# Az Európai Unió C 183E/2005

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 183E |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 48. évfolyam2005. július 26. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 183E

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

48. évfolyam2005. július 26.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Tájékoztatások |
| | Tanács |
| 2005/C 183E/1 | 25/2005/EK közös álláspont, a Tanács által 2005. június 21-én elfogadva, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 251. cikkében említett eljárással összhangban eljárva, az egyes fluortartalmú üvegházhatású gázokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából | 1 |
| 2005/C 183E/2 | 26/2005/EK közös álláspont, a Tanács által 2005. június 21-én elfogadva,a gépjárművek légkondicionáló rendszereiből eredő kibocsátásokról és a 70/156/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, ...-i 2005/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 17 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Tájékoztatások

Tanács

2005/C 183E/1

25/2005/EK közös álláspont, a Tanács által 2005. június 21-én elfogadva, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 251. cikkében említett eljárással összhangban eljárva, az egyes fluortartalmú üvegházhatású gázokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából

1

2005/C 183E/2

26/2005/EK közös álláspont, a Tanács által 2005. június 21-én elfogadva,a gépjárművek légkondicionáló rendszereiből eredő kibocsátásokról és a 70/156/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, ...-i 2005/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

17

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Tájékoztatások

Tanács

| 26.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 183/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 183/1

---

25/2005/EK KÖZÖS ÁLLÁSPONT

a Tanács által 2005. június 21-én elfogadva

az egyes fluortartalmú üvegházhatású gázokról szóló .../2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából

(2005/C 183 E/01)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 175. cikke (1) bekezdésére, valamint e rendelet 7., 8. és 9. cikke tekintetében annak 95. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (2),

mivel:

| (1) | A hatodik közösségi környezetvédelmi cselekvési program (3) az éghajlatváltozást kiemelt intézkedési területnek tekinti. A program elismeri, hogy a Közösség kötelezettséget vállalt arra, hogy az üvegházhatású gázok kibocsátását a 2008-tól 2012-ig tartó időszakban 8 %-kal csökkenti az 1990. évi szinthez képest, hosszabb távon pedig az üvegházhatású gázok világviszonylatban történő kibocsátásának körülbelül 70 %-os csökkentésére lesz szükség az 1990. évi szinthez képest. |
| --- | --- |

(1)

A hatodik közösségi környezetvédelmi cselekvési program (3) az éghajlatváltozást kiemelt intézkedési területnek tekinti. A program elismeri, hogy a Közösség kötelezettséget vállalt arra, hogy az üvegházhatású gázok kibocsátását a 2008-tól 2012-ig tartó időszakban 8 %-kal csökkenti az 1990. évi szinthez képest, hosszabb távon pedig az üvegházhatású gázok világviszonylatban történő kibocsátásának körülbelül 70 %-os csökkentésére lesz szükség az 1990. évi szinthez képest.

| (2) | Az Egyesült Nemzetek éghajlat-változási keretegyezményének – amelyet az Egyesült Nemzetek éghajlat-változási keretegyezményének megkötéséről szóló, 1993. december 15-i 94/69/EK tanácsi határozat (4) hagyott jóvá – végső célkitűzése, hogy az üvegházhatású gázok koncentrációja a légkörben olyan szinten stabilizálódjon, amely megakadályozza az éghajlati rendszer veszélyes antropogén zavarait. |
| --- | --- |

(2)

Az Egyesült Nemzetek éghajlat-változási keretegyezményének – amelyet az Egyesült Nemzetek éghajlat-változási keretegyezményének megkötéséről szóló, 1993. december 15-i 94/69/EK tanácsi határozat (4) hagyott jóvá – végső célkitűzése, hogy az üvegházhatású gázok koncentrációja a légkörben olyan szinten stabilizálódjon, amely megakadályozza az éghajlati rendszer veszélyes antropogén zavarait.

| (3) | Az Egyesült Nemzetek éghajlat-változási keretegyezménye Kiotói Jegyzőkönyvének az Európai Közösség nevében történő jóváhagyásáról, valamint az abból származó kötelezettségek közös teljesítéséről szóló, 2002. április 25-i 2002/358/EK tanácsi határozat (5) arra kötelezi a Közösséget és tagállamait, hogy a Kiotói Jegyzőkönyv A. mellékletében felsorolt üvegházhatású gázok összesített, antropogén kibocsátását a 2008-tól 2012-ig tartó időszakban 8 %-kal csökkentsék az 1990. évi szinthez képest. |
| --- | --- |

(3)

Az Egyesült Nemzetek éghajlat-változási keretegyezménye Kiotói Jegyzőkönyvének az Európai Közösség nevében történő jóváhagyásáról, valamint az abból származó kötelezettségek közös teljesítéséről szóló, 2002. április 25-i 2002/358/EK tanácsi határozat (5) arra kötelezi a Közösséget és tagállamait, hogy a Kiotói Jegyzőkönyv A. mellékletében felsorolt üvegházhatású gázok összesített, antropogén kibocsátását a 2008-tól 2012-ig tartó időszakban 8 %-kal csökkentsék az 1990. évi szinthez képest.

| (4) | A hulladékokról szóló, 1975. július 15-i 75/442/EGK tanácsi irányelv (6), a környezetszennyezés integrált megelőzéséről és csökkentéséről szóló, 1996. szeptember 24-i 96/61/EK tanácsi irányelv (7), az elhasználódott járművekről szóló, 2000. szeptember 18-i 2000/53/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) és az elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól szóló, 2003. január 27-i 2002/96/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) sérelme nélkül rendelkezni kell a fluortartalmú üvegházhatású gázok kibocsátásának megelőzéséről és minimalizálásáról. |
| --- | --- |

(4)

A hulladékokról szóló, 1975. július 15-i 75/442/EGK tanácsi irányelv (6), a környezetszennyezés integrált megelőzéséről és csökkentéséről szóló, 1996. szeptember 24-i 96/61/EK tanácsi irányelv (7), az elhasználódott járművekről szóló, 2000. szeptember 18-i 2000/53/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) és az elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól szóló, 2003. január 27-i 2002/96/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) sérelme nélkül rendelkezni kell a fluortartalmú üvegházhatású gázok kibocsátásának megelőzéséről és minimalizálásáról.

| (5) | E rendelet elsődleges célkitűzése a Kiotói Jegyzőkönyv hatálya alá tartozó, fluortartalmú üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentése, ezáltal a környezet védelme, a jogalap tehát a Szerződés 175. cikkének (1) bekezdése. |
| --- | --- |

(5)

E rendelet elsődleges célkitűzése a Kiotói Jegyzőkönyv hatálya alá tartozó, fluortartalmú üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentése, ezáltal a környezet védelme, a jogalap tehát a Szerződés 175. cikkének (1) bekezdése.

| (6) | Mindazonáltal a Szerződés 95. cikke alapján indokolt közösségi szintű intézkedéseket hozni a fluortartalmú üvegházhatású gázok felhasználásáról, valamint a fluortartalmú üvegházhatású gázokat tartalmazó termékek és készülékek forgalomba hozatalára és címkézésére vonatkozó követelmények összehangolásáról. A fluortartalmú üvegházhatású gázok bizonyos alkalmazásaira vonatkozó forgalombahozatali és felhasználási korlátozások akkor tekinthetők indokoltnak, ha lehetséges alternatívák állnak rendelkezésre, valamint a visszaszorítás és a visszanyerés javítása nem oldható meg. Figyelembe kell venni továbbá néhány ipari ágazat önkéntes kezdeményezését és azt a tényt, hogy az alternatívák kidolgozása továbbra is folyamatban van. |
| --- | --- |

(6)

Mindazonáltal a Szerződés 95. cikke alapján indokolt közösségi szintű intézkedéseket hozni a fluortartalmú üvegházhatású gázok felhasználásáról, valamint a fluortartalmú üvegházhatású gázokat tartalmazó termékek és készülékek forgalomba hozatalára és címkézésére vonatkozó követelmények összehangolásáról. A fluortartalmú üvegházhatású gázok bizonyos alkalmazásaira vonatkozó forgalombahozatali és felhasználási korlátozások akkor tekinthetők indokoltnak, ha lehetséges alternatívák állnak rendelkezésre, valamint a visszaszorítás és a visszanyerés javítása nem oldható meg. Figyelembe kell venni továbbá néhány ipari ágazat önkéntes kezdeményezését és azt a tényt, hogy az alternatívák kidolgozása továbbra is folyamatban van.

| (7) | A II. mellékletben felsorolt, üvegházhatású gázokat tartalmazó termékek és berendezések forgalomba hozatala hátráltatja a Közösség és tagállamai éghajlatváltozással kapcsolatos célkitűzéseit és kötelezettségvállalásait, ezért korlátozni kell ezen termékek és berendezések forgalomba hozatalát. Ugyanez vonatkozhat a fluortartalmú üvegházhatású gázokat tartalmazó más termékekre és berendezésekre is, ezért a környezeti előnyök, a műszaki megvalósíthatóság és a költséghatékonyság figyelembevételével meg kell vizsgálni a II. melléklet kiegészítésének szükségességét. |
| --- | --- |

(7)

A II. mellékletben felsorolt, üvegházhatású gázokat tartalmazó termékek és berendezések forgalomba hozatala hátráltatja a Közösség és tagállamai éghajlatváltozással kapcsolatos célkitűzéseit és kötelezettségvállalásait, ezért korlátozni kell ezen termékek és berendezések forgalomba hozatalát. Ugyanez vonatkozhat a fluortartalmú üvegházhatású gázokat tartalmazó más termékekre és berendezésekre is, ezért a környezeti előnyök, a műszaki megvalósíthatóság és a költséghatékonyság figyelembevételével meg kell vizsgálni a II. melléklet kiegészítésének szükségességét.

| (8) | Az Egyesült Nemzetek éghajlat-változási keretegyezményéből, a Kiotói Jegyzőkönyvből és a 2002/358/EK határozatból fakadó közösségi és tagállami kötelezettségek teljesítésének elősegítése érdekében a 2005/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (10) és e rendeletet, amelyek egyaránt hozzájárulnak a fluortartalmú üvegházhatású gázok kibocsátásának megelőzéséhez és minimalizálásához, egyidejűleg el kell fogadni és ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(8)

Az Egyesült Nemzetek éghajlat-változási keretegyezményéből, a Kiotói Jegyzőkönyvből és a 2002/358/EK határozatból fakadó közösségi és tagállami kötelezettségek teljesítésének elősegítése érdekében a 2005/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (10) és e rendeletet, amelyek egyaránt hozzájárulnak a fluortartalmú üvegházhatású gázok kibocsátásának megelőzéséhez és minimalizálásához, egyidejűleg el kell fogadni és ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

| (9) | Rendelkezni kell az e rendeletben foglalt rendelkezések ellenőrzéséről, értékeléséről és felülvizsgálatáról. |
| --- | --- |

(9)

Rendelkezni kell az e rendeletben foglalt rendelkezések ellenőrzéséről, értékeléséről és felülvizsgálatáról.

| (10) | A tagállamoknak meg kell állapítaniuk az e rendelet megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és biztosítaniuk kell e szabályok végrehajtását. E szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük. |
| --- | --- |

(10)

A tagállamoknak meg kell állapítaniuk az e rendelet megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és biztosítaniuk kell e szabályok végrehajtását. E szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.

| (11) | Ez a rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és szem előtt tartja különösen az Európai Unió alapjogi chartája által elismert elveket. |
| --- | --- |

(11)

Ez a rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és szem előtt tartja különösen az Európai Unió alapjogi chartája által elismert elveket.

| (12) | Mivel e rendelet célját – nevezetesen bizonyos fluortartalmú üvegházhatású gázok visszaszorítását és az azokról való jelentést, valamint a bizonyos fluortartalmú üvegházhatású gázokat tartalmazó termékek és berendezések felhasználásának és forgalomba hozatalának ellenőrzését – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és e rendelet terjedelme és hatása miatt ez a cél közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében meghatározottak szerinti szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően e rendelet nem lépi túl a célkitűzés eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(12)

Mivel e rendelet célját – nevezetesen bizonyos fluortartalmú üvegházhatású gázok visszaszorítását és az azokról való jelentést, valamint a bizonyos fluortartalmú üvegházhatású gázokat tartalmazó termékek és berendezések felhasználásának és forgalomba hozatalának ellenőrzését – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és e rendelet terjedelme és hatása miatt ez a cél közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében meghatározottak szerinti szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően e rendelet nem lépi túl a célkitűzés eléréséhez szükséges mértéket.

| (13) | Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (11) összhangban kell elfogadni, |
| --- | --- |

(13)

Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (11) összhangban kell elfogadni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgyi hatály

E rendelet célja a Kiotói Jegyzőkönyv hatálya alá tartozó fluortartalmú üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentése. E rendeletet az említett jegyzőkönyv A. mellékletében felsorolt fluortartalmú üvegházhatású gázokra kell alkalmazni. E rendelet I. melléklete tartalmazza azon fluortartalmú üvegházhatású gázok listáját, amelyekre ez a rendelet jelenleg vonatkozik, globális felmelegedési potenciáljukkal együtt. A Kiotói Jegyzőkönyv 5. cikkének (3) bekezdése által előírt, és a Közösség és tagállamai által elfogadott felülvizsgálatok fényében az I. melléklet felülvizsgálható és ezt követően szükség esetén naprakésszé tehető.

Ez a rendelet foglalkozik az I. mellékletben felsorolt fluortartalmú üvegházhatású gázok visszaszorításával, felhasználásával, visszanyerésével és megsemmisítésével; az ezen gázokat tartalmazó termékek és berendezések címkézésével és ártalmatlanításával; az ezen gázokkal kapcsolatos információk jelentésével; a 8. cikkben említett felhasználási módokkal és a 9. cikkben említett termékek és berendezések forgalomba hozatalával; valamint az e rendelet által szabályozott tevékenységekben közreműködő személyzet képzésével és képesítési rendjével.

Ezt a rendeletet a 75/442/EGK, a 96/61/EK, a 2000/53/EK és a 2002/96/EK irányelv sérelme nélkül kell alkalmazni.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

| 1. | „fluortartalmú üvegházhatású gázok”: az I. mellékletben felsorolt részlegesen fluorozott szénhidrogének (HFC-k), perfluor-karbonok (PFC-k) és kén-hexafluoridok (SF6), valamint ezen anyagokat tartalmazó készítmények, de nem értendők ide az ózonréteget lebontó anyagokról szóló, 2000. június 29-i 2037/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) által szabályozott anyagok; |
| --- | --- |

1.

„fluortartalmú üvegházhatású gázok”: az I. mellékletben felsorolt részlegesen fluorozott szénhidrogének (HFC-k), perfluor-karbonok (PFC-k) és kén-hexafluoridok (SF6), valamint ezen anyagokat tartalmazó készítmények, de nem értendők ide az ózonréteget lebontó anyagokról szóló, 2000. június 29-i 2037/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) által szabályozott anyagok;

| 2. | „részlegesen fluorozott szénhidrogén”: olyan szerves vegyület, amely szénből, hidrogénből és fluorból áll, és amelynek molekulája nem tartalmaz hatnál több szénatomot; |
| --- | --- |

2.

„részlegesen fluorozott szénhidrogén”: olyan szerves vegyület, amely szénből, hidrogénből és fluorból áll, és amelynek molekulája nem tartalmaz hatnál több szénatomot;

| 3. | „perfluor-karbon”: olyan szerves vegyület, amely csak szénből és fluorból áll, és amelynek molekulája nem tartalmaz hatnál több szénatomot; |
| --- | --- |

3.

„perfluor-karbon”: olyan szerves vegyület, amely csak szénből és fluorból áll, és amelynek molekulája nem tartalmaz hatnál több szénatomot;

| 4. | „globális felmelegedési potenciál”: az üvegházhatású gázok éghajlat-melegedést okozó, szén-dioxidhoz viszonyított potenciálja. A standard globális felmelegedési potenciált (global warming potential, GWP) úgy kell kiszámítani, hogy egy gáz egy kilogrammjának 100 éves időszakra vonatkozó felmelegedési potenciálját viszonyítani kell egy kilogramm CO2 ugyanezen potenciáljához. Az I. mellékletben felsorolt GWP-értékek az éghajlatváltozással foglalkozó kormányközi munkacsoport (Intergovernmental Panel on Climate Change – IPCC) által elfogadott harmadik értékelő jelentésből származnak („2001-es IPCC GWP értékek”) (13); |
| --- | --- |

4.

„globális felmelegedési potenciál”: az üvegházhatású gázok éghajlat-melegedést okozó, szén-dioxidhoz viszonyított potenciálja. A standard globális felmelegedési potenciált (global warming potential, GWP) úgy kell kiszámítani, hogy egy gáz egy kilogrammjának 100 éves időszakra vonatkozó felmelegedési potenciálját viszonyítani kell egy kilogramm CO2 ugyanezen potenciáljához. Az I. mellékletben felsorolt GWP-értékek az éghajlatváltozással foglalkozó kormányközi munkacsoport (Intergovernmental Panel on Climate Change – IPCC) által elfogadott harmadik értékelő jelentésből származnak („2001-es IPCC GWP értékek”) (13);

| 5. | „készítmény”: az e rendeletben meghatározott kötelezettségek – a megsemmisítést kivéve – tekintetében két vagy több olyan anyagból álló keverék, amelyek közül legalább az egyik fluortartalmú üvegházhatású gáz, kivéve ha a készítmény globális felmelegedési összpotenciálja kevesebb, mint 150. A készítmény globális felmelegedési összpotenciálját (14) az I. melléklet 2. részében foglaltaknak megfelelően kell meghatározni; |
| --- | --- |

5.

„készítmény”: az e rendeletben meghatározott kötelezettségek – a megsemmisítést kivéve – tekintetében két vagy több olyan anyagból álló keverék, amelyek közül legalább az egyik fluortartalmú üvegházhatású gáz, kivéve ha a készítmény globális felmelegedési összpotenciálja kevesebb, mint 150. A készítmény globális felmelegedési összpotenciálját (14) az I. melléklet 2. részében foglaltaknak megfelelően kell meghatározni;

| 6. | „üzemeltető”: az a természetes vagy jogi személy, aki, illetve amely az e rendelet hatálya alá tartozó berendezések vagy rendszerek technológiai működése felett tényleges ellenőrzést gyakorol; a tagállamok meghatározott, egyedi helyzetekben a tulajdonost jelölhetik meg az üzemeltető kötelezettségeiért felelős személyként; |
| --- | --- |

6.

„üzemeltető”: az a természetes vagy jogi személy, aki, illetve amely az e rendelet hatálya alá tartozó berendezések vagy rendszerek technológiai működése felett tényleges ellenőrzést gyakorol; a tagállamok meghatározott, egyedi helyzetekben a tulajdonost jelölhetik meg az üzemeltető kötelezettségeiért felelős személyként;

| 7. | „forgalomba hozatal”: fluortartalmú üvegházhatású gázokat tartalmazó, vagy ilyen gázok igénybevételével működő termékek és berendezések harmadik fél részére ellenérték fejében történő vagy ingyenes, gyártó vagy importőr általi szolgáltatása vagy rendelkezésre bocsátása az Európai Unióban első alkalommal; |
| --- | --- |

7.

„forgalomba hozatal”: fluortartalmú üvegházhatású gázokat tartalmazó, vagy ilyen gázok igénybevételével működő termékek és berendezések harmadik fél részére ellenérték fejében történő vagy ingyenes, gyártó vagy importőr általi szolgáltatása vagy rendelkezésre bocsátása az Európai Unióban első alkalommal;

| 8. | „felhasználás”: fluortartalmú üvegházhatású gázok felhasználása az e rendelet hatálya alá tartozó termékek és berendezések előállításához, újratöltéséhez, szervizeléséhez és karbantartásához; |
| --- | --- |

8.

„felhasználás”: fluortartalmú üvegházhatású gázok felhasználása az e rendelet hatálya alá tartozó termékek és berendezések előállításához, újratöltéséhez, szervizeléséhez és karbantartásához;

| 9. | „hőszivattyú”: levegőből, vízből vagy földből alacsony hőfokon hő kivonására és hő szolgáltatására szolgáló készülék vagy létesítmény; |
| --- | --- |

9.

„hőszivattyú”: levegőből, vízből vagy földből alacsony hőfokon hő kivonására és hő szolgáltatására szolgáló készülék vagy létesítmény;

| 10. | „szivárgásészlelő rendszer”: fluortartalmú üvegházhatású gázok szivárgását jelző kalibrált mechanikus, elektromos vagy elektronikus készülék, amely szivárgás észlelésekor riasztja az üzemeltetőt; |
| --- | --- |

10.

„szivárgásészlelő rendszer”: fluortartalmú üvegházhatású gázok szivárgását jelző kalibrált mechanikus, elektromos vagy elektronikus készülék, amely szivárgás észlelésekor riasztja az üzemeltetőt;

| 11. | „hermetikusan zárt rendszer”: olyan rendszer, amelyben valamennyi hűtőközeget tartalmazó komponenst hegesztéssel, keményforrasztással, illetve hasonló módon állandó jelleggel légmentesen lezárnak; |
| --- | --- |

11.

„hermetikusan zárt rendszer”: olyan rendszer, amelyben valamennyi hűtőközeget tartalmazó komponenst hegesztéssel, keményforrasztással, illetve hasonló módon állandó jelleggel légmentesen lezárnak;

| 12. | „tartály”: olyan termék, amelyet elsősorban fluortartalmú üvegházhatású gázok szállítására vagy tárolására terveztek; |
| --- | --- |

12.

„tartály”: olyan termék, amelyet elsősorban fluortartalmú üvegházhatású gázok szállítására vagy tárolására terveztek;

| 13. | „nem utántölthető tartály”: olyan tartály, amelyet nem utántöltésre terveztek, és amelyet a hűtő-, légkondicionáló, illetve hőszivattyú-berendezések, tűzvédelmi rendszerek és nagyfeszültségű kapcsolószerkezetek szervizelésében, karbantartásában vagy töltésében, illetve fluortartalmú üvegházhatású gázokból előállított oldószerek tárolásához vagy szállításához használnak; |
| --- | --- |

13.

„nem utántölthető tartály”: olyan tartály, amelyet nem utántöltésre terveztek, és amelyet a hűtő-, légkondicionáló, illetve hőszivattyú-berendezések, tűzvédelmi rendszerek és nagyfeszültségű kapcsolószerkezetek szervizelésében, karbantartásában vagy töltésében, illetve fluortartalmú üvegházhatású gázokból előállított oldószerek tárolásához vagy szállításához használnak;

| 14. | „visszanyerés”: a például gépekből, berendezésekből és tartályokból származó fluortartalmú üvegházhatású gázok gyűjtése és tárolása; |
| --- | --- |

14.

„visszanyerés”: a például gépekből, berendezésekből és tartályokból származó fluortartalmú üvegházhatású gázok gyűjtése és tárolása;

| 15. | „újrahasznosítás”: fluortartalmú üvegházhatású gázoknak alapvető tisztítást követő újrafelhasználása; |
| --- | --- |

15.

„újrahasznosítás”: fluortartalmú üvegházhatású gázoknak alapvető tisztítást követő újrafelhasználása;

| 16. | „regenerálás”: visszanyert fluortartalmú üvegházhatású gáz újrafeldolgozása valamely meghatározott minőségi szint elérése céljából; |
| --- | --- |

16.

„regenerálás”: visszanyert fluortartalmú üvegházhatású gáz újrafeldolgozása valamely meghatározott minőségi szint elérése céljából;

| 17. | „megsemmisítés”: az a folyamat, amelynek során valamennyi fluortartalmú üvegházhatású gázt, vagy annak túlnyomó részét, állandó jelleggel átalakítják vagy lebontják egy vagy több olyan stabil anyaggá, amely nem fluortartalmú üvegházhatású gáz; |
| --- | --- |

17.

„megsemmisítés”: az a folyamat, amelynek során valamennyi fluortartalmú üvegházhatású gázt, vagy annak túlnyomó részét, állandó jelleggel átalakítják vagy lebontják egy vagy több olyan stabil anyaggá, amely nem fluortartalmú üvegházhatású gáz;

| 18. | „aeroszolújdonság”: a lakosság számára forgalomba hozott olyan aeroszolok, amelyek a 94/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (15) mellékletében felsorolt szórakoztató és díszítő célokat szolgálnak. |
| --- | --- |

18.

„aeroszolújdonság”: a lakosság számára forgalomba hozott olyan aeroszolok, amelyek a 94/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (15) mellékletében felsorolt szórakoztató és díszítő célokat szolgálnak.

3. cikk

Visszaszorítás

(1)   Az I. mellékletben felsorolt fluortartalmú üvegházhatású gázokat tartalmazó hűtő-, légkondicionáló és hőszivattyú-berendezések, valamint tűzvédelmi rendszerek, mint helyhez kötött alkalmazások üzemeltetői kötelesek minden olyan intézkedést meghozni, amely műszakilag kivitelezhető és nem jár aránytalanul magas költséggel, és ezáltal:

| a) | megakadályozni e gázok szivárgását; és |
| --- | --- |

a)

megakadályozni e gázok szivárgását; és

| b) | minden észlelt szivárgást a lehető leghamarabb megszüntetni. |
| --- | --- |

b)

minden észlelt szivárgást a lehető leghamarabb megszüntetni.

(2)   Az (1) bekezdésben említett alkalmazások üzemeltetői kötelesek biztosítani, hogy ezen alkalmazásoknál a szivárgást olyan képesítéssel rendelkező személyzet ellenőrizze, aki megfelel az 5. cikk követelményeinek – a következő ütemezés szerint:

| a) | a 3 kg vagy annál több fluortartalmú üvegházhatású gázt tartalmazó alkalmazásokat legalább tizenkét havonta kell ellenőrizni; ez nem vonatkozik azokra a hermetikusan zárt rendszerekkel rendelkező berendezésekre, amelyek erre utaló szövegű címkével vannak ellátva és 6 kg-nál kevesebb fluortartalmú üvegházhatású gázt tartalmaznak; |
| --- | --- |

a)

a 3 kg vagy annál több fluortartalmú üvegházhatású gázt tartalmazó alkalmazásokat legalább tizenkét havonta kell ellenőrizni; ez nem vonatkozik azokra a hermetikusan zárt rendszerekkel rendelkező berendezésekre, amelyek erre utaló szövegű címkével vannak ellátva és 6 kg-nál kevesebb fluortartalmú üvegházhatású gázt tartalmaznak;

| b) | a 30 kg vagy annál több fluortartalmú üvegházhatású gázt tartalmazó alkalmazásokat legalább hathavonta kell ellenőrizni; |
| --- | --- |

b)

a 30 kg vagy annál több fluortartalmú üvegházhatású gázt tartalmazó alkalmazásokat legalább hathavonta kell ellenőrizni;

| c) | a 300 kg vagy annál több fluortartalmú üvegházhatású gázt tartalmazó alkalmazásokat legalább háromhavonta kell ellenőrizni. |
| --- | --- |

c)

a 300 kg vagy annál több fluortartalmú üvegházhatású gázt tartalmazó alkalmazásokat legalább háromhavonta kell ellenőrizni.

A szivárgás megjavítása után számított egy hónapon belül az alkalmazásokat szivárgási szempontból ellenőrizni kell annak érdekében, hogy meggyőződjenek arról, hogy a javítás eredményes volt-e.

E bekezdés alkalmazásában „a szivárgási szempontból ellenőrizni” kifejezés azt jelenti, hogy a berendezést vagy rendszert elsősorban szivárgás szempontjából vizsgálják meg, közvetlen és közvetett mérési módszereket alkalmazva, a berendezés vagy rendszer azon részeire összpontosítva, ahol a legjobban valószínűsíthető a szivárgás.

(3)   Az (1) bekezdésben említett olyan alkalmazások üzemeltetőinek, amelyek 300 kg vagy annál több fluortartalmú üvegházhatású gázt tartalmaznak, szivárgásészlelő rendszereket kell beszerelniük. E szivárgásészlelő rendszereket legalább tizenkét havonta ellenőrizni kell megfelelő működésük biztosítása érdekében.

(4)   Ahol szabályszerűen működő, megfelelő szivárgásészlelő rendszer üzemel, a (2) bekezdés b) és c) pontja szerinti kötelező ellenőrzés gyakorisága megfeleződik.

(5)   Olyan tűzvédelmi rendszerek esetében, amelyekre az ISO 14520 szabvány szerinti ellenőrzési rendet működtetnek, ezek az ellenőrzések az e rendelet által előírt kötelezettségek teljesítésére is szolgálhatnak, amennyiben az ilyen ellenőrzések gyakorisága legalább annak megfelel.

(6)   Az (1) bekezdésben említett, 3 kg vagy annál több fluortartalmú üvegházhatású gázt tartalmazó alkalmazások üzemeltetőinek nyilvántartást kell vezetniük a beépített fluortartalmú üvegházhatású gázok mennyiségéről és típusáról, minden hozzáadott mennyiségről, valamint a szervizelés, karbantartás és végleges ártalmatlanítás során visszanyert mennyiségről. Egyéb releváns információkról is nyilvántartást kell vezetniük, beleértve a szervizelést vagy karbantartást végző vállalat vagy személy adatait; valamint a (2), (3) és (4) bekezdés értelmében végzett ellenőrzések időpontját és eredményét is. A nyilvántartásokat kérelem alapján az illetékes hatóság és a Bizottság rendelkezésére kell bocsátani.

(7)   ...-ig (16) a Bizottság a 11. cikkben meghatározott eljárással összhangban megállapítja a szokványos ellenőrzés követelményeit az e cikk (1) bekezdésben említett minden egyes alkalmazásra nézve.

4. cikk

Visszanyerés

(1)   A következő típusú helyhez kötött berendezések üzemeltetői felelősek az 5. cikk követelményeinek megfelelő minősített személyzet által végrehajtott, a fluortartalmú üvegházhatású gázok újrahasznosítását, regenerálását vagy megsemmisítését biztosító megfelelő visszanyerését szolgáló intézkedések meghozataláért:

| a) | a hűtő-, légkondicionáló és hőszivattyú-berendezések hűtőköre; |
| --- | --- |

a)

a hűtő-, légkondicionáló és hőszivattyú-berendezések hűtőköre;

| b) | fluortartalmú, üvegházhatású gázokból előállított oldószereket tartalmazó berendezések; |
| --- | --- |

b)

fluortartalmú, üvegházhatású gázokból előállított oldószereket tartalmazó berendezések;

| c) | tűzvédelmi rendszerek és tűzoltó készülékek; és |
| --- | --- |

c)

tűzvédelmi rendszerek és tűzoltó készülékek; és

| d) | nagyfeszültségű kapcsolószerkezetek. |
| --- | --- |

d)

nagyfeszültségű kapcsolószerkezetek.

(2)   Amennyiben az utántölthető vagy nem utántölthető, fluortartalmú üvegházhatású gáz tárolására szolgáló tartály elhasználódott, a tartályt szállítási vagy tárolási célra használó személy felelős a tartály által tartalmazott maradék gázok megfelelő visszanyerését szolgáló intézkedések meghozataláért, újrahasznosításuk, regenerálásuk vagy ártalmatlanításuk biztosítása érdekében.

(3)   Az egyéb termékekben és berendezésekben – beleértve a mobil berendezéseket, a katonai műveleteket szolgáló mobil berendezések kivételével – lévő fluortartalmú üvegházhatású gázok visszanyerését, olyan mértékben, amely műszakilag kivitelezhető, és nem jár aránytalanul magas költségekkel, megfelelően képesített személyzettel kell visszanyerni az újrafelhasználásuk, regenerálásuk vagy megsemmisítésük biztosítása érdekében.

(4)   Az (1)–(3) bekezdés szerinti, a fluortartalmú üvegházhatású gázok újrahasznosítását, regenerálását vagy megsemmisítését szolgáló visszanyerést a berendezés végleges ártalmatlanítása előtt, és – adott esetben – a szervizelés és karbantartás során kell elvégezni.

5. cikk

Képzés és képesítés

(1)   A Bizottság ...-ig (17), a tagállamoktól kapott információk alapján és az érintett ágazatokkal konzultálva, a 11. cikk (2) bekezdésében meghatározott eljárásnak megfelelően megállapítja a 3. és 4. cikkben szabályozott tevékenységekben közreműködő érintett személyzetre, vállalatokra és azok személyzetére vonatkozó képzési programokra és képesítésre érvényes minimumkövetelményeket és kölcsönös elismerési feltételeket.

(2)   A tagállamok ...-ig (18) megállapítják és kiigazítják saját képzési és képesítési követelményeiket az (1) bekezdésben említett minimumkövetelmények alapján. A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot képzési és képesítési programjaikról. A tagállamok elismerik a másik tagállamban kiállított bizonyítványokat, és nem korlátozzák a szolgáltatásnyújtás szabadságát vagy a letelepedési szabadságot a másik tagállamban kiállított bizonyítvánnyal kapcsolatos indokok alapján.

(3)   Az érintett alkalmazás üzemeltetőjének biztosítania kell, hogy az érintett személyzet rendelkezzen a (2) bekezdésben említett szükséges képesítéssel, amely magában foglalja az alkalmazandó rendelkezések és szabványok megfelelő ismeretét, valamint a kibocsátás megelőzéséhez, a fluortartalmú üvegházhatású gázok visszanyeréséhez és a vonatkozó típusú és méretű berendezések biztonságos kezeléséhez szükséges szakértelmet.

(4)   A tagállamok biztosítják, hogy ...-ig (19) a 3. és 4. cikkben szabályozott tevékenységek végzésében közreműködő vállalatok csak akkor vehessenek át fluortartalmú üvegházhatású gázokat tartalmazó szállítmányt, amennyiben az érintett személyzetük rendelkezik az e cikk (2) bekezdésében említett képesítéssel.

(5)   A Bizottság ...-ig (17), a 11. cikk (2) bekezdésében meghatározott eljárásnak megfelelően megállapítja az e cikk (2) bekezdésben említett tájékoztatás formáját.

6. cikk

Jelentéstételi kötelezettség

(1)   Az e rendelet hatálybalépését követő első naptári évtől kezdődően minden év március 31-ig valamennyi fluortartalmú üvegházhatású gázzal foglalkozó gyártó, importőr és exportőr köteles jelentésben közölni a Bizottsággal az előző naptári évre vonatkozóan a következő adatokat, azoknak az érintett tagállam illetékes hatóságának történő megküldésével egyidejűleg:

| a) | Minden gyártónak, aki évente több mint egy tonna fluortartalmú üvegházhatású gázt állít elő, közölnie kell:






  — | valamennyi, általa a Közösség területén előállított fluortartalmú üvegházhatású gáz teljes mennyiségét, meghatározva az anyag várható alkalmazásainak főbb kategóriáit (pl. mozgatható légkondicionáló, hűtő, légkondicionáló, hab, aeroszol, elektromos berendezések, félvezető termékek gyártása), |
| --- | --- | --- |

a)

Minden gyártónak, aki évente több mint egy tonna fluortartalmú üvegházhatású gázt állít elő, közölnie kell:

—

valamennyi, általa a Közösség területén előállított fluortartalmú üvegházhatású gáz teljes mennyiségét, meghatározva az anyag várható alkalmazásainak főbb kategóriáit (pl. mozgatható légkondicionáló, hűtő, légkondicionáló, hab, aeroszol, elektromos berendezések, félvezető termékek gyártása),

| — | valamennyi fluortartalmú üvegházhatású gáznak a Közösség területén forgalomba hozott mennyiségét, |
| --- | --- |

—

valamennyi fluortartalmú üvegházhatású gáznak a Közösség területén forgalomba hozott mennyiségét,

| — | valamennyi fluortartalmú üvegházhatású gáz újrahasznosított, regenerált vagy megsemmisített mennyiségét. |
| --- | --- |

—

valamennyi fluortartalmú üvegházhatású gáz újrahasznosított, regenerált vagy megsemmisített mennyiségét.

| b) | Minden importőrnek, aki évente több mint egy tonna fluortartalmú üvegházhatású gázt importál – ideértve azokat a gyártókat, akik importálnak is –, közölnie kell:






  — | valamennyi fluortartalmú üvegházhatású gáznak a Közösség területére importált vagy ott forgalomba hozott mennyiségét, meghatározva az anyag várható alkalmazásainak főbb kategóriáit (pl. mozgatható légkondicionáló, hűtő, légkondicionáló, hab, aeroszol, elektromos berendezések, félvezető termékek gyártása), |
| --- | --- | --- |

b)

Minden importőrnek, aki évente több mint egy tonna fluortartalmú üvegházhatású gázt importál – ideértve azokat a gyártókat, akik importálnak is –, közölnie kell:

—

valamennyi fluortartalmú üvegházhatású gáznak a Közösség területére importált vagy ott forgalomba hozott mennyiségét, meghatározva az anyag várható alkalmazásainak főbb kategóriáit (pl. mozgatható légkondicionáló, hűtő, légkondicionáló, hab, aeroszol, elektromos berendezések, félvezető termékek gyártása),

| — | valamennyi fluortartalmú üvegházhatású gáz újrahasznosítás, regenerálás vagy megsemmisítés céljából importált mennyiségét. |
| --- | --- |

—

valamennyi fluortartalmú üvegházhatású gáz újrahasznosítás, regenerálás vagy megsemmisítés céljából importált mennyiségét.

| c) | Minden exportőr, aki évente több mint egy tonna fluortartalmú üvegházhatású gázt exportál – ideértve azokat gyártókat, akik exportálnak is –, közölnie kell:






  — | valamennyi fluortartalmú üvegházhatású gáznak a Közösség területéről exportált mennyiségét, |
| --- | --- | --- |

c)

Minden exportőr, aki évente több mint egy tonna fluortartalmú üvegházhatású gázt exportál – ideértve azokat gyártókat, akik exportálnak is –, közölnie kell:

—

valamennyi fluortartalmú üvegházhatású gáznak a Közösség területéről exportált mennyiségét,

| — | valamennyi fluortartalmú üvegházhatású gáz újrahasznosítás, regenerálás vagy megsemmisítés céljából exportált mennyiségét. |
| --- | --- |

—

valamennyi fluortartalmú üvegházhatású gáz újrahasznosítás, regenerálás vagy megsemmisítés céljából exportált mennyiségét.

(2)   A Bizottság ...-ig (20), a 11. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően megállapítja az e cikk (1) bekezdésében említett jelentések formáját.

(3)   A Bizottság megfelelő intézkedéseket hoz a részére átadott információk bizalmas kezelése érdekében.

(4)   A tagállamok az – e rendeletben említett – érintett ágazatok számára a kibocsátási adatok lehetőség szerinti megszerzésének céljából jelentéstételi rendszereket állapítanak meg.

7. cikk

Címkézés

(1)   A 67/548/EGK tanácsi irányelv (21) és az 1999/45/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (22) veszélyes anyagok és készítmények címkézésére vonatkozó rendelkezéseinek sérelme nélkül a (2) bekezdésben felsorolt, fluortartalmú üvegházhatású gázokat tartalmazó termékek és berendezések csak akkor hozhatók forgalomba, ha a fluortartalmú üvegházhatású gázok kémiai elnevezését az elfogadott ipari nomenklatúrát alkalmazó címkével tüntetik fel. A címkének egyértelmű utalást kell tartalmaznia arra, hogy a termék vagy berendezés fluortartalmú üvegházhatású gázt tartalmaz, és ezeket az adatokat egyértelműen és eltávolíthatatlanul fel kell tüntetni a terméken vagy berendezésen, a fluortartalmú üvegházhatású gázok töltésére vagy visszanyerésére létesített szervizállomások mellett, vagy a termék illetve berendezés azon részén, amely a fluortartalmú üvegházhatású gázokat tartalmazza. A hermetikusan zárt rendszereket ennek megfelelően kell címkézni.

(2)   Az (1) bekezdést a következő típusú termékekre és berendezésekre kell alkalmazni:

| a) | perfluor-karbont vagy perfluor-karbont tartalmazó készítményeket tartalmazó hűtőtermékek és -berendezések; |
| --- | --- |

a)

perfluor-karbont vagy perfluor-karbont tartalmazó készítményeket tartalmazó hűtőtermékek és -berendezések;

| b) | hűtő- és légkondicionáló termékek és berendezések (a gépjárműben találhatók kivételével), hőszivattyúk, tűzvédelmi rendszerek és tűzoltó készülékek, amennyiben az adott termék- vagy berendezéstípus részlegesen fluorozott szénhidrogént vagy részlegesen fluorozott szénhidrogént tartalmazó készítményt tartalmaz; |
| --- | --- |

b)

hűtő- és légkondicionáló termékek és berendezések (a gépjárműben találhatók kivételével), hőszivattyúk, tűzvédelmi rendszerek és tűzoltó készülékek, amennyiben az adott termék- vagy berendezéstípus részlegesen fluorozott szénhidrogént vagy részlegesen fluorozott szénhidrogént tartalmazó készítményt tartalmaz;

| c) | kén-hexafluoridot, illetve kén-hexafluoridot tartalmazó készítményt tartalmazó kapcsolószerkezetek; és |
| --- | --- |

c)

kén-hexafluoridot, illetve kén-hexafluoridot tartalmazó készítményt tartalmazó kapcsolószerkezetek; és

| d) | minden fluortartalmú üvegházhatású gázt tartalmazó tartály. |
| --- | --- |

d)

minden fluortartalmú üvegházhatású gázt tartalmazó tartály.

(3)   A Bizottság a 11. cikk (2) bekezdésében meghatározott eljárásnak megfelelően megállapítja a használandó címke formáját.

8. cikk

A felhasználás ellenőrzése

(1)   2008. január 1-jétől tilos a kén-hexafluorid és készítményeinek felhasználása a magnéziumöntésben, kivéve ha a felhasznált kén-hexafluorid mennyisége kevesebb, mint évi 850 kg.

(2)   ...-tól (20) tilos a kén-hexafluorid és készítményeinek felhasználása a járműgumiabroncsok töltésére.

9. cikk

Forgalomba hozatal

(1)   A II. mellékletben foglaltak szerint tilos azon termékek és berendezések forgalomba hozatala, amelyek az e mellékletben szereplő fluortartalmú üvegházhatású gázokat tartalmazzák, illetve amelyek működése e gázokon alapul.

(2)   Az (1) bekezdést nem kell alkalmazni azon termékek és berendezések esetében, amelyeket bizonyítottan a vonatkozó forgalombahozatali tilalom hatálybalépésének időpontja előtt gyártottak.

10. cikk

Felülvizsgálat

(1)   A gépjárművek és pótkocsijaik típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1970. február 6-i 70/156/EGK tanácsi irányelvben (23) említett gépjárművekbe szerelt rendszerektől eltérő légkondicionáló rendszerekben és a közlekedési eszközökben található hűtőrendszerekben lévő fluortartalmú üvegházhatású gázok lehetséges visszaszorítása vagy helyettesítése terén elért haladás alapján a Bizottság e rendeletet felülvizsgálja, és erről legkésőbb 2007. december 31-ig jelentést tesz közzé. A Bizottság adott esetben jogalkotási javaslatokat terjeszt elő a 3. cikk rendelkezéseinek a – a 70/156/EGK irányelvben említett gépjárművekbe szerelt rendszerektől eltérő – légkondicionáló rendszerekre és a közlekedési eszközökben található hűtőrendszerekre való alkalmazása céljából is.

(2)   A Bizottság e rendelet alkalmazásának tapasztalatai alapján ...-ig (24) jelentést tesz közzé. A jelentés különösen a következőkre tér ki:

| a) | felméri a vonatkozó rendelkezések hatását a fluortartalmú üvegházhatású gázok aktuális és előre látható kibocsátására, és megvizsgálja ezen rendelkezések költséghatékonyságát; |
| --- | --- |

a)

felméri a vonatkozó rendelkezések hatását a fluortartalmú üvegházhatású gázok aktuális és előre látható kibocsátására, és megvizsgálja ezen rendelkezések költséghatékonyságát;

| b) | az IPCC jövőbeli értékelő jelentéseinek fényében felméri, hogy az I. mellékletet szükséges-e további fluortartalmú üvegházhatású gázokkal kiegészíteni; |
| --- | --- |

b)

az IPCC jövőbeli értékelő jelentéseinek fényében felméri, hogy az I. mellékletet szükséges-e további fluortartalmú üvegházhatású gázokkal kiegészíteni;

| c) | értékeli a tagállamok által az 5. cikk (2) bekezdésének megfelelően megállapított képzési és minősítési programokat; |
| --- | --- |

c)

értékeli a tagállamok által az 5. cikk (2) bekezdésének megfelelően megállapított képzési és minősítési programokat;

| d) | felméri a fluortartalmú üvegházhatású gázok termékekből és berendezésekből származó kibocsátásának ellenőrzésére vonatkozó európai közösségi szabványok szükségességét – különösen a habok vonatkozásában –, beleértve a termékek és berendezések tervezésének műszaki követelményeit is; |
| --- | --- |

d)

felméri a fluortartalmú üvegházhatású gázok termékekből és berendezésekből származó kibocsátásának ellenőrzésére vonatkozó európai közösségi szabványok szükségességét – különösen a habok vonatkozásában –, beleértve a termékek és berendezések tervezésének műszaki követelményeit is;

| e) | kiértékeli az üzemeltetők által a 3. cikknek megfelelően végrehajtott visszaszorítási intézkedések hatékonyságát, és felméri, hogy lehet-e a létesítményekre maximális szivárgási mértéket megállapítani; |
| --- | --- |

e)

kiértékeli az üzemeltetők által a 3. cikknek megfelelően végrehajtott visszaszorítási intézkedések hatékonyságát, és felméri, hogy lehet-e a létesítményekre maximális szivárgási mértéket megállapítani;

| f) | felméri, és adott esetben javaslatot tehet a 6. cikk (1) bekezdésében foglalt jelentéstételi követelmények módosítására, különösen az egy tonna mennyiségi határértékre vonatkozóan e jelentéstételi követelmények gyakorlati alkalmazásának javítása érdekében; |
| --- | --- |

f)

felméri, és adott esetben javaslatot tehet a 6. cikk (1) bekezdésében foglalt jelentéstételi követelmények módosítására, különösen az egy tonna mennyiségi határértékre vonatkozóan e jelentéstételi követelmények gyakorlati alkalmazásának javítása érdekében;

| g) | felméri a fluortartalmú üvegházhatású gázok kibocsátásának megelőzésére, illetve minimalizálásával kapcsolatos, a rendelkezésre álló legjobb technológiák és legjobb környezetvédelmi gyakorlatok leírását tartalmazó tájékoztatók kidolgozásának és terjesztésének szükségességét; |
| --- | --- |

g)

felméri a fluortartalmú üvegházhatású gázok kibocsátásának megelőzésére, illetve minimalizálásával kapcsolatos, a rendelkezésre álló legjobb technológiák és legjobb környezetvédelmi gyakorlatok leírását tartalmazó tájékoztatók kidolgozásának és terjesztésének szükségességét;

| h) | átfogó beszámolót tartalmaz – különösen a habok vonatkozásában – a technológia fejlődéséről közösségi és nemzetközi szinten egyaránt, a szerzett tapasztalatokról, a környezetvédelmi előírásokról és a belső piac működését érő minden hatásról; |
| --- | --- |

h)

átfogó beszámolót tartalmaz – különösen a habok vonatkozásában – a technológia fejlődéséről közösségi és nemzetközi szinten egyaránt, a szerzett tapasztalatokról, a környezetvédelmi előírásokról és a belső piac működését érő minden hatásról;

| i) | felméri, hogy műszakilag megvalósítható és gazdaságos-e a kén-hexafluorid helyettesítése a homoköntésben, a kokillaöntésben és a magas nyomású öntésben, és adott esetben 2009. január 1-jéig javaslatot tesz a 8. cikk (1) bekezdésének felülvizsgálatára; továbbá a rendelkezésre álló alternatívák további értékelése fényében 2010. január 1-jéig felülvizsgálja a 8. cikk (1) bekezdésében foglalt mentességet; |
| --- | --- |

i)

felméri, hogy műszakilag megvalósítható és gazdaságos-e a kén-hexafluorid helyettesítése a homoköntésben, a kokillaöntésben és a magas nyomású öntésben, és adott esetben 2009. január 1-jéig javaslatot tesz a 8. cikk (1) bekezdésének felülvizsgálatára; továbbá a rendelkezésre álló alternatívák további értékelése fényében 2010. január 1-jéig felülvizsgálja a 8. cikk (1) bekezdésében foglalt mentességet;

| j) | felméri, hogy műszakilag megvalósítható és gazdaságos-e további, fluortartalmú üvegházhatású gázokat tartalmazó termékek és berendezéseknek a II. mellékletbe történő felvétele, és adott esetben javaslatot tesz a II. melléklet módosítására ilyen további termékek és berendezések felvétele céljából; |
| --- | --- |

j)

felméri, hogy műszakilag megvalósítható és gazdaságos-e további, fluortartalmú üvegházhatású gázokat tartalmazó termékek és berendezéseknek a II. mellékletbe történő felvétele, és adott esetben javaslatot tesz a II. melléklet módosítására ilyen további termékek és berendezések felvétele céljából;

| k) | felméri, hogy szükséges-e a fluortartalmú üvegházhatású gázok globális felmelegedési potenciáljára vonatkozó közösségi rendelkezések módosítása; a módosítások során figyelembe kell venni a tudományos és technológiai fejlődést, illetve az ipari termelés tervezése időütemezéséből származó igényeket. |
| --- | --- |

k)

felméri, hogy szükséges-e a fluortartalmú üvegházhatású gázok globális felmelegedési potenciáljára vonatkozó közösségi rendelkezések módosítása; a módosítások során figyelembe kell venni a tudományos és technológiai fejlődést, illetve az ipari termelés tervezése időütemezéséből származó igényeket.

(3)   A Bizottság szükség esetén megfelelő javaslatokat nyújt be e rendelet vonatkozó rendelkezéseinek felülvizsgálatára.

11. cikk

A bizottság

(1)   A Bizottság munkáját a 2037/2000/EK rendelet 18. cikkével létrehozott bizottság segíti.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel az említett határozat 8. cikkének rendelkezéseire.

Az 1999/468/EK határozat 5. cikke (6) bekezdésében szereplő határidő három hónap.

(3)   A bizottság elfogadja saját eljárási szabályzatát.

12. cikk

Szankciók

(1)   A tagállamok megállapítják az e rendelet rendelkezéseinek megszegése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és megtesznek minden szükséges intézkedést e szabályok végrehajtásának biztosítására. A megállapított szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.

(2)   A tagállamok a szankciókra vonatkozó szabályokról legkésőbb ...-ig (25) tájékoztatják a Bizottságot, és haladéktalanul közlik a Bizottsággal az e szabályokat érintő minden későbbi módosítást is.

13. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet tizenkét hónappal az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követően lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, ...-án/-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

...

a Tanács részéről

az elnök

...

---

(1)  HL C 108., 2004.4.30., 62. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2004. március 31-i véleménye (HL C 103. E, 2004.4.29., 600. o.), a Tanács 2005. június 21-i közös álláspontja és az Európai Parlament ...-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

2

(3)  A hatodik közösségi környezetvédelmi cselekvési program megállapításáról szóló, 2002. július 22-i 1600/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (HL L 242., 2002.9.10., 1. o.).

3

(4)  HL L 33., 1994.2.7., 11. o.

4

(5)  HL L 130., 2002.5.15., 1. o.

5

(6)  HL L 194., 1975.7.25., 39. o. A legutóbb az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított irányelv.

6

(7)  HL L 257., 1996.10.10., 26. o. A legutóbb az 1882/2003/EK rendelettel módosított irányelv.

7

(8)  HL L 269., 2000.10.21., 34. o. A 2002/525/EK bizottsági irányelvvel (HL L 170., 2002.6.29., 81. o.) módosított irányelv.

8

(9)  HL L 37., 2003.2.13., 24. o. A legutóbb a 2004/486/EK tanácsi határozattal (HL L 162., 2004.4.30., 114. o.) módosított irányelv.

9

(10)  Lásd ennek a Hivatalos Lapnak a(z) ... oldalát. (Az e rendelethez kapcsolódó irányelvre való utalás.)

10

(11)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

11

(12)  HL L 244., 2000.9.29., 1. o. A legutóbb a 2077/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 359., 2004.12.4., 28. o.) módosított rendelet.

12

(13)  IPCC Third Assessment Climate Change 2001. A Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change (http://www.ipcc.ch/pub/reports.htm).

13

(14)  A készítményekben lévő nem fluortartalmú üvegházhatású gázok GWP-jének kiszámításához az IPCC első értékelésében közzétett értékeket kell alkalmazni, lásd: Climate Change, the IPCC Scientific Assessment, J. T. Houghton, G. J. Jenkins, J. J. Ephraums (szerk.), Cambridge University Press, Cambridge (UK) 1990.

14

(15)  Az egyes veszélyes anyagok és készítmények forgalomba hozatalának és felhasználásának korlátozásaira vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1994. december 7-i 76/769/EGK irányelv tizenharmadik módosításáról szóló 94/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 331., 1994.12.21., 7. o.).

15

(16)  E rendelet hatálybalépésének időpontja.

16

(17)  E rendelet hatálybalépésének napja.

17

(18)  E rendelet hatálybalépését követő egy éven belül.

18

(19)  E rendelet hatálybalépését követő két éven belül.

19

(20)  E rendelet hatálybalépésének időpontja.

20

(21)  A veszélyes anyagok osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1967. június 27-i 67/548/EGK tanácsi irányelv (HL 196., 1967.8.16., 1. o.). A legutóbb a 2004/73/EK bizottsági irányelvvel (HL L 152., 2004.4.30., 1. o.) módosított irányelv.

21

(22)  A tagállamoknak a veszélyes készítmények osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek közelítéséről szóló, 1999. május 31-i 1999/45/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 200., 1999.7.30., 1. o.). A legutóbb a 2004/66/EK tanácsi irányelvvel (HL L 168., 2004.5.1., 35. o.) módosított irányelv.

22

(23)  HL L 42., 1970.2.23., 1. o. A legutóbb a 2004/104/EK bizottsági irányelvvel (HL L 337., 2004.11.13., 13. o.) módosított irányelv.

23

(24)  E rendelet hatálybalépésének időpontját követő négy éven belül.

24

(25)  E rendelet hatálybalépésének időpontját követő egy éven belül.

25

---

I. MELLÉKLET

1. RÉSZ

A 2. cikk (1) bekezdésében említett fluortartalmú üvegházhatású gázok

| Fluortartalmú üvegházhatású gáz | Vegyi képlet | Globális felmelegedési potenciál |
| --- | --- | --- |
| Kén-hexafluorid | SF6 | 22 200 |
| Részlegesen fluorozott szénhidrogének (HFC-k) |
| HFC-23 | CHF3 | 12 000 |
| HFC-32 | CH2F2 | 550 |
| HFC-41 | CH3F | 97 |
| HFC-43-10mee | C5H2F10 | 1 500 |
| HFC-125 | C2HF5 | 3 400 |
| HFC-134 | C2H2F4 | 1 100 |
| HFC-134a | CH2FCF3 | 1 300 |
| HFC-152a | C2H4F2 | 120 |
| HFC-143 | C2H3F3 | 330 |
| HFC-143a | C2H3F3 | 4 300 |
| HFC-227ea | C3HF7 | 3 500 |
| HFC-236cb | CH2FCF2CF3 | 1 300 |
| HFC-236ea | CHF2CHFCF3 | 1 200 |
| HFC-236fa | C3H2F6 | 9 400 |
| HFC-245ca | C3H3F5 | 640 |
| HFC-245fa | CHF2CH2CF3 | 950 |
| HFC-365mfc | CF3CH2CF2CH3 | 890 |
| Perfluor-karbonok (PFC-k) |
| Tetrafluor-metán | CF4 | 5 700 |
| Hexafluor-etán | C2F6 | 11 900 |
| Hexafluor-propán | C3F8 | 8 600 |
| Perfluor-bután | C4F10 | 8 600 |
| Perfluor-pentán | C5F12 | 8 900 |
| Perfluor-hexán | C6F14 | 9 000 |
| Oktafluor-ciklobután | c-C4F8 | 10 000 |

Fluortartalmú üvegházhatású gáz

Vegyi képlet

Globális felmelegedési potenciál

Kén-hexafluorid

SF6

22 200

Részlegesen fluorozott szénhidrogének (HFC-k)

HFC-23

CHF3

12 000

HFC-32

CH2F2

550

HFC-41

CH3F

97

HFC-43-10mee

C5H2F10

1 500

HFC-125

C2HF5

3 400

HFC-134

C2H2F4

1 100

HFC-134a

CH2FCF3

1 300

HFC-152a

C2H4F2

120

HFC-143

C2H3F3

330

HFC-143a

C2H3F3

4 300

HFC-227ea

C3HF7

3 500

HFC-236cb

CH2FCF2CF3

1 300

HFC-236ea

CHF2CHFCF3

1 200

HFC-236fa

C3H2F6

9 400

HFC-245ca

C3H3F5

640

HFC-245fa

CHF2CH2CF3

950

HFC-365mfc

CF3CH2CF2CH3

890

Perfluor-karbonok (PFC-k)

Tetrafluor-metán

CF4

5 700

Hexafluor-etán

C2F6

11 900

Hexafluor-propán

C3F8

8 600

Perfluor-bután

C4F10

8 600

Perfluor-pentán

C5F12

8 900

Perfluor-hexán

C6F14

9 000

Oktafluor-ciklobután

c-C4F8

10 000

2. RÉSZ

A készítmények globális felmelegedési potenciáljára (GWP) vonatkozó számítási módszer

Egy készítmény teljes GWP-je az egyes anyagok GWP-jükkel szorzott súlyarányai összegének súlyozott átlaga.

Σ (X anyag % × GWP) + (Y anyag % × GWP) + .....(N anyag % × GWP)

ahol a % a +/– 1 %-os tűréshatárral megengedett súly szerinti hozzájárulás.

Például: a képletet egy 23 %-ban HFC-32-t, 25 %-ban HFC-125-öt és 52 %-ban HFC-134a-t tartalmazó képzelt gázelegyre alkalmazva

Σ (23 % × 550) + (25 % × 3 400) + (52 % × 1 300)

Image Teljes GWP = 1 652,5

---

II. MELLÉKLET

Forgalombahozatali tilalmak a 9. cikknek megfelelően

| Fluortartalmú üvegházhatású gázok | Termékek és berendezések | Tilalom időpontja |
| --- | --- | --- |
| Fluortartalmú üvegházhatású gázok | Nem utántölthető tartály | Hatálybalépés időpontja |
| Részlegesen fluorozott szénhidrogének és perfluor-karbonok | Hűtőközeget tartalmazó, nem zárt, közvetlen párologtatású rendszerek | Hatálybalépés időpontja |
| Perfluor-karbonok | Tűzvédelmi rendszerek és tűzoltó készülékek | Hatálybalépés időpontja |
| Fluortartalmú üvegházhatású gázok | Háztartásban használt ablakok | Hatálybalépés időpontja |
| Fluortartalmú üvegházhatású gázok | Egyéb ablakok | Egy évvel a hatálybalépés időpontját követően |
| Fluortartalmú üvegházhatású gázok | Lábbeli | 2006. július 1. |
| Fluortartalmú üvegházhatású gázok | Gumiabroncsok | Hatálybalépés időpontja |
| Fluortartalmú üvegházhatású gázok | Egykomponensű habok, kivéve ha nemzeti biztonsági szabványoknak kell megfelelniük | Egy évvel a hatálybalépés időpontját követően |
| Részlegesen fluorozott szénhidrogének | Aeroszolújdonságok | Két évvel a hatálybalépés időpontját követően |

Fluortartalmú üvegházhatású gázok

Termékek és berendezések

Tilalom időpontja

Fluortartalmú üvegházhatású gázok

Nem utántölthető tartály

Hatálybalépés időpontja

Részlegesen fluorozott szénhidrogének és perfluor-karbonok

Hűtőközeget tartalmazó, nem zárt, közvetlen párologtatású rendszerek

Hatálybalépés időpontja

Perfluor-karbonok

Tűzvédelmi rendszerek és tűzoltó készülékek

Hatálybalépés időpontja

Fluortartalmú üvegházhatású gázok

Háztartásban használt ablakok

Hatálybalépés időpontja

Fluortartalmú üvegházhatású gázok

Egyéb ablakok

Egy évvel a hatálybalépés időpontját követően

Fluortartalmú üvegházhatású gázok

Lábbeli

2006. július 1.

Fluortartalmú üvegházhatású gázok

Gumiabroncsok

Hatálybalépés időpontja

Fluortartalmú üvegházhatású gázok

Egykomponensű habok, kivéve ha nemzeti biztonsági szabványoknak kell megfelelniük

Egy évvel a hatálybalépés időpontját követően

Részlegesen fluorozott szénhidrogének

Aeroszolújdonságok

Két évvel a hatálybalépés időpontját követően

---

A TANÁCS INDOKLÁSA

I.   BEVEZETÉS

| 1. | 2003. augusztus 11-én a Bizottság benyújtotta a Tanácsnak az egyes fluorozott, üvegházhatást okozó gázokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre vonatkozó javaslatát. |
| --- | --- |

1.

2003. augusztus 11-én a Bizottság benyújtotta a Tanácsnak az egyes fluorozott, üvegházhatást okozó gázokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre vonatkozó javaslatát.

| 2. | Az Európai Parlament 2004. március 31-én terjesztette elő véleményét (első olvasat).
  A Gazdasági és Szociális Bizottság 2004. január 28-án fogadta el véleményét. |
| --- | --- |

2.

Az Európai Parlament 2004. március 31-én terjesztette elő véleményét (első olvasat).

A Gazdasági és Szociális Bizottság 2004. január 28-án fogadta el véleményét.

| 3. | A Tanács 2005. június 21-én a Szerződés 251. cikkének megfelelően elfogadta közös álláspontját. |
| --- | --- |

3.

A Tanács 2005. június 21-én a Szerződés 251. cikkének megfelelően elfogadta közös álláspontját.

II.   CÉLKITŰZÉSEK

A Bizottság által javasolt rendelet célkitűzései:

| — | jelentős mértékben hozzájárulni az EK-nak a Kiotói Jegyzőkönyv szerinti jelenlegi célkitűzése teljesítéséhez, sőt a későbbiekben még nagyobb csökkentést elérni költséghatékony ellenőrzés és enyhítő intézkedések bevezetésével, továbbá általában a fluorozott, üvegházhatást okozó gázok, különösen pedig a még környezetszennyezőbb gázok, azaz a magas globális felmelegedési potenciállal bíró gázok felelősebb használatára való ösztönzéssel, és |
| --- | --- |

—

jelentős mértékben hozzájárulni az EK-nak a Kiotói Jegyzőkönyv szerinti jelenlegi célkitűzése teljesítéséhez, sőt a későbbiekben még nagyobb csökkentést elérni költséghatékony ellenőrzés és enyhítő intézkedések bevezetésével, továbbá általában a fluorozott, üvegházhatást okozó gázok, különösen pedig a még környezetszennyezőbb gázok, azaz a magas globális felmelegedési potenciállal bíró gázok felelősebb használatára való ösztönzéssel, és

| — | megelőzni a belső piac torzulását, amelyhez a tagállamok annak érdekében hozott – már meglévő vagy tervezett – eltérő nemzeti intézkedései vezethetnének, hogy biztosítsák az EK tehermegosztási egyezményében vállalt teljesítési kötelezettségeiket, miszerint elérik az EK-nak a Kiotói Jegyzőkönyv szerinti szennyezéscsökkentési célkitűzését (1). A javaslat a gázok egyes felhasználási módjaira vonatkozó tilalmakat tartalmaz, továbbá megtiltja az ezen gázokat tartalmazó, korlátozott számú alkalmazás forgalomba hozatalát. |
| --- | --- |

—

megelőzni a belső piac torzulását, amelyhez a tagállamok annak érdekében hozott – már meglévő vagy tervezett – eltérő nemzeti intézkedései vezethetnének, hogy biztosítsák az EK tehermegosztási egyezményében vállalt teljesítési kötelezettségeiket, miszerint elérik az EK-nak a Kiotói Jegyzőkönyv szerinti szennyezéscsökkentési célkitűzését (1). A javaslat a gázok egyes felhasználási módjaira vonatkozó tilalmakat tartalmaz, továbbá megtiltja az ezen gázokat tartalmazó, korlátozott számú alkalmazás forgalomba hozatalát.

III.   A KÖZÖS ÁLLÁSPONT ELEMZÉSE

1.   Általános

A közös álláspont az Európai Parlament által első olvasatban javasolt módosítások körülbelül kétharmadát tartalmazza. A Tanács úgy véli, hogy noha a közös álláspont a javasolt szemléletmódon (l. az alábbi 3. bekezdést) változtat, az eredeti bizottsági javaslat céljain azonban nem, és megállapítja, hogy a Bizottság annak jelenlegi formájában szintén támogatja a közös álláspontot.

2.   Az Európai Parlament módosításai

A 2004. március 31-én tartott plenáris szavazás során az EP a javaslatra vonatkozóan 81 módosítást fogadott el.

| a) | Ezek közül 54 módosítás szó szerint, részben vagy elviekben átvételre került a Tanács közös álláspontjába, 44 a rendeletbe, 10 pedig az irányelvbe; és |
| --- | --- |

a)

Ezek közül 54 módosítás szó szerint, részben vagy elviekben átvételre került a Tanács közös álláspontjába, 44 a rendeletbe, 10 pedig az irányelvbe; és

| b) | 27 módosítás átvételére nem került sor. |
| --- | --- |

b)

27 módosítás átvételére nem került sor.

Az elfogadott módosítások a közös álláspont két, először a rendeletre, majd az irányelvre vonatkozó részében való megjelenésük sorrendjében a következők:

A rendelet:

3. módosítás: A Tanács elfogadta a 4. preambulumbekezdés vonatkozásában, és az „üvegházhatás” szóval való kiegészítést a teljes szöveg vonatkozásában elfogadta.

8. módosítás: A Tanács elvben elfogadta. Az 1. cikk eredetileg egy bekezdése az újraszövegezés során két bekezdésre bővült, amelyek így tartalmazzák e módosítás tartalmát.

10. módosítás: A Tanács a 2. cikk g) pontjában nagyrészt elfogadta, maguknak a gázoknak a forgalomba hozatalát a közös álláspont nem tartalmazza, sem a járművekre vonatkozó részt, mivel a Tanács javaslata szerint a javaslat ez utóbbi részével egy különálló, a járművek típusjóváhagyására vonatkozó irányelvben kellene foglalkozni.

12. módosítás: A Tanács a 2. cikk n) pontjában részben elfogadta. A Tanács nem érezte szükségesnek a „szervizelésük vagy ártlamatlanításuk időtartama alatt” meghatározását, ehelyett nyitva hagyta az ütemezést.

13. módosítás: A Tanács egyetértett azzal, hogy szükség van a megsemmisítés meghatározására, de nem követte a Parlament által javasolt szöveget, ehelyett a közös álláspont a megsemmisítés meghatározását az ózonrétegről szóló jelentésekben használt bevett formában tartalmazza, lásd a 2. cikk q) pontját.

15., 16. és 17. módosítás: A Tanács a 2. cikk b), c) és a) pontjában valamennyit részben elfogadta, ám megítélése szerint az utolsó mondat szükségtelen, így azt a közös álláspont egyik esetben sem tartalmazza.

18. módosítás: A Tanács a 2. cikk d) pontjában elviekben elfogadta.

23. módosítás: A Tanács a 3. cikk (1) bekezdésében elviekben elfogadta. Az „üzemeltető” és a „tulajdonos” kifejezések hosszas megvitatását követően a Tanács úgy döntött, hogy csak az „üzemeltető” kifejezést használja, de az üzemeltető definícióján belül (2. cikk f) pontja) megjegyzi, hogy a tagállamok egyes esetekben a tulajdonost jelölhetik meg az üzemeltetői szerepért felelős személyként.

107. módosítás: A Tanács részben elfogadta. E módosítás tartalmára, eltekintve a berendezés üzembe helyezésekor szükséges vizsgálattól (lásd az elutasított 24. módosítást), a 3. cikk (2) bekezdése kiterjed.

26., 27. és 28. módosítás: A Tanács a 3. cikk (2) bekezdésében elfogadta, kivéve a 26. cikk szükségtelennek talált első részét.

29. módosítás: A Tanács a 3. cikk (2) bekezdésében elfogadta, a közös álláspontban ezt a módosítást alkalmazták a b) és c) bekezdés hatálya alá tartozó alkalmazásokra is.

30. módosítás: A Tanács a 3. cikk (4) bekezdésében részben elfogadta, mivel a gyakoriság valóban felezhető, azonban a szivárgásészlelő rendszer beszerelését kell alapul venni.

31. módosítás: A Tanács a 3. cikk (5) bekezdésében elfogadta.

110. és 32. módosítás: A Tanács a 3. cikk (4) bekezdésében részben elfogadta – lásd a 30. módosítást.

33. módosítás: A Tanács a 3. cikk (3) bekezdésben részben elfogadta, az „egy áramkör” részt elutasította (l. a 26. módosítást), továbbá az utolsó részt is elutasította, mivel a közös álláspont a „megfelelő” szivárgásészlelő rendszer kifejezést használja.

34. módosítás: A Tanács a 3. cikk (6) bekezdésében elfogadta (vö. a 23. módosítással).

35. módosítás: A Tanács a 3. cikk (1) bekezdésében elfogadta.

39. módosítás: A Tanács a 4. cikk (4) bekezdésében elfogadta, ugyanakkor úgy találta, hogy a gyakorlatban megfelelőbb a végleges eltávolítás „előtt” kifejezést használni a végleges eltávolítás „alatt” kifejezés helyett.

41. és 42. módosítás, valamint a 43. és 44. módosítás egyes részei: Az 5. cikk jelentős átszövegezésére került sor, elvben a 41. és 42. módosítás tartalma a 43. és 44. módosítás egyes részeivel együtt az (1), (2) és (3) bekezdésbe került.

46. és 47. módosítás, a 48. és 50. módosítás egyes részei: A Tanács a 6. cikk (1) bekezdésének a) pontjában elfogadta.

52. módosítás, az 53. módosítás egy része, az 54. módosítás elvben és az 55. módosítás: A Tanács a 6. cikk (1) bekezdésének b) pontjában elfogadta.

59. és 60. módosítás: A Tanács a 6. cikk (1) bekezdésének c) pontjában elfogadta.

62. és 63. módosítás: A Tanács a 6. cikk (4) bekezdésében elvben elfogadta.

78. módosítás: A Tanács a közös álláspontban található új, a címkézésről szóló 6. cikk b) pontja által elvben elfogadta.

65. módosítás: A Tanács a 7. cikkben elfogadta.

67. módosítás: A Tanács a 8. cikk (1) bekezdésében csaknem szó szerint elfogadta.

79. módosítás: A Tanács részben elfogadta. A 9. cikk (1) bekezdése tartalmazza az „üvegházhatás” szót, a „közlekedési eszközökben található” törlését azonban nem.

105. módosítás: A Tanács elfogadta a törlést a 11. cikkben.

Az irányelv:

6. módosítás: A Tanács a (4) preambulumbekezdésben elvben elfogadta.

85. és 96. módosítás: A Tanács elfogadta.

111. módosítás: A Tanács az 5. cikk (2) bekezdésében elvben elfogadta, azonban az időpontot a harmonizált szivárgásdetektáló vizsgálat elfogadásához kapcsolta, a határértékek meghatározására pedig a közös álláspontban már sor került.

71. módosítás: A Tanács a 7. cikk (1) bekezdésének második francia bekezdésében elfogadta.

112. módosítás: A Tanács az 5. cikk (4) bekezdésében részben elfogadta, a közös álláspontban használt GWP-érték azonban nem 50, hanem 150.

73. módosítás: A Tanács az 5. cikk (5) bekezdésében részben elfogadta, a közös álláspontban szereplő határidő azonban nem 2014. január 1., hanem 2017. január 1., a közös álláspontban használt GWP-érték pedig nem 50, hanem 150.

76. módosítás: A Tanács elfogadta a kvótarendszer törlését.

86. módosítás: A Tanács elvben elfogadta. A 8. cikk 1. bekezdése alapján az öt, nem pedig két évvel a hatálybalépést követően elkészítendő jelentésben meg kell vizsgálni, hogy – figyelembe véve a műszaki és tudományos fejlődést és az ipari termékkialakítás időigényét – szükség van-e módosításokra.

82. módosítás: A 8. cikk erre elvben kiterjed.

Az elutasított 27 módosítás felsorolása – az elutasítás indoklásával együtt – a bizottsági javaslat sorrendjét követi:

2. módosítás: A közös álláspont szerint a megkövetelt intézkedések némelyikét a 95. cikk alapján kell meghozni, így lehetséges, hogy a tagállamok bizonyos nemzeti intézkedéseket a továbbiakban nem tarthatnak fenn.

4. módosítás: A Bizottság által folytatott, részletekbe menő konzultációkat követően a 7. cikkben lévő tilalmaknak megfelelően a gázok ilyetén használatának korlátozására került sor. A használati tilalmak külön felülvizsgálatára a 9. cikk (2) bekezdésének i) pontja szerint 2009-ben és 2010-ben, a forgalombahozatali tilalmak lehetséges kiterjesztésének megfontolására pedig az általános felülvizsgálat során kerül sor (9. cikk (2) bekezdés j) pontja).

5. és 7. módosítás: A Bizottság által javasolt (7) preambulumbekezdést és a Parlamentnek a (9a) preambulumbekezdésre tett javaslatát a közös álláspont nem tartalmazza, mivel a Tanács nem látta szükségesnek valamennyi követelmény kifejtését. Ehelyett több általános preambulumbekezdés bevezetésére került sor annak kifejtésére, hogy a rendelet mely részei alapulnak a 175., és melyek a 95. cikken.

9. módosítás: A Tanács szerint nincs szükség a termelő meghatározására.

11. módosítás: A Tanács előnyben részesítette a „tároló” szó megtartását a tartály helyett, a Bizottság által javasolt meghatározást kiegészítette azonban az „elsősorban” szóval.

108. módosítás: A Tanács nem tartotta szükségesnek az 50 GWP határérték beemelését a meghatározásba, mivel ezzel a későbbi cikkek foglalkoznak.

20. módosítás: Hosszas vita után a Tanács úgy döntött, hogy megtartja a Bizottság javaslatát az „aeroszolújdonság” szóhasználatra vonatkozóan, mivel úgy vélte, hogy nem került sor elegendő kutatás és konzultáció elvégzésére más aeroszolokkal kapcsolatban.

21. módosítás: A Tanács szerint nincs szükség a kisipari jellegű gyártókra vonatkozó különös rendelkezések beemelésére.

22. módosítás: A Tanács szerint ez a javaslat túlzottan általános, az elvre pedig a 3. cikk (1) bekezdése kiterjed.

24. módosítás: A Tanács szerint ez már a rendes eljárás, és ezen cikk célja annak biztosítása, hogy a berendezés üzembe helyezését követően ne lépjen fel szivárgás.

25. módosítás: A Tanács részletekbe menő vita után úgy vélte, hogy e kötelezettségnek a mobil berendezésekre való kiterjesztése jelenleg nem helyénvaló, ennek felülvizsgálatára azonban 2007. december 31-ig sor kerül (lásd a 9. cikk (1) bekezdését).

36. módosítás: A Tanács szerint ez a nyilvántartásba-vételi követelmény nem szükséges.

40. módosítás: A Tanács szerint ez a nyilvántartásba-vételi követelmény nem szükséges.

49. módosítás: Erre a 6. cikk (1) bekezdésének b) pontja kiterjed.

57. és 61. módosítás: A Tanács úgy vélte, hogy ezek a követelmények a gyakorlatban nem teljesíthetők.

64. módosítás, a közös álláspont (1) bekezdése még mindig tartalmazza a használati tilalom alóli kivételt, azonban ezt 2010. január 1-jéig felül kell vizsgálni (lásd a 9. cikk (2) bekezdésének i) pontját).

69., 74., 75. és 77. módosítás: A Tanács nem kívánt adókedvezményeket foglalni a közös álláspont szövegébe.

80. módosítás: A Tanács ezt túl tágnak találta, a 9. cikkben található felülvizsgálatot azonban kiegészítette az i) és j) bekezdéssel, melyek érintik e módosítások egyes vonatkozásait.

81. módosítás: A Tanács úgy vélte, hogy erre a 9. cikk (2) bekezdésének általános felülvizsgálati bekezdései, pl. az a), a g) és a h) bekezdés már kiterjed.

104. módosítás: Hosszas vitát követően a Tanács elfogadta a már meglévő ózonfogyasztó anyagokat szabályozó bizottság alkalmazását, de inkább a szabályozási bizottsági eljárás, mintsem az irányítóbizottsági eljárás keretében (lásd a 10. cikket).

83. módosítás: A Tanács szerint nem szükséges egy külön bizottság felállítása.

84. módosítás: A járművek légkondicionálásával kapcsolatos típus-jóváhagyási irányelv új formája következtében ez már nem jelenik meg a közös álláspont II. mellékletében, az aeroszolokkal kapcsolatban pedig a Tanács előnyben részesítette a Bizottság által javasolt „aeroszolújdonságok” kifejezés megtartását (l. a 20. módosítást).

3.   A Tanács által bevezetett legfontosabb újítások

| – | Mozgatható légkondicionáló berendezések:






  1. | Kvótarendszer
  A Tanács egyetértett a Parlament azon módosításaival, amelyek szerint a javasolt kvótarendszer nem a legpraktikusabb módja az e rendszerek által kibocsátott szennyező anyagok csökkenése elérésének, és végső soron a hűtőközegnek egy kevésbé környezetszennyező anyagra (azaz egy lényegesen kisebb GWP értékű gázra) való lecserélésének valamennyi új rendszerben. Ezért a kvótarendszert elhagyták. |
| --- | --- | --- |

–

Mozgatható légkondicionáló berendezések:

1.

Kvótarendszer

A Tanács egyetértett a Parlament azon módosításaival, amelyek szerint a javasolt kvótarendszer nem a legpraktikusabb módja az e rendszerek által kibocsátott szennyező anyagok csökkenése elérésének, és végső soron a hűtőközegnek egy kevésbé környezetszennyező anyagra (azaz egy lényegesen kisebb GWP értékű gázra) való lecserélésének valamennyi új rendszerben. Ezért a kvótarendszert elhagyták.

| 2. | Típus-jóváhagyási irányelv
  A Tanács tudomásul vette, hogy a Parlament, különösen a 82. és 112. módosításban, a 70/156/EGK irányelv szerinti EK típus-jóváhagyási rendszert szándékozta felhasználni annak ellenőrzésére, hogy a járműveket miként látják el környezetbarát légkondicionáló rendszerekkel.
  A Tanács osztja a Parlament célkitűzését, és végrehajtotta azt a járművek típus-jóváhagyási irányelvének szokásos formájának alkalmazásával, a 70/156/EGK irányelvben szereplő eredeti jogszabályok értelmében. |
| --- | --- |

2.

Típus-jóváhagyási irányelv

A Tanács tudomásul vette, hogy a Parlament, különösen a 82. és 112. módosításban, a 70/156/EGK irányelv szerinti EK típus-jóváhagyási rendszert szándékozta felhasználni annak ellenőrzésére, hogy a járműveket miként látják el környezetbarát légkondicionáló rendszerekkel.

A Tanács osztja a Parlament célkitűzését, és végrehajtotta azt a járművek típus-jóváhagyási irányelvének szokásos formájának alkalmazásával, a 70/156/EGK irányelvben szereplő eredeti jogszabályok értelmében.

| – | A rendelet további részeinek jogalapja:
  Miután a Tanács úgy döntött, hogy a javaslat mozgatható légkondicionáló berendezésekről szóló részét áthelyezi egy külön irányelvbe, igen alapos megfontolás tárgyává tette, hogy a rendelet további részének milyen jogalap felelne meg, és – ahogyan azt a közös álláspont is tükrözi – úgy döntött, hogy a legmegfelelőbb megoldás a kettős jogalap. Ez azt jelenti, hogy a rendelet a 175. cikk (1) bekezdésén alapul. A használati tilalmak, a forgalomba hozatali tilalmak és a címkézést érintő cikkek mind a Szerződés 95. cikkén alapulnak. A fluorozott, üvegházhatást okozó gázokat tartalmazó termékek különleges címkézését megkövetelő cikk beillesztése a Tanács részéről új kiegészítés volt, és úgy tűnik, bizonyos mértékben megfelel a Parlamentnek a fogyasztók tájékoztatására tett módosításának. |
| --- | --- |

–

A rendelet további részeinek jogalapja:

Miután a Tanács úgy döntött, hogy a javaslat mozgatható légkondicionáló berendezésekről szóló részét áthelyezi egy külön irányelvbe, igen alapos megfontolás tárgyává tette, hogy a rendelet további részének milyen jogalap felelne meg, és – ahogyan azt a közös álláspont is tükrözi – úgy döntött, hogy a legmegfelelőbb megoldás a kettős jogalap. Ez azt jelenti, hogy a rendelet a 175. cikk (1) bekezdésén alapul. A használati tilalmak, a forgalomba hozatali tilalmak és a címkézést érintő cikkek mind a Szerződés 95. cikkén alapulnak. A fluorozott, üvegházhatást okozó gázokat tartalmazó termékek különleges címkézését megkövetelő cikk beillesztése a Tanács részéről új kiegészítés volt, és úgy tűnik, bizonyos mértékben megfelel a Parlamentnek a fogyasztók tájékoztatására tett módosításának.

IV.   KÖVETKEZTETÉSEK

A Tanács, annak ellenére, hogy nem tudja az Európai Parlament által elfogadott összes módosítást elfogadni, úgy ítéli meg, hogy a közös álláspont nagymértékben megfelel a Parlament felvetéseinek.

A közös álláspont mozgatható légkondicionáló berendezésekre vonatkozó formátuma új. Lényegében azonban az, hogy a kvótajavaslatnál a gyakorlatban jobban megvalósítható, a típusjóváhagyásról szóló, vonatkozó jogszabályokon alapuló megoldást kell találni, a Parlament és a Tanács közös célkitűzése. A Tanács szeretné hangsúlyozni, hogy a Tanács és a Bizottság egyetért abban, hogy bár két elemről – a rendeletről és az irányelvről –, ám mégis csak egy javaslatról van szó.

---

(1)  A Tanács 2002. április 25-i 2002/358/EK határozata (HL L 130., 2002.5.15., 1. o.) az Egyesült Nemzetek éghajlat-változási keretegyezménye (UNFCCC) Kiotói Jegyzőkönyvének az Európai Közösség nevében történő jóváhagyásáról, valamint az abból származó kötelezettségek közös teljesítéséről.

---

| 26.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 183/17 |
| --- | --- | --- | --- |

26.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 183/17

---

26/2005/EK KÖZÖS ÁLLÁSPONT

a Tanács által 2005. június 21-én elfogadva

a gépjárművek légkondicionáló rendszereiből eredő kibocsátásokról és a 70/156/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, ...-i 2005/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(2005/C 183 E/02)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 95. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (2),

mivel:

| (1) | A belső piac olyan belső határok nélküli térséget jelent, ahol biztosítani kell az áruk, a személyek, a szolgáltatások és a tőke szabad mozgását, és ahol ebből a célból érvényben van a gépjárművek közösségi típus-jóváhagyási rendszere. A gépjárművek légkondicionáló rendszerekre vonatkozó típusjóváhagyásának műszaki követelményeit össze kell hangolni azért, hogy elkerülhető legyen a tagállamonként eltérő követelmények elfogadása, és hogy biztosított legyen a belső piac megfelelő működése. |
| --- | --- |

(1)

A belső piac olyan belső határok nélküli térséget jelent, ahol biztosítani kell az áruk, a személyek, a szolgáltatások és a tőke szabad mozgását, és ahol ebből a célból érvényben van a gépjárművek közösségi típus-jóváhagyási rendszere. A gépjárművek légkondicionáló rendszerekre vonatkozó típusjóváhagyásának műszaki követelményeit össze kell hangolni azért, hogy elkerülhető legyen a tagállamonként eltérő követelmények elfogadása, és hogy biztosított legyen a belső piac megfelelő működése.

| (2) | Egyre több tagállam kívánja szabályozni a légkondicionáló rendszerek gépjárművekben való használatát az Egyesült Nemzetek éghajlatváltozási keretegyezménye Kyotói Jegyzőkönyvének az Európai Közösség nevében történő jóváhagyásáról, valamint az abból származó kötelezettségek közös teljesítéséről szóló, 2002. április 25-i 2002/358/EK tanácsi határozat (3) következtében. A határozat arra kötelezi a Közösséget és tagállamait, hogy a Kyotói Jegyzőkönyv A. mellékletében felsorolt, üvegházhatást okozó gázok összesített, antropogén kibocsátását a 2008-tól 2012-ig tartó időszakban 8 %-kal csökkentsék az 1990. évi szinthez képest. Ha ezeket a kötelezettségeket összehangolás nélkül teljesítik, az azzal a veszéllyel jár, hogy akadályozhatja a gépjárművek Közösségen belüli szabad mozgását. Ezért indokolt megállapítani azokat a követelményeket, amelyeknek a gépjárművekbe szerelt légkondicionáló rendszerek meg kell, hogy feleljenek ahhoz, hogy forgalomba hozhatók legyenek, valamint indokolt egy adott időponttól betiltani az olyan légkondicionáló rendszereket, amelyeket úgy terveztek, hogy 150-nél nagyobb globális felmelegedési potenciállal rendelkező fluortartalmú üvegházhatású gázokat tartalmazzanak. |
| --- | --- |

(2)

Egyre több tagállam kívánja szabályozni a légkondicionáló rendszerek gépjárművekben való használatát az Egyesült Nemzetek éghajlatváltozási keretegyezménye Kyotói Jegyzőkönyvének az Európai Közösség nevében történő jóváhagyásáról, valamint az abból származó kötelezettségek közös teljesítéséről szóló, 2002. április 25-i 2002/358/EK tanácsi határozat (3) következtében. A határozat arra kötelezi a Közösséget és tagállamait, hogy a Kyotói Jegyzőkönyv A. mellékletében felsorolt, üvegházhatást okozó gázok összesített, antropogén kibocsátását a 2008-tól 2012-ig tartó időszakban 8 %-kal csökkentsék az 1990. évi szinthez képest. Ha ezeket a kötelezettségeket összehangolás nélkül teljesítik, az azzal a veszéllyel jár, hogy akadályozhatja a gépjárművek Közösségen belüli szabad mozgását. Ezért indokolt megállapítani azokat a követelményeket, amelyeknek a gépjárművekbe szerelt légkondicionáló rendszerek meg kell, hogy feleljenek ahhoz, hogy forgalomba hozhatók legyenek, valamint indokolt egy adott időponttól betiltani az olyan légkondicionáló rendszereket, amelyeket úgy terveztek, hogy 150-nél nagyobb globális felmelegedési potenciállal rendelkező fluortartalmú üvegházhatású gázokat tartalmazzanak.

| (3) | Növekvő aggodalomra ad okot az éghajlatváltozásra gyakorolt hatása miatt az 1300-as globális felmelegedési potenciálú 134a jelű részlegesen fluorozott szénhidrogén (HFC-134a) gépjárművek légkondicionáló rendszereiből eredő kibocsátása. A közeljövőben várhatóan gazdaságos és biztonságos alternatívák fognak rendelkezésre állni a 134a jelű részlegesen fluorozott szénhidrogén (HFC-134a) helyettesítésére. Meg kell vizsgálni, hogy – tekintettel az ilyen rendszerekben a fluortartalmú üvegházhatású gázok kibocsátásának lehetséges visszaszorítása és e gázok helyettesítése terén elért fejlődésre – szükséges-e ezen irányelv kiterjesztése más gépjármű-kategóriákra is, valamint azt, hogy szükséges-e az említett gázok globális felmelegedési potenciáljára vonatkozó rendelkezéseket módosítani a műszaki és tudományos fejlődés és az ipar termelési tervezésének időütemezéséből fakadó igények figyelembevételével. |
| --- | --- |

(3)

Növekvő aggodalomra ad okot az éghajlatváltozásra gyakorolt hatása miatt az 1300-as globális felmelegedési potenciálú 134a jelű részlegesen fluorozott szénhidrogén (HFC-134a) gépjárművek légkondicionáló rendszereiből eredő kibocsátása. A közeljövőben várhatóan gazdaságos és biztonságos alternatívák fognak rendelkezésre állni a 134a jelű részlegesen fluorozott szénhidrogén (HFC-134a) helyettesítésére. Meg kell vizsgálni, hogy – tekintettel az ilyen rendszerekben a fluortartalmú üvegházhatású gázok kibocsátásának lehetséges visszaszorítása és e gázok helyettesítése terén elért fejlődésre – szükséges-e ezen irányelv kiterjesztése más gépjármű-kategóriákra is, valamint azt, hogy szükséges-e az említett gázok globális felmelegedési potenciáljára vonatkozó rendelkezéseket módosítani a műszaki és tudományos fejlődés és az ipar termelési tervezésének időütemezéséből fakadó igények figyelembevételével.

| (4) | Annak érdekében, hogy a bizonyos fluortartalmú üvegházhatású gázokra vonatkozó tilalom eredményes legyen, korlátozni kell annak a lehetőségét, hogy a gépjárművekbe utólag szerelhessenek be olyan légkondicionáló rendszereket, amelyeket úgy terveztek, hogy 150-nél nagyobb globális felmelegedési potenciálú fluortartalmú üvegházhatású gázokat tartalmazzanak, valamint meg kell tiltani a légkondicionáló rendszerek ilyen gázokkal való feltöltését. |
| --- | --- |

(4)

Annak érdekében, hogy a bizonyos fluortartalmú üvegházhatású gázokra vonatkozó tilalom eredményes legyen, korlátozni kell annak a lehetőségét, hogy a gépjárművekbe utólag szerelhessenek be olyan légkondicionáló rendszereket, amelyeket úgy terveztek, hogy 150-nél nagyobb globális felmelegedési potenciálú fluortartalmú üvegházhatású gázokat tartalmazzanak, valamint meg kell tiltani a légkondicionáló rendszerek ilyen gázokkal való feltöltését.

| (5) | Bizonyos fluortartalmú üvegházhatású gázok gépjárművek légkondicionáló rendszereiből eredő kibocsátásainak korlátozásához határértékeket kell megállapítani a szivárgási veszteség nagyságára és eljárásokat kell kidolgozni a gépjárművekbe szerelt olyan légkondicionáló rendszerek szivárgásának vizsgálatára, amelyeket úgy terveztek, hogy 150-nél nagyobb globális felmelegedési potenciállal rendelkező fluortartalmú üvegházhatású gázokat tartalmazzanak. |
| --- | --- |

(5)

Bizonyos fluortartalmú üvegházhatású gázok gépjárművek légkondicionáló rendszereiből eredő kibocsátásainak korlátozásához határértékeket kell megállapítani a szivárgási veszteség nagyságára és eljárásokat kell kidolgozni a gépjárművekbe szerelt olyan légkondicionáló rendszerek szivárgásának vizsgálatára, amelyeket úgy terveztek, hogy 150-nél nagyobb globális felmelegedési potenciállal rendelkező fluortartalmú üvegházhatású gázokat tartalmazzanak.

| (6) | Az Egyesült Nemzetek éghajlatváltozási keretegyezményéből, a Kyotói Jegyzőkönyvből és a 2002/358/EK határozatból fakadó közösségi és tagállami kötelezettségek teljesítésének elősegítése érdekében a .../2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (4) és ezt irányelvet, amelyek egyaránt hozzájárulnak a fluortartalmú üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentéséhez, egyidejűleg el kell fogadni és ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(6)

Az Egyesült Nemzetek éghajlatváltozási keretegyezményéből, a Kyotói Jegyzőkönyvből és a 2002/358/EK határozatból fakadó közösségi és tagállami kötelezettségek teljesítésének elősegítése érdekében a .../2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (4) és ezt irányelvet, amelyek egyaránt hozzájárulnak a fluortartalmú üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentéséhez, egyidejűleg el kell fogadni és ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

| (7) | Minden járműgyártónak a jóváhagyó hatóság rendelkezésére kell bocsátania a beépített légkondicionáló rendszerekkel és az azokban használt gázokkal kapcsolatos valamennyi műszaki információt. Olyan légkondicionáló rendszerek esetében, amelyeket úgy terveztek, hogy 150-nél nagyobb globális felmelegedési potenciállal rendelkező fluortartalmú üvegházhatású gázokat tartalmazzanak, a gyártónak rendelkezésre kell bocsátani a rendszerek szivárgási veszteség nagyságára vonatkozó adatokat is. |
| --- | --- |

(7)

Minden járműgyártónak a jóváhagyó hatóság rendelkezésére kell bocsátania a beépített légkondicionáló rendszerekkel és az azokban használt gázokkal kapcsolatos valamennyi műszaki információt. Olyan légkondicionáló rendszerek esetében, amelyeket úgy terveztek, hogy 150-nél nagyobb globális felmelegedési potenciállal rendelkező fluortartalmú üvegházhatású gázokat tartalmazzanak, a gyártónak rendelkezésre kell bocsátani a rendszerek szivárgási veszteség nagyságára vonatkozó adatokat is.

| (8) | Az ezen irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (5) összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(8)

Az ezen irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (5) összhangban kell elfogadni.

| (9) | Ez az irányelv egyike a gépjárművek és pótkocsijaik típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1970. február 6-i 70/156/EGK tanácsi irányelvben (6) meghatározott EK-típus-jóváhagyási eljárás külön irányelveinek. Ennek következtében a 70/156/EGK irányelvet megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(9)

Ez az irányelv egyike a gépjárművek és pótkocsijaik típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1970. február 6-i 70/156/EGK tanácsi irányelvben (6) meghatározott EK-típus-jóváhagyási eljárás külön irányelveinek. Ennek következtében a 70/156/EGK irányelvet megfelelően módosítani kell.

| (10) | Mivel ezen irányelv célját – nevezetesen a gépjárművekbe szerelt légkondicionáló rendszerekben található meghatározott fluortartalmú üvegházhatású gázok szivárgásának ellenőrzését, és az olyan légkondicionáló rendszerek betiltását egy adott időponttól kezdődően, amelyeket úgy terveztek, hogy 150-nél nagyobb globális felmelegedési potenciállal rendelkező fluortartalmú üvegházhatású gázokat tartalmazzanak – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezen irányelv terjedelme és hatása miatt ez a cél közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében meghatározottak szerinti szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e célkitűzés eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(10)

Mivel ezen irányelv célját – nevezetesen a gépjárművekbe szerelt légkondicionáló rendszerekben található meghatározott fluortartalmú üvegházhatású gázok szivárgásának ellenőrzését, és az olyan légkondicionáló rendszerek betiltását egy adott időponttól kezdődően, amelyeket úgy terveztek, hogy 150-nél nagyobb globális felmelegedési potenciállal rendelkező fluortartalmú üvegházhatású gázokat tartalmazzanak – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezen irányelv terjedelme és hatása miatt ez a cél közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében meghatározottak szerinti szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e célkitűzés eléréséhez szükséges mértéket.

| (11) | A jobb jogalkotásról szóló intézményközi megállapodás (7) 34. bekezdésével összhangban a tagállamokat ösztönözni kell arra, hogy a maguk, illetve a Közösség érdekében készítsék el és hozzák nyilvánosságra azokat a táblázataikat, amelyek a lehető legteljesebb mértékben bemutatják az ezen irányelv és az átültető rendelkezések közötti összefüggést, |
| --- | --- |

(11)

A jobb jogalkotásról szóló intézményközi megállapodás (7) 34. bekezdésével összhangban a tagállamokat ösztönözni kell arra, hogy a maguk, illetve a Közösség érdekében készítsék el és hozzák nyilvánosságra azokat a táblázataikat, amelyek a lehető legteljesebb mértékben bemutatják az ezen irányelv és az átültető rendelkezések közötti összefüggést,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy

Ez az irányelv meghatározza a járművek EK-típusjóváhagyásának, illetve nemzeti típusjóváhagyásának követelményeit a járművekbe szerelt légkondicionáló rendszerek kibocsátása és biztonságos működése tekintetében. Megállapítja továbbá az ezen rendszerek utólagos beszerelésére és újratöltésére vonatkozó rendelkezéseket.

2. cikk

Tárgyi hatály

Ez az irányelv a 70/156/EGK irányelv II. mellékletében meghatározott M1 és N1 kategóriájú gépjárművekre alkalmazandó. Ezen irányelv alkalmazásában az N1 kategóriájú járműveknek csak azok az I. osztályba tartozó járművek minősülnek, amelyek leírását a gépjárművek külső gyújtású motorjainak kipufogógázai által okozott levegőszennyezés elleni intézkedésekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1970. március 20-i 70/220/EGK tanácsi irányelv (8) I. melléklete 5.3.1.4. pontjának – a 98/69/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) által beillesztett – első táblázata tartalmazza.

3. cikk

Fogalommeghatározások

Ezen irányelv alkalmazásában:

| 1. | „jármű”: az ezen irányelv hatálya alá tartozó valamennyi gépjármű; |
| --- | --- |

1.

„jármű”: az ezen irányelv hatálya alá tartozó valamennyi gépjármű;

| 2. | „járműtípus”: a 70/156/EGK irányelv II. mellékletének B. szakaszában meghatározott típus; |
| --- | --- |

2.

„járműtípus”: a 70/156/EGK irányelv II. mellékletének B. szakaszában meghatározott típus;

| 3. | „légkondicionáló rendszer”: minden olyan rendszer, amelynek fő rendeltetése az, hogy csökkentse a léghőmérsékletet és páratartalmat a jármű utasterében; |
| --- | --- |

3.

„légkondicionáló rendszer”: minden olyan rendszer, amelynek fő rendeltetése az, hogy csökkentse a léghőmérsékletet és páratartalmat a jármű utasterében;

| 4. | „kétpárologtatós rendszer”: az a rendszer, amelyben az egyik párologtató a motorházban, a másik a jármű egy másik terében kerül beszerelésre; minden ettől eltérő rendszer „egypárologtatós rendszernek” tekintendő; |
| --- | --- |

4.

„kétpárologtatós rendszer”: az a rendszer, amelyben az egyik párologtató a motorházban, a másik a jármű egy másik terében kerül beszerelésre; minden ettől eltérő rendszer „egypárologtatós rendszernek” tekintendő;

| 5. | „fluortartalmú üvegházhatású gázok”: a Kyotói Jegyzőkönyv A. mellékletében meghatározott részlegesen fluorozott szénhidrogének (HFC-k), perfluor-karbonok (PFC-k) és kén-hexafluoridok (SF6), valamint az ezen anyagokat tartalmazó készítmények, de nem értendők ide az ózonréteget lebontó anyagokról szóló, 2000. június 29-i 2037/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) által szabályozott anyagok; |
| --- | --- |

5.

„fluortartalmú üvegházhatású gázok”: a Kyotói Jegyzőkönyv A. mellékletében meghatározott részlegesen fluorozott szénhidrogének (HFC-k), perfluor-karbonok (PFC-k) és kén-hexafluoridok (SF6), valamint az ezen anyagokat tartalmazó készítmények, de nem értendők ide az ózonréteget lebontó anyagokról szóló, 2000. június 29-i 2037/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) által szabályozott anyagok;

| 6. | „részlegesen fluorozott szénhidrogén”: olyan szerves vegyület, amely szénből, hidrogénből és fluorból áll, és amelynek molekulája nem tartalmaz hatnál több szénatomot; |
| --- | --- |

6.

„részlegesen fluorozott szénhidrogén”: olyan szerves vegyület, amely szénből, hidrogénből és fluorból áll, és amelynek molekulája nem tartalmaz hatnál több szénatomot;

| 7. | „perfluor-karbon”: olyan szerves vegyület, amely csak szénből és fluorból áll, és amelynek molekulája nem tartalmaz hatnál több szénatomot; |
| --- | --- |

7.

„perfluor-karbon”: olyan szerves vegyület, amely csak szénből és fluorból áll, és amelynek molekulája nem tartalmaz hatnál több szénatomot;

| 8. | „globális felmelegedési potenciál”: a fluortartalmú üvegházhatású gázok éghajlatmelegedést okozó, szén-dioxidhoz viszonyított potenciálja. A standard globális felmelegedési potenciált (global warming potential, GWP) úgy kell kiszámítani, hogy a gáz egy kilogrammjának 100 éves időszakra vonatkozó felmelegedési potenciálját viszonyítani kell egy kilogramm CO2 ugyanezen potenciáljához. A vonatkozó GWP-értékek az éghajlatváltozással foglalkozó kormányközi munkacsoport (Intergovernmental Panel on Climate Change – IPCC) által elfogadott harmadik értékelő jelentésből származnak („2001-es IPCC GWP értékek”) (11); |
| --- | --- |

8.

„globális felmelegedési potenciál”: a fluortartalmú üvegházhatású gázok éghajlatmelegedést okozó, szén-dioxidhoz viszonyított potenciálja. A standard globális felmelegedési potenciált (global warming potential, GWP) úgy kell kiszámítani, hogy a gáz egy kilogrammjának 100 éves időszakra vonatkozó felmelegedési potenciálját viszonyítani kell egy kilogramm CO2 ugyanezen potenciáljához. A vonatkozó GWP-értékek az éghajlatváltozással foglalkozó kormányközi munkacsoport (Intergovernmental Panel on Climate Change – IPCC) által elfogadott harmadik értékelő jelentésből származnak („2001-es IPCC GWP értékek”) (11);

| 9. | „készítmény”: két vagy több anyagból álló keverék, amelyek közül legalább az egyik fluortartalmú üvegházhatású gáz. A készítmény globális felmelegedési összpotenciálját (12) a melléklet 2. részében foglaltaknak megfelelően kell meghatározni; |
| --- | --- |

9.

„készítmény”: két vagy több anyagból álló keverék, amelyek közül legalább az egyik fluortartalmú üvegházhatású gáz. A készítmény globális felmelegedési összpotenciálját (12) a melléklet 2. részében foglaltaknak megfelelően kell meghatározni;

| 10. | „utólagos beszerelés”: légkondicionáló rendszer beszerelése a járműbe a nyilvántartásba vételt követően. |
| --- | --- |

10.

„utólagos beszerelés”: légkondicionáló rendszer beszerelése a járműbe a nyilvántartásba vételt követően.

4. cikk

A tagállamok kötelezettségei

(1)   A tagállamok esettől függően a légkondicionáló rendszer kibocsátása tekintetében kizárólag azon járműtípusokra adják meg az EK-típusjóváhagyást vagy nemzeti típusjóváhagyást adott esetben, amelyek az ezen irányelvben megállapított követelményeknek megfelelnek.

(2)   A 70/156/EGK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti teljes járműtípus-jóváhagyás megadása céljából a tagállamok biztosítják, hogy a gyártók információt nyújtsanak az új gépjárművekbe beépített légkondicionáló rendszerekhez használt hűtőközeg fajtájáról.

(3)   Azon járművek típusjóváhagyása céljából, amelyek légkondicionáló rendszereit úgy tervezték, hogy 150-nél nagyobb globális felmelegedési potenciállal rendelkező fluortartalmú üvegházhatású gázokat tartalmazzanak, a tagállamok biztosítják, hogy a 7. cikk (1) bekezdésében említett vizsgálati eljárásnak megfelelően ezen gázok szivárgási veszteségének megengedett nagysága nem haladhatja meg az 5. cikkben megállapított, maximálisan megengedhető határértékeket.

5. cikk

Típusjóváhagyás

(1)   Az összehangolt szivárgási veszteség vizsgálat bevezetésétől számított hat hónappal kezdődő hatállyal, a légkondicionáló rendszerek kibocsátásával kapcsolatos indokok alapján a tagállamok:

| a) | nem tagadhatják meg az EK-típusjóváhagyás vagy nemzeti típusjóváhagyás megadását valamely új járműtípus tekintetében; illetve |
| --- | --- |

a)

nem tagadhatják meg az EK-típusjóváhagyás vagy nemzeti típusjóváhagyás megadását valamely új járműtípus tekintetében; illetve

| b) | nem tilthatják meg új jármű nyilvántartásba vételét, értékesítését vagy forgalomba helyezését, |
| --- | --- |

b)

nem tilthatják meg új jármű nyilvántartásba vételét, értékesítését vagy forgalomba helyezését,

amennyiben a jármű, amelynek légkondicionáló rendszerét úgy tervezték, hogy 150-nél nagyobb globális felmelegedési potenciállal rendelkező fluortartalmú üvegházhatású gázokat tartalmazzon, az ezen irányelvben megállapított követelményeknek megfelel.

(2)   Attól függően, hogy melyik a későbbi időpont, az összehangolt szivárgási veszteség vizsgálat bevezetésétől számított 12 hónappal vagy 2007. január 1-jével kezdődő hatállyal a tagállamok nem adnak ki EK-típusjóváhagyást, illetve nemzeti jóváhagyást azon járműtípusokra vonatkozóan, amelyek légkondicionáló rendszerét úgy tervezték, hogy 150-nél nagyobb globális felmelegedési potenciállal rendelkező fluortartalmú üvegházhatású gázokat tartalmazzon, kivéve ha egypárologtatós rendszerben a fluortartalmú üvegházhatású gázok éves szinten számított szivárgási vesztesége nem haladja meg a 40 grammot, illetve kettős párologtatós rendszer esetében a fluortartalmú üvegházhatású gázok éves szinten számított szivárgási vesztesége nem haladja meg a 60 grammot.

(3)   Attól függően, hogy melyik a későbbi időpont, az összehangolt szivárgási veszteség vizsgálat bevezetésétől számított 24 hónappal vagy 2008. január 1-jével kezdődő hatállyal, azon új járművek vonatkozásában, amelyek légkondicionáló rendszerét úgy tervezték, hogy 150-nél nagyobb globális felmelegedési potenciállal rendelkező fluortartalmú üvegházhatású gázokat tartalmazzon – kivéve, ha egypárologtatós rendszerben a fluortartalmú üvegházhatású gázok éves szinten számított szivárgási vesztesége nem haladja meg 40 grammot, illetve kettős párologtató rendszer esetében a fluortartalmú üvegházhatású gázok éves szinten számított szivárgási vesztesége nem haladja meg a 60 grammot – a tagállamok:

| a) | a 70/156/EGK irányelv 7. cikke (1) bekezdésének alkalmazásában nem tekintik érvényesnek a megfelelőségi igazolásokat; és |
| --- | --- |

a)

a 70/156/EGK irányelv 7. cikke (1) bekezdésének alkalmazásában nem tekintik érvényesnek a megfelelőségi igazolásokat; és

| b) | elutasítják a nyilvántartásba vételt, illetve megtiltják az értékesítést és a forgalomba helyezést. |
| --- | --- |

b)

elutasítják a nyilvántartásba vételt, illetve megtiltják az értékesítést és a forgalomba helyezést.

(4)   2011. január 1-jével kezdődő hatállyal, azon járműtípusra vonatkozóan, amelynek légkondicionáló rendszerét úgy tervezték, hogy 150-nél nagyobb globális felmelegedési potenciállal rendelkező fluortartalmú üvegházhatású gázokat tartalmazzon, a tagállamok nem adják meg az EK-típusjóváhagyást, illetve a nemzeti típusjóváhagyást.

(5)   2017. január 1-jével kezdődő hatállyal, azon új járművek tekintetében, amelyek légkondicionáló rendszerét úgy tervezték, hogy 150-nél nagyobb globális felmelegedési potenciállal rendelkező fluortartalmú üvegházhatású gázokat tartalmazzon, a tagállamok:

| a) | a 70/156/EGK irányelv 7. cikkének (1) bekezdésének alkalmazásában nem tekintik érvényesnek a megfelelőségi igazolásokat; és |
| --- | --- |

a)

a 70/156/EGK irányelv 7. cikkének (1) bekezdésének alkalmazásában nem tekintik érvényesnek a megfelelőségi igazolásokat; és

| b) | elutasítják a nyilvántartásba vételt, illetve megtiltják az értékesítést és a forgalomba helyezést. |
| --- | --- |

b)

elutasítják a nyilvántartásba vételt, illetve megtiltják az értékesítést és a forgalomba helyezést.

6. cikk

Utólagos beszerelés és újratöltés

(1)   2011. január 1-ével kezdődő hatállyal azon légkondicionáló rendszerek, amelyeket úgy terveztek, hogy 150-nél nagyobb globális felmelegedési potenciállal rendelkező fluortartalmú üvegházhatású gázokat tartalmazzanak, nem szerelhetők be utólag olyan járművekbe, amelyek típusjóváhagyása ezen időpontot követően történik. 2017. január 1-jével kezdődő hatállyal ilyen légkondicionáló rendszer nem szerelhető be utólag semmilyen járműbe.

(2)   150-nél nagyobb globális felmelegedési potenciállal rendelkező fluortartalmú üvegházhatású gáz nem tölthető egyetlen olyan jármű légkondicionáló rendszerébe sem, amelynek típusjóváhagyása 2011. január 1-jén vagy azt követően történik. 2017. január 1-jével kezdődő hatállyal, 150-nél nagyobb globális felmelegedési potenciállal rendelkező fluortartalmú üvegházhatású gáz nem tölthető egyetlen jármű légkondicionáló rendszerébe sem – kivéve azon légkondicionáló rendszerek újratöltését, amelyek ilyen gázokat tartalmaznak, és amelyeknek a járművekbe szerelése még a fenti időpont előtt megtörtént.

(3)   Amennyiben a rendszerből a normálistól eltérő mértékű hűtőközeg kiszivárgott, a légkondicionáló rendszerek szervizelésére és javítására szakosodott szolgáltatók nem tölthetik újra e berendezéseket fluortartalmú üvegházhatású gázokkal addig, amíg a szükséges javítás be nem fejeződik.

7. cikk

Végrehajtási intézkedések

(1)   A Bizottság ...-ig (13) elfogadja a 4. és 5. cikk végrehajtására vonatkozó intézkedéseket, így különösen:

| a) | a járművek EK-típusjóváhagyására vonatkozó közigazgatási rendelkezéseket; és |
| --- | --- |

a)

a járművek EK-típusjóváhagyására vonatkozó közigazgatási rendelkezéseket; és

| b) | a 150-nél nagyobb globális felmelegedési potenciállal rendelkező fluortartalmú üvegházhatású gázok légkondicionáló rendszerből való szivárgási veszteségének mérését szolgáló, összehangolt szivárgásmérési eljárást. |
| --- | --- |

b)

a 150-nél nagyobb globális felmelegedési potenciállal rendelkező fluortartalmú üvegházhatású gázok légkondicionáló rendszerből való szivárgási veszteségének mérését szolgáló, összehangolt szivárgásmérési eljárást.

(2)   A Bizottság az intézkedéseket a 70/156/EGK irányelv 13. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően fogadja el.

(3)   A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzéteszi ezeket az intézkedéseket.

(4)   A (2) bekezdésben említett eljárást kell alkalmazni adott esetben az alábbiak elfogadására:

| a) | a mozgatható légkondicionáló rendszerek hűtőközegének biztonságos működését és megfelelő szervizelését biztosító intézkedések; |
| --- | --- |

a)

a mozgatható légkondicionáló rendszerek hűtőközegének biztonságos működését és megfelelő szervizelését biztosító intézkedések;

| b) | légkondicionáló rendszerek üzemben lévő járművekbe való utólagos beszerelésére és üzemben lévő légkondicionáló rendszerek újratöltésére vonatkozó intézkedések, amennyiben ezek nem tartoznak a 6. cikk hatálya alá; |
| --- | --- |

b)

légkondicionáló rendszerek üzemben lévő járművekbe való utólagos beszerelésére és üzemben lévő légkondicionáló rendszerek újratöltésére vonatkozó intézkedések, amennyiben ezek nem tartoznak a 6. cikk hatálya alá;

| c) | a készítmények globális felmelegedési potenciálját meghatározó módszer kiigazítása. |
| --- | --- |

c)

a készítmények globális felmelegedési potenciálját meghatározó módszer kiigazítása.

8. cikk

Felülvizsgálat

(1)   A gépjárművekbe szerelt légkondicionáló rendszerekből származó fluortartalmú üvegházhatású gázok kibocsátásának lehetséges visszaszorítása vagy az ilyen gázok helyettesítése tekintetében történt előrelépés alapján a Bizottság megvizsgálja,

| — | ki kell-e terjeszteni a meglévő jogszabályi rendelkezéseket a járművek egyéb kategóriáira is, különösen az M2 és M3 kategóriára, valamint az N1 kategória II. és III. osztályára, és |
| --- | --- |

—

ki kell-e terjeszteni a meglévő jogszabályi rendelkezéseket a járművek egyéb kategóriáira is, különösen az M2 és M3 kategóriára, valamint az N1 kategória II. és III. osztályára, és

| — | módosítani kell-e a fluortartalmú üvegházhatású gázok globális felmelegedési potenciáljára vonatkozó közösségi rendelkezéseket; a változtatásoknál figyelembe kell venni a tudományos és műszaki fejlődést, illetve az ipar termelési tervezésének időütemezéséből fakadó igényeket is; |
| --- | --- |

—

módosítani kell-e a fluortartalmú üvegházhatású gázok globális felmelegedési potenciáljára vonatkozó közösségi rendelkezéseket; a változtatásoknál figyelembe kell venni a tudományos és műszaki fejlődést, illetve az ipar termelési tervezésének időütemezéséből fakadó igényeket is;

és ...-ig (14) közzéteszi jelentését. Szükség esetén megfelelő jogalkotási javaslatokat terjeszt elő.

(2)   Amennyiben egy 150-nél nagyobb globális felmelegedési potenciállal rendelkező fluortartalmú üvegházhatású gáz, amelyre a 3. cikk (8) bekezdésében említett IPCC-jelentés még nem terjed ki, bekerül az IPCC egy jövőbeli jelentésébe, a Bizottság megvizsgálja, hogy ezen irányelv módosítása az adott gáz felvétele érdekében indokolt-e. Amennyiben a Bizottság szükségesnek ítéli, úgy a 70/156/EGK irányelv 13. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően:

| — | elfogadja a szükséges intézkedéseket, és |
| --- | --- |

—

elfogadja a szükséges intézkedéseket, és

| — | meghatározza az ezen intézkedések alkalmazására vonatkozó átmeneti időszakokat. |
| --- | --- |

—

meghatározza az ezen intézkedések alkalmazására vonatkozó átmeneti időszakokat.

Ennek során a Bizottság igyekszik fenntartani az egyensúlyt a szükséges megfelelő felkészülési idő és azon kockázat között, amelyet a fluortartalmú üvegházhatású gáz a környezet számára jelent.

9. cikk

A 70/156/EGK irányelv módosításai

A 70/156/EGK irányelv ezen irányelv mellékletének 1. részével összhangban módosul.

10. cikk

Átültetés a nemzeti jogba

(1)   A tagállamok ...-ig (15) elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek.

A tagállamok ezeket az intézkedéseket ...-től (16) alkalmazzák.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

11. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

12. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, ...

az Európai Parlament részéről

az elnök

...

a Tanács részéről

az elnök

...

---

(1)  HL C 108., 2004.4.30., 62. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2004. március 31-i véleménye (HL C 103. E, 2004.4.29., 600. o.), a Tanács 2005. június 21-i közös álláspontja és az Európai Parlament ...-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

2

(3)  HL L 130., 2002.5.15., 1. o.

3

(4)  Lásd ennek a Hivatalos Lapnak a ... oldalát. Az ezen irányelvhez kapcsolódó rendeletre való hivatkozás az egyidejű kihirdetéshez.

4

(5)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

5

(6)  HL L 42., 1970.2.23., 1. o. A legutóbb a 2004/104/EK bizottsági irányelvvel (HL L 337., 2004.11.13., 13. o.) módosított irányelv.

6

(7)  HL C 321., 2003.12.31., 1. o.

7

(8)  HL L 76., 1970.4.6., 1. o. A legutóbb a 2003/76/EK bizottsági irányelvvel (HL L 206., 2003.8.15., 29. o.) módosított irányelv.

8

(9)  HL L 350., 1998.12.28., 1. o.

9

(10)  HL L 244., 2000.9.29., 1. o. A legutóbb a 2077/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 359., 2004.12.4., 28. o.) módosított rendelet.

10

(11)  IPCC Third Assessment Climate Change 2001. A Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change (http://www.ipcc.ch/pub/reports.htm).

11

(12)  A készítményekben lévő nem fluortartalmú üvegházhatású gázok GWP-számításához az IPCC első értékelésében közzétett értékeket kell alkalmazni, lásd: Climate Change, The IPCC Scientific Assessment, J.T. Houghton, G.J. Jenkins, J.J. Ephraums (szerk.), Cambridge University Press, Cambridge (UK) 1990.

12

(13)  Az ezen irányelv hatálybalépését követő 12 hónapon belül.

13

(14)  Az ezen irányelv hatálybalépését követő öt éven belül.

14

(15)  Ezen irányelv hatálybalépését követően legkésőbb 18 hónappal.

15

(16)  Az ezen irányelv hatálybalépését követő 18 hónap és egy nap.

16

---

MELLÉKLET

1. RÉSZ

A 70/156/EGK irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | A IV. melléklet I. része egy új, [61.] számú tétellel, valamint egy lábjegyzettel egészül ki a következőképpen:

















  „Tárgy: | Az irányelv száma | Hivatkozás a Hivatalos Lapban | Alkalmazási kör |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| [61]. | Lég-kondicionáló rendszer |

1.

A IV. melléklet I. része egy új, [61.] számú tétellel, valamint egy lábjegyzettel egészül ki a következőképpen:

„Tárgy:

Az irányelv száma

Hivatkozás a Hivatalos Lapban

Alkalmazási kör

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

[61].

Lég-kondicionáló rendszer

2005/.../EK

L ... ..., ....o.

X

X (1)

| 2. | A XI. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | Az 1. függelék egy új, [61.] számú tétellel egészül ki a következőképpen:











  „Tétel | Tárgy: | Az irányelv száma | M1 ≤ 2 500
  (1) kg | M1 > 2 500
  (1) kg | M2 | M3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [61.] | Légkondicionáló rendszer | 2005/.../EK | X | X” | | |

2.

A XI. melléklet a következőképpen módosul:

a)

Az 1. függelék egy új, [61.] számú tétellel egészül ki a következőképpen:

„Tétel

Tárgy:

Az irányelv száma

M1 ≤ 2 500

(1) kg

M1 > 2 500

(1) kg

M2

M3

[61.]

Légkondicionáló rendszer

2005/.../EK

X

X”

| b) | Az 2. függelék egy új, [61.] számú tétellel egészül ki a következőképpen:

















  „Tétel | Tárgy: | Az irányelv száma | M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [61.] | Légkondicionáló rendszer | 2005/.../EK | X | | | W” | | | | | | |

b)

Az 2. függelék egy új, [61.] számú tétellel egészül ki a következőképpen:

„Tétel

Tárgy:

Az irányelv száma

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

[61.]

Légkondicionáló rendszer

2005/.../EK

X

W”

| c) | A 3. függelék egy új, [61] számú tétellel egészül ki a következőképpen:
















  „Tétel | Tárgy: | Irányelv száma | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [61] | Légkondicionáló rendszer | 2005/.../EK | | | W” | | | | | | |

c)

A 3. függelék egy új, [61] számú tétellel egészül ki a következőképpen:

„Tétel

Tárgy:

Irányelv száma

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

[61]

Légkondicionáló rendszer

2005/.../EK

W”

| d) | A „betűjelzések jelentése” című rész a következő betűjelzéssel egészül ki:„WKizárólag azon N1 kategóriájú, I. osztályú járművek vonatkozásában, amelyek leírását a 70/220/EGK irányelv I. melléklete 5.3.1.4. pontjának – a 98/69/EK irányelv által beillesztett – első táblázata tartalmazza.” |
| --- | --- |

d)

A „betűjelzések jelentése” című rész a következő betűjelzéssel egészül ki:

2. RÉSZ

A készítmények globális felmelegedési potenciáljára (GWP) vonatkozó számítási módszer

Egy készítmény teljes GWP-je az egyes anyagok GWP-jükkel szorzott súlyarányai összegének súlyozott átlaga.

Σ (X anyag % × GWP) + (Y anyag % × GWP) + .....(N anyag % × GWP)

ahol a % a +/- 1 %-os tűréshatárral megengedett súly szerinti hozzájárulás.

Például: a képletet egy 23 %-ban HFC-32-t, 25 %-ban HFC-125-öt és 52 %-ban HFC-134a-t tartalmazó képzelt gázelegyre alkalmazva

Σ (23 % × 550) + (25 % × 3 400) + (52 % × 1 300)

Image Teljes GWP = 1 652,5

---

(1)  Kizárólag azon N1 kategóriájú, I. osztályú járművek vonatkozásában, amelyek leírását a 70/220/EGK irányelv I. melléklete 5.3.1.4. pontjának – a 98/69/EK irányelv által beillesztett – első táblázata tartalmazza.”

---

A TANÁCS INDOKLÁSA (1)

---

(1)  Lásd ennek a Hivatalos Lapnak a 12 oldalát.

---