.

Randamentul

| — | Randamentul prevăzut la articolul D. 645-7 din Codul rural și al pescuitului maritim este de 52 de hectolitri pe hectar pentru vinurile liniștite și pentru vinurile spumante produse prin fermentație unică. |
| --- | --- |

—

Randamentul prevăzut la articolul D. 645-7 din Codul rural și al pescuitului maritim este de 52 de hectolitri pe hectar pentru vinurile liniștite și pentru vinurile spumante produse prin fermentație unică.

Randamentul maxim

| (a) | — Randamentul maxim prevăzut la articolul D. 645-7 din Codul rural și al pescuitului maritim este de 62 de hectolitri pe hectar pentru vinurile liniștite și pentru vinurile spumante produse prin fermentație unică. |
| --- | --- |

(a)

— Randamentul maxim prevăzut la articolul D. 645-7 din Codul rural și al pescuitului maritim este de 62 de hectolitri pe hectar pentru vinurile liniștite și pentru vinurile spumante produse prin fermentație unică.

Presarea

| — | Strugurii destinați producerii de vinuri spumante prin fermentație unică trebuie să fie puși întregi în presă, fără să fie desciorchinați sau zdrobiți în prealabil. Acești struguri sunt presați cu o presă pneumatică sau o presă orizontală cu plăci, fără lanțuri și fără cercuri, sau cu o presă verticală. |
| --- | --- |

—

Strugurii destinați producerii de vinuri spumante prin fermentație unică trebuie să fie puși întregi în presă, fără să fie desciorchinați sau zdrobiți în prealabil. Acești struguri sunt presați cu o presă pneumatică sau o presă orizontală cu plăci, fără lanțuri și fără cercuri, sau cu o presă verticală.

Norme analitice

| — | Vinurile spumante produse prin fermentație unică trebuie să fie degorjate și să aibă un conținut de zaharuri fermentabile (glucoză + fructoză) de maximum 5 grame pe litru. |
| --- | --- |

—

Vinurile spumante produse prin fermentație unică trebuie să fie degorjate și să aibă un conținut de zaharuri fermentabile (glucoză + fructoză) de maximum 5 grame pe litru.

Practici oenologice

| — | Este interzis să se folosească enzime sau preparate enzimatice la clarificarea mustului vinurilor spumante produse prin fermentație unică. |
| --- | --- |

—

Este interzis să se folosească enzime sau preparate enzimatice la clarificarea mustului vinurilor spumante produse prin fermentație unică.

| — | Vinurile spumante obținute prin fermentație unică sunt produse fără îmbogățire și fără adaos de drojdie. |
| --- | --- |

—

Vinurile spumante obținute prin fermentație unică sunt produse fără îmbogățire și fără adaos de drojdie.

Echipamente interzise

| — | aparate de zdrobit și desciorchinat pentru vinificarea strugurilor destinați fabricării vinurilor spumante prin fermentație unică. |
| --- | --- |

—

aparate de zdrobit și desciorchinat pentru vinificarea strugurilor destinați fabricării vinurilor spumante prin fermentație unică.

Fabricarea

| — | Îmbutelierea în sticlele în care are loc fermentația unică se efectuează cel mai devreme de la data de 1 octombrie a anului de recoltă. |
| --- | --- |

—

Îmbutelierea în sticlele în care are loc fermentația unică se efectuează cel mai devreme de la data de 1 octombrie a anului de recoltă.

| (c) | Fermentarea vinurilor spumante produse prin fermentație unică se efectuează în următoarele condiții:






  — | fermentația începe în cuvă sau în butoaie; |
| --- | --- | --- |

(c)

Fermentarea vinurilor spumante produse prin fermentație unică se efectuează în următoarele condiții:

—

fermentația începe în cuvă sau în butoaie;

| — | aceasta este controlată numai cu ajutorul frigului; |
| --- | --- |

—

aceasta este controlată numai cu ajutorul frigului;

| — | este interzis să se adauge drojdii; |
| --- | --- |

—

este interzis să se adauge drojdii;

| — | este interzis să se adauge o licoare de tiraj; |
| --- | --- |

—

este interzis să se adauge o licoare de tiraj;

| — | este interzis să se utilizeze alginat de calciu sau de sodiu; |
| --- | --- |

—

este interzis să se utilizeze alginat de calciu sau de sodiu;

| — | fermentarea în butelii se realizează numai în sticle de sticlă din mustul parțial fermentat; |
| --- | --- |

—

fermentarea în butelii se realizează numai în sticle de sticlă din mustul parțial fermentat;

| — | este interzis să se utilizeze o licoare de expediție; |
| --- | --- |

—

este interzis să se utilizeze o licoare de expediție;

| — | volumul pierdut la degorjare se înlocuiește cu același volum din același lot de vin. |
| --- | --- |

—

volumul pierdut la degorjare se înlocuiește cu același volum din același lot de vin.

Ambalarea

| — | o analiză efectuată înainte sau după ambalare în cazul vinurilor liniștite, înainte de degorjare în cazul vinurilor spumante sau petiante, după degorjare în cazul vinurilor spumante produse prin fermentație unică. |
| --- | --- |

—

o analiză efectuată înainte sau după ambalare în cazul vinurilor liniștite, înainte de degorjare în cazul vinurilor spumante sau petiante, după degorjare în cazul vinurilor spumante produse prin fermentație unică.

Etichetarea

| (c) | — Vinurile spumante obținute prin fermentație unică trebuie prezentate împreună cu indicarea anului de recoltă. |
| --- | --- |

(c)

— Vinurile spumante obținute prin fermentație unică trebuie prezentate împreună cu indicarea anului de recoltă.

Registrul

| 2. | Registrul parcelelor destinate producției de vinuri spumante obținute prin fermentație unică |
| --- | --- |

2.

Registrul parcelelor destinate producției de vinuri spumante obținute prin fermentație unică

Toți operatorii care recoltează strugurii țin un registru al parcelelor de pe care au fost recoltați strugurii destinați producției de vinuri spumante obținute prin fermentație unică, în care se indică, pentru parcelele în cauză:

| — | numărul de referință cadastral; |
| --- | --- |

—

numărul de referință cadastral;

| — | suprafața. |
| --- | --- |

—

suprafața.

Operatorul trimite acest registru organismului de protecție și gestionare până la data de 1 noiembrie după recoltare, cel târziu.

Prin urmare, documentul unic a fost modificat la punctele 1.4, 1.5, 1.8 și 1.9.

9.   Conținutul de zaharuri din struguri

Conținutul minim de zaharuri al strugurilor este crescut cu 8 grame pe litru de must pentru vinuri liniștite, pentru a se asigura faptul că gradul de coacere este optim. În consecință, concentrația alcoolică naturală în volume crește de la 10,5 % la 11 % în cazul vinurilor liniștite.

Această modificare nu implică nicio modificare a documentului unic.

10.   Randamentul maxim

Randamentul maxim al vinurilor liniștite, al vinurilor spumante și al vinurilor petiante este scăzut cu 3 hl/ha. Această modificare a fost realizată ca urmare a modificării normelor privind tăierea, pentru a se evita o modificare semnificativă a randamentelor.

Prin urmare, documentul unic a fost modificat la punctul 1.5.

11.   Presarea

Se adaugă un capitol privind presarea:

| „— | Echipamentul de recepție și de presare trebuie spălat o dată pe zi; |
| --- | --- |

„—

Echipamentul de recepție și de presare trebuie spălat o dată pe zi;

| — | Macerarea peliculară se efectuează în recipiente ermetice.” |
| --- | --- |

—

Macerarea peliculară se efectuează în recipiente ermetice.”

Scopul acestei dispoziții este de a se asigura că nu se deteriorează sub nicio formă calitatea recoltei.

Această modificare nu implică nicio modificare a documentului unic.

12.   Norme analitice

Cantitatea maximă de zaharuri fermentabile pentru a putea utiliza mențiunea „sec” pentru vinurile liniștite este revizuită și scade de la 8 la 5 grame de zaharuri/litru.

Prin urmare, documentul unic a fost modificat la punctul 1.9.

13.   Tăria alcoolică totală în volume după îmbogățire

Tăria alcoolică totală în volume după îmbogățirea vinurilor liniștite a fost redusă la 13 % pentru a limita posibilitățile de îmbogățire.

Prin urmare, documentul unic a fost modificat la punctul 1.5.

14.   Echipamente interzise

Pentru a permite presarea fără deteriorarea strugurilor, caietul de sarcini interzice utilizarea următoarelor:

| — | prese cu încărcare axială; |
| --- | --- |

—

prese cu încărcare axială;

| — | cuve din beton brut, cu excepția celor care sunt însoțite de o declarație de conformitate emisă de furnizor, destinate intrării în contact cu struguri, must sau vin. |
| --- | --- |

—

cuve din beton brut, cu excepția celor care sunt însoțite de o declarație de conformitate emisă de furnizor, destinate intrării în contact cu struguri, must sau vin.

Această modificare nu implică nicio modificare a documentului unic.

15.   Capacitatea de vinificare

Pentru a efectua vinificarea în condiții bune, caietul de sarcini prevede mărirea capacității minime de vinificare ce trebuie deținută, prin creșterea de la 1 la 1,5 a coeficientului ce se aplică volumului mediu vinificat pentru denumirea de origine controlată în ultimii 5 ani.

Această modificare nu implică nicio modificare a documentului unic.

16.   Tragerea vinurilor spumante

Data la care se trage în sticle pentru fermentarea în butelii prin a doua fermentație este devansată cu o lună, pentru a ține seama de recoltele tot mai timpurii.

Această modificare nu implică nicio modificare a documentului unic.

17.   Ambalarea

Odată cu recunoașterea vinurilor spumante obținute prin fermentație unică, se precizează că dispoziția privind comercializarea în sticle cu un volum mai mic sau egal cu 37,5 cl sau mai mare de 150 cl este rezervată vinurilor spumante și petiante obținute prin a doua fermentație în sticle.

Această modificare nu implică nicio modificare a documentului unic.

18.   Elevajul și introducerea pe piață pentru consumatori

Durata elevajului vinurilor liniștite crește cu o lună și jumătate. Chenin este un soi de struguri despre care se știe că dezvoltă calități aromatice interesante în timpul elevajului. În consecință, data la care vinurile pot fi puse la dispoziția consumatorilor a fost decalată de la 1 februarie la 15 martie.

A fost adăugată data minimă de 30 septembrie pentru comercializarea vinurilor spumante și petiante.

Această modificare nu implică nicio modificare a documentului unic.

19.   Circulația între antrepozitarii autorizați

În capitolul 1 secțiunea IX punctul 5, se elimină litera (b), care se referă la data introducerii în circulație a vinurilor între antrepozitarii autorizați.

Această modificare nu implică nicio modificare a documentului unic.

20.   Legătura cu arealul geografic

Legătura cu arealul geografic a fost revizuită în ceea ce privește descrierea vinurilor spumante obținute prin fermentație unică.

De asemenea, legătura a fost revizuită prin eliminarea menționării tăierii prin metoda tăierii scurte, din cauza modificării condițiilor de tăiere.

Prin urmare, documentul unic a fost modificat la punctul 1.8.

21.   Măsuri tranzitorii

Măsurile tranzitorii care au expirat au fost eliminate din caietul de sarcini. Această modificare nu implică nicio modificare a documentului unic.

22.   Modul de prezentare a sticlelor

Dispoziția privind modul de prezentare a sticlelor de vin petiant se elimină.

Această modificare nu implică nicio modificare a documentului unic.

23.   Etichetarea „sec”

Obligația de a eticheta cu mențiunea „sec” vinurile liniștite a fost eliminată.

Prin urmare, documentul unic a fost modificat la punctul 1.9.

24.   Obligații de declarare

Se adaugă o declarație prealabilă privind afectarea parcelelor.

Această declarație permite anticiparea tipului de produs care urmează să fie obținut de pe parcela respectivă pentru a stabili modalități diferențiate de conducere a viței-de-vie și, prin urmare, începând de la tăiere, pentru a adapta procedurile tehnice în funcție de randamentul maxim vizat. De asemenea, aceasta permite organismului de protecție și gestionare să controleze volumele introduse pe piață pentru fiecare tip de produs.

Se elimină declarația de retragere.

Această modificare nu implică nicio modificare a documentului unic.

25.   Registrele

Se adaugă un registru care specifică dacă strugurii sunt recoltați manual sau mecanic.

Se adăugată un registru pentru evidența curățării echipamentului de recoltare, recepție și presare.

Se elimină registrul privind ambalarea.

Această modificare nu implică nicio modificare a documentului unic.

26.   Principalele puncte de controlat

Principalele puncte care trebuie controlate au fost revizuite pentru a simplifica metodele de evaluare a acestora.

Această modificare nu implică nicio modificare a documentului unic.

27.   Adresa

Adresa INAO (Institutul Național de Origine și Calitate) a fost revizuită.

Această modificare nu implică nicio modificare a documentului unic.

DOCUMENT UNIC

1.   Denumirea produsului

Montlouis-sur-Loire

2.   Tip de indicație geografică

DOP – denumire de origine protejată

3.   Categorii de produse vitivinicole

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

| 5. | Vin spumant de calitate |
| --- | --- |

5.

Vin spumant de calitate

| 8. | Vin petiant |
| --- | --- |

8.

Vin petiant

4.   Descrierea vinului sau a vinurilor

Vinuri liniștite

Vinurile liniștite au o concentrație alcoolică naturală minimă în volume de 11 %.

După îmbogățire, vinurile liniștite au o tărie alcoolică totală în volume de maximum 13 %. Vinurile liniștite cărora li se aplică mențiunea „sec” au, după ambalare, un conținut de zaharuri fermentabile (glucoză + fructoză) de maximum 5 grame/litru și o aciditate totală, exprimată în grame de acid tartric/litru, care este mai mică cu maximum 2 grame/litru decât conținutul de zaharuri fermentabile (glucoză + fructoză).

Conținutul de aciditate volatilă, cel de dioxid de sulf total și cel de dioxid de carbon sunt cele prevăzute de legislația europeană pentru vinurile liniștite.

Vinurile liniștite seci au, atunci când sunt tinere, arome fructate și florale, care, pe măsură ce vinurile îmbătrânesc, pot fi înlocuite cu note suave rezultate în urma evoluției, cum ar fi cele de miere. Atunci când au zaharuri fermentabile, complexitatea lor și potențialul lor de conservare sunt în general mai mari. Notele mai exuberante de fructe exotice sau cele mai delicate de fructe uscate nu sunt deloc rare, iar notele de migdale prăjite sau de gutui se reliefează adesea de-a lungul timpului.

| Caracteristicile analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% din volum): | |
| Tărie alcoolică dobândită minimă (% din volum) | |
| Aciditate totală minimă: | |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru): | |
| Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame pe litru): | |

Caracteristicile analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% din volum):

Tărie alcoolică dobândită minimă (% din volum)

Aciditate totală minimă:

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru):

Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame pe litru):

Vinuri spumante și petiante

După fermentare, vinurile spumante sau petiante, dacă mustul a fost îmbogățit, au o tărie alcoolică totală în volume de maximum 13 %.

Conținutul de aciditate volatilă, cel de aciditate totală, cel de dioxid de sulf total și cel de dioxid de carbon sunt cele prevăzute de legislația europeană pentru vinurile spumante și petiante.

Vinurile spumante, cu spumă fină și ușoară, sunt adesea caracterizate de note de fructe cu pulpă albă sau de citrice, precum și de o nuanță ca de brioșe care se reliefează de-a lungul timpului.

Vinurile petiante se disting prin conținutul mai scăzut de dioxid de carbon și prin perlajul mai discret, care se simte mai puțin la degustare. Aceste vinuri joviale sunt în general mai corpolente decât vinurile spumante.

Vinurile spumante obținute prin fermentație unică se caracterizează printr-un perlaj elegant și cremos. Este evidentă o notă de opulență datorită maturării necesare pentru elaborarea lor. Notele de flori albe și de fructe cu pulpă albă completează echilibrul gustativ și olfactiv al acestui produs.

| Caracteristicile analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% din volum): | |
| Tărie alcoolică dobândită minimă (% din volum) | |
| Aciditate totală minimă: | |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru): | |
| Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame pe litru): | |

Caracteristicile analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% din volum):

Tărie alcoolică dobândită minimă (% din volum)

Aciditate totală minimă:

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru):

Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame pe litru):

5.   PRACTICI VITIVINICOLE

a.   Practici oenologice specifice

Practici oenologice specifice

Vinurile spumante sau petiante sunt produse prin a doua fermentație în sticle sau, în cazul vinurilor spumante, prin fermentație unică. După fermentare, aceste vinuri, dacă mustul a fost îmbogățit, au o tărie alcoolică totală în volume de maximum 13 %. După îmbogățire, vinurile liniștite au o tărie alcoolică totală în volume de maximum 13 %.

În afara dispozițiilor sus-menționate, vinurile trebuie să respecte obligațiile stabilite la nivelul Uniunii și în Codul rural și al pescuitului maritim în ceea ce privește practicile oenologice.

Practică de cultivare

| (a) | — Densitatea de plantare: vița-de-vie are o densitate minimă de plantare de 6 250 de butuci pe hectar, distanța maximă între rânduri fiind de 1,60 metri. Distanța dintre butucii de pe același rând nu trebuie să fie mai mică de 0,8 metri. |
| --- | --- |

(a)

— Densitatea de plantare: vița-de-vie are o densitate minimă de plantare de 6 250 de butuci pe hectar, distanța maximă între rânduri fiind de 1,60 metri. Distanța dintre butucii de pe același rând nu trebuie să fie mai mică de 0,8 metri.

| (b) | — Norme privind tăierea – Vița-de-vie trebuie tăiată înainte de data de 1 mai. – Pentru vița-de-vie tăiată prin metoda tăierii scurte (conducere în evantai sau în „cordon de Royat”), numărul de ochi lăsați după tăiere nu trebuie să depășească, în medie, 85 800 de ochi pe hectar și 13 ochi pe butuc, cu maximum 15 ochi pe butuc, fiecare cep de rod având maximum 3 ochi. |
| --- | --- |

(b)

— Norme privind tăierea – Vița-de-vie trebuie tăiată înainte de data de 1 mai. – Pentru vița-de-vie tăiată prin metoda tăierii scurte (conducere în evantai sau în „cordon de Royat”), numărul de ochi lăsați după tăiere nu trebuie să depășească, în medie, 85 800 de ochi pe hectar și 13 ochi pe butuc, cu maximum 15 ochi pe butuc, fiecare cep de rod având maximum 3 ochi.

| — | Pentru vița-de-vie tăiată prin metoda tăierii lungi, numărul de ochi lăsați după tăiere nu trebuie să depășească, în medie, 72 600 de ochi pe hectar și 11 ochi pe butuc, cu maximum 13 ochi pe butuc. |
| --- | --- |

—

Pentru vița-de-vie tăiată prin metoda tăierii lungi, numărul de ochi lăsați după tăiere nu trebuie să depășească, în medie, 72 600 de ochi pe hectar și 11 ochi pe butuc, cu maximum 13 ochi pe butuc.

Vinurile spumante obținute prin fermentație unică

Restricții aplicabile procesului de elaborare

Fermentarea vinurilor spumante produse prin fermentație unică se efectuează în următoarele condiții:

| — | fermentația începe în cuvă sau în butoaie; |
| --- | --- |

—

fermentația începe în cuvă sau în butoaie;

| — | aceasta este controlată numai cu ajutorul frigului; |
| --- | --- |

—

aceasta este controlată numai cu ajutorul frigului;

| — | este interzis să se adauge drojdii; |
| --- | --- |

—

este interzis să se adauge drojdii;

| — | este interzis să se adauge o licoare de tiraj; |
| --- | --- |

—

este interzis să se adauge o licoare de tiraj;

| — | este interzis să se utilizeze alginat de calciu sau de sodiu; |
| --- | --- |

—

este interzis să se utilizeze alginat de calciu sau de sodiu;

| — | fermentarea în butelii se realizează numai în sticle de sticlă din mustul parțial fermentat; |
| --- | --- |

—

fermentarea în butelii se realizează numai în sticle de sticlă din mustul parțial fermentat;

| — | este interzis să se utilizeze o licoare de expediție; |
| --- | --- |

—

este interzis să se utilizeze o licoare de expediție;

| — | volumul pierdut la degorjare se înlocuiește cu același volum din același lot de vin. |
| --- | --- |

—

volumul pierdut la degorjare se înlocuiește cu același volum din același lot de vin.

b.   Randamente maxime

Vinuri liniștite

62 de hectolitri pe hectar

Vinuri spumante și petiante

75 de hectolitri pe hectar

Vinuri spumante obținute prin fermentație unică

62 de hectolitri pe hectar

6.   Arealul geografic delimitat

Recoltarea strugurilor, vinificarea, producția și elevajul vinurilor liniștite, recoltarea strugurilor, vinificarea, producția, elevajul și ambalarea vinurilor spumante și petiante se efectuează pe teritoriul următoarelor comune din departamentul Indre-et-Loire (listă întocmită pe baza codului geografic oficial pentru anul 2019): Lussault-sur-Loire, Montlouis-sur-Loire, Saint-Martin-le-Beau.

7.   Soiul/soiurile de struguri de vin principal/principale

Chenin B

8.   Descrierea legăturii (legăturilor)

Legătura cu arealul geografic

Situată la câțiva kilometri la est de Tours, podgoria cu denumire de origine controlată „Montlouis-sur-Loire” se află pe un platou calcaros care formează un triunghi, delimitat la nord și, respectiv, la sud de văile Loarei și râului Cher, iar la est de pădurea Amboise. Acest areal geografic se întinde pe teritoriul a 3 comune.

Relieful arealului geografic este impresionant, iar altitudinea la care se află podgoria este de aproximativ 55-100 de metri. În partea de sud-est, platoul coboară spre valea râului Cher, formând o colină viticolă crestată de văi uscate. La vest și la nord, platoul viticol se termină abrupt cu o faleză de aproximativ 30 de metri, crestată de vâlcele mici uscate.

Din punct de vedere geologic, platoul este alcătuit din formațiuni de cretă turoniene (cretă cu conținut de mică, tuf galben) și senoniene (cretă Villedieu, care apare sub formă de aflorimente pe valea râului Cher), acoperite de formațiuni argilo-silicioase senoniene (argile cu silex), din loc în loc cu formațiuni din Eocen (puding, prundiș), și mai ales din materii nisipoase aluvionare specifice teraselor fluviale înalte, mai mult sau mai puțin amestecate cu nisipuri de origine eoliană.

Parcelele delimitate pentru recolta de struguri se află în principal pe soluri argilo-silicioase, uneori argilo-calcaroase. Depozitele nisipoase de la partea superioară a reliefului conferă foarte adesea o textură dominantă nisipoasă.

Clima este o climă oceanică blândă, aflată la intersecția influențelor oceanice și a celor continentale, asupra cărora Loara acționează ca regulator termic, prezentând uneori condiții excelente de toamnă și de toamnă târzie.

Tuful, material cretos fragil, care alcătuiește primul strat al platoului, a fost excavat din perioada romană până în secolul al XX-lea din cariere subterane de mari dimensiuni, care sunt reutilizate ca pivnițe pentru vinificarea vinurilor liniștite, producția vinurilor spumante, pentru elevaj și depozitare.

Din secolul al XIV-lea până în secolul al XIX-lea, podgoria a produs vinuri albe. Calitatea și potențialul lor de conservare au permis transportul pe Loara până la Nantes, iar apoi expedierea către țările din nordul Europei. Acestea sunt vândute în mod obișnuit sub denumirea de „Vouvray”, care se referă la cele mai bune vinuri albe din regiunea Tours.

În anii 1930, mai multe hotărâri au respins cererea de asociere la denumirea de origine controlată „Vouvray”. Ulterior, viticultorii din Lussault-sur-Loire, Montlouis-sur-Loire și Saint-Martin-le-Beau au inițiat un demers de recunoaștere a denumirii de origine controlată, care a fost recunoscută în 1938 ca „Montlouis”, denumire modificată în „Montlouis-sur-Loire” în 2002.

În 2008, podgoria acoperea 400 de hectare, exploatate de aproximativ 50 de viticultori. Jumătate din această suprafață este destinată producției de vinuri liniștite (aproximativ 6 000 de hectolitri), iar cealaltă jumătate producției de vinuri spumante sau petiante (aproximativ 9 600 de hectolitri).

Descrierea produsului și interacțiunile cauzale

Vinuri liniștite

Vinurile liniștite seci au, atunci când sunt tinere, arome fructate și florale, care, pe măsură ce vinurile îmbătrânesc, pot fi înlocuite cu note suave rezultate în urma evoluției, cum ar fi cele de miere.

Atunci când au zaharuri fermentabile, complexitatea lor și potențialul lor de conservare sunt în general mai mari. Notele mai exuberante de fructe exotice sau cele mai delicate de fructe uscate nu sunt deloc rare, iar notele de migdale prăjite sau de gutui se reliefează adesea de-a lungul timpului.

Vinuri spumante

Vinurile spumante, cu spumă fină și ușoară, sunt adesea caracterizate de note de fructe cu pulpă albă sau de citrice, precum și de o nuanță ca de brioșe care se reliefează de-a lungul timpului.

Vinurile petiante se disting prin conținutul mai scăzut de dioxid de carbon și prin perlajul mai discret, care se simte mai puțin la degustare. Aceste vinuri joviale sunt în general mai corpolente decât vinurile spumante.

Vinurile spumante obținute prin fermentație unică se caracterizează printr-un perlaj elegant și cremos. Este evidentă o notă de opulență datorită maturării necesare pentru elaborarea lor. Notele de flori albe și de fructe cu pulpă albă completează echilibrul gustativ și olfactiv al acestui produs.

Vinuri liniștite

Vinurile sunt obținute exclusiv din soiul Chenin B, un soi rustic al cărui potențial variază foarte mult în funcție de natura solului în care este plantat și care, în plus, în arealul geografic al denumirii de origine controlată „Montlouis-sur-Loire”, este aproape de limita sa estică de cultivare pe valea Loarei.

Reflectând uzanțele, arealul parcelat delimitat pentru recolta de struguri include numai parcelele al căror sol prezintă o stare hidrică și termică bună.

Această situație oferă soiului Chenin B condiții favorabile pentru a-și exprima originalitatea și eleganța, dar se impune gestionarea optimă a plantei și a potențialului său de producție, reflectată în interzicerea anumitor clone și în modalități stricte de conducere a viței-de-vie.

Viticultorii din Montlouis s-au adaptat la cerințele soiului Chenin B și au profitat de acesta, diversificând procedurile tehnice și tipurile de vin produse. În funcție de locul de plantare, de modul de conducere a viței-de-vie și de condițiile climatice din anul de recoltă, vinurile produse vor fi mai mult sau mai puțin bogate în zaharuri fermentabile. Elevajul vinurilor albe crește complexitatea aromatică a acestora. În cazul în care condițiile meteorologice de la sfârșitul recoltei sunt favorabile, se obțin vinuri „moelleux” (demidulci) sau „doux” (dulci) din boabele recoltate după concentrare prin stafidire pe buturugă sau atinse de putregai nobil prin acțiunea ciupercii Botrytis cinerea.

Calitatea vinurilor „Montlouis-sur-Loire” se explică prin alegerea parcelelor pentru cultura viței-de-vie, adaptarea producției, iar apoi prin practicile constante de producție introduse de comunitatea viticolă de-a lungul timpului. Notorietatea lor se reflectă în constanța comercializării lor, facilitată inițial de vecinătatea Loarei și a râului Cher. Cel mai probabil ca urmare a unor schimburi comerciale mult mai vechi, în secolele al XVI-lea și al XVII-lea, vinurile au fost transportate pe apă până la Nantes, iar apoi expediate mai departe spre nordul Flandrei și Țările de Jos. De atunci, reputația lor a crescut neîncetat, iar în 2010 acestea erau comercializate în afara teritoriului național și erau exportate în întreaga lume.

Vinuri spumante

Producția de vinuri spumante are loc în același context. Observând că vinurile îmbuteliate în pivnițe aveau uneori tendința de a începe din nou să fermenteze, viticultorii din Montlouis au vrut să controleze și să profite de acest fenomen de „transformare în vinuri spumante naturale”. Prin urmare, vinurile oferite consumatorilor ca „vinuri petiante” au apărut începând din secolul al XIX-lea. Profitând de bazele oenologiei care prindeau contur, primele încercări de obținere a vinurilor spumante prin metoda tradițională au început în anii 1840. La începutul secolului al XX-lea, a avut loc un transfer de competențe, apelându-se la specialiști din Champagne. Prin urmare, prezența pivnițelor săpate în „tuf” a fost un factor favorabil pentru dezvoltarea producției acestor vinuri, care necesită spații vaste de depozitare și de manevrare. Începând din anii 2000, datorită măiestriei tehnice în domeniul viței-de-vie și al vinificației, viticultorii au relansat producția de vinuri spumante obținute prin fermentație unică, prima metodă utilizată pentru producția de vinuri efervescente. Obținute din struguri bine copți și cu randament controlat, fără adaos de zaharuri în timpul prelucrării, aceste vinuri reflectă strict condițiile din anul de recoltă.

Ca urmare a experienței dobândite timp de mai bine de un secol, producătorii de vinuri spumante dețin în prezent cunoștințe pe care le stăpânesc perfect și care se reflectă în compoziția cuvée-urilor lor. Elevajul pe șipci timp de cel puțin 9 luni contribuie la dezvoltarea aromelor cu nuanțe ca de brioșe și la complexitatea vinurilor.

9.   Alte condiții esențiale (ambalarea, etichetarea, alte cerințe)

Cadrul juridic:

Legislația națională

Tip de condiție suplimentară:

Derogare privind producerea în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției:

Arealul din imediata vecinătate, definit prin derogare pentru vinificarea, producția și elevajul vinurilor liniștite și pentru vinificarea, producția, elevajul și ambalarea vinurilor spumante și petiante, este format din teritoriul următoarelor comune din departamentul Indre-et-Loire (listă întocmită pe baza codului geografic oficial pentru anul 2019): Amboise, Athée-sur-Cher, Dierre, Larcay, Véretz, La Ville-aux-Dames.

Cadrul juridic:

Legislația națională

Tip de condiție suplimentară:

Dispoziții complementare referitoare la etichetare

Descrierea condiției:

| — | Mențiunile facultative sunt tipărite pe etichete, cu caractere ale căror dimensiuni nu depășesc, nici ca înălțime, nici ca lățime, dublul dimensiunilor caracterelor care alcătuiesc denumirea de origine controlată. – Dimensiunea caracterelor denumirii geografice „Val de Loire” nu depășește, nici ca înălțime, nici ca lățime, două treimi din dimensiunea caracterelor care alcătuiesc denumirea de origine controlată. |
| --- | --- |

—

Mențiunile facultative sunt tipărite pe etichete, cu caractere ale căror dimensiuni nu depășesc, nici ca înălțime, nici ca lățime, dublul dimensiunilor caracterelor care alcătuiesc denumirea de origine controlată. – Dimensiunea caracterelor denumirii geografice „Val de Loire” nu depășește, nici ca înălțime, nici ca lățime, două treimi din dimensiunea caracterelor care alcătuiesc denumirea de origine controlată.

| — | Vinurile cu denumire de origine controlată pot fi etichetate cu denumirea unei unități geografice mai mici, cu condiția: – să fie vorba de un loc înscris în cadastru; – să figureze în declarația de recoltă. |
| --- | --- |

—

Vinurile cu denumire de origine controlată pot fi etichetate cu denumirea unei unități geografice mai mici, cu condiția: – să fie vorba de un loc înscris în cadastru; – să figureze în declarația de recoltă.

Vinurile spumante obținute prin fermentație unică trebuie prezentate împreună cu indicarea anului de recoltă.

Link către caietul de sarcini

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-bad3034d-713a-430e-beaf-032ca451a8b8

---

(1)  JO L 9, 11.1.2019, p. 2.

---