# Официален вестник C 440/18 д

| | ISSN 1977-0855 |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 440 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 6318 декември 2020 г. |

ISSN 1977-0855

Официален вестник

на Европейския съюз

C 440

Издание на български език

Информация и известия

Година 6318 декември 2020 г.

---

| Съдържание | Страница |
| --- | --- |
| | I   Резолюции, препоръки и становища |
| | РЕЗОЛЮЦИИ |
| | Комитет на регионите |
| | Interactio — комбинирано заседание — 140-а пленарна сесия на КР, 12.10.2020 Г. – 14.10.2020 Г. |
| 2020/C 440/01 | Резолюция на Европейския комитет на регионите относно Годишен барометър на КР за състоянието на регионите и градовете през 2020 г. — Местните и регионалните власти, изправени пред COVID-19 и изграждащи възстановяването | 1 |
| | СТАНОВИЩА |
| | Комитет на регионите |
| | Interactio — комбинирано заседание — 140-а пленарна сесия на КР, 12.10.2020 Г. – 14.10.2020 Г. |
| 2020/C 440/02 | Становище на Европейския комитет на регионите — Равностойни условия на живот като общо предизвикателство пред всички равнища на управление в Европа | 4 |
| 2020/C 440/03 | Становище на Европейския комитет на регионите — Осъществяване и бъдещи перспективи на трансграничното здравно обслужване | 10 |
| 2020/C 440/04 | Становище на Европейския комитет на регионите — Механизъм на ЕС за извънредни ситуации в областта на общественото здраве | 15 |
| 2020/C 440/05 | Становище на Комитета на регионите — Биологичното- разнообразие на градовете и регионите след 2020 г. във връзка с 15-ата конференция на страните по Конвенцията на ООН за биологичното разнообразие и стратегията на ЕС за биологичното разнообразие за 2030 г. | 20 |
| 2020/C 440/06 | Становище на Европейския комитет на регионите — Доклад относно пречките пред единния пазар и плана за действие за прилагане на законодателството в областта на единния пазар | 27 |
| 2020/C 440/07 | Становище на Европейския комитет на регионите – Демографските промени: предложения за тяхното измерване и справяне с отрицателните им последици в регионите на ЕС | 33 |
| 2020/C 440/08 | Становище на Европейския комитет на регионите — Силна социална Европа за справедливи промени | 42 |
| 2020/C 440/09 | Становище на Европейския комитет на регионите — Местните и регионалните власти в постоянния диалог с гражданите | 49 |
| 2020/C 440/10 | Становище на Европейския комитет на регионите — Ролята на политиката на сближаване на ЕС по отношение на интелигентните и иновативни икономически промени в регионите на фона на кризата с коронавируса | 54 |
| 2020/C 440/11 | Становище на Европейския комитет на регионите — Стратегия за МСП | 60 |
| 2020/C 440/12 | Становище на Европейския комитет на регионите — Предизвикателства пред местната демокрация в Западните Балкани | 66 |
| 2020/C 440/13 | Становище на Европейският комитет на регионите — Стратегия за изграждане на цифровото бъдеще на Европа и европейска стратегия за данните | 71 |
| 2020/C 440/14 | Становище на Европейския комитет на регионите — Бяла книга за изкуствения интелект — Европа в търсене на високи постижения и атмосфера на доверие | 79 |
| 2020/C 440/15 | Становище на Европейския комитет на регионите — Регионален сравнителен доклад за иновациите и въздействието му върху регионалните политики, ориентирани към местните условия | 87 |
| 2020/C 440/16 | Становище на Европейския комитет на регионите — Съюз на равенство: Стратегия за равенство между половете за 2020—2025 г. | 92 |
| 2020/C 440/17 | Становище на Европейския комитет на регионите — Европейски пакт за климата | 99 |
| 2020/C 440/18 | Становище на Европейския комитет на регионите — Нов план за действие относно кръговата икономика | 107 |
| 2020/C 440/19 | Становище на Европейския комитет на регионите — Към устойчиво използване на природните ресурси в средиземноморските острови | 114 |
| 2020/C 440/20 | Становище на Европейския комитет на регионите — Обновяване на Лайпцигската харта за устойчиви европейски градове | 119 |
| 2020/C 440/21 | Становище на Европейския комитет на регионите — Нова промишлена стратегия за Европа | 125 |

Съдържание

Страница

I   Резолюции, препоръки и становища

РЕЗОЛЮЦИИ

Комитет на регионите

Interactio — комбинирано заседание — 140-а пленарна сесия на КР, 12.10.2020 Г. – 14.10.2020 Г.

2020/C 440/01

Резолюция на Европейския комитет на регионите относно Годишен барометър на КР за състоянието на регионите и градовете през 2020 г. — Местните и регионалните власти, изправени пред COVID-19 и изграждащи възстановяването

1

СТАНОВИЩА

Комитет на регионите

Interactio — комбинирано заседание — 140-а пленарна сесия на КР, 12.10.2020 Г. – 14.10.2020 Г.

2020/C 440/02

Становище на Европейския комитет на регионите — Равностойни условия на живот като общо предизвикателство пред всички равнища на управление в Европа

4

2020/C 440/03

Становище на Европейския комитет на регионите — Осъществяване и бъдещи перспективи на трансграничното здравно обслужване

10

2020/C 440/04

Становище на Европейския комитет на регионите — Механизъм на ЕС за извънредни ситуации в областта на общественото здраве

15

2020/C 440/05

Становище на Комитета на регионите — Биологичното- разнообразие на градовете и регионите след 2020 г. във връзка с 15-ата конференция на страните по Конвенцията на ООН за биологичното разнообразие и стратегията на ЕС за биологичното разнообразие за 2030 г.

20

2020/C 440/06

Становище на Европейския комитет на регионите — Доклад относно пречките пред единния пазар и плана за действие за прилагане на законодателството в областта на единния пазар

27

2020/C 440/07

Становище на Европейския комитет на регионите – Демографските промени: предложения за тяхното измерване и справяне с отрицателните им последици в регионите на ЕС

33

2020/C 440/08

Становище на Европейския комитет на регионите — Силна социална Европа за справедливи промени

42

2020/C 440/09

Становище на Европейския комитет на регионите — Местните и регионалните власти в постоянния диалог с гражданите

49

2020/C 440/10

Становище на Европейския комитет на регионите — Ролята на политиката на сближаване на ЕС по отношение на интелигентните и иновативни икономически промени в регионите на фона на кризата с коронавируса

54

2020/C 440/11

Становище на Европейския комитет на регионите — Стратегия за МСП

60

2020/C 440/12

Становище на Европейския комитет на регионите — Предизвикателства пред местната демокрация в Западните Балкани

66

2020/C 440/13

Становище на Европейският комитет на регионите — Стратегия за изграждане на цифровото бъдеще на Европа и европейска стратегия за данните

71

2020/C 440/14

Становище на Европейския комитет на регионите — Бяла книга за изкуствения интелект — Европа в търсене на високи постижения и атмосфера на доверие

79

2020/C 440/15

Становище на Европейския комитет на регионите — Регионален сравнителен доклад за иновациите и въздействието му върху регионалните политики, ориентирани към местните условия

87

2020/C 440/16

Становище на Европейския комитет на регионите — Съюз на равенство: Стратегия за равенство между половете за 2020—2025 г.

92

2020/C 440/17

Становище на Европейския комитет на регионите — Европейски пакт за климата

99

2020/C 440/18

Становище на Европейския комитет на регионите — Нов план за действие относно кръговата икономика

107

2020/C 440/19

Становище на Европейския комитет на регионите — Към устойчиво използване на природните ресурси в средиземноморските острови

114

2020/C 440/20

Становище на Европейския комитет на регионите — Обновяване на Лайпцигската харта за устойчиви европейски градове

119

2020/C 440/21

Становище на Европейския комитет на регионите — Нова промишлена стратегия за Европа

125

---

| | III   Подготвителни актове |
| --- | --- |
| | Комитет на регионите |
| | Interactio — комбинирано заседание — 140-а пленарна сесия на КР, 12.10.2020 Г. – 14.10.2020 Г. |
| 2020/C 440/22 | Становище на Европейския комитет на регионите — Програма ЕС в подкрепа на здравето EU4Health | 131 |
| 2020/C 440/23 | Становище на Европейския комитет на регионите — Укрепен механизъм за гражданска защита на Съюза | 150 |
| 2020/C 440/24 | Становище на Европейския комитет на регионите — План за възстановяване на Европа от пандемията от COVID-19: Механизъм за възстановяване и устойчивост и Инструмент за техническа подкрепа | 160 |
| 2020/C 440/25 | Становище на Европейския комитет на регионите — Европейска година на железопътния транспорт 2021 г. | 183 |
| 2020/C 440/26 | Становище на Европейския комитет на регионите — Законодателен пакет REACT-EU | 191 |

III   Подготвителни актове

Комитет на регионите

Interactio — комбинирано заседание — 140-а пленарна сесия на КР, 12.10.2020 Г. – 14.10.2020 Г.

2020/C 440/22

Становище на Европейския комитет на регионите — Програма ЕС в подкрепа на здравето EU4Health

131

2020/C 440/23

Становище на Европейския комитет на регионите — Укрепен механизъм за гражданска защита на Съюза

150

2020/C 440/24

Становище на Европейския комитет на регионите — План за възстановяване на Европа от пандемията от COVID-19: Механизъм за възстановяване и устойчивост и Инструмент за техническа подкрепа

160

2020/C 440/25

Становище на Европейския комитет на регионите — Европейска година на железопътния транспорт 2021 г.

183

2020/C 440/26

Становище на Европейския комитет на регионите — Законодателен пакет REACT-EU

191

---

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

I Резолюции, препоръки и становища

РЕЗОЛЮЦИИ

Комитет на регионите

Interactio — комбинирано заседание — 140-а пленарна сесия на КР, 12.10.2020 Г. – 14.10.2020 Г.

| 18.12.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 440/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 440/1

---

Резолюция на Европейския комитет на регионите относно Годишен барометър на КР за състоянието на регионите и градовете през 2020 г. — Местните и регионалните власти, изправени пред COVID-19 и изграждащи възстановяването

(2020/C 440/01)

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ (КР),

| — | като взе предвид своя доклад „Годишен барометър за състоянието на регионите и градовете през 2020 г.“, чието изготвяне се основава на приобщаващ, фактологичен и доказателствено ориентиран подход и включва участието на множество партньори институции; |
| --- | --- |

—

като взе предвид своя доклад „Годишен барометър за състоянието на регионите и градовете през 2020 г.“, чието изготвяне се основава на приобщаващ, фактологичен и доказателствено ориентиран подход и включва участието на множество партньори институции;

| — | като има предвид, че целта на доклада е да се обсъди регионалното и местното измерение на състоянието на Съюза, да се предостави на лицата, вземащи политически решения на европейско, национално, регионално и местно ниво, достоверна информация за най-належащите предизвикателства за предстоящата година и да се предложат ключови препоръки, които да насочат политическия отговор на Европа. Тези препоръки следва да дадат възможност за провеждането на открити и приобщаващи дебати на всички равнища, за да се обясни изборът, който трябва да бъде направен, и да се повиши легитимността на решенията, които трябва да бъдат взети; |
| --- | --- |

—

като има предвид, че целта на доклада е да се обсъди регионалното и местното измерение на състоянието на Съюза, да се предостави на лицата, вземащи политически решения на европейско, национално, регионално и местно ниво, достоверна информация за най-належащите предизвикателства за предстоящата година и да се предложат ключови препоръки, които да насочат политическия отговор на Европа. Тези препоръки следва да дадат възможност за провеждането на открити и приобщаващи дебати на всички равнища, за да се обясни изборът, който трябва да бъде направен, и да се повиши легитимността на решенията, които трябва да бъдат взети;

| — | като има предвид, че местните и регионалните власти са на първа линия в управлението на кризи, тъй като отговарят за решаващи аспекти на противоепидемичните мерки, здравеопазването, социалните услуги и икономическото развитие, поради факта, че тези отговорности са разпределени между различните равнища на управление в държавите членки; |
| --- | --- |

—

като има предвид, че местните и регионалните власти са на първа линия в управлението на кризи, тъй като отговарят за решаващи аспекти на противоепидемичните мерки, здравеопазването, социалните услуги и икономическото развитие, поради факта, че тези отговорности са разпределени между различните равнища на управление в държавите членки;

| — | като има предвид, че въздействието на кризата с COVID-19 е много разнообразно, със силно териториално измерение, което има важни последици за управлението на кризи и политическите реакции; |
| --- | --- |

—

като има предвид, че въздействието на кризата с COVID-19 е много разнообразно, със силно териториално измерение, което има важни последици за управлението на кризи и политическите реакции;

| — | като има предвид, че поднационалните органи играят основна роля в управлението на кризата, породена от COVID-19, както чрез собствените им политически решения и действия, така и чрез прилагането на политики, решението за които е взето на други равнища на управление; |
| --- | --- |

—

като има предвид, че поднационалните органи играят основна роля в управлението на кризата, породена от COVID-19, както чрез собствените им политически решения и действия, така и чрез прилагането на политики, решението за които е взето на други равнища на управление;

| 1. | подчертава значението на многостепенното управление и необходимостта от координация в управлението на спешната медицинска помощ и трансграничното сътрудничество в областта на здравеопазването, за да се гарантира последователен и ефективен отговор на бъдещи кризи; |
| --- | --- |

1.

| 2. | подчертава, че според проучване на общественото мнение, проведено през септември 2020 г. от името на КР относно мнението на гражданите на ЕС за кризата с коронавируса и ролята на МРВ, последните продължават да бъдат най-надеждното равнище на управление в ЕС (52 %), а също и най-надеждното равнище (48 %), което трябва да предприеме, сега и в бъдеще, правилните мерки за преодоляване на икономическото и социалното въздействие на кризата с коронавируса. Освен това ясно изразено мнозинство от европейските граждани (58 %) счита, че по-голямото влияние на регионалните и местните власти би оказало положително въздействие върху способността на ЕС да решава проблемите, като това е преобладаващото мнение във всички държави членки; |
| --- | --- |

2.

| 3. | подчертава, че кризата доведе до увеличаване на разходите и намаляване на приходите за местните и регионалните власти, и настоява МРВ да получат достатъчно ресурси от централните правителства и от ЕС, за да укрепят здравните си системи сега и в дългосрочен план. Регионалните различия в здравните системи и затрудненията в готовността за действие при извънредни ситуации следва да бъдат преодолени от компетентните национални органи. Програмата EU4Health, както и резервът RescEU и мерките за гъвкавост следва да допълват тези усилия; |
| --- | --- |

3.

| 4. | подчертава, че Годишният барометър за състоянието на регионите и градовете през 2020 г. показва, че критериите за получаване на финансиране следва да бъдат съобразени с регионите и да се основават на всеобхватен набор от показатели, отразяващ различните равнища на излагане и уязвимост, включително по отношение на загубата на БВП от началото на кризата, дела на рисковите сектори, зависимостта от туризма, трансграничната и международната търговия и транспорта, както и на дела на самостоятелно заетите лица и МСП в икономиката на региона; |
| --- | --- |

4.

| 5. | подчертава, че Механизмът за възстановяване и устойчивост, който е в основата на плана на ЕС за възстановяване, не трябва да бъде „пространствено ограничен“: поднационалните правителства трябва да участват активно в изготвянето на националните планове и да изготвят свои собствени регионални и местни планове за възстановяване в съответствие с плановете на ЕС и националните планове. Европейският семестър — като механизъм за управление на инструмента — трябва да включва кодекс на поведение за участието на МРВ, като се следват принципите на партньорство и активна субсидиарност; |
| --- | --- |

5.

| 6. | заявява отново, че МСП и най-силно засегнатите сектори като транспорта, туризма и културния сектор се нуждаят от достъп до разнообразна устойчива финансова подкрепа, като например публични безвъзмездни средства, рисков капитал и достъп до кредити с благоприятни условия за погасяване в дългосрочен план; |
| --- | --- |

6.

| 7. | потвърждава отново необходимостта от бързо постигане на споразумение относно новия инструмент за възстановяване (и МФР), така че ресурсите да могат бързо да бъдат мобилизирани за справяне с отрицателните последици от кризата, като се подкрепят икономиката и създаването на работни места на местно равнище; |
| --- | --- |

7.

| 8. | подчертава, че социалното неравенство, неравенството между поколенията и неравенството между половете бяха драматично изострени от опустошителното въздействие на COVID-19 в цяла Европа, което само за шест месеца подкопа постигнатия за десет години напредък. Поради това целенасочените, амбициозни и адекватно финансирани политики, които съчетават икономическите, социалните и здравните приоритети, трябва да формират основата на европейското възстановяване, за да се ограничат дългосрочните последици от тази пандемия; |
| --- | --- |

8.

| 9. | подчертава, че жителите на градовете и регионите, които са най-застрашени от изменението на климата, влошената околна среда и отслабените природни екосистеми, са изложени на по-висок риск от разпространението на патогени. Поради това настоява Европейската комисия и държавите членки да използват настоящата криза като възможност за съчетаване на възстановяването след пандемията с ускорен преход, за да стане Европейският съюз неутрален по отношение на климата до 2050 г.; |
| --- | --- |

9.

| 10. | призовава настоятелно институциите на ЕС и държавите членки да гарантират по-добро интегриране на целите за устойчиво развитие (ЦУР) в рамките на обновен, насочен към териториите и реформиран европейски семестър с цел по-ефективно свързване на плана за възстановяване, Зеления пакт и Европейския стълб на социалните права; |
| --- | --- |

10.

| 11. | подчертава, че кризата превърна достъпа до съвременни информационни технологии и инфраструктура в още по-критичен ресурс, и призовава да се преодолее „цифровото разделение“, да се постигне висока степен на свързаност за всички региони и градове в ЕС — включително селските, периферните, най-отдалечените и географски необлагодетелстваните райони — и да се гарантира, че хората от всички възрасти и социално-икономически среди могат да се адаптират към кризата и променящия се свят на труда; |
| --- | --- |

11.

| 12. | изразява съжаление относно факта, че новите мерки за повишаване на гъвкавостта и ускоряване на използването на финансиране в рамките на политиката на сближаване създават опасност от по-голяма централизация на равнището на държавите членки; поради това изисква всяко преразпределяне на средства и промени в програмите на политиката на сближаване да се извършва в съответствие с принципите на партньорство, субсидиарност и многостепенно управление, като МРВ участват пълноценно в решенията за [пре]програмиране на инвестициите в рамките на REACT-EU. Подчертава, че гъвкавостта, по-специално спирането на тематичната концентрация, следва да остане с временен характер и да се предвиди връщане към обикновените правила за програмите в рамките на политиката на сближаване, веднага щом условията позволят това; |
| --- | --- |

12.

| 13. | посочва, че регионите с най-голям брой възрастни хора (т.е. над 65 години) са особено тежко засегнати от избухването на COVID-19 и че хората от тази възрастова група са изложени на най-голям риск от заразяване с вируса. Поради това подчертава постоянната необходимост от обмен на най-добри практики относно начините за ефективна защита на възрастните хора, включително чрез улесняване на достъпа им до телемедицина; |
| --- | --- |

13.

| 14. | призовава Комисията, с оглед на броя на инструментите за подкрепа и измененията на съществуващите и бъдещите правила относно използването на европейските структурни и инвестиционни фондове, да гарантира, че е налице достатъчна яснота по отношение на взаимодействието между различните нови механизми, като REACT-EU, Фонда за справедлив преход и Механизма за възстановяване и устойчивост, от една страна, и съществуващите национални схеми и схеми на ЕС, от друга страна, за да се избегне допълнителна сложност и потенциално ниска степен на усвояване; във връзка с това подчертава, че постигането на съгласие относно големи финансови пакети не е достатъчно и че местните и регионалните власти също се нуждаят от достатъчно време, за да представят програми и проекти, като например за програмата REACT-EU; |
| --- | --- |

14.

| 15. | отбелязва със загриженост, че кризата оказва натиск върху единния пазар, като нарушава свободното движение на хора, стоки и услуги, оказва сериозно въздействие върху МСП и засяга живота на всички граждани на ЕС, по-специално в граничните региони; приветства гъвкавостта, предоставена в рамките на правилата за държавните помощи, и отбелязва, че трябва да бъдат въведени мерки за гарантиране на гладкото функциониране на единния пазар при бъдещи кризи; |
| --- | --- |

15.

| 16. | подчертава, че финансите на МРВ са сериозно застрашени от кризата, което поставя под въпрос способността им да предоставят ценни обществени услуги; заявява отново, че МРВ се нуждаят от нови, по-интелигентни бюджетни правила както на национално, така и на европейско равнище, както и от златно правило за устойчиви инвестиции, за да се гарантира, че обществените услуги и местните инвестиции се считат от съществено значение за изграждането на по-конкурентоспособни, издръжливи и устойчиви икономики и общества; |
| --- | --- |

16.

| 17. | отбелязва, че COVID-19 накара правителствата — както в ЕС, така и в чужбина — да приемат строги мерки, засягащи свободите на гражданите, и че трябва да се намери сложен баланс, за да се запазят демокрацията, принципите на правовата държава и доверието в институциите, като същевременно се полагат усилия за ограничаване на пандемията. Тези трудни времена биха могли да се превърнат във възможност за укрепване на местната демокрация и за колективно обсъждане на основополагащите ценности на Европа по време на Конференцията за бъдещето на Европа; |
| --- | --- |

17.

| 18. | възлага на своя председател да предаде Годишния барометър на КР за състоянието на регионите и градовете през 2020 г. и настоящата резолюция на председателите на Европейския парламент, Европейската комисия и Европейския съвет, както и на държавните и правителствените ръководители на 27-те държави — членки на ЕС; насърчава местните и регионалните политици на изборни длъжности в Европа да разпространят доклада сред гражданите и местните медии. |
| --- | --- |

18.

Брюксел, 14 октомври 2020 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

СТАНОВИЩА

Комитет на регионите

Interactio — комбинирано заседание — 140-а пленарна сесия на КР, 12.10.2020 Г. – 14.10.2020 Г.

| 18.12.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 440/4 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 440/4

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Равностойни условия на живот като общо предизвикателство пред всички равнища на управление в Европа

(2020/C 440/02)

| Докладчик: | Bernd LANGE (DE/ЕНП) ръководител на администрацията на окръг Гьорлиц |
| --- | --- |

Докладчик:

Bernd LANGE (DE/ЕНП) ръководител на администрацията на окръг Гьорлиц

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

| 1. | изразява своята загриженост по повод на нарастващите икономически, социални и териториални неравенства в рамките на държавите — членки на ЕС, и между тях. Последните развития в Европа показаха, че неравенствата между териториите и хората по отношение на икономическото развитие, заетостта и благосъстоянието се увеличават. Тези неравенства се наблюдават на всички равнища — от сублокалното до европейското, и достигнаха критично ниво. Текущият дебат относно териториите, които са били изоставени или „забравени“, ясно показва, че за да се отговори на предизвикателствата пред развитието на тези територии, е необходим подход, ориентиран в по-голяма степен към местните условия; |
| --- | --- |

1.

| 2. | отбелязва, че пандемията от COVID-19 в държавите членки засили допълнително съществуващите предизвикателства, породени от кризата в повечето райони. Икономическите и социалните последици и произтичащите от това предпоставки за възстановяване са много разнородни в различните територии; |
| --- | --- |

2.

| 3. | отново заявява, че поради тази причина целта за териториално, икономическо и социално сближаване, изложена в член 174 от ДФЕС, трябва да продължи да бъде основен приоритет на Европейския съюз. В допълнение към европейската регионална политика и общата селскостопанска политика, всички други политики на Съюза (напр. политиките в областта на транспорта, околната среда, социалната област и енергетиката) също трябва да допринасят за постигането на тази хоризонтална цел; това се отнася по-специално и за действията на ЕС във връзка с Европейския зелен пакт и по-нататъшната цифровизация; |
| --- | --- |

3.

| 4. | припомня специфичните условия на най-отдалечените региони, признати в член 349 от ДФЕС, и настоява ЕС да се ангажира с развитието на тези региони чрез конкретни мерки в тяхна полза и в полза на целия ЕС; |
| --- | --- |

4.

| 5. | подчертава, че през 2017 г. една трета от населението на ЕС живее в големи градове с повече от 100 000 жители, една трета в градове с население от 10 000 до 100 000 жители и една трета в малки градове и селски общини с по-малко от 10 000 жители (1). В своите политически насоки (2) председателят на Европейската комисия посочва, че 50 % от европейците живеят в селски райони; |
| --- | --- |

5.

| 6. | отбелязва, че в миналото европейската структурна политика се занимаваше предимно със сближаването между регионалните единици (NUTS-1 и NUTS-2), но въздействието от мерките върху съответните общински равнища невинаги беше проучвано и вземано предвид в достатъчна степен; |
| --- | --- |

6.

| 7. | отбелязва, че през изминалите години в различни държави членки и региони се наблюдава увеличаване на нетните миграционни потоци от селските към градските райони (3), и счита, че политиките на ЕС следва да допринасят за преодоляване на предизвикателствата и използване на възможностите, които произтичат от това; |
| --- | --- |

7.

| 8. | изразява загриженост във връзка с факта, че на много места нарастващата емиграция към метрополните райони води до значителни предизвикателства за съответните градски центрове, като например липса на жилища, увеличаване на наемите, претоварване на публичните инфраструктури и социални проблеми. В резултат на обезлюдяването на селските райони възникват големи предизвикателства за малките и средните градове и общини, както и за установените там предприятия. Поддържането на публична инфраструктура и финансирането на обществените услуги е затруднено от по-малкия брой застаряващи потребители, които се нуждаят от повече услуги, а предприятията често се сблъскват с недостиг на умения; |
| --- | --- |

8.

| 9. | във връзка с това се позовава на изготвяното понастоящем становище на КР относно „Демографските промени: предложения за измерване и справяне с негативните им последици в регионите на ЕС“ (4) и на становището на КР относно „Предизвикателствата пред метрополните региони и тяхната позиция в бъдещата политика на сближаване след 2020 г.“ (5); |
| --- | --- |

9.

| 10. | припомня, че Териториалната програма на Европейския съюз 2020 е първият от общо шест приоритета за насърчаване на полицентрично и балансирано териториално развитие (6) и че на тази цел се отдава висок приоритет и в проекта за Териториалната програма 2030; |
| --- | --- |

10.

| 11. | отбелязва, че понастоящем на равнището на Европейския съюз не съществува хоризонтален подход, насочен към намаляване на стимулите за емиграция и безконтролна урбанизация съответно за деурбанизация, с което да се подобрят условията на живот във всички райони; |
| --- | --- |

11.

| 12. | отново подчертава голямото значение на ЦУР 11 „Устойчиви градове и общности“ от целите на ООН за устойчиво развитие (ЦУР), която трябва да бъде приложима за всички видове населени места; |
| --- | --- |

12.

| 13. | счита, че повсеместно достъпната публична точкова инфраструктура, както и повсеместно достъпната публична мрежова инфраструктура и повсеместно достъпните обществени услуги са задължителна предпоставка за висококачествени условия на живот и устойчиво развитие във всички райони на Европейския съюз. Във връзка с това отново отбелязва, че структурните условия между държавите членки и в рамките на отделните държави, а дори и в рамките на регионите, се различават съществено; |
| --- | --- |

13.

| 14. | смята, че предприетите от ЕС мерки следва да бъдат балансирани между подкрепата за по-гъсто населените градски райони и селските райони, които често са разглеждани най-вече от гледна точка на селското стопанство. Във връзка с това изразява съжаление по повод на сравнително ниската степен на интервенция на ЕСФ и ЕФРР в селските райони (7) (8); |
| --- | --- |

14.

| 15. | изразява опасения, че предизвиканата от COVID-19 криза утежнява допълнително осигуряването и поддържането на публична инфраструктура и предоставянето на обществени услуги именно в по-малките, по-отдалечените, по-изолираните и по-слабите във финансово отношение общини и региони, тъй като е твърде вероятно те да бъдат засегнати в особена степен от спад на данъчните приходи. Това би могло да допринесе допълнително за разнопосочните тенденции от изминалите години; подчертава, че намаляването на публичните инвестиции в инфраструктура и услуги обикновено оказва по-голямо въздействие върху особено уязвимите групи от населението; |
| --- | --- |

15.

Национални стратегии за балансирано териториално развитие

| 16. | смята, че политиките на Европейския съюз и на държавите членки би трябвало винаги да се допълват взаимно. В никакъв случай не бива да си противоречат или да преследват противоположни цели; поради това подчертава, че при транспонирането на директивите на ЕС в националното законодателство на държавите членки следва да се избягва свръхрегулирането; |
| --- | --- |

16.

| 17. | поради това призовава държавите членки, в тясно сътрудничество с местните и регионалните власти, да продължат да развиват националните си политики за сближаване и да ги обвържат с усилията на европейско равнище, в съответствие с принципа на партньорство и многостепенното управление; |
| --- | --- |

17.

| 18. | във връзка с това изтъква, че в различни държави членки вече съществуват подходи на национално равнище, целящи постигането на балансирана структурна политика, която би трябвало да е от полза за всички територии. Докато някои държави предлагат общи принципи за развитието на всички общности (9), в други части на ЕС се изготвят планове за определени видове райони (10) (11); |
| --- | --- |

18.

| 19. | подчертава, че горепосочените национални стратегии не са свързани основно с икономическото сближаване в смисъл на икономическа ефективност, а по-скоро със създаването на известен стандарт за публичната администрация, публичната инфраструктура и обществените услуги, които осигуряват основата за по-нататъшно социално-икономическо развитие; |
| --- | --- |

19.

| 20. | отбелязва, че децентрализираното управление обикновено се споменава във всички национални стратегии като основна предпоставка за това дадена територия да бъде привлекателно място за живеене. Местните и регионалните структури са от съществено значение за осигуряване на ориентирано към гражданите управление и гарантиране на демократичното участие; |
| --- | --- |

20.

| 21. | признава, че в сравнение с политиката на ЕС всички упоменати национални политики поставят по-силен акцент върху по-малките общини (общини, общински съвети, малки и средни градове и др.) в селските райони, за да ги укрепят и по този начин да ги направят по-привлекателни. Всички стратегии разглеждат селските райони предимно като пространства, в които хората живеят и развиват икономическа дейност, и предвиждат структурни политики за развитието на тези райони; |
| --- | --- |

21.

| 22. | приветства по-специално секторните подходи, които държавите членки следват в своите национални стратегии. Въпреки разнородността на териториите е ясно, че предизвикателствата са сходни в различните държави членки; |
| --- | --- |

22.

| 23. | подчертава, че всички национални подходи споменават цифровизацията като основен аспект. Наличието на повсеместна цифрова инфраструктура и цифрови обществени услуги може да създаде и поддържа работни места и извън градските центрове, което на свой ред би могло да ограничи трудовата миграция към големите градове. Подчертава, че по-високото равнище на дистанционна работа, каквото беше наблюдавано по време на пандемията от COVID-19, би могло да предостави на работниците по-голяма гъвкавост при избора на място на пребиваване; във връзка с това изтъква очакването си, че поради постоянната цифровизация в много сфери на труда, в дългосрочен план в много области предимствата на територията от гледна точка на близостта до работното място вероятно ще играят по-маловажна роля; подчертава, че тази тенденция не следва да поставя под въпрос политиките в областта на мобилността, по-специално тези, които имат за цел ограничаване на въздействието върху околната среда от всекидневните пътувания до работното място и служебните пътувания; |
| --- | --- |

23.

| 24. | изтъква, че териториите, които са най-отдалечени от метрополните центрове и с по-малка гъстота на населението, трябва да могат да имат същите равнища на цифрова свързаност, за да се улесни разработването на онлайн обществени услуги и работата от разстояние като инструмент за привличане на хора и таланти в тези райони. |
| --- | --- |

24.

| 25. | приветства факта, че всички стратегии разглеждат също така аспекти на услугите от общ интерес, по-специално осигуряването на здравни услуги, грижи и социални услуги, училищата и другите образователни институции, както и възможностите за закрила на възрастните хора и интеграцията; правилото, което трябва да се следва при предоставянето на обществени услуги за гражданите, е равенството, независимо от тяхното местоживеене; |
| --- | --- |

25.

| 26. | поради това приканва бъдещите председателства на Германия, Португалия и Словения като принос за изпълнението на бъдещата Териториална програма 2030 да започнат дискусия и обмен на опит относно това как най-добре да се съчетаят структурната политика на ЕС и националните политики за регионално развитие, за да се намалят териториалните неравенства и да се подобрят условията на живот в цяла Европа; |
| --- | --- |

26.

Общи препоръки за европейската политика

| 27. | призовава Европейската комисия да възприеме същия подход като националните правителства и да утвърди целта за „равностойни условия на живот“ на европейско равнище, като използва член 174 и член 349 от ДФЕС; |
| --- | --- |

27.

| 28. | подчертава свободата на действие на държавите членки в областта на услугите от общ интерес. В съответствие с принципа на субсидиарност действията на национално, регионално или местно равнище следва само да се допълват от дадена европейска рамка; |
| --- | --- |

28.

| 29. | призовава за дългосрочна европейска стратегия за териториалното развитие, която да отчита взаимодействията между агломерациите, градските и селските райони; |
| --- | --- |

29.

| 30. | призовава Европейската комисия да разглежда не само икономическото развитие на държавите членки, но и да взема предвид и да оценява положените усилия в областта на услугите от общ интерес, по-специално в по-слабо населените или рядко населените райони или най-отдалечените, в които хората живеят разпръснато; |
| --- | --- |

30.

| 31. | счита, че създаването на подходящи структурни условия във всички държави членки и всички местни и регионални власти е от жизненоважно значение за устойчивото социално-икономическо развитие на Европейския съюз. Структурните фондове могат да допринесат значително за това, но не бива да остават единственото средство за насърчаване на балансираното развитие. Всички области на политиката, включително обявената от Европейската комисия „Визия за селските райони“, следва да допринасят за постигането на тази хоризонтална цел; |
| --- | --- |

31.

| 32. | подчертава, че подобна цел би изисквала подробно разглеждане на териториалното въздействие на мерките на ЕС както на етапа, предшестващ законодателния процес, така и на етапа след него; |
| --- | --- |

32.

| 33. | поради това препоръчва предложеното в програмата за градовете „отчитане на градското измерение“ за европейските политики да бъде разширено до „отчитане на териториалното измерение“, т.е. да се извършва интегрирана оценка на осъществимостта на прилагането в гъсто населени (например градски) и слабо населени (например селски) райони, като се вземат предвид техните специфични характеристики, и тя да бъде допълнена от оценка на териториалното въздействие. По този начин може да се гарантира, че регулаторните изисквания имат целенасочено действие и не се насърчава допълнително неконтролираната урбанизация или деурбанизацията; |
| --- | --- |

33.

| 34. | счита, че следва да се обърне по-голямо внимание на малките и средните градове като опорни точки в по-слабо заселените райони. Общините предоставят основни услуги от общ интерес и осигуряват на гражданите основна инфраструктура, което повишава съществено привлекателността на селските райони; |
| --- | --- |

34.

| 35. | отново заявява, че по-големите градове също продължават да са изправени пред големи предизвикателства и поради това се нуждаят от финансовата и организационната подкрепа на Европейския съюз. Различните видове територии не бива да бъдат противопоставяни една на друга. Програмата за градовете и произтичащите от нея партньорства се признават като добър пример за евентуално сътрудничество между европейското и местното равнище; |
| --- | --- |

35.

| 36. | призовава Европейската комисия да подобри систематичното събиране на съпоставими статистически данни за оценка на развитието на селските райони под ниво NUTS II, без да увеличава административната тежест на местно равнище; |
| --- | --- |

36.

| 37. | препоръчва на председателите на интергрупите в Европейския парламент да включат пълноценно представители на КР в работата на интегрупите за развитие на градските и селските райони, като по този начин улеснят обмена във връзка с конкретни предизвикателства; |
| --- | --- |

37.

| 38. | подчертава, че в работните и експертните групи на Европейския съюз, които ще бъдат създадени в бъдеще, трябва да се гарантира балансирано участие на представители на различните управленски равнища с различна големина от градските и селските райони. Подходите, разработени за и от по-големите градове, по принцип не могат да се прехвърлят на по-малките местни и регионални власти поради различната организационна и финансова ситуация; |
| --- | --- |

38.

| 39. | призовава всички генерални дирекции на Европейската комисия и комисиите на Европейския парламент да вземат изцяло предвид взаимодействията между градските и селските райони и да създават съгласувани европейски политики, които да работят балансирано за всички видове райони; |
| --- | --- |

39.

| 40. | призовава за по-добро признаване от страна на всички генерални дирекции на Европейската комисия и комисиите на Европейския парламент на ползата от сътрудничеството на институционално и функционално равнище по въпроси като планиране, мобилност, околна среда, предоставяне на услуги от общ интерес и публични инвестиции. Това сътрудничество дава възможност за реализиране на икономии от мащаба и за укрепване на връзките и териториалното, икономическото и социалното сближаване между градските, крайградските и селските райони, които са част от една функционална област или регион; |
| --- | --- |

40.

| 41. | призовава за всеобхватен подход на равнището на ЕС, който да отговори на предизвикателствата пред трансграничното сътрудничество между градове, региони и общини и да засили потенциала на това сътрудничество за намаляване на различията между различните видове населени места; |
| --- | --- |

41.

Препоръки относно европейската регионална политика

| 42. | счита, че европейската регионална политика — в усилията за сближаване и развитие на регионите на ЕС — би трябвало да бъде насочена преди всичко към полагането на структурни основи за балансиран растеж във всички райони. Устойчиво и дългосрочно социално-икономическо развитие може да се постигне само в териториите, в които гражданите и предприятията разполагат с необходимите условия. Във връзка с това подчертава необходимостта от по-големи стимули за предприятията в селските райони; |
| --- | --- |

42.

| 43. | отново заявява, че целта за равностойни условия на живот би трябвало да бъде взета предвид и при тематичната концентрация на ЕСИ фондовете (и на ЕЗФРСР). ЕСИ фондовете би трябвало да осигуряват подкрепа на необходимата местна и регионална инфраструктура и обществени услуги във всички региони. В този смисъл изключването на ЕЗФРСР от общоприложимите разпоредби относно структурните фондове има обратен ефект, тъй като разделянето утежнява ненужно съгласуваното финансиране от няколко фонда в градските и селските райони; |
| --- | --- |

43.

| 44. | отбелязва в този контекст специално отделените ресурси за градските райони в рамките на ЕФРР, но в същото време посочва, че подобно финансиране в съизмерим размер изисква съответни средства и за селските райони. Счита, че в дългосрочен план би било по-подходящо да се предвиди собствено финансиране за предоставянето на онези услуги, които допринасят за балансирано териториално развитие и за насърчаване на устойчивостта на всички местни и регионални власти (широколентова инфраструктура, болници или здравни грижи, транспортна инфраструктура и т.н.). По този начин се насърчава създаването на благоприятна основа за установяване на гражданите и предприятията и извън градските центрове, което от своя страна създава работни места и намалява натиска за преместване в градовете; |
| --- | --- |

44.

| 45. | счита, че с оглед на ниската рентабилност на обществените услуги в по-слабо населените райони при подкрепата от структурните фондове би трябвало да се прибягва предимно до безвъзмездни средства; |
| --- | --- |

45.

| 46. | счита, че подкрепата от структурните фондове трябва в по-голяма степен да бъде предназначена за изграждането и поддържането на технологичната инфраструктура, както за телекомуникациите, така и за цифровите услуги, които са необходими, за да се гарантира равнопоставено териториално развитие. С оглед на това е целесъобразно да се насърчават публично-частните партньорства, като публичният сектор следва да играе водеща роля в осъществяването на инвестиционни дейности за тази цел; |
| --- | --- |

46.

| 47. | приканва Европейската комисия да разгледа този въпрос в рамките на предстоящия 8-и Доклад за сближаването, който се очаква през септември 2021 г.; |
| --- | --- |

47.

| 48. | призовава за по-силни връзки между новата Териториална програма за 2030 г. на ЕС и новата политика на сближаване за периода 2021—2027 г., за да се осигури на политиката на сближаване териториална стратегическа ръководна рамка за постигане на екологосъобразна и справедлива Европа, в която нито една територия не изостава; |
| --- | --- |

48.

Препоръки за други области на политиката

| 49. | подчертава, че европейските правила относно транспортната политика би трябвало също така да бъдат съобразени в по-голяма степен с въздействието им върху балансираното заселване на хората. Това се отнася до планирането на обществения транспорт, железопътния транспорт, но също така и до използването на услуги за споделено пътуване. Досега услугите за споделено пътуване са установени предимно в градските райони, тъй като в селските райони по-ниската гъстота на населението води до по-ниски приходи. В дългосрочен план би трябвало да се оцени повсеместното предоставяне на съответните транспортни услуги евентуално посредством задължения за извършване на обществена услуга; |
| --- | --- |

49.

| 50. | отбелязва, че европейските цели в областта на транспорта (по-специално за емисиите и опазването на климата) често представляват много по-голямо предизвикателство за обществения транспорт в селските райони, отколкото за операторите в градските райони. Преминаването към технологии с ниски емисии поради настоящите технологични изисквания и наличности на пазара не е възможно навсякъде, особено в по-слабо населените райони и районите с неравен релеф, по-специално що се отнася до автобусите поради по-високите разходи, ограничения обхват и понякога по-дългия период на зареждане. В същото време европейското финансиране се предоставя основно за градска мобилност, тъй като в градовете обикновено се измерват по-високи стойности на замърсяване. За да се създаде и поддържа функциониращ обществен транспорт навсякъде, правилата би трябвало да предвиждат различни мерки за отделните видове райони или да осигуряват допълнително финансиране за онези области, в които финансирането е особено трудно (като селските, отдалечените, най-отдалечените, както и островните и планинските райони); |
| --- | --- |

50.

| 51. | подчертава, че работата от разстояние играе съществена роля още преди пандемията от COVID-19. Цифровите обществени услуги също могат да бъдат предлагани и ползвани само там, където както доставчиците, така и потребителите на съответните услуги разполагат с високоскоростни широколентови връзки; |
| --- | --- |

51.

| 52. | счита, че при разгръщането на широколентовите услуги и мобилните телекомуникации, съответно на 5G и 6G, би трябвало винаги да се преследва целта за осигуряване на повсеместна достъпност при спазване на европейските стандарти за емисиите. При това разгръщането би трябвало да се осъществява предимно чрез частния сектор. В районите, в които повсеместното разгръщане поради икономически причини не е възможно само с финансова подкрепа от публичната сфера, местните и регионалните власти би трябвало да имат възможността да го осъществяват целенасочено и в условията на пълна правна сигурност. |
| --- | --- |

52.

Брюксел, 14 октомври 2020 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  „Die Unterschiede bestimmen die Vielfalt in Europa“ („Различията определят многообразието в Европа“), Атлас на избрани аспекти на пространствените структури и промени, Федерален изследователски институт по строителство, градоустройство и устройство на територията.

1

(2)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/political-guidelines-next-commission_bg.pdf.

2

(3)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Archive:Statistics_on_rural_areas_in_the_EU#Further_Eurostat_information

3

(4)  COR-2019-04647-00-00-PAC.

4

(5)  COR-2019-01896-00-00-AC (ОВ C 79, 10.3.2020 г., стр. 8).

5

(6)  https://ec.europa.eu/regional_policy/en/information/publications/communications/2011/territorial-agenda-of-the-european-union-2020.

6

(7)  „Изпълнение на бюджета, предвиден за политиката за развитие на селските райони“, проучване за комисия NAT, Progress Consulting, 2016 г. (актуализирано през 2020 г.).

7

(8)  „EU Cohesion Policy in non-urban areas“ (Политиката на сближаване на ЕС в извънградските райони), проучване за комисия REGI на ЕП, EPRC, 2020 г.

8

(9)  Окончателен доклад на Комисията „Gleichwertige Lebensverhältnisse“ („Равностойни условия на живот“), Германия.

9

(10)  „Ruralités: une ambition à partager 200 propositions pour un agenda rural“ („Селските райони: амбиция за споделяне на 200 предложения за програма за селските райони“), Франция.

10

(11)  „Masterplan für den ländlichen Raum“ („Генерален план за селските райони“), Австрия.

11

---

| 18.12.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 440/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 440/10

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Осъществяване и бъдещи перспективи на трансграничното здравно обслужване

(2020/C 440/03)

| Докладчик: | Karsten Uno PETERSEN (DK/ПЕС), регионален съветник, регион Южна Дания |
| --- | --- |
| Отправен документ: | Прогнозно становище |

Докладчик:

Karsten Uno PETERSEN (DK/ПЕС), регионален съветник, регион Южна Дания

Отправен документ:

Прогнозно становище

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

Уводни бележки

| 1. | посочва, че трансграничната мобилност на пациентите е важна тема на политиката. За 34 % от гражданите на ЕС здравеопазването е най-важният политически въпрос в техния регион. Това е с 8 процентни пункта повече, отколкото през 2015 г., и с 10 процентни пункта повече в сравнение с 2012 г.; |
| --- | --- |

1.

| 2. | подчертава, че регионалното и местното измерение са в основата на трансграничното здравно обслужване. Много живеещи в близост до границата хора търсят лечение в съседни държави по различни причини. Трансграничните региони обхващат 40 % от територията на ЕС, а повече от една трета от европейското население живее в пограничен регион. Местните и регионалните власти осигуряват връзка между всички заинтересовани страни (национални, регионални, местни участници, болници, общопрактикуващи лекари, аптеки, граждани и др.); |
| --- | --- |

2.

| 3. | счита, че в контекста на трансграничната мобилност на пациентите трябва да бъдат уточнени няколко въпроса, включително достъпа до информация относно лечението в чужбина, непрекъснатостта на грижите, обмена на информация между медицинския персонал от двете страни на границата, разликите в предоставянето на грижи и във вида грижи и лечение в зависимост от медицинското предписание, възможностите на здравната система да приоритизира и да предоставя грижи при равнопоставени условия, както и логистични и административни предизвикателства, засягащи броя на гражданите, желаещи да се възползват от възможностите на директивата за лечение в друга държава членка; |
| --- | --- |

3.

| 4. | изразява удовлетворение от бюджета на новата програма „ЕС в подкрепа на здравето“, която ще позволи да се повиши здравната сигурност и да се подобри готовността за реагиране в случай на бъдещи здравни кризи. Тази програма ще бъде стабилна самостоятелна програма с увеличено финансиране в следващата многогодишна финансова рамка (МФР) (2021—2027 г.), за да се преодолеят по подходящ начин предизвикателствата, посочени в програмата на Комисията за настоящия мандат, по-специално по отношение на борбата срещу раковите заболявания, превенцията, ранното откриване и управление на хроничните и редките заболявания, антимикробната резистентност, достъпа до медицина на достъпни цени и сериозните заплахи за здравето (като епидемиите от коронавирус), както и да се осигури амбициозна политика в областта на здравеопазването с акцент върху трансграничното сътрудничество; |
| --- | --- |

4.

| 5. | приветства факта, че всички държави членки са приключили транспонирането на директивата; въпреки това остава загрижен относно проверката на съответствието и огромния брой въпроси, установени до момента от Комисията; разбира, че директивата засяга голям брой закони, отнасящи се до организацията и управлението на здравните системи, механизмите за възстановяване на средства, информационните канали, правата и социално-осигурителните права на пациентите и професионалната отговорност; |
| --- | --- |

5.

| 6. | приветства в този контекст факта, че първият заместник-председател на Европейската комисия Франс Тимерманс изпрати писмо до председателя на КР с искане за прогнозно становище относно прилагането на Директивата за трансграничното здравно обслужване, което би могло да допринесе за по-добро прилагане на директивата и за укрепване на правата на пациентите; |
| --- | --- |

6.

| 7. | пояснява, че тук следва да се има предвид, че организацията, управлението, финансирането и предоставянето на здравни услуги трябва да останат в рамките на компетентността на държавите — членки на ЕС. Освен това прилагането на директивата трябва да се извършва в контекста на цялостната мисия на компетентните здравни органи да действат в полза на гражданите; |
| --- | --- |

7.

| 8. | изказва благодарност на всички центрове, участващи в Мрежата от регионални центрове за преглед на изпълнението на политиките на ЕС (1), и заинтересованите страни, с които те проведоха консултации във връзка с внимателното обсъждане на проучването, както и за ценните им отговори, които бяха използвани за това становище; |
| --- | --- |

8.

COVID-19

| 9. | счита, че кризата, свързана с COVID—19, показа ясно, че Европа се нуждае в по-голяма степен от сътрудничество в областта на здравеопазването; |
| --- | --- |

9.

| 10. | отново отправя призива на председателя на КР за създаване на механизъм на Европейския съюз за спешни мерки в областта на здравеопазването, който да е тясно свързан със съществуващите структури на ЕС за управление на кризи или интегриран в тях (т.е. фонд „Солидарност“ на ЕС и Европейския център за профилактика и контрол върху заболяванията), за да подготви по-добре Съюза за всяка бъдеща пандемична криза и да „подпомага регионалните и местните лидери да предоставят здравни услуги и материали на болници и училища, да наемат медицински персонал, да купуват медицински изделия и да подкрепят отделенията за интензивни грижи“; |
| --- | --- |

10.

| 11. | също така обръща внимание на член 10 от директивата относно взаимната помощ и сътрудничество, който дава възможност на държавите членки да „оказват взаимна помощ“ и „улесняват сътрудничеството при предоставянето на трансгранично здравно обслужване на регионално и местно равнище в граничните региони“, и изразява убеждение, че държавите членки следва да използват тази възможност по-гъвкаво и за справяне с пандемични ситуации; |
| --- | --- |

11.

| 12. | припомня, че съгласно член 222 от ДФЕС Съюзът и неговите държави членки действат съвместно в дух на солидарност; |
| --- | --- |

12.

| 13. | счита за обнадеждаваща солидарността, проявена в момент на нужда, когато държави членки поеха пациенти от претоварените системи на съседните си страни, за да облекчат натиска върху капацитета на техните отделения за интензивни грижи; изразява твърдо убеждение, че това би могло да се формализира в бъдеще чрез искане за помощ съгласно директивата; |
| --- | --- |

13.

| 14. | препоръчва създаването на „здравни коридори“ (2) между граничните региони, като се даде възможност на пациентите и здравните специалисти да продължат да преминават границата през периода на ограничено движение на гражданите, за да се гарантира достъп и предоставяне на грижи; |
| --- | --- |

14.

| 15. | посочва цифровите трансгранични решения, които позволяват напр. образна диагностика и дистанционен анализ на проби (например рентгенови изображения на белия дроб, предадени за оценка в чужбина), като пример за икономически ефективен и практичен начин за сътрудничество при рязко повишаване на търсенето на грижи; |
| --- | --- |

15.

По-голямата мобилност на пациентите не би трябвало да бъде самоцел

| 16. | изразява съгласие с Европейския парламент, че само малка част от гражданите на ЕС използват възможностите на директивата и че най-значителната трансгранична мобилност на пациентите се осъществява в съседни погранични региони; |
| --- | --- |

16.

| 17. | във връзка с това се позовава на доклада на Комисията, в който се стига до заключението, че трансграничните потоци от пациенти имат стабилен модел. Според него при вземането на решения относно използването на трансгранично здравно обслужване гражданите на ЕС се влияят основно от географската или културната близост; |
| --- | --- |

17.

| 18. | отбелязва заключението на Комисията, че като цяло мобилността на пациентите и нейното финансово измерение в рамките на Съюза остават сравнително ограничени — Директивата за трансграничното здравно обслужване не е оказала съществено отражение върху бюджета във връзка с устойчивостта на здравните системи; |
| --- | --- |

18.

| 19. | посочва, че трансграничното здравно обслужване може евентуално да се окаже подходящото здравно обслужване за определени групи пациенти, особено в погранични региони, поради възможностите за лечение на редки заболявания или географската близост до здравните заведения; |
| --- | --- |

19.

| 20. | приветства положителните последици от директивата върху трансграничната мобилност на пациентите в ЕС, която леко се е увеличила от 2015 г. насам. През последните няколко години се наблюдава постоянно нарастване на броя на исканията за предварително разрешение; през 2017 г. в държавите членки са подадени и одобрени двойно повече искания за предварително разрешение отколкото през 2015 г.; |
| --- | --- |

20.

| 21. | посочва, че грижи могат да се предоставят в друга държава членка не само благодарение на тези регламенти и директивата, тъй като няколко държави членки са приели двустранни и многостранни паралелни процедури за задоволяване на специфичните потребности от грижи в своите гранични региони (Белгия, Дания, Швеция, Германия, Чехия, Естония, Люксембург, Унгария, Нидерландия, Португалия, Румъния, Финландия и Литва). Много от тези споразумения са сключени преди директивата да влезе в сила и пораждат значителни потоци от пациенти, които не са обхванати от европейската статистика; |
| --- | --- |

21.

| 22. | твърди, че Директивата относно упражняване на правата на пациентите при трансгранично здравно обслужване няма за цел да се постигне възможно най-голям брой пациенти, използващи здравни грижи в чужбина; мерките, предлагани от директивата, са разработени така, че да допълват съвкупността от услуги и продукти за полагане на грижи, предлагани на регионално или национално равнище, и да изяснят правата на европейските пациенти, желаещи да получат достъп до медицински грижи или лечение в друга страна от ЕС/ЕИП; следователно броят на потребителите не може да се тълкува като успех или провал на законодателството; |
| --- | --- |

22.

| 23. | във връзка с това подчертава, че повишената трансгранична мобилност на пациентите трябва да се основава на състоянието на пациента и че по-голямата мобилност на пациентите не следва да бъде самоцел; |
| --- | --- |

23.

Лесно достъпна информация за здравното обслужване, обхванато от директивата

| 24. | както и Европейският парламент, обръща внимание на факта, че успешното прилагане на директивата зависи от това дали здравните специалисти и другите заинтересовани страни са добре информирани за всички аспекти на директивата; |
| --- | --- |

24.

| 25. | следователно подчертава, че информацията относно условията, определени от директивата за лечение в друга държава членка, трябва да бъде лесно достъпна за гражданите. Само по този начин те могат да вземат информирано решение относно евентуално лечение в чужбина; |
| --- | --- |

25.

| 26. | посочва, че поради значителните организационни различия между здравните системи в различните държави, включително и регионални и местни различия в някои държави, е необходимо здравните органи да гарантират, че предоставят на гражданите адекватно съответната информация; |
| --- | --- |

26.

| 27. | обръща внимание на факта, че националните звена за контакт (НЗК) могат да имат регионални антени или да бъдат интегрирани в уебсайтовете на регионалните здравни системи или да са хоствани на регионални здравни застрахователни уебстраници; въпреки че тези решения не могат непременно да увеличат цялостната видимост на НЗК, те могат да имат по-голям успех при предоставянето на информация на гражданите; |
| --- | --- |

27.

| 28. | препоръчва Комисията да представи примери за добри практики за разпространяване на информация от различни държави и от регионални и местни власти, за да се даде възможност на здравните органи на държавите членки да се учат от сходно функциониращи здравни системи; |
| --- | --- |

28.

| 29. | предупреждава, че поради организацията и функционирането на различните здравни системи и въпреки подобрените информационни мерки на държавите членки, продължават да са налице големи различия по отношение на мобилността на пациентите, което става ясно от доклада на Комисията. Мотивацията на пациентите за лечение в чужбина варира от по-кратки периоди на изчакване за добро лечение и културни фактори до спестяване на средства за лечение, които до голяма степен трябва да бъдат заплатени от собствения джоб, като напр. стоматологично обслужване; |
| --- | --- |

29.

Допълнителни административни разходи за лечение в чужбина

| 30. | отбелязва, че много по-голямата част от бюджетите за здравеопазване на държавите членки се изразходват на национално равнище. Комисията изчислява разходите в целия ЕС за трансгранично здравно обслужване, възникнали в резултата на директивата, едва на 0,004 % от годишния бюджет за здравеопазване в целия ЕС; |
| --- | --- |

30.

| 31. | посочва, че само съвсем малък дял от пациентите използват възможностите за лечение в друга държава членка, предвидени в директивата. Според последния доклад на Европейската сметна палата всяка година има около 214 000 искания за възстановяване на разходи, което съответства на около 0,04 % от населението на ЕС. По-голямата част от тези искания (над 210 000) се отнасят до възстановяване на средства за видове лечение, за които не се изисква предварително разрешение; |
| --- | --- |

31.

| 32. | обръща внимание на факта, че възстановяването на разходи за амбулаторно лечение, за което не се изисква предварително разрешение (напр. стоматологично обслужване), е сравнително незначително от финансова гледна точка, в сравнение с допълнителните разходи за информация и допълнителните административни разходи, направени от здравните органи при прилагането на директивата; |
| --- | --- |

32.

| 33. | посочва, че компетентните здравни органи в държавите членки, в усилията си да гарантират пълното прилагане на директивата и в стремежа си да намерят възможно най-простите начини за гражданите си да се лекуват в друга държава членка, трябва да имат предвид, че по-голямата част от гражданите на ЕС предпочитат да бъдат лекувани в близост до своето местопребиваване или семейство. Следователно по отношение на организацията, качеството и капацитетът на здравното обслужване в държавите членки трябва по принцип да се цели лечение на гражданите възможно най-близо до тяхното местопребиваване или в близост до семейството им; |
| --- | --- |

33.

| 34. | обръща внимание на факта, че разходите на държавите членки за лечение в други държави от ЕС не се отнасят само до възстановяването на разходи. Лечението включва също административни разходи и разходи за информация — средства, които в противен случай биха могли да бъдат инвестирани за подобряване на лечението в рамките на здравната система на съответната държава членка. При прилагането на директивата здравните органи следва да гарантират, че ресурсите на системите за здравеопазване на държавите членки не са обременени непропорционално от много ниския процент пациенти, търсещи лечение в друга държава членка; |
| --- | --- |

34.

Подходящо използване на предварителното разрешение

| 35. | посочва, че налагането от страна на държавите членки на изискване за предварително разрешение преди хоспитализацията или специализираното медицинско лечение в друга държава членка представлява пречка пред трансграничната мобилност на пациентите; |
| --- | --- |

35.

| 36. | във връзка с това отбелязва, че според доклада на Комисията, въздействието върху националните бюджети за здравеопазване, което пациентите, търсещи достъп до трансгранично здравно обслужване оказват, е незначително. Това понякога се отнася за всички държави, независимо от това дали са въвели предварително разрешение или не; |
| --- | --- |

36.

| 37. | отбелязва, че по-голямата част от центровете (63 %) считат, че е необходимо да се използва предварително разрешение, за да се гарантира достъп до качествено здравно обслужване, да се избягва разхищението на ресурси (48 %) и да се контролират разходите на регионално равнище (44 %); |
| --- | --- |

37.

| 38. | обръща внимание на факта, че прилагането на разпоредбите на директивата по отношение на предварителното разрешение също така предоставя на пациентите финансова сигурност, тъй като тяхната държава членка на осигуряване им гарантира възстановяването на разходите за лечение съгласно директивата преди лечението в друга държава членка; |
| --- | --- |

38.

| 39. | призовава държавите членки да ускорят максимално процедурите за предварително разрешение, за да не се отлага ненужно лечението, като същевременно се предоставя реалистична оценка на прогнозните разходи за планираната интервенция; |
| --- | --- |

39.

| 40. | подчертава, че механизмът за предварително уведомяване (член 9, параграф 5 от директивата), който е много по-слабо използван според установеното от регионалните центрове, е полезен инструмент за предоставяне на яснота на пациентите и за оказване на подкрепа на органите при спазването на техните задължения, и приканва държавите членки да използват в по-голяма степен този доброволен механизъм; |
| --- | --- |

40.

| 41. | обръща внимание на механизма за финансова компенсация, който държавите членки могат да прилагат във връзка с предварително разрешение, за въвеждане на директно поемане на разноските между компетентните институции, като по този начин се заменят предварителните плащания и възстановяването на разходите на пациентите (член 9, параграф 5), като средство за намаляване на тежестта за пациентите и за откриване на възможността за търсене на лечение в чужбина и за групите в неравностойно социално положение; |
| --- | --- |

41.

| 42. | препоръчва във връзка с това, в контекста на по-нататъшното прилагане на директивата, да се гарантира, че предварителните разрешения могат да продължат да се използват, ако компетентните органи в държавите членки счетат това за необходимо; |
| --- | --- |

42.

По-нататъшно сътрудничество при прилагането на директивата

| 43. | приканва ГД „Здравеопазване и безопасност на храните“ в сътрудничество с другите отговорни ГД да предприеме последващи действия във връзка с оценката на прилагането на директивата за упражняване на правата на пациентите при трансгранично здравно обслужване и да продължи да събира, анализира и публикува примери за трансгранични здравни дейности и проблеми, срещани от участващите органи; |
| --- | --- |

43.

| 44. | изисква адекватно и дългосрочно финансиране от ЕС през следващия програмен период, особено, но не само чрез Interreg, включително за осъществяването на трансгранични проучвания/проекти, насочени към премахване на конкретни пречки и безпроблемно сътрудничество; |
| --- | --- |

44.

| 45. | обръща внимание на факта, че с меморандума за разбирателство между КР и СЗО, без да се посочва директивата конкретно, става ясно, че КР поема ангажимента да работи за подобряване на достъпа до здравеопазване, насърчаване на здравето и споделяне на знания — три ключови аспекта от Директивата; |
| --- | --- |

45.

| 46. | предлага на Комисията да осъществява редовен диалог с КР; с участието на комисия NAT и междурегионална група „Здравеопазване“ в този диалог биха могли да бъдат определени предизвикателствата и решения за по-добро прилагане на директивата относно трансграничното здравно обслужване; |
| --- | --- |

46.

| 47. | изразява продължаващата си подкрепа за така необходимото европейско сътрудничество и готовност да предоставя допълнителни съвети и информация относно примери за най-добри практики от регионите; |
| --- | --- |

47.

| 48. | отново заявява, че заболяванията не познават граници и че европейската солидарност при извънредни здравни случаи не бива никога да спира на административните или правните граници; |
| --- | --- |

48.

| 49. | очаква от Европейската комисия да отрази напълно съображенията на Европейския комитет на регионите, както са изразени в настоящото становище, в предстоящия трети доклад за изпълнение. |
| --- | --- |

49.

Брюксел, 14 октомври 2020 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  През ноември 2019 г. Европейският комитет на регионите започна консултация чрез своята мрежа от регионални центрове, за да проучи как се прилага директивата на териториално равнище. В проучването участваха 27 регионални центъра, представляващи 18 европейски държави.

1

(2)  Франция създаде такъв „здравен коридор“ на границата си с Испания, за да се осигури непрекъснатост на грижите в болницата на Серданя, а Люксембург разгледа възможността за специална дерогация за френските здравни работници, за да им бъде предоставен специален статут на „уседнали“, който да им позволи да продължат да идват да работят във Великото херцогство.

2

---

| 18.12.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 440/15 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 440/15

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Механизъм на ЕС за извънредни ситуации в областта на общественото здраве

(2020/C 440/04)

| Докладчик: | Birgitta SACRÉDEUS (SE/EНП), член на Регионалния съвет на регион Даларна |
| --- | --- |

Докладчик:

Birgitta SACRÉDEUS (SE/EНП), член на Регионалния съвет на регион Даларна

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

Общи бележки

| 1. | посочва, че през 2020 г. разпространението на COVID-19 в Европа и по света доведе не само до висока заболеваемост и смъртност, но до сериозни икономически и социални последици, чийто мащаб все още не може да се оцени напълно. Бързото разпространение на вируса усили натиска върху общественото здравеопазване, върху лечебните заведения и социалните услуги и увеличи драстично натоварването на медицинския персонал и лицата, полагащи грижи. Освен това трябва да се проведе подготовка за посрещането на нови вълни на разпространение на коронавируса; |
| --- | --- |

1.

| 2. | обръща внимание, че пандемията от COVID-19 се отрази на Европа неравномерно, като значителни различия се наблюдават не само между държавите, но и между регионите, общините, кварталите и възрастовите групи. Като цяло последователно бяха засегнати в по-голяма степен хората със слаба физика и предишни заболявания и живеещи при недобри социално-икономически условия; |
| --- | --- |

2.

| 3. | отбелязва, че в борбата срещу COVID-19 и за да предпазят и гарантират здравето на населението държавите членки предприеха мерки за ограничаване на свободата на движение на гражданите до степен, която при нормални обстоятелства би била немислима; |
| --- | --- |

3.

| 4. | счита, че пандемията от COVID-19 ясно показва колко важно е наличието на квалифициран и добре обучен персонал и на добре финансирани, добре оборудвани и надеждни здравни системи, които могат бързо да се адаптират към нова ситуация в общественото здравеопазване и медицинското обслужване и при нужда да подсилят както основните, така и извънболничните здравни грижи, както и да увеличават наличните капацитети в нормалните и интензивните отделения в болничните заведения; |
| --- | --- |

4.

| 5. | обръща внимание на факта, че в много държави лечението на пациенти с различни диагнози и медицински нужди беше отложено, като по този начин се създава „изоставане в лечението“, чието наваксване ще отнеме много време. Много хора, при които заболяването, причинено от COVID-19, е протекло тежко, се нуждаят от рехабилитация. Освен това съществуват доказателства, че по време на пандемията от COVID-19 е нараснала необходимостта от грижи и лечение в областта на психическото здраве както като цяло сред населението, така и сред работещите в сферата на здравеопазването и грижите. Поради това общественото здравеопазване, здравното обслужване като цяло, както и първичните и извънболничните здравни грижи ще се нуждаят от много повече ресурси; |
| --- | --- |

5.

| 6. | отбелязва, че институциите на ЕС активно подкрепят държавите членки в борбата им срещу COVID-19, но сътрудничеството между държавите членки спря на ранен етап, като националните граници например бяха затворени за медицински доставки, точно когато положението изискваше по-голямо сътрудничество, лидерство и ангажираност на европейско равнище от обичайното; |
| --- | --- |

6.

| 7. | припомня, че съгласно член 222 от ДФЕС Съюзът и неговите държави членки действат съвместно в дух на солидарност; |
| --- | --- |

7.

| 8. | подчертава, че макар ЕС да играе важна роля за подобряването на общественото здраве, превенцията на болестите и елиминирането на здравните рискове, правомощията за вземане на решения относно организацията, финансирането и проектирането на общественото здравеопазване, здравните и социалните услуги по принцип принадлежат на държавите членки; |
| --- | --- |

8.

| 9. | изразява убеждение, че европейските системи за общо и солидарно финансирано здравеопазване са от голяма полза в борбата с COVID-19; |
| --- | --- |

9.

Общи поуки

| 10. | счита, че от борбата срещу COVID-19 трябва да се извлекат множество важни поуки, които биха могли да бъдат от полза за по-нататъшното справяне с тази световна криза, но също и с други кризисни ситуации; |
| --- | --- |

10.

| 11. | подчертава, че в много държави членки основната отговорност за медицинското обслужване, грижите и здравеопазването е прехвърлена на местните и регионалните власти. Дори в държавите с национални здравни системи местното равнище често отговаря за социалните услуги и социалните грижи. Следователно местните и регионалните власти играят много важна роля в борбата срещу COVID-19; |
| --- | --- |

11.

| 12. | подчертава, че за институциите и органите на ЕС, както и за държавите членки е важно да гарантират запазването на вътрешния пазар и неговото функциониране в кризисни ситуации. Не бива да се възпрепятства доставянето и транспортирането на медицински продукти, медицински изделия, лични предпазни средства и други стоки и услуги, както и трансграничното движение на медицински персонал и на полагащите грижи лица, а също и на други ключови групи, с цел извършване на тяхната работа; |
| --- | --- |

12.

| 13. | подчертава значението на събирането на данни с гарантирано качество, на солидните научни изследвания и на сигурните източници на информация, които осигуряват на публичните органи възможност да вземат информирани решения, въз основа на които предприятията, организациите и отделните лица да действат отговорно, с цел превенция на заболявания; |
| --- | --- |

13.

| 14. | подчертава значението на взаимната помощ и сътрудничество в областта на трансграничното здравно обслужване. Това включва транспортирането на уязвими пациенти до болници в съседните държави със свободен капацитет, командироването на болничен персонал и други форми на трансгранично сътрудничество, целящо намаляване на натиска върху здравните системи в най-засегнатите региони на ЕС; |
| --- | --- |

14.

| 15. | поради това настоява, че е необходимо държавите членки да постигнат съгласие относно общ статистически протокол, за да се даде възможност за сравняване на данните относно въздействието на кризата, свързана с COVID-19, и при бъдещи пандемии. Този протокол, който трябва да бъде разработен под съвместното ръководство на Европейския център за профилактика и контрол върху заболяванията (ECDC) и Евростат, би могъл да се основава на данни, предоставени на равнище NUTS 2, за да се улесни изготвянето на политически отговор, който да включва използването на европейските структурни и инвестиционни фондове; |
| --- | --- |

15.

| 16. | обръща внимание на цифровите решения, например за здравна информация, медицински съвети и проследяване на контактите, които бяха разработени или доразвити във връзка с пандемията от COVID-19. Откриването на вирусоносителите обаче повдига също така и легитимни въпроси, свързани със защитата и сигурността на данните не на последно място в трансграничен контекст. Пандемията също така изтъкна необходимостта от трансграничен обмен на цифрови данни за пациентите, когато пациентите търсят здравно обслужване в друга държава членка; |
| --- | --- |

16.

| 17. | подчертава значението, от една страна, на международното сътрудничество в рамките на Световната здравна организация (СЗО) за справяне с пандемията от COVID-19 и други сериозни заплахи за здравето, а от друга страна, на сътрудничеството с предприятията, доброволческите организации, семействата, съседите и приятелите при управлението на кризи на местно и регионално равнище; |
| --- | --- |

17.

| 18. | счита, че е необходимо да се намери по-добър начин за предпазване от COVID-19 и други заразни болести на възрастните хора и хората със заболявания, независимо дали живеят в специализирани заведения или в собствените си домове. В това отношение от голямо значение е здравните и социалните политики да укрепват системите за първични здравни грижи на територията, и по-специално превенцията; |
| --- | --- |

18.

Механизъм на ЕС за извънредни ситуации в областта на общественото здраве

| 19. | приветства вече предприетите от Комисията мерки за облекчаване на тежестта върху националните, регионалните и местните власти при справянето с породената от COVID-19 криза; отбелязва всеобхватния план за възстановяване на Европа, който беше приет на 27 май 2020 г.; приветства и споразумението за използване на всички налични средства от бюджета на ЕС за тази година, за да се помогне на европейските здравни системи да посрещнат нуждите си; |
| --- | --- |

19.

| 20. | отбелязва, че с Решение No 1082/2013/ЕС на Европейския парламент и на Съвета относно сериозните трансгранични заплахи за здравето (1) бяха положени солидни основи за готовността на ЕС да се справя с извънредни ситуации и да реагира при кризи, но в светлината на настоящата здравна криза е необходимо допълнително укрепване на капацитета на ЕС за реагиране при извънредни ситуации и за гражданска защита; |
| --- | --- |

20.

| 21. | поради това предлага, при спазване на принципа на субсидиарност и зачитане на компетентността на държавите членки в областта на здравеопазването както и общественото здраве и гражданската защита, да се създаде механизъм на ЕС за извънредни ситуации в областта на общественото здраве, който да:






  — | координира действията на ЕС и помощта за подкрепа на националните, регионалните и местните структури на здравеопазването и гражданската защита, за да може да се реагира ефективно на заплахи за здравето и кризисни ситуации; |
| --- | --- | --- |

21.

—

координира действията на ЕС и помощта за подкрепа на националните, регионалните и местните структури на здравеопазването и гражданската защита, за да може да се реагира ефективно на заплахи за здравето и кризисни ситуации;

| — | гарантира ефективно сътрудничество и координация със съответните международни организации, като например СЗО, в областта на подготвеността и ответните действия; |
| --- | --- |

—

гарантира ефективно сътрудничество и координация със съответните международни организации, като например СЗО, в областта на подготвеността и ответните действия;

| — | координира европейската дистрибуция на основно медицинско оборудване; |
| --- | --- |

—

координира европейската дистрибуция на основно медицинско оборудване;

| — | укрепва ролята на работещите в сферата на здравеопазването европейски агенции; |
| --- | --- |

—

укрепва ролята на работещите в сферата на здравеопазването европейски агенции;

| — | подобрява доставките на основно медицинско оборудване чрез инициативи за съвместно възлагане на обществени поръчки и наблюдение на веригите на доставки на важни продукти; |
| --- | --- |

—

подобрява доставките на основно медицинско оборудване чрез инициативи за съвместно възлагане на обществени поръчки и наблюдение на веригите на доставки на важни продукти;

| — | подпомага държавите членки, заедно с Европейския център за профилактика и контрол върху заболяванията (ECDC), при преразглеждането и актуализирането на техните планове за действие при пандемия. Местните и регионалните власти също следва да участват в този процес. Здравните системи на държавите членки следва да бъдат подложени на „стрес тестовете“, подобни на тези, проведени във финансовите институции след финансовата криза, за да се оцени в каква степен могат да реагират на различни заплахи за здравето; |
| --- | --- |

—

подпомага държавите членки, заедно с Европейския център за профилактика и контрол върху заболяванията (ECDC), при преразглеждането и актуализирането на техните планове за действие при пандемия. Местните и регионалните власти също следва да участват в този процес. Здравните системи на държавите членки следва да бъдат подложени на „стрес тестовете“, подобни на тези, проведени във финансовите институции след финансовата криза, за да се оцени в каква степен могат да реагират на различни заплахи за здравето;

| 22. | счита, че бъдещият механизъм на ЕС за извънредни ситуации в областта на общественото здраве би трябвало да се опира на инструмента за спешна подкрепа, който е регулиран в Регламент (ЕС) 2016/369 на Съвета (2); |
| --- | --- |

22.

| 23. | изразява убеждението си, че е необходимо допълнително укрепване на механизма на ЕС за гражданска защита, и по-специално на свързаните с него rescEU и Европейски медицински корпус, за да може Съюзът да бъде готов и способен да реагира бързо, ефективно и координирано на всяка бъдеща криза, независимо дали е биологична или от друг характер. Механизмът за гражданска защита на ЕС обаче следва да бъде оценен в светлината на опита от пандемията от COVID-19, за да бъде организиран и структуриран по възможно най-ефективен начин; |
| --- | --- |

23.

| 24. | насърчава укрепването на капацитета за ранно предупреждение на Европейския координационен център за реагиране при извънредни ситуации (ERCC) и по-тясното му обвързване с Комитета за здравна сигурност и Европейския център за профилактика и контрол върху заболяванията (ECDC), за да може в бъдеще да изпълнява още по-добре своята координираща роля и да предоставя подходяща подкрепа на органите за управление по места; |
| --- | --- |

24.

| 25. | отбелязва, че предизвиканата от COVID-19 криза подчерта ясно необходимостта от Европейския център за профилактика и контрол върху заболяванията (ECDC), и призовава държавите членки и Комисията да работят съвместно за укрепване и засилване на ролята на ECDC в борбата срещу широко разпространените тежки заболявания. Затова приветства факта, че такова укрепване вече се обсъжда и от министрите на здравеопазването на ЕС; |
| --- | --- |

25.

| 26. | приветства много от мерките, предложени от Европейската комисия на 15 юли 2020 г. в съобщението ѝ относно „Готовност в краткосрочен план на системите за здравеопазване в ЕС за епидемични взривове от COVID-19“; |
| --- | --- |

26.

| 27. | с оглед защитата както на свободата на движение, така и на общественото здраве, приветства предложенията на Европейската комисия от 4 септември 2020 г. за препоръки на Съвета относно координиран подход за ограничаване на свободата на движение в отговор на пандемията от COVID-19; |
| --- | --- |

27.

Доставяне и съхранение на медицинско оборудване

| 28. | приветства факта, че от април 2020 г. насам споразумението за съвместно възлагане на обществени поръчки обхваща почти 540 милиона души, включително всички жители на държавите от ЕС и ЕИП, Обединеното кралство Великобритания и Северна Ирландия и почти всички страни кандидатки и потенциални кандидатки за членство; |
| --- | --- |

28.

| 29. | поради това приветства предложението на канцлера Ангела Меркел и президента Еманюел Макрон от 18 май 2020 г. като част от стратегията за реагиране при здравни кризи да се създаде „работна група в областта на здравеопазването“ в рамките на Европейския център за профилактика и контрол върху заболяванията (ECDC), на която да бъде възложено да разработи съвместно с националните здравни власти планове за превенция и ответни действия срещу бъдещи епидемии; |
| --- | --- |

29.

| 30. | приветства доброволния характер на споразумението, но счита, че доброволното участие би трябвало да бъде заменено от клауза за неучастие („Opt-out“). Това ще улесни ускорените процедури и същевременно ще предостави на заинтересованите страни свобода на избор; |
| --- | --- |

30.

| 31. | приветства предложението на Комисията първо да създаде, като част от Европейския план за възстановяване, нова самостоятелна здравна програма „EU4Health“ с общ бюджет от 9,4 млрд. евро, насочена наред с другото към подобряване на здравеопазването и подготовка на Съюза за бъдещи здравни кризи, и второ да се увеличи бюджетът за механизма за гражданска защита на Съюза „rescEU“ с още 2 млрд. евро; изразява съжаление обаче, че Европейският съвет впоследствие понижи амбициите на 1,7 милиарда евро, което ограничава възможността за справяне с отрицателните последици от пандемията. Комитетът на регионите възнамерява да представи в отделно становище конкретни бележки относно новата програма в областта на здравето; |
| --- | --- |

31.

| 32. | приветства европейските обществени поръчки и дистрибуция на важни медицински консумативи за болници и други доставчици на здравно обслужване (респиратори, апарати за изкуствена белодробна вентилация, лични предпазни средства, маски за многократна употреба, лекарствени средства, медицинско и лабораторно оборудване, дезинфектанти). Трябва обаче да се има предвид, че в много държави членки болниците, здравните центрове и домовете за стари хора се управляват от регионалните и местните власти, които трябва да участват в този процес; отбелязва, че през пролетта процесът на съвместно възлагане на обществени поръчки продължи твърде дълго и поради това не успя да постигне напълно целта си; |
| --- | --- |

32.

| 33. | приветства бързото създаване на запаси от медицинско оборудване по линия на rescEU и бързото им доставяне на най-засегнатите държави членки; |
| --- | --- |

33.

| 34. | призовава държавите членки и Комисията да създадат постоянен европейски стратегически резерв от антибиотици, ваксини, химически антидотове, антитоксини и други важни медицински консумативи с доказана ефикасност. Това следва да гарантира наличието на резерв за извънредни ситуации и координацията на бързата дистрибуция и доставка на необходимите стоки в цяла Европа; |
| --- | --- |

34.

| 35. | приветства решението на Комисията от 3 април 2020 г. за временно освобождаване на медицинското оборудване и личните предпазни средства от вносни мита и ДДС. Комисията следва да обмисли преразглеждане на обхвата на своето решение, така че то да включва частните дружества, от които се изисква да използват ЛПС, и да приложи Решението по начин, който не поставя местните производители от ЕС в икономически неизгодно положение; |
| --- | --- |

35.

| 36. | изтъква, че недостигът на основни продукти и лекарства, като антибиотици и обезболяващи средства, който вече се наблюдава в много региони, се увеличи още повече по време на настоящата пандемия. Призовава да се положат усилия за бързо доставяне на основни суровини, за увеличаване на производството на консумативи за извършване на изследвания и други медицински стоки на местата, където е налице недостиг на суровини, и за стимулиране на разработването и производството на основни лекарствени средства в Европа посредством насърчаване на изследванията и иновациите и създаване на стимули за производителите; |
| --- | --- |

36.

| 37. | изразява съгласие, че ЕС трябва да е в състояние да разработва, закупува, транспортира и разпределя консумативи за извършване на изследвания и предпазна екипировка, внасяни от чужбина или произведени в ЕС. ЕС и неговите държави членки трябва да намалят зависимостта си от произвеждани в трети страни лекарства и други медицински материали, както и да работят за това лекарствата да станат по-достъпни; |
| --- | --- |

37.

| 38. | изразява убеждение, че трябва да е възможно по всяко време да се осигури бързо и безпроблемно предлагане на пазара на предпазни средства като маски, предпазни костюми и др. За тази цел би трябвало да бъдат създадени условия на европейско равнище, за да се осигури капацитет за производство на предпазни материали в държавите членки. Освен това във връзка с пандемията следва да бъдат преразгледани и европейските правила в областта на обществените поръчки и антитръстовите правила; |
| --- | --- |

38.

| 39. | изтъква, че е необходимо да се проучи кой вид лични предпазни средства е подходящ в различните случаи, включително извън контекста на COVID-19; |
| --- | --- |

39.

| 40. | приветства факта, че Европейският комитет по стандартизация (CEN) и Европейският комитет за стандартизация в електротехниката (CENELEC) се споразумяха да подготвят редица европейски стандарти за определени медицински изделия и лични предпазни средства, с което смята, че ще се увеличи и трансформира производственият капацитет на европейските предприятия, за да се преодолее недостигът на запаси; |
| --- | --- |

40.

| 41. | изтъква необходимостта личните предпазни средства, особено тези, които са предназначени за гражданите, да могат да се рециклират в максимална степен; |
| --- | --- |

41.

Ваксини, диагностика и лечение

| 42. | подчертава неотложната необходимост от откриване на ваксини срещу COVID-19 и призовава съзаконодателите на ЕС да вземат предвид искането на Комитета за засилване на сътрудничеството в ЕС в областта на разработването, производството и разпространението на ваксини, така че то да допълни публичните и частните медицински изследвания с цел борба с COVID-19; |
| --- | --- |

42.

| 43. | във връзка с това приветства предложението за увеличаване на бюджета за Рамковата програма за научни изследвания и иновации „Хоризонт Европа“ до 94,4 млрд. евро и изразява съжаление, че Европейският съвет впоследствие предложи намаляване до 80,9 млрд. евро; |
| --- | --- |

43.

| 44. | приветства споразуменията между Европейската комисия и няколко фармацевтични дружества относно доставката на лекарства и ваксини, ако и когато едно от тях разработи безопасна и ефективна ваксина; |
| --- | --- |

44.

| 45. | отбелязва със загриженост, че глобалните усилия за разработване на ваксини, диагностика и лечение на COVID-19 биха могли да доведат до ожесточена конкуренция, която да остави по-бедните страни без защита от болестта; изразява силната си подкрепа за многостранното сътрудничество в разработването на безопасни и ефективни ваксини, диагностика и терапии, както и за справедливо финансиране и солидарност при дистрибуцията на бъдещите ваксини и лекарства; |
| --- | --- |

45.

| 46. | подкрепя разработването на обща ваксинационна карта на ЕС и виртуален европейски регистър на запасите и нуждите от ваксини, за да се улесни доброволният обмен на информация относно наличните запаси от ваксини и недостига на основни ваксини; |
| --- | --- |

46.

| 47. | призовава за повече мерки за предотвратяване на разпространението на невярна информация относно COVID-19, лечението и евентуалните ваксини срещу това заболяване в интернет и по други канали. СЗО, ЕС и неговите държави членки, както и местните и регионалните власти, играят важна роля в борбата с дезинформацията в това отношение; |
| --- | --- |

47.

| 48. | подкрепя усилията на Комисията за набиране на повече средства за научни изследвания с цел получаване на ваксини срещу COVID-19 и очаква значително финансиране по линия на програмата „Хоризонт Европа“ в подкрепа на иновациите и научните изследвания в тази област. |
| --- | --- |

48.

Брюксел, 14 октомври 2020 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  ОВ L 293, 5.11.2013 г., стр. 1.

1

(2)  Регламент (ЕС) 2016/369 на Съвета от 15 март 2016 година относно предоставянето на спешна подкрепа в рамките на Съюза (OB L 70, 16.3.2016 г., стр. 1).

2

---

| 18.12.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 440/20 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 440/20

---

Становище на Комитета на регионите — Биологичното- разнообразие на градовете и регионите след 2020 г. във връзка с 15-ата конференция на страните по Конвенцията на ООН за биологичното разнообразие и стратегията на ЕС за биологичното разнообразие за 2030 г.

(2020/C 440/05)

| Докладчик: | Roby BIWER (LU/ПЕС), член на Общинския съвет на Бетембург, Люксембург |
| --- | --- |
| Отправен документ: | Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите Стратегия на ЕС за биологичното разнообразие за 2030 г. Да осигурим полагащото се място на природата в нашия живот
  COM(2020) 380 final |

Докладчик:

Roby BIWER (LU/ПЕС), член на Общинския съвет на Бетембург, Люксембург

Отправен документ:

Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите Стратегия на ЕС за биологичното разнообразие за 2030 г. Да осигурим полагащото се място на природата в нашия живот

COM(2020) 380 final

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

| 1. | Призовава международната общност да превърне 15-та конференция на страните по Конвенцията на ООН за биологичното разнообразие през 2021 г. в Кунмин в решаващ момент за биологичното разнообразие и предупредителен сигнал за необратимо обръщане на кривата на загубата на биологично разнообразие и екосистеми; |
| --- | --- |

1.

| 2. | Предупреждава, че от 2018 г. насам състоянието на биологичното разнообразие се е влошило и че повечето международни обществени и екологични цели, по-специално целите от Аичи за биологичното разнообразие, не са постигнати. Усилията в световен мащаб за спиране на намаляването на биологичното разнообразие се провалиха, както показва глобалната оценка на Междуправителствената научно-политическа платформа относно биоразнообразието и предлаганите от екосистемите услуги (IPBES) за 2019 г., извършена в навечерието на Световния икономически форум за 2020 г., в която загубата на биологично разнообразие и сриването на екосистемите се откроява като една от петте най-големи заплахи, пред които е изправен светът; |
| --- | --- |

2.

| 3. | Изтъква, че основните причини за загубата на биологично разнообразие са промените в земеползването, пряката експлоатация на природните ресурси и изменението на климата, които трябва да бъдат преодолени чрез конкретни и навременни действия; |
| --- | --- |

3.

| 4. | Изтъква, че общият екологичен отпечатък на държавите членки от ЕС-27 надвишава повече от два пъти капацитета на екосистемите да произвеждат полезен биологичен материал и да действат като поглътители на въглерод в региона; |
| --- | --- |

4.

| 5. | Подчертава увеличаващите се доказателства за пряката връзка между климата, биологичното разнообразие и кризите, свързани с човешкото здраве, и засиления зоонозен риск от пандемии, дължащ се на нарастващото унищожаване на природните екосистеми в световен мащаб; |
| --- | --- |

5.

| 6. | Изтъква, че настоящото състояние на кризата с биологичното разнообразие изисква набор от амбициозни цели, които могат да бъдат лесно разяснени, и незабавно изготвяне на научно обоснована политика и предприемане на действия във връзка с факторите за загубата на биологично разнообразие и влошаването на състоянието на екосистемите, които да са пропорционални на целта за обръщане на кривата на загубата на биологично разнообразие; |
| --- | --- |

6.

| 7. | Призовава за съгласуваност на политиките с цел хармонизиране на усилията, целите и резултатите на различните политики на ЕС, включително новата обща селскостопанска политика (ОСП), Зеления пакт на ЕС и търговските отношения и международните ангажименти на ЕС, по-специално Програмата на ООН за устойчиво развитие за периода до 2030 г., Парижкото споразумение относно изменението на климата, Конвенцията за биологичното разнообразие и Рамковата програма от Сендай за управление на риска от бедствия, в цялостна стратегия на ЕС за устойчивост с ясни цели и мерки за изпълнение; |
| --- | --- |

7.

| 8. | Подчертава неотложната необходимост от действия съгласно петия „Глобален преглед на биологичното разнообразие“ на Конвенцията за биологичното разнообразие, в който се препоръчва да се поеме по пътя на обръщане на кривата на загубата на биологично разнообразие, като основните компонентите за тази цел са насърчаването на градско управление и трансдисциплинарно планиране на местно равнище и на природосъобразни решения, както и приемането на интегрирани подходи към земеползването и промените в земеползването на местно равнище и на равнището на ландшафта; |
| --- | --- |

8.

| 9. | Подчертава, че въпреки нарастващото ѝ отчитане, все още липсва официално признание за ключовата роля на поднационалните правителства, градовете и други местни власти за биологичното разнообразие (1) за обръщане на кривата на загубата на биологично разнообразие и прилагане на подход, който обхваща всички нива на управление, на всяка стъпка и на всяко равнище на процеса на управление на биологичното разнообразие както в Стратегията на ЕС за биологичното разнообразие за 2030 г., така и в глобалната рамка за биологичното разнообразие за периода след 2020 г. Това признание може да бъде постигнато по-специално чрез включването на местните и поднационалните стратегии и планове за действие в областта на биологичното разнообразие в националните стратегии и планове за действие в областта на биологичното разнообразие; |
| --- | --- |

9.

| 10. | Подкрепя определянето на дългосрочната цел на ЕС за неутралност по отношение на климата за насочване на европейския проект към необратима неутралност по отношение на климата до 2050 г. въз основа на МФР за периода 2021—2027 г., която отговаря поне на целта за 30 % разходи, свързани с климата; и изтъква, че законодателството на ЕС в областта на климата следва да гарантира сближаване на мерките за постигане на нулеви нетни емисии на парникови газове с целите на ЕС и глобалните цели в областта на биологичното разнообразие (2); |
| --- | --- |

10.

Ролята на градовете и регионите за обръщане на кривата на загубата на биологично разнообразие

| 11. | Изразява съгласие със заключението на доклада на IPBES за 2019 г., според който МРВ, чрез отговорно производство и потребление, както и интегрирано териториално планиране на земеползването и изпълнение, както и природосъобразни решения и решения, основани на защитата и устойчивото използване на природните и първичните ресурси, които отчитат и са съобразени със социалния, икономическия и екологичния контекст, могат да допринесат значително за съответните конвенции на ООН, включително Програмата на ООН до 2030 г. и Парижкото споразумение; |
| --- | --- |

11.

| 12. | Посочва, че МРВ са съставна част от националните органи, които ратифицират Конвенцията за биологичното разнообразие, дават значителен доброволен принос и създават важни партньорства, които мобилизират големи групи (коренното население и местните общности, младежта и жените) и съответните сектори (предприятия, организации в областта на културата и организации на гражданското общество); |
| --- | --- |

12.

| 13. | Изтъква, че потенциалът на МРВ като двигатели на иновациите и изпълнението на интегрирани териториално-устройствени планове и стратегии не се използва в достатъчна степен — също и от финансова гледна точка — за постигането на целите на ЕС и глобалните цели в областта на биологичното разнообразие и че пълният им капацитет може да бъде използван чрез признаване, активизиране и укрепване на ключовата им роля; |
| --- | --- |

13.

| 14. | Изтъква, че иновативните природосъобразни решения, т.е. решения, които са вдъхновени от природата и са основани на нея и които са икономически ефективни, осигуряват едновременно ползи от екологична, социална и икономическа гледна точка и спомагат за изграждането на устойчивост, са сред най-ефективните инструменти за възстановяване на екосистемите и мобилизиране на способността на хората да просперират заедно с природата, както се посочва в доклада на проекта Naturvation за 2020 г. (3); |
| --- | --- |

14.

| 15. | Призовава за обмен на най-добри практики с цел насърчаване на възприемането и разпространението на иновативни природосъобразни решения и разработване на насоки за всички заинтересовани страни; |
| --- | --- |

15.

| 16. | Насочва вниманието към взаимосвързаността на целите за устойчиво развитие и предлага включването на целите, свързани с биологичното разнообразие и климата, в по-нататъшното разработване на политиката, например чрез непрекъснато отчитане на биологичното разнообразие в околностите на инфраструктурата на енергията от възобновяеми източници с цел постигане на свързаните с биологичното разнообразие и климата цели; |
| --- | --- |

16.

| 17. | Припомня призива си за насърчаване на МРВ да изготвят съответно стратегии или планове за действие в областта на биологичното разнообразие и да се включат в процеса на международната, европейската и националната стандартизация с цел интегриране на управлението на биологичното разнообразие и екосистемите, както и на природосъобразните решения за постигане на по-голяма приложимост и въздействие; |
| --- | --- |

17.

Градовете и регионите като движеща сила за осъществяване на амбициите на ЕС в областта на биологичното разнообразие

| 18. | Приветства Стратегията на ЕС за биологичното разнообразие за 2030 г. като възможност за вертикално сътрудничество при справянето с основните причини за загубата на биологично разнообразие и нейните връзки с обществени предизвикателства като смекчаването на последиците от изменението на климата и приспособяването към него и защитата от бъдещи пандемии; |
| --- | --- |

18.

| 19. | Призовава за тясно сътрудничество между МРВ за създаването на екологични коридори като част от трансевропейските мрежи за защита на природата, тъй като те са от решаващо значение за участието на местно равнище; |
| --- | --- |

19.

| 20. | Подчертава, че е важно мерките за опазване на природата да се координират и да се определят цели на местно равнище. ЕС следва да предоставя на градовете и регионите финансова и информационна подкрепа с цел насърчаване на биологичното разнообразие, включително за проекти за опазване на природата, природосъобразни решения, разработване на ресурси от данни за природата, устройство на територията, което защитава биологичното разнообразие, както и укрепване на експертния опит и ресурсите в градовете и регионите; |
| --- | --- |

20.

| 21. | Приветства ангажимента на Съвета в неговите заключения относно подготовката на глобалната рамка за биологичното разнообразие за периода след 2020 г. с цел увеличаване на прилагането и въвеждането на природосъобразни решения в подкрепа на опазването на биологичното разнообразие, възстановяването на екосистемите и устойчивото земеползване; |
| --- | --- |

21.

| 22. | Приветства и подкрепя амбициозните общоевропейски ангажименти, задачи и цели на Зеления пакт на ЕС и на стратегията на ЕС за биологичното разнообразие; подчертава основната роля на МРВ за постигането им, по-специално чрез създаването на планове за екологизиране на градовете до края на 2021 г., и подчертава техния потенциал за иновации и интеграция в подкрепа на биологичното разнообразие в регионите и градовете, устойчивото възстановяване и социалното сближаване; |
| --- | --- |

22.

| 23. | Подчертава необходимостта от интегрирана общоевропейска стратегия във връзка с целта за засаждане на най-малко три милиарда нови дървета в ЕС при пълно зачитане на екологичните принципи, с цел да се гарантира отчитане на основните функции; отново заявява своята позиция (4) относно решаващата роля на горите както в селските, така и в градските райони, за опазването на биологичното разнообразие, смекчаването на изменението на климата, защитата от хидрогеоложки щети, съхранението на въглерод, човешкото здраве и други съпътстващи ползи, и призовава за повече усилия за защита и възстановяване на горите при пълно спазване на екологичните принципи, като се вземат предвид първичните гори, отличаващи се със значителна възраст, уникални екологични характеристики и най-високо равнище на биологично разнообразие; |
| --- | --- |

23.

| 24. | Приветства Платформата на ЕС за екологизиране на градовете като инструмент за развиване на капацитета на градовете и препоръчва тя да бъде интегрирана в ключови инициативи и платформи, като например новата инициатива EU Green City Accord (Споразумение за екологосъобразни градове), проекта NetworkNature, инициативите CitiesWithNature и RegionsWithNature. Подкрепя по-специално инициативите CitiesWithNature и RegionsWithNature като официални платформи на Sharm El-Sheikh to Kunming Action Agenda for Nature and People (От Шарм ел-Шейх до Кунмин: програма за действие за природата и хората) за включване и ангажиране на поднационалните правителства, градовете и други местни власти за биологичното разнообразие с цел популяризиране на техните усилия и признаване на голямото значение на природата в градовете и регионите; |
| --- | --- |

24.

| 25. | Изтъква ключовата роля на МРВ в управлението на защитените зони по „Натура 2000“ и отправя искане за достатъчна логистична, научна и финансова подкрепа за пълно покритие и прилагане до 2025 г.; |
| --- | --- |

25.

| 26. | Призовава ЕС да предостави достатъчно ресурси, развитие на капацитета и насоки за МРВ за прилагане на мерки за смекчаване на последиците от изменението на климата и адаптиране, опазване, управление на обектите и планове за екологизиране на градовете за изпълнение на амбициозни действия в областта на биологичното разнообразие; |
| --- | --- |

26.

| 27. | Приветства целта за въвеждане на нова европейска рамка за управление на биологичното разнообразие, представена в стратегията на ЕС за биологичното разнообразие, която дава възможност на МРВ и на всички равнища на управление въз основа на местните условия да спазват отговорностите за мониторинг и оценка и да измерват напредъка по отношение на действията в областта на биологичното разнообразие, и отправя искане за ясен набор от показатели и измерими цели, които са стандартизирани на европейско равнище; изразява готовност за сътрудничество и принос във връзка с разработването и прилагането на новата рамка за управление, за да се гарантира най-ефективна структура за оползотворяване на пълния потенциал на МРВ за обръщане на кривата на загубата на биологично разнообразие; |
| --- | --- |

27.

| 28. | Призовава ЕС, въз основа на съществуващите данни за ефективно прилагане, да предприеме конкретни действия, включително развитие на капацитета, за по-нататъшно интегриране и хармонизиране на приоритетите в областта на биологичното разнообразие в различните юрисдикции и области на политика — а именно селското стопанство, териториалното устройство и градоустройството, търговията, околната среда, научните изследвания и иновациите, смекчаването на последиците от изменението на климата и адаптирането към него, както и Зеления пакт на ЕС — и адекватно включване на всички равнища на управление, за да се гарантира постигане на въздействие в целия ЕС; |
| --- | --- |

28.

| 29. | Изтъква препоръките, отправени в неговия доклад относно финансирането на действията в областта на биологичното разнообразие (5), за засилване на амбициите за интегриране на въпросите на околната среда във всички области, финансирани от ЕС, както и за увеличаване и рационализиране на целевото финансиране на биологичното разнообразие, насочено към МРВ в подходящ мащаб, включително по линия на програмата LIFE; |
| --- | --- |

29.

| 30. | Отправя искане за съгласувани трансгранични политики в областта на околната среда и съпътстващото трансгранично сътрудничество, тъй като дивите видове не познават граници; |
| --- | --- |

30.

| 31. | Призовава ЕС да даде приоритет на обръщането на кривата на загубата на биологично разнообразие като основен принцип във всички основни финансови планове, включително многогодишната финансова рамка за периода 2021—2027 г. и плановете за възстановяване от COVID-19, да мобилизира достатъчно ресурси за пряко или косвено насърчаване на действията в областта на биологичното разнообразие на всички равнища на управление в зависимост от спецификата на регионалния контекст, като опрости процедурите с цел по-голямо усвояване на средствата; за тази цел предлага въвеждането на система въз основа на принципа на светофара за публичното финансиране или инвестициите, която да отразява евентуалното въздействие върху биологичното разнообразие и факторите за неговата загуба; |
| --- | --- |

31.

| 32. | Призовава в схемите на ЕС за държавна помощ да бъде напълно включена целта за премахване на вредните за биологичното разнообразие субсидии, като се гарантира, че икономическите и регулаторните стимули в публичния и в частния сектор са положителни или поне неутрални по отношение на биологичното разнообразие до 2030 г.; освен това подчертава значението на включването на биологичното разнообразие в политиката на сближаване; |
| --- | --- |

32.

| 33. | Насочва вниманието към големия брой работни места, застрашени от загубата на биологично разнообразие и деградацията на екосистемите, и към възможностите от гледна точка на заетостта, които предлага прилагането на биоикономически и устойчиви модели на производство, и призовава Комисията в бъдещите стратегии в областта на околната среда да определи като приоритет опазването на работните места, непосредствено свързани със спирането на загубата на биологично разнообразие и деградацията на екосистемите; |
| --- | --- |

33.

| 34. | Призовава за увеличаване на инвестициите в изследвания на връзките между природата и икономиката, за да се осигури допълнителен принос за основаното на данни разработване на политики и за по-ефективни инвестиции; |
| --- | --- |

34.

| 35. | Насърчава улесняването на процеса на включване на биологичното разнообразие в плановете за ОСП; насърчава общо задължително и ефективно минимално целево заделяне на средства за екосхеми във всички национални стратегически планове; |
| --- | --- |

35.

| 36. | Посочва, че често е налице несъгласуваност в терминологията, използвана в различните директиви и регламенти, че процедурите (например в рамките на програмата LIFE) често са твърде сложни за по-малките МРВ, насочени са предимно към широкомащабни проекти и не са подходящи за проекти за опазване на природата в крайградските и селските райони; |
| --- | --- |

36.

| 37. | Отбелязва важната роля на зоологическите градини и аквариумите, но изтъква, че акцентът на съхраняването и опазването на биологичното разнообразие следва да се постави върху усилията по места и предотвратяването на трафика на екземпляри от дивата флора и фауна, засилване на опазването на местните видове и подобряване на знанията за тях; предлага подкрепата си на МРВ за по-доброто прилагане на Директивата на ЕС за зоологическите градини в съответствие с целите на Конвенцията за биологичното разнообразие; |
| --- | --- |

37.

| 38. | Припомня, че въпреки че рамката на ЕС за защита на морската среда е една от най-всеобхватните и амбициозни в световен мащаб, е необходимо да се даде импулс на действията, за да може да се реагира по подходящ начин на основните видове натиск, като например прекомерния улов и неустойчивите пластмасови отпадъци, излишъка от хранителни вещества, риболовните практики, подводния шум и всички видове замърсяване; устойчивите риболовни практики и здравето на морските екосистеми са от съществено значение за икономиките, хората и общностите в крайбрежните райони; |
| --- | --- |

38.

| 39. | Призовава ЕС да засили важната роля на поднационалните правителства за опазването и възстановяването на биологичното разнообразие, включително чрез отключване на потенциала на биокултурното многообразие. Доколкото понятието „биокултурно многообразие“ обхваща биологичното разнообразие, културното многообразие и местната, регионалната и европейската идентичност, запазването на биологичното разнообразие би могло да донесе добавена стойност от гледна точка на местните общности; |
| --- | --- |

39.

| 40. | Призовава ЕС да се застъпи за укрепване на глобалната рамка за биологичното разнообразие за периода след 2020 г., която да отразява еднаквото значение на международното, регионалното и местното равнище чрез специално решение относно пълноценното участие на МРВ, по примера на Плана за действие на Решение X/22 и забележителните му постижения на всички равнища на управление през последното десетилетие; |
| --- | --- |

40.

Определяне на ролята на градовете и регионите в глобалната рамка за биологичното разнообразие за периода след 2020 г.

| 41. | Подкрепя целта на Десетилетието на ООН за възстановяване на екосистемите за ускоряване и мащабно увеличаване на възстановяването на деградиралите и разрушените екосистеми за борба с кризата, свързана с климата, и за повишаване на продоволствената сигурност, подобряване на водоснабдяването и биологичното разнообразие, например чрез инициативи като Bonn Challenge (Предизвикателството на Бон), която цели възстановяването на 350 милиона хектара деградирали екосистеми до 2030 г.; |
| --- | --- |

41.

| 42. | Изтъква отново необходимостта от официално признаване на ключовата роля на поднационалните правителства, градовете и други местни власти за биологичното разнообразие за постигане на глобалните цели по отношение на възстановяването и биологичното разнообразие чрез многобройните решения на предходните конференции на страните по Конвенцията за биологичното разнообразие и призовава страните по Конвенцията на ООН да се ангажират със своите поднационални правителства, градове и други местни власти за биологичното разнообразие и да укрепят техния капацитет за включване на биологичното разнообразие в градоустройствените и териториално-устройствените планове с оглед на постигането на целите на Конвенцията за биологичното разнообразие и на глобалната рамка за биологичното разнообразие за периода след 2020 г. съгласно задачата на Решение X/22; |
| --- | --- |

42.

| 43. | Приветства официалното признаване на връзката между биологичното разнообразие и човешкото здраве в глобалната рамка за биологичното разнообразие за периода след 2020 г. и изтъква факта, че поднационалните правителства, градовете и други местни власти са от ключово значение за внедряването и управлението на природосъобразни решения, включително достъпни за всички зелени площи в градските, крайградските и селските райони, които ефективно допринасят за подобряването на здравето на хората; |
| --- | --- |

43.

| 44. | Препоръчва изрично да се посочи ролята на поднационалните правителства, градовете и други местни власти за биологичното разнообразие в цялата глобална рамка за биологичното разнообразие за периода след 2020 г., по-конкретно чрез разработване на общи и конкретни цели (изменение на раздел I. въведение/Б), изграждане на партньорства, движеща сила за промяна (чрез изменение на раздел I. въведение/В) и интегриране на биологичното разнообразие в съответните секторни политики на всички равнища на управление (чрез преформулиране на раздел Г, конкретни цели за 2030 г., т. 13) (6); |
| --- | --- |

44.

| 45. | Припомня необходимостта от колективни действия на всички заинтересовани страни и по-широката общественост, като се обърне специално внимание на приноса от страна на IPLCs, жените, младежта и тези, които зависят пряко от биологичното разнообразие и го управляват; |
| --- | --- |

45.

| 46. | Призовава да се даде приоритет на дългосрочен подход за хоризонтално и вертикално интегриране на биологичното разнообразие във всички области на политика и сектори на поднационално и местно равнище, и отбелязва, че поднационалните правителства, градовете и други местни власти за биологичното разнообразие, в качеството си на връзка на публичното управление с гражданското общество и частния сектор на местно равнище, са в най-добра позиция да се справят с възстановяването на екосистемите и опазването им в специфични местни и регионални условия, обединявайки ресурси и използвайки икономии от мащаба; |
| --- | --- |

46.

| 47. | Подкрепя цел 15 от глобалната рамка за биологичното разнообразие за периода след 2020 г. за изрично посрещане на необходимостта от допълнителни ресурси в подкрепа на такъв дългосрочен подход чрез целенасочено развитие на капацитета на всички равнища на управление, включително чрез иновативни, мобилизиращи методи, като например обучение между партньори с оглед обръщане на тенденцията за загуба на биологично разнообразие, възстановяване на екосистемите, предотвратяване на инвазивните чужди видове и незаконното убиване и търговия с диви животни, и включване на ключови заинтересовани страни и експерти, по-специално IPLC, в управлението на биологичното разнообразие и предоставянето на техническа помощ и подходящи финансови и човешки ресурси; |
| --- | --- |

47.

| 48. | Призовава страните по Конвенцията за биологичното разнообразие да увеличат значително публичното финансиране като опора за мобилизирането на ресурси, събирани от поднационалните правителства, градовете и други местни власти за биологичното разнообразие и разпределяни на тях, за инвестиции в действия в областта на биологичното разнообразие на тяхното равнище със специален акцент върху „горещите точки“ на биологичното разнообразие, за да се създадат благоприятни условия за инвестиции от частния сектор; |
| --- | --- |

48.

| 49. | Препоръчва разработването на инициативи в областта на комуникацията, образованието и повишаването на осведомеността в сътрудничество с технически експерти, хора на изкуството, писатели и секторите на образованието и медиите, съобразени с местното и поднационалното равнище, за да се изтъкне културната, туристическата, развлекателната, икономическата и присъщата стойност на биологичното разнообразие и неговото значение за човешкото здраве в комуникацията в публичния, частния и стопанския сектор, и изтъква уникалната позиция, разбиране и легитимност на поднационалните правителства, градовете и други местни власти като най-близкото до гражданите равнище на управление за изпълнението на подобни инициативи; |
| --- | --- |

49.

| 50. | Призовава за предоставяне на съгласувани определения на показателите, включително за градските зелени площи, въз основа на преразгледания индекс на Сингапур относно биологичното разнообразие в градовете като инструмент за измерване на приноса на действия на местно равнище в областта на биологичното разнообразие в подкрепа на ясна роля на поднационалните правителства, градовете и други местни власти в механизма за мониторинг, докладване и проверка на глобалната рамка за биологичното разнообразие за периода след 2020 г.; |
| --- | --- |

50.

| 51. | Настоятелно призовава за значително увеличаване на усилията за мониторинг чрез използване на новите технологии, всички подходящи източници на данни и прогнозно моделиране в интегрирани системи за мониторинг на биологичното разнообразие, така че да се осигури информация за оценката на ефективността на международните споразумения и точно и прозрачно проследяване на въздействието на действията в областта на биологичното разнообразие на всички равнища; |
| --- | --- |

51.

| 52. | Призовава в рамките на Глобалния преглед на биологичното разнообразие изрично да се посочи значението на поднационалните правителства, градовете и други местни власти за разработването и прилагането на националните политики; |
| --- | --- |

52.

| 53. | Насърчава годишни рамкови споразумения за платформи на поднационалните правителства, градовете и други местни власти с цел свързване, обмен и колективно представяне на техния принос към глобалната рамка за биологичното разнообразие за периода след 2020 г. и установяване на интерфейс с платформи като Global Platform for Sustainable Cities, Global Environment Facility's Sustainable Cities, BIODEV 2030, IADB's Emerging and Sustainable Cities Programme, инициативата на ФАО Great Green Wall of Cities (Великата зелена стена от градове) и Платформата на Конвенцията за биологичното разнообразие за поемане на ангажименти за конкретни райони; |
| --- | --- |

53.

| 54. | Подкрепя решението на 15-та конференция на страните по Конвенцията на ООН за биологичното разнообразие относно пълноценното участие на поднационалните правителства, градовете и други местни власти в глобалната рамка за биологичното разнообразие за периода след 2020 г., включително обновено Решение X/22, очертаващо план за действие на поднационалните правителства, градовете и други местни власти за биологичното разнообразие и ускоряващо подход на „всички равнища на управление“ за вертикално сътрудничество между всички управленски равнища, за да се гарантира съгласуваност на политиките и да се използва пълният им потенциал за постигане на целите на концепцията за 2050 г. и мисията за 2030 г.; |
| --- | --- |

54.

| 55. | Подкрепя препоръката на спомагателния орган по изпълнението „Привличане за участие на поднационалните правителства и органите на местното самоуправление за подобряване на прилагането на глобалната рамка за биологичното разнообразие“ и отправя искане през 2024 г. органът да предприеме междинен преглед на ролята на поднационалните правителства, градовете и други местни власти в изпълнението на глобалната рамка за биологичното разнообразие за периода след 2020 г. и на дългосрочния подход за хоризонтално и вертикално интегриране на биологичното разнообразие във всички области на политика и сектори; |
| --- | --- |

55.

| 56. | Изтъква важното сътрудничество с ключови международни партньори (7) в рамките на „Процеса от Единбург за поднационалните и местните власти за развитието на глобалната рамка за биологичното разнообразие за периода след 2020 г.“ и предстоящата 7-а световна среща на високо равнище на поднационалните и местните правителства за глобалното позициониране на поднационалните правителства, градовете и други местни власти в ефективна глобална рамка за биологичното разнообразие за периода след 2020 г.; |
| --- | --- |

56.

| 57. | Поема ангажимент за активно участие в изпълнението на глобалната рамка за биологичното разнообразие за периода след 2020 г. и стратегията на ЕС за биологичното разнообразие за 2030 г. и в изготвянето на съгласуван, амбициозен план за действие на ЕС за биологичното разнообразие. |
| --- | --- |

57.

Брюксел, 14 октомври 2020 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Във формулировката „Поднационалните правителства, градовете и други местни власти за биологичното разнообразие“ се включват всички равнища на управление под националното в контекста на глобалната рамка и във формулировката „местните и регионалните власти“ (МРВ) — в контекста на ЕС.

1

(2)  COM(2020) 80 final, COR (2020) 01361.

2

(3)  Xie, L.; Bulkeley, H. (2020) City for Biodiversity: The Roles of Nature-Based Solutions in European Cities (Градът за биологичното разнообразие: Ролите на природосъобразните решения в европейските градове), NATURVATION.

3

(4)  NAT (2019) 4601 (ОВ C 324, 1.10.2020 г., стр. 48).

4

(5)  КР, 2020 г. Финансиране на действията в областта на биологичното разнообразие: възможности и предизвикателства за поднационалните правителства.

5

(6)  Съгласно Zero Draft of the Post 2020 GBF („Нулев проект“ на Глобалната рамка за биологичното разнообразие за периода след 2020 г.), https://www.cbd.int/article/2020-01-10-19-02-38.

6

Zero Draft of the Post 2020 GBF

(7)  Например Групата на водещите поднационални правителства, ICLEI, Regions4 Правителствата на Шотландия и Квебек.

7

---

| 18.12.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 440/27 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 440/27

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Доклад относно пречките пред единния пазар и плана за действие за прилагане на законодателството в областта на единния пазар

(2020/C 440/06)

| Докладчик: | Tadeusz TRUSKOLASKI (PL/ЕА), кмет на Бялисток |
| --- | --- |
| Отправни документи: | Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Установяване и преодоляване на пречките пред единния пазар
  COM(2020) 93 final
  Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Дългосрочен план за действие за по-добро изпълнение и ефективно прилагане на правилата на единния пазар
  COM(2020) 94 final |

Докладчик:

Tadeusz TRUSKOLASKI (PL/ЕА), кмет на Бялисток

Отправни документи:

Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Установяване и преодоляване на пречките пред единния пазар

COM(2020) 93 final

Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Дългосрочен план за действие за по-добро изпълнение и ефективно прилагане на правилата на единния пазар

COM(2020) 94 final

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

Основна информация

| 1. | счита, че единният европейски пазар е едно от най-големите постижения на Европейския съюз (ЕС) и представлява уникален модел на интеграция в света, като гарантира свободното движение на хора, стоки, услуги и капитали в целия ЕС и в асоциираните държави и региони; |
| --- | --- |

1.

| 2. | подчертава, че политиката на формиране на единния европейски пазар играе ключова роля в изпълнението на стратегията за постигане на устойчиво развитие и за засилване на икономическото, социалното и териториалното сближаване на Европейския съюз. Създаването на единен европейски пазар стимулира търговията и прави Европа по-привлекателна за чуждестранните инвестиции; |
| --- | --- |

2.

| 3. | набляга на факта, че единният европейски пазар е в основата на икономическата и политическата интеграция на ЕС, тъй като обхваща 450 милиона потребители и 22,5 милиона малки и средни предприятия (МСП), което представлява около 90 % от всички предприятия в ЕС; |
| --- | --- |

3.

| 4. | подчертава, че единният европейски пазар осигурява 14 трилиона евро от годишния брутен вътрешен продукт (БВП), което гарантира функционирането на европейската икономика и растеж за европейците; |
| --- | --- |

4.

| 5. | изтъква значението на търговията със стоки на европейския единен пазар, тъй като тя представлява една четвърт от общия БВП на ЕС и почти една шеста от световната търговия със стоки; |
| --- | --- |

5.

| 6. | изразява съгласие с Комисията по вътрешния пазар и защита на потребителите на Европейския парламент (IMCO), че завършването на изграждането на единния европейски пазар и следователно премахването на пречките, може да генерира допълнителни ползи за държавите членки в размер на най-малко 183 милиарда евро годишно, което представлява 1,2 % от БВП на ЕС; |
| --- | --- |

6.

| 7. | оценява усилията на Европейската комисия (ЕК) за установяване на пречките пред единния европейски пазар и отбелязва, че в съобщението ѝ от 10 март 2020 г. са изложени ключовите проблеми за предприемачите, които изискват незабавни решения. Изразява обаче съжаление, че двете съобщения на Комисията се съсредоточават главно върху пречките, посочвани от предприятията, и не дават отговор на опасенията на други социални партньори, а аспектите, свързани с потребителите, се разглеждат само повърхностно; |
| --- | --- |

7.

| 8. | отбелязва, че в изданието от 2020 г. на информационното табло за единния пазар, публикувано на 3 юли 2020 г., се стига до заключението, че въпреки подобряването на транспонирането на законодателството на ЕС, по-специално в областта на законодателството за защита на потребителите (намаление с 15 % на дефицита при транспонирането), броят на производствата за установяване на нарушение все още не намалява поради „непълно“ или „неправилно“ транспониране. КР е загрижен и поради факта, че повечето дела за нарушения на пазара са свързани с околната среда (28 %) (преди транспорта (17 %) и данъчното облагане (10 %); |
| --- | --- |

8.

| 9. | счита, че функциониращите понастоящем на единния пазар правила и инструменти са по-подходящи за търговията със стоки, отколкото за услугите. Подчертава необходимостта от създаване на гъвкави инструменти, които да могат бързо да бъдат адаптирани към променящите се и нововъзникващите продукти и услуги; |
| --- | --- |

9.

| 10. | счита, че приоритетът на една нова стратегия за европейския единен пазар трябва да бъде действителното премахване на пречките и увеличаването на достъпа до информация; |
| --- | --- |

10.

Пречки пред единния пазар — източници и последствия

| 11. | посочва, че непосредствената причина за продължителността на процеса на премахване на пречките пред единния европейски пазар са правните различия между държавите членки; |
| --- | --- |

11.

| 12. | изразява съгласие с Комисията, че регулаторните различия създават особено голяма регулаторна тежест за предприятията, по-специално за МСП, в това число за стартиращите и разрастващите се предприятия, новаторите и популяризаторите на нови бизнес модели. Затова призовава Европейската комисия и държавите членки да положат повече усилия за премахване на ненужното регулиране; |
| --- | --- |

12.

| 13. | подчертава, че преди всичко малките и средните предприятия разполагат с ограничени административни и човешки ресурси, за да се справят със сложната бюрокрация; основна пречка пред трансграничното сътрудничество на единния пазар е така нареченият формуляр А1, който в случай на командироване на работници изисква също така отнемащи време формалности за редовни краткосрочни командировки в съседната държава. В резултат на това те биха могли да доведат до значително намаляване на трансграничните дейности и по този начин да засегнат значително функционирането на единния пазар. Във връзка с това Комисията се призовава да предприеме действия и да работи заедно със законодателите на ЕС за опростяване на съществуващата процедура във връзка с формуляр А1 в граничните региони; |
| --- | --- |

13.

| 14. | привлича вниманието към необходимостта от по-ефективно прилагане на разпоредбите на ДФЕС, забраняващи количествените ограничения върху вноса и износа (членове 34-36 от ДФЕС) и необходимостта от управление на процедурите за предоставяне на информация в сферата на техническите регламенти (Директива (ЕС) 2015/1535 на Европейския парламент и на Съвета (1)) и техническите пречки пред търговията; |
| --- | --- |

14.

| 15. | очаква Комисията да създаде нов инструмент за наблюдение на случаите на недобро функциониране на пазара, например за „следване на продукт“ и оценка на пречките по цялата верига на производство, разпространение и продажба, както и на етапите на потребление и третиране в края на жизнения му цикъл; |
| --- | --- |

15.

Европейската икономика на бъдещето

| 16. | подкрепя определените досега приоритети на стратегията за европейската промишленост, както и насочеността към целите на Европейския зелен пакт и цифровизацията, при същевременно прилагане на целите за устойчиво развитие на ООН (ЦУР), което ще бъде гарант за устойчиво възстановяване на икономиката особено за времето след пандемията от COVID-19; |
| --- | --- |

16.

| 17. | отчита факта, че все още продължават да съществуват сериозни предизвикателства: големите информационни масиви, мрежите 5G, развитието на иновациите (в това число по-специално ИТ, създаването на цифрова реалност и автономността на машините), като същевременно продължава да акцентира върху изграждането и защитата на суверенитета на промишлените данни; |
| --- | --- |

17.

| 18. | насърчава разширяването на правомощията и географската структура на Службата на Европейския съюз за интелектуална собственост (EUIPO). Една ефективна институция за закрила на правата върху интелектуалната собственост, разполагаща с достатъчно бюджет и човешки ресурси, които да ѝ позволяват да работи в световен мащаб, е гаранция за развитието на европейските дружества; |
| --- | --- |

18.

| 19. | отчита, че политиката в областта на околната среда трябва да играе водеща роля в развитието на промишлеността. Поради това изтъква, че тази цел изисква насочване на дейността, включително научната, към създаването на основите на екологосъбразно общество и стопанска дейност; |
| --- | --- |

19.

| 20. | отбелязва необходимостта от цялостна подкрепа за модернизацията и декарбонизацията на енергоемките отрасли. Това обаче не може да бъде направено чрез прехвърляне на производството към други държави или използване на подизпълнители от трети държави, които не спазват европейските правни разпоредби; |
| --- | --- |

20.

| 21. | подчертава необходимостта от подкрепа (финансова и информационна) за устойчиви и интелигентни сектори в областта на енергийната ефективност, мобилността и моделите за ограничаване на емисиите на замърсители; |
| --- | --- |

21.

| 22. | разбира необходимостта от диверсификация на производството и намаляване на разходите, но привлича вниманието към необходимостта от намаляване на зависимостта на европейските предприятия от суровини от други части на света; настоящата пандемия от COVID-19 показва, че за някои сектори на промишлеността би трябвало да се стимулира засилването на местната икономика. По-специално в областта на медицинските изделия е важно да се увеличи производството в Европа и по този начин да се постигне независимост, например от азиатските пазари; |
| --- | --- |

22.

Услугите в единния пазар

| 23. | подчертава значението на търговията с услуги в рамките на единния европейски пазар, тъй като те представляват около 70 % от всички икономически дейности в ЕС и осигуряват сходно равнище на заетост; |
| --- | --- |

23.

| 24. | счита, че Европейската комисия следва да мобилизира повече ресурси за увеличаване на мащаба на търговията с услуги с цел по-ефективно прилагане на Директивата за услугите; |
| --- | --- |

24.

| 25. | призовава при по-нататъшната работа във връзка със стратегията да се използват възможностите и познанията на местните и регионалните власти, които ежедневно се срещат с представители на бизнеса от категорията микро- и малки предприятия; |
| --- | --- |

25.

| 26. | призовава Европейската комисия да предприеме по-решителни действия спрямо монополистите, особено на пазара на цифрови услуги, където субекти от трети държави имат господстващо положение; |
| --- | --- |

26.

| 27. | приветства обявяването на нов законодателен акт за цифровите услуги, който, наред с другото, ще замени Директивата за електронната търговия, влязла в сила преди двадесет години (2). Настоява обаче, че обхватът на планираното законодателство не трябва да се ограничава до съответствието на продуктите, продавани на онлайн платформи, а също така да разглежда риска от заобикаляне на разпоредбите в областта на заетостта, социалната сфера, защитата на потребителите, данъчното облагане и митата, а оттам и от нелоялна конкуренция с дружествата от офлайн сектора. Особена загриженост предизвикват несигурните условия на труд за работниците през цифровите платформи; |
| --- | --- |

27.

| 28. | привлича вниманието към необходимостта да се постави акцент върху иновациите, инвестициите и уменията, така че новият „пакет за уменията“ да отразява реалните нужди на пазара на труда, а повишаването на квалификацията и преквалификацията да се извършват в съответствие с неговите насоки, включително в рамките на проектите, финансирани от бюджета на ЕС; |
| --- | --- |

28.

Оценка на досегашната дейност на Европейската комисия

| 29. | приветства създаването на Работна група по въпросите на правоприлагането във връзка с единния пазар, но изразява съжаление, че до този момент съставът ѝ е ограничен до представители на държавите членки; |
| --- | --- |

29.

| 30. | отчита високата стойност на опита, придобит от функционирането на платформата REFIT; |
| --- | --- |

30.

| 31. | оценява усилията на Комисията да превърне SOLVIT в алтернативен инструмент по подразбиране за разрешаване на спорове; |
| --- | --- |

31.

| 32. | счита, че са необходими смели решения по отношение на държавите членки, които нарушават действащото законодателство, за да се гарантира навременното започване, провеждане и изпълнение на съответните процедури; |
| --- | --- |

32.

| 33. | призовава за по-добра прилагане на принципа на взаимно признаване на свободното движение на стоки, чийто пълен потенциал не се използва на практика, и за прилагането на този принцип във възможно най-голяма степен в сферата на услугите; във връзка с това призовава за стриктно прилагане на Регламент (ЕС) 2019/515 на Европейския парламент и на Съвета (3); |
| --- | --- |

33.

| 34. | очаква ясна и твърда позиция от страна на Европейската комисия относно нелоялните търговски практики, включително насърчаването от страна на трети държави на промишлените сектори, ориентирани към износ; |
| --- | --- |

34.

| 35. | очаква с нетърпение публикуването на бялата книга относно антитръстовите правила и по-нататъшни консултации, които следва да покажат мащаба на проблема; |
| --- | --- |

35.

| 36. | отправя искане за ускоряване на действията за координиране на правната рамка на ЕС в областта на единния пазар, така че нищо да не възпрепятства движението на основните групи стоки, например хранителни, медицински и др.; |
| --- | --- |

36.

| 37. | очаква провеждането на гранични проверки въз основа на принципите на необходимост и пропорционалност; |
| --- | --- |

37.

| 38. | призовава за повече усилия за предоставяне на информация относно възможността за използване на съвременни инструменти в областта на ИКТ. Съвременната промишленост и развитието на трансграничната търговия изискват подходящи решения за намаляване на географската отдалеченост, по-специално в трансграничните региони; |
| --- | --- |

38.

| 39. | очаква изготвянето на стратегия за единния пазар с амбициозна, но реалистична пътна карта за предложения за премахване на оставащите пречки, а не само аналитична част, в която се посочват пречките и насоките; |
| --- | --- |

39.

| 40. | поставя под въпрос целта и ползата от принципа на отмяна на предишни тежести при въвеждане на нови, съгласно който при въвеждането на нов законодателен акт на ЕС следва да се заличава съществуващ акт на Съюза. Вместо да се следва подобен количествен подход към законодателството, който би породил риск от отрицателно въздействие върху широки сектори на обществото, включително заетостта, защитата на потребителите и околната среда, и може да влезе в противоречие с член 3, параграф 3 от ДЕС, водещ принцип за всеки нов законодателен акт би трябвало да остане качеството на законодателството, което да се адаптира към технологичното развитие и обществените потребности; |
| --- | --- |

40.

| 41. | привлича вниманието към необходимостта от създаване на интегрирана система за безопасност на фармацевтичните продукти, която ще даде възможност за насочване на ресурсите, когато търсенето достига критични стойности в кризисни ситуации. |
| --- | --- |

41.

Действията на публичната администрация и местното управление

| 42. | заявява пълната подкрепа на местните и регионалните власти за усилията на Европейската комисия за премахване на пречките пред европейския единен пазар; |
| --- | --- |

42.

| 43. | привлича вниманието към необходимостта от информиране за възможностите, възникващи във връзка с единния европейски пазар — преди всичко информиране на органите на местното и регионалното самоуправление, които имат преки контакти с европейските предприемачи и потребители; |
| --- | --- |

43.

| 44. | подкрепя идеята за създаване на централна информационна точка относно правилата на единния пазар за публичните служители в държавите членки и за максимално увеличаване на обмена на информация между европейското и местното равнище; |
| --- | --- |

44.

| 45. | подкрепя действията, насочени към подобряване на знанията и осведомеността, включително единен цифров портал, който да предоставя достъп до изчерпателна информация относно правилата и административните процедури на единния пазар и да насочва ползвателите към най-подходящите услуги за подкрепа и звена за контакт; |
| --- | --- |

45.

| 46. | предвижда по-добро използване на съществуващите ИТ инструменти за единния европейски пазар като Информационната система за вътрешния пазар и изразява съгласие с необходимостта от създаване на единна онлайн платформа за прилагане на законодателството; |
| --- | --- |

46.

| 47. | насърчава Комисията да разгледа възможността за използване на потенциала на местните и регионалните власти за предварителна оценка на съответствието с предложеното законодателство, тъй като след приемането му те в много случаи отговарят за неговото прилагане. Местните и регионалните власти също имат капацитет да изпробват решения и получават пряка информация относно възможността за спазване на законодателството; |
| --- | --- |

47.

| 48. | счита, че е необходимо да се ускори работата по хармонизирането на техническите стандарти и свободата на предоставяне на услуги в рамките на европейския единен пазар и че този процес следва да приключи до края на 2023 г. |
| --- | --- |

48.

Предизвикателствата на световната търговия

| 49. | отбелязва критично дисбаланса на световния пазар по отношение на равнището и обхвата на (правната и финансовата) помощ от страна на отделни държави за частни и публични икономически оператори, които извършват доставки на услуги и на продукти за Европейския съюз; |
| --- | --- |

49.

| 50. | привлича вниманието към необходимостта от засилено популяризиране на европейските ценности в целия свят, включително тези, свързани с търговията със стоки и услуги. ЕС и неговите институции трябва да пледират за отворена глобална система за търговия, основана на международни правила; |
| --- | --- |

50.

| 51. | насърчава използването на възможностите, предлагани от цифровизацията и почти незабавния достъп до информация, за борба с ценовия дъмпинг; |
| --- | --- |

51.

| 52. | посочва значението на световна търговска система, основана на правила, със силна СТО и се противопоставя на протекционизма и изолацията. Целта на ЕС трябва да бъде да съживи и укрепи СТО, включително чрез модернизиране на нейните методи на работа в ключови области и преодоляване на пропуските в нейната регулаторна рамка, така че СТО да може да реагира адекватно на настоящите предизвикателства пред търговията; |
| --- | --- |

52.

| 53. | предлага разработването и въвеждането на политика за европейска реорганизация на веригите за доставка, така че в бъдеще европейските предприятия да не бъдат засегнати от намаляването на световната търговия и липсата на компоненти, а достъпът на гражданите на ЕС до някои продукти да не бъде ограничен; |
| --- | --- |

53.

| 54. | привлича вниманието към необходимостта от развиване на търговските отношения между ЕС и останалата част от света въз основа на европейските стратегически интереси (включително също толкова амбициозни екологични стандарти за всички страни) с цел укрепване на глобалната конкурентоспособност на ЕС и ролята му в международен план; |
| --- | --- |

54.

Заключителни бележки — заключения и препоръки

| 55. | подчертава необходимостта от сътрудничество между отделните държави членки и единни действия, по-специално във връзка с международни въпроси, които засягат сигурното и стабилно функциониране на всички страни от ЕС (например, що се отнася до освобождаването на Европа от зависимостта от суровини от трети държави); |
| --- | --- |

55.

| 56. | изключва дългосрочните дисбаланси между държавите — членки на ЕС, по отношение на оперативните правила, какъвто беше случаят досега (например относно вноските в бюджета на ЕС, използването на европейската парична единица и др.); |
| --- | --- |

56.

| 57. | подчертава значението на интегрирането на частните и публичните институции, които работят за предприемачите и потребителите, по-специално на наднационално равнище, тъй като те установяват много по-бързо проблемите, произтичащи от различия в законодателството или от дерогации от правилата, приети на равнището на ЕС; |
| --- | --- |

57.

| 58. | подчертава, че цифровизацията на европейския бизнес и публичната администрация, включително техническите решения за единния пазар, е приоритет за ЕС. Необходими са нови решения и подобрение в области като киберсигурността, защитата на личните данни, събирането и обработването на информация в облак; |
| --- | --- |

58.

| 59. | препоръчва:






  а) | стриктно хармонизиране на правилата и координация на регулаторите за секторите с голямо въздействие върху функционирането на икономиката, например телекомуникации, енергетика; |
| --- | --- | --- |

59.

а)

стриктно хармонизиране на правилата и координация на регулаторите за секторите с голямо въздействие върху функционирането на икономиката, например телекомуникации, енергетика;

| б) | оценка на разходите и ползите от пълна хармонизация на разпоредбите в краткосрочен план (няколко години) в други сектори и оценка на правната и технологичната осъществимост на внедряването на решенията в икономики на различни равнища на социално-икономическото развитие; |
| --- | --- |

б)

оценка на разходите и ползите от пълна хармонизация на разпоредбите в краткосрочен план (няколко години) в други сектори и оценка на правната и технологичната осъществимост на внедряването на решенията в икономики на различни равнища на социално-икономическото развитие;

| в) | засилване на ангажимента на Комисията за премахване на нетарифните бариери в рамките на Съюза, в това число ограниченията под формата на използването на необосновани национални технически правила и регулаторни и нерегулаторни изисквания за продуктите, доставчиците на услуги и условията за предоставяне на услуги; |
| --- | --- |

в)

засилване на ангажимента на Комисията за премахване на нетарифните бариери в рамките на Съюза, в това число ограниченията под формата на използването на необосновани национални технически правила и регулаторни и нерегулаторни изисквания за продуктите, доставчиците на услуги и условията за предоставяне на услуги;

| г) | засилване на сътрудничеството с местните представители на бизнеса, така че новите правила да започнат да се прилагат „от долу нагоре“; |
| --- | --- |

г)

засилване на сътрудничеството с местните представители на бизнеса, така че новите правила да започнат да се прилагат „от долу нагоре“;

| д) | упоменаване в бъдещите документи на органите на регионално и местно равнище на тяхната ясна отговорност и обхвата на действия за създаването и оптимизирането на единния европейски пазар; |
| --- | --- |

д)

упоменаване в бъдещите документи на органите на регионално и местно равнище на тяхната ясна отговорност и обхвата на действия за създаването и оптимизирането на единния европейски пазар;

| е) | насърчаване на култура на потребление на продукти, произведени в ЕС, като синоним на качество и съвременен характер; |
| --- | --- |

е)

насърчаване на култура на потребление на продукти, произведени в ЕС, като синоним на качество и съвременен характер;

| 60. | насърчава създаването на общи насоки за изграждането на публични портали (най-малко за регионите на ниво NUTS 2), така че предприемачите от различни държави членки да могат лесно да намират необходимата информация; |
| --- | --- |

60.

| 61. | привлича вниманието към необходимостта от засилване на европейската интеграция въз основа на ценностите на демокрацията, върховенството на закона, опазването на високи стандарти в областта на околната среда, опазването на климата и здравеопазването, за да има ефективно полезно взаимодействие между сближаването на страните от ЕС и икономическите последици. Недостатъците на единния пазар се усещат на местно и регионално равнище; |
| --- | --- |

61.

| 62. | подчертава значението на промишлената автономност на единния европейски пазар, включително необходимостта от създаване на стратегия за гарантиране на доставката на суровини от изключителна важност; |
| --- | --- |

62.

| 63. | призовава за смелост при прилагането на нови решения, особено на онези от тях, които се отнасят до неутралността на европейската икономика по отношение на климата или до прякото укрепване на единността на общия пазар. |
| --- | --- |

63.

Брюксел, 14 октомври 2020 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Директива (ЕС) 2015/1535 на Европейския парламент и на Съвета от 9 септември 2015 г., установяваща процедура за предоставянето на информация в сферата на техническите регламенти и правила относно услугите на информационното общество (ОВ L 241, 17.9.2015 г., стр. 1).

1

(2)  Директива 2000/31/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 8 юни 2000 г. за някои правни аспекти на услугите на информационното общество, и по-специално на електронната търговия на вътрешния пазар (ОВ L 178, 17.7.2000 г., стр. 1).

2

(3)  Регламент (ЕС) 2019/515 на Европейския парламент и на Съвета от 19 март 2019 г. относно взаимното признаване на стоки, законно предлагани на пазара в друга държава членка, и за отмяна на Регламент (ЕО) No 764/2008 (ОВ L 91, 29.3.2019 г., стр. 1).

3

---

| 18.12.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 440/33 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 440/33

---

Становище на Европейския комитет на регионите – Демографските промени: предложения за тяхното измерване и справяне с отрицателните им последици в регионите на ЕС

(2020/C 440/07)

| Докладчик: | János Ádám KARÁCSONY (HU/ЕНП), член на Общинския съвет на Тахитотфалу |
| --- | --- |

Докладчик:

János Ádám KARÁCSONY (HU/ЕНП), член на Общинския съвет на Тахитотфалу

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

Общи бележки

| 1. | счита, че демографските промени са едно от най-големите предизвикателства, пред които са изправени европейските региони, градове, населените места в селските райони, и посочва, че някои от факторите, които стоят в основата на това явление, са застаряването на населението, ниската плодовитост и раждаемост и влошаващото се неравномерно разпределение на населението; |
| --- | --- |

1.

| 2. | припомня насоките на приетата от Европейския съвет Стратегическа програма за периода 2019—2024 г. относно европейския модел за бъдещето, които включват и преодоляване на демографските предизвикателства; |
| --- | --- |

2.

| 3. | приветства инициативата на Европейската комисия да прикани заместник-председателя на Комисията Dubravka Šuica да анализира въздействието на демографските промени върху различните групи в обществото и върху районите и регионите, които са непропорционално засегнати в Европа, и да предложи мерки за преодоляването на тези предизвикателства, включително изтичането на мозъци, по-доброто съвместяване на професионалния и семейния живот, бъдещата гаранция за децата, Зелената книга относно застаряването, както и дългосрочна визия за селските райони, като припомня необходимостта от интегриране на принципа за равенство между половете във всички тях; |
| --- | --- |

3.

| 4. | възнамерява да изтъкне ролята на възрастните или хората в третата възраст не само като ползващи грижи, но и като ресурс в общността, чрез насърчаване на участието им в социалния, гражданския, икономическия и културния живот, благоприятствайки създаването на самостоятелност и благополучие в обичайните им условия на живот; |
| --- | --- |

4.

| 5. | приема много положително доклада на Европейската комисия относно въздействието на демографските промени, в който се разглежда подход, съчетаващ цифровия преход, екологосъобразната икономика и демографското предизвикателство — всеобхватна визия, която е от решаващо значение за осигуряването на справедливи и устойчиви решения за всички поколения, като се следи за това никой да не бъде забравен, съгласно изискванията на целите за устойчиво развитие до 2030 г.; |
| --- | --- |

5.

| 6. | приветства инициативата на хърватското председателство на Съвета да изведе демографските промени като основен приоритет, както и отправеното към КР искане за консултация по този въпрос; |
| --- | --- |

6.

| 7. | приветства инициативата на Европейския парламент да представи доклад относно демографските предизвикателства в отговор на съобщението на Комисията; |
| --- | --- |

7.

| 8. | припомня приноса на Комитета на регионите в рамките на Пакта за демографската промяна, въз основа на резултатите, постигнати от тематичната мрежа за иновации, посветена на средата, адаптирана за възрастните хора, обединяващ местните, регионалните и националните власти, които работят в подкрепа на активния живот на възрастните хора и остаряването в добро здраве в отговор на демографското предизвикателство с подкрепата на СЗО; |
| --- | --- |

8.

| 9. | припомня, че на международно равнище е важно взаимодействието с ООН за преразглеждането на Международния план от Мадрид за действие по въпросите на застаряването от 2002 г., за обмен на мнения с работната група по въпросите на застаряването с цел засилване на защитата на човешките права на възрастните хора. На световно равнище е важно да се работи съвместно със Световната здравна организация относно Десетилетието на остаряването в добро здраве; |
| --- | --- |

9.

Основни демографски тенденции и предизвикателства

| 10. | привлича вниманието към различаващите се в значителна степен тенденции в прираста на населението в държавите — членки и регионите на ЕС, които спешно трябва да бъдат преодолени с различни мерки в ЕС-27; |
| --- | --- |

10.

| 11. | подчертава, че през последните години се наблюдава силно изразени негативни демографски тенденции на регионално равнище в големи части от Европа. В повечето от тези области „островите“ на демографски растеж могат да се наблюдават около столиците и метрополните градове (1); |
| --- | --- |

11.

| 12. | припомня констатацията, че регионите, които губят население, са повечето случаи селски, слабо населени и отдалечени. Западащите промишлени райони и различни периферни градове също са засегнати от тенденции за обезлюдяване (2); |
| --- | --- |

12.

| 13. | подчертава, че намаляващият брой на хората в трудоспособна възраст и нарастващият брой на възрастните хора утежняват въздействието върху коефициента на възрастова зависимост. Очаква се този коефициент да нарасне от 29,3 % през 2016 г. на 52,3 % до 2080 г. в рамките на ЕС (увеличение с 23 процентни пункта) (3) |
| --- | --- |

13.

| 14. | констатира, че противно на нарастването на населението в световен план темпът на нарастване на населението в ЕС се е забавил значително. През 2015 г. беше констатирано първото естествено намаляване на населението в ЕС-28, като броят на смъртните случаи надхвърли този на ражданията; |
| --- | --- |

14.

| 15. | изтъква постоянното повишаване на коефициента на зависимост — според Евростат докато през 1960 г. е имало средно по трима млади хора (на възраст 0 — 14 години) на всеки възрастен (на възраст 65 или повече години), според прогнозите през 2060 г., 100 години по-късно, на всеки млад човек ще се падат по двама възрастни; |
| --- | --- |

15.

| 16. | подчертава, че поради по-късната възраст, в която жените избират да раждат, желаното раждане се отлага, което води до това, че планираният брой деца (4) — обикновено 2 или 3 (5) не се достига и следователно се получава разминаване между действителния и желания брой деца (дефицит на плодовитост). Докато в държавите — членки на ЕС, има дефицит на плодовитост, най-важната задача е неговото намаляване, а приносът на миграцията може да се осъществи едва след това. Трябва да се положат всички усилия за насърчаване и стимулиране на раждането на деца; |
| --- | --- |

16.

| 17. | подчертава, че загубата на млади хора в регионите, характеризиращи се с изходяща миграция, и в контекст на намаляващ коефициент на раждаемост, представлява извънредно неблагоприятно обстоятелство за по-малките общини по отношение на поддържането на основните обществени услуги и стимулирането на икономическата и производствената дейност в тези области, които са съществени фактори за задържането на населението на съответната територия и ограничаването на обезлюдяването на селските райони, което засяга държавите — членки на ЕС; |
| --- | --- |

17.

| 18. | препраща към на неотдавнашни проучвания (6) на КР, в които се подчертава по-специално териториалното измерение на демографското предизвикателство; |
| --- | --- |

18.

| 19. | в съответствие със становището си относно изтичането на мозъци подчертава, че свободното движение на хората и работниците е в основата на вътрешния пазар и е една от основните свободи, признати в договорите на ЕС; |
| --- | --- |

19.

Необходимост от съгласуван политически отговор на всички равнища на управление

| 20. | привлича вниманието към становището си относно „Действията на ЕС в отговор на демографското предизвикателство“ (2016 г.), в което се посочва, че много от европейските политики могат да допринесат за справяне с демографското предизвикателство, без да предвиждат конкретни мерки в подкрепа на областите, засегнати от тези предизвикателства. Това засяга транспорта, информационното общество, заетостта и социалната политика, културата, околната среда и климата, както и предприятията. Отново отправя призива си за всеобхватна европейска стратегия относно демографските промени и подчертава, че преодоляването на тези предизвикателства ще изисква всеобхватен подход от широк спектър на области на политика, за да се обърнат (проактивна политика) или смекчат (реактивна политика) последиците от демографските промени; |
| --- | --- |

20.

Проактивни варианти на политика:

| — | тъй като раждаемостта е един от определящите фактори за населението, създаването на подходящи условия би улеснило хората, които искат да имат по-рано и повече деца, като се има предвид, че според „Демографските перспективи за Европейския съюз“ (2017 г.) (7) политиките за постигане на демографски промени в бъдеще са ограничени и изискват време, за да окажат въздействие, вниманието следва да се насочи към адаптиране и улесняване на прехода към един ЕС с по-застаряващо население, като същевременно се подпомагат младите хора в прехода им към света на възрастните и семействата с цел увеличаване на коефициента на раждаемост в засегнатите региони; |
| --- | --- |

—

тъй като раждаемостта е един от определящите фактори за населението, създаването на подходящи условия би улеснило хората, които искат да имат по-рано и повече деца, като се има предвид, че според „Демографските перспективи за Европейския съюз“ (2017 г.) (7) политиките за постигане на демографски промени в бъдеще са ограничени и изискват време, за да окажат въздействие, вниманието следва да се насочи към адаптиране и улесняване на прехода към един ЕС с по-застаряващо население, като същевременно се подпомагат младите хора в прехода им към света на възрастните и семействата с цел увеличаване на коефициента на раждаемост в засегнатите региони;

| — | повишаване на привлекателността на регионите, така че те да предоставят на младите хора възможности за учене, иновации и стабилна и качествена заетост чрез целенасочени инвестиции в — наред с другото, инфраструктура, култура и свързаност; |
| --- | --- |

—

повишаване на привлекателността на регионите, така че те да предоставят на младите хора възможности за учене, иновации и стабилна и качествена заетост чрез целенасочени инвестиции в — наред с другото, инфраструктура, култура и свързаност;

| — | разработване на специални схеми за стимулиране с цел привличане на младите хора да се установят в тези региони; |
| --- | --- |

—

разработване на специални схеми за стимулиране с цел привличане на младите хора да се установят в тези региони;

| — | създаване на икономически възможности за младите хора да създават големи семейства; |
| --- | --- |

—

създаване на икономически възможности за младите хора да създават големи семейства;

| — | разработване на концепцията за „икономика на благосъстоянието“ в ЕС, която — чрез повишаване на благосъстоянието на хората — и следователно на семействата (по отношение на образованието, здравето, грижите за децата, равновесието между професионалния и личния живот, жилищното настаняване, мобилността, свързаността и културата) допринася за благоприятен икономически цикъл, спомагайки за поддържането на дългосрочни инвестиции в благосъстоянието. Това може да подобри привлекателността на регионите и градовете като места за живеене и създаване на семейство благодарение на горепосочените фактори, а не само въз основа на икономическия растеж; |
| --- | --- |

—

разработване на концепцията за „икономика на благосъстоянието“ в ЕС, която — чрез повишаване на благосъстоянието на хората — и следователно на семействата (по отношение на образованието, здравето, грижите за децата, равновесието между професионалния и личния живот, жилищното настаняване, мобилността, свързаността и културата) допринася за благоприятен икономически цикъл, спомагайки за поддържането на дългосрочни инвестиции в благосъстоянието. Това може да подобри привлекателността на регионите и градовете като места за живеене и създаване на семейство благодарение на горепосочените фактори, а не само въз основа на икономическия растеж;

| — | насърчаване и провеждане на всеобхватна и интегрирана политика за проучване и подкрепа на семейството в свободното извършване на социалните му функции; |
| --- | --- |

—

насърчаване и провеждане на всеобхватна и интегрирана политика за проучване и подкрепа на семейството в свободното извършване на социалните му функции;

| — | припомняне на специфичната нужда в едно приобщаващо общество да се разработят ефективни мерки в отговор на потребностите на застаряващите хора с увреждания; |
| --- | --- |

—

припомняне на специфичната нужда в едно приобщаващо общество да се разработят ефективни мерки в отговор на потребностите на застаряващите хора с увреждания;

Реактивни варианти на политика:

| — | повишаване на участието на пазара на труда, по-специално на жените, чрез увеличаване на инвестициите за постигане на по-добър баланс между професионалния и личния живот, социална и съобразена с нуждите на семейството инфраструктура и по-голямо равенство между половете; |
| --- | --- |

—

повишаване на участието на пазара на труда, по-специално на жените, чрез увеличаване на инвестициите за постигане на по-добър баланс между професионалния и личния живот, социална и съобразена с нуждите на семейството инфраструктура и по-голямо равенство между половете;

| — | намаляване на разходите за здравеопазване и грижи за застаряващото общество чрез насърчаване на активния живот на възрастните хора и остаряването в добро здраве, инвестиране в нови форми на независим живот (нови концепции за жилищно настаняване) и насърчаване на социалната икономика; |
| --- | --- |

—

намаляване на разходите за здравеопазване и грижи за застаряващото общество чрез насърчаване на активния живот на възрастните хора и остаряването в добро здраве, инвестиране в нови форми на независим живот (нови концепции за жилищно настаняване) и насърчаване на социалната икономика;

| — | подобряване на планирането на публичните инвестиции чрез контрол на адекватността им от гледна точна на демографията, изготвяйки методологии и технически инструменти, които улесняват анализа на демографското въздействие на различните политики; |
| --- | --- |

—

подобряване на планирането на публичните инвестиции чрез контрол на адекватността им от гледна точна на демографията, изготвяйки методологии и технически инструменти, които улесняват анализа на демографското въздействие на различните политики;

| — | намаляване на процента на преждевременно напускащите училище млади хора и увеличаване на базата от умения чрез инвестиране в образование, насърчаване на обучението, съобразено с търсенето и потенциала на всеки регион, преквалификация и гъвкавост на работната сила; |
| --- | --- |

—

намаляване на процента на преждевременно напускащите училище млади хора и увеличаване на базата от умения чрез инвестиране в образование, насърчаване на обучението, съобразено с търсенето и потенциала на всеки регион, преквалификация и гъвкавост на работната сила;

| — | отделяне на специално внимание на предоставянето на обществени услуги като здравеопазване, образование и култура на малките и средните градове в регионите и използване на цифрови решения за достигане до всички места; |
| --- | --- |

—

отделяне на специално внимание на предоставянето на обществени услуги като здравеопазване, образование и култура на малките и средните градове в регионите и използване на цифрови решения за достигане до всички места;

| — | създаване на функционираща и консенсусна правна рамка на европейско равнище, която ще улесни интеграцията на граждани на държави извън ЕС на европейския пазар на труда и в обществото, като част от всеобхватна стратегия за намиране на решение на демографското предизвикателство; |
| --- | --- |

—

създаване на функционираща и консенсусна правна рамка на европейско равнище, която ще улесни интеграцията на граждани на държави извън ЕС на европейския пазар на труда и в обществото, като част от всеобхватна стратегия за намиране на решение на демографското предизвикателство;

| — | предоставяне на социални жилища от смесен тип, позволяващи форми на съжителство, полезни взаимодействия и реципрочност между поколенията, а също и форми на приобщаваща солидарност; |
| --- | --- |

—

предоставяне на социални жилища от смесен тип, позволяващи форми на съжителство, полезни взаимодействия и реципрочност между поколенията, а също и форми на приобщаваща солидарност;

| — | популяризиране на мерки за повишаване на качеството на живот и за борба със самотата и изолацията на възрастните хора, по-специално, но не само в случай на пандемия; |
| --- | --- |

—

популяризиране на мерки за повишаване на качеството на живот и за борба със самотата и изолацията на възрастните хора, по-специално, но не само в случай на пандемия;

| — | насърчаване създаването на среда, позволяваща развитието на социални отношения между поколенията, които да дават възможност за благосъстоянието на обществото като цяло; |
| --- | --- |

—

насърчаване създаването на среда, позволяваща развитието на социални отношения между поколенията, които да дават възможност за благосъстоянието на обществото като цяло;

Демографските тенденции и текущото обсъждане на многогодишната финансова рамка

| 21. | счита, че е необходимо в бъдеще да се заделят повече европейски средства за борба срещу явлението „изтичане на мозъци“; |
| --- | --- |

21.

| 22. | изтъква специално, в контекста на текущите преговори относно регламентите за структурните фондове, че демографските промени следва да бъдат по-изрично упоменати, както предложи Европейският парламент, както и да се направи прилагането им по-гъвкаво в области и региони, които са били засегнати непропорционално от това явление, така че да могат да бъдат използвани заедно за един и същ проект, да могат да се извършват авансови плащания и те да могат да допълват финансовите инструменти; |
| --- | --- |

22.

| 23. | припомня, че в становището му относно „Европейски фонд за регионално развитие и Кохезионен фонд“ (2018 г.) се посочва, че целите на Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР) и Кохезионния фонд включват подкрепа за градските и селските райони с неблагоприятни географски или демографски условия. Това включва предоставяне на допълнителна европейска финансова подкрепа за проекти, които насърчават екологично устойчиво и социално приобщаващо икономическо развитие в съответните региони; |
| --- | --- |

23.

| 24. | припомня във връзка с това предложението на Комитета на регионите и Европейския парламент за предоставяне на тази специална помощ на регионите от ниво 3 по NUTS или на групите от местни административни единици с гъстота на населението под 12,5 жители на км2 в слабо населени райони или по-малко от 8 жители на км2 в много слабо населени райони, или на регионите със среден спад на населението с над 1 % между 2007 г. и 2017 г., които следва да бъде обект на специфични регионални и национални планове за повишаване на привлекателността им за населението, на бизнес инвестициите и достъпността на цифровите и обществените услуги, със специално разпределение, включено в споразумението за сътрудничество по структурните фондове; |
| --- | --- |

24.

| 25. | отново заявява позицията на КР и ЕП относно подкрепата за национални планове за подпомагане на регионите и районите, изправени пред продължителен демографски упадък и нуждаещи се от подкрепа, включително финансова подкрепа от ЕСИ фондовете, за повишаване на привлекателността им, увеличаване на бизнес инвестициите и подобряване на достъпността на цифровите и обществените услуги. Тези национални и регионални планове трябва да бъдат отразени в новата стратегия на ЕС за демографските промени; |
| --- | --- |

25.

Демографските аспекти в ключовите политики на ЕС

| 26. | подчертава демографското измерение на урбанизацията, тъй като Европейският съюз е изправен и пред нарастваща урбанизация, и подчертава колко е важно да се обърне сериозно внимание на демографските предизвикателства при изпълнението на Програмата на Европейския съюз за градовете и в контекста на обновяването на Лайпцигската харта; |
| --- | --- |

26.

| 27. | подкрепя позицията на Европейския парламент, която отразява предложенията на Комитета на регионите относно подпомагането на слабо населените региони и общности, като се отделят най-малко 5 % от ресурсите, отпускани от ЕФРР на национално равнище по целта „Инвестиции за растеж и работни места“, за интегрираното градско развитие в извънградски райони, които имат неблагоприятни природни, географски или демографски условия или които страдат от затруднен достъп до основни услуги. Най-малко 17,5 % от тази сума да се разпределят за селски райони „и общности, като се вземат предвид разпоредбите на Пакта за интелигентни селища за разработване на проекти, като например „интелигентни селища“ (8), като се подобрят характеристиките на тези райони и се насърчава повторното им заселване; |
| --- | --- |

27.

| 28. | изтъква ролята на инициативите Гаранция за младежта и „Твоята първа работа с EURES“, които помагат на младите хора да си намерят работа. Непосредственото значение на Гаранцията за младежта за демокрацията и непрякото ѝ въздействие върху демографията са видни и от резултатите от предходния период 2014—2020 г.: тя спомогна за подобряването на живота на милиони млади европейци; |
| --- | --- |

28.

| 29. | очаква с интерес предложенията на Европейската комисия за бъдеща гаранция за децата, за да се помогне на децата, изложени на риск от бедност и социално изключване, чрез насърчаване на инвестиции, които да гарантират, че децата се ползват от основното право да растат и да се развиват в подходяща за тях среда чрез приоритизиране на мерките за подобряване на общия семеен доход и подкрепа на родителите и им се осигури достъп до безплатно и висококачествено здравеопазване, образование, грижи, достойно жилищно настаняване и подходящо хранене. Счита, че семейните политики не следва да се разглеждат като разходи за публичния бюджет, а по-скоро като инвестиция в стратегически актив за обществото; |
| --- | --- |

29.

| 30. | счита, че общата селскостопанска политика (ОСП за периода 2014—2020 г.), която се занимава с развитието на селските райони, спомага за справяне с демографските предизвикателства. Поради това през периода 2021—2027 г. ОСП следва да продължи да бъде силна политика на ЕС. Динамичните селски райони, младите земеделски стопани и семейните стопанства, които демонстрират добри практики, следва да играят ключова роля в борбата с изменението на климата, защитата на околната среда и опазването на ландшафта и биологичното разнообразие и предотвратяването на обезлюдяването в селските райони; |
| --- | --- |

30.

| 31. | въпреки че разполага с много ограничено поле на действие, Европейската комисия следва да се намеси в законодателството, регулиращо пазара на земята, с цел стимулиране на използването на възможностите за развитие на селските райони в подкрепа на нови марки за насърчаване на поземлената мобилност (банки за земя, инициативи за подпомагане на земеделски стопани да намерят земеделска земя и други инициативи на местно равнище за насърчаване на достъпа до земя за навлизащите в сектора); разширяване на обхвата на мерките за подкрепа на нови стопански модели на стопанствата (по-специално иновативни видове партньорство между земеделските стопани) и на местни организации, които са в състояние да подкрепят младите и навлизащите в сектора земеделски стопани в придобиването на земя; насърчаване на по-активни национални политики чрез препоръки на ЕС относно достъпа до земя въз основа на най-добри практики (отчитайки съществуващите най-добри практики); |
| --- | --- |

31.

| 32. | счита, че държавите членки следва решително да подкрепят политиките, които насърчават включването на жените в информационните и комуникационните технологии (ИКТ), областта на науката, технологиите, инженерството, изкуствата и математиката (НТИИМ) и в икономическите дейности в селските райони като необходимо условие за постигане на баланс в обществото на териториите, засегнати или застрашени от обезлюдяване; |
| --- | --- |

32.

| 33. | призовава Европейската комисия и държавите членки да осигурят необходимата координация между политиката на сближаване на ЕС и общата селскостопанска политика, за да се гарантира, че селските райони също могат да осъществяват проекти по „Интелигентни селища“ чрез интегриран подход (интегрирани териториални инвестиции, водено от общностите местно развитие или LEADER); |
| --- | --- |

33.

| 34. | припомня концепцията, изложена в становището му относно „Активен живот на възрастните хора и остаряване в добро здраве“ (2019 г.), че „предизвикателствата, свързани с демографските промени, ще изискват научни изследвания и активна европейска промишленост, за да намират, разработват и произвеждат нови иновативни решения, например за продукти за ежедневна употреба, инфраструктура, техника и софтуер за застаряващото население“, по-специално развитието на дистанционната медицина, за да се гарантира качество на специализираните грижи, особено в селските или слабо населените райони; и „вижда в това възможност за ЕС да се утвърди като лидер на пазара на „сребърната икономика“, да създава работни места по места, да генерира богатство и да изнася творчески иновации в чужбина“. Осигуряването на благоприятна за семейството среда и солидарност между поколенията подсилва тази идея и в този смисъл местните и регионалните власти играят ключова роля за създаването на условията за насърчаване и гарантиране на остаряването в добро здраве, като за постигането на тази цел е необходимо както да се разработят по-конкретни покани за представяне на предложения по този въпрос, така и да се подобри координацията на различните съществуващи налични финансови ресурси; |
| --- | --- |

34.

| 35. | изтъква съществената роля, която могат да играят информационните и комуникационните технологии (ИКТ) и интелигентната среда за подобряване на условията на живот в районите, които са най-силно засегнати от демографските предизвикателства. Затова Комитетът призовава ЕС да преодолее цифровото разделение, което засяга много области, с помощта на конкретни, измерими, постижими, релевантни и обвързани със срокове (SMART) решения и като използва за тази цел европейските инструменти и програми, като например структурните и инвестиционните фондове и програмата NextGenerationEU, за да се гарантира цифрова и качествена свързаност за цялото население; |
| --- | --- |

35.

| 36. | във връзка с цифровото разделение изтъква интелигентните решения в областта на грижите за възрастните хора и на превоз по заявка, както и изготвянето на планове за осигуряване на покритие за мобилни телефонни услуги на второстепенните местни пътища. Също така счита, че е от съществено значение предоставянето на мобилни телефонни услуги да се включи в обхвата на универсалната услуга за телекомуникации, особено в слабо населените селски райони и техните местни пътища. Те улесняват живота, особено за по-възрастните хора и родителите с малки деца. Всичко това оказва осезаемо въздействие върху задържането на населението на съответната територия; |
| --- | --- |

36.

| 37. | препоръчва да се предвидят програми за обучение и подкрепа за използването на цифровите технологии с цел намаляване на цифровото разделение, засягащо възрастните хора, както и програми за управление на промените, предназначени за администраторите на социални услуги в общините, така че те да могат да помагат при цифровата трансформация на услугите за предоставяне на лични грижи; |
| --- | --- |

37.

| 38. | изразява съгласие, че различните действия, предложени в съобщението на Комисията за периода 2014—2020 г., прието през септември 2017 г. („Насърчаване на растежа и сближаването в граничните региони на ЕС“), могат да спомогнат за намаляване на сложността, продължителността и разходите за трансгранично взаимодействие и да насърчат обединяването на услуги по вътрешните граници. Комисията изтъква, че „инвестициите за подобряване на условията на живот ще бъдат значителни: съвместните екологични действия и мерките за смекчаване на последствията от изменението на климата ще доведат до по-добра защита на пограничното население“ (9); |
| --- | --- |

38.

| 39. | потвърждава отново констатацията, направена в становището му относно „Равновесие между професионалния и личния живот на родителите и лицата, полагащи грижи“ (2017 г.), че „настоящите демографски тенденции налагат преосмисляне на ролята на половете и насърчаване на по-гъвкави и равнопоставени трудови договори“. В този смисъл правната рамка на ЕС в областта на политиките за подкрепа на съчетаването на професионалния и семейния живот и равенството между половете е неразривно свързана с икономиката, демографията, заетостта и регионалните аспекти. С оглед на това Комитетът приветства стратегията на Европейската комисия за равенство между половете; |
| --- | --- |

39.

| 40. | привлича вниманието към становищата си: „Мобилност в регионите с географски и демографски проблеми“ (2014 г.). и „Действията на ЕС в отговор на демографското предизвикателство“ (2016 г.). Те обхващат области като осигуряване на мобилност с помощта на транспортни политики и определяне на допълнителни конкретни мерки, включващи иновативни подходи като „превоз по заявка“ за подобряване на свързаността във и между всички региони. Комитетът подчертава също така, че са необходими нови подходи за финансирането на транспорта в регионите с неблагоприятни условия; |
| --- | --- |

40.

| 41. | посочва, че високото равнище на безработица не съответства на нуждите на пазара на труда. Поради това е необходимо да се организират курсове за професионално обучение или повишаване на квалификацията за безработни лица, които не са в състояние да се включат или да се реинтегрират на пазара на труда. За тази цел следва да бъдат привлечени публични органи, регионални и местни институции и е необходимо сътрудничество на службите по въпросите на заетостта; |
| --- | --- |

41.

| 42. | счита, че различните политики трябва да представят селските райони в благоприятна светлина, за да противодействат на тяхното обезлюдяване, популяризирайки модели, които позволяват изграждането на позитивния им образ и открояването на техните положителни аспекти и ценности; |
| --- | --- |

42.

| 43. | важно е да се изтъкне, че когато бащите участват в по-голяма степен в грижите за децата и семейния живот, децата показват по-добри когнитивни и емоционални резултати и се радват на по-добро физическото здраве. На свой ред, тези, които се занимават повече с децата си, обикновено твърдят, че изпитват по-голяма удовлетвореност от живота и се радват на по-добро физическо и психично здраве. През 2015 г. три четвърти от държавите от ОИСР са предоставили поне няколко дни платен отпуск, които могат да бъдат използвани само от бащата, или чрез платен бащински родителски отпуск. Родителският отпуск може да спомогне и за намаляване на дискриминацията срещу жените на работното място; |
| --- | --- |

43.

| 44. | припомня целите за устойчиво развитие и по-специално ЦУР 11, която се отнася до развитието на градовете и която призовава за „превръщане на градовете и населените места в приобщаващи, сигурни, издръжливи и устойчиви“. Подкрепя проектите, насочени към местните власти, градове и региони, които допринасят активно за постигането на ЦУР 11; |
| --- | --- |

44.

| 45. | взема под внимание Европейския зелен пакт, който е важен отговор на екологичните, демографските, икономическите и социалните предизвикателства. От съществено значение за превръщането на ЕС в справедливо, благоденстващо и приобщаващо общество е наличието на стратегия за устойчив растеж. Необходимо е да се преосмислят политиките за чиста енергия в икономиката, промишлеността и потреблението, транспорта, храните и селското стопанство и строителството, както и данъчното облагане и някои аспекти, свързани със свързани със социалното и семейното подпомагане като цяло; |
| --- | --- |

45.

| 46. | подчертава, че раждането на деца не бива да бъде пречка пред професионалната амбиция и не следва да води до обедняване или загуба на покупателна способност, особено в случая на многодетните семейства и семействата с един родител. Семейното планиране е дългосрочно и затова е важно да има стабилна и проактивна политика, която включва съчетаване на професионалния и личния живот и участието на бащите в семейния живот. Следва да се улесни бързото и гъвкаво завръщане на пазара на труда на майките след отпуска по майчинство; |
| --- | --- |

46.

| 47. | посочва, че част от работните места, които ще бъдат необходими на пазара на труда в бъдеще, все още не съществуват. Поради това е необходимо да се осигури обучение за гражданите (от всички възрасти и сектори) във връзка с уменията, които ще улеснят достъпа им до заетост, като при планирането на политиките в сферата на образованието се обърне специално внимание на хората, които живеят в райони с по-малка гъстота или голяма разпръснатост на населението, за да се улесни техният достъп до образование; |
| --- | --- |

47.

| 48. | изтъква значението на неплатения труд, извършван главно от жените, който поддържа семействата и компенсира липсата на обществена социална инфраструктура. Неплатеният труд представлява преди всичко незаплатено полагане на грижи и домакински труд, които се оценяват съответно на 10 % и 39 % от брутния вътрешен продукт (БВП) в световен мащаб; |
| --- | --- |

48.

Демография и демокрация

| 49. | счита, че новите въпроси като трансформацията на обществото и разпределението на населението пораждат политически отговори, които могат да доведат до поляризация на демократичната система; |
| --- | --- |

49.

| 50. | следва да се обърне специално внимание на младите хора, които са или могат да станат родители. Средното равнище на младежката безработица в държавите — членки на ЕС, остава по-високо от това на работещото население като цяло. Освен това младите хора са засегнати в значителна степен от несигурни условия на труд. Според изследванията на преден план трябва да бъде изведен достъпът на младите хора до редовен доход и жилище, за им се даде сигурността, от която се нуждаят, за да създадат семейство; |
| --- | --- |

50.

| 51. | счита, че трансевропейските транспортни мрежи, които в съответствие с Регламент (ЕС) No 1316/2013 на Европейския парламент и на Съвета (10) ще продължат да бъдат финансирани от Кохезионния фонд през програмния период 2021—2027 г., освен да облекчат задръстванията, следва да дадат приоритет на инвестициите в устойчиви транспортни мрежи и да стимулират обществените услуги в селските райони, особено в слабо населените райони или тези с голяма разпръснатост на населението и в районите със значително застаряване на населението, с цел да се насърчи взаимосвързаността между градовете и селските райони, да се насърчи развитието на селските райони и да се намали цифровото разделение; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ето защо предупреждава за възникването на „география на недоволството“, явление, което се наблюдава в много региони и държави от ЕС, където хората се чувстват изоставени, което често е тясно свързано с демографски спад. Затова достъпът до основни обществени услуги следва да бъде гарантиран за селските и слабо населените райони; |
| --- | --- |

52.

| 53. | счита, че е необходимо да се обърне внимание на това развитие с цел укрепване на нашата демократична система чрез улесняване на диалога между поколенията и активно ангажиране на избраните политици на местно и регионално равнище, които са най-близо до гражданите; |
| --- | --- |

53.

| 54. | поради това счита, че на бъдещата Конференция за бъдещето на Европа трябва да се обсъди връзката между демокрацията и демографията, и предлага да изложи ясно своите позиции по тази тема с оглед на конференцията, отделяйки специално внимание на представителството на младите хора. Конференцията следва да разгледа така наречената „география на недоволството“, свързана със степента на успех на политиките на ЕС и тяхното пряко и косвено въздействие върху различните региони и тяхното демографско състояние. Във връзка с това предлага също на конференцията да се обмисли и въпросът за определение на термина „неблагоприятни демографски условия“ (член 174 от ДФЕС). Подобен по-широк размисъл има отношение и към постигането на ЦУР; |
| --- | --- |

54.

Призив за активна субсидиарност и по-добро регулиране

| 55. | подчертава, че много от необходимите ответни действия на политиките попадат в сферата на отговорност на местните и регионалните власти в ЕС, и поради това изтъква необходимостта от поставяне на силен акцент върху партньорството и многостепенното управление при търсенето на подходящи решения; |
| --- | --- |

55.

| 56. | същевременно подчертава, че значителното участие на КР в цялата Конференция за бъдещето на Европа е важно, за да се отрази фактът, че в ЕС има над един милион избрани представители на местно и регионално равнище; |
| --- | --- |

56.

| 57. | призовава за използване на концепцията за „активна субсидиарност“, разработена от Работната група по въпросите на субсидиарността, с цел намиране на работещи решения за справяне с демографските промени чрез зачитане на разделението на властите в пряк диалог с градовете и регионите; |
| --- | --- |

57.

| 58. | е в добра позиция да подкрепи този процес, като предостави платформа за консултации и диалог с Европейската комисия за намиране на подходящи решения; |
| --- | --- |

58.

| 59. | изтъква значението на използването на инструмента за оценка на териториалното въздействие (ОТВ) за по-нататъшното разработване на политиките на ЕС, които засягат демографските промени, и препраща към собствената си скорошна ОТВ, извършена в сътрудничество с програмата ESPON (11); |
| --- | --- |

59.

| 60. | предлага да работи в тясно сътрудничество с Европейската комисия с оглед на бъдещите политически документи, като Зелената книга относно застаряването или дългосрочната стратегия за селските райони при провеждането на съвместна консултация, чиито резултати да бъдат включени в тези доклади; |
| --- | --- |

60.

Наблюдение на напредъка в преодоляването на демографското предизвикателство

| 61. | счита, че е необходимо да се наблюдава редовно демографското предизвикателство чрез установяване на връзка между европейския семестър и демографските промени и чрез тясно свързване на този въпрос с изпълнението на целите за устойчиво развитие; |
| --- | --- |

61.

| 62. | подчертава необходимостта от изготвяне на редовни статистически данни за ЕС, които да отразяват не само националните, но и регионалните развития, за да предоставят на създателите на политики ясна представа за регионалните различия. Освен това счита, че е необходимо да се изготвя годишен доклад за актуалното състояние на демографското предизвикателство в градовете и регионите в ЕС, за който Комитетът би могъл да допринася; |
| --- | --- |

62.

| 63. | предлага провеждане на редовен политически диалог между Европейската комисия и градовете и регионите на ЕС, посветен на актуалното състояние на демографското предизвикателство, който да предшества годишната стратегия за устойчив растеж. Предлага тясно сътрудничество между Комисията и КР при организирането на този процес; |
| --- | --- |

63.

Следващи стъпки

| 64. | предлага хърватското председателство на Съвета да представи заключения на Съвета относно констатациите от прегледа, извършен от Комисията, и провеждането на широк дебат във връзка с демографското предизвикателство в различните състави на Съвета; |
| --- | --- |

64.

| 65. | приканва бъдещото германско, португалско и словенско председателство да продължат тези усилия, като се съсредоточат по-специално върху връзката между демографските промени и повсеместното подобряване на условията на живот; |
| --- | --- |

65.

| 66. | подчертава значението на участието на гражданите и насърчава водещите местни заинтересовани страни да укрепят регионалните хоризонтални политики, повишавайки осведомеността относно демографските промени в рамките на местната общност, за да получат по-съществено признание мерките, насочени в по-голяма степен към гражданите. Освен това предлага демографските предизвикателства да бъдат широко обсъдени в диалози с гражданите; |
| --- | --- |

66.

| 67. | счита, че насърчаването на публично-частното сътрудничество следва да бъде структурирано по начин, позволяващ на всички заинтересовани страни от вече обезлюдени или изложени на риск от обезлюдяване територии да работят заедно и координирано, като обединяват и подобряват проекти въз основа на своя опит, създават иновации и насърчават динамизирането на икономиката; |
| --- | --- |

67.

| 68. | счита, че изтъкването на богатото природно, историческо, художествено и културно наследство на нашите региони е изключително важно за укрепването на връзката на хората с техните села и градове, тъй като по този начин се подпомагат, съхраняват, поддържат и защитават местни и малки общности и подрегиони с малцинствени езици, с цел съживяване на селските райони и засилване на способността им да задържат местното население; |
| --- | --- |

68.

| 69. | предлага на Европейската комисия и на другите институции на ЕС, както и на други регионални или световни институции като Съюза за Средиземноморието и Организацията на обединените нации, тясно сътрудничество при разработването на всеобхватна стратегия за справяне с демографското предизвикателство; |
| --- | --- |

69.

| 70. | припомня, че от 1994 г. насам всяка година на 15 май ООН отбелязва Международния ден на семейството. Затова предлага втората неделя от месец май да бъде обявен за Европейски ден на семейството. |
| --- | --- |

70.

Брюксел, 14 октомври 2020 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Проучване на КР „The impact of demographic change on European regions“ (Въздействието на демографските промени върху европейските региони), Брюксел, 2016 г.

1

(2)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2019/637955/EPRS_IDA(2019)637955_EN.pdf.

2

(3)  Източник: https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Population_projections_in_the_EU#Age_dependency_ratios;

3

Източник:

(4)  ОИСР, Family Database, Fertility Indicators: SF2.2 Ideal and actual number of children. (База данни за семействата, показатели за плодовитост: SF2.2 Идеален и действителен брой деца). http://www.oecd.org/els/family/SF_2_2-Ideal-actual-number-children.pdf.

4

(5)  Счита се, че за възпроизводството на населението в развитите страни е необходим коефициент за обща плодовитост от около 2,1 живородени деца: с други думи, средният брой на децата, които една жена би родила живи, необходим за запазване на броя на населението (източник: Евростат, Statistics Explained https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Fertility_statistics#Total_fertility_rate_and_age_of_women_at_birth_of_first_child).

5

(6)  Проучване на КР относно „Въздействието на демографските промени върху европейските региони“ и Европейският регионален набор от социални показатели.

6

(7)  Demographic outlook for the European Union (2017) (EPRS | European Parliamentary Research Service & EUI | European University) (Демографски перспективи за Европейския съюз, 2017 г. (Служба на ЕП за парламентарни изследвания и Европейски университетски институт) http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2017/614646/EPRS_IDA(2017)614646_EN.pdf.

7

(8)  A8-0094/2019, Cozzolino.

8

(9)  https://ec.europa.eu/regional_policy/bg/information/publications/communications/2017/boosting-growth-and-cohesion-in-eu-border-regions.

9

(10)  Регламент (ЕС) No 1316/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2013 за създаване на Механизъм за свързване на Европа, за изменение на Регламент (ЕС) No 913/2010 и за отмяна на регламенти (ЕО) No 680/2007 и (ЕО) No 67/2010 (OB L 348, 20.12.2013 г., стр. 129).

10

(11)  https://cor.europa.eu/bg/our-work/Pages/Territorial-Impact-Assessment.aspx.

11

---

| 18.12.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 440/42 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 440/42

---

Становище на Европейския комитет на регионите — „Силна социална Европа за справедливи промени“

(2020/C 440/08)

| Докладчик: | Anne KARJALAINEN (FI/ПЕС), член на Общинския съвет на Керава |
| --- | --- |
| Отправен документ: | Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Силна социална Европа за справедливи промени
  COM(2020) 14 final |

Докладчик:

Anne KARJALAINEN (FI/ПЕС), член на Общинския съвет на Керава

Отправен документ:

Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Силна социална Европа за справедливи промени

COM(2020) 14 final

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

Въведение

| 1. | приветства предложението за пътна карта за прилагането на Европейския стълб на социалните права с цел постигане на целите на ООН за устойчиво развитие и прилагане на Европейския зелен пакт по социално справедлив начин; |
| --- | --- |

1.

| 2. | приветства решението на Европейската комисия да започне открита консултация относно прилагането на стълба на социалните права предвид големите различия в социалната политика в цяла Европа. Положението на градовете и регионите също се промени значително с пандемията от COVID-19; |
| --- | --- |

2.

| 3. | подчертава значението на силна европейска социална програма, в която конкурентоспособността и социалната справедливост се допълват взаимно. Съществува тясна връзка между социалната програма, Зеления пакт и Програмата в областта на цифровите технологии, като се има предвид, че екологичният и цифровият преход трябва да се основават на социална справедливост, равенство и устойчивост на околната среда. КР счита, че е важно Фондът за справедлив преход (ФСП) да бъде в съответствие със социалния стълб на ЕС с цел намаляване на регионалните различия и преодоляване на структурните промени в регионите на Европейския съюз. Особено внимание следва да се обърне на селските райони, районите, засегнати от индустриалния преход, регионите, които са засегнати от сериозни и постоянни неблагоприятни природни или демографски условия, и най-отдалечените региони, чието неблагоприятно положение е влошено от пандемията от COVID-19; |
| --- | --- |

3.

| 4. | подновява призива си за по-добро координиране на икономическите и социалните политики между европейското и националното равнище на управление в контекста на европейския семестър и отправя искане да се гарантира участието на местните и регионалните власти в този процес на координиране посредством споделено управление, основано на принципа на субсидиарност. Според този принцип задачите за стратегическо програмиране и за изпълнение следва да бъдат делегирани не само на държавите членки, но и на местните и регионалните власти, които са в най-добра позиция да отговорят ефективно на местните нужди и предизвикателства; |
| --- | --- |

4.

| 5. | подчертава значението на ясна, координирана и амбициозна пътна карта за прилагането на Европейския стълб на социалните права. Принципите на субсидиарност и пропорционалност ще определят равнището, на което ЕС и държавите членки ще използват предложените политически инструменти и законодателни мерки, когато става въпрос за изпълнение; |
| --- | --- |

5.

| 6. | призовава Европейската комисия да вземе предвид съответните препоръки, изготвени от побратимените градове в контекста на Програмата на ЕС за градовете, като тези относно жилищното настаняване, бедността в градовете, работните места и уменията в местната икономика, както и да използва методи на работа, основани на участието, и за реализирането на социална Европа; |
| --- | --- |

6.

| 7. | подчертава, че пандемията от COVID-19 не трябва да се използва като претекст за отлагане или оттегляне на предложенията за подобряване на социалната справедливост, посочени в съобщението на Европейската комисия. Напротив, кризата трябва да ускори и засили усилията ни за постигане на структурна промяна за един по-справедлив и по-екологичен ЕС. Трябва да изградим по-устойчиви икономически и социални системи за бъдещето; |
| --- | --- |

7.

| 8. | отбелязва, че в близко бъдеще усилията за възстановяване трябва да имат силно социално измерение, за да поддържат стабилни мрежи за социална сигурност, да защитават работните места и да предотвратяват неправомерни уволнения. В сферата на труда най-уязвими са хората на временни договори и с нетипични форми на заетост, жените, имигрантите, младите хора и хората с увреждания. Не е сигурно, че хората, които са загубили работата си поради пандемията от COVID-19, ще могат да се върнат на предишните си работни места. Програмите на ЕС трябва да подкрепят повишаването на квалификацията на хората, изложени на риск от безработица, на безработните и неактивните лица, особено на тези с по-големи трудности да навлязат на пазара на труда (хора, изложени на риск от бедност и социално изключване, самотни родители, които трудно съвместяват професионалния и личния живот и др.). Тези действия следва да се осъществяват при спазване на принципа на равните възможности и недопускане на дискриминация въз основа на пол, род, рождение, етническа принадлежност, политически и религиозни убеждения, възраст, увреждане, сексуална ориентация или идентичност, болест, език или други лични или социални характеристики или обстоятелства; |
| --- | --- |

8.

| 9. | подчертава, че в контекста като настоящия цифровият преход се ускори, тъй като много работни места трябваше да се адаптират към цифровизацията и работата от разстояние. Препоръчва да се използва импулсът, набран през последните месеци, за да се регулира работата от разстояние и да се признае нейния принос за декарбонизацията, благодарение на намаляването на пътуванията, до което води този неприсъствен режим на работа; |
| --- | --- |

9.

| 10. | отбелязва, че в средносрочен и дългосрочен план при мерките за възстановяване трябва да се обърне внимание на социалното измерение на екологичния и цифровия преход. Нуждаем се от справедлив пазар на труда в контекста на въглеродно неутралната икономика на бъдещето, основан на достойни работни места, силна социална закрила и възможности за работа там, където хората живеят; |
| --- | --- |

10.

| 11. | изтъква, че обществените услуги, предоставяни от местните и регионалните власти, изиграха ключова роля по време на пандемията. Без системата на обществените услуги въздействието върху хората би било по-драматично. „Справедлив преход“ означава да се признае ключовата роля на местното и регионалното равнище за предоставянето на висококачествени обществени услуги. Предоставянето на такива услуги от местните и регионалните власти не бива да бъде ограничавано от правилата за възлагане на обществени поръчки или за държавните помощи; |
| --- | --- |

11.

| 12. | отбелязва, че ЕС се намира в повратна точка, в която новото мислене е възможно и също така необходимо. По-важно от всякога е да се инвестира в благосъстоянието на хората и да се отчитат ползите от икономиката на благосъстоянието, в която се подчертава балансът между трите измерения на устойчивото развитие — социално, икономическо и екологично. Тези измерения се подсилват взаимно и са в основите на едно социално справедливо, устойчиво и благоприятно за климата общество. Местните и регионалните участници са в добра позиция да осъществят чрез своите дейности икономиката на благосъстоянието, но също така има нужда от насоки на равнището на ЕС; |
| --- | --- |

12.

| 13. | счита, че обществените поръчки са друга област, в която може да се допринесе за справедливи промени и да се търсят нови иновативни решения, тъй като процедурите за възлагане на обществени поръчки могат да спомогнат за предотвратяване на екологичния и социалния дъмпинг чрез включването в критериите за възлагане на поръчката на качествени, екологични и/или социални аспекти. Обаче, тъй като това включване остава незадължително, е необходимо да се направи повече, за да се насърчат икономическите оператори, участващи в обществените поръчки, да предлагат по-добри общи условия на труд, както и работни места, които интегрират хора с комплексни нужди от интеграция на пазара на труда, или хората, изложени на риск от социално изключване и бедност, и да насърчават тяхната пригодност за заетост; |
| --- | --- |

13.

| 14. | подчертава необходимостта предприятията, включително участващите в обществените поръчки, изрично да отчитат правата на човека както в собствените си дейности, така и в тези на веригите им от подизпълнители; затова предлага на равнището на ЕС да бъдат приети разпоредби за корпоративната отговорност, основани на принципа на ООН на дължима грижа за правата на човека; |
| --- | --- |

14.

Равни възможности и работни места за всички

| 15. | приветства целта на Комисията за увеличаване на заетостта и за създаване на повече качествени работни места в Европа. Необходим е мултидисциплинарен и проактивен подход за премахване на дисбаланса между уменията и работните места. В бъдеще търсенето на умения на пазара на труда ще се увеличи, особено за работни места, свързани с прилагането и развитието на изкуствен интелект (ИИ), както и със смекчаването на последиците от изменението на климата, адаптирането към него и неговото използване. Новата промишлена стратегия на ЕС трябва да подкрепя създаването на качествени работни места и конкурентоспособността на промишлеността. Стратегията трябва също така да укрепи устойчивостта на Европа, например чрез увеличаване на производството на основни медицински изделия и предпазни средства в ЕС. Сега, когато изтича срокът на стратегията „Европа 2020“, е необходима нова дългосрочна стратегия за растеж и работни места, която да е съобразена с целите за устойчиво развитие, за да се обвържат различните цели за приобщаващ растеж, заетост, намаляване на бедността и конкурентоспособност на промишлеността; |
| --- | --- |

15.

| 16. | отбелязва, че определени сектори на заетостта бяха несъразмерно засегнати от излагане на риск от пандемия от COVID-19, на първо място секторът на здравеопазването и услугите. Подчертава значението на правилното идентифициране на професионалните рискове, свързани с коронавируса, в различните сектори на дейност, и подчертава, че всички работници, изложени на такива рискове, заслужават не само силно обществено признание, но също така се нуждаят преди всичко от безопасни условия на труд; |
| --- | --- |

16.

| 17. | отбелязва, че вирулентността на пандемията разкри недостатъците на здравните системи на голяма част от държавите в Европейския съюз и че във връзка с това е необходимо да се укрепи европейското здравеопазване чрез насърчаване и стимулиране на науката във всички сектори, по-специално в областта на помощта, грижите и научните изследвания; |
| --- | --- |

17.

| 18. | посочва, че демографските промени в Европа ще доведат до недостиг на работна ръка в много държави членки и региони. Поради това е важно да се гарантират трансграничната трудова мобилност и правата на работниците. Проблемът с недостига на умения, особено за малките местни и регионални селски общности, следва да бъде решен чрез образование и нови технологии и чрез увеличаване на дистанционната работа. Необходими са и дългосрочни действия от страна на ЕС за селските райони; |
| --- | --- |

18.

| 19. | отбелязва, че промените на пазара на труда означават, че все повече хора са изложени на риск да загубят своите работни места поради остарели умения или навлизане на роботиката. Актуалните умения и достъпът до учене през целия живот са по-важни от всякога. Трябва да се възприеме цялостен подход към актуализирането на уменията в рамките на трудовия стаж на хора в различни житейски ситуации и различни трудови правоотношения, както и с различни образователни потребности. Като се има предвид значението на допълнителното обучение и преквалификацията на хората в трудоспособна възраст по отношение на пригодността за заетост, както и конкурентоспособността на работната сила като цяло, и като се вземат предвид финансовите последици от това обучение, Комитетът на регионите би приветствал постигането на съответно споразумение между европейските социални партньори. В това споразумение с европейските социални партньори следва да се разгледа как да се улесни достъпът на хората до обучение, в рамките на прилагането на правото на качествено обучение и учене през целия живот, с цел успешно управление на преходите на трудовия пазар, както е заложено в Европейския стълб на социалните права; |
| --- | --- |

19.

| 20. | подкрепя инициативата „Гаранция за младежта“, която е преработена с цел по-ефективна борба с младежката безработица. Инициативата става постоянна, възрастовата граница се разширява до 30 години. Гаранцията следва да обхване уязвимите групи (като незаетите с работа, учене или обучение, непридружените младежи мигранти и младежите, отгледани в трудни условия) и следва да се обърне специално внимание на мерките за преминаване от образование към заетост. Финансирането на гаранцията следва да бъде увеличено по линия на ЕСФ+, а държавите членки с младежка безработица над средната стойност за ЕС следва да заделят най-малко 15 % от средствата на ЕСФ+ при споделено управление за подкрепа на младите хора. Младите хора следва да придобият умения, подходящи по-специално за зеления и цифровия преход. Прилагането на национално равнище на гаранцията за младежта следва да се наблюдава в рамките на европейския семестър, за да се гарантира, че е достъпна за всички млади хора във всички държави членки; |
| --- | --- |

20.

| 21. | счита, че висококачественото, приобщаващо и взаимно признато образование, както и гражданското образование, укрепват европейската идентичност и улесняват свободното движение, работа и пребиваване в рамките на ЕС, които са крайъгълният камък на европейското гражданство. Повишаването на нивото на образование и на уменията може да намали неравенствата. Необходими са следователно действия за подобряване на равенството в образованието, така че образователният опит да не се определя от семейна среда, етническа принадлежност, увреждане или пол; |
| --- | --- |

21.

| 22. | отбелязва неотложната необходимост от запазване на правото на образование и обучение за всички учащи се чрез укрепване на устойчивостта на кризи на образователните и обучителните системи, включително чрез цифровизация на образованието и подходящото обучение на преподавателите. Оборудването и свързаността за дистанционно обучение и електронно обучение следва да се разглеждат като част от справедливия преход, като достъпът до тях трябва да бъде гарантиран на равна основа с цел премахване на съществуващото цифрово разделение с цялата му сложност и важно въздействие върху социалните права, тъй като липсата на достъп до новите технологии и информационното общество задълбочава неравностойното положение, като същевременно се създават нови форми на социално изключване; |
| --- | --- |

22.

| 23. | отбелязва, че образованието ще трябва да бъде с достатъчно качество и продължителност, за да се гарантира заетостта в бъдеще. Това ще изисква увеличаване на ресурсите за образователните и предучилищните заведения и училищата, предоставящи предучилищно, начално и основно образование, както и системна работа в тази област, за да се гарантира, че всеки може да придобие адекватни основни умения и да премине към гимназиалния етап на средното образование. Хора, които не са завършили гимназиален етап на средното образование, е много трудно да бъдат наемани на работа и те са изложени на висок риск от маргинализация. Лицата, които се нуждаят от специална подкрепа, и хората с увреждания следва да разполагат със същите възможности за придобиване на подходящи основни умения и най-малко гимназиален етап на средно образование; за да се върви към приобщаващо общество, лицата с когнитивни увреждания, би трябвало да имат възможността да придобият хоризонтални умения, за да участват успешно в обществото и да имат по-високо качество на живот; |
| --- | --- |

23.

| 24. | приветства актуализирането на Програмата за умения за Европа и развитието на професионалното образование и обучение, за да се отговори на изискванията по отношение на уменията на новите професии, по-специално на тези, които са от значение за зеления и цифровия преход и за ИИ. В допълнение към специфичните за дадена професия умения работодателите все по-често се нуждаят от „хоризонтални“ или „меки“ умения. За всички учащи се трябва да бъдат разработени индивидуални учебни планове и да им бъде предоставен достъп до качествени стажове и подкрепа за кариерно планиране и управление на изпълнението. Призовава в Програмата за умения да се даде отговор на опасенията във връзка с потенциалната загуба на работни места поради повишената роботизация на пазара на труда, както и възможности за обучение и заетост за уязвими групи и с трудности при навлизането на пазара на труда, като се спазват принципите за равни възможности и недискриминация; |
| --- | --- |

24.

| 25. | препоръчва знанията, уменията и компетентностите, придобити по време на професионална дейност, както и чрез неформално образование и доброволческа дейност, включително придобитите в чужбина знания и умения, да бъдат идентифицирани и признати на равнището на ЕС. Уменията, придобити на работното място и другаде, могат да бъдат посочени например в портфолиото от документи „Европас“ или цифрови баджове (Open Badge); |
| --- | --- |

25.

| 26. | подкрепя ускоряването на създаването на европейско пространство за образование с цел да се гарантира висококачествено образование за всички и достъп до пазара на труда в рамките на единния европейски пазар. ЕС следва да задълбочи сътрудничеството между образователните системи и различните учебни програми и допълнително да укрепи сътрудничеството в рамките на процеса от Болоня. Тъй като е от решаващо значение за успешното прилагане на Зеления пакт, ще бъде необходимо и екологизиране на „Еразъм +“ в периода след пандемията; |
| --- | --- |

26.

| 27. | счита, че планът за действие в областта на цифровото образование следва да се съсредоточи върху укрепването на критичното мислене и медийната грамотност сред възрастните, както и сред децата и младите хора, така че те да могат да отхвърлят потока от фалшиви новини и да разбират значението на алгоритмите и основания на машини процес на вземане на решения в ежедневието. За дистанционното обучение следва да бъдат установени единни критерии за качество. Образователните платформи, поръчани от местните власти за техни собствени нужди, следва да бъдат редовно произвеждани с лиценз за софтуер, който позволява на възлагащия орган да развива и разпространява продукта в съответствие със собствените си нужди. Това ще насърчи европейските екосистеми за цифрово образование да се развиват правилно и платените такси по проектите ще бъдат насочени основно към регионалните и местните участници, а не към операторите извън ЕС; |
| --- | --- |

27.

| 28. | счита, че е важно да се подобри конкурентоспособността на Европа чрез насърчаване на многообразието от бизнес модели, и поради това подкрепя предложения от Комисията план за действие за социалната икономика, чиято цел следва да бъде изграждането на доверие след кризата чрез привличане на обществеността, увеличаване на социалните инвестиции и иновациите и създаване на работни места за хората, които е по-трудно да бъдат наети на работа. Европейската комисия, държавите членки и местните и регионалните власти следва да включат измерението, свързано със социалната икономика, в ключови политики, програми и практики, така че социалните предприятия да отговарят на условията за финансиране на всички основни програми на Съюза и да имат по-добър достъп до обществени поръчки. Чувството за ангажираност на местно равнище ще намали склонността на социалните предприятия да преместват стопанската си дейност, тъй като те ще имат и други местни екологични или граждански цели; |
| --- | --- |

28.

| 29. | счита, че за постигането на справедливи промени е важно да бъде насърчавано равенството между мъжете и жените във всички политики на ЕС, като се обърне специално внимание на приобщаването на жените в уязвимо положение (жертви на основано на пола насилие, самотни майки и др.). Кризата с коронавируса засегна по различен начин мъжете и жените и това трябва да бъде взето предвид в действията след кризата; |
| --- | --- |

29.

Справедливи условия на труд

| 30. | изразява съгласие с Комисията, че справедливите условия на труд изискват силен социален диалог, в който работниците и работодателите да могат съвместно да намират решения, които най-добре отговарят на техните нужди. Включването на работниците е важно за запазването на условията на труд и поради това социалните партньори трябва да участват във всички основни инициативи на ЕС, включително в Европейския зелен пакт. Съществува необходимост от диалог на работното място относно начините за намаляване на въглеродния отпечатък чрез промени в ежедневните работни и оперативни практики; |
| --- | --- |

30.

| 31. | следи отблизо напредъка на инициативата на Европейската комисия за минимална работна заплата за насърчаване на справедливото възнаграждение и подобряване на минималната работна заплата в страните от ЕС с ниски заплати. В същото време подчертава, че нито една европейска инициатива за минимална работна заплата не бива да бъде универсална, а определянето на заплатите чрез колективни трудови договори трябва да бъде запазено в тези държави, в които съществува такава система, и трябва да се зачита автономността на социалните партньори. Добре функциониращите колективно договаряне и всеобхватни колективни споразумения са основният метод за постигане на справедливо възнаграждение и за определяне на други условия на труд, тъй като работниците и работодателите познават най-добре своя сектор и регион; |
| --- | --- |

31.

| 32. | очаква предстоящото предложение на Комисията относно мерките за прозрачността при заплащането, които ще бъдат важно средство за преодоляване на разликата в заплащането на жените и мъжете. Равното заплащане следва да се насърчава чрез разработването на законодателство и колективни споразумения, както и чрез конкретни мерки на работното място. Средно жените в ЕС печелят с 16 % по-малко от мъжете, което намира отражение в още по-голяма разлика в пенсиите на жените и поради това стратегията на Европейската комисия за равенство между половете е важна; |
| --- | --- |

32.

| 33. | подкрепя актуализирането на стратегията за здравословни и безопасни условия на труд и някои директиви по отношение на въпроси като психосоциалния стрес и ергономичните рискове. Благосъстоянието на работното място и ползотворната работа за служителите са конкурентни активи в публичния сектор по отношение на нуждите от осигуряване на персонал и управлението на репутацията на работодателите, и са фактори, които позволяват по-дълъг професионален живот. Необходимо е да се обърне специално внимание на предотвратяването на трудовите злополуки с фатален изход, на професионалните заболявания (вкл. професионалните ракови заболявания), на мускулно скелетните смущения и на всеки тип стрес и тормоз, свързани с пол, раса, светоглед, увреждане или сексуална ориентация на работното място, както и на подходящите ресурси за мониторинг. Други въпроси, които трябва да бъдат разгледани, са предотвратяването на рисковете за здравето, свързани с трансграничните пандемии, както и новите технологии и модели на работа. КР призовава за мерки за насърчаване на безопасни условия на труд, включително по отношение на трансграничната заетост и новите видове работни места и равенството между жените и мъжете. Въздействието на изменението на климата върху условията на труд и върху мерките за защита на работниците трябва да бъде взето под внимание; |
| --- | --- |

33.

| 34. | отбелязва, че новите модели на работа, като например постоянната свързаност, дистанционната и мобилната работа, основаното на алгоритми набиране и управление на персонала, могат да увеличат производителността и гъвкавостта на работната сила, но че са необходими съвместни решения и споразумения между работниците и работодателите относно безопасните условия на труд, за да се подобри благосъстоянието на работното място и да се предотвратят нови видове отключващи стреса фактори. Непрекъснато нарастващата цифровизация на моделите на работа налага актуализиране на европейските правила, уреждащи условията на труд и работното време, включително разпоредби за определяне правото на откъсване от работната атмосфера. Необходимо е да се предприемат мерки за положителни действия в подкрепа на групите, които са особено уязвими по отношение на цифровото разделение (имигранти, хора, които са в положение на бедност и социално изключване, етнически малцинства, както и групи, при които цифровото разделение се дължи на фактори, свързани с полов, поколенчески и териториален признак). Успоредно с разработването на продукти въз основа на технологии следва да се постави акцент върху разработването на ориентирани към хората методи, услуги и продукти, в което участват крайните потребители на системите на работното място. Принципите за етично използване на ИИ на работното място трябва да бъдат съгласувани. На работните места, където дейностите се трансформират или поемат от ИИ трябва да бъдат организирани преквалификационни курсове. Във връзка с това Комитетът приветства споделения ангажимент на основните европейски междусекторни социални партньори — BusinessEurope, SMEunited, CEEP и ETUC — да оптимизират ползите и да се справят с предизвикателствата на цифровизацията в сферата на труда чрез автономно рамково споразумение относно цифровизацията (1); |
| --- | --- |

34.

| 35. | отново повтаря, че „е необходима цялостна рамка, която да гарантира социална закрила и социални права за всички работещи (от гарантирането на здравословни и безопасни условия на труд до достъпа до учене през целия живот), за да се създадат еднакви условия на конкуренция за основаната на платформи икономика и „традиционната“ икономика извън мрежата“ (2). КР призовава за мерки за насърчаване на социалния диалог, включително относно трансграничните аспекти на работата през платформа; |
| --- | --- |

35.

| 36. | счита, че социалните партньори следва да продължат да носят отговорност за съчетаването на професионалния и семейния живот. Мерките за постигане на равновесие между професионалния и личния живот, като например отпуск по семейни причини и програми за грижи за самотни родители, могат да спомогнат за повишаване на равнището на заетост на жените, както и на раждаемостта, също и за повишаване на нивото на безопасност, здравословни условия и благосъстояние, както и на достъпа на жените до пазара на труда при равни възможности; |
| --- | --- |

36.

Социална закрила и приобщаване

| 37. | отбелязва значението на новия Европейски инструмент за временна подкрепа с цел смекчаване на рисковете от безработица при извънредни обстоятелства (SURE), който предоставя временна подкрепа на държавите членки за намаляване на рисковете от безработица при извънредни ситуации. Опитът с SURE от националното до местното равнище трябва да се използва, когато Европейската комисия разработва своето предложение за европейска презастрахователна схема за обезщетения при безработица, за да се спомогне за намаляване на въздействието на безработицата върху публичните финанси на държавите членки. Местните и регионалните власти следва да играят ключова роля в изпълнението на тази инициатива; |
| --- | --- |

37.

| 38. | силно приветства акцента върху насърчаването на благосъстоянието на децата и подкрепата за децата до тяхното пълнолетие. Гаранцията за децата следва да гарантира достъпа на децата до основни услуги, здравеопазване, образование в ранна възраст и училище до навършване на пълнолетие и да им осигури достойно жилищно настаняване и хранене. Особено важно е Гаранцията за децата да защитава правата на най-уязвимите деца. Предложението да се използват най-малко 5 % от общите разходи по ЕСФ+, за да се помогне на децата да излязат от бедността, е особено похвално. Защитата на правата на детето и инвестициите в децата са не само морално задължение, но и най-приоритетните инвестиции в устойчиво бъдеще; |
| --- | --- |

38.

| 39. | изразява убеждението си, че Европейският съюз е способен да оказва положително влияние върху условията на труд и околната среда в трети държави, преди всичко чрез сключването на амбициозни търговски споразумения по тези аспекти. В този контекст подкрепя идеята за възлагане на новия главен служител по правоприлагането в областта на търговията на задачата да прилага стандартите в областта на труда и екологията в търговските споразумения. Поради това той следва да се консултира редовно с профсъюзите и работодателите относно нарушенията на трудовите права; |
| --- | --- |

39.

| 40. | споделя становището на Комисията относно значението на продължаването на активната борба с бедността. Ключови аспекти в този контекст са подкрепата за търсенето на работа, качествените и достъпни здравни грижи, достъпът до образование и обучение, жилищното настаняване и задоволяването на основните нужди. Задлъжнялостта може също да доведе до трайна бедност и изключване. Поради това следва да се въведат по-строги правила по отношение на маркетинга и неравноправните клаузи, свързани с краткосрочни високорискови потребителски кредити. Следва да се прилагат и добрите практики в държавите членки, например в областта на социалното кредитиране. Предотвратяването на бедността сред работещите е важен проблем, който може да бъде решен чрез адекватни възнаграждения и други трудови стандарти, а също и чрез контролиране на повишаването на разходите за живот, най-вече разходите за жилищно настаняване, в градовете и центровете на растеж. Националните схеми за доход и свързаните с тях услуги за подкрепа на неактивните лица осигуряват крайния ресурс за гарантиране на достойни условия на живот. Освен това Комисията подчертава важните нови предизвикателства, свързани с разпределението на доходите, породени от прехода към неутрална по отношение на въглеродните емисии икономика. КР е съгласен с разглеждането на причините за бедността и политиките за справяне с нея и насърчава ефективните мерки и стратегия за значително намаляване на бедността; |
| --- | --- |

40.

| 41. | признава, че застаряването поставя под въпрос устойчивостта на системите, но посочва, че това открива и възможности за нови икономически дейности. Възрастните хора могат да допринесат значително за икономическия растеж като независими и активни потребители на услуги и като членове на обществото. В контекста на удължаването на професионалния живот на хората е важно да се използват знанията на по-възрастните работници и да се усъвършенстват професионалните им умения. Остаряването в добро здраве трябва да бъде подкрепяно чрез действия за насърчаване на здравето, превенция на болестите и борба със самотата; благосъстоянието на работното място, общото здраве и устойчивостта на работното място също трябва да бъдат подобрени, за да се гарантира, че по-дългият жизнен цикъл води и до по-дълъг трудов живот. Осигуряването на достъп до дългосрочни качествени грижи на достъпни цени е от съществено значение за поддържането на достоен живот в напреднала възраст. За да се забави необходимостта от дългосрочни грижи и да се съкрати продължителността им, трябва да се подобрят функционалните възможности на възрастните хора и да се предоставят превантивни услуги и мерки за остаряване в добро здраве. Бедността на пенсионерите трябва да бъде предотвратена и най-добрият начин да се постигне това е да се осигурят адекватни пенсии, като се гарантира правото на всеки възрастен човек на ресурси, гарантиращи достоен живот, като същевременно се вземе предвид значителната разлика в пенсиите на жените и мъжете. Докладът на Комисията относно въздействието на демографските промени, както и Зелената книга за застаряването ще бъдат приветствани в това отношение; |
| --- | --- |

41.

| 42. | подчертава значението на достъпа до здравеопазване на достъпни цени. Инвестициите в превантивни мерки и своевременните здравни грижи могат да доведат до икономии в областта на здравеопазването. Развитието на цифровите услуги, както и новите и интегрирани модели на здравни и социални услуги също ще позволят икономически ефективни процеси и процеси, насочени към пациентите/клиентите. Една от областите, в които социалните и здравните услуги се пресичат, е психичното здраве, където предоставянето на услуга на възможно най-ранен етап като цяло не позволява изостряне на проблемите и увеличаване на разходите. Приветства предложението на Комисията за европейски план за борба с рака. Следва също да се отбележи, че резистентността към антимикробните средства представлява основна трансгранична заплаха за здравето и че поради тази причина ЕС трябва да продължи да предприема действия за намаляване на резистентността към антибиотици в държавите членки; |
| --- | --- |

42.

| 43. | подчертава, че биологичното разнообразие и околната среда следва да бъдат подкрепяни и опазвани, тъй като те оказват особено въздействие върху местното развитие в районите, чиито икономики зависят в по-голяма степен от селскостопански дейности и от стойността и ресурсите на биокултурната среда и биологичното разнообразие. От социална гледна точка това е много важно, тъй като оказва пряко въздействие върху стандарта на живот, заетостта, миграцията и равнището на образование, професионалното обучение и възможности за младите хора в тези райони; |
| --- | --- |

43.

| 44. | изтъква, че насърчаването на благосъстоянието върви ръка за ръка с укрепването на местната и регионалната идентичност на общините, овластяването на отделните лица и общностите и насърчаването на активното приобщаване. За да бъдат наистина справедливи промените, хората трябва да имат равни възможности да участват и да влияят върху решенията, които ги засягат. |
| --- | --- |

44.

Брюксел, 14 октомври 2020 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  https://www.businesseurope.eu/sites/buseur/files/media/reports_and_studies/2020-06-22_agreement_on_digitalisation_-_with_signatures.pdf.

1

(2)  Становище на КР относно „Работата през платформа — местни и регионални регулаторни предизвикателства“ (COR-2019-02655).

2

---

| 18.12.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 440/49 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 440/49

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Местните и регионалните власти в постоянния диалог с гражданите

(2020/C 440/09)

| Докладчик: | Declan MCDONNELL (IE/EA), член на Градския съвет на Голуей |
| --- | --- |
| Отправен документ: | Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Европейския съвет, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Европа през май 2019 г.: Подготовка за по-обединен, по-силен и по-демократичен Съюз в един все по-несигурен свят. Принос на Европейската комисия към неформалната среща на ръководителите на ЕС-27 в Сибиу (Румъния) на 9 май 2019 г.
  COM(2019) 218 final |

Докладчик:

Declan MCDONNELL (IE/EA), член на Градския съвет на Голуей

Отправен документ:

Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Европейския съвет, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Европа през май 2019 г.: Подготовка за по-обединен, по-силен и по-демократичен Съюз в един все по-несигурен свят. Принос на Европейската комисия към неформалната среща на ръководителите на ЕС-27 в Сибиу (Румъния) на 9 май 2019 г.

COM(2019) 218 final

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

Преамбюл

| 1. | отново изтъква значението на разбирането и отчитането на възприятията и очакванията на гражданите и местните и регионалните представители по отношение на ЕС, осъществяването на политиките на ЕС на местно равнище за подобряване на живота на хората и изграждането на Съюза от долу нагоре, както е посочено в неговото становище относно „Размисъл за Европа: гласът на местните и регионалните власти за възстановяване на доверието в Европейския съюз“ (1); счита, че пътят напред за демократично възраждане на ЕС трябва да се основава на ангажираност на местно равнище извън рамките на настоящите мерки; |
| --- | --- |

1.

| 2. | счита, че каналите за комуникация и инструментите за участие от долу нагоре допълват и укрепват представителната демокрация и насърчават активната субсидиарност, като предоставят на гражданите възможност да изразяват възгледите си извън рамките на изборите и в периодите между тях; изразява убеждение, че прозрачното, сериозно и значимо гражданско участие означава споделена роля, а с това и практическо участие на гражданите в процеса на вземане на решения, и счита, че тук единствено формалната комуникация е недостатъчна. Реалното участие повишава легитимността и ефективността на представителната демокрация чрез 1) увеличаване на комуникацията за предотвратяване на конфликти, 2) осигуряване на възможност за постигане на консенсус и преди всичко 3) укрепване на силата на взетите решения и разясняване на мотивите за тях; |
| --- | --- |

2.

| 3. | споделя възгледите, изразени в приноса на Европейската комисия към неформалната среща на ръководителите на ЕС-27 в Сибиу (2), по-специално цялостен процес на размисъл за предизвикателствата в областта на комуникацията, включително фрагментирането и дезинформацията; съзнава, че комуникацията е предпоставка за това гражданите да правят информиран избор и да участват пълноценно в демокрацията на ЕС; |
| --- | --- |

3.

| 4. | подчертава, че европейските институции трябва да се ангажират да работят на по-близко до гражданите равнище и да си сътрудничат с тях с оглед на подобряване на разбирането на процеса на изготвяне на европейските политики, повишаване на ефективността им и избягване на преките пътища, които се предлагат от популизма и които неизбежно подкопават функционирането на демокрацията; |
| --- | --- |

4.

| 5. | заявява твърдото си намерение за създаване на двупосочни канали за комуникация между европейските институции и европейските граждани с акцент върху ежедневните проблеми на хората и за насърчаване на участието на гражданите в разработването на европейските политики. Пандемията от COVID-19 още веднъж показа, че е налице необходимост от канал за комуникация, който да може да продължи да функционира въпреки кризите и особено в кризисни периоди; |
| --- | --- |

5.

| 6. | признава, че пандемията от COVID-19 насърчи използването на цифрови медии и системи за онлайн конференции и вижда възможностите, предлагани от цифровизацията за гражданското участие по време на криза. През последните месеци гражданското участие се пренасочи към цифрови форуми и конференции, които помогнаха за по-бързото, по-широкото и по-приобщаващото участие на гражданите в процеса на вземане на решения; |
| --- | --- |

6.

| 7. | приветства предстоящата конференция за бъдещето на Европа и подкрепя призива на Европейския парламент, изложен в неговата резолюция от 18 юни 2020 г., за включване в мандата на конференцията на ангажимент за съдържателни последващи действия и пряко участие на гражданите, както и неговата позиция, че „прякото ангажиране на гражданите, организациите на гражданското общество, социалните партньори и избраните представители трябва да остане приоритет на конференцията“; |
| --- | --- |

7.

| 8. | подчертава, че конференцията за бъдещето на Европа не следва да бъде само еднократен, ограничен във времето процес, а възможност за преосмисляне и реформиране на начина, по който ЕС функционира и се възприема от гражданите; поради това желае да предложи механизъм за постоянен диалог с гражданите, който да може да бъде тестван по време на конференцията, но да има за цел да въведе дългосрочен структурен механизъм за гражданско участие в изготвянето на политиките на ЕС, ръководен от местните и регионалните власти като най-близкото до гражданите равнище на управление и снабден с механизъм за ясна обратна връзка; |
| --- | --- |

8.

| 9. | отново отправя призива си към Комисията, изразен в „Резолюцията с оглед на работната програма на Европейската комисия за 2021 г.“ (3), „да си сътрудничи с КР за разработване на пилотен модел за постоянен и структуриран диалог с гражданите посредством местните и регионалните власти, позволяващ двупосочен процес на комуникация между гражданите и институциите на ЕС, който би могъл да послужи на по-късен етап за подобряване на процеса на вземане на решения в ЕС в дългосрочен план“; |
| --- | --- |

9.

| 10. | настоява за максимален плурализъм във всички обществени консултации, свързани с гражданските диалози; подчертава, че това означава, че всички програми, списъци с оратори, тематични дискусии, литература и документи и др. трябва да бъдат балансирани и да се гарантира представянето на голямо разнообразие от различни гледни точки, които отразяват многообразието от мнения в Европа, за да се стимулира задълбочен дебат. Подчертава, че изборът на участниците във всички такива срещи трябва да се прави напълно независимо и без никаква политическа намеса; |
| --- | --- |

10.

Местните и регионалните власти като мостове между гражданите и институциите на ЕС

| 11. | споделя опасението, че европейските институции могат да изглеждат отдалечени от ежедневието на европейските граждани от географска гледна точка, а в още по-голяма степен — в културен план; призовава представителните институции като регионалните и местните органи на управление, особено онези, които понастоящем не участват в механизми за гражданска ангажираност, да играят активна роля във връзка със създаването на средства за ефикасна и съдържателна комуникация с гражданите с цел разработване и изпълнение на основани на търсенето политики на ЕС, но това трябва да става при зачитане на времето на гражданите и постигане на резултати; |
| --- | --- |

11.

| 12. | приканва местните и регионалните власти от целия ЕС да играят централна роля за образоването на гражданите относно ЕС и да ги насърчават да играят роля в демокрацията на участието. Известно е, че гражданите могат да се ангажират само ако се използват новаторски методи и ако са напълно информирани за последиците от развитието на политиката и/или решенията за финансиране на тяхната местна област. Насърчава се използването на цифровите технологии и социалните медии, както и работата с доброволческите организации; обръща внимание на успешните подходи за подбор, като например тези на произволно избрани граждани, било по телефона, чрез използване на регистъра на населението или с помощта на разговори „от врата до врата“, за да се достигне до много по-широка част от населението; |
| --- | --- |

12.

Гражданската мрежа (CitizEN Network) — мрежа за гражданско участие в ЕС — екосистема на гражданско участие

| 13. | предлага създаването на общоевропейска мрежа, основана на доброволно участие — CitizEN, която да действа като централен ресурс за стратегии, методологии и инструменти и да осъществява както пряка, така и непряка комуникационна дейност чрез съществуващите инициативи с гражданите в целия ЕС по европейски въпроси и тяхното въздействие върху хората; |
| --- | --- |

13.

| 14. | независимо от това признава, че в повечето държави членки и региони съществуват голям брой съвещателни механизми и инструменти за участие и поради това предлага Гражданската мрежа да вземе предвид и да използва вече съществуващите добри практики. Поради това Мрежата ще улеснява междурегионалния диалог и съгласуваността между институциите, за да се гарантира последователен подход, като същевременно се зачита разнообразието от подходи в рамките на различни политически и социални условия; |
| --- | --- |

14.

| 15. | приканва Мрежата да включи членуващи организации на регионално (основно NUTS2, но също така NUTS1 или NUTS3 в зависимост от националните организации) и градско равнище, които вече осъществяват дейност в областта на гражданската ангажираност, както и доброволчески организации, действащи на местно и регионално равнище, които обхващат широк спектър от интереси; |
| --- | --- |

15.

| 16. | очаква Мрежата да има три цели: 1) да укрепва взаимоотношенията между европейските институции и гражданите чрез преки методи за участие на местно и регионално равнище, 2) да предоставя примери за методи на участие, които могат да бъдат използвани по формален и неформален начин, и 3) да служи като хранилище за информация и обмен на най-добри практики на инициативи за участие на национално, регионално и местно равнище от целия Европейския съюз; |
| --- | --- |

16.

| 17. | изразява готовност да разработи набор от общи принципи за Мрежата с незадължителен характер, които да се използват като насоки за добри практики, за изграждане на общ подход (като същевременно се признават различни методи) и за установяване на набор от минимални стандарти за участващите организации; |
| --- | --- |

17.

| 18. | предлага дейността на Мрежата да бъде организирана с тематични работни групи, които ще са съставени от членуващите организации въз основа на редица общи теми (като например: основано на участието бюджетиране, цифрово гражданство, приобщаване в гражданската ангажираност), както и тематични въпроси като: изменение на климата, социално сближаване, околна среда, спорт, култура, млади хора, образование, градски и селски организации и изкуство; |
| --- | --- |

18.

| 19. | предлага Мрежата да установи, координира и внедри обща стратегия за обучение относно гражданското участие. Местните и регионалните власти, както и публичните и частните органи, ще бъдат насърчавани да участват в инициативи за обучение, за да се даде възможност на държавните служители и местните ръководители да се ангажират изцяло с гражданите и да допринесат за оползотворяването на огромния потенциал на гражданското участие. Освен това ще е важно да се работи с училищата и образователните институции, за да се гарантира, че активното европейско гражданство ще стане част от учебната програма в целия ЕС; |
| --- | --- |

19.

| 20. | изразява готовността си да поеме водеща роля, в сътрудничество с всички останали европейски институции, по отношение на проектирането, създаването и управлението на Мрежата, като работи за насърчаване на обща работна методология и въвеждане на набор от инструменти за участие (процеси на обсъждане, граждански инициативи, основано на участието бюджетиране, процеси на краудсорсинг за управлението, миниатюрна общественост (mini-publics) и др.), включително и съвместна цифрова платформа, която би могла да се използва за управлението на примери на най-добри практики, които ще бъдат събирани от различните държави членки; |
| --- | --- |

20.

| 21. | отправя искане за отпускане на ресурси за функционирането на Мрежата за ограничен период от време, като същевременно Мрежата се стреми да получи постоянно финансиране или техническа подкрепа по линия на програмите за финансиране на ЕС; |
| --- | --- |

21.

| 22. | очаква Мрежата да насърчава и да увеличава видимостта на практиките на гражданска ангажираност на участващите региони, което от своя страна следва да гарантира по-високи равнища на активно участие; |
| --- | --- |

22.

| 23. | счита, че Мрежата би могла да подпомага организациите, за да се гарантира изграждането на доверие сред гражданите, така че те да получават обратна информация относно въздействието от работата си по отношение на оформянето на политиката на ЕС; поради това предлага КР да действа като посредник между Мрежата, нейните членове и институциите на ЕС, като служи за канал за двупосочна комуникация; |
| --- | --- |

23.

| 24. | предлага да бъде даден ход на Мрежата по време на конференцията за бъдещето на Европа, с цел да се превърне в стабилна и постоянна инфраструктура, която е в състояние да осъществи последващите действия във връзка с работата на конференцията за бъдещето на Европа и да гарантира, че гражданите са добре осведомени и могат да участват в етапите на наблюдение и оценка на конференцията; |
| --- | --- |

24.

Екосистема за участие на гражданите

| 25. | счита, че всички членуващи в Мрежата организации, както и местните и регионалните власти следва да положат усилия за общуване с гражданите по неформални и информални начини, чрез използване на неконвенционални пространства за участие (например спортни клубове) и практики; да проектират средства за участие, които да позволят „да се отиде на местата, на които се събират гражданите“, а не „да бъдат приканвани те да идват“, и да предоставят възможности за преобразуване на неформалното участие във формално изготвяне на политики; да създадат стратегии за участие на институциите в неформална среда, без да я подронват или изменят по същество. Такива средства и стратегии могат да допринесат за нов набор от инструменти за участие, които варират от активно слушане в социалните мрежи до методики за социални иновации и „живи лаборатории“ за демократично експериментиране. Това е от особено значение за гражданите, които са по-слабо представени в демократичните институции (етнически малцинства, хора с увреждания, млади хора, възрастни хора); |
| --- | --- |

25.

| 26. | очаква, че по този начин тази екосистема от методи за участие ще работи непрекъснато за допълване на институционалните официални канали за комуникация и представяне на европейските демократични институции. Тя не би имала за цел да замести представителната демокрация, а по-скоро да я обогати с инструментите и средствата на съвещателната демокрация, а понякога — на пряката демокрация; |
| --- | --- |

26.

| 27. | подчертава, че гражданите се насочват към нови формати на политическо участие — технологична политика — произтичащи от цифровите технологии и отворените данни. Това дава възможност за участие в неформални пространства и извън обичайната официална среда. Политическите институции следва да използват тези нови средства за ангажираност, за да се насърчава екосистема на ангажираност; |
| --- | --- |

27.

| 28. | счита, че използването на онлайн платформи е от решаващо значение за управлението на видовете методи за участие, предоставяне на възможност на участниците от целия ЕС, независимо от социалния си произход, да участват в дебатите, както и гарантиране на лесна и достъпна проследимост и отчетност на предложенията. Цифровите технологии би трябвало да допълват методите за присъствено участие и следва да се използват за насърчаване на участието сред гражданите, които не се чувстват представени от организациите на гражданското общество или които обикновено не участват чрез традиционните инструменти за участие; |
| --- | --- |

28.

| 29. | приема, че тази екосистема на участие следва да има ясна подкрепа от страна на публичните администрации на всички равнища и също така да бъде достатъчно гъвкава, за да насърчава нови и иновативни начини за гражданска ангажираност, позволявайки използването на инструменти на цифровите технологии, които осигуряват многоезичие в общуването с гражданите; |
| --- | --- |

29.

| 30. | очаква транснационална солидарност между по-напредналите региони в областта на гражданското участие в помощ на по-слабо напредналите в това отношение региони, за да се подпомогне участието в общоевропейска екосистема, като се допринася със знания и инициативи; както и че екосистемата на ЕС ще зачита независимостта на държавите членки, регионите и градовете, като същевременно запази достатъчна степен на гъвкавост, за да бъде адаптирана към културните, социалните и политическите нужди и приоритети; |
| --- | --- |

30.

Граждански диалози по време на Конференцията за бъдещето на Европа

| 31. | призовава за обмен на информация, стратегии в областта на комуникацията и ангажираността между европейските институции и гражданите по време на конференцията за бъдещето на Европа чрез подходящи местни и регионални представителни органи, съвместно с организациите на гражданското общество; |
| --- | --- |

31.

| 32. | насърчава регионалните и местните организации да организират процеси на участие по време на конференцията за бъдещето на Европа на съответните си равнища, като използват комбинация от отворени съвещателни процеси. След това предложенията и резултатите от съвещателните процеси могат да бъдат обобщени и отразени в приноса на КР за конференцията за бъдещето на Европа, както и да спомогнат за изграждането на хранилище на Мрежата от знания и опит в областта на комуникацията с гражданите; |
| --- | --- |

32.

| 33. | насърчава транснационалното гражданско участие в конференцията за бъдещето на Европа, тъй като дебатът трябва да има трансгранично и паневропейско измерение; необходим е форум за гражданите от цяла Европа за транснационално участие и разглеждане на общи проблеми; |
| --- | --- |

33.

Към нов подход за създаване на политики и вземане на решения

| 34. | изразява твърдото си убеждение, че чрез увеличаване на участието на гражданите и използване на техния потенциал при активното изготвяне на политики, откритото управление е един от отговорите на кризата на демократичните институции; |
| --- | --- |

34.

| 35. | счита, че прозрачността и свободно достъпните данни са задължително условие за създаване на доверие. Администрациите би трябвало да укрепят връзката между политиките за участие и стратегиите за прозрачност и свободно достъпните данни, както и да работят за свободен достъп до всички ресурси и обществени блага в областта на изготвянето на политики и вземане на решения — данни, информация, методики, ресурси за обучение и технологични платформи; |
| --- | --- |

35.

| 36. | очаква създаването на критерии за открито управление на равнището на ЕС, които са подходящи за всички други равнища на управление; |
| --- | --- |

36.

| 37. | местните и регионалните власти са единствените органи, които познават отлично нуждите и предизвикателствата пред гражданите на местно равнище и отговарят за изпълнението на политиките на ЕС на местно и регионално равнище. Поради това е необходимо регламентите на ЕС да включват изисквания към държавите членки не само да се консултират с МРВ и да ги включват в процеса на вземане на решения, свързани с европейското и националното законодателство, но и да делегират управлението на фондовете и финансовите инструменти въз основа на принципа на субсидиарност. Това може да гарантира, че решенията, взети на по-близко до гражданите равнище, ще им позволят да разберат по-добре ЕС. В заключение, това ще даде възможност за нов подход към създаването на политики и вземането на решения, който да е по-открит, с по-широко участие, ръководен от местните и регионалните власти при наличие на по-постоянен диалог с гражданите — накратко, нова обща европейска политическа и демократична култура. |
| --- | --- |

37.

Брюксел, 14 октомври 2020 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  CoR 2018/C 461/02 (ОВ C 461, 21.12.2018 г., стр. 5).

1

(2)  COM(2019) 218 final.

2

(3)  RESOL-VII/007 (ОВ C 324, 1.10.2020 г., стр. 16).

3

---

| 18.12.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 440/54 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 440/54

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Ролята на политиката на сближаване на ЕС по отношение на интелигентните и иновативни икономически промени в регионите на фона на кризата с коронавируса

(2020/C 440/10)

| Докладчик: | Michiel RIJSBERMAN (NL/RE), регионален министър на провинция Флеволанд |
| --- | --- |

Докладчик:

Michiel RIJSBERMAN (NL/RE), регионален министър на провинция Флеволанд

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

Въведение

| 1. | оценява поканата на германското председателство да изрази становище относно ролята на политиката на сближаване на ЕС по отношение на интелигентните и иновативни икономически промени в регионите на фона на кризата с коронавируса; |
| --- | --- |

1.

| 2. | отбелязва, че германското председателство поставя акцента върху по-силна и по-иновативна Европа и застъпва мнението, че структурните фондове на ЕС са важни елементи за смекчаване на икономическите и социалните последици от пандемията от COVID-19 и за стимулиране на икономическото възстановяване в регионите; |
| --- | --- |

2.

Основната роля на регионите в борбата с икономическата криза след пандемията

| 3. | отбелязва, че след избухването на кризата с коронавируса всички европейски региони предприеха широкообхватни мерки за превенция и справяне с икономическите последици. Тези действия бяха насочени основно към здравеопазването, социалните услуги, обществения транспорт, образователните системи и краткотрайните активи на МСП. Но с предприемането на по-дългосрочни политики нарасна значението на всеобхватните иновации и тяхното прилагане. Необходими са новаторски концепции за преход към по-устойчива, цифрова и издръжлива Европа, като това са елементи, за постигането на които политиката на сближаване може да допринесе; |
| --- | --- |

3.

| 4. | подчертава, че регионите упражняват важни правомощия в областта на икономическата политика и подкрепата за предприятията, особено за подкрепа на иновациите и приложните изследвания. С тяхната роля за насърчаването на НИРД, ключовите технологии, използването на мрежи и клъстери, за подкрепата за промяната на икономическия модел, както и мащабната употреба на новите технологии, регионите могат да допринесат за икономическите промени. В ролята си на „инициатор“ градовете и регионите могат да ускорят и устойчивия преход, като обменят опит помежду си; |
| --- | --- |

4.

| 5. | препоръчва при мерките за смекчаване на последиците от пандемията от коронавирус за икономиката и заетостта широко да се използват обичайни структури и организации. Регионите играят основна роля в разпространението на информация за регионални и субрегионални различия и въздействието на тези различия върху нуждите. Въз основа на тази информация може да се вземе решение доколко националните мерки за подкрепа и инициативите на ЕС достигат до икономиката на различните региони; |
| --- | --- |

5.

| 6. | отново заявява, че местните и регионалните власти са в най-добра позиция да правят оценка на нуждите от инвестиции на териториално равнище и трябва да бъдат пълноправни участници във вземането на решения относно (пре)програмиране на инвестиции в рамките на REACT-EU, изпълнението на Механизма за възстановяване и устойчивост и на европейските стратегии за МСП и промишлеността; |
| --- | --- |

6.

| 7. | призовава да се обърне по-голямо внимание на централната роля на регионите в този процес. Що се отнася до последиците от кризата, целта е, наред с другото, да се засили капацитетът на регионите за координиране, предприемане и осъществяване на краткосрочни и средносрочни извънредни мерки, които да дадат възможност за устойчиво рестартиране в държавите членки в съответствие с нуждите и даденостите на всеки регион. Чрез анализ, мониторинг и оценка регионите могат да вземат информирани решения относно проекти за развитие, които могат да допринесат за устойчивото съживяване. Основна задача на регионите би трябвало да бъде събирането на важни регионални идеи и предаването им на национално равнище; |
| --- | --- |

7.

| 8. | предвижда, че сътрудничеството в рамките на регионалните партньорства по линия на платформата за интелигентна специализация ще играе важна роля за икономическото възстановяване. Междурегионалното сътрудничество в областта на научните изследвания и иновациите ще бъде ключов елемент за възстановяването, както и за зелен и цифров преход, като не се изостават нито места, нито хора; |
| --- | --- |

8.

| 9. | изразява загриженост относно загубата на капацитет за интелигентни и иновативни икономически промени на регионално равнище не само поради загубата на ресурси в резултат на кризата с COVID-19, но също и вследствие на десетгодишния период на строги икономии. За да се промени това, трябва да се прехвърлят повече ресурси на местно и регионално равнище. Същевременно ще е необходимо ефективността на регионално равнище да се повиши, което изисква от регионите да създават иновации на всички равнища и да бъдат отворени за обучения и споделяне на знания; |
| --- | --- |

9.

| 10. | приветства европейската финансова подкрепа (от REACT-EU) за градовете и регионите, която цели оказване на подкрепа за секторите, пострадали в най-голяма степен от COVID-19, за да преминат към устойчиви бизнес модели както в краткосрочен, така и в средносрочен план. |
| --- | --- |

10.

| 11. | признава, че спадът в някои сектори и променящото се поведение на работното място може да наложат преразглеждане и адаптиране на градоустройствените планове, за да се отрази намалената нужда от офис пространства и магазини в центъра на града, заедно с реорганизация на обществения транспорт (вид, честота и финансиране). В градовете това ще означава поставянето на по-голям акцент върху ходенето пеш и използването на велосипед. Във връзка с това приветства нарастващата амбиция в много градове за значително намаляване на автомобилния трафик чрез адаптиране на правилата за движение по пътищата и пътното проектиране в полза на пешеходците и велосипедистите. |
| --- | --- |

11.

| 12. | подчертава необходимостта да се отдаде по-голямо значение на Европейския социален фонд като ключов инструмент за социални инвестиции. Хората са в основата на всяка инвестиционна политика и ключов елемент за икономическото възстановяване; |
| --- | --- |

12.

Политиката на сближаване като основно средство за интелигентни и иновативни икономически промени в регионите

| 13. | подчертава, че политиката на сближаване е най-големият механизъм за финансиране на инвестициите във всички региони с все по-силен акцент върху иновациите като двигател на растежа. Нейното прилагане насърчава по-ефективното изразходване на публичните средства чрез подобряване на административния и институционалния капацитет; |
| --- | --- |

13.

| 14. | оценява факта, че европейските институции реагираха бързо на извънредната ситуация и заделиха безпрецедентни по размер средства за справяне с пандемията от COVID-19, като съчетаха мерки, финансирани от кохезионната политика в класическата многогодишна финансова рамка (МФР), за да предложат дългосрочна перспектива, и специфични усилия за възстановяване по линия на Европейския инструмент за възстановяване (Next Generation EU) за справяне с краткосрочните последици от кризата; |
| --- | --- |

14.

| 15. | настоятелно препоръчва временният характер на някои от предложените мерки за укрепване на политиката на сближаване, особено във връзка с липсата на тематична концентрация, да не подкопава целите на тази политика и нейната система на споделено управление, основана на договорени принципи. Необходима е гъвкавост по време на криза, но твърде много гъвкавост може да застраши съществуването на политиката на сближаване в дългосрочен план; |
| --- | --- |

15.

| 16. | оценява факта, че бяха избегнати общи съкращения на средства по линия на политиката на сближаване, тъй като тя е основният финансов инструмент на Европа за възстановяване от икономическата криза. При все това счита за неприемливо, че дългосрочният бюджет на ЕС е сведен до рекордно ниски тавани с обща сума за поети задължения от 1 074,3 милиарда евро; |
| --- | --- |

16.

| 17. | подчертава, че предвид съкращенията по други програми на ЕС, като например „Хоризонт 2020“, InvestEU, LIFE и „Еразъм+“, структурните фондове ще бъдат още по-важни за бъдещи инвестиции за един социално справедлив, по-екологичен, по-конкурентоспособен, цифров и приобщаващ Съюз; |
| --- | --- |

17.

| 18. | приветства факта, че ЕС съчетава две подцели в една нова тематична цел; от една страна, възстановяване след кризата и, от друга, подготовка за зелена, цифрова и устойчива икономика. По този начин приносът на REACT-EU е да бъде преходна разпоредба между програмните периоди. Този инструмент също така може да ускори така необходимите публични инвестиции за зеления и цифровия преход; |
| --- | --- |

18.

| 19. | поради това препоръчва минимална тематична концентрация за целите на REACT-EU за зелена, цифрова и устойчива икономика, за да се гарантира, че не всички средства се изразходват само за възстановяване от кризата и че разходите продължават да съответстват на цялостната цел на ЕС за постигане на неутралност по отношение на климата до 2050 г. Това ще помогне да се ускори преходът от реагиране при извънредни ситуации към инвестициите от новия програмен период. Важно е да се гарантира, че инвестициите заемат централно място в тази европейска стратегия, за да се избегне „хвърляне на пари в икономиката“ без ясна цел; |
| --- | --- |

19.

| 20. | подчертава ролята на европейските структурни и инвестиционни фондове за икономическата трансформация на регионите, които искат да намалят емисиите и да преминат към цифрова икономика (т.нар. четвърта индустриална революция). Европейският фонд за регионално развитие е катализатор за насърчаване на интелигентни и новаторски икономически промени поради своята тематична концентрация върху целите на политиката за „по-интелигентна и по-зелена Европа“ и видовете инвестиции, които подкрепя; |
| --- | --- |

20.

| 21. | отбелязва, че политиката на сближаване играе решаваща роля за преодоляване на нарастващото цифрово разделение. Ускореното използване на цифровизацията, което беше наблюдавано по време на ограничителните мерки, вероятно ще продължи и ще допринесе допълнително за социалните иновации. Ще бъде необходимо да се постави по-силен акцент върху развитието на цифровите умения, които би трябвало да бъдат неразделна част от една стратегия за устойчивост, и върху адаптирането на образователните системи и оборудването на училищата с цифрови технологии; |
| --- | --- |

21.

| 22. | припомня, че основната цел на политиката на сближаване е да бъде укрепено икономическото, социалното и териториалното сближаване между регионите в рамките на Европейския съюз и да бъде отделено особено внимание на териториите, които се нуждаят от специално внимание, поради сериозни неблагоприятни структурни, природни и демографски условия. Тези територии срещат повече трудности при предоставянето на населението си на достъп до услуги, които се оказаха съществени по време на пандемията, като здравни услуги или цифрова инфраструктура, и ще бъдат от ключово значение за постигането на европейските приоритети в областта на климата, цифровите технологии и растежа; |
| --- | --- |

22.

| 23. | признава, че политиката на сближаване ще има все по-важна роля в подкрепата на текущия процес на икономически реформи в държавите членки чрез засилване на връзката с европейския семестър. Подчертава в това отношение спешната необходимост от задълбочена реформа на европейския семестър и икономическото управление на ЕС, насочена към прозрачен, приобщаващ и демократичен процес. Ако европейският семестър не се реформира, политиката на сближаване рискува да се превърне във все по-централизиран, подход „от горе надолу“ на плановете за възстановяване и във връщане към политиките, които не отчитат икономическото, социалното и териториалното сближаване между и в рамките на държавите членки и възпрепятстват спешно необходимите публични инвестиции за устойчивото възстановяване на ЕС. Комисията следователно би трябвало да гарантира, че държавите членки ангажират регионите по време на целия процес на националния семестър и че финансирането на специфичните за всяка държава препоръки със средства от политиката на сближаване е ориентираното към местните условия; |
| --- | --- |

23.

| 24. | призовава всички европейски лидери да започнат своевременно програмите в областта на политиката на сближаване за периода 2021—2027 г., чрез което ще се избегне недостиг на финансиране между двата програмни периода; |
| --- | --- |

24.

Ключовата роля на МСП и промишлеността за иновативното икономическо възстановяване на Европа

| 25. | изразява съгласие с председателството, че един конкурентоспособен европейски промишлен сектор и динамични малки и средни предприятия са от съществено значение за провеждането на цифровата и екологичната трансформация. Ето защо европейските стратегии в областта на промишлеността и МСП следва да се основават на ориентиран към местните условия подход и да насърчават сътрудничеството в областта на иновативните ключови технологии в европейските региони, което ще засили конкурентното предимство на Европа; |
| --- | --- |

25.

| 26. | за тази цел подкрепя изготвянето на препоръки за подходящи рамкови условия и широко прилагане на ориентирани към бъдещето иновации, както и на мерки, свързани с финансирането, значителното намаляване на бюрокрацията, благоприятното за МСП законодателство и иновативните трансгранични подходи за укрепване на предприемачеството, цифровата трансформация и иновациите; |
| --- | --- |

26.

| 27. | посочва, че достъпът до финансиране и подкрепа за осигуряване на ликвидност за МСП чрез безвъзмездни средства и схеми на ЕС и национални мерки е необходим, за да се даде възможност на дружествата да запълнят недостига на ликвидни средства вследствие на кризата. Спешните мерки следва да бъдат допълнени с инструменти за инвестиции и иновации, особено в областта на цифровите технологии; |
| --- | --- |

27.

| 28. | поддържа становището, че помощта за консултиране трябва да бъде разширена (особено за самостоятелно заетите лица и безработните) и да се съкрати времето за реагиране на променящите се изисквания на МСП. Подходът на публичните органи би трябвало да бъде от долу нагоре и да се основава на потребностите. Приоритет следва да получат програмите за повишаване на уменията в областта на цифровите технологии и цифровата грамотност; |
| --- | --- |

28.

Фонд за справедлив преход

| 29. | отхвърля задължителното използване на ЕФРР като средство за съфинансиране заедно с Фонда за справедлив преход (ФСП), тъй като това може да застраши целите на политиката на сближаване, включително разходите за иновации, които са предмет на тематична концентрация (в рамките на политическа цел 1). Тъй като ФСП притежава географска насоченост, използването му като средство за съфинансиране заедно с ЕФРР следва да бъде избирателно; |
| --- | --- |

29.

| 30. | отново заявява, че прехвърлянето на регионални фондове от страна на държава членка, включително съфинансиране по линия на ФСП, следва да се решава със съгласието на съответните местни и регионални партньори в съответствие с принципите на партньорство и многостепенно управление; |
| --- | --- |

30.

Краткосрочните стратегии трябва да са в по-голяма степен ориентирани към регионите, истински опростени и да имат достъпни синергии с дългосрочните политики

| 31. | приветства бързите действия на Комисията за реализиране на изключително важните инвестиции по линия на пакетите „Инвестиционна инициатива в отговор на коронавируса“. Намалената административна тежест и гъвкавостта, предлагани от тези пакети, допринасят, при необходимост, за усвояването на регионалните фондове за периода 2014—2020 г.; |
| --- | --- |

31.

| 32. | призовава Комисията да гарантира, че неотдавнашните мерки за повишаване на гъвкавостта и за допълнително опростяване на политиката на сближаване на равнището на ЕС не водят до централизация и свръхрегулиране и до допълнителна административна тежест на национално равнище, предизвикана от избягването и регулирането на риска от страна на държавите членки; |
| --- | --- |

32.

| 33. | призовава за допълнителна яснота по отношение на взаимодействието между различните нови механизми, като например REACT-EU, Фонда за справедлив преход и Механизма за възстановяване и устойчивост, за да се избегне добавянето на допълнителни усложнения и по-строги национални ограничения от страна на държавите членки; |
| --- | --- |

33.

| 34. | отправя искане към Комисията да гарантира, че няма да има изместване на властта от регионите. Предложеният Механизъм за възстановяване и устойчивост следва да се управлява чрез подход от долу нагоре, като се добавят критерии за разпределение на регионално равнище към REACT-EU и Механизма за възстановяване и устойчивост и чрез по-активно участие на местните и регионалните власти в управлението на инструментите, по-специално при изготвянето на националните инвестиционни планове за възстановяване. Прилагането на Механизма за възстановяване и устойчивост посредством централизирани програми носи риска от липса на легитимност и ефективност, тъй като те са приети без каквито и да било изисквания за партньорство и следователно не са съобразени с реалните нужди от възстановяване от териториална гледна точка; |
| --- | --- |

34.

Ускоряване на възстановяването и плавен преход

| 35. | приветства призива на Съвета към Комисията да представи предложения преди заседанието на Европейския съвет през октомври относно начините за ускоряване и улесняване на процедурите в държавите членки за бързо предоставяне на подкрепа за възстановяване. Важно е да се създадат подходящи условия за бързо изпълнение на инвестиционните проекти, по-специално в областта на инфраструктурата; |
| --- | --- |

35.

| 36. | изразява съгласие с разпоредбите, които дават възможност за бързо възстановяване на разходите и опростен достъп до допълнителни ресурси, по-специално с крайната дата за допустимост и предложения срок от две години, 2021—2022 г., за изразходване на 70 % от безвъзмездните средства, въпреки това подчертава, че е важно да се запази възможността на държавите членки да бъде позволено да използват и допълнителни ресурси през 2023 и 2024 г., след крайния срок на Европейската комисия през 2022 г.; |
| --- | --- |

36.

| 37. | настоятелно призовава държавите членки да приемат предложението на Комисията за използване на съществуващите управленски структури с цел ускоряване на изпълнението и да се гарантира участието на местните и регионалните власти съгласно принципа на партньорство; |
| --- | --- |

37.

| 38. | настоятелно призовава Съвета да вземе възможно най-скоро решение относно окончателното разпределяне на средствата по REACT-EU, което ще насърчи бързото осъществяване на ключови инвестиции за градовете и регионите. Дори и при решение на 19 октомври вече ще бъде късно за регионите да подготвят програмите си; |
| --- | --- |

38.

Общи препоръки за политиката на сближаване през програмния период 2021—2027 г.

| 39. | препоръчва местните и регионалните власти ясно да определят средносрочните и дългосрочните си стратегии за развитие, основани както на очакваните тенденции и предизвикателства, така и на специфичните характеристики на техните територии; |
| --- | --- |

39.

| 40. | отбелязва, че стратегиите за регионално развитие и стратегиите за интелигентна специализация представляват важен инструмент, тъй като осигуряват синергиен ефект и взаимно допълване между отделните секторни инструменти и привличат заинтересованите страни по подходящ начин, в съответствие с ориентирания към местните условия подход към икономическото, социалното и териториалното развитие; |
| --- | --- |

40.

| 41. | отбелязва, че е важно всички равнища на управление (ЕС, националното, регионалното и местното) да работят заедно, а на поднационалното равнище да бъдат предоставени достатъчно възможности и средства, за да поеме отговорност за своя собствен потенциал за развитие; |
| --- | --- |

41.

| 42. | отправя искане към Комисията да гарантира спазването на основната правна рамка и принципите на политиката на сближаване, с елементи като тематична концентрация, предварителни условия, многостепенно управление, партньорство, солидарност, правова държава и ориентирано към местните условия измерение, докато обстоятелствата се връщат към „нормалността“. Тези принципи се оказаха подходящи, когато става въпрос за бързо и гъвкаво справяне с предизвикателствата, така че нито един град или регион да не бъде изоставен; |
| --- | --- |

42.

| 43. | стои твърдо зад настояването на Европейския парламент за създаването на механизъм на ЕС за защита на демокрацията, върховенството на закона и основните права; призовава този механизъм да защитава всички основни ценности на ЕС, включително зачитането на човешкото достойнство и правата на човека, свободата и равенството, във всяка държава членка, регион и община, и да гарантира, че всяка санкция се прилага за съответното ниво на управление; |
| --- | --- |

43.

| 44. | препоръчва стратегиите за интелигентна специализация да обхващат елементи отвъд научните изследвания и иновациите, като се постави по-голям акцент върху икономическите, социалните и екологичните цели и с повишено внимание върху бъдещата устойчивост. Политическа цел 1 (по-интелигентна Европа) предоставя основа за инвестиции в областта на иновациите, които излизат извън рамките на икономическата трансформация и обслужват по-широки икономически, социални и екологични цели (напр. Зеления пакт); |
| --- | --- |

44.

| 45. | поради това изразява съжаление, че минималните разходи за новаторска и интелигентна трансформация на промишлеността по линия на политическа цел 1 на ЕФРР бяха намалени. В тази връзка липсата на тематична концентрация за политическа цел 1 за най-развитите региони е тревожна, тъй като иновациите в тези региони могат да стимулират европейската икономика; |
| --- | --- |

45.

| 46. | подкрепя оползотворяването в оперативните програми на ЕФРР съгласно политическа цел 1 да продължи през програмния период 2021—2027 г. Инвестициите във фазите между приложните научни изследвания и иновациите на пазара продължават да са необходими, както чрез финансиране под формата на капитал, така и чрез безвъзмездни средства. Акцентът следва да се постави върху създаването на нови вериги за създаване на стойност; |
| --- | --- |

46.

| 47. | изразява съжаление относно решението на Съвета да преустанови през 2024 г. междинния технически преглед на разпределените средства по линия на политиката на сближаване и евентуалното увеличение на пакета за политиката на сближаване с 10 млрд. евро, без държавите членки да губят от разпределените им средства. Това е жалко, защото чрез прегледа ще се отчете въздействието на кризата; очаква се значителен брой региони да отбележат рязък спад в БВП на глава от населението и така след междинния технически биха имали право на повече средства; |
| --- | --- |

47.

| 48. | призовава ЕС да се въздържа от по-нататъшни мерки, както беше предложено от Съвета, за да гарантира събирането и сравняването на информацията относно крайните бенефициери на финансирането от ЕС за целите на контрола и одита. Крайните бенефициери не следва да бъдат затруднявани с допълнителни одити; |
| --- | --- |

48.

Добавената стойност на териториалното сътрудничество, регионалните екосистеми, интелигентната специализация и иновативните междурегионални инвестиции за насърчаване на икономическото възстановяване

| 49. | припомня значението на европейско териториално сътрудничество за преодоляване на неблагоприятните последици от кризата и ускоряване на икономическото възстановяване и призовава да се отпусне финансиране за проектите за трансгранично сътрудничество; |
| --- | --- |

49.

| 50. | поради това изразява съжаление, че финансирането, отпуснато за целите на ЕТС, е намалено в сравнение с предложението на Комисията от май 2018 г. и още повече в сравнение с нивата от 2014—2020 г. Така предложеният бюджет за ЕТС очевидно е недостатъчен спрямо нарастващите и многобройни предизвикателства, пред които са изправени трансграничните райони, в контекста на кризата, предизвикана от COVID-19. Изразява съжаление също така, че в споразумението на Съвета се предвижда бюджетът за междурегионални инвестиции в иновации да бъде съкратен наполовина (известни още като „компонент 5“); |
| --- | --- |

50.

| 51. | призовава Комисията за допълнителна подкрепа за регионалните екосистеми и клъстерите в рамките на междурегионалните инвестиции в иновации. Съчетаването на технологични, промишлени и социални инфраструктури от различни региони в зависимост от силните им страни и капацитет допринася за създаването на критична маса, икономии от мащаба и следователно има потенциал за повишаване на ефективността на системите за научни изследвания и иновации; |
| --- | --- |

51.

| 52. | приканва Комисията да обмисли включването на регионални стратегии за интелигентно специализиране, които допринасят за зелена, цифрова и издръжлива Европа, като благоприятстващо условие за ефективни (национални) инвестиционни планове за възстановяване; |
| --- | --- |

52.

| 53. | предлага да се постави началото на постоянен политически диалог между всички равнища на управление относно полезните взаимодействия между различните мерки, свързани с COVID-19, и инструментите на политиката на сближаване като част от програмата на тройката — Германия, Португалия и Словения. |
| --- | --- |

53.

Брюксел, 14 октомври 2020 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

| 18.12.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 440/60 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 440/60

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Стратегия за МСП

(2020/C 440/11)

| Докладчик: | Eddy VAN HIJUM (NL/ЕНП), член на Изпълнителния съвет на провинция Оверайсел |
| --- | --- |
| Отправни документи: | Годишен доклад относно европейските МСП. Научни изследвания, развойна дейност и иновации на МСП.
  Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Стратегия за мястото на МСП в устойчива и цифрова Европа
  (COM (2020) 103 final). |

Докладчик:

Eddy VAN HIJUM (NL/ЕНП), член на Изпълнителния съвет на провинция Оверайсел

Отправни документи:

Годишен доклад относно европейските МСП. Научни изследвания, развойна дейност и иновации на МСП.

Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Стратегия за мястото на МСП в устойчива и цифрова Европа

(COM (2020) 103 final).

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

| 1. | признава значението на малките и средните предприятия за икономиката на ЕС, тъй като те представляват 99,8 % от всички предприятия в нефинансовия стопански сектор, две трети от общата заетост и генерират 56,4 % от общата добавена стойност в нефинансовия стопански сектор (1); |
| --- | --- |

1.

| 2. | разбира, че преходът към устойчива и цифрова икономика не може да се осъществи без ангажираността на предприемачите и семейния бизнес, които притежават и управляват 25 милиона МСП в Европа, и подчертава необходимостта да се помогне на МСП да се възползват от новите възможности, да реагират активно на променящата се бизнес среда и по този начин да създават устойчив растеж и работни места и да укрепват дългосрочната конкурентоспособност на Европа в тези преходи; |
| --- | --- |

2.

| 3. | подкрепя ЕС в насърчаването на еднакви условия на конкуренция за МСП чрез намаляване на регулаторната тежест, подобряване на достъпа до единния пазар и увеличаване на предлагането на финансови услуги; |
| --- | --- |

3.

| 4. | подчертава, че регионът или общината са естественото място на дейност за МСП, функциониращо като екосистема, в която МСП участват в мрежи и се обвързват със своя помощна инфраструктура, включително пазари на труда, образователни и научноизследователски институти, купувачи и доставчици, финансови и бизнес услуги, търговски и промишлени камари и местни и регионални власти; |
| --- | --- |

4.

| 5. | поради това горещо приветства съобщението на Комисията от 10 март 2020 г.„Стратегия за мястото на МСП в устойчива и цифрова Европа“ и споделя заявените цели за намаляване на административната и регулаторната тежест за МСП, подобряване на достъпа до финансиране, както и намерението за насърчаване на МСП да се ангажират с прехода към устойчивост и цифровизация; |
| --- | --- |

5.

| 6. | осъзнава, че след представянето на стратегията за МСП светът се промени много. Очаква се икономическите последици от пандемията от COVID-19 да окажат силно въздействие върху всички региони и МСП в Европа. Кризата обаче би трябвало да се разглежда и като историческа възможност за съчетаване на възстановяването на икономиката със стандартите на Европейския зелен пакт, устойчивостта и цифровизацията, които трябва да бъдат неразделна част от всяка стратегия за МСП. Трябва да бъде представен план за възстановяване на МСП с водещото участие на местните и регионалните власти, който да отговаря на различните потребности на МСП и променящите се икономически и институционални условия в цяла Европа. Мерките на ЕС за възстановяване ще бъдат най-ефикасни, ако са синхронизирани с регионалните и националните инициативи и са в съответствие с местните екосистеми. Следователно координацията и обменът на най-добри практики са от решаващо значение; |
| --- | --- |

6.

В отговор на потребностите на всички МСП

| 7. | ето защо счита, че въпреки че в нея са включени съответните приоритети и мерки, на стратегията за МСП ѝ липсва визия, за да отговори напълно на разнообразните потребности на МСП. Подобна визия следва да постави силен акцент върху осигуряването на еднакви условия на конкуренция за МСП в един завършен и задълбочен единен пазар и да насърчава интеграцията и взаимното допълване между мерките на всички равнища на управление, включително силно регионално измерение, за да се гарантира ориентиран към местните условия подход, съобразен с нуждите на местните МСП; |
| --- | --- |

7.

| 8. | споделя мнението на Комисията относно многообразието сред МСП, но счита, че това многообразие не се конкретизира в достатъчна степен в предложените мерки. Стратегията на Комисията е насочена основно към стартиращите, разрастващите се и високотехнологичните МСП. Въпреки че тези групи са от решаващо значение за растежа и иновациите, това не означава, че традиционните и семейните предприятия са пасивни последователи; |
| --- | --- |

8.

| 9. | изразява съжаление относно използваното от Комисията название „традиционни предприятия“, когато говори за установени и наложили се МСП — „предприятията с опит“ сред МСП. Тези наложили се на пазара предприятия ще бъдат стабилизираща сила за местните икономики и общности в настоящата криза и ще създадат дългосрочен устойчив растеж; |
| --- | --- |

9.

| 10. | признава силните връзки между МСП и регионите, в които оперират; особено за „предприятията с опит“, които са интегрирани на местния пазар и се борят за своето дългосрочно оцеляване. Често, но не винаги, тези предприятия са семейни и са по-склонни да поемат социална отговорност, тъй като техният социален капитал е обвързан с репутацията им на конкретното място. Техните собственици, управители и служители могат да станат посланици за прехода към устойчивост и да участват в структурно сътрудничество с регионалните и местните власти; |
| --- | --- |

10.

| 11. | настоятелно призовава Комисията да разработи политики, насочени към нуждите на семейните предприятия в Европа, включително когато бизнесът се наследява или поема от следващото поколение. Въпреки че семейните предприятия играят важна роля в нашата икономика, политиците им отдават недостатъчно внимание. Тази липса на внимание продължава въпреки наскоро изразеното мнение от страна на председателя на Европейската комисия Урсула фон дер Лайен и по-ранни инициативи; |
| --- | --- |

11.

| 12. | подчертава, че семейните предприятия са най-разпространените предприятия, равняващи се на приблизително 70 % от всички предприятия в Европа (2). Структурата на собствеността определя до голяма степен как и от кого се управлява едно МСП, както и бизнес и инвестиционната стратегия на предприятието. Гледната точка на собствеността обаче в голяма степен отсъства от съществуващите политики за МСП; |
| --- | --- |

12.

| 13. | призовава Комисията да продължи и да разшири подкрепата за статистическите изследвания по Програмата за конкурентоспособност на предприятията и малките и средните предприятия (COSME), за да се даде възможност на изследователите и статистическите агенции да обхванат изцяло разнообразието от структури на собственост на европейските МСП и да анализират съществените международни и междурегионални различия. Във връзка с това счита, че е необходимо да се гарантира събирането на данни, като се вземат предвид въпросите, свързани с пола; |
| --- | --- |

13.

| 14. | подчертава, че семейните предприятия са непропорционално концентрирани в региони с близки до средните за Европа показатели по отношение на брутния вътрешен продукт (БВП) и че тези региони са изправени пред „капана на средните доходи“ (3). Според седмия доклад относно сближаването, растежът е по-бавен в регионите със среден доход в сравнение с водещите региони и регионите в неравностойно положение; |
| --- | --- |

14.

| 15. | подчертава, че политиките за МСП следва да отдават по-голямо значение на участието на установените на пазара МСП и на техните потребности, включително адаптиране към новите технологии, прехвърляне на бизнеса, интернационализация, достъп до финансиране и професионално управление и докладване. Съществуващите пунктове за „обслужване на едно гише“, които са тясно интегрирани в регионалните екосистеми, следва да се използват като места за предоставяне на достъпни на местно равнище услуги за МСП, включително консултации по широк набор от програми, мерки и инструменти за финансиране с произход ЕС, националното и регионалното равнище; |
| --- | --- |

15.

| 16. | инвестира в силни регионални екосистеми, които да бъдат тясно свързани на европейско равнище чрез международен обмен на знания между МСП и между регионалните правителства, по-специално чрез междурегионални инвестиции в иновации. Приветства стратегиите за интелигентна специализация и инициативи като платформата S3, инициативата „Авангард за нов растеж чрез интелигентна специализация“ и различни проекти за сътрудничество между предприемчивите европейски региони (ПЕР), които са доказали своята ценност и заслужават да получават непрекъсната подкрепа, включително чрез създаването на конкретна финансова рамка за тяхното насърчаване; |
| --- | --- |

16.

Изграждане на капацитет за цифровизация и устойчивост

| 17. | отбелязва плана на Комисията за укрепване на Европейския център за знания за ресурсната ефективност и плана за назначаване на специални съветници по въпросите на устойчивостта в рамките на Европейската мрежа на предприятията; |
| --- | --- |

17.

| 18. | изразява загриженост, че тези европейски инициативи не са свързани с регионалната инфраструктура за МСП. Изключение в положителна насока е подкрепата на Комисията за гъста мрежа от до 240 центрове за цифрови иновации; |
| --- | --- |

18.

| 19. | подчертава, че МСП от сектора на ИКТ могат да функционират като цифрови катализатори в регионален контекст, като подкрепят нарастващата група от зависими от цифровите технологии МСП. Дигитален център Аахен е пример за такава инициатива (4); призовава да се насърчава създаването на повече алианси на МСП за изкуствен интелект в стратегически вериги за създаване на стойност; |
| --- | --- |

19.

| 20. | настоятелно призовава МСП да работят с по-голяма степен на енергийна ефективност, да намалят потреблението си на енергия, да засилят производството и използването на енергия от възобновяеми източници и да възприемат кръгов процес на производство с цел намаляване на разходите и изграждане на конкурентоспособна и устойчива икономика. МСП и микропредприятията обаче не следва да понасят несъразмерно голям дял от разходите, свързани с прехода към устойчивост, нито пък да бъдат изложени на нелоялна конкуренция от страна на трети държави с по-ниски екологични стандарти. Във връзка с това счита, че следва да се предвиди механизъм за корекция на въглеродните емисии на границите, за да се гарантира, че няма да има нелоялна конкуренция от страна на трети държави; |
| --- | --- |

20.

| 21. | подчертава, че програмата за човешки капитал за МСП, включително програмите за умения в областта на зелените и цифровите технологии, следва да бъде насочена не само към работниците, но и към предприемачите, собствениците и управителите, и призовава преразгледаната европейска програма за умения адекватно да отчете тези опасения. Предприемачите, собствениците и управителите определят не само стратегическите приоритети, но и учебната среда в своите предприятия; |
| --- | --- |

21.

| 22. | предлага обучението да се провежда в партньорска среда с посредническа роля за регионалната инфраструктура на тройната спирала; От решаващо значение е предприемачите, собствениците, управителите и служителите на МСП да имат достъп до програми за учене през целия живот в университети, професионални училища, други институции за професионално обучение и лаборатории. Една всеобхватна програма за човешкия капитал за МСП, която включва и въпросите, свързани с пола, може да укрепи както силно иновативните региони, така и регионите, изправени пред изтичане на мозъци; |
| --- | --- |

22.

Намаляване на регулаторната и административната тежест и подобряване на достъпа до пазара

| 23. | призовава Комисията да подобри теста за МСП при оценката на въздействието на предложените регламенти в съответствие с принципа „Мисли първо за малките!“. Добър тест за МСП включва диференциран анализ на разходите и ползите на МСП и големи предприятия, както и между различните размери и видове МСП, широк набор от възможности за консултации със заинтересованите страни, количествено измерване на въздействието и засилен надзор от страна на Комитета за регулаторен контрол; |
| --- | --- |

23.

| 24. | приветства инициативата на Комисията за разработване на стандарт на ЕС за национални схеми за стартиращи предприятия, чиято амбиция е да превърне Европа в най-привлекателния континент за стартиращи и разрастващи се предприятия. В същото време подчертава необходимостта от включване на всички равнища на управление в инициативата; |
| --- | --- |

24.

| 25. | настоятелно призовава Комисията да възприеме по-благоприятен за МСП подход, за да гарантира, че регулаторните мерки действат като стимули за иновации и не представляват пречка за дейността на МСП, какъвто често е случаят при трансгранични дейности. Това води до по-голяма устойчивост и конкурентоспособност, а не до допълнителна тежест и разходи за привеждане в съответствие, свързани с международната търговия. За да се насърчат МСП да започнат да се възползват от справедливи споразумения за свободна търговия, като същевременно продължават да отчитат риска от нелоялна конкуренция от износа от трети държави с не толкова стриктни екологични стандарти, пречките трябва да бъдат намалени по новаторски и икономически ефективни начини, например чрез уеб базирани интерактивни инструменти като калкулатор на правилата за произход за МСП или механизми, които позволяват изчислението на емисиите на продуктите (като например механизма за корекция на въглеродните емисии на границите или използването на „паспорти“); |
| --- | --- |

25.

| 26. | изразява задоволство от продължаването на проверката за регулаторна пригодност в рамките на платформата „Готови за бъдещето“. Въпреки това, в сравнение с предходната платформа REFIT, ролята на Комитета на регионите и МСП трябва да бъде засилена. Много от разпоредбите, засягащи МСП, се прилагат на поднационално равнище и законодателната наситеност, свръхрегулирането и въпросите, свързани с пропорционалността и субсидиарността, са по-видими в долната част на пирамидата; във връзка с това подчертава, че Комисията ще се съсредоточи и върху премахването на бюрокрацията в трансграничното сътрудничество, за да се гарантира, че обменът на персонал между граничните региони, дори и за кратки периоди от време, е лесен и възможен; |
| --- | --- |

26.

| 27. | призовава Комисията, когато извършва оценките на въздействието и регулаторния преглед на законодателството на ЕС, да се допитва активно до МСП и групи, представляващи широк спектър от интереси и стопански модели, включително предприятия от социалната икономика. Положителната регулаторна среда за социалното предприемачество ще подобри процента на оцеляване на стартиращите предприятия в социалната сфера, ще стимулира социалните иновации и ще насърчи корпоративната социална отговорност, като ни доближи до изпълнението на Европейския екологичен пакт и целите за устойчиво развитие (ЦУР); |
| --- | --- |

27.

| 28. | счита, че намаляването на пречките пред МСП, свързани с рамката за сертифициране на Акта за киберсигурността на ЕС, включително стандартите и техническите спецификации, е необходимо условие за участието на МСП в цифровия единен пазар и за създаването на иновативна, устойчива и приобщаваща цифрова Европа, която залага на споделянето на данни и доверието в цифровите технологии; |
| --- | --- |

28.

| 29. | призовава Комисията да гарантира прилагането на благоприятните за МСП мерки за възлагане на обществени поръчки, предложени в директивите за обществените поръчки от 2014 г., включително принципа за „разделяне или обяснение“, намаляването на изисквания относно оборота и прилагането на електронни решения, като например единния европейски документ за обществени поръчки и e-Certis. Призовава Комисията да разработи пътна карта за прилагане на принципа „само веднъж“ в процеса на възлагане на обществени поръчки, чрез който се намаляват административните тежести и се увеличава прозрачността; |
| --- | --- |

29.

| 30. | подчертава, че местните и регионалните власти работят активно за подобряване на достъпа на МСП до процедурите за възлагане на обществени поръчки, като същевременно насърчават иновациите и отговарят на обществените предизвикателства като свързаните с т.нар. „първи потребител“. Град Валядолид, носител на Европейската награда за насърчаване на предприятията за 2019 г., разработи ръководство за благоприятни за МСП обществени поръчки, което може да послужи за пример (5); |
| --- | --- |

30.

| 31. | желае да инвестира в трансгранично сътрудничество, което да е от полза за МСП, включително интеграция на пазарите на труда, трансгранични отношения между предприятията и сътрудничество между правителствата, образователни институции и центрове за подкрепа на МСП от двете страни на границата. при това МРВ би трябвало да играят специална роля, тъй като те най-добре могат да преценят кои мерки са подходящи за укрепване на местната икономика и бързо могат да установят пречките пред трансграничното сътрудничество. Посредством стратегията те би трябвало да получат политическа подкрепа, за да действат бързо и безпроблемно; |
| --- | --- |

31.

| 32. | възнамерява също така да инвестира в междурегионално сътрудничество за МСП и в сътрудничество между правителствата, институциите на знанието и центровете за подкрепа на МСП в островните и най-отдалечените региони; |
| --- | --- |

32.

| 33. | счита, че прехвърлянето на бизнеса ще бъде неотложно предизвикателство през идните години поради застаряването на населението в Европа. По-конкретно в Централна и Източна Европа много учредители започнаха своята дейност след 1989 г. и сега са готови да предадат контрола на второто поколение; |
| --- | --- |

33.

| 34. | осъзнава рисковете при наследяване на бизнеса и поради това приветства предложените от Комисията мерки за улесняване на прехвърлянето на бизнеса чрез разработване на рамка за подкрепа и насърчаване на това прехвърляне в целия ЕС; |
| --- | --- |

34.

Достъп до финансиране

| 35. | насочва вниманието към факта, че повече от 60 % от МСП не получават плащания навреме, което е една от основните причини за фалитите им. Поради това призовава за правилното прилагане на Директивата за забавените плащания и приветства предложения инструмент за мониторинг и прилагане. Той изтъква, че МСП не следва да понасят тежестта на забавените плащания от страна на големите корпорации и правителствата; |
| --- | --- |

35.

| 36. | желае да подчертае, че регионалните агенции за развитие могат да допринасят за регионалната финансова система не само чрез участие във високорискови проекти, но и чрез осигуряване на непрекъснатостта на наложилите се на пазара предприятия, включително приноса им за човешкия капитал на региона. Групата на Европейската инвестиционна банка следва да признава благоприятното обществено въздействие на тези наложили се на пазара предприятия и да приоритизира тяхната последователност със специални инструменти за дялово финансиране; |
| --- | --- |

36.

| 37. | приветства включването на фондове и опростяването на процедури в програмата InvestEU. Въпреки това настоятелно призовава достъпът на МСП до финансиране да не бъде ограничен до специалното направление за МСП, а да бъде основен приоритет и в другите три направления; |
| --- | --- |

37.

| 38. | изразява загриженост относно нивото на задлъжнялост на МСП в Европа, особено на местните МСП, които оперират на изолирани и малки по мащаб пазари, какъвто е случаят с тези на островните и най-отдалечените региони. Политиките, насочени към подобряване на достъпа на МСП до дялово финансиране, следва да бъдат укрепени на всички равнища на управление, като по този начин се намалят неустойчивите равнища на дългово финансиране. Опасенията нарастват, като се вземат предвид микропредприятията, които нямат достъп до финансиране чрез финансовата система; |
| --- | --- |

38.

Управление

| 39. | подчертава, че регионалните стратегии за МСП са отговорност на местните и регионалните власти в съответствие с принципа на субсидиарност; |
| --- | --- |

39.

| 40. | отбелязва по-силния мандат на мрежата на представителите на МСП за управление на политиките на ЕС за МСП; призовава националните представители да работят повече с регионалните власти и с други териториални участници; предлага да се организира годишен обмен между представителите на МСП и членовете на КР с цел преглед на прилагането на стратегията за МСП на регионално и местно равнище; |
| --- | --- |

40.

| 41. | подчертава, че общоевропейското, трансграничното и междурегионалното сътрудничество, обменът на знания и ученето са важни елементи от координиран европейски подход към прилагането на политиките на ЕС, който следва да бъде насърчаван, улесняван и подкрепян от програмите на ЕС; |
| --- | --- |

41.

| 42. | призовава Комисията да подобри хоризонталната координация на стратегията за МСП, като по този начин засили въздействието ѝ върху разпределението на европейските структурни и инвестиционни фондове за периода 2021—2027 г.; |
| --- | --- |

42.

| 43. | настоява Комисията да гарантира, че все по-голям брой МСП ще се възползват от финансиране от ЕС, тъй като финансирането за специфични за МСП програми като COSME (2,3 млрд. евро през периода 2014—2020 г.) е скромно в сравнение с европейските структурни и инвестиционни фондове (460 млрд. евро). В програмите за пряко и съвместно управление като ЕФРР регионите успешно осигуряват планиране на бюджета за целите на МСП. Настоятелно призовава Комисията да разработи специфични бюджетни редове в програмите и инициативите за МСП в рамковите програми, като например „Хоризонт Европа“, както и да улесни достъпа на МСП до съществуващите програми; |
| --- | --- |

43.

| 44. | подчертава изключителното значение на европейските структурни и инвестиционни фондове за финансирането на прехода към устойчивост и изтъква, че Комитетът на регионите призова 30 %, а не 25 %, както е предвидено понастоящем, от цялото финансиране на структурните фондове да бъдат предназначени за приоритетите на Зеления пакт; |
| --- | --- |

44.

Пътят към възстановяване на МСП от COVID-19

| 45. | подчертава, че в резултат на мерките за социална дистанция в отговор на пандемията от COVID-19 преходът на МСП към цифровизация при еднакви условия на конкуренция е още по-неотложен и решаващ за тяхното оцеляване и за цялостната стратегическа конкурентоспособност на Европа; |
| --- | --- |

45.

| 46. | изтъква способността на Европейската комисия да реагира по време на пандемията чрез подготовката на програми за подкрепа на МСП и запазване на заетостта, като например европейския инструмент за временна подкрепа с цел смекчаване на рисковете от безработица при извънредни обстоятелства (SURE). МСП от сектора на хранително-вкусовата промишленост, услугите и туризма, които са сред най-тежко засегнатите по време на пандемията, се нуждаят от гъвкави механизми, които да гарантират тяхното оцеляване след кризата, тъй като равнището на заетост в Европа е тясно свързано с тяхното оцеляване; |
| --- | --- |

46.

| 47. | признава възможностите за значителен напредък на прехода към устойчивост, който произтича от преструктурирането, като се отчитат размерът на предприятията и секторите, засегнати от кризата. Напредъкът трябва да бъде подкрепен с инвестиционни стимули за МСП, като се използват възможностите на зелените технологии и кръговите бизнес модели; |
| --- | --- |

47.

| 48. | настоятелно призовава Комисията да наблюдава дали въздействието на мерките за спешна подкрепа не подкопава амбициите ѝ за създаване на равни условия за МСП; Освен това призовава Комисията да направи преглед на въздействието на кризата, причинена от COVID-19, върху вече повишените равнища на геополитическа нестабилност; прекъсването на търговските потоци и веригите за доставки може да доведе до връщане в Европа на икономически дейности, по-специално във връзка с инфраструктура от системно значение като сектора на медицинските изделия, и да предложи възможности и предизвикателства за МСП и регионите. МСП с проблеми с ликвидността може да са склонни да приемат оферти от стратегически купувачи, което поражда риск от нежелана външна намеса в икономиката; |
| --- | --- |

48.

| 49. | очаква от Комисията да действа разумно, когато интересите на МСП и на европейската икономика в тези области са засегнати, например както вече направи с временната промяна на правилата за държавна помощ. Местните и регионалните власти ще продължат да проявяват бдителност и да обменят информация помежду си и с органите на по-високо равнище, за да дадат възможност за споделяне на информация в отговор на тази безпрецедентна ситуация; |
| --- | --- |

49.

| 50. | подчертава, че Комисията трябва да прояви гъвкавост към интересите на МСП, които към момента не поддържат тесни контакти с финансовата система, тъй като в значителна степен разчитат на самофинансиране. Някои от тях са изправени пред сериозни проблеми с ликвидността и спешно се нуждаят от подлежащи и/или неподлежащи на връщане заеми за пръв път в своето съществуване. Това засяга основно микропредприятията, но може да окаже въздействие и върху по-големи семейни предприятия; |
| --- | --- |

50.

| 51. | призовава Комисията да предостави на регионалните органи достъп до европейско финансиране в рамките на пакета за възстановяване, за да се даде тласък на икономическото възстановяване. Местните и регионалните власти се намират в най-добра позиция да направят оценка на нуждите на МСП, които се приспособяват към състоянието на икономиката след пандемията; |
| --- | --- |

51.

| 52. | подчертава, че основна цел на политиците на всички равнища следва да са по-стабилни и устойчиви във финансово отношение предприятия; предупреждава за прекомерната зависимост на предложените мерки за подпомагане на МСП по отношение на дълговите инструменти. |
| --- | --- |

52.

Брюксел, 14 октомври 2020 година.

Председател на Европейския комитет на регионите

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Вж. Годишния доклад относно европейските МСП (2019 г.).

1

(2)  Статистическите изследвания, подкрепени от програмата COSME, показват дела на семейните предприятия в нефинансовия сектор на Дания (60 %), Финландия (70 %), Нидерландия (71 %) и Полша (92 %).

2

(3)  Въз основа на статистически данни от Нидерландия регионите с по-висока концентрация на семейни предприятия са с близки до средните за Европа показатели по отношение на БВП (Евростат, 2017 г.; CBS, 2017 г.).

3

(4)  https://aachen.digital/

4

(5)  https://blogs.ec.europa.eu/promotingenterprise/files/2020/02/2020_PublicPROCUREMENTfosSME-GUIDANCEforCAuthorities.pdf

5

---

| 18.12.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 440/66 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 440/66

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Предизвикателства пред местната демокрация в Западните Балкани

(2020/C 440/12)

| Докладчик: | Nikola DOBROSLAVIĆ (HR/ЕНП), жупан на Дубровнишко-Неретванска жупания |
| --- | --- |
| Отправни документи: | Писмо от хърватското председателство на Съвета на ЕС (от министъра на външните работи и европейските въпроси на Република Хърватия д-р Grlić Radman до председателя на КР г-н Lambertz), A/00028 |

Докладчик:

Nikola DOBROSLAVIĆ (HR/ЕНП), жупан на Дубровнишко-Неретванска жупания

Отправни документи:

Писмо от хърватското председателство на Съвета на ЕС (от министъра на външните работи и европейските въпроси на Република Хърватия д-р Grlić Radman до председателя на КР г-н Lambertz), A/00028

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

Общи бележки

| 1. | приветства хърватското председателство на Съвета на ЕС за това, че инициира изготвянето на настоящото становище, тъй като това е първият път, когато КР изготвя становище, посветено изключително на предизвикателствата пред демокрацията в Западните Балкани и по-специално на явлението „обсебване на държавата от частни интереси по места“, т.е. узурпирането на структури на местното управление от частни интереси, което може да се наблюдава далеч не само в Западните Балкани; |
| --- | --- |

1.

| 2. | припомня, че пакетът за разширяване на Европейската комисия беше предмет на няколко становища на КР през 2018 г., 2019 г. и 2020 г. В тези становища беше обърнато специално внимание на предизвикателствата и функционирането на местната демокрация в Западните Балкани; |
| --- | --- |

2.

| 3. | следи отблизо докладите за напредъка на страните кандидатки и приветства трайния ангажимент на Европейската комисия, Европейския парламент и Съвета по отношение на политиката на разширяване на ЕС чрез присъединяване на страните от Западните Балкани; изразява отново своята позиция, че това разширяване отговаря на интересите както на страните от Западните Балкани, така и на Европейския съюз в областта на политиката, икономиката и сигурността и представлява геостратегическа инвестиция в мира, стабилността, сигурността и икономическия растеж в цяла Европа; подчертава, че всички страни кандидатки трябва да изпълнят всички критерии за членство; |
| --- | --- |

3.

| 4. | отбелязва със съжаление, че в отношенията си с държавите партньори от Западните Балкани, и по-специално що се отнася до тяхната интеграция с ЕС, Европейската комисия като цяло не обръща достатъчно внимание на въпросите, свързани с местната демокрация, върховенството на закона и доброто управление на местно равнище; |
| --- | --- |

4.

| 5. | приветства напредъка в реформите, постигнат в редица страни от Западните Балкани, но отбелязва със загриженост факта, че в някои страни в областта на борбата с корупцията, защитата на правата на човека, свободата на медиите и правосъдието има слаб напредък, а в някои случаи и връщане назад; констатира общо отслабване на върховенството на закона; |
| --- | --- |

5.

| 6. | посочва, че местната демокрация в Западните Балкани е изправена пред множество предизвикателства, които често са сходни или дори идентични с тези в държавите — членки на ЕС, но в Западните Балкани са изразени много по-силно. Там тези проблеми се изострят от редица фактори, които играят по-незначителна или никаква роля в ЕС: последствия от предишни въоръжени конфликти, нерешени проблеми със суверенитета и териториалните спорове, несвободни медии, непризнаване на геноцида и военните престъпления, амбиции за експанзия, изказвания, проповядващи вражда и омраза, нерешени конституционни въпроси, липса на равенство между народите и противоконституционни избирателни закони, недостатъчно добро управление и авторитарни тенденции на държавните служители и правителствените партии на всички равнища на управление, относително слабо социално-икономическо развитие, отрицателни общи демографски тенденции, неразвито гражданско общество със слаба демократична и политическа култура; |
| --- | --- |

6.

| 7. | подчертава убеждението си, че състоянието на демокрацията на местно равнище е неразривно свързано с положението на национално равнище и че отрицателните явления на местно равнище често отразяват явленията, наблюдавани на национално равнище; |
| --- | --- |

7.

| 8. | посочва, че Европейският комитет на регионите участва непрекъснато в процесите в Западните Балкани чрез своите органи, а именно своята работна група „Западни Балкани“ (която се занимава с Албания, Босна и Херцеговина и Косово (*1)) и чрез трите съвместни консултативни комитета (СКК), които си сътрудничат на партньорска основа с местните и регионалните власти от някои държави от Западните Балкани (Черна гора, Северна Македония и Сърбия); същевременно изтъква, че тези органи са доказали своята полза при обмена на най-добри практики и мнения между представители на местните и регионалните власти в ЕС и техните партньори от Балканите. Този обмен се провежда в контекста на дискусиите по широк кръг от въпроси от взаимен интерес, включително върховенството на закона и доброто управление, които са от голямо значение в контекста на преговорите за присъединяване към ЕС; изразява обаче съжаление, че политическият плурализъм в тези СКК в съответните балкански държави невинаги е осигуряван; |
| --- | --- |

8.

| 9. | приветства усилията на Конгреса на местните и регионалните власти на Съвета на Европа за насърчаване на местната демокрация в Западните Балкани. Работата на Конгреса допълва тази на КР и поради това КР би искал да засили сътрудничеството с Конгреса в тази област; |
| --- | --- |

9.

| 10. | посочва, че стратегията на ЕС за региона на река Дунав като една от четирите макрорегионални стратегии на Европейския съюз обхваща и три държави от Западните Балкани. Основната цел на стратегията е да се засили сътрудничеството между държавите и регионите, за да се включат местните и регионалните участници. Това включва подкрепа и придружаване на заинтересованите страни чрез съответните демократични процеси и гражданското общество. Поради това предлага засилване на сътрудничеството в контекста на стратегията на ЕС за региона на река Дунав; |
| --- | --- |

10.

| 11. | едно от предизвикателствата пред местната демокрация е явлението „обсебване на държавата от частни интереси по места“, което беше отбелязано и от Европейската комисия в нейната стратегия за разширяване от 2018 г. Това означава местно управление, узурпирано изцяло или частично от лица или групи, които го използват за своите частни интереси; |
| --- | --- |

11.

| 12. | смята, че основните аспекти, свързани с „узурпирането“ на структурите на местното управление, са: манипулирани, а в някои случаи и незаконни процедури за възлагане на обществени поръчки; незаслужено назначаване и повишаване на публични служители, на ръководители и служители в публичните предприятия; натиск върху съдебната система; непрозрачна подкрепа за организациите на гражданското общество от страна на местните власти; непрозрачна дейност на местните власти и администрации, често придружавана от контрол върху местните медии чрез притежание или реклама, както и злоупотреби с политически партии за лично обогатяване и узурпиране на местните власти чрез създаване и поддържане на клиентелистки мрежи; подчертава, че тези аспекти често допринасят за разочарованието на гражданите и водят до ниско участие в местните избори и следователно до по-голям демократичен дефицит за местните демокрации; |
| --- | --- |

12.

| 13. | предупреждава също за недостатъчното равнище на прилагане на върховенството на закона и бавната, неефикасна, често подчинена на партийни интереси и понякога корумпирана съдебна система, която се възприема от много граждани като нормална или дори неизбежна, особено в областта на заетостта на общинско равнище и при контактите с медицинския персонал и с пътната полиция; съществуващия все още екстремизъм на етническа и религиозна основа, както и неподходящите от гледна точка на местните и регионалните власти законодателни и институционални решения, включително липсата на функционална и фискална децентрализация; |
| --- | --- |

13.

| 14. | отбелязва, че липсата на политически плурализъм и потискането и сплашването на заемащи изборни длъжности публични служители, принадлежащи към опозиционни партии на местно равнище, в някои от страните от Западните Балкани са основни предизвикателства за местните демокрации в тези държави; |
| --- | --- |

14.

| 15. | във връзка с това счита, че обществените поръчки в „узурпираните общини“ по принцип имат за цел да укрепят положението на местния „владетел“ или клиентелистките мрежи. Практиката често е следната: процедурите за възлагане на обществени поръчки се заобикалят и договорите се възлагат пряко, обявите се публикуват в издания с малка читателска аудитория, в добре избран момент и с много кратки срокове, както и с тръжни спецификации, адаптирани към конкретния оферент. След възлагането на обществената поръчка предпочетеният оферент изразява своята благодарност към местния „владетел“ или към неговите представители чрез обикновена комисиона под формата на процент от стойността на поръчката, който обикновено вече е включен в цената при представяне на офертата, така че да не се намалява печалбата на изпълнителя; |
| --- | --- |

15.

| 16. | посочва, че лицата, узурпирали общински структури, използват политиката по отношение на човешките ресурси като ефективен инструмент, особено когато работните места са малко, което често се случва в засегнатите райони. Новоназначените в местното управление и служителите в местни публични предприятия често се набират от собствения клан или от семейства на политически или бизнес приятели; понякога те са дори членовете на опозицията в представителните органи, техни брачни партньори и близки роднини. Стига се дори до незаконни реорганизации на администрацията, с цел да се възнагради „добре свършената работа“; |
| --- | --- |

16.

| 17. | отбелязва с голяма загриженост, че с цел запазване на своята власт и заграбване на местните ресурси местните управници и членовете на клиентелистките мрежи нерядко създават и поддържат тесни връзки със съдии и други съдебни служители на национално и местно равнище, осигурявайки икономически ползи за влиятелни лица в съдебната система чрез използването на общински ресурси. В замяна на това съдебните служители възпрепятстват разследванията и съдебните процеси срещу местните управници; |
| --- | --- |

17.

| 18. | отбелязва, че положението в органите на местното управление се утежнява допълнително от загубата на човешки ресурси. Много жители, особено млади и образовани хора, напускат, което е сериозен проблем за развитието на тези общини; |
| --- | --- |

18.

| 19. | подчертава, че с оглед на равенството между половете като основен принцип на ЕС трябва да бъдат взети сериозно под внимание и да бъдат изпълнявани мерките за укрепване на правата на жените и за увеличаване на тяхното участие в политическия живот; |
| --- | --- |

19.

| 20. | съзнава напълно факта, че незаконната миграция представлява значителна тежест и за местните власти по Балканския път, тъй като засилва допълнително чувството за безпомощност и институционална неефективност както у гражданите, така и у властите, а също и усещането, че съществуващите институции не функционират правилно; |
| --- | --- |

20.

| 21. | подчертава, че организираната престъпност представлява заплаха за сигурността и просперитета на местните власти; |
| --- | --- |

21.

| 22. | в този контекст изразява загриженост и във връзка с контрола върху медиите и местните клонове на националните институции от страна на местните управници; |
| --- | --- |

22.

| 23. | отбелязва, че въпреки че организациите на гражданското общество и медиите в Западните Балкани да проявяват по принцип критично отношение към властите на всички равнища, те често зависят от тези власти и предоставяните от тях безвъзмездни средства, данъчни облекчения и помещения. Произволното предоставяне или отказване на финансова подкрепа или офис пространство е ефективен инструмент на „узурпаторите“ на местните органи на управление за задушаване на критиката и за насърчаване на клиентелизма сред гражданското общество; |
| --- | --- |

23.

| 24. | подчертава, че освобождаването на Западните Балкани от „узурпирането“ на държавни структури на национално и местно равнище би било от голяма полза за хората, живеещи там, би допринесло за укрепването на икономиката и демократизацията на обществото и би намалило отрицателните демографски тенденции, по-специално обезлюдяването, и би доближило тези страни до членство в Европейския съюз; |
| --- | --- |

24.

| 25. | приветства факта, че на 6 февруари 2020 г. Европейската комисия прие нов подход към процеса на присъединяване на страните от Западните Балкани, и очаква по-нататъшно укрепване на отношенията между делегациите на ЕС и властите от Западните Балкани в областта на върховенството на закона, реформата на публичната администрация, прозрачността, опазването на околната среда, конкурентоспособността и секторните политики; |
| --- | --- |

25.

| 26. | във връзка с това счита, че това би могло да разкрие нова възможност страните кандидатки да се доближат до Европейския съюз, в замяна на което тези държави би трябвало да покажат по-голяма готовност за борба с корупцията и за укрепване на върховенството на закона и прозрачното управление на публичните средства; |
| --- | --- |

26.

| 27. | в светлината на новия подход към преговорите за присъединяване подчертава по-специално аспекта, свързан с укрепването на принципите на правовата държава, с цел ефективно справяне с причините и последиците от „узурпирането“ на структурите на местно равнище; |
| --- | --- |

27.

| 28. | отбелязва, че продължителното узурпиране на местни структури, при което едни и същи малки групи запазват своята политическа и икономическа власт в продължение на години и десетилетия, оказва влияние и върху изборите. То възпира гражданите от участие в политическия живот поради което избирателната активност на местно равнище често е по-ниска от тази на националните избори. Като пример могат да се приведат избори, които бяха напълно бойкотирани от опозиционните партии, а също и друг случай (в Мостар), в който местни избори не са били провеждани в продължение на единадесет години, което е недопустимо в условията на демокрация, и който доведе до решение на Европейския съд по правата на човека (Baralija срещу Босна и Херцеговина, дело 30100/18). Поради това Комитетът призовава ЕС да отделя особено внимание на наблюдението на изборните процеси в подобен контекст; |
| --- | --- |

28.

| 29. | отбелязва със съжаление, че изключването и политическата апатия са особено силни сред част от гражданите, по-специално сред по-образованите и финансово независимите, докато други чрез клиентелистката политика са свързани с управниците, които им предоставят работни места, допълнителни пенсии, детски градини, нови асфалтирани пътища за достъп до техните домове и др. Това положение е удобно за тези, които са превзели общинските структури, и им позволява да останат на власт, което влошава допълнително състоянието на местната демокрация; |
| --- | --- |

29.

Общ контекст

| 30. | припомня, че през 1999 г. ЕС въведе процеса на стабилизиране и асоцииране като рамка за отношенията между ЕС и страните от региона. В същото време Пактът за стабилност беше стартиран като по-широка инициатива. През 2008 г. Пактът за стабилност беше заменен от Съвета за регионално сътрудничество. През 2003 г. Европейският съвет в Солун потвърди, че всички държави, участващи в процеса на стабилизиране и асоцииране, са потенциални кандидатки за членство в ЕС; |
| --- | --- |

30.

| 31. | подчертава, че тази перспектива за ЕС беше потвърдена в Стратегията на Европейската комисия за Западните Балкани от февруари 2018 г. и в Декларацията от София, приета по време на срещата на върха „ЕС-Западни Балкани“ на 17 май 2018 г., и ще бъде тема на следващата среща на високо равнище между ЕС и Западните Балкани, която ще се проведе на 7 май 2020 г. в Загреб, Хърватия; |
| --- | --- |

31.

| 32. | посочва, че като част от Европейската служба за външна дейност мрежата от делегации на ЕС играе съществена роля в наблюдението и сигнализирането на събитията, свързани с „узурпиране“ на местни структури, по-специално по отношение на корупцията и пречките пред свободните и честни избори на местно и национално равнище; |
| --- | --- |

32.

| 33. | подчертава, че като важен участник в сътрудничеството с партньорите от Западните Балкани и на други места, Европейският комитет на регионите насърчава усилията за укрепване на местната демокрация, върховенството на закона и доброто управление, по-специално чрез своя ангажимент по отношение на реформите на местното управление и местното икономическо развитие; |
| --- | --- |

33.

Препоръки за действия

| 34. | изразява убеждение, че трите съвместни консултативни комитета, създадени от Европейския комитет на регионите с Черна гора, Северна Македония и Сърбия, и неговата работна група „Западни Балкани“ са основните инструменти за изпълнение на този ангажимент и следва да продължат да работят в подкрепа на положителното развитие на местната демокрация в Западните Балкани; |
| --- | --- |

34.

| 35. | препоръчва на Европейската комисия да подкрепи активно усилията за разрешаване на проблема с „узурпирането“ на структури на местно равнище в Западните Балкани в тясно сътрудничество с Европейския комитет на регионите и Европейския парламент; |
| --- | --- |

35.

| 36. | предлага институциите на ЕС да предоставят допълнителна подкрепа на заинтересованите страни, които са силно ангажирани с насърчаването на местната демокрация и върховенството на закона, като независимите организации с нестопанска цел, които следят положението с правата на човека, прозрачността и/или корупцията в публичната администрация („организации с функции на обществен страж“); подчертава, че сдруженията на местните и регионалните власти в Западните Балкани са важни участници и в борбата с корупцията и в укрепването на демокрацията на местно равнище и могат да бъдат стратегически партньори за сътрудничество; |
| --- | --- |

36.

| 37. | насърчава сътрудничеството с други международни организации, работещи на местно равнище (Международната организация по миграция (МОМ), Програмата на ООН за развитие, УНИЦЕФ и др.), за укрепването на върховенството на закона, защитата на правата на човека и овластяването на гражданите; |
| --- | --- |

37.

| 38. | призовава настоятелно всички институции на ЕС да засилят комуникацията и контактите си с гражданите на държавите от Западните Балкани с цел развиване на партньорство и синергии за постигане на общата цел за ефективно осъществяване на необходимите реформи, укрепване на върховенството на закона и изграждане на демократично общество; счита, че предоставянето на общински услуги е област, в която гражданите се възползват от предимствата на местната демокрация и сближаването с ЕС. Въпреки това корупцията и узурпирането на общински структури от частни интереси не са необичайни в тази област. Следователно съществува необходимост от по-голяма откритост и прозрачност в тази област, както и от по-голямо обществено допитване на гражданите относно предоставянето на услуги, с акцент върху техните потребности; |
| --- | --- |

38.

| 39. | във връзка с това призовава Европейската комисия да обърне още по-голямо внимание на посочените по-горе недостатъци на национално, регионално и местно равнище при преговорите за присъединяване на Западните Балкани към ЕС и в отношенията между ЕС и западните Балкани. При това трябва да се проучат внимателно случаите на „узурпиране“ на структури на местното управление и да се следи за прилагането на законодателни и институционални решения за ограничаване на правомощията на политиците в областта на финансовите и човешките ресурси, а свободата на медиите трябва да се насърчава чрез финансови стимули и политики в областта на образованието; |
| --- | --- |

39.

| 40. | счита, че при определянето на критерии за отношенията със Западните Балкани ЕС трябва да отчита действителното положение на национално и местно равнище, а не само да осъществява мониторинг на формалното изпълнение на критериите, по-специално по отношение на привеждането на националното законодателство в съответствие с достиженията на правото на ЕС. Това е по-амбициозен подход, който би могъл да доведе до значително по-добри резултати; |
| --- | --- |

40.

| 41. | счита, че делегациите на ЕС в Западните Балкани, Европейският комитет на регионите и по целесъобразност Европейският икономически и социален комитет следва да играят по-голяма роля при проверката на реалното състояние на местната демокрация, върховенството на закона и доброто управление в Западните Балкани, включително чрез преки контакти с местните и регионалните власти и представителите на опозицията, бизнеса, академичните среди и гражданското общество, както и чрез организирани и насърчавани диалози с гражданите. |
| --- | --- |

41.

Брюксел, 14 октомври 2020 година.

Председател на Европейския комитет на регионите

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(*1)  „Това наименование не засяга позициите по отношение на статута и е съобразено с Резолюция 1244/1999 на Съвета за сигурност на ООН и становището на Международния съд относно обявяването на независимост от страна на Косово.“

*1

---

| 18.12.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 440/71 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 440/71

---

Становище на Европейският комитет на регионите — Стратегия за изграждане на цифровото бъдеще на Европа и европейска стратегия за данните

(2020/C 440/13)

| Докладчик: | Mark WEINMEISTER (DE/ЕНП), държавен секретар по европейските въпроси на федерална провинция Хесен |
| --- | --- |
| Отправни документи: | Изграждане на цифровото бъдеще на Европа
  (COM(2020) 67 final)
  Европейска стратегия за данните
  (COM (2020) 66 final)
  Сигурно внедряване на 5G в ЕС — прилагане на инструментариума на ЕС
  (COM (2020) 50 final) |

Докладчик:

Mark WEINMEISTER (DE/ЕНП), държавен секретар по европейските въпроси на федерална провинция Хесен

Отправни документи:

Изграждане на цифровото бъдеще на Европа

(COM(2020) 67 final)

Европейска стратегия за данните

(COM (2020) 66 final)

Сигурно внедряване на 5G в ЕС — прилагане на инструментариума на ЕС

(COM (2020) 50 final)

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

Обобщение

| 1. | подчертава, че цифровизацията трябва да донесе осезаеми ползи и предимства за хората и че при развитието на цифровите технологии трябва да се вземат предвид и правните, социално-политическите, социалните, екологичните, културните и особено етичните аспекти; |
| --- | --- |

1.

| 2. | посочва, че цифровизацията е междусекторен хоризонтален въпрос, който ще проникне и ще преобрази устойчиво всички области на икономиката и живота по устойчив начин, така че само междусекторната цифровизация разкрива принципно нов потенциал за революционни бизнес модели, иновативни цифрови услуги и продукти, и че по-специално стартиращите предприятия играят важна роля за цифровите иновации в Европа; |
| --- | --- |

2.

| 3. | подчертава важния принос на местните и регионалните власти за практическото прилагане на Програмата на ЕС в областта на цифровите технологии, по-специално в рамките на „интелигентите градове“ и „интелигентните региони“, и същевременно значението, което местното управление има за достъпа до данни и тяхното наличие; |
| --- | --- |

3.

| 4. | насочва по-специално вниманието към необходимостта от подкрепа за изграждането на компетентности на гражданите и на предприятията, по-специално на МСП и публичните предприятия. Съществуват много възможности за използване на цифровизацията в областта на труда, за да се намали работното натоварване и да се стимулира добрата работа, като същевременно се повиши устойчивостта на икономическите и социалните системи; |
| --- | --- |

4.

| 5. | подчертава, че възможностите, предлагани от цифровизацията за справяне с обществените, климатичните и екологичните предизвикателства и с някои кризисни ситуации, както показва настоящата криза с COVID-19, са от особено значение за образованието, професионалния живот, икономиката и една функционираща администрация; |
| --- | --- |

5.

| 6. | подчертава, че европейските ценности и етични правила, както и социалните и екологичните стандарти, следва да се прилагат и в цифровата сфера и че ЕС ще насърчава активно тези европейски ценности и етични правила в световен план; |
| --- | --- |

6.

| 7. | подчертава значението на личния и общоевропейския суверенитет на данните. Това е още по-важно с оглед на решението на Съда на Европейския съюз от 16 юли 2020 г. (дело C-311/18), с което беше обявен за невалиден Щитът за личните данни, създаден между Европейския съюз и Съединените щати. Поради това призовава Комисията да изясни последиците от това решение възможно най-скоро, като се има предвид, че дружествата се нуждаят от законово гарантирани потоци от данни отвъд границите на Европейския съюз; |
| --- | --- |

7.

| 8. | счита, че цифровото сближаване представлява важно допълнително измерение на традиционната концепция за икономическо, социално и териториално сближаване, залегнала в Договора за ЕС; |
| --- | --- |

8.

Цифровизацията и свързаните с нея възможности

| 9. | споделя виждането на Комисията, залегнало в основата на трите съобщения в пакета на ЕС за цифровите технологии, че цифровите технологии водят до дълбоки промени в ежедневния живот на гражданите, като по този начин засягат и държавите членки, регионалните и местните органи и предприятията; |
| --- | --- |

9.

| 10. | констатира нарастващото значение на данните и произтичащите от тях възможности и подчертава необходимостта от защита на гражданите и предприятията от всички рискове, произтичащи от обмена, обработката и съхранението на данни; споделя виждането, че липсват технически инструменти и стандарти, които да улесняват упражняването на правата за неприкосновеност на личния живот и да не го обременяват прекалено; |
| --- | --- |

10.

| 11. | приветства мерките, допринасящи за това Европа да поеме водеща роля в прехода към една здравословна планета и към цифров свят по начин, който да може да генерира устойчив растеж и просперитет при зачитане на общите европейски ценности и основана тях солидна правна рамка по отношение на защитата на данните, основните права, сигурността и киберсигурността; |
| --- | --- |

11.

| 12. | установява, че основаните на ИИ услуги, както и други иновационни технологии при обработката на данни, цифровизацията и автоматизацията на процесите, имат огромен потенциал да донесат ползи за потребителите и доставчиците на услуги, но те поставят предизвикателства по отношение на гарантирането на недискриминацията, прозрачността и обяснимостта на алгоритмите, както и отговорността, защитата на личния живот, и затова подчертава, че цифровизацията и използването на ИИ и на останалите нови цифрови технологии трябва да протича по отговорен начин; освен това установява, че досегашните привилегии по отношение на отговорността на доминиращите пазара платформи би трябвало да бъдат преразгледани с оглед на европейските ценности, както и че това би трябвало да се отнася по-специално за такива платформите, чиито търговски политики се направляват от държави, които не са членки на ЕС, и че алгоритмичните системи, засягащи основните права, би трябвало да са обект на принципа на разположение на пазара на ЕС; |
| --- | --- |

12.

| 13. | привлича вниманието, в контекста на кризата с коронавируса, към възможностите, предлагани от цифровизацията, като например дистанционната работа и образование, и подчертава, че във връзка с кризата с коронавируса и свързаните с нея ограничения на контактите цифровите приложения и инфраструктури допринесоха значително за това публичната администрация да продължи да функционира, включително и по време на неочаквани кризи; |
| --- | --- |

13.

| 14. | счита, че това е добра изходна точка за насърчаване на прилагането на „Зеления пакт“ с помощта на цифровите технологии; |
| --- | --- |

14.

| 15. | подчертава, че според прогнозите емисиите на CO2 от цифрови приложения до 2025 г. вече биха могли да надвишат тези от световния автомобилен транспорт. Смята се, че само секторът на комуникациите и информацията допринася за от 5 до 9 % от потреблението на електроенергия и над 2 % от всички емисии в световен мащаб. От друга страна, цифровите решения могат да подпомогнат екологичния преход. Данните за околната среда позволяват например разработването на решения за разгръщане на енергията от възобновяеми източници, повторното залесяване или предотвратяването на генерирането на отпадъци. По отношение на кръговата икономика онлайн търговците на дребно биха могли да поемат ангажимент за включване на екологични критерии в своите алгоритми за търсене или би могъл да бъде създаден „цифров продуктов паспорт“, който да съдържа информация относно материалния и климатичния отпечатък на веригата на доставки на даден продукт, така че потребителите да могат да правят избор в посока устойчиво потребление; |
| --- | --- |

15.

| 16. | подчертава, че напредъкът на цифровата трансформация и свързаните с нея инвестиции не бива да се пренебрегва и от гледна точка на икономическите предизвикателства, породени от кризата; напротив, значителните публични и частни инвестиции в цифровизацията са най-добрият начин за възстановяването на икономическия растеж в ЕС; |
| --- | --- |

16.

Визия за цифровото общество

| 17. | изразява загриженост, че предложената многогодишна финансова рамка включва съкращения във финансирането на програмата „Цифрова Европа“. Намаляването на финансирането може да окаже въздействие върху начина, по който работи програмата; |
| --- | --- |

17.

| 18. | приветства стремежа на Комисията да използва цифровите технологии, за да даде възможност на гражданите да се реализират, да правят свободен и сигурен избор и да се ангажират в обществото, както и да създаде рамка за предприятията за разработване на иновации, конкуренция и сътрудничество при справедливи условия; |
| --- | --- |

18.

| 19. | изтъква потенциала на квантовата изчислителна технология и насочва вниманието към съществуващите европейски инициативи в тази област, като например водещата инициатива за квантовите технологии. Освен това призовава за постоянна подкрепа на проекти за научни изследвания в областта на квантовите технологии в ЕС, за да се постигне водеща роля в световен мащаб по отношение на отключването на техния потенциал; |
| --- | --- |

19.

| 20. | отбелязва, че в контекста на текущата цифровизация основаната на данни икономика придобива все по-важна икономическа роля и следователно е основен инструмент за създаване на стойност в бъдеще; |
| --- | --- |

20.

| 21. | подкрепя целенасоченото изграждане и разширяване на европейска икономика, основана на данни, и постигането на технологична независимост, включително посредством съответен ангажимент в областта на промишлената политика за насърчаване на европейските лидери; |
| --- | --- |

21.

| 22. | подчертава направеното разделение между лични и нелични данни, тяхното различно използване и употреба, както и свързаните с това различни правни рамки, обработване и процедури; |
| --- | --- |

22.

| 23. | изтъква значението на предлаганите продукти с отворен код с цел постигане на диверсификация на предлагането за потребителите и за засилване на технологичната независимост на администрациите, предприятията и гражданите, както и подкрепата на общностите с отворен код в Европа, в които предприятията и администрациите си сътрудничат; |
| --- | --- |

23.

Надеждна инфраструктура и принципи в областта на цифровите технологии

| 24. | подчертава социалното и икономическото значение на петото поколение мобилни комуникации (5G) и призовава за повишаване на осведомеността въз основа на прозрачна оценка на технологиите, за да се гарантира, че гражданите разбират ползите и недостатъците от цифровата инфраструктура, включително във връзка с проучвания на последиците за околната среда и здравето, и да не стават жертви на дезинформация; |
| --- | --- |

24.

| 25. | подчертава необходимостта от всеобхватна концепция за повишаване на сигурността и устойчивостта на 5G мрежите и изтъква целесъобразността на общ подход в ЕС; общ европейски минимален стандарт за безопасност поражда цялостни положителни ефекти; |
| --- | --- |

25.

| 26. | отчита подхода, възприет при прилагането на набора от инструменти с оглед на целта за гарантиране на многообразна и ориентирана към бъдещето верига на доставки 5G и за избягване на зависимостта от определен доставчик; |
| --- | --- |

26.

| 27. | призовава държавите членки да следват инструментариума на ЕС, за да се гарантира киберсигурността на Европа и да се защитят геополитическите ѝ интереси срещу заплахата от наблюдение и шпионаж, свързана с разгръщането на мрежи от пето поколение (5G), използващи технологии от трети държави; |
| --- | --- |

27.

| 28. | заявява подкрепата си за технологията с оптични влакна като необходима цифрова инфраструктура и основна услуга, която би трябвало да бъде на разположение на всички хора в Европейския съюз, особено в селските райони, до които трудно достигат други технологии; |
| --- | --- |

28.

| 29. | не подкрепя напълно възгледа, че европейската стратегия за данните може да разчита на процъфтяваща екосистема; в това отношение от особено значение за изпълнението на стратегията изглежда по-специално подкрепата за стартиращите предприятия, не само въз основа на настоящото положение; |
| --- | --- |

29.

| 30. | приветства обявлението за инвестиции в проект с висока степен на въздействие върху европейските пространства на данни и на федерираните облачни инфраструктури; |
| --- | --- |

30.

| 31. | във връзка с това припомня значението на „интелигентните градове“ и стартиращите предприятия като двигатели на иновациите и на подкрепата за тях; |
| --- | --- |

31.

| 32. | приветства плановете за меморандуми за разбирателство с държавите членки относно облачното федериране и създаването на рамка на ЕС за облачните услуги под формата на „облачен правилник“; |
| --- | --- |

32.

| 33. | счита, че съществува опасност несъгласуваните подходи към достъпа до данни и тяхното използване да доведат до разпокъсване на вътрешния пазар и това трябва да бъде избегнато на всяка цена; |
| --- | --- |

33.

| 34. | подчертава значението на междусекторните мерки за достъпа до данни и тяхното използване, приветства отказа от подробно предварително регулиране като пример за гъвкав подход и призовава държавите членки, съгласно съответните разпоредби на Директивата относно електронната търговия да продължат да гарантират защитата на обществения интерес, защитата на услугите от общ интерес, избягването на нарушения на конкуренцията и ефективността на публичната администрация; |
| --- | --- |

34.

| 35. | във връзка с това посочва обаче, че съответните изисквания за местните и регионалните власти следва да бъдат подходящи и да бъдат разработени, като се отчитат усилията за тяхното изпълнение; |
| --- | --- |

35.

Хората в света на цифровите технологии

| 36. | отбелязва необходимостта от значителни публични средства за подкрепа на цифровизацията, насърчаване на висшите училища и научноизследователските институции, стартиращите предприятия, МСП, но също и регионите — най-вече „интелигентните региони“ — и по-специално за изграждане на авангарден съвместен цифров капацитет и по този начин и на технологичната независимост на Европа; |
| --- | --- |

36.

| 37. | подчертава, че европейското регулиране трябва винаги да взема предвид гаранцията за местно и регионално самоуправление, залегнала в първичното право в член 4, параграф 2 от ДЕС. Задължение за споделяне на данни, наложено на местните и/или регионалните органи от вторично законодателство, би представлявало намеса в тази гаранция и поради това следва да бъде изключено; |
| --- | --- |

37.

| 38. | смята, че този капацитет трябва да бъде предвиден в многогодишната финансова рамка на ЕС и призовава той да бъде осигурен въпреки възможните предизвикателства във връзка със справянето с последиците от кризата с коронавируса, по-специално в програмата „Цифрова Европа“; |
| --- | --- |

38.

| 39. | се застъпва за бърза по-нататъшна цифровизация на публичното предоставяне на радио и телевизионни услуги в интерес на максималния плурализъм; |
| --- | --- |

39.

| 40. | подчертава, че сигурността на цифровите продукти и услуги е ключов фактор за изграждането на доверие и следователно за успешното им разгръщане, припомня ролята на Агенцията на Европейския съюз за киберсигурност (ENISA) и подкрепя по-интензивното сътрудничество с научноизследователските институции и между тях в областта на киберсигурността в държавите членки и, по целесъобразност, в регионите; |
| --- | --- |

40.

| 41. | подчертава, че цифровите умения са безусловно необходими както по отношение на пригодността за заетост на пазара на труда, особено уменията в областта на големите информационни масиви и анализа на данни, за да може да се реализира потенциалът на услугите, основани на ИИ да се укрепи устойчивостта на европейските икономически, социални и образователни системи и за да гарантират успешния подход към цифровизацията и участието в обществото, независимо от възрастта и мястото на пребиваване; |
| --- | --- |

41.

| 42. | подчертава значението на образованието в цифровия свят, преди всичко цифровата грамотност, съответно медийната грамотност — не само в образователните институции — като предпоставка за това всички хора да могат да участват в цифровизацията по суверенен начин; |
| --- | --- |

42.

| 43. | подкрепя създаването на „лични пространства на данни“ с повече възможности за гражданите да контролират кой може да има достъп до данните и да ги използва, както и за разглеждане на възможността за разширяване на правото на преносимост за физическите лица съгласно член 20 от Общия регламент относно защитата на данните; |
| --- | --- |

43.

| 44. | призовава Комисията да продължи да полага усилия за гарантиране на адекватна защита на неприкосновеността на личния живот, и по-специално да работи за бързото приемане на предвидения Регламент относно правото на неприкосновеност на личния живот в сектора на електронните съобщения, за да се избегнат несъответствия в съответната регулаторна рамка и да се повиши правната сигурност; |
| --- | --- |

44.

| 45. | във връзка с това призовава също така Съвета на Европейския съюз да гарантира прозрачност и по този начин правна сигурност; |
| --- | --- |

45.

| 46. | счита, че е наложително бъдещата европейска стратегия за МСП да включва мерки за изграждане на капацитет за МСП и стартиращите предприятия, за да им се даде възможност да се възползват в пълна степен от многобройните възможности, предлагани от основаните на данни бизнес модели; |
| --- | --- |

46.

| 47. | подкрепя планираното и координирано създаване и насърчаване на европейски цифрови иновационни центрове, пледира за тесни контакти на ранен етап между Комисията и държавите членки и особено регионите в това отношение и изтъква безусловната необходимост от прозрачност и отчетност при процеса на подбор и равни възможности за европейските региони; |
| --- | --- |

47.

Европейска цифрова общност на ценностите

| 48. | отбелязва, че данните са в основата на цифровите продукти, услуги и бизнес модели, а следователно и на икономическото развитие в Европа, и че те могат да подобрят основата за вземане на решения от страна на физически лица, предприятия, организации, администрации и създатели на политики; |
| --- | --- |

48.

| 49. | предупреждава, че решенията, основани единствено на данни, по-специално във връзка с автоматизираното обработване, невинаги могат да бъдат целесъобразни и пропорционални и следователно трябва винаги да бъдат оценявани в общия контекст; |
| --- | --- |

49.

| 50. | подчертава, че цифровото общество следва да бъде приобщаващо, справедливо и достъпно за всички и да бъде ориентирано преди всичко към хората; |
| --- | --- |

50.

| 51. | призовава за силни мерки за защита на гражданските свободи и демокрацията в една все по-цифровизирана епоха, включително мерки за намаляване на риска от всеобщо цифрово следене и борба с фалшивите новини, дезинформационни кампании, слово на омразата и дискриминация, по-специално расизъм, в цифровата среда — независимо от това дали източникът на тези негативни процеси се намира в рамките на ЕС или извън него; |
| --- | --- |

51.

| 52. | отбелязва, че цифровите технологии и решенията, основани на данни, са важни средства за справяне с обществените, хуманитарните, климатичните и екологичните предизвикателства и следователно са от значение и в контекста на постигането на целите на Зеления пакт, както и Целите на хилядолетието на ООН; |
| --- | --- |

52.

| 53. | приветства инициативата за инструменти на кръговата икономика, както и инициативите за постигане на неутрални по отношение на климата, високо енергийно ефективни и устойчиви центрове за данни най-късно до 2030 г.; |
| --- | --- |

53.

| 54. | посочва, че тези предизвикателства са тясно взаимосвързани и предлагат възможности Европа да поеме водеща роля; |
| --- | --- |

54.

Данните като цифрово гориво за икономиката и основа за вземане на решения

| 55. | споделя убеждението, че човекът е и следва да остане в центъра на вниманието на европейската стратегия за данните; следователно задачата на политиката в областта на цифровите технологии е постоянно да наблюдава последиците и при това да балансира ползите и недостатъците на процесите и евентуално да ги управлява; |
| --- | --- |

55.

| 56. | споделя мнението, че използването на данни е от изключително значение за общественото благо за справяне с извънредни ситуации (епидемии, природни бедствия), за по-добро разбиране на влошаването на състоянието на околната среда и изменението на климата и предприемане на целенасочени мерки за борба срещу тях, както и за подобряване на борбата срещу престъпността и защитата от терористични действия; |
| --- | --- |

56.

| 57. | подкрепя разработването на общи европейски пространства на данни за стратегически икономически сектори и области от обществен интерес и изтъква, че с цел постигане на гъвкави действия следва да бъде възможно създаването на допълнителни пространства на данни; |
| --- | --- |

57.

| 58. | подкрепя общото европейско пространство на данни, основавано на европейските правила и ценности, за да се намали прекомерното разчитане на цифрови решения, създадени извън ЕС; |
| --- | --- |

58.

| 59. | призовава Комисията да укрепи допълнително технологичната независимост на Европа в областта на главните базови технологии и инфраструктури; |
| --- | --- |

59.

| 60. | подчертава, че е важно да се използват данни, за да се даде възможност за основано на факти изготвяне на политики и подобряване на обществените услуги в рамките на стандартите за защита на данните, сигурност и етика; |
| --- | --- |

60.

| 61. | споделя виждането, че оперативната съвместимост на данните (например с помощта на стандарти) и качеството на данните са от решаващо значение и поради това приветства разработването на подходящи организационни подходи и структури; |
| --- | --- |

61.

| 62. | изтъква Доклада за напредъка относно икономическите показатели и измерването в основаната на платформи икономика, изготвен от експертната група на Обсерваторията на ЕС по икономика на онлайн платформите (1), според който липсата на данни относно много аспекти на икономическата роля и икономическото поведение на дружествата, свързани с платформите, представлява предизвикателство за създателите на политики и изследователите. Експертите съвсем основателно настояват и за наблюдение на основаната на платформи икономика, по-специално по отношение на икономическото значение на платформите, влиянието им над техните ползватели и разпоредбите за прозрачност; |
| --- | --- |

62.

| 63. | посочва, че при установяването на стандарти следва да се има предвид съвместимостта със съществуващите ИТ среди на местните и регионалните власти; |
| --- | --- |

63.

| 64. | споделя виждането, че броят на европейските доставчици на компютърни услуги „в облак“ е малък и че съществува висока технологична зависимост от външни доставчици; |
| --- | --- |

64.

| 65. | споделя виждането, че използването на компютърни услуги „в облак“, особено в европейския публичен сектор, е слабо и че, наред с другото, потенциалът за намаляване на разходите за ИТ не се използва; |
| --- | --- |

65.

| 66. | подчертава значението на инвестициите в технологии на бъдещето като, наред с другото, изкуствения интелект, технологията на разпределения регистър (блоковата верига) и квантовата изчислителна технология. Това изисква преди всичко усилия в областта на научноизследователската и развойната дейност; |
| --- | --- |

66.

| 67. | посочва във връзка с това, че съществуват недостатъци във връзка с оперативната съвместимост на различните услуги „в облак“ и разработването на технически процедури за публичните органи в облака; |
| --- | --- |

67.

| 68. | приветства намерението да се оформи системната роля на някои онлайн платформи и придобитата от тях пазарна мощ, така че да не бъдат застрашени справедливостта и откритостта на пазарите; |
| --- | --- |

68.

| 69. | счита, че е необходимо регулиране във връзка с условията на труд на служителите на онлайн платформите, за да се уреди тази форма на труд по такъв начин, че тя да може да осигури социално защитено, пълноценно препитание. Ето защо приветства намерението на Комисията да публикува инициатива за подобряване на условията на труд на работниците на онлайн платформите, обявява се обаче за това тя да бъде изтеглена от 2021 г. за 2020 г. Епидемията от коронавирус показа особено ясно, че няколко онлайн платформи извличат икономическа полза от наложените ограничителни мерки, докато работата през платформи остава несигурна; |
| --- | --- |

69.

| 70. | приветства споразумението, постигнато между европейските социални партньори за проследяването на цифровата трансформация (2), за да се направлява съвместно развитието на цифровизацията и нейното въздействие върху труда, работниците и функционирането на дружествата; |
| --- | --- |

70.

| 71. | отново заявява, че това, което е забранено извън интернет, не може да бъде разрешено в интернет и в този контекст счита, че ролята и задълженията на операторите на онлайн платформи трябва да бъдат изяснени; |
| --- | --- |

71.

| 72. | отбелязва със съжаление, че в един цифров свят без граници няколко дружества с най-голям пазарен дял генерират по-голямата част от ползите от добавената стойност, създадена в основаната на данни икономика, че поради остарели корпоративни данъчни правила тези печалби често не се облагат с данъци там, където са генерирани, и че това нарушава конкуренцията; |
| --- | --- |

72.

| 73. | в контекста на наличните мрежови ефекти на основаната на платформи икономика, призовава за преразглеждане на това дали и по какъв начин европейското законодателство в областта на конкуренцията следва да бъде доразвито; |
| --- | --- |

73.

| 74. | посочва, че цифровизацията създава в еднаква степен предизвикателства във всички региони на Европа, които изискват много разнородни стратегии за намиране на решение, и следователно призовава това обстоятелство да се вземе предвид при изработването на всеобхватна стратегия; |
| --- | --- |

74.

| 75. | призовава за опростяване на процедурите за достъп до европейско финансиране, за да се достигне до възможно най-голям брой предприятия, висши училища и научноизследователски институции и да се насърчи активното им участие в оформянето на цифровизацията; |
| --- | --- |

75.

| 76. | посочва, че това се отнася в същата степен и за „интелигентните градове“ и „интелигентните региони“; |
| --- | --- |

76.

| 77. | споделя виждането, че липсват технически инструменти и стандарти, които да улесняват упражняването на правата за неприкосновеност на личния живот и да не го обременяват прекалено; |
| --- | --- |

77.

| 78. | подчертава, че е важно да се противодейства на ефектите, свързани със зависимостта от определен доставчик, например върху устройствата, базирани на интернет на нещата, и да се засили позицията на потребителите; в този контекст е важно на ползвателите да се предоставят инструменти и средства, за да вземат самостоятелни решения относно това, което се случва с техните данни; |
| --- | --- |

78.

Европа в света

| 79. | приветства ангажимента на Комисията по отношение на интересите на европейските граждани, равните възможности за европейските предприятия на международните пазари и европейските ценности в международните търговски потоци и потоци от данни; |
| --- | --- |

79.

| 80. | приветства идеята за привличане на съхранението и обработването на данни от други държави и региони и е запознат с различните силни страни на европейските региони, които следва да се използват като различни аргументи за тази цел; |
| --- | --- |

80.

| 81. | приветства инициативите, предприети от Европейската комисия и отделни държави членки, с цел изясняване и хармонизиране на данъчното облагане на цифровите търговски дейности на всички дружества, включително онези, чиято търговска политика се определя извън ЕС; |
| --- | --- |

81.

Оценка на настоящите съобщения на Комисията

| 82. | подчертава, че мерките трябва да се съсредоточат върху силните страни на Европейския съюз; примерите включват производството, което създава многобройни сфери за приложение за цифровите технологии, в това число Четвъртата индустриална революция, изкуственият интелект, роботиката, адитивното производство, оптиката и сензорните устройства и „интернет на нещата“; |
| --- | --- |

82.

| 83. | призовава за подробна оценка на въздействието на основните предложени мерки за справедлива и конкурентоспособна икономика с оглед на Европейската стратегия за данните, текущата оценка и преглед на пригодността на правилата на ЕС в областта на конкуренцията, регулаторните мерки и промишлената стратегия; това се отнася особено за установяването на рамка за създаване на подходящо, конкурентоспособно и сигурно цифрово финансиране и корпоративно данъчно облагане през 21-ви век; |
| --- | --- |

83.

| 84. | заявява отново, че цифровизацията на регионите изисква координиран и съгласуван стратегически подход, който надхвърля предоставянето на цифрова инфраструктура и свързаност; |
| --- | --- |

84.

| 85. | призовава за всеобхватна рамкова квалификационна програма за справяне с липсата на умения и експерти в областта на данните в ЕС; |
| --- | --- |

85.

| 86. | призовава за програми за подпомагане на стартиращи предприятия и на дружествата, не само поради настоящото положение, но и защото в противен случай стратегията за данните няма да може да бъде изпълнена; |
| --- | --- |

86.

| 87. | призовава за инициатива за укрепване на технологичния суверенитет (напр. разработване на собствени процесори, мрежови компоненти), за да може безопасно да се изгради и експлоатира необходимата инфраструктура, и призовава за гарантиране на подходящо финансиране за европейските проекти за научноизследователска и развойна дейност; |
| --- | --- |

87.

| 88. | признава, въз основа на описаните предизвикателства и предложените действия, необходимостта от по-нататъшно увеличаване на издръжливостта и суверенитета в цифровото пространство, за да се използва по устойчив начин потенциалът на най-новите комуникационни стандарти; при това трябва да се обърне специално внимание на защитата на критичната инфраструктура), така че способността за действие на държавата и предоставянето на услуги на населението да може да се запази дори в случай на кризисна ситуация, включително дългосрочна; |
| --- | --- |

88.

| 89. | предлага да се обмислят допълнителни мерки, които могат да доведат до бързо подобряване на енергийната ефективност, намаляване на емисиите на парникови газове, оптимално използване на цифровизацията за опазване на околната среда и климата, насочване на подкрепата към благоприятни за климата иновации и гигабитовите мрежи. |
| --- | --- |

89.

Брюксел, 14 октомври 2020 година.

Председател на Европейския комитет на регионите

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/commission-expert-group-publishes-progress-reports-online-platform-economy

1

(2)  https://bit.ly/2YptFYV

2

---

| 18.12.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 440/79 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 440/79

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Бяла книга за изкуствения интелект — Европа в търсене на високи постижения и атмосфера на доверие

(2020/C 440/14)

| Докладчик: | Guido RINK (NL/ПЕС), член на Изпълнителния съвет на Емен |
| --- | --- |
| Отправен документ: | Бяла книга за изкуствения интелект — Европа в търсене на високи постижения и атмосфера на доверие
  COM(2020) 65 final |

Докладчик:

Guido RINK (NL/ПЕС), член на Изпълнителния съвет на Емен

Отправен документ:

Бяла книга за изкуствения интелект — Европа в търсене на високи постижения и атмосфера на доверие

COM(2020) 65 final

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

Общи бележки

| 1. | отбелязва, че на 19 февруари 2020 г. Европейската комисия (наричана по-нататък Комисията), публикува своята стратегия в областта на цифровите технологии за периода 2020—2025 г. С Бялата книга за изкуствения интелект (наричан по-нататък ИИ) Комисията представя своята визия за най-важните мерки и инвестиции в областта на ИИ. Според Комисията Европа може да се превърне в световен лидер в областта на ИИ; |
| --- | --- |

1.

| 2. | припомня, че Бялата книга за ИИ е свързана със съобщенията „Изграждане на цифровото бъдеще на Европа“ (1) и „Европейска стратегия за данните“ (2); |
| --- | --- |

2.

| 3. | посочва, че Комисията има за цел да възприеме подход към развитието и използването на ИИ, който да бъде ориентиран към хората, етичен, приобщаващ и сигурен и да зачита ценностите, с които иска да се асоциира ЕС; |
| --- | --- |

3.

| 4. | припомня, че Бялата книга за ИИ има два основни компонента: насърчаване на разработването и прилагането на ИИ и регулирането на етичните аспекти и надеждността; |
| --- | --- |

4.

| 5. | приветства „Бялата книга за изкуствения интелект — Европа в търсене на високи постижения и атмосфера на доверие“ и отчита значението на дискусията в областта на ИИ в контекста на подготовката на политиката на Комисията в тази област. КР обаче счита, че Бялата книга трябваше да подчертае и ролята на регионалните и местните власти като ключов партньор, производител, потребител и насърчител на иновациите в развитието на ИИ; |
| --- | --- |

5.

| 6. | във връзка с това припомня своето становище относно изкуствения интелект, прието на сесията на 6 и 7 февруари 2019 г. (3); |
| --- | --- |

6.

| 7. | посочва, че ИИ вече е част от живота ни и ще играе все по-важна роля за трансформирането на нашето общество. Той има голям потенциал за европейското общество, предприятията и гражданите. Иновациите в областта на ИИ са не само принос към икономиката; те допринасят и за решаването на обществени и екологични задачи; |
| --- | --- |

7.

| 8. | счита, че прилагането на ИИ е важно не само на национално, а най-вече на местно и регионално равнище. Местните и регионалните власти играят роля, наред с другото, за насърчаване на екосистемите на ИИ в своите територии и за стимулиране и инвестиране в ИИ; |
| --- | --- |

8.

| 9. | подчертава, че ИИ е комплексна област на политика, която не е самостоятелно обособена. Тя засяга редица други области на политика, преследвани от Комисията; |
| --- | --- |

9.

| 10. | изтъква, че Бялата книга за ИИ и съответните мерки следва да се разглеждат във връзка с две съобщения, представени успоредно с Бялата книга — съобщението „Изграждане на цифровото бъдеще на Европа“ и съобщението относно „Европейска стратегия за данните“. Освен това Бялата книга следва да се разглежда във връзка с редица други политики на Комисията, като например Европейската програма за умения (4) и Препоръката относно общ инструментариум на Съюза за използване на технологии и данни за борба с кризата, породена от COVID-19, и за нейното преодоляване, и по-специално относно мобилните приложения и използването на анонимизирани данни за мобилността (5); |
| --- | --- |

10.

| 11. | подчертава, че препоръките на КР следва по целесъобразност да се разглеждат във връзка с тези документи относно изготвянето на европейските политики; |
| --- | --- |

11.

| 12. | приветства подхода на Комисията, който, по същество е насочен към развитието на ориентиран към човека ИИ и нейната амбиция да бъде лидер в определянето на етични стандарти. Във връзка с това Комисията с основание посочва, че ползите от ИИ зависят от общественото доверие в ИИ; |
| --- | --- |

12.

| 13. | изтъква настоятелно обаче, че в дебата относно бъдещите политики за изграждане на доверие в ИИ следва да се разгледат и въпроси относно собствеността върху данните, алгоритмите, платформите, защитата на обществените ценности на платформите, както и въпросът кой в крайна сметка печели най-много от приложенията на ИИ и кой заплаща цената за тях (и дали това е социално приемливо); |
| --- | --- |

13.

| 14. | посочва, че като се има предвид, че ИИ засяга голям брой други области на политика, съществува риск съгласуваността между тях да се размие и те да се развиват във вакуум; |
| --- | --- |

14.

| 15. | предлага на Комисията да определи пътна карта и подход за насърчаване на съгласуваността между различните области на политика; |
| --- | --- |

15.

Оползотворяване на възможностите

| 16. | изтъква, че европейските политики следва да насърчават решително мултидисциплинарните местни и регионални мрежи на гражданите, администрациите, институциите на знанието и предприятията и да инвестират в тяхното укрепване (организация и стимулиране). КР счита, че предложените от Комисията центрове за иновации играят централна роля в това отношение. |
| --- | --- |

16.

| 17. | изтъква, че ИИ има потенциала да допринесе за преодоляването на обществените предизвикателства в области като, наред с другото, здравеопазването (като най-важен скорошен пример може да се посочи борбата с глобалната криза с COVID-19), сигурността, климата, мобилността и транспорта, социалната подкрепа, високотехнологичния сектор, търговията на дребно, селското стопанство, туризма и обществените услуги; |
| --- | --- |

17.

| 18. | привлича внимание върху факта, че ИИ има потенциал за създаване на нови работни места и ново предприемачество. Комисията счита с основание, че важно предварително условие е гражданите да имат доверие в тази технология. Стратегическа рамка на ЕС, основана на основни ценности, следва да вдъхне това доверие и да насърчи дружествата да разработват решения в областта на ИИ. |
| --- | --- |

18.

| 19. | изразява съгласие със значението на еднаквите условия на конкуренция на европейския пазар. Във връзка с това следва да се обърне особено внимание на достъпа до ИИ за малките и средните предприятия (МСП) и стартиращите предприятия. Те са основна движеща сила за местните и регионалните икономики. Европейските центрове за цифрови иновации и бъдещите регулаторни рамки и политики имат решаваща роля за насърчаване на равните възможности за достъп до ИИ, най-вече като подкрепят достъпа на микропредприятията и МСП до тази технология; |
| --- | --- |

19.

| 20. | констатира, че Комисията е решена да оползотвори силните страни на Европа на (съществуващите) промишлени и професионални пазари (6). Би искал да подчертае, че тази стратегия не бива да бъде осъществявана за сметка на производителността, капацитета за иновации и ДНК на местните и регионалните екосистеми; |
| --- | --- |

20.

| 21. | изтъква, че всъщност в тези екосистеми местните и регионалните власти работят по широк кръг от обществени предизвикателства. Те могат да играят важна роля за ускоряване на иновациите с реално въздействие върху тези предизвикателства; |
| --- | --- |

21.

| 22. | подчертава, че местните и регионалните власти са в най-добра позиция да допринесат за създаването на благоприятна среда за увеличаване на инвестициите в ИИ през следващите години и за насърчаване на доверието в ИИ в различните звена на веригите за създаване на стойност. Причината за това е, че те са най-близо до практическите аспекти по места и могат да стимулират местните мултидисциплинарни мрежи; |
| --- | --- |

22.

| 23. | счита, че ще бъде необходима значителна подкрепа от ЕС за стимулиране на частните и публичните инвестиции и следва да се предвидят средства от програмата „Цифрова Европа“, „Хоризонт Европа“ и европейските структурни и инвестиционни фондове, за да се отговори на нуждите на местните екосистеми; |
| --- | --- |

23.

| 24. | застъпва виждането, че инструментите за предоставяне на безвъзмездни средства следва да се съсредоточат върху конкретни приложения на ИИ, които могат да бъдат развити в по-голям мащаб. За оптималното използване на възможностите на ИИ следва да се насърчават малки проекти и да се ограничи финансовата им тежест, така че участието в проекти, финансирани от ЕС, да стане по-привлекателно за местните и регионалните власти; |
| --- | --- |

24.

| 25. | подкрепя подхода за развиването на ИИ в рамките на центровете за цифрови иновации. В този контекст инструментите за безвъзмездни средства за центрове за цифрови иновации следва да се съсредоточат върху насърчаването на местните и регионалните екосистеми; |
| --- | --- |

25.

| 26. | приветства намерението на Комисията да насърчи разработването на продукти на базата на ИИ, които да бъдат внедрявани в публичния сектор (7); |
| --- | --- |

26.

| 27. | счита обаче, че ангажиментът на Комисията за развитие на ИИ в публичния сектор не следва да се ограничава до технологии в областта на ИИ, които вече са се доказали в предварително определени сектори. Всъщност местните и регионалните власти могат да играят важна роля за ускоряването на (новите) технологии в областта на ИИ в качеството си на „първи потребител“; |
| --- | --- |

27.

| 28. | приканва Комисията да призове всички публични органи, включително местните и регионалните власти, да предприемат строги оценки на въздействието върху основните права за системите с ИИ, въведени в публичния сектор. Властите следва да избягват употребата на технологии за наблюдение с ИИ, особено при извънредни ситуации, преди да станат известни резултатите от оценката на въздействието и да бъдат приети необходимите решения; |
| --- | --- |

28.

| 29. | призовава за разработване на рамка за възлагане на обществени поръчки и правен инструментариум като стандартни условия за възлагане на обществени поръчки, които да предлагат на местните и регионалните власти възможности за действие и за оптимално оползотворяване на възможностите; |
| --- | --- |

29.

| 30. | подчертава, че стойността на данните е в повторната им употреба, включително в приложенията на ИИ. Междусекторният обмен на данни в условия на киберсигурност насърчава иновациите в областта на ИИ. КР призовава настоятелно Комисията да използва Общия регламент относно защитата на данните 2016/679 и да направи оценка на целесъобразността от по-нататъшна регулаторна рамка за лесно и надеждно споделяне и повторно използване на данни между предприятията и публичните органи (B2G), особено когато става въпрос за обществен интерес, какъвто е случаят с пандемията от COVID-19, която ясно показа значението на използването на данни от предприятията от страна на публичния сектор. Този потенциал би трябвало да се оползотвори, тъй като по този начин може да се намали административната тежест за предприятията и в много случаи, например в контекста на основаната на платформи икономика, само по този начин публичните органи могат да изпълняват своите правни задължения; |
| --- | --- |

30.

| 31. | счита, че е необходимо е да се инвестира на европейско равнище в обща безопасна основна инфраструктура и архитектура на данните, както и в стандарти за качество по отношение на сигурността, наборите от данни и статистиката. Това ще намали прага за достъп за използване на приложенията на ИИ и ще увеличи доверието в цифровите технологии, като по този начин насърчи развитието и използването на ИИ; |
| --- | --- |

31.

| 32. | изразява твърдото си убеждение, че освен това обществото би трябвало да се възползва във възможно най-голяма степен от приложенията на ИИ, разработени с публични средства. Такива приложения на ИИ по принцип следва да се разработват, например, при условия на отворен код, като същевременно се отчита и необходимостта от финансиране на тяхното разработване; |
| --- | --- |

32.

Законодателство и политика: подход, основан на учене

| 33. | отбелязва с интерес постигнатия напредък във връзка с определението на ИИ, който намира отражение в актуализираното определение (8), предоставено от независимата Експертна група на високо равнище по въпросите на изкуствения интелект, създадена от Европейската комисия. Той счита, че това определение отразява по-добре техническите възможности на ИИ. Определението на ИИ обаче следва да бъде непрекъснат процес. То следва да отчита контекста, в който работи ИИ, да върви в крак с общественото развитие в тази област и да не губи от поглед връзката между представената от Комисията „екосистема за високи постижения“ и „екосистемата на доверие“; |
| --- | --- |

33.

| 34. | счита, че една система на ИИ е съставена от комбинация от технически елементи, свързващи данни, алгоритми и изчислителна мощ със социалните практики, обществото, идентичността и културата. Поради това определението на такава динамична социално-техническа съвкупност следва да се актуализира редовно, за да отразява точно все по-нарастващото обществено въздействие на ИИ, като същевременно се идентифицират бързо променящите се предизвикателства и възможности, свързани с ИИ; |
| --- | --- |

34.

| 35. | отбелязва, че според Комисията ключовите елементи на екосистемата на доверие са гарантирането на основните права, правата на потребителите, както и прозрачността при използването на техническите компоненти и правилата относно отговорността и безопасността на продуктите. Тези основни елементи формират основата на бъдеща регулаторна рамка на ЕС за ИИ; |
| --- | --- |

35.

| 36. | подчертава, че машинното самообучение в областта на ИИ се основава на човешкото програмиране, което би могло да доведе до пристрастност на алгоритмите в широк мащаб. Поради това призовава ЕС при разработването и приложенията на технологиите в областта на ИИ да приложи механизми, които да гарантират равенство и приобщаване независимо от пола, расата и светогледа; |
| --- | --- |

36.

| 37. | привлича вниманието върху факта, че наказателното право предоставя важна форма за установяване на стандарти срещу сериозни нарушения на основните права на гражданите и неправомерното и тайно наблюдаване на гражданите с помощта на приложенията на ИИ; |
| --- | --- |

37.

| 38. | изразява съгласие с Комисията, че приложенията на ИИ вече са регламентирани от широка и висококачествена законодателна рамка и етични принципи на ЕС. Важни примери са законодателството в областта на безопасността на продуктите и отговорността, правата на потребителите, основните права, антидискриминационното законодателство и правото на защита на личните данни; |
| --- | --- |

38.

| 39. | изтъква необходимостта да се отчете, че съществуващата законодателна рамка не е специално приспособена за приложенията на ИИ, което означава, че понастоящем съществува законова празнина. Следва внимателно да се проучи в кои области е необходимо допълнително регулиране, за да се укрепи доверието на гражданите в ИИ. Основен елемент на всяка бъдеща регулаторна рамка във връзка с ИИ е въвеждането на предпазни клаузи, с които да се гарантира, че ИИ е непредубеден и не възпроизвежда дискриминация въз основа на пол, етническа принадлежност, възраст, увреждания или сексуална ориентация; |
| --- | --- |

39.

| 40. | изтъква, че нито един от официалните езици на ЕС не бива да бъде дискриминиран и да стане уязвим поради използването на ИИ, и че данните и езиковите настройки трябва да бъдат достъпни на всички езици на ЕС; |
| --- | --- |

40.

| 41. | освен това изтъква значението на чувствителното към аспектите на пола кодиране и призовава за равно участие на жените и мъжете в проектирането, изпълнението, оценката и дебатите относно етиката и нормите за технологиите, свързани с ИИ. Стимулирането на участието на момичетата и жените в областта на науката, технологиите, инженерството, изкуствата и математиката (НТИИМ) е от съществено значение, по-специално за пълното им включване в свързаните с ИИ процеси и цифровата икономика като цяло; |
| --- | --- |

41.

| 42. | подчертава, че тази регулаторна рамка следва да гарантира достатъчен брой от посочените по-горе ключови елементи, като същевременно предоставя необходимата възможност и гъвкавост за иновации. Във връзка с това следва да сме наясно с предизвикателствата, свързани с тълкуването и функционирането на системите на ИИ, както и с резултатите и социалните последици, които пораждат тези системи; |
| --- | --- |

42.

| 43. | отбелязва, че ИИ е технология, която не е самостоятелно обособена, а е свързана с други технологии и науки, като например поведенческите науки, квантовите изчислителни технологии, интернет на нещата, разгръщането на мрежи 5G и 6G, бизнес казусите и цифровите платформи; |
| --- | --- |

43.

| 44. | счита, че трябва да се има предвид, че ИИ е развиваща се технология, която все още не е напълно разработена и изцяло интегрирана в обществото; |
| --- | --- |

44.

| 45. | посочва, че политиците, вземащите решения и обществото са изправени пред едно основно предизвикателство: как да се гарантира, че при съотношението между желани и нежелани резултати и ефекти везните ще натежат в правилната посока? И как да се гарантира, че са налице достатъчно възможности за оползотворяване на възможностите, предлагани от ИИ, и за укрепване на доверието на хората в него? С напредъка на приложенията с ИИ, особено на прогнозните алгоритми, в много публични и държавни институции (съдебни органи, правоприлагащи органи, военни сили и т.н.) е налице неотложна необходимост от регулаторна рамка, която да предвижда строга проверка на необходимостта и пропорционалността, да осигурява подходящи гаранции и средства за правна защита и да определя недвусмислено отговорностите и отчетността, както и надлежен публичен надзор; |
| --- | --- |

45.

| 46. | подчертава, че регионалните и местните власти следва да играят важна роля в изготвянето на законодателството и политиките в областта на ИИ. Те са по-близо до гражданите и следователно разполагат с по-полезни данни отколкото националните правителства. Поради това регионалните и местните органи следва да бъдат привлечени за по-активно участие в разработването на политиките и законодателството, които ще произтекат от Бялата книга; |
| --- | --- |

46.

| 47. | подкрепя становището на Комисията, че с оглед на скоростта, с която се развива ИИ, регулаторната рамка следва да дава възможност за по-нататъшно развитие. Това изисква адаптивно законодателство и адаптивен законодателен процес. Това изисква и критично отношение от страна на Комисията към функционирането на собствената ѝ система и социални иновации в рамките на тази система; |
| --- | --- |

47.

| 48. | настоява във връзка с това регионалните и местните органи да разполагат с достатъчно свобода, за да могат да експериментират (включително създаване на прототипи на политики) и да научат как най-ефективно и ефикасно могат да изготвят политиките за преодоляване на тези основни предизвикателства; |
| --- | --- |

48.

| 49. | призовава настоятелно Комисията да разработи процедурна рамка за тази област на политика, насочена към максимално използване на вече съществуващите правила, но също и към по-нататъшно развитие на бъдещата политика в областта на ИИ и регулаторната рамка на ЕС с течение на времето. Тази рамка следва също така да координира усилията на европейско, национално и регионално равнище и да гарантира сътрудничество между частния и публичния сектор. За тази цел създаването на агенция на ЕС за изкуствения интелект би допринесло за ефективния надзор и координация на свързаните с ИИ въпроси на всички равнища на управление — от европейското до местното. |
| --- | --- |

49.

| 50. | подкрепя подхода на Комисията за изготвяне на допълнителни разпоредби за „високорискови“ приложения на ИИ; |
| --- | --- |

50.

| 51. | счита обаче, че основните критерии, които позволяват да се отговори на въпроса дали един ИИ е „високорисков“, са степента, до която човекът може да повлияе на процеса на вземане на решения, и въздействието на тези решения върху правата и фактическите действия на гражданите; |
| --- | --- |

51.

| 52. | призовава бъдещото законодателство и бъдещата политика да се съсредоточат по-специално върху прозрачността и обяснимостта на алгоритмите, както и върху търсенето на отчетност (9), справедливост и отговорност от онези, които използват ИИ, особено ако става въпрос за засягане на правата или фактическите действия на гражданите или оказване на влияние върху тях; |
| --- | --- |

52.

| 53. | посочва, че гражданите имат правото да знаят, на достъпен език, въз основа на кои данни и алгоритми са засегнати техните права или фактически действия, така че да могат да се защитят справедливо и, при необходимост, да могат да се ползват от ефективна правна защита. Освен това системата за вземане на решения би трябвало да включва възможността за решаване на въпроса от човек. По целесъобразност следва да се наблегне на ролята на публичните власти; |
| --- | --- |

53.

| 54. | счита, че използването на технологии в областта на ИИ е от особено значение и по отношение на условията на труд и благосъстоянието на работниците. Във връзка с това той се присъединява към призива на европейските социални партньори за „свеждане до минимум на данните и прозрачност, наред с ясни правила за обработването на лични данни, с цел да се ограничи рискът от обезпокоително наблюдение и злоупотреба с лични данни“ (10), за да се гарантира зачитане на човешкото достойнство. Комитетът споделя виждането, че е важно да се даде възможност на представителите на работниците да се занимават с въпроси, свързани с данните, съгласието, защитата на неприкосновеността на личния живот и наблюдението, като събирането на данни се обвърже с конкретна и прозрачна цел и се гарантира прозрачност, когато се използват системи с ИИ в процедури с човешки ресурси; |
| --- | --- |

54.

| 55. | изразява съгласие с изискванията за данните за обучението, предвиждани от Комисията. Съхраняването на документация е средство за проверка на спазването на правилата. КР счита обаче, че свързаната с това административна тежест следва да бъде възможно най-ограничена; |
| --- | --- |

55.

| 56. | подкрепя становището на Комисията, че целта за надежден, етичен и ориентиран към човека ИИ може да бъде постигната само чрез осигуряване на подходяща човешка намеса при високорискови приложения на ИИ; |
| --- | --- |

56.

| 57. | настоява бъдещото законодателство и мониторингът за спазване да се прилагат за целия жизнен цикъл на приложението на ИИ; |
| --- | --- |

57.

| 58. | подкрепя становището на Комисията, че човешкият надзор спомага да се гарантира запазването на автономността на хората, но призовава Европейската комисия да направи оценка на етичните рискове, по-специално свързаните с предубеждения при използването на ИИ, и да предложи ясни решения; |
| --- | --- |

58.

| 59. | призовава регулирането в областта на ИИ да взема под внимание отражението на използването на тези технологии върху околната среда през целия им жизнен им цикъл и по цялата верига на доставки в краткосрочен и дългосрочен план; |
| --- | --- |

59.

| 60. | взема под внимание проектодоклада на Комисията по правни въпроси на Европейския парламент (11). По-специално КР отбелязва съображението, че всяка държава членка следва да създаде национален надзорен орган, който да отговаря за осигуряването, оценяването и мониторинга на съответствието и който да дава възможност за дискусии и обмен на гледни точки в тясно сътрудничество със заинтересованите страни и гражданското общество; |
| --- | --- |

60.

| 61. | подкрепя становището на Комисията, че е необходима обективна предварителна оценка на съответствието, за да се провери и гарантира спазването на задължителните изисквания, приложими за високорискови приложения; |
| --- | --- |

61.

| 62. | споделя виждането на Комисията, че последиците от използването на системи на ИИ за дистанционна биометрична идентификация могат да варират значително в зависимост от целта, контекста и обхвата на използването; |
| --- | --- |

62.

| 63. | отправя искане за разработването на задължителна и недвусмислена рамка за качество, която да осигурява ясен ориентир за тези основни приложения на ИИ. Тази рамка следва да се съсредоточи върху стандартите и практиките, които предотвратяват незаконната дискриминация и стигматизирането на отделните хора и групи от населението. КР подкрепя подхода на Комисията за широк дебат по този въпрос; |
| --- | --- |

63.

| 64. | счита, че наред със законодателството важна роля при разработването на ИИ играе етиката (етика при проектирането). Трябва да сме наясно, че етиката не е свързана с конкретен технически инструмент (напр. ИИ), а става въпрос за социалния и регулаторен контекст, в който се прилага техническият инструмент; |
| --- | --- |

64.

| 65. | счита, че от по-голяма полза за бъдещата политика за екосистема на доверие ще бъде един по-широк подход отколкото просто изготвяне на законодателство за рисков ИИ. Бъдещата политика изисква постоянен и систематичен социално-технически подход, който да разглежда технологиите от всички гледни точки и чрез различни призми. Това изисква мултидисциплинарен подход към изготвянето на политики и регулирането, в рамките на който създателите на политики, представителите на академичните среди от различни области, социалните партньори, предприятията и местните и регионалните власти непрекъснато си сътрудничат, следят развитието на ситуацията и разпространяват резултатите от наблюденията си със същата прозрачност; |
| --- | --- |

65.

Развитие на знанието

| 66. | посочва, че за да се насърчи преходът към общество, в което ИИ играе важна роля, е необходимо предстоящите предложения за актуализирана програма за умения и за план за действие в областта на цифровото образование да обхванат (що се отнася до ИИ) цялата верига на образователната система — от началното, през средното и средното професионално до висшето професионално и научно образование и ученето през целия живот. Учебните програми в областта на цифровото образование следва да насърчават активното гражданство, да изострят критичното мислене и да дават възможност на хората от ранен етап да се справят с увеличаващите се взаимодействия с ИИ; |
| --- | --- |

66.

| 67. | призовава мерките в областта на образованието и обучението да се съсредоточат и върху укрепването на цифровите умения на гражданите и специалистите, както в образователната система, така и по отношение на повишаването на квалификацията. Очаква се цифровата революция да доведе до значително увеличаване на броя на работещите в професии, свързани с цифровите технологии. Същевременно технологичното обучение по ИИ през целия живот е необходимо не само за техническите професии в областта на НТИ(И)М, а и за всички работници (включително служителите в публичните администрации), които ще се нуждаят от познания по ИИ за редица други сфери на дейност. Във връзка с това обучението следва да се съсредоточи не само върху настоящите нужди на пазара на труда, свързани с ИИ, а и върху технологичното ограмотяване за всички работници, което ще позволи адаптирането в дългосрочен план към нуждите от обучение в областта на ИИ; |
| --- | --- |

67.

| 68. | подчертава, че обучението на политиците и създателите на политики не само във връзка с използването на ИИ, но и по отношение на етичните разпоредби и стандарти е от решаващо значение и ще бъде от полза за качествен процес на демократично вземане на решения. КР препоръчва обучение, което се отнася до актуализиране на уменията на относително високо равнище и има две цели: 1) постигане на способност за комуникация с пазара на равни начала и 2) управление на въздействието на ИИ върху обществото и демократичните процеси; |
| --- | --- |

68.

| 69. | подчертава, че за да се гарантира, че ИИ отразява нашите основни ценности и права, както и че се избягва програмиране въз основа на полови предубеждения, от съществено значение е да се диверсифицира секторът на технологиите и да се насърчават учениците, по-специално момичетата, да се записват на курсове по НТИ(И)М; |
| --- | --- |

69.

Многостепенно управление и публично-частно партньорство

| 70. | подкрепя необходимостта от общ европейски подход в областта на ИИ, за да се постигне достатъчен мащаб и да се избегне фрагментиране на единния пазар; |
| --- | --- |

70.

| 71. | подчертава обаче, че европейският подход към управлението трябва да се основава на отворено, приобщаващо и децентрализирано общество, в което всеки има възможността да участва, да проявява творчество и предприемачески дух; |
| --- | --- |

71.

| 72. | заявява, че основният въпрос тук е начинът, по който политиците, гражданите и МСП могат да участват ефективно в разработването на приложенията, етиката и регулирането на ИИ и как разбирането на очакваните приходи от екосистемите може да повлияе на прекалибрирането на политиките и разпоредбите; |
| --- | --- |

72.

| 73. | изтъква важната роля на децентрализираните мрежи на гражданите и местните икономики за включването на политиците, гражданите и предприятията в разработването на приложенията, етиката и регулирането на ИИ. Всъщност силата на местните общности и мрежи се изразява в създаването на отворени, взаимносвързани и целенасочени местни и регионални сътрудничества за насърчаване на иновациите и развитието на нови икономики; |
| --- | --- |

73.

| 74. | счита, че бъдещата европейска рамка на политиката следва да координира усилията на европейско, национално и регионално равнище, да насърчава споделянето на знания и да гарантира сътрудничеството между частния и публичния сектор. Това изисква многостепенно управление, свързващо мрежите от местно, регионално, национално и европейско равнище. |
| --- | --- |

74.

Брюксел, 14 октомври 2020 година.

Председател на Европейския комитет на регионите

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  COM(2020) 67.

1

(2)  COM(2020)66.

2

(3)  SEDEC VI/046 (ОВ C 168, 16.5.2019 г., стp. 11).

3

(4)  COM(2016)381.

4

(5)  Препоръка (ЕС) 2020/518.

5

(6)  Глава 2 от Бялата книга за изкуствения интелект.

6

(7)  Глава 4, точка 6.

7

(8)  https://ec.europa.eu/newsroom/dae/document.cfm?doc_id=56341

8

(9)  Maranke Wieringa, What to account for when accounting for algorithms, Utrecht University, 20 януари 2020 г.

9

(10)  Автономно европейско рамково споразумение между социалните партньори относно цифровизацията (https://www.etuc.org/system/files/document/ file2020-06/Final%2022%2006%2020_Agreement%20on%20Digitalisation%202020.pdf).

10

(11)  Проектодоклад на докладчика Ibán García del Blanco от 21 април 2020 г. с препоръки към Комисията относно рамка за етичните аспекти на изкуствения интелект, роботиката и свързаните с нея технологии (2020/2012 (INL).

11

---

| 18.12.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 440/87 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 440/87

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Регионален сравнителен доклад за иновациите и въздействието му върху регионалните политики, ориентирани към местните условия

(2020/C 440/15)

| Докладчик: | Mikel IRUJO AMEZAGA (ES/EA), генерален директор, отговарящ за външната дейност в правителството на автономна област Навара |
| --- | --- |

Докладчик:

Mikel IRUJO AMEZAGA (ES/EA), генерален директор, отговарящ за външната дейност в правителството на автономна област Навара

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

Значението на надеждните показатели в политиката в областта на иновациите

| 1. | счита, че регионите трябва да адаптират своите специфични политики за всяко конкретно място, тъй като не съществува универсална регионална политика в областта на иновациите. Всеки регион се характеризира с различен институционален капацитет в различни политически, икономически и социални условия, което позволява или пък ограничава създаването и изпълнението на тези политики; |
| --- | --- |

1.

| 2. | посочва, че съгласно член 181 от ДФЕС Комисията може да „предприема [...] инициативи за насърчаване на тази координация, по-конкретно инициативи за установяване на насоки и показатели, организиране на обмен на най-добри практики и подготовка на елементите, необходими за периодично наблюдение и оценка“; |
| --- | --- |

2.

| 3. | припомня, че регионалният сравнителен доклад за иновациите предоставя по-подробна разбивка на резултатите по групи с контекстуални данни, които могат да бъдат използвани за анализ и сравнение на икономическите, търговските и социално-демографските различия между регионите; |
| --- | --- |

3.

| 4. | посочва, че РСДИ предоставя оценка на областите, в които регионите работят добре, и тези, в които трябва да съсредоточат усилията си за подобряване на резултатите в областта на иновациите. Данните следват да помогнат на регионите да оценят силните и слабите страни на регионалните системи за научни изследвания и иновации; |
| --- | --- |

4.

| 5. | изтъква, че в РСДИ за 2019 г. се подчертава силното сближаване на регионалните резултати, тъй като различията между регионите постепенно намаляват, и припомня значението му за създаването на стратегии, тъй като разработването на специфични мерки за всяко конкретно място се основава, наред с другото, на данни; |
| --- | --- |

5.

| 6. | подчертава, че в следващата МФР за периода 2021—2027 г. и най-вече в рамковия регламент за ЕФРР, предложен от Европейската комисия, насърчаването на иновативна и интелигентна икономическа трансформация чрез развитието на умения за интелигентно специализиране, промишлен преход и предприемачество се определя като една от политическите цели (1); |
| --- | --- |

6.

| 7. | отбелязва, че стратегическият подход на ЕС се насочи към разработването на специфични политики за всяко конкретно място и на стратегии за интелигентна специализация (S3) в подкрепа на регионалните иновации; |
| --- | --- |

7.

| 8. | припомня, че стратегии S3 подействаха като катализатор за развитието на истински регионални иновационни екосистеми. Регионалните иновационни екосистеми оказват значително въздействие върху регионалната икономика и конкурентоспособност и предоставят отлична възможност за иновации в близост до гражданите в зависимост от техните потребности по места (2); |
| --- | --- |

8.

| 9. | припомня, че регионалната политика предвижда задължение за извършване на оценки на ефективността и въздействието на подкрепата от фондовете от общата стратегическа рамка, с цел да се подобри качеството на изпълнението и разработването на програмите и да се определят последиците от тях по отношение на целите на стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж; |
| --- | --- |

9.

| 10. | припомня, че работната група на Комитета за европейското научноизследователско пространство и иновациите (ERAC) е посочила, че трябва да бъдат създадени механизми за наблюдение от самото начало, за да се направи оценка на напредъка и да се установят пропуските, въздействието и успехите, с цел да се насочи европейското научноизследователско пространство (ЕНП) и да му се даде възможност да се адаптира към променящите се изисквания и потребности, които следва да включват подходящи механизми за мониторинг и измерими ключови показатели за ефективност (КПЕ) (3). Предлага се механизмът за мониторинг да бъде разширен на местно и регионално равнище с цел събиране на реалистична информация за иновативното равнище на някои региони, както и за възможностите и предизвикателствата в тази област; |
| --- | --- |

10.

| 11. | припомня, че както независимите препоръки на групата на високо равнище от новатори (доклад FAST от 2018 г. (4)), така и докладът „Изследвания — производство — приложение — Инвестиране в желаното от нас европейско бъдеще“ (5) предупреждават, че на етапа на създаване на програмата на ЕС за научни изследвания и иновации за периода след 2020 г. ще бъде необходима всеобхватна и централизирана система за мониторинг и оценка на програмата и ще трябва да се насърчава тясното сътрудничество и обмена на информация с националните и регионалните агенции за иновации; |
| --- | --- |

11.

| 12. | припомня, че в доклада „Ориентираните към мисии научни изследвания и иновации в Европейския съюз“ (6) се посочва, че за измерването и въздействието на целите и основните етапи ще бъде необходимо да се установят подходящи показатели и рамки за проследяване с цел измерване на напредъка, които трябва да бъдат динамични, като признава, че статичният анализ на разходите и ползите и изчисленията на нетната настояща стойност биха могли да възпрепятстват всяка смела мисия още в самото ѝ начало; |
| --- | --- |

12.

| 13. | според Комитета експерти трябва да подготвят нова политическа инициатива за изготвянето на по-широко понятие за интелигентна специализация, което да води към постигането на общоевропейско споразумение относно водещите принципи, например под формата на Харта за интелигентна специализация 2.0, която да допълва съществуващите инструменти за планиране и изпълнение на местното и регионалното икономическо развитие; |
| --- | --- |

13.

| 14. | припомня своето становище относно „Хоризонт Европа“: Девета рамкова програма за научни изследвания и иновации“ (7), в което се „призовава настоятелно за пълноценното участие на местните и регионалните власти в стратегическото планиране, което ще ръководи изпълнението на „Хоризонт Европа“ и отчитането на стратегиите за интелигентна специализация в рамките на програмата“; |
| --- | --- |

14.

Методологични аспекти на регионалния сравнителен доклад за иновациите (РСДИ)

| 15. | отбелязва, че в РСДИ за 2018 г. се подчертава, че е важно да се съчетават различни видове активи, които са податливи на иновации, за да се стимулира създаването и внедряването на иновации, вариращи от научноизследователска и развойна дейност до инвестиции в ИКТ, развитие на уменията или промени в управленските и организационните умения. Във връзка с това би трябвало да се отчитат в по-голяма степен рамковите условия за иновации, инвестиции, дейности и въздействия, които не са свързани с научноизследователската и развойната дейност и технологиите. Едностранчив подход, насочен единствено към резултатите в научноизследователската и развойната дейност или към тези в областта на ИКТ, може да не осигури добра основа за разбиране на сложността на иновационния процес (8); |
| --- | --- |

15.

| 16. | предлага да се извърши задълбочен анализ на това дали сегашните показатели на РСДИ са подходящи за измерване на иновациите или трябва да се включат нови и да отпаднат стари. Включването на нови показатели, адаптирани към интелигентната специализация, които да позволяват анализ на напредъка на научноизследователските и иновационни стратегии за интелигентно специализиране (RIS3), освен че е необходимо, би могло да бъде много полезен инструмент за насърчаване на междурегионалното сътрудничество. По възможност изборът им следва да бъде теоретично обоснован; |
| --- | --- |

16.

| 17. | изтъква необходимостта от въвеждане на ефективни показатели за измерване и оценка на въздействието по признак пол върху регионалните иновации в съответствие с призива на Комитета на регионите за използване на показатели, разбити по полов признак във всички обществени политики на Общността. За тази цел предложените показатели трябва да станат част от редовните общи статистически операции както на национално, така и на европейско равнище, по координиран начин, така че да могат да се прилагат подходящи политики, като се отчитат и съпоставят регионалните стойности с цел насърчаване на сближаването в рамките на Съюза; |
| --- | --- |

17.

| 18. | подчертава решаващото значение на цифровизацията в областта на иновациите и особено за ускоряване на икономическото възстановяване от COVID-19 по пътя към устойчив растеж. Това трябва да играе важна роля за допълнително разработване на показателите на РСДИ; |
| --- | --- |

18.

| 19. | посочва, че когато в някои региони няма налични данни, следва да бъде определен, ако е възможно, инструмент за събиране на информация чрез проучвания или чрез административните регистри или информацията да бъде директно изискана от статистически агенции или регионални администрации, ако има такива; Тази необходимост може да бъде възможност за интегрирането на нови показатели, свързани с интелигентната специализация и европейските приоритети (Зелен пакт, цифровизация, промишлен преход и др.), които изискват специално определение и регистрация; |
| --- | --- |

19.

| 20. | препоръчва се да се избягват силно свързаните един с друг показатели, които по подразбиране измерват едни и същи стойности. Силно препоръчително е и максималното сближаване между показателите както по държави членки, така и по региони; |
| --- | --- |

20.

| 21. | препоръчва, когато това е възможно, да се предвидят мерки за променливост на показателите и на окончателния индекс. Коефициентът на вариация за всички показатели например би бил добра мярка за оценка на точността на показателите в различните региони. Една стандартна мярка за доверителен интервал за окончателния индекс ще позволи да се прецени дали настъпилите промени са действителни или не; |
| --- | --- |

21.

| 22. | препоръчва се да се анализира дали тежестта на различните показатели при изготвянето на окончателния индекс следва да бъде една и съща или не. Съществуват различни начини за избор на тази тежест (статистически или не), които могат да бъдат взети предвид. Тъй като изборът на тежестта на отделните показатели оказва силно въздействие върху окончателния индекс и крайното подреждане, е важно той да бъде аргументиран и изключително прозрачен. Би било добре да се направи анализ на чувствителността и несигурността, за да се оценят различни предложения за тежест на отделните показатели; |
| --- | --- |

22.

| 23. | препоръчва да се анализират причините за липсата на регионални данни, за да се избегнат систематични грешки. Ако загубата на данни не е напълно случайна, в оценките ще има грешки. Препоръчва да се въведат процедури за събиране на данни с цел предотвратяване на такива ситуации и в резултат на това да се постигне баланс, доколкото това е възможно, на процента на наличните данни в разглежданите региони; |
| --- | --- |

23.

| 24. | като се вземат предвид разнообразните условия в регионите в различните държави членки, препоръчва за РСДИ за 2021 г. да се направи задълбочен анализ на „техниката на регионализация на проучването на иновациите в Общността“, при който се приема, че равнищата на интензитет в промишления сектор на национално равнище се поддържат и на регионално равнище; по-специално препоръчва да се избягва използването на корекционен коефициент при изчисляването на окончателния съставен показател на РСДИ, който предполага една и съща ефективност между различните региони в една и съща държава и по този начин вреди на най-иновативните региони, които се намират в държави с умерени иновации; |
| --- | --- |

24.

| 25. | препоръчва използваните източници да бъдат по-достъпни и прозрачни. Файловете с данни, използвани за изчисляването на показателите (и следователно на окончателния индекс), трябва да са достъпни, както и кодът или инструментът за тяхното изчисление, така че изследователите да могат да възпроизвеждат получените резултати и на свой ред да допринасят за подобряването на РСДИ. За повишаване на прозрачността е важно да се знае от кои конкретни проучвания са получени данните за регионалните проучвания на иновациите в Общността или дали са специално разработени за РСДИ. Също така, когато се използват „регионални статистически данни“, би следвало да се посочват източниците; |
| --- | --- |

25.

| 26. | препоръчва, в допълнение към добре установените източници на данни за РСДИ, да се тестват и нови нетрадиционни източници на данни за измерване на регионалните иновации и да се оцени тяхното използване. Така например ОИСР вече използва за проучвания набори от данни, генерирани от интернет страниците на дружества с помощта на подходи на базата на изкуствения интелект; |
| --- | --- |

26.

| 27. | препоръчва в РСДИ заедно със съставените индекси да се публикуват и всички необработени данни, т.е. без стандартизация ЕС = 100, без промени в единиците или без премахване на систематичните грешки; |
| --- | --- |

27.

Въздействие върху развитието на регионалните политики в областта на иновациите

| 28. | предлага съвместни усилия с ГД „Съвместен изследователски център“, ГД „Научни изследвания и иновации“ и ГД „Образование, младеж, спорт и култура“ за увеличаване на степента на използване на РСДИ за сравнителен анализ на регионалните политики в областта на иновациите и за усвояване на положителен опит от тях, особено като се извеждат на преден план човешките и творческите аспекти на иновациите, както и социалното им измерение; |
| --- | --- |

28.

| 29. | посочва, че РСДИ е основен инструмент за сравняване на развитието на резултатите при изпълнението на регионалните политики в областта на иновациите, дори когато не се посочват причините за настъпващите промени; |
| --- | --- |

29.

| 30. | подчертава ролята на Съвместния научноизследователски център за използването на иновационни лагери и други съвременни методи за интегрирано използване на РСДИ и стратегии за интелигентна специализация за увеличаване на европейските партньорства с цел постигане на по-голямо въздействие на местно и регионално равнище при изпълнението на дейностите по Зеления пакт и ЦУР на ООН; |
| --- | --- |

30.

| 31. | подчертава по-специално политическото въздействие на РСДИ, както и на неговото влияние върху вземането на решения на регионално равнище и на потенциала му да оптимизира регионалните иновационни екосистеми и интелигентната специализация; |
| --- | --- |

31.

| 32. | препоръчва да се създадат ясни и разбираеми синергии между РСДИ и други инструменти на ЕС, като например Радара за иновации, Регионалния иновационен монитор плюс, Европейския индекс за конкурентоспособност на регионите, Обсерваторията за научни изследвания и иновации — механизъм за подкрепа в областта на политиките на „Хоризонт 2020“, Инобарометър, Контролното табло на ЕС за инвестиции за научни изследвания и развойна дейност в индустрията, Индекса на цифровата трансформация, Сравнителното проучване на иновациите в публичния сектор, както и допълването с проучването на иновациите в Общността (CIS) или показателя за измерване на резултатите от иновациите; |
| --- | --- |

32.

| 33. | препоръчва по-големи синергии между РСДИ и оценките на въздействието, извършени от Съвместния изследователски център; |
| --- | --- |

33.

| 34. | съзнава, че РСДИ не е насочен към прилагането на стратегиите за интелигентна специализация, а предоставя цялостна оценка на напредъка във времето и показател за силните и слабите страни на регионалните системи за иновации. Независимо от това счита, че Европейската комисия, с подкрепата на Европейския комитет на регионите, следва да добави към РСДИ препоръки относно инструментите на ЕС, които могат да допринесат за подобряването на показателите. РСДИ може да предоставя подкрепа чрез определянето на приоритети на политиката или чрез насочването на структурните фондове за научни изследвания и иновации, разпределени за тези региони, поради тяхното по-широко географско и секторно покритие, ако регионите по свое желание решат да се възползват от това; |
| --- | --- |

34.

| 35. | препоръчва да се създадат връзки между показателите на РСДИ, от една страна, и съответните политики и стратегии на ЕС и успехите при прилагането им, от друга страна, за да може РСДИ да се превърне в средство за подкрепа за по-добри иновационни екосистеми, а не изключително в инструмент за наблюдение, в синергия с други инициативи, като например механизма за подкрепа в областта на политиките на „Хоризонт“. Препоръчва показателите, използвани при отделните структурни фондове, особено при ЕФРР, да бъдат сходни и/или да допълват тези на РСДИ. Настоящата разпокъсаност на показателите понякога затруднява оценката на въздействието на публичните усилия в областта на иновациите; |
| --- | --- |

35.

| 36. | препоръчва РСДИ за 2021 г. да бъде по-добре съгласуван с новите приоритети на програмния период след 2020 г. По-специално се препоръчва да се изготви, в сътрудничество с Европейския комитет на регионите, рамка за синергиите между РСДИ и приоритетите на общото пространство за научни изследвания (9), приоритетите на Европейската комисия, като например Европейския зелен пакт и цифровизацията, стратегията на Комисията за отворени научни изследвания и наука, бъдещия стратегически план на „Хоризонт Европа“, както и с развитието на целите на регионалната политика и нейната връзка със стратегиите за интелигентна специализация; |
| --- | --- |

36.

| 37. | счита, че е важно да се увеличат усилията за проучване на връзката между финансирането от структурните фондове и потенциала за иновации в европейските региони, като така ще се преодолеят различията в областта на иновациите; |
| --- | --- |

37.

| 38. | посочва редица по-конкретни препоръки:






  — | счита, че ефикасността и ефективността следва да се вземат под внимание. Така например регион, който инвестира огромни ресурси за подобряване на своята система за иновации, може да бъде определен като неефективен (по отношение на използването на ресурсите). Може да се окаже, че регионите с по-малко ресурси за иновации могат да постигнат много високи нива на ефективност; |
| --- | --- | --- |

38.

—

счита, че ефикасността и ефективността следва да се вземат под внимание. Така например регион, който инвестира огромни ресурси за подобряване на своята система за иновации, може да бъде определен като неефективен (по отношение на използването на ресурсите). Може да се окаже, че регионите с по-малко ресурси за иновации могат да постигнат много високи нива на ефективност;

| — | отбелязва, че в РСДИ се подчертава, че е по-вероятно гъсто населените райони да бъдат по-иновативни, но не се посочва какви мерки или инструменти предвижда ЕС, за да могат по-слабо населените райони да бъдат по-иновативни; |
| --- | --- |

—

отбелязва, че в РСДИ се подчертава, че е по-вероятно гъсто населените райони да бъдат по-иновативни, но не се посочва какви мерки или инструменти предвижда ЕС, за да могат по-слабо населените райони да бъдат по-иновативни;

| — | посочва, че в РСДИ не се измерват други фактори, които могат да бъдат важни за региони, като изтичането на мозъци и отговорните иновации; |
| --- | --- |

—

посочва, че в РСДИ не се измерват други фактори, които могат да бъдат важни за региони, като изтичането на мозъци и отговорните иновации;

| — | препоръчва в РСДИ за 2021 г. да се въведе глава относно въздействието на излизането на Обединеното кралство от ЕС върху показателите на ЕС в областта на иновациите; |
| --- | --- |

—

препоръчва в РСДИ за 2021 г. да се въведе глава относно въздействието на излизането на Обединеното кралство от ЕС върху показателите на ЕС в областта на иновациите;

| — | предлага да се разгледа въпросът за изграждане на устойчивост на регионално равнище чрез иновации в РСДИ за 2021 г. във връзка с пандемията от COVID-19. Също така би било полезно да се направи оценка на уязвимостта на регионалните стратегии за интелигентна специализация по време на кризи; |
| --- | --- |

—

предлага да се разгледа въпросът за изграждане на устойчивост на регионално равнище чрез иновации в РСДИ за 2021 г. във връзка с пандемията от COVID-19. Също така би било полезно да се направи оценка на уязвимостта на регионалните стратегии за интелигентна специализация по време на кризи;

| — | препоръчва в РСДИ да се отчитат разнородността на европейските региони и боравенето с данните и той да насърчи регионалните (и националните) статистически служби да приемат единен набор от критерии (и показатели) на европейско равнище; |
| --- | --- |

—

препоръчва в РСДИ да се отчитат разнородността на европейските региони и боравенето с данните и той да насърчи регионалните (и националните) статистически служби да приемат единен набор от критерии (и показатели) на европейско равнище;

| 39. | препоръчва системите за мониторинг и оценка на стратегиите за интелигентна специализация да се използват за обективен анализ на ползите и въздействието на регионалните политики в областта на иновациите и за задаване на посока на процеса на вземане на решения в краткосрочен план; |
| --- | --- |

39.

| 40. | припомня, че Европейската комисия вече прилага „принципа на иновациите“ при подготовката на мащабни законодателни инициативи, и препоръчва на държавите членки да прилагат уеднаквени системи, които следва да улесняват проучванията, извличането на резултати и адаптирането, докато в рамките на публичните политики се използват по-добре всички налични данни и аналитични техники (10); |
| --- | --- |

40.

| 41. | препоръчва по-активно участие на Европейския комитет на регионите в подготовката на РСДИ за 2021 г., както и неговото разпространение сред местните и регионалните власти чрез текущи инициативи като Платформата за обмен на знания (ПОЗ) и Науката среща регионите. |
| --- | --- |

41.

Брюксел, 14 октомври 2020 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/HTML/?uri=CELEX:52018PC0372&from=EN (ч.2).

1

(2)  Становище на Европейския комитет на регионите — Засилване на иновациите в европейските региони: стратегии за стабилен, приобщаващ и устойчив растеж (ОВ C 361, 5.10.2018 г., стр. 15)

2

Засилване на иновациите в европейските региони: стратегии за стабилен, приобщаващ и устойчив растеж

(3)  Вж. становището на ERAC относно бъдещето на ЕНП, Брюксел, 23 януари 2020 г., ERAC 1201/20.

3

(4)  https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/0deba00f-15f0-11e8-9253-01aa75ed71a1/language-en/format-PDF/source-91324356

4

(5)  https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/ffbe0115-6cfc-11e7-b2f2-01aa75ed71a1/language-en/format-PDF/source-search

5

(6)  https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/5b2811d1-16be-11e8-9253-01aa75ed71a1/language-en

6

(7)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/?qid=1584514102293&uri=CELEX%3A52018AR3891

7

(8)  Science, research and innovation performance of the EU („Дейността на ЕС в областта на науката, изследванията и иновациите“), 2018 г., https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/16907d0f-1d05-11e8-ac73-01aa75ed71a1/language-en.

8

(9)  https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC114345/jrc114345_adjusted_research_excellence_2018.pdf

9

(10)  Обновена Европейска програма за научни изследвания и иновации — шансът на Европа да определи своето бъдеще, COM(2018) 306 final

10

Обновена Европейска програма за научни изследвания и иновации — шансът на Европа да определи своето бъдеще

---

| 18.12.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 440/92 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 440/92

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Съюз на равенство: Стратегия за равенство между половете за 2020—2025 г.

(2020/C 440/16)

| Докладчик: | Concepción ANDREU RODRIGUEZ (ES/ПЕС), министър-председател на автономна област Ла Риоха. |
| --- | --- |
| Отправен документ: | Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Съюз на равенство: Стратегия за равенство между половете за 2020—2025 г.
  COM(2020) 152 final |

Докладчик:

Concepción ANDREU RODRIGUEZ (ES/ПЕС), министър-председател на автономна област Ла Риоха.

Отправен документ:

Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Съюз на равенство: Стратегия за равенство между половете за 2020—2025 г.

COM(2020) 152 final

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

| 1. | изтъква, че правото на равно третиране и равни възможности между половете, както е определено в член 8 от ДФЕС и в Европейския стълб на социалните права, трябва да се гарантира и насърчава във всички области; |
| --- | --- |

1.

| 2. | приветства съобщението, озаглавено „Съюз на равенство: Стратегия за равенство между половете за 2020—2025 г.“, и визията, политическите цели и действия, съдържащи се в него, като го счита за много добра основа за постигането на конкретен напредък в областта на равенството между половете в Европейския съюз; |
| --- | --- |

2.

| 3. | счита, че съобщението е публикувано в много подходящ момент, който съвпада с двадесет и петата годишнина от приемането на Пекинската декларация и платформа за действие — първият план за действие за напредък в областта на равенството между жените и мъжете, чиито препоръки са запазили валидността си и днес, и допринася за постигането на целите за устойчиво развитие, тъй като равенството между половете е съществен елемент от всички измерения на едно приобщаващо и устойчиво развитие; |
| --- | --- |

3.

| 4. | подчертава значението на съвместното управление, в което Европейският съюз и държавите членки участват като основни субекти, но изтъква, че е важно да бъдат включени и да получат по-ясна роля местните и регионалните власти и третият сектор, тъй като са важни фактори в управлението на политиките, които засягат пряко гражданите. Освен това в стратегията се отбелязва съществената полза от съвместната работа на участниците от публичния и частния сектор на ЕС в тази рамка на управление; |
| --- | --- |

4.

| 5. | призовава с оглед на правомощията им и работата, свързана с тяхното упражняване, местните и регионалните органи на управление да получат признание като стратегически партньори при разработването, изпълнението и наблюдението на стратегията. Трябва да се осигурят необходимите средства, за да се изпълни стратегията; |
| --- | --- |

5.

| 6. | посочва важността на сътрудничеството с организациите на гражданското общество, организациите на жените и по-младите поколения предвид значимата им роля в управлението на политиките за равенство между половете; |
| --- | --- |

6.

| 7. | с оглед на всичко това и за да се прилага отчитащ принципа на равенство между половете подход в политиките, програмите и проектите, приканва Комисията да създаде междуинституционална работна група, която да гарантира това многостепенно управление, с цел ефективно справяне с работата, която е необходима за постигане на истинско равенство между половете; |
| --- | --- |

7.

| 8. | призовава за провеждането на официални срещи на министрите по въпросите на равенството в рамките на Съвета на ЕС, както и наименованието на Съвета по заетост, социална политика, здравеопазване и потребителски въпроси (Съвет EPSCO) да включва думата „равенство“, съгласно седмото предложение от Декларацията на тройката председателства относно равенството между половете, подписана от Германия, Португалия и Словения; |
| --- | --- |

8.

| 9. | подчертава, че е важно да се прилага междусекторна перспектива, която да привлече в изпълнението на стратегията лицата, които са в уязвимо положение или може да са подложени на множество форми на дискриминация на основание увреждане, възраст, етнически произход, сексуална ориентация, религия, убеждения или полова идентичност, като се посочват специално уязвими групи като жените мигранти или ЛГТБИ, наред с други. Поради това призовава Европейската комисия да доразвие този междусекторен подход и да изготви насоки, които да улеснят неговото прилагане при планирането, управлението и оценката на публичните политики; |
| --- | --- |

9.

| 10. | отбелязва необходимостта от съчетаване на междусекторни действия с положителни мерки в секторни области, тъй като само по този начин ще се постигне по-интегриран и ефективен отчитащ принципа на равенство между половете подход в управлението на публичните политики. Ето защо подчертава, че е изключително необходимо да има квалифициран и/или подготвен персонал в областта на равенството между половете и да се подкрепя специално и постоянно обучение по тези въпроси на всички равнища, на които се вземат решения или се управляват публични политики; |
| --- | --- |

10.

| 11. | изразява съгласие, че от една страна е важно да има приобщаващи и многообразни стратегии както в публичния, така и в частния сектор, за да се отразяват в по-голяма степен и в цялото им многообразие сложните предизвикателства и житейски ситуации, пред които се изправят жените. От друга страна, трябва да се осигурят по-голямо лидерство и участие на жените във всички процеси на вземане на решения; |
| --- | --- |

11.

| 12. | посочва, че стратегията беше изготвена и публикувана преди избухването на кризата в областта на общественото здраве, причинена от COVID-19, възстановяването от която ще се отрази на бъдещето на политиките на Съюза. Поради това призовава равенството да се запази като приоритет и принципът на равенство между половете да се интегрира както при вземането на решения и мерки в отговор на пандемията, така и в инициативите за социално-икономическо възстановяване. Подчертава нарасналото в резултат на кризата значение на социалната и здравната сфера като стратегически сектор на обществото от системно значение, както и необходимостта да се изтъкнат значителните дисбаланси във връзка с пола и възрастта, които съществуват в този сектор. Посочва също, че кризата с COVID-19 само задълбочи съществуващите неравенства между половете, и призовава за основано на равенство и приобщаващо възстановяване; |
| --- | --- |

12.

Без насилие и стереотипи

| 13. | приветства факта, че според признанието на Европейската комисия прекратяването на насилието, основано на пола, е едно от най-големите предизвикателства пред нашите общества, и настоява за ратифицирането на Истанбулската конвенция от всички държави — членки на ЕС, като израз на сериозен ангажимент за борба, предотвратяване и преследване на насилието срещу жените; |
| --- | --- |

13.

| 14. | заедно с Комисията настоятелно насърчава държавите членки да ратифицират Конвенция No 190 за премахване на насилието и тормоза на работното място на Международната организация на труда; |
| --- | --- |

14.

| 15. | настоява Европейската комисия да включи всички форми на насилие срещу жените и момичетата в кръга на „европрестъпленията“ по смисъла на член 83 от Договора за функционирането на Европейския съюз и да разгледа по-задълбочено проблематиката на насилието, основано на пола, в стратегията за правата на жертвите, която ще представи през 2020 г., като обърне внимание на жените в уязвимо положение. За целта се предлага да бъдат приети протоколи за полицейско и съдебно сътрудничество в рамките на Съюза; |
| --- | --- |

15.

| 16. | приканва Комисията да приеме законодателни мерки, насочени към предотвратяване и борба с насилието срещу жени, девойки и момичета, които да бъдат съгласувани и допълващи европейското и международното законодателство и да обхващат всички форми на насилие, включително насилието онлайн, при което е налице рискът да бъде прието като нещо нормално от младите хора, и насилието, свързано с накърнена чест; |
| --- | --- |

16.

| 17. | изразява подкрепата си за Европейската комисия по отношение на необходимостта от изготвяне на препоръка относно предотвратяването на вредни практики, сред които гениталното осакатяване на жени или принудителните бракове, в която да се подчертае необходимостта от ефективни превантивни и образователни мерки за всички възрасти и сектори на обществото и да обърне внимание на укрепването на публичните служби и развитието на капацитет на специалистите, както и на достъпа до правосъдие, съобразен с нуждите на жертвите; |
| --- | --- |

17.

| 18. | призовава за структурирано приобщаване на регионалните и местните власти в мрежата на Европейския съюз за предотвратяване на насилието, основано на пола, и домашното насилие, която ще бъде създадена в рамките на стратегията с цел обмен на добри практики и финансиране на мерки за обучение и развитие на капацитет и услуги за подкрепа. Превенцията на насилието с акцент върху мъжете, момчетата и мъжествеността ще бъде от основно значение; |
| --- | --- |

18.

| 19. | посочва, че в условията на изолация в резултат на кризата с COVID-19 се увеличиха случаите на насилие, основано на пола. В този смисъл подчертава, че е налице неотложна необходимост от засилване на съответните мерки за грижи и ефикасна реакция на случаите на насилие, основано на пола, като на местните и регионалните власти бъдат предоставени ресурси, тъй като са на първа линия в борбата с пандемията; |
| --- | --- |

19.

| 20. | приветства признаването на стереотипите, свързани с пола, за една от дълбоките причини за неравенството между половете. Изтъква необходимостта от включване на повече информация за мерките и добрите практики, насочени към премахване на тези стереотипи в области, като формалното и неформалното образование, сферата на труда, комуникациите и рекламата. Подчертава също така необходимостта от по-подробно проучване на отделните въздействия, които различните основания за дискриминация оказват в рамките на стереотипите, свързани с пола. Подчертава по-специално ролята на образователната система и следователно на обучението на учителите по въпросите, свързани с пола, като основен фактор за трансформация и промяна на ценностите зад патриархалното общество в посока обществото с реално равенство между половете; |
| --- | --- |

20.

| 21. | изтъква решаващата роля на всички лица от всички възрастови групи, и по-специално младите хора, като фактори за отговорна и активна промяна по отношение на зачитането на равенството между половете в професионалната, семейната и личната сфера. Във връзка с това местните и регионалните власти получават съществена роля, що се отнася до насърчаването на осведомеността, обучението и образованието; |
| --- | --- |

21.

| 22. | призовава местните и регионалните власти да бъдат включени в планирането и осъществяването на европейска кампания за повишаване на осведомеността и комуникация, която е необходима за борба със стереотипите, свързани с пола, и подчертава необходимостта от специален фокус върху младежта, тъй като тя е един от основните сектори на промяната; |
| --- | --- |

22.

| 23. | предупреждава, че в областта на здравеопазването и сексуалните и репродуктивните права е необходимо да бъдат извършвани проучвания не само от гледна точка на принципа на равенство между половете, но и на важното значение на обмена на добри практики, всеобщия достъп до услуги за семейно планиране, сексуално и репродуктивно здраве или разработването на мерки за информация и образование по тези въпроси без ценностни оценки и с положителен и приобщаващ подход; |
| --- | --- |

23.

Успехи в икономика с гарантирано равенство между половете

| 24. | изтъква необходимостта от борба с вертикалната и хоризонталната сегрегация, съществуваща между жените и мъжете, като се има предвид, че най-несигурните и най-ниско платените работни места са заети предимно от жени, което най-вече засяга очевидната разлика в заплащането и в пенсиите на жените и мъжете. Освен това трябва да се предприемат стъпки, за да се гарантира, че трудовият живот на малцинствата, определени като такива по признак пол, също се развива в положителна посока; |
| --- | --- |

24.

| 25. | очаква с интерес следващото предложение на Комисията в областта на прозрачността по отношение на заплащането, което ще допринесе за установяването и впоследствие премахването на разликата в заплащането на жените и мъжете и в крайна сметка и разликата в пенсиите. Въпреки че определянето на равнището на заплатите е национална компетентност, принципът на равно заплащане за труд с равна стойност следва да се прилага изцяло чрез мерки, които да бъдат насочени към клаузите за тайна на заплатата, задължителния годишен одит на заплатите и правото на работниците и работничките да поискат информация за заплатите, разбита по полов признак, от своите работодатели; |
| --- | --- |

25.

| 26. | подкрепя отправения от Комисия призив към държавите членки да транспонират във възможно най-кратък срок Директивата относно равновесието между професионалния и личния живот, за да могат жените и мъжете да имат еднаква възможност да се развиват успешно както в личен, така и в професионален план, и за да се гарантира съвместната справедлива и равноправна отговорност; |
| --- | --- |

26.

| 27. | подкрепя изразеното в стратегията виждане, че е необходимо да се насърчава равното поделяне на грижите — както платените, така и неплатените — за да се гарантира икономическа независимост на жените. Настоява ЕС да преразгледа и развие целите от Барселона, като ги направи задължителни, и да въведе по-високи цели, свързани с полагането на грижи, надхвърлящи целите от Барселона (Барселона+), за да се вземат предвид потребностите от грижи в остаряващите общества и да се признае, че сферата на грижите е силно доминирана от жени, но те не получават възнаграждение в зависимост от своята социална стойност; |
| --- | --- |

27.

| 28. | приканва Европейската комисия да обмисли споразумение за полагане на грижи за Европа, подобно на „Гаранция за младежта“, за да се задоволят потребностите от грижи в рамките на основан на права подход, който поставя гражданите в центъра на икономическата активност, като увеличава инвестициите в здравеопазване и грижи в съответствие със стратегията за икономика на благосъстоянието. Приканва Комисията и настоятелно призовава държавите членки да включат исканията на домашните работници и работнички по отношение на условията на труд в Конвенция No 189 на МОТ; |
| --- | --- |

28.

| 29. | счита за целесъобразно в стратегията да има специално посочване на регионалното измерение, и по-специално на селските и обезлюдените райони поради спецификата на техните територии. Подчертава основополагащата роля на жените в селските райони като определящ елемент за тяхната териториална, икономическа и социална структура. Счита, че е жизненоважно да се засили участието и водещата роля на жените в местните групи за действие и в мрежите за развитие на селските райони; в допълнение отбелязва, че именно в селските райони трябва да се разработят още услуги за грижи за деца и зависими роднини; |
| --- | --- |

29.

| 30. | приветства факта, че в стратегията се изтъква необходимостта от премахване на неравнопоставеността между половете в контекста на цифровия преход и иновациите, като се насърчава по-голямо участие на жените в учебни направления и работа в областта на науката, технологиите, инженерството, изкуството и математиката (НТИИМ) и ИКТ, и призовава да бъдат обхванати и новите форми на сексизъм в интернет и на работното място, подобни на появилите се в някои дискриминиращи системи за изкуствен интелект. За тази цел подчертава значението на свързаното с пола кодиране и призовава за равно участие на всички полове в проектирането, изпълнението, оценката и дебатите относно етиката и нормите на технологиите, свързани с ИИ. Изразява съгласие, че е важно да се увеличи броят на жените в областта на цифровите технологии и сферата на иновациите, тъй като това са основните сектори на промяна в нашите общества. Във връзка с това изтъква необходимостта да се гарантира равенство в обучението и ученето през целия живот за подходящото и сигурно използване на новите технологии и социалните мрежи; |
| --- | --- |

30.

| 31. | призовава в рамките на прилагането на Директивата относно равновесието между професионалния и личния живот да бъдат анализирани от гледна точка на равенството между половете затрудненията на много семейства в целия ЕС при съвместяването на работата от вкъщи с полаганите за семейството грижи по време на кризата с COVID-19. От решаващо значение е да останем бдителни по отношение на възможните регулации на работата от вкъщи или от разстояние, за да не се превърнат тези форми на работа в механизъм, който да върне жените в семейната и личната сфера. Посочва, че е необходимо специално да се имат предвид онези форми на семейно положение, при които има най-големи трудности за постигане на равновесие, като семействата с един родител, които в преобладаваща част се състоят от жени; |
| --- | --- |

31.

| 32. | обръща внимание на факта, че в целия Европейски съюз именно жените поеха работата на първа линия по време на пандемията от COVID-19 (здравен персонал, персонал, полагащ грижи за децата и възрастните, домакинска работа и търговия и т.н.), което на свой ред ги прави по-уязвими на заразяване. Освен това някои от тези професии са сред най-непрестижните и най-зле платените в ЕС. Поради това призовава небалансираното участие на жените и мъжете на тези работни места, които се оказаха от съществено значение по време на пандемията, особено що се отнася до грижите, да се има предвид в мерките за борба с безработицата и несигурните условия на труд. Не трябва да се забравя, че много от професиите, свързани с полагането на грижи и работа в домакинството, се упражняват от жени мигранти, засегнати от двойно предубеждение; необходимо е да се обърне внимание на равенството между половете в плановете за възстановяване и да се подкрепят жените предприемачи и техните предприемачески проекти, както и жените на ръководни длъжности, като се подчертаят допълнителните усилия, свързани с работата от разстояние; |
| --- | --- |

32.

| 33. | призовава Комисията да анализира краткосрочното и дългосрочното въздействие на COVID-19 по отношение на равенството между половете, тъй като жените и мъжете преживяха пандемията по различен начин, данните, разбити по полов признак, са много важни, за да се добие пълна представа за начина, по който вирусът засегна жените и мъжете. Това се отнася не само за онези, които са били засегнати от болестта, или са били на първа линия в борбата със здравната криза, но също и по отношение на икономиката, образованието, разпределението на задачите, свързани с полагане на грижи, и домашното насилие. |
| --- | --- |

33.

Равнопоставеност по отношение на вземането на решения

| 34. | счита за необходимо да подчертае по-ниското участие на жените на отговорни длъжности и изтъква факта, че само 15 % от кметовете, 21 % от министър-председателите на регионални правителства, 35 % от членовете на регионални парламенти и 23 % (1) от членовете на Комитета на регионите са жени. Изразява съжаление, че тези данни не се споменават в стратегията, тъй като показват съществуващата разлика в това отношение на регионално и местно равнище; |
| --- | --- |

34.

| 35. | призовава Европейската комисия да поиска от държавите членки да организират и подкрепят инициативи за овластяване на жените преди провеждането на местни и регионални избори, за да се преодолеят дискриминацията и пречките пред жените в тези процеси, включително социалните стереотипи и порядки, които съдържат незачитане на жените на ръководни длъжности спрямо мъжете. Освен това е от съществено значение да се оказва подкрепа за кандидатурите на жените на общински и регионални избори; |
| --- | --- |

35.

| 36. | припомня необходимостта от специално разглеждане на проблема с насилието, упражнявано срещу жени на изборни политически позиции и жени, участващи в обществения живот, включително сплашването им онлайн посредством социалните мрежи — фактор, който оказва влияние върху способността им да участват равноправно в политиката и обществения живот; |
| --- | --- |

36.

| 37. | призовава европейските институции, една от които е и самият той, да приемат кодекси за поведение, създаващи благоприятни условия за участието и на жените, и на мъжете на равна основа в състава и ръководните им длъжности, като крайната цел трябва да бъде равно представителство на половете сред членовете на КР; |
| --- | --- |

37.

| 38. | признава необходимостта сред приоритетите си през следващите години да бъдат приемането и прилагането на кодекс за поведение и настоява да се извършва годишен преглед на прилагането на принципа за равно представителство на половете посредством годишни доклади, в които да се анализират приетите мерки (като се гарантира равно разпределение при различните актове и доклади). Резултатите би трябвало да се съобщават на пленарната сесия, която е най-близо до Международния ден на жената; |
| --- | --- |

38.

| 39. | отправя искане за участие на местните и регионалните власти в Програмата за взаимно обучение в областта на равенството между половете с цел насърчаване на обмена на добри практики и приканва за подкрепа на специалното обучение в областта на равенството между половете на всички равнища и за въвеждане на професионалната длъжност на служител по въпросите на равенството между половете; |
| --- | --- |

39.

| 40. | отбелязва, че Платформата на ЕС за хартите на многообразието е силно насочена към частния сектор, поради което би могла да се отвори за участието на местните и регионалните власти, за да може да се ползва от представителни примери и добри практики, които съществуват на различните равнища и територии на Съюза. Предлага Европейската харта за равенство на жените и мъжете в местния живот да бъде включена сред хартите на многообразието; |
| --- | --- |

40.

Принципът за равенство между половете в политиката и бюджета

| 41. | споделя виждането, че големите предизвикателства пред Европейския съюз днес имат измерение, свързано с равенството между половете. Въпреки това счита, че принципът за равенство между половете не се взема предвид ясно и в достатъчна степен в политиките и бюджета на Европейския съюз; |
| --- | --- |

41.

| 42. | настоява за по-ясно обвързване на стратегията с основните политически приоритети и стратегии на Съюза, по-специално в прехода към неутрална по отношение на климата икономика, цифровата трансформация и демографското предизвикателство. Припомня, че тези стратегически приоритети на ЕС включват значителни предубеждения по отношение на пола, чието премахване е от решаващо значение, за да може да се изградят успешни общества по пътя към декарбонизацията, цифровизацията или включването на териториалното измерение; |
| --- | --- |

42.

| 43. | подкрепя прилагането на методики за бюджетиране с включване на принципа на равенство между половете за следващата многогодишна финансова рамка за периода 2021—2027 г. Разпоредбите за финансиране на равнището на Съюза би трябвало да се преразгледат, за да се постигнат намеренията и целите на стратегията, и във всички програми за финансиране да се включи конкретна цел за равенство между половете, както и механизъм за обвързване с условия, който да гарантира равенство посредством определянето на цели и стратегии, свързани с пола, за достъпа до финансирането. В този смисъл изтъква потенциала на европейския семестър и на доклада относно върховенството на закона за наблюдение на предизвикателствата в областта на равенството между половете посредством специфичните за всяка държава препоръки и посредством включването на конкретни мерки в националните програми за реформи и в националните програми за възстановяване и устойчивост; |
| --- | --- |

43.

| 44. | подчертава необходимостта от укрепване на рамката за мониторинг на изпълнението на стратегията с ефикасни показатели за измерване и оценка на въздействието върху половете наред с определянето на графици и мерки за отчетност. КР припомня, че е важно да се изготвят годишни доклади за напредъка на държавите членки в областта на равенството, както и за добрите практики на местните и регионалните власти. Комитетът изтъква и необходимостта от включване на дезагрегирани показатели по пол и показатели за равенство между половете във всички публични политики на Съюза и от включване на интернационалния характер за разглеждането на аспекти, като възраст, полова идентичност, вид увреждане, миграционен статут или измерението град — село; |
| --- | --- |

44.

| 45. | отправя искане да бъде включен в работната група за равенство между жените и мъжете, създадена наскоро от Европейската комисия, за да гарантира реалното включване на принципа на равенство между половете във всички политики и програми; |
| --- | --- |

45.

| 46. | настоява да получи официална роля в подкрепата за засилването на капацитета на Европейския институт за равенство между половете с цел да се подобрят и стандартизират събирането и анализът на дезагрегирани данни по пол и на показателите за равенство между половете, по-специално за елементи като представителството на жените и мъжете във вземането на решения на местно и регионално равнище; |
| --- | --- |

46.

| 47. | призовава държавите членки и техните регионални и местни власти да наблегнат на аспектите, свързани с пола, в своите национални и регионални статистически системи, така че да разполагат с надеждни и редовни данни съгласно изискванията не само на Европейския институт за равенство между половете, но и на Евростат; |
| --- | --- |

47.

| 48. | припомня, че кризата с COVID-19 има видимо измерение, свързано с пола, поради което ще бъде от решаващо значение да се включат свързаните с пола аспекти във Фонда за възстановяване посредством оценки на въздействието и прилагане на принципи на бюджетиране, съобразено с равенството между половете, по отношение на всички фондове; |
| --- | --- |

48.

Действия по отношение на равенството между половете и овластяването на жените по света

| 49. | припомня, че за изкореняване на бедността е необходимо да се премахне неравенството между половете. Двата вида неравенство — икономическото и между половете, са свързани и никой не трябва да бъде изоставен. Равенството между половете не само фигурира в целите за устойчиво развитие като една от целите, но е и водеща тема в цялата Програма за развитие; |
| --- | --- |

49.

| 50. | подчертава, че във външната си дейност ЕС трябва да изпълнява поетите правни ангажименти за насърчаване на равенството между половете и овластяването на жените в международните си партньорства и в своята търговска политика, политика за съседство и за разширяване, по-специално в контекста на преговорите за присъединяване, процеса на асоцииране и в политиките в областта на убежището и миграцията. Това е посочено в член 208 от ДФЕС, в който е залегнал принципът на съгласуваност на политиките за развитие, който изисква да бъдат взети предвид ЦУР, и в плана за действие на ЕС за равенство между половете и овластяване на жените в сътрудничеството за развитие; |
| --- | --- |

50.

| 51. | призовава Европейската комисия да извърши оценка на начините, по които търговската политика на ЕС да се използва за насърчаване на правата на жените и тяхното участие в икономиката извън неговите граници; |
| --- | --- |

51.

| 52. | призовава институциите на ЕС да засилят сътрудничеството с държавите извън Съюза, за да ги насърчат да приемат национално законодателство, забраняващо гениталното осакатяване на жени (2); |
| --- | --- |

52.

| 53. | изтъква потенциала на децентрализираното сътрудничество за насърчаване на демократично и справедливо развитие в целия свят, както и необходимостта от преодоляване на недостига на финансиране в областта на равенството между половете в контекста на официалната помощ за развитие; |
| --- | --- |

53.

| 54. | посочва, че COVID-19 увеличи всички съществуващи неравенства, като засегна много пряко момичета, девойки и жени в развиващите се държави, които почувстваха непосредствено и пряко последиците, като загубиха работата си, ограничиха участието си в публични и политически пространства, поеха отговорността за грижата за семейството и останаха затворени в ситуации на насилие, основано на пола. Стратегията е необходим инструмент за спиране на тези процеси. |
| --- | --- |

54.

Брюксел, 14 октомври 2020 година.

Председател на Европейския комитет на регионите

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Актуални данни към 5 юни 2020 г.

1

(2)  Резолюция на Европейския парламент от 12 февруари 2020 г. относно стратегия на ЕС за прекратяване на гениталното осакатяване на жени по света (2019/2988(RSP).

2

---

| 18.12.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 440/99 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 440/99

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Европейски пакт за климата

(2020/C 440/17)

| Докладчик: | Rafał Kazimierz TRZASKOWSKI (PL/ЕНП), кмет на Варшава |
| --- | --- |
| Отправен документ: | Писмо от г-н Maroš Šefčovič от 11 март 2020 г., заместник-председател на Европейската комисия |

Докладчик:

Rafał Kazimierz TRZASKOWSKI (PL/ЕНП), кмет на Варшава

Отправен документ:

Писмо от г-н Maroš Šefčovič от 11 март 2020 г., заместник-председател на Европейската комисия

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

Относно постигането на целите на Европейския зелен пакт в периода след COVID-19

| 1. | приветства предложението на Комисията за създаване на европейски пакт за климата, който има за цел да включи гражданите и техните общности в разработването на действия в областта на климата и околната среда чрез конкретни дейности по места, да насърчи открит диалог с всички участници, да изгради полезни взаимодействия, да укрепи капацитета и да стимулира действия в областта на климата; смята, че Пактът следва да бъде разработен като иновативен инструмент за управление, който да дава възможност за двупосочна комуникация, сътрудничество и обмен на информация между различните равнища, сектори и територии с цел подобряване на ефективността и легитимността на политиката на ЕС в областта на климата; |
| --- | --- |

1.

| 2. | припомня, че „пакт“ обикновено се отнася до начинание между равнопоставени партньори за съвместни или взаимни ползи и постигане на общи цели; поради това отново заявява, че местните и регионалните власти са готови да работят в партньорство с институциите на ЕС, държавите членки и всички заинтересовани страни в рамките на Пакта за климата с цел съвместно преследване на целите за неутралност по отношение на климата и изпълнението на целите на ООН за устойчиво развитие. Общият подход на Пакта не следва обаче да изключва съществуващите разнообразни предизвикателства, породени от изменението на климата, в различни области на ЕС. Поради това общите цели следва да отразяват специфичните географски потребности въз основа и на систематична оценка на тези потребности и характеристики; |
| --- | --- |

2.

| 3. | подчертава факта, че пандемията от COVID-19 и икономическата криза, която тя причинява, вероятно ще ни принуди да допълним първоначалната визия на Пакта за климата. Въпреки това настоява, че Европейската комисия и държавите членки трябва да гарантират, че настоящата криза няма да забави, а по-скоро ще бъде използвана като възможност за ускоряване на необходимата трансформация на Европейския съюз към неутралност по отношение на климата; това включва поставяне на цел за намаляване на емисиите на CO2 с най-малко 55 % до 2030 г.; |
| --- | --- |

3.

| 4. | отново заявява ангажимента си да разглежда 17-те цели за устойчиво развитие на Организацията на обединените нации (ЦУР) като неразделна част от Зеления пакт и следователно, в унисон с ООН, счита, че наред с мерките за опазване на климата и природата социалното измерение следва да се разбира като неразделна част от устойчивостта. Трябва да се гарантират възможности за социално приобщаване на цялото европейско население. Наред със социалната сигурност това включва по-специално равенството между половете, достъпа до качествено образование и осигуряването на здравословен живот за всички хора от всички възрастови групи. Същевременно трябва да се подчертае, че ангажиментът към 17-те ЦУР включва сътрудничество с нашите партньори извън ЕС въз основа на същите тези ценности; |
| --- | --- |

4.

| 5. | подчертава, че Пактът за климата следва да бъде преди всичко фактор, допринасящ за сътрудничеството между МРВ и европейските институции. Той следва да служи като инструмент за иновативно управление за разработване на идеи, канализиране на информацията от място в процеса на вземане на решения в ЕС, подобряване на изпълнението на политиките на ЕС и координиране на действията за борба с изменението на климата, а същевременно — и за преодоляване на икономическата криза, предизвикана от пандемията от COVID-19. Мерките за стимулиране на икономиката следва да насърчават както издръжливостта на обществата, така и декарбонизирането на икономиката с цел постигане на неутралност по отношение на климата най-късно до 2050 г. Всички политики, които трябва да бъдат разработени, следва да бъдат анализирани с оглед на тяхното въздействие върху климата и околната среда; |
| --- | --- |

5.

| 6. | подчертава, че Пактът за климата следва да укрепи ангажиментите, които вече са подписани на местно равнище от местните участници (МСП, училища, местни власти, университети и т.н.), и да доведе до нови ангажименти за превръщането на Европа в първия неутрален по отношение на климата континент до 2050 г.; |
| --- | --- |

6.

| 7. | поради това подчертава, че Пактът за климата следва да служи като инициатива — шапка, със своя собствена марка за съществуващите и бъдещите местни пактове за климата (1) или партньорства на местно равнище, работещи за постигането на ясни цели в областта на климата с гражданското общество, предприятията и други заинтересовани страни. Той следва да спомогне за подкрепата за политиките в областта на климата от страна на гражданите, да улеснява обмена на най-добри практики, възпроизвеждането и разрастването на най-успешните европейски инициативи и да стимулира създаването на местни пактове за климата в целия ЕС; |
| --- | --- |

7.

| 8. | приветства ангажимента на Комисията да обърне специално внимание на най-отдалечените региони в рамките на Европейския зелен пакт, отчитайки тяхната уязвимост по отношение на изменението на климата и природните бедствия и техните изключителни предимства, като например биологичното разнообразие и възобновяемите източници на енергия, и силно се надява за тази цел да бъдат приети конкретни мерки; |
| --- | --- |

8.

| 9. | отново заявява ангажимента си да подкрепя Комисията и МРВ по отношение на успешното изпълнение на Зеления пакт и по-специално за превръщането на Пакта за климата в силен инструмент за подпомагане на МРВ в този амбициозен проект и за осигуряване на активното им участие; посочва, че иновативният хоризонтален подход на Зеления пакт и икономическото възстановяване изискват съвсем нов подход към изграждането на капацитет за МРВ, насочен към всички сектори и изискващ по-интегрирано управление. Пактът за климата следва да предостави възможност за създаване на ориентирана към Зеления пакт култура сред всички МРВ и за повишаване на осведомеността и участието на гражданите във всички засегнати области на политиката; |
| --- | --- |

9.

| 10. | изтъква, че настоящото извънредно положение в областта на здравеопазването в резултат от пандемията от COVID-19 показва отново в цяла Европа ролята на МРВ като решаващ фактор и доставчици на обществени услуги, при гарантирането на първоначален отговор на нуждите и предизвикателствата на местно равнище, най-вече в периоди на извънредно положение в световен план. Посочва, че местните общности и техните граждани следва да поемат отново своята роля, нарушена от нарастващата глобализация и индустриализация, твърде често въз основа на неустойчиво използване на ограничени ресурси, като се превърнат в основни партньори във връзка с проектирането на действията в областта на климата и опазването и възстановяването на заобикалящата ги среда; |
| --- | --- |

10.

| 11. | предлага да се използват примери за най-добри практики в борбата с изменението на климата на местно и регионално равнище като коалицията Under2 („Под 2 градуса“) — група на поднационално равнище в световен мащаб, съставена от над 220 управленски органа на провинции, региони и общини, с цел използване на вече придобитите знания за разработване на дългосрочни стратегии в областта на климата, а обменът на опит относно успешните методи, иновативните решения и ценните поуки от подобни инициативи да се разглеждат като неразделна част от Пакта за климата; |
| --- | --- |

11.

| 12. | приветства съобщенията на Европейската комисия относно „Бюджетът на ЕС осигурява ресурс за плана за възстановяването на Европа“ и „Часът на Европа: възстановяване и подготовка за следващото поколение“ и отново изразява подкрепата си за европейската политика за неутралност по отношение на климата, считана за наложителна и водеща политика, насочена към гарантиране на устойчиво бъдеще за Европа. В контекста на текущата пандемия политиката за неутралност по отношение на климата и териториална устойчивост трябва да бъде в основата на стратегия за неутрално по отношение на климата възстановяване, като се гарантира, че всички средства, инвестирани във възстановяването на европейските икономики, допринасят в голяма степен и за ускоряването на прехода към неутралност по отношение на климата, опазването на биологичното разнообразие и увеличаването на териториалната устойчивост съгласно предвидените рамки; |
| --- | --- |

12.

| 13. | отново заявява, че добре разработените политики, насочени към борба с изменението на климата, могат да разкрият икономически възможности: според Комисията постигането на неутралност по отношение на климата би могло да доведе до увеличаване на БВП на ЕС с 2 % до 2050 г., спестявания в размер на приблизително 200 млрд. евро годишно от предотвратени разходи в областта на здравеопазването и до създаване на един милион работни места в екологосъобразната икономика; тези възможности вероятно ще бъдат от още по-голямо значение с оглед на установяването на връзки между настоящата пандемия и риска от бъдещи пандемии и влошаването на състоянието на околната среда, загубата на биологично разнообразие и последиците от изменението на климата. Затова приветства факта, че едно от приоритетните действия на Пакта за климата ще включва засаждане на дървета, възстановяване на природата и озеленяване на градските райони, и призовава за включване на екологосъобразна инфраструктура и действия, предназначени за пестене на вода и гарантиране на кръговост във водната икономика; |
| --- | --- |

13.

| 14. | подчертава, че при извънредните обстоятелства, в които се намираме в резултат на пандемията, никой не трябва да бъде пренебрегнат. Сега, повече от всякога, действията в областта на климата и на инструментите за възстановяване трябва да достигат както до градовете, така и до селските райони, и до всички сектори на икономиката, като се акцентира по-специално върху традиционните производствени сектори, които са най-силно засегнати в резултат на мерките за борба с пандемията от COVID-19. Във връзка с това приветства обявената инициатива за „вълна на саниране“, насочена към подобряване на енергийната ефективност на обществените и частните сгради, като същевременно се осигуряват работни места и се стимулира строителният сектор; |
| --- | --- |

14.

| 15. | подчертава, че МРВ следва да имат пряк достъп до европейските фондове (от европейския бюджет и от други европейски финансови институции, например ЕИБ) както за възстановяване от икономическата криза, предизвикана от COVID-19, така и за борба с кризата в областта на климата. По-конкретно, следва да бъдат създадени допълнителни инструменти, особено за свързани със Зеления пакт проекти, за предоставяне на пряк достъп до фондовете на ЕС като Европейския механизъм за градовете по програма „Хоризонт 2020“, иновативните дейности за градско развитие съгласно ЕФРР (член 8) или бъдещата Европейска инициатива за градовете след 2020 г. съгласно Регламента за ЕФРР/КФ (член 10); |
| --- | --- |

15.

| 16. | в този контекст счита, че Пактът за климата следва да насърчава прекия достъп на МРВ до фондовете на ЕС за техните устойчиви действия по новата многогодишна финансова рамка в съответствие с принципа на субсидиарност. По-конкретно, призовава за пряк достъп до ресурсите, разпределени в рамките на МСЕ. Във връзка с това призовава и за разпределяне на 10 % от новия ЕФРР за устойчиво градско развитие. Предлага разработване на политика за неутралност по отношение на климата със собствен бюджет в рамките на бъдещата МФР, подобно на селскостопанската или регионалната политика, и с пряк достъп до фондовете за градовете и регионите, които избират екологосъобразен начин на възстановяване; |
| --- | --- |

16.

| 17. | изразява съгласие със заключенията на комитета на мисията „Неутрални по отношение на климата и интелигентни градове“ по линия на програма „Хоризонт Европа“ за допълнителна подкрепа и популяризиране на 100 европейски града във връзка със системната им трансформация към неутралност по отношение на климата до 2030 г. чрез използване на средства от програмата „Хоризонт Европа“, европейските структурни и инвестиционни фондове, Фонда за справедлив преход, важни проекти от общоевропейски интерес, InvestEU и други инструменти на ЕС; |
| --- | --- |

17.

| 18. | КР и ЕИБ следва да бъдат близки партньори на членовете на Пакта за климата и да подкрепят Комисията по отношение на адаптирането ѝ и осигуряването на пряк достъп до нея за всички МРВ, независимо от техния размер, географско положение или социално-икономическо положение; |
| --- | --- |

18.

| 19. | приканва Комисията да преразгледа приоритетните области с оглед на привеждането в съответствие на Пакта за климата и стратегията за неутрално по отношение на климата възстановяване: акцентът на Пакта за климата следва да се постави върху по-широк кръг от действия в зависимост от проектите, които са готови за изпълнение, и конкретните нужди на различните местни общности; |
| --- | --- |

19.

| 20. | посочва, че в своите планове за действие за устойчива енергетика и климат страните, подписали Конвента на кметовете, представят впечатляващ набор от действия, които биха могли да бъдат финансирани и изпълнени незабавно, както и че много други форми на сътрудничество на местни и регионални власти в областта на климата и околната среда и отделни местни и регионални власти имат сходни планове, които биха могли да бъдат разгледани за същата цел; КР изразява готовност да продължи да подкрепя развитието на тази инициатива, като работи съвместно с Европейската комисия и Бюрото на Конвента на кметовете за засилена политическа подкрепа и включване в по-голяма степен на Конвента в националните рамки в областта на енергетиката и климата; |
| --- | --- |

20.

| 21. | подчертава, че МРВ подкрепят амбициозен преход към чиста, достъпна и сигурна енергия, и предлага насърчаване на постоянен многостепенен диалог в областта на Зеления пакт с МРВ и други заинтересовани страни в контекста на Пакта за климата и чрез неговите инструменти; |
| --- | --- |

21.

| 22. | счита, че пред достъпа до чиста енергия съществуват две предизвикателства: тя трябва да се предлага на конкурентни цени и с улеснен достъп; въпреки че технологичното развитие намалява разликата по отношение на разходите спрямо други енергийни източници, МРВ са от решаващо значение за улесняването на подходящ достъп до съответната инфраструктура. Поради това е необходим ускорен достъп до финансова подкрепа за местните и регионалните власти за действия за смекчаване на последиците и адаптиране към изменението на климата. Пактът за климата следва да допринася за разбирането на основните нужди на местните и регионалните власти при различни обстоятелства и да разработи подходящите инструменти за подкрепа от ЕС въз основа на техния опит. Във връзка с това КР е готов да си сътрудничи по конкретни действия и инициативи с ЕК и МРВ с оглед на подобряването на достъпа до чиста енергия в целия ЕС; |
| --- | --- |

22.

| 23. | предлага Пактът за климата да определи като един от основните си приоритети инициативата за „вълна на саниране“, която би могла да бъде един от основните елементи за устойчиво възстановяване; както беше обявено в съобщението на Европейската комисия относно „Часът на Европа: възстановяване и подготовка за следващото поколение“, в тази област е особено важно да се създадат съвместни инициативи на публичния и частния сектор, а МРВ се намират в стратегическа позиция за информиране на гражданите за ползите и съществуващите инструменти за подкрепа на санирането на домовете им, като служат за пример, свързват и подкрепят местните предприятия с необходимите експертни знания на различните равнища и разработват инструменти за достъп до финансова подкрепа на равнището на държавите членки и на ЕС; освен това МРВ следва да играят водеща роля, като дават пример в областта на санирането на обществените сгради и насърчават по-специално енергийното саниране на социалните жилища и други жилища, които са публична собственост; |
| --- | --- |

23.

| 24. | насочва вниманието към факта, че тъй като местните и регионалните равнища се намират в началото (региони с икономика, чиито отрасли се основават на използването на биомаса) и в края на устойчива и кръгова икономика (управление на отпадъците, рециклиране), те следва да бъдат включени в разработването на съответните политики и тяхното изпълнение; подчертава, че по тази причина и предвид особеното значение на тези въпроси за гражданите и предприятията Пактът за климата може да се използва за извеждане на преден план на конкретните области, нуждаещи се от подкрепа; |
| --- | --- |

24.

| 25. | освен това призовава за създаването на постоянен механизъм за диалог между Европейската комисия и Европейския комитет на регионите относно инициативата за „вълна на саниране“; |
| --- | --- |

25.

| 26. | предлага с оглед на целта за постигане на неутралност по отношение на климата и като инструмент за борба с икономическата криза европейските институции да подпомогнат МРВ по отношение на прехода на обществения транспорт към електрически превозни средства и използването на други устойчиви транспортни горива до 2030 г.; |
| --- | --- |

26.

| 27. | предлага, като се има предвид обхватът на правомощията на МРВ, освен устойчивата мобилност сред основните области, които да бъдат разгледани в контекста на действията на ЕС за Пакта за климата, да бъдат включени енергийната ефективност на сградите, възобновяемите източници на енергия, кръговата икономика (включително водата и отпадъците), насърчаването на отговорно и устойчиво потребление, възстановяването на природата и биологичното разнообразие и развиването на зелена и синя инфраструктура, по-специално в градските райони, както и насърчаването на устойчив, гостоприемен и приобщаващ туризъм. Наред с потенциала си за намаляване на емисиите на парникови газове, те ще разкрият възможности за създаване на нови качествени работни места, развитие на НИРД и иновациите и подобряване на здравето и благосъстоянието на гражданите, което от своя страна ще доведе до намаляване на разходите за здравеопазване в ЕС. Желателно е също така горепосочените области да включват въпроси, свързани с подобряването на водозадържането, намаляването на потреблението на вода и създаването на зони за опазване на биологичното разнообразие; |
| --- | --- |

27.

| 28. | отчита факта, че прилагането на екологични критерии при възлагането на обществени поръчки и обвързването на наличното финансиране с условия за намаляване на емисиите на парникови газове ще представляват важен стимул, допринасящ за необходимото пренасочване на икономическия модел, което благоприятства постигането на целите на Зеления пакт. В този смисъл Пактът за климата следва да предвиди конкретни действия за разработване на съответните критерии и измервания и за оказване на подкрепа на органите на местното и регионалното самоуправление (както и на по-малките по размер, за които сложността на законодателството в областта на обществените поръчки често представлява сериозна пречка пред инвестициите) при въвеждането им, като същевременно призовава ЕС и националните администрации да опростят правилата, да предоставят техническа подкрепа, когато това е необходимо, да разработят подходящи критерии и изисквания за екопроектиране; насърчава ЕС, държавите членки и МРВ да създадат и доразвият свои собствени ангажименти за намаляване на емисиите на парникови газове за своите администрации; Европейският пакт за климата би могъл да послужи като подкрепяща рамка за тази цел; |
| --- | --- |

28.

| 29. | изтъква, че все по-голям брой проучвания показват връзката между опазването на здравето и околната среда (2), включително намаляването на замърсяването на въздуха, и призовава настоятелно Комисията да включи здравното измерение в рамката на Зеления пакт, като започне от създаването на Европейска стратегия за здравеопазването, околната среда и изменението на климата, подобна на стратегията на СЗО (3); във връзка с информирането на гражданите и гражданското общество пактът за климата следва да бъде важен инструмент за повишаване на осведомеността относно тези връзки и за създаване на импулс за включване на тези измерения в процеса на изготвяне на съответните политики на всички равнища; |
| --- | --- |

29.

| 30. | предлага, в контекста на стратегията на ЕС за водорода за неутрална по отношение на климата Европа (COM(2020) 301 final), с Пакта за климата да се подкрепя и развитието на водородна икономика, използваща „чист“ водород, основан на възобновяема енергия, в регионите и градовете (вж. CoR 2020/549); |
| --- | --- |

30.

| 31. | призовава всички институции на ЕС и държавите членки да продължат да работят за изготвяне на амбициозен набор от нови национално определени приноси; освен това изтъква отново, че е важно в този процес да се включат МРВ в ЕС чрез създаване на система за определени на местно равнище приноси в допълнение към национално определените приноси, и да се установи по-силна връзка между амбициите на местно/регионално, национално и европейско равнище, като се започне от работата в рамките на Световния конвент на кметовете. Пактът за климата би могъл да бъде мощен инструмент в това отношение; |
| --- | --- |

31.

| 32. | изтъква решаващата роля на цифровите технологии за изграждането на по-устойчиво общество и техния потенциал за общо положително въздействие върху намаляването на емисиите и икономическото възстановяване: поради това счита, че следва да се предвиди по-силна интеграция между прехода към неутралност по отношение на климата и устойчивата цифровизация, и че Пактът за климата би могъл да бъде инструмент за обсъждане и по-нататъшно проучване на потенциалните полезни взаимодействия между тях, също и въз основа на неотдавнашния опит на МРВ в отговор на извънредната ситуация в областта на здравеопазването; |
| --- | --- |

32.

Относно повишаването на осведомеността и изграждането на капацитет

| 33. | отново изтъква решаващата роля на адаптирането към изменението на климата с оглед на изграждането на устойчиви територии и намаляването на годишните загуби от неблагоприятни климатични въздействия: във връзка с това изтъква необходимостта от набор от мощни действия, насочени към подобряване на капацитета на МРВ за прилагане на политики за адаптиране, като се започне от стратегии за устойчиво финансиране и засилени дейности за изграждане на капацитет. От решаващо значение е и възможността за мониторинг на напредъка във връзка с инвестициите в областта на климата на равнището на градовете и регионите. Понастоящем обхватът на данните в тази област е ограничен. Комитетът призовава настоятелно Комисията да вземе предвид тези аспекти при изготвянето на новата стратегия на ЕС за адаптиране към изменението на климата и да я обвърже с Пакта за климата; |
| --- | --- |

33.

| 34. | подчертава основната роля на местните и регионалните власти по отношение на производството на храни и управлението на земята; с помощта на образованието, общественото хранене и обществените поръчки могат да бъдат насърчавани по-добри тенденции в храненето; във връзка с по-устойчивото производство на храни следва да се вземат предвид и създаваните работни места, транспортът на стоки и опаковките; включването на селскостопанския сектор в схемата за търговия с емисии следва да отразява по-добре приноса му по отношение на поглъщането на въглерод; |
| --- | --- |

34.

| 35. | посочва, че устойчивостта като понятие следва да включва значението на използването и управлението на земята, които като цяло се осигуряват от земеделските стопани и рибарите в изолираните, слабо населените и отдалечените райони. МРВ следва да улесняват новото заселване на хора в селските общности като средство за предотвратяване на демографския натиск върху градовете, да рационализират обществените услуги и свързаните с тях разходи, да насърчават устойчивото използване на земята и да намалят свързаните с транспорта емисии. За това се изискват съдействие и целево финансиране за създаване на необходимата инфраструктура за дистанционна работа, както и за мобилност, цифровизация (достъп за местните потребители и предлагане на продуктите им на пазара), социални и здравни услуги; |
| --- | --- |

35.

| 36. | счита, че политиките за намаляване на риска от бедствия във връзка с изменението на климата ще играят все по-важна роля: МРВ следва да получат подкрепа с оглед на по-доброто разбиране на тези политики и свързването им с оглед на укрепването на цялостната устойчивост на районите и способността си да се справят с извънредни ситуации; |
| --- | --- |

36.

| 37. | посочва, че МРВ изпитват затруднения във връзка с достъпа до финансиране, което подкопава равнището на усвояване на средствата от ЕС: Пактът за климата следва да преодолее този недостатък чрез обединяване на всички съществуващи мерки за подкрепа за МРВ, за да могат да се ориентират по отношение на фондовете на ЕС, и чрез допълването им с липсващата информация; цялата тази информация следва да бъде предоставена на всички езици на ЕС и да бъде удобна за ползване; |
| --- | --- |

37.

| 38. | подчертава, че образованието следва да играе централна роля за създаването на нова култура на опазване на околната среда и климата, което означава преминаване към значителни промени в обществото: във връзка с това Пактът за климата би могъл да насърчи, в сътрудничество с МРВ, участието на публичните, местните и частните доставчици на образование, обучение и информация, по-специално училищата и информационните центрове Europe Direct, в инициативи, които да им дадат възможност за създаване на тази нова култура. Тези инициативи следва да бъдат свързани помежду си със силен тласък към цифровизацията, която в този период се оказва основен инструмент за образованието; |
| --- | --- |

38.

| 39. | отчита високите постижения на европейските университети и научноизследователски центрове и призовава Комисията да ги включи в Пакта за климата като важен източник на знания и потенциални силни съюзници във връзка със създаването на ефективна платформа за изграждане на капацитет, както и да насърчава координацията им с местните и регионалните власти за разработването на съвместни пилотни проекти за улесняване на вземането на решения и обмена на успешен опит; |
| --- | --- |

39.

Относно насърчаването на действия и подобряването на многостранното сътрудничество

| 40. | счита, че инициативата „Конвент на кметовете“ и други форми на сътрудничество на местни и регионални власти в областта на климата и енергетиката следва да бъдат допълнително прецизирани и укрепени, за да се превърнат в ключови инструменти на Пакта за климата за предприемане на действия на местно равнище: във връзка с това следва да се подкрепя по-активно участие на гражданите, съответните НПО, предприятията, научноизследователските институции и университетите, като постепенно се възприеме подход на четворна спирала; |
| --- | --- |

40.

| 41. | отбелязва стратегическото значение на свързването на националните и регионалните дуални система на обучение с постигането на целите на Европейския зелен пакт в тясно сътрудничество с участниците в системите за основно образование, висше образование и научните изследвания като най-доброто средство за актуализиране на уменията на работниците и тяхната интеграция в света на предприятията, ангажирани с борбата срещу изменението на климата; |
| --- | --- |

41.

| 42. | подчертава значението на голям брой инициативи на ЕС, насочени към градовете и регионите в рамките на обхвата на Зеления пакт: въпреки това счита, че те не се използват в достатъчна степен от МРВ поради липсата на ясен преглед на всички съществуващи възможности, техните характеристики и основни цели. Платформата на Пакта за климата следва да създаде такъв преглед, като подкрепя МРВ при избора на най-подходящите за тях инициативи и предлага постепенен преход към неутралност по отношение на климата с възможно най-достъпна комуникация и информация за МРВ с цел бързо прилагане на мерките на местно равнище: Конвентът на кметовете и други инициативи за сътрудничество в областта на климата и енергетиката с участието на МРВ биха могли да бъдат опорните елементи на тази система; |
| --- | --- |

42.

| 43. | посочва изразените по-рано позиции на КР, по-специално включването на понятието за „цифрово сближаване“ като двигател за по-добра интеграция на всички граждани на ЕС, заедно със специални програми за повишаване на цифровите умения и за наблюдение и адаптиране на политиките. Проектите за интелигентни градове би трябвало да бъдат добра основа за разработване на по-мащабни проекти за изграждане на капацитет, достатъчно гъвкави, за да бъдат адаптирани към различните реалности; |
| --- | --- |

43.

| 44. | признава централната роля на партньорското обучение за ефективен и прагматичен подход към изпълнението на Зеления пакт: побратимяването и регистрите на най-добри практики, например чрез инициативи като Конвента на кметовете, могат да бъдат мощен инструмент за подпомагане на МРВ при стартирането на техните политики за неутралност по отношение на климата, без да им се налага да започват от нулата; |
| --- | --- |

44.

| 45. | признава, че на местно равнище е натрупан богат опит по отношение на съвместното създаване на политически решения, които предоставят възможности на гражданските асамблеи, стимулират гражданските диалози и насърчават основано на участието бюджетиране. Този опит представлява солидна основа за вдъхновение за начините за пряко ангажиране на хората във връзка с формулирането и постигането на амбициозни цели в областта на климата. Пактът за климата следва да се базира на информация на местно равнище, като постави МРВ в позицията на посредници за широк кръг от местни заинтересовани страни и граждани; |
| --- | --- |

45.

| 46. | посочва, че повечето местни проекти за енергиен преход и опазване на климата са малки по размер в сравнение с оптималния мащаб за финансиране в голям размер: Пактът за климата би могъл да създаде инструмент за МРВ с цел намиране на партньори и обединяване на тези проекти, за да получат достъп до всички възможности за финансиране; |
| --- | --- |

46.

| 47. | признава значителния потенциал на публично-частното партньорство за финансиране на прехода към неутралност по отношение на климата и изтъква, че този подход все още представлява предизвикателство за голям брой МРВ: в това отношение следва да се осигурят по-надеждни насоки и подкрепа, за да се гарантира, че всички избирателни територии могат да се възползват в максимална степен от тази възможност; |
| --- | --- |

47.

| 48. | посочва, че преодоляването на кризата предполага драстична промяна на навиците ни като граждани и потребители: във връзка с това трябва да се признае в пълна степен ролята на всички граждани като активни заинтересовани страни и те трябва да бъдат оправомощени чрез основани на участието подходи като този на „живата лаборатория“ или чрез микрогрантове за реализиране на малки проекти от местни общности и НПО в близост до местата, където живеят хората. Трансформирането на потребителите в произвеждащи потребители следва да бъде насърчавано и да се осигури подходяща финансова подкрепа за това на всички равнища. Освен това ангажираността на гражданите следва да бъде подкрепена чрез използване на иновативни технологии, като например интелигентни измервателни уреди или специализирани приложения за смартфони. Ролята на местните и регионалните власти в това отношение ще бъде от ключово значение; |
| --- | --- |

48.

Относно ролята на КР

| 49. | поема ангажимент чрез работната си група „Зелен пакт на местно равнище“ да насърчава, обменя и координира усилията на местните и регионалните власти във връзка с изпълнението на Зеления пакт и да гарантира бърза координация на дейностите в областта на Зеления пакт и екологосъобразното възстановяване с Европейската комисия и други партньори; |
| --- | --- |

49.

| 50. | приканва националните сдружения на местните и регионалните власти да играят активна роля и да бъдат партньори на КР и на Комисията в дейностите относно Зеления пакт: за тази цел могат да бъдат създадени информационни пунктове в рамките на Пакта за климата на подходящото равнище, за да се представят информацията и инициативите на Зеления пакт и да се гарантира, че те достигат до всички заинтересовани групи територии; |
| --- | --- |

50.

| 51. | планира да стартира проект за пакт „CoR4Climate“, за да подкрепи допълнително тази важна инициатива. Проектът ще включва определянето на посланици на Зеления пакт, които да служат като координатори за информация и разпространение на най-добри практики във връзка със Зеления пакт, включително ролята му за ускоряване на социалното и икономическото възстановяване след кризата с COVID-19. Планира се проектът да включва и насърчаване на комуникацията относно Зеления пакт, както публично, чрез уебсайта на КР, така и вътрешно за членовете на КР: в тази комуникация следва да се включи най-подходящата информация за МРВ, за да стартират своя Зелен пакт на местно равнище, включително възможностите за финансиране. И накрая, проектът за пакт „CoR4Climate“ ще бъде възможност да се направи преглед на ангажиментите, поети от членовете на КР в рамките на Зеления пакт, и да се насърчат възможностите за партньорско обучение; |
| --- | --- |

51.

| 52. | предлага създаването на форум за екологосъобразно възстановяване, на който Европейската комисия, МРВ и други заинтересовани страни да могат да работят заедно за действия в областта на климата: този форум би могъл да бъде интегриран в цифрова платформа на Пакта за климата, която да бъде управлявана съвместно от Комисията и КР; |
| --- | --- |

52.

| 53. | подкрепя прилагането и интегрирането на „зелена клетва“ за принципа „Не вреди!“ в рамките на програмата и насоките на Комисията за по-добро регулиране. Съгласуваността на политиката и по-доброто регулиране са от съществено значение за осигуряването на ефикасно и навременно законодателство, което създава добавена стойност за гражданите. Поради това е важно гражданите, заинтересованите страни и всички равнища на управление да могат да допринасят за изготвянето на правилното законодателство за правилната цел. Инструментариумът и насоките за по-добро регулиране трябва да се използват за постигането на целта за неутралност по отношение на климата; |
| --- | --- |

53.

| 54. | подчертава, че Пактът за климата е отлична възможност за прилагане на принципа на активна субсидиарност, тъй като самите цели на пакта до голяма степен съвпадат с основната цел на подхода на активна субсидиарност — разработване на приобщаващ и конструктивен начин на работа, който използва пълноценно потенциала на многопластовата демократична и управленска рамка на Европейския съюз; |
| --- | --- |

54.

| 55. | подчертава, че ЕС трябва да действа като световен лидер в борбата с изменението на климата, като насърчава амбициозни стандарти и цели за съседните държави и други големи източници на емисии; във връзка с това изтъква инициативите на КР, като Конференцията на регионалните и местните власти за Източното партньорство (CORLEAP), Евро-Средиземноморската асамблея на регионалните и местните власти (ARLEM) и децентрализираното сътрудничество, включително инициативата от Никозия за сътрудничество с либийски кметове, които могат да използват инструментите и методиките, които ще бъдат разработени в рамките на Пакта за климата, за да окажат подкрепа на МРВ в съседните държави по отношение на обмена, възприемането и изпълнението на най-добри практики за по-устойчива и екологосъобразна икономика; |
| --- | --- |

55.

| (56) | като се има предвид решаващата роля на ЕСИ фондовете за изпълнението на Зеления пакт, счита, че Пактът за климата следва да установи диалог с управляващите органи, за да се гарантира, че те са напълно запознати със съществуващите възможности в това отношение. Изразява готовността си за сътрудничество с Комисията за повишаване на осведомеността и капацитета на управляващите органи за планиране и изразходване на тези средства с оглед на постигането на неутралност по отношение на климата чрез екологичния и справедлив преход. |
| --- | --- |

(56)

Брюксел, 14 октомври 2020 година.

Председател на Европейския комитет на регионите

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Като примери могат да се посочат местни пактове за климата в градове като Стокхолм, Ротердам, Амстердам и Нант.

1

(2)  https://www.eea.europa.eu/themes/human.

2

(3)  https://www.who.int/phe/publications/global-strategy/en/.

3

---

| 18.12.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 440/107 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 440/107

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Нов план за действие относно кръговата икономика

(2020/C 440/18)

| Докладчик: | Tjisse STELPSTRA (NL/ЕКР), член на Изпълнителния съвет на провинция Дренте |
| --- | --- |
| Отправен документ: | Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален Европейския комитет и Комитета на регионите — Нов план за действие относно кръговата икономика — За по-чиста и по-конкурентоспособна Европа
  COM(2020) 98 final |

Докладчик:

Tjisse STELPSTRA (NL/ЕКР), член на Изпълнителния съвет на провинция Дренте

Отправен документ:

Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален Европейския комитет и Комитета на регионите — Нов план за действие относно кръговата икономика — За по-чиста и по-конкурентоспособна Европа

COM(2020) 98 final

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

А.   Общи бележки

Относно нашата отговорност

| 1. | изразява загриженост във връзка с настоящия темп на експлоатация на Земята, подчертава, че причината за това бедствие е човешкото поведение, за което всеки носи отговорност, и споделя изложеното в новия план за действие за кръгова икономика (НПДКИ), че преходът към въглеродно неутрална кръгова икономика ще изисква сътрудничество между всички заинтересовани страни на всички равнища на управлението и на обществото; |
| --- | --- |

1.

| 2. | подчертава неотложната необходимост от ускоряване на прехода към модел на растеж с възстановяване, който поддържа потреблението на ресурси в рамките на ограниченията на планетата и намалява нашия отпечатък; |
| --- | --- |

2.

| 3. | приветства новия план за действие за кръгова икономика на Европейската комисия като стратегическа разработка на концепцията за Европейския зелен пакт и като конструктивно продължение на плана за действие от 2015 г.; |
| --- | --- |

3.

| 4. | изразява съжаление по повод на това, че главата в НПДКИ, посветена на ролята на местните и регионалните власти (МРВ), е изключително кратка, като се има предвид, че те играят важна роля в прехода към кръгова икономика като ключов участник в инициирането и разгръщането на така необходимите иновации. Регионите се грижат за това промяната на ежедневните дейности на хората, общностите и регионите да е в съответствие с принципите на кръговата икономика. Подчертава значението на потенциала на кръговостта за създаването на работни места и необходимостта от подкрепа за инвестициите в нова инфраструктура за действителното събиране, рециклиране и използване на вторични материали; |
| --- | --- |

4.

| 5. | е впечатлен от многобройните задълбочени позиции, изразени от заинтересованите страни, и призовава Европейската комисия да използва съществуващите платформи, като партньорствата в рамките на Програмата за градовете, Европейската платформа на заинтересованите страни в областта на кръговата икономика и мрежите на органите на местното и регионалното самоуправление, за да укрепи обучението между партньори и изграждането на капацитет; |
| --- | --- |

5.

| 6. | приветства инициативата за кръгови градове и региони, която ще помогне на заинтересованите страни при развитието и прилагането на териториални решения за кръговата икономика. Същевременно КР, все пак, подчертава, че кръговата дейност не трябва да бъде отделяна от други дейности за опазване на планетата. Подходът на кръговата икономика трябва да бъде интегриран в дейностите в областта на климата, околната среда и устойчивото развитие на мрежите на градовете; |
| --- | --- |

6.

| 7. | подчертава, че текущият дебат относно принципите на кръговата икономика може да бъде възможност за решително справяне с повтарящия се проблем за използването на показатели „отвъд БВП“ (1), т.е. включването на нови елементи, различни от тези, които се отнасят до икономическите резултати, като например: създаване на основани на солидарността системи за приобщаващо общество; живот в рамките на възможностите на планетата; справедливо разпределение на ресурсите; |
| --- | --- |

7.

Относно контекста, свързан с COVID-19

| 8. | посочва, че НПДКИ стартира по време на пандемията от COVID-19, която ни показа колко сме зависими от първичните ресурси, и разглежда настоящата криза като предупредителен сигнал по множество начини; |
| --- | --- |

8.

| 9. | призовава Европейската комисия и държавите членки да намалят зависимостта от трети страни и първични ресурси и да засилят сигурността на доставките чрез по-строго организиране на управлението на ресурсите, особено на редките и тези от критично значение, и препоръчва разработването на платформа за политика на ЕС в областта на ресурсите; |
| --- | --- |

9.

| 10. | приветства акцента, поставен от Европейската комисия върху развиването на пазара на вторични суровини, по-специално чрез инвестиции в рециклирането; |
| --- | --- |

10.

| 11. | е впечатлен от положителните странични ефекти от социалната изолация за околната среда (напр. по-чист въздух, по-малко замърсяване на водата, по-малко вредни емисии). Издръжливостта, творчеството и новаторството, които гражданите, публичните личности, предприятията и икономическите субекти показаха от началото на кризата, трябва да се използват в подкрепа на дълбока екологична трансформация на производствените процеси и за избягване на „наваксването“ по отношение на деградацията на околната среда след кризата; |
| --- | --- |

11.

| 12. | призовава Европейската комисия, държавите членки и МРВ да насочат инвестициите от плана на ЕС за възстановяване към гарантирането на дългосрочен икономически, социален и екологичен напредък, като същевременно намаляват използването на ресурсите, избягват и премахват опасните вещества и подобряват кръговостта на материалите и системите. Инструментът на Европейския съюз за възстановяване (Next Generation EU) трябва да допринесе за тази цел, като предостави необходимото финансиране, и да бъде придружен от собствени ресурси, които да не поставят нито една държава — членка на ЕС, в неблагоприятно положение спрямо други страни; |
| --- | --- |

12.

Относно амбициите в областта на климата, Зеления пакт и ЦУР

| 13. | призовава Европейската комисия, държавите членки и МРВ да гарантират навременното прилагане на Европейския зелен пакт и това че той ще послужи като солидна основа за нов старт на икономиката на ЕС по начин, който е съвместим с целите на ЕС в областта на енергетиката, климата и околната среда; |
| --- | --- |

13.

| 14. | набляга на ключовата роля на принципите на кръговата икономика за постигането на целите за устойчиво развитие и по-специално на ЦУР 12 относно отговорното производството и потребление; счита, че прилагането на принципите на кръговата икономика ще спомогне за превръщането на общите цели в действия и за осезаемото трансформиране на обществото; |
| --- | --- |

14.

| 15. | подчертава, че преходът към кръгова икономика ще окаже силна подкрепа на усилията на ЕС за смекчаване на последиците от изменението на климата, и призовава Европейската комисия да установи допълнителни връзки между всички планове на „Зеления пакт“, за да осигури така необходимата цялостна перспектива и синергии между различните сектори чрез научни изследвания и показатели и в рамките на процеса на определяне на политиките, например Европейския законодателен акт в областта на климата. Подчертава, че е също толкова важно политиките за кръговата икономика да бъдат обвързани с политики, които са насочени към други екологични въпроси, като например опазването на биологичното разнообразие или качеството на въздуха и водата. Прилагането на принципите на кръговата икономика ще трябва да се превърне в обща отправна точка във всички сектори, от селското стопанство и хранително-вкусовата промишленост до строителството и високо технологичните решения и др.; |
| --- | --- |

15.

| 16. | отбелязва междусекторната връзка между кръговостта и опазването на климата. Интегрираният подход на кръговата икономика, в това число дизайнът и системите за обратно приемане, може значително да допринесе за намаляване на емисиите на парникови газове; |
| --- | --- |

16.

Относно целите и мониторинга

| 17. | подчертава, че за да се съблюдават ограниченията на планетата, е наложително да се прекъсне връзката между растежа и използването на ресурсите, и изразява съжаление, че НПДКИ не включва обща цел за намаляване на използването на ресурси. Предишните мерки на равнището на ЕС се оказаха недостатъчни за намаляване на общото потребление на природни ресурси и суровини в Европа. Би било целесъобразно да се разработят показатели, различни от БВП, като основа за изчисляване на промените, които да съответстват в по-голяма степен на принципите на кръговата икономика; |
| --- | --- |

17.

| 18. | счита, че намаляването на емисиите на CO2 по време на жизнения цикъл на продуктите следва да бъде част от целите, тъй като това дава представа за инвестициите и очакваните резултати, и следователно подкрепя приоритизирането на действията; |
| --- | --- |

18.

| 19. | посочва, че конкретните мерки водят до осезаеми резултати, и призовава Европейската комисия да придружава всяко ключово действие с прогнозен резултат и амбициозен график; |
| --- | --- |

19.

| 20. | изтъква, че определянето на цели трябва да бъде амбициозно и постепенно с цел насърчаване на иновациите; следователно е необходима система, при която на всеки пет години най-доброто налично решение или най-добрата практика до този момент да определя целта за следващите пет години; |
| --- | --- |

20.

| 21. | набляга на необходимостта от разработване и въвеждане на показатели на местно и регионално равнище, за да се оценят напредъкът и бъдещите предизвикателства и да се помогне на МРВ да приложат стратегии за кръгова икономика; |
| --- | --- |

21.

Относно икономическата система

| 22. | заключава, че е справедливо разходите за замърсяването, отпадъците и емисиите да бъдат включени в ценообразуването на некръгови продукти, което прави устойчивото производство съпоставимо и конкурентоспособно с некръговите методи на производство; |
| --- | --- |

22.

| 23. | посочва, че правните и икономическите механизми, предназначени да улеснят дейностите, които насърчават кръговостта — и да спрат онези, които я възпрепятстват — са полезни инструменти, и настоятелно призовава Комисията да разработи най-добри практики относно начина, по който държавите членки могат да се насочат към кръговост и да намерят съвместни трансгранични решения. Счита, че намаляването на данъците върху дейностите, които насърчават кръговостта, и увеличаването на данъците върху онези, които я възпрепятстват, е полезен инструмент, и приветства отчитането на факта, че данъкът върху добавената стойност (ДДС) е ефективен инструмент за справяне с този проблем Бъдещата работа в тази област би трябвало да отчита консенсуса по отношение на разпределението на отговорностите, свързани с данъчната политика; |
| --- | --- |

23.

| 24. | във връзка с това изразява съжаление, че гласуването с единодушие, което много често се използва в областта на данъчното облагане, ограничава по-голямата гъвкавост за държавите членки при използването на ДДС/данъчните ставки, за да се подкрепи реална трансформация на моделите на производство и потребление (извън рамките на обичайните ремонтни дейности); |
| --- | --- |

24.

Б.   Местните и регионалните власти

Относно правомощията

| 25. | подчертава, че много от правомощията на МРВ са свързани с управлението на ресурсите и кръговата икономика; поради това МРВ разполагат с множество възможности, за да насърчат прехода към кръгова икономика. В същото време този преход изисква много ноу-хау и финансови инвестиции. Затова инструментът за възстановяване Next Generation EU и други фондове трябва да допринесат за тази цел, като предоставят необходимото финансиране; |
| --- | --- |

25.

| 26. | посочва, че използването на вода (която е един от най-важните ресурси) от домакинствата и промишлеността води до големи количества отпадъчни води и следователно е необходимо да се увеличи повторното използване на водата там, където това е целесъобразно. Освен това отпадъчните води съдържат редица ценни хранителни вещества, които могат да бъдат оползотворени; поради това заявява, че в допълнение към научните изследвания, иновациите и финансирането са необходими ясни цели за оползотворяване на хранителните вещества; |
| --- | --- |

26.

| 27. | изтъква, че знанията и интересите на МРВ трябва да бъдат взети предвид при определянето на цели за отпадъците, особено ако събирането и сортирането на отпадъци стане по-специализирано; |
| --- | --- |

27.

| 28. | призовава Европейската комисия да разработи новаторска стратегия за разработването на различни практики за събиране на отпадъците; в тази връзка регионите и градовете следва да си сътрудничат, вместо да се дава приоритет на хармонизирането на системите за разделно събиране на отпадъци „от горе надолу“; |
| --- | --- |

28.

| 29. | счита, че публично-частните партньорства (ПЧП) са изключително важни за разширяването на обхвата на кръговата икономика, така че той да включи основните икономически участници, и че МРВ са правилният портал за изграждане на ПЧП; призовава Европейската комисия да стимулира подобно сътрудничество в своите програми; |
| --- | --- |

29.

| 30. | изтъква, че насоките и популяризирането на най-добрите практики на местно и регионално равнище спомага за ускоряване на прехода към кръгова икономика, например по отношение на териториалното устройство и строителството и сградите; |
| --- | --- |

30.

| 31. | призовава Европейската комисия да стартира програма, с която да се събира точна информация за материалните потоци на местно, регионално, национално и европейско равнище. Това позволява на заинтересованите страни да научат повече за ситуацията и дейностите другаде. Програмата трябва да бъде прозрачна цифрова система и би трябвало да анализира ситуацията на регионално, национално и европейско равнище. Освен това тя би трябвало да предлага ресурси за развитието на такива дейности на всички равнища; |
| --- | --- |

31.

| 32. | подчертава, че информацията относно регионалните дейности в областта на иновациите, съществуващия капацитет (инфраструктура, експертен опит) и потенциала за кръгова икономика е от решаващо значение, и изразява съжаление, че тези данни често са разпръснати и разпокъсани, което ограничава тяхната полза за регионите; поради това насърчава Европейската комисия да предприеме реално събиране на данни, като вземе предвид гледната точка на местните и регионалните власти относно стратегията на ЕС за промишлеността; |
| --- | --- |

32.

Относно обществените поръчки

| 33. | подчертава, че обществените поръчки са мощен инструмент, чрез който МРВ могат да определят стандарти и да тласнат пазара към по-устойчиви продукти и услуги, но обръща внимание на сложността на правилата, която често тласка местните и регионалните власти към отказ от поемане на рискове; с тях може да се определи насока за закупуване въз основа на принципа „Общи разходи за собственост“ (включени са всички разходи през целия жизнен цикъл, включително социалните и екологичните разходи), посредством което е възможно да се постигне положително въздействие за региона; |
| --- | --- |

33.

| 34. | призовава за по-нататъшно развитие на критериите и конкретните цели в областта на екологосъобразните обществени поръчки въз основа на преглед на минималните критерии в областта на околната среда, съдържащи се в настоящите директиви на ЕС за обществените поръчки (2); препоръчва да се разработи набор от положителни цели за иновации и призовава Европейската комисия да ги разшири, така че да ги превърне в наистина кръгови обществени поръчки. За да се създаде правна сигурност и да се намали тежестта върху възлагащите общини и региони, от значение са надеждни и прозрачни сертификати и маркировки на ЕС, по-специално по отношение на устойчивостта на околната среда. При обществените поръчки производителите трябва да могат да посочват какви усилия са положили за използване на първо място на вторични суровини при производството на продукти и, ако това не е станало, защо не са успели. Във връзка с това от полза са подходящи насоки за проверката на съдържанието на рециклирани и/или възстановени и/или съпътстващи продукти, присъстващи в продуктите, за които са в сила минимални екологични критерии; За тази цел ще бъдат необходими прозрачни системи за оценка и развиване на знанията сред изпълнителите; |
| --- | --- |

34.

В.   Ресурси и отпадъци

Относно отпадъците и принципа „отпадъци не съществуват“

| 35. | заявява, че в Европа има много ключови ресурси, етикетирани като „отпадъци“, и подчертава, че по пътя към истинска кръгова икономика е необходима промяна на нагласата в посока парадигмата „без отпадъци“; подчертава, че е важно да има регистър на суровините, за да бъдат идентифицирани и да могат да се използват повторно; |
| --- | --- |

35.

| 36. | счита, че важен принцип в кръговата икономика е всички материали да бъдат проектирани така, че да се превръщат в хранителни вещества за биосферата или в нови материали за следващия цикъл на използване; |
| --- | --- |

36.

| 37. | подчертава предложението на Европейската комисия за модернизиране на законодателството на ЕС относно отпадъците и фондовете за подкрепа. Ключов момент за ускоряване на модернизирането е създаването на нова, по-бърза и по-лесна за разбиране правна рамка във връзка с критериите за прекратяването на статута на отпадък и за съпътстващите продукти; |
| --- | --- |

37.

| 38. | призовава Европейската комисия да предложи цел в абсолютно изражение относно генерирането на отпадъци на глава от населението и цели за предотвратяване на генерирането на отпадъци за предприятията и промишлените сектори; във връзка с това подчертава значението (и въздействието) на обявената политическа рамка за опаковките, както и на обявената рамка за компостируемите пластмаси; |
| --- | --- |

38.

| 39. | подчертава, че през преходния етап „от отпадъци до материали“ трансграничните споразумения могат да бъдат от решаващо значение, за да се избегнат краткосрочни решения с отрицателни последици за околната среда; |
| --- | --- |

39.

| 40. | счита, че когато региони или градове трябва да наваксат, като се отказват от използването на депа за отпадъци, като отправна точка за третирането на отпадъците по време на преходния етап те следва да се опират на всяка друга инфраструктура на европейско равнище (например използване на съществуващите инсталации за изгаряне на отпадъци вместо изграждане на нови), и подчертава, че този преход изисква финансиране и координация. Ефективното оползотворяване на енергия при задържане на метали и соли следва да се насърчава, когато отпадъците не могат да бъдат рециклирани поради замърсяване, умора на материала и трудно разделяне на сложни материали; |
| --- | --- |

40.

| 41. | привлича вниманието върху факта, че управлението на отпадъците в най-отдалечените региони е особено проблематично поради ограниченията на съществуващата инфраструктура за третиране на отпадъци и липсата на икономии от мащаба при събирането, третирането и рециклирането на отпадъците. Поради това ускоряването на прехода към кръгова икономика (в Европа) следва да има пряко измерим ефект в това отношение. Настоящото състояние на управлението и третирането на отпадъците в тези региони може да се използва като практически тест по отношение на ускоряването. Това може да помогне и при оценката на съществуващите инструменти, както и при внедряването на нови такива; |
| --- | --- |

41.

| 42. | настоява, че за да се утвърди принципът „отпадъци не съществуват“ и да се предотврати използването на първични ресурси, от съществено значение е задължението за използване на рециклирани материали; настоятелно призовава Европейската комисия да определи критерии, според които значителна част от новите продукти следва да бъдат изработвани от рециклирани материали, и препоръчва това да се превърне в част от подхода за ключови вериги за създаване на стойност в областта на продуктите; |
| --- | --- |

42.

Относно предотвратяването на разходи, безопасните материали и разширената отговорност на производителя

| 43. | изразява съжаление, че МРВ често трябва да се справят с отрицателните последици от продукти, които са достигнали края на жизнения си цикъл, без производителят да носи отговорност за обратното им приемане, тъй като (части от) тези продукти често замърсяват почвата или въздуха, и в крайна сметка МРВ поемат разходите за тяхното отстраняване; |
| --- | --- |

43.

| 44. | подчертава, че предотвратяването на тези разходи или прякото им отнасяне на равнище производител е от първостепенно значение, и поради това приветства рамката за устойчива продуктова политика на НПДКИ; |
| --- | --- |

44.

| 45. | подчертава, че производителите имат важна роля в прехода към кръгова икономика. Те трябва да разработват продукти, които възможно най-малко замърсяват планетата и при това избягват в максимална възможна степен използването на първични изкопаеми суровини. В същото време правителствата също имат отговорности по отношение на осигуряването на стимули, рамкови условия и законодателство; |
| --- | --- |

45.

| 46. | подчертава, че замърсяването на почвите буди нарастващи опасения в ЕС. Затова приветства предложението на Комисията да насърчи инициативи за намаляване на запечатването на почвите, възстановяване на изоставени или замърсени промишлени терени и повишаване на безопасното, устойчиво и кръгово използване на изкопаните почви; приканва Комисията да включи в тази инициатива задължителни диагностика и проследяване; |
| --- | --- |

46.

| 47. | приветства инициативата на Европейската комисия за преминаване към химични вещества, чиято безопасност е заложена още в етапа на проектиране (safe-by-design), тъй като предотвратяването или контролирането на употребата на токсични материали е най-лесният начин да се избегне попадането на такива химикали в околната среда и се избягват значителни разходи за МРВ, свързани с почистването или регулирането на пренасянето на замърсена почва (например с пер- и полифлуороалкилирани вещества); и посочва, че контролът на токсичните материали не е достатъчен; необходима е по-скоро пълна прозрачност на компонентите, за да могат материалите да бъдат рециклирани или подобрени по подходящ начин; |
| --- | --- |

47.

| 48. | призовава за мерки с цел популяризиране значението и прилагане на отговорността на производителя, като същевременно се отчитат различните компоненти на кръговата икономика. Например разпокъсаността на отговорностите в областта на отпадъците подкопава развитието на управлението на отпадъците като цяло. Целта е да се осигурят икономически модели, при които производителите също разглеждат последствията, свързани с „безопасноста и кръговостта, заложени още в етапа на проектиране“; |
| --- | --- |

48.

| 49. | отправя искане не всички производители да създават своя собствена „логистика за връщане“, тъй като това би могло да доведе до огромен логистичен отпечатък; поради това трябва да се определят спецификации за интелигентни материали/компоненти, както и интелигентни стратегии за обратна логистика; |
| --- | --- |

49.

| 50. | призовава в НПДКИ да се вземе предвид специфичният проблем с морските отпадъци. Като се има предвид трансграничният им характер, ще е необходимо да се укрепи сътрудничеството между управленските органи на всички морски региони, за да се гарантира устойчивостта на общите ресурси, и да се насърчи регионалното и международното сътрудничество в търсене на общи решения; |
| --- | --- |

50.

Г.   Как да заработи кръговата икономика

Относно осведомеността и действията

| 51. | изтъква, че кръговата икономика изисква нов начин на потребление и че изграждането на осведоменост е от съществено значение; МРВ са близо до хората и поради това играят важна роля за промяна в нагласата в посока на нова нормалност; ето защо призовава Европейската комисия да подкрепя проекти на местно и регионално равнище, които водят до осезаеми резултати; |
| --- | --- |

51.

Относно уменията и образованието

| 52. | подчертава значението на образованието за повишаването на осведомеността — „от детската градина до университета“, и естествено на работното място; поради това фондовете на политиката на сближаване следва да предоставят подкрепа за включване на кръговия начин на живот в учебната програма на всеки вид образование, в това число и способите на цифровото образование; |
| --- | --- |

52.

| 53. | изтъква, че за да вземат добре информирани решения за закупуване, потребителите се нуждаят от прозрачна информация за процента на рециклирани материали в продуктите; |
| --- | --- |

53.

| 54. | подчертава изложеното в НПДКИ по отношение на подкрепата за придобиване на умения и създаването на работни места, но изтъква риска, че в краткосрочен план работните места в кръговата икономика са относително нискоквалифицирани и в средносрочен и дългосрочен план ще бъдат автоматизирани и закрити вследствие на роботизацията. От друга страна, съществуват възможности за висококвалифицирани работни места и следователно актуализирането на Програмата за умения следва да обърне необходимото внимание на тези два аспекта; |
| --- | --- |

54.

| 55. | препоръчва регионите, които преминават бързо към относително нискоквалифицирани работни места (отчасти вследствие на ниски разходи за труд), да могат първи да се възползват от подкрепата за образование и изграждане на капацитет, така че да ускорят прехода към по-високо квалифицирани работни места; това ще насърчи техническите и социалните иновации и ще подкрепи МРВ по пътя към адаптивна и издръжлива икономика; освен това актуализираната програма за умения следва да постави акцент върху регионалните различия — по-специално върху по-слабо развитите региони — когато става въпрос за разработване на стратегии и програми за обучение и умения за повишаване на квалификацията и за преквалификация на работната сила; |
| --- | --- |

55.

| 56. | тъй като кръговата икономика изисква цялостни, междусекторни и дългосрочни действия и мислене, местните и регионалните власти се насърчават да управляват своите административни структури и да адаптират организационните си структури, за да подпомогнат насърчаването на кръговата икономика, например създавайки нови профили на управленски длъжности като управители на интелигентни градове и на кръговата икономика; |
| --- | --- |

56.

| 57. | призовава Европейската комисия да стартира програми за пряко финансиране на МРВ и МСП в подкрепа на усилията им за справяне с прехода към кръгова икономика по отношение на образованието, преквалификацията и повишаването на квалификацията на работната сила, както и по отношение на инвестициите и изграждането на устойчивост; |
| --- | --- |

57.

| 58. | отбелязва, че са необходими допълнителни научни изследвания и регулиране на устойчивите и подлежащи на рециклиране материали. Особено ако рециклирането не означава производство на продукти с по-ниска стойност, изискванията за разделяне и повторна употреба на материалите стават по-амбициозни, за да позволят използването на материалите във възможно най-голям брой цикли. По тази причина подходът „от люлката до люлката“ дава представа как може да се приложи този принцип на рециклиране, преди да се пристъпи към производство на продукти с по-ниска стойност, и зависи от цялостния дизайн на продукта. |
| --- | --- |

58.

Относно кръговото общество

| 59. | настоява целите на кръговата икономика да бъдат включени като задължителна област в политиката на сближаване за периода след 2020 г. и съответния фонд, тъй като това е необходимо, за да се осигури необходимият стимул за насърчаване на прехода към кръгова икономика, като се започне от местното и регионалното равнище; |
| --- | --- |

59.

| 60. | изтъква и споделя заключението на НПДКИ, че преходът към кръгова икономика ще бъде системен, сериозен и преобразяващ; реиндустриализацията на Европа трябва да се основава на кръговата икономика, а реалното прилагане на нейните принципи и инструменти трябва да насърчава и популяризира този процес. |
| --- | --- |

60.

| 61. | подчертава, че преходът трябва да бъде справедлив, тъй като не става въпрос само за икономиката, но най-вече за обществото, до което местните и регионалните представители се намират в близост; поради това заключава, че регионите и градовете са най-подходящото равнище по пътя към постигането на кръгово общество. |
| --- | --- |

61.

| 62. | би искал да посочи в заключение, че освен създаването на платформа и регулаторна рамка за кръговата икономика в Съюза, Комисията трябва да наложи също строги изисквания относно вноса и износа във и от ЕС, така че принципите на кръговата икономика да намират отражение и в трети държави. |
| --- | --- |

62.

Брюксел, 14 октомври 2020 година.

Председател на Европейския комитет на регионите

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  The European System of National and Regional Accounts (ESA 2010): https://ec.europa.eu/eurostat/documents/3859598/5925693/KS-02-13-269-EN.PDF/44cd9d01-bc64-40e5-bd40-d17df0c69334.

1

(2)  Директиви 2014/23/ЕС (ОВ L 94, 28.3.2014 г., стp. 1), 2014/24/ЕС (ОВ L 94, 28.3.2014 г., стp. 65), 2014/25/ЕС (ОВ L 94, 28.3.2014 г., стp.243) на Европейския парламент и на Съвета.

2

---

| 18.12.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 440/114 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 440/114

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Към устойчиво използване на природните ресурси в средиземноморските острови

(2020/C 440/19)

| Докладчик: | Francina ARMENGOL I SOCÍAS (ES/ПЕС), министър-председател на Балеарските острови |
| --- | --- |

Докладчик:

Francina ARMENGOL I SOCÍAS (ES/ПЕС), министър-председател на Балеарските острови

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

Въведение: Средиземноморските острови и специфичните предизвикателства, пред които са изправени

| 1. | припомня, че на европейските острови в Средиземноморието живеят 95 % от островните жители на Европейския съюз и че заедно с другите острови от басейна споделят общи предизвикателства, проблеми и ограничения, които затрудняват икономическото им развитие; |
| --- | --- |

1.

| 2. | посочва, че в Договорите на Европейския съюз (ЕС) не се съдържат специфични мерки във връзка с островния характер, различни от тези, предвидени в контекста на най-отдалечените региони, въпреки че тяхното особено положение се основава почти изцяло на принципа на островния характер; |
| --- | --- |

2.

| 3. | отбелязва хетерогенната икономическа, административна, културна и социална реалност на островните територии в Средиземноморието. Тези острови обаче са изправени пред общи предизвикателства и проблеми, към които — в един силно разпокъсан басейн като Средиземноморския, трябва да се подходи по специфичен и координиран начин; |
| --- | --- |

3.

| 4. | отбелязва, че настоящата здравна криза, предизвикана от COVID-19, подчерта особената уязвимост на островните територии, които разполагат с ограничени ресурси; |
| --- | --- |

4.

| 5. | приветства факта, че Европейската комисия напредва към постигането на Зелен пакт и рамка за справедлив преход, която дава възможност за социално-икономическо развитие на средиземноморските острови и е в съответствие с целите за устойчиво развитие; |
| --- | --- |

5.

| 6. | признава уникалното богатство на средиземноморските островни екосистеми и особената им уязвимост в контекста на настоящото социално-икономическо развитие и изменението на климата, като устойчивото управление на ограничените им природни ресурси е основното предизвикателство за тези територии; |
| --- | --- |

6.

| 7. | счита, че Европейската комисия, с оглед на голямата екологична и климатична уязвимост на средиземноморските островни територии, следва да вземе предвид специфичното географско и социално-икономическо положение на средиземноморските острови, за да се определи пътят за постигане на целта за неутралност по отношение на климата; |
| --- | --- |

7.

| 8. | подчертава, че въпреки специфичните трудности, пред които са изправени, ако бъдат въведени конкретни законодателни мерки и подходяща финансова рамка, тези средиземноморски островни територии са отлични лаборатории за различните процеси на екологичния преход, предприети от ЕС; |
| --- | --- |

8.

| 9. | призовава държавите — членки на ЕС, и Съюза за Средиземноморието да работят заедно за постигането на декларация на министрите относно контекста на средиземноморските острови, в която тези острови се признават за специална зона в рамките на ЕС, с конкретни нужди и уникална култура, наследство и околна среда, които трябва да бъдат управлявани и защитавани по специфичен и съвместен начин; |
| --- | --- |

9.

| 10. | призовава държавите членки, Европейската комисия и Съюза за Средиземноморието да вземат предвид островите от басейна при разработването и прилагането на европейската политика за съседство, предвид факта че те се намират на границата между Европа и Африка; |
| --- | --- |

10.

| 11. | подчертава, че едно силно териториално сближаване между европейските острови в Средиземноморието също ще допринесе и за укрепване на граничната позиция на ЕС, като същевременно ще предложи силен партньор за засилване на сътрудничеството с териториите на средиземноморските партньори на ЕС; |
| --- | --- |

11.

| 12. | подчертава, че въпреки очевидните сходства с най-отдалечените региони на ЕС по отношение на общите им социални, икономически и географски условия, средиземноморските острови не се ползват от специално отношение, за да се справят с трайните географски ограничения пред икономическото и социалното им развитие, които са признати в член 174 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС); |
| --- | --- |

12.

| 13. | посочва, че член 174 от ДФЕС следва да се прилага от първоначалните етапи на процеса на вземане на решения, включително специфични компенсаторни мерки за преодоляване на предизвикателствата и ограниченията, произтичащи от статута на средиземноморски острови; |
| --- | --- |

13.

Недостиг на природни ресурси в рамките на средиземноморските острови

| 14. | посочва, че общ фактор за всички средиземноморски острови е наличието на все по-несигурни екологични активи: намалена територия с голямо нарастване на използването, ограничени водни ресурси, висока енергийна зависимост от изкопаеми горива и голяма нестабилност и отслабване на екосистемите; |
| --- | --- |

14.

| 15. | подчертава факта, че основният недостигащ ресурс на островите е територията, като положението е по-тежко в регионите с малка територия, където физическото разширяване води до по-бързо и видимо претоварване; |
| --- | --- |

15.

| 16. | припомня, че в повечето случаи средиземноморските острови са енергийно зависими от континенталната част и от външни доставки на изкопаеми горива, и приветства действията, предприети от ЕС за тяхната декарбонизация; |
| --- | --- |

16.

| 17. | припомня, че островните региони в Средиземноморието разполагат предимно с ограничени водни ресурси, които често са свръхексплоатирани, което води до изчерпване, замърсяване и засоляване; |
| --- | --- |

17.

| 18. | счита, че макар и да е вярно, че много острови в Средиземноморието са избрали обезсоляването като механизъм за гарантиране на водоснабдяването, централната линия на водната политика следва да се ръководи от политики, свързани с търсенето (като например икономии, повторно използване, по-ефективно използване и разпределение на ресурсите) и политики за опазване, защита и цялостно управление на водните ресурси; |
| --- | --- |

18.

| 19. | посочва, че поради специфичните характеристики на техните инфраструктури и действителните им възможности за достъп до европейския енергиен пазар, средиземноморските острови са изправени пред значителни допълнителни разходи за производство на енергия и разходи, свързани с преобразуването и преструктурирането на икономическите им сектори; |
| --- | --- |

19.

| 20. | припомня, че Средиземноморският басейн е водещо място по отношение на биологичното разнообразие в световен мащаб, като броят на ендемичните видове е особено висок в островните му региони; |
| --- | --- |

20.

| 21. | отбелязва, че на средиземноморските острови се намират голям брой местообитания от интерес за Общността, някои дори от приоритетен интерес, които са застрашени от силен антропогенен натиск, влошаването на състоянието на местообитанията и навлизането на инвазивни и чуждоземни видове, които нарушават равновесието на екосистемите; |
| --- | --- |

21.

| 22. | счита, че ЕС следва да разработи специфични за средиземноморските острови мерки за опазване на околната среда, тъй като те разполагат с уникално сухоземно и морско биологично разнообразие и поради това се нуждаят от политики за устойчиво развитие и адаптирани мерки за опазване на околната среда; |
| --- | --- |

22.

Социално-икономическите дейности и тяхното въздействие върху природните ресурси

| 23. | подчертава, че средиземноморските острови имат много специализирана икономическа структура в първичния сектор (селско стопанство и рибарство) или в сектора на услугите (туризъм), което значително отслабва производствената им структура в един силно конкурентен европейски и световен социално-икономически контекст; |
| --- | --- |

23.

| 24. | подчертава, че хранително-вкусовият сектор е стратегически за средиземноморските острови с цел повишаване на устойчивостта на природните ресурси, предвид голямото му значение на териториално равнище, поради значителния дял от територията, който заема свързаната с него дейност, и като източник на храна за населението; |
| --- | --- |

24.

| 25. | настоятелно призовава Европейската комисия и държавите членки да подобрят устойчивостта на хранително-вкусовата промишленост на средиземноморските острови, което да даде възможност да се осигури достатъчна степен на продоволствена независимост за справяне с неочаквани събития като природни бедствия, политико-социални конфликти или здравни кризи, като кризата с COVID-19, които правят невъзможни доставките отвън; |
| --- | --- |

25.

| 26. | подчертава прекомерната експлоатация на определени рибни запаси в Средиземно море и призовава за разработването на подходящи планове за управление на риболова за Средиземноморския басейн, които да увеличават възможностите на местните риболовни флоти и системите за отглеждане в морето и да ги обновяват, допълвайки традиционните начини на управление с по-иновативните; |
| --- | --- |

26.

| 27. | отбелязва значението на дребномащабния риболов за икономическата екосистема на средиземноморските крайбрежни общности и приканва средиземноморските острови да обмислят форми на съвместно управление на рибарството, които да включват различните заинтересовани социално-икономически сектори, които са от голямо значение за насърчаването на риболовния туризъм и екологичния туризъм, които се нуждаят от специфични умения; |
| --- | --- |

27.

| 28. | счита, че създаването на нови защитени морски зони (ЗМЗ) на островите следва да бъде съпътствано от паралелни иновативни икономически стратегии за устойчиво използване на рибните ресурси от управляващите ЗМЗ и представителите на рибарството и туристическия сектор; |
| --- | --- |

28.

| 29. | подчертава, че повечето средиземноморските острови не развиват промишлени сектори поради ниската си производителност, свързана с липсата на суровини, високите производствени разходи и логистичните проблеми в транспорта; |
| --- | --- |

29.

| 30. | подчертава, че като цяло високата степен на специфични характеристики на търсенето на услуги и специализирането на туристическото предлагане прави тези икономики по-уязвими от континенталните, като икономическото развитие е силно обусловено от международното положение. Пример в това отношение е здравната криза, предизвикана от разпространението на COVID-19 на световно равнище, и конкретното въздействие върху икономиките на средиземноморските острови, повечето от които са много зависими от сектора на услугите; |
| --- | --- |

30.

| 31. | настоятелно призовава Европейската комисия и държавите членки да вземат под внимание силно вариращото население на територията на средиземноморските острови, което увеличава инфраструктурните нужди на местното население и търсенето на обществени услуги от всякакъв вид; |
| --- | --- |

31.

| 32. | счита, че разработването на плана за действие на ЕС за кръговата икономика следва да включва конкретни мерки, които да отчитат съществуването на силно вариращо на брой население, свързано с туристическите потоци и силната ориентираност към услугите на много от островните икономики в Средиземноморието; |
| --- | --- |

32.

| 33. | призовава Европейската комисия и държавите членки да подкрепят обмена на най-добри практики относно устойчивия туризъм в средиземноморските острови, какъвто е понастоящем случаят с програмите, изпълнявани в рамките на Interreg MED (1); |
| --- | --- |

33.

| 34. | подчертава ниското равнище на повишаване на квалификацията в средиземноморските островни региони по отношение на средните показатели за Европейския съюз, особено що се отнася до обучението след средно образование и професионалното обучение, което насърчава ранното напускане на училище и ранното навлизане на пазара на труда в секторите, които са силно ориентирани към услугите; |
| --- | --- |

34.

| 35. | подчертава, че островите като цяло са силно зависими от въздушния и морския транспорт, и настоятелно призовава Европейската комисия надлежно да вземе под внимание тези особености (2); |
| --- | --- |

35.

| 36. | посочва, че превозът на стоки е от два до четири пъти по-скъп от този на континента (3), което е решаващ фактор и засяга пряко конкурентоспособността на производството на островите; |
| --- | --- |

36.

| 37. | предлага преразглеждане на правилата за държавни помощи, приложими за територията на средиземноморските острови, с цел да се признаят техните специфични особености и ограничения; |
| --- | --- |

37.

| 38. | подчертава необходимостта от разработване на синтетични показатели за устойчивост, включващи, по един цялостен начин, икономически параметри, свързани с икономически и екологични показатели, както и със социалноикономически показатели, и насочени към биофизични фактори; |
| --- | --- |

38.

| 39. | изтъква, че макар да преследва важни цели за опазване на околната среда, прилагането на Директива (ЕС) 2016/802 на Европейския парламент и на Съвета от 11 май 2016 г. относно намаляването на съдържанието на сяра в определени течни горива (4) доведе до значително увеличение на разходите за услуги в областта на морския транспорт, което създаде надолу по веригата допълнителни разходи за гражданите и предприятията на островите. Във връзка с това настоятелно призовава Комисията да предприеме мерки за временни дерогации в областта на държавните помощи в полза на регионалните и местните власти от островите, които възнамеряват да действат в сектора на морския транспорт; |
| --- | --- |

39.

Нов модел на управление за средиземноморските острови

| 40. | подчертава значението на установяването на многостепенно управление, което позволява на местните, регионалните, държавните и наднационалните равнища на управление на Средиземноморския басейн да постигнат напредък по отношение на ефективното и гъвкаво управление на природните ресурси в островните територии; |
| --- | --- |

40.

| 41. | призовава Комисията да приеме многогодишен стратегически план за икономическо, социално и екологично устойчиво развитие на средиземноморските европейски острови, както и последователен подход на равнището на европейската политика за съседство и евро-средиземноморското партньорство; |
| --- | --- |

41.

| 42. | насърчава изграждането на по-тесни връзки между средиземноморските острови, които ще благоприятстват обмена на най-добри практики и политики между различните територии и ще разширят алиансите, като например Med Insulae, който включва Сардиния, Корсика, Гозо и Балеарските острови; |
| --- | --- |

42.

| 43. | подчертава значението, което има за икономическия и социален модел на островните общности интегрираното управление на крайбрежните зони, което може да укрепва и насърчава новаторските взаимодействия между „крайбрежие-море“, както и бизнес моделите, позволяващи устойчивото използване на островните зони и на морската среда; |
| --- | --- |

43.

| 44. | настоятелно призовава Европейската комисия и средиземноморските държави да разработят и насърчават стратегии за морските басейни (5) с оглед подобряване на сътрудничеството и интеграцията в региона и разработване на интегрирано управление на крайбрежните зони, което да задълбочава цялостната визия за Средиземноморския басейн; |
| --- | --- |

44.

| 45. | насърчава регионите и държавите да определят и разработят международни модели за защитата и управлението на особено чувствителни морски зони, като тези, които съществуват в рамките на Международната морска организация; |
| --- | --- |

45.

Подходящо финансиране за устойчивото използване на природните ресурси

| 46. | подчертава, че изолираността, малките размери и уязвимостта са трите присъщи характеристики на средиземноморските острови, които спъват хармоничното им развитие в рамките на Съюза и затрудняват икономическото, социалното и териториалното им сближаване, като засягат пряко и постоянно техните възможности за растеж и развитие; |
| --- | --- |

46.

| 47. | призовава за по-добро адаптиране на съществуващите инструменти на ЕС за финансиране към реалностите на средиземноморските острови; |
| --- | --- |

47.

| 48. | призовава държавите членки и Европейската комисия да рационализират и координират многогодишните си планове с цел намиране на решения, които ще подобрят и трансграничното сътрудничество между средиземноморските територии; |
| --- | --- |

48.

| 49. | настоятелно призовава Европейската комисия да ускори инвестициите в научни изследвания, развойна дейност и иновации чрез увеличаване на публичните си фондове и чрез насърчаване на разпространението на частни инвестиции чрез публично-частни партньорства с цел разнообразяване на дейността и икономическия напредък на средиземноморските островни региони; |
| --- | --- |

49.

| 50. | настоятелно призовава Европейската комисия да освободи средиземноморските островни региони от ограничението от 150 км за всички програми за трансгранично сътрудничество; |
| --- | --- |

50.

| 51. | счита, че е необходимо да се включат геоикономически критерии в системата за разпределяне на средствата по линия на бъдещата политика на сближаване, като например отдалеченост и островен характер, които представляват постоянни физически пречки и възпрепятстват устойчивото развитие на средиземноморските острови; |
| --- | --- |

51.

| 52. | призовава за по-гъвкави изисквания за тематична концентрация, като се вземе предвид не само състоянието на развитие, но най-вече икономическата, социалната и териториалната реалност на средиземноморските островни региони; |
| --- | --- |

52.

| 53. | призовава за запазване на настоящите коефициенти на съфинансиране от ЕФРР и ЕСФ и на модулацията за райони със сериозни и постоянни неблагоприятни природни условия, което ще даде възможност за по-добро адаптиране на тези инструменти към реалността в средиземноморските острови; |
| --- | --- |

53.

| 54. | призовава да се приемат за допустими инвестициите, свързани с инфраструктурата за достъпност и летищен, пристанищен и сухопътен транспорт на средиземноморските острови; |
| --- | --- |

54.

| 55. | призовава за създаването на подпрограма за средиземноморските острови в рамките на бъдещата програма „Interreg MED“ за периода 2021—2027 г. като по-ефективен начин за работа с ресурсите на ЕС, предназначени за островните територии от басейна; |
| --- | --- |

55.

Заключения

| 56. | подчертава, че един от принципите на Европейския съюз е икономическото, социалното и териториалното сближаване, със специален акцент върху островните територии, както е посочено в член 174 от ДФЕС; |
| --- | --- |

56.

| 57. | приветства факта, че в резултат на разработването на стратегия на ЕС специално за най-отдалечените региони, тези територии разполагат със специални програми за подпомагане, които са им позволили да постигнат по-добро устойчиво развитие; |
| --- | --- |

57.

| 58. | отбелязва необходимостта от реално и ефективно прилагане на член 174 от ДФЕС по отношение на средиземноморските острови, както е предвидено в член 349 от ДФЕС за най-отдалечените региони; |
| --- | --- |

58.

| 59. | настоятелно призовава Европейската комисия да разработи стратегия за средиземноморските острови, която да отчита специфичните им характеристики и уязвимост и да развива засилено партньорство с конкретни и координирани действия между тези територии, държавите членки и ЕС. |
| --- | --- |

59.

Брюксел, 14 октомври 2020 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Например бяха разработени проекти като Blueislands, Mitomed+, Wintermed или Smartmed.

1

(2)  Този параграф се позовава на становището, озаглавено „Европейска стратегия за крайбрежен и морски туризъм“, докладчик: Vasco Ilídio Alves Cordeiro (PT/ПЕС) (https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2014-02645-00-00-ac-tra-bg.doc/content).

2

„Европейска стратегия за крайбрежен и морски туризъм

(3)  PLANISTAT EUROPE-BRADLEY DUNBAR ASS., окончателен доклад. 2000. CE. 16. 0. AT. 118. Анализ на островните и най-отдалечените региони на Европейския съюз, Европейски съюз, март 2003 г.

3

2000. CE. 16. 0. AT. 118. Анализ на островните и най-отдалечените региони на Европейския съюз

(4)  ОВ L 132, 21.5.2016 г., стр. 58.

4

(5)  Това би могло да бъде инициативата за устойчиво развитие на синята икономика в Западното Средиземноморие или стратегията на Европейския съюз за региона на Адриатическо и Йонийско море (Eusair).

5

---

| 18.12.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 440/119 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 440/119

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Обновяване на Лайпцигската харта за устойчиви европейски градове

(2020/C 440/20)

| Докладчик: | Juan ESPADAS CEJAS (ES/ПЕС) |
| --- | --- |

Докладчик:

Juan ESPADAS CEJAS (ES/ПЕС)

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

От Пакта от Амстердам към обновената Лайпцигска харта

| 1. | посочва вътрешно присъщите различия, с които се отличава европейското сътрудничество в сферата на градоустройството: от една страна, обновената Лайпцигска харта е пряко свързана с националните политики за градовете ще изиска по-голяма политическа координация на национално, регионално и местно равнище; от друга, наднационалното измерение на Програмата на ЕС за градовете, която се доказа като иновативен инструмент за многостепенно управление, полезен за ангажирането на градовете в европейските политики; |
| --- | --- |

1.

| 2. | приветства идеята за обновяване на Лайпцигската харта по време на германското председателство на ЕС през втората половина на 2020 г. и подкрепя приобщаващия метод на работа за включване на възможно най-голям брой участници, който лансира германското правителство; |
| --- | --- |

2.

| 3. | припомня, че в декларацията от Букурещ, приета на 14 юни 2019 г. от министрите, отговарящи за градоустройството, се признава „необходимостта от изграждане на функционална връзка между новата Лайпцигска харта, Програмата на ЕС за градовете и Териториалната програма 2020+“; |
| --- | --- |

3.

| 4. | във връзка с това призовава Европейската комисия да демонстрира по-голям политически ангажимент към Програмата на ЕС за градовете и да я включи в текущите си водещи инициативи като Европейския зелен пакт или инициативите в областта на цифровите технологии. Механизмът за прилагане на Зеления пакт ще наложи укрепване на конкретните действия в партньорство с местното управление, като се съчетават подходи „от горе надолу“с ключови подходи „от долу нагоре“ с оглед на постигането на целите година по година до 2050 г.; |
| --- | --- |

4.

| 5. | призовава Европейската комисия да установи много по-тясна връзка между бъдещата си програма за по-добро регулиране и Програмата на ЕС за градовете, така че препоръките на градските партньорства да бъдат взети под внимание. В този смисъл оценките на териториалното въздействие и на въздействието върху градовете следва да бъдат включени непосредствено в механизмите за консултации, които предшестват законодателния процес, както и в оценката на европейските политики и намаляването на административната тежест (REFIT); |
| --- | --- |

5.

| 6. | припомня, че е необходимо европейският семестър да бъде адаптиран, за да отразява по-добре предизвикателствата, пред които са изправени градовете. Специфичните за всяка държава препоръки и политиката на сближаване ще бъдат основните инструменти за прилагане на Зеления пакт. Затова специфични въпроси, отнасящи се до градските райони, като жилищата на достъпни цени, нарастващите неравенства и дългосрочните инвестиции трябва да намерят отражение при координирането на икономическите политики в Европейския съюз и стратегиите за интелигентна специализация, интегрирано градско развитие и справедлив преход следва да бъдат хармонизирани на регионално или местно равнище посредством териториални инструменти като стратегиите за интегрирани териториални инвестиции; |
| --- | --- |

6.

| 7. | отправя искане към Европейската комисия да развие концепцията за „активна субсидиарност“ като допълнителна стъпка за укрепване на диалога с градовете, както и с метрополните области и регионите, и по този начин да обвърже Програмата на ЕС за градовете с Програмата за по-добро регулиране. Във връзка с това следва да се засилят синергиите с Мрежата от регионални центрове (RegHubs) на Европейския комитет на регионите; |
| --- | --- |

7.

| 8. | подкрепя Европейския парламент, който заяви, че настоящата ситуация в областта на климата е извънредна, и отчита факта, че постигането на въглеродна неутралност изисква колективни усилия и специфични действия на местно равнище, където градовете играят ключова роля. 75 % от европейското население живее в градове и около 70 % от емисиите на CO2 в Европа се отделят именно там. Градовете са част от проблема, но обновената Лайпцигска харта следва да признае способностите им на движеща сила, носеща промяна, и на преки участници при намирането на решения на глобалните предизвикателства на 21-ви век; |
| --- | --- |

8.

| 9. | счита, че обновената Лайпцигска харта следва да се разглежда като политическа възможност градовете да се превърнат в еталон за практическото изпълнение на различните политики за градовете във всички държави членки, което ще допринесе за укрепването на доверието в европейския проект от страна на гражданите, в най-непосредственото им обкръжение. Обновената Харта следва също така да доведе до проследяване на Програмата на ЕС за градовете, чието начало беше поставено с Пакта от Амстердам (2016 г.), като и двете следва да се впишат в процеса на изпълнение на Програмата до 2030 г. от органите на управление на местно равнище за постигане на целите за устойчиво развитие (ЦУР); В това отношение местните и регионалните власти в Европейския съюз са изправени пред различни предизвикателства и нови глобални проблеми, които могат да бъдат преодолени единствено чрез интегриран и многостепенен подход, а подкрепата на Европейския съюз носи безусловно добавена стойност. За тази цел принципите на Лайпцигската харта трябва да бъдат включени в заключенията на Съвета по време на германското председателство на ЕС (второто шестмесечие на 2020 г.), които ще бъдат приети от Съвета по общи въпроси и от Европейския съвет. Самата Лайпцигска харта трябва да бъде подписана от държавите членки, градовете и Европейския комитет на регионите. |
| --- | --- |

9.

Трансформиращата сила на европейските градове за ускоряване на постигането на целите за 2050 г.

| 10. | посочва, че е необходимо да се намери точният баланс между трите предложени измерения относно европейските градове: повишаване на производителността и създаването на работни места и богатство в градовете и техните региони, по-справедливото им разпределение между гражданите и едновременно с това подобряване на качеството на околната среда и използване на възможностите, които предлага градският живот; |
| --- | --- |

10.

| 11. | счита, че е важно да се изтъкне работата на различните градски партньорства и да се установят връзки между сега действащата Програма на ЕС за градовете и бъдещата обновена Лайпцигска харта, например действия на партньорствата като „Академия за интеграция в градовете“, или инициативата на Комитета на регионите „Градове и региони за интеграция“, която осигурява платформа за кметове и председатели на регионални съвети от Европейския съюз, желаещи да откроят своите добри практики; |
| --- | --- |

11.

| 12. | припомня, че регионите и градовете са на предна линия, когато става въпрос за посрещането и интегрирането на мигранти и бежанци в Европа. Поради това КР призовава новата Европейска инициатива за градовете, предложена от Европейската комисия, да осигури достатъчно финансиране в подкрепа на партньорството „Приобщаване на мигрантите и бежанците“ и инициативата на КР „Градове и региони за интеграция“ и наистина да постигне промяна за европейците в техните градове; |
| --- | --- |

12.

| 13. | счита, че за да се постигнат целите за борба с изменението на климата, поставени от Парижкото споразумение и Конвента на кметовете, сред основните цели на обновената Лайпцигска харта трябва да бъдат: развиване на иновативна мобилност чрез съчетаване на използването на частни електрически автомобили в градовете и насърчаването на алтернативна мултимодална мобилност с ниски емисии, въз основа на устойчив обществен транспорт като каране на колело или ходене пеш, наред с устойчиви политики за земеползване, които насърчават ограничаването на разрастването на градовете, и устойчиво повишаване на енергийната ефективност на европейския жилищен фонд; |
| --- | --- |

13.

| 14. | все още счита, че е от първостепенно значение Европейската комисия чрез Програмата за градовете и държавите членки посредством Лайпцигската харта да подкрепят с финансови стимули разработването на устойчиви планове за градска мобилност, за което КР вече призова в своето становище от 2010 г. относно „План за действие за градска мобилност“; |
| --- | --- |

14.

| 15. | наложително е също така да се разгледа важната тема за енергийното саниране на жилищния фонд, както и мрежата от бизнес офиси и промишлени сгради; |
| --- | --- |

15.

| 16. | отново отправя призива си за изготвяне на план за действие на европейско равнище за жилищно настаняване на достъпни цени в Европа; |
| --- | --- |

16.

| 17. | счита, че насочването на целите на ООН за устойчиво развитие към градовете създава стратегическа рамка за подобряване на качеството на живот на гражданите, която трябва да бъде вземана предвид от градовете и регионите при разработването на техните политики. Като най-близкото до гражданите административно равнище градовете прилагат политики, които променят тамошната социална реалност и са ключови фактори за постигане на напредък при изпълнението на целите за устойчиво развитие, по-специално на цел 11, насочена към градовете, и цел No 17, която стимулира взаимодействията между властите, частния сектор и гражданското общество; |
| --- | --- |

17.

| 18. | отбелязва, че управлението на отпадъците и цялостното управление на водния цикъл, управлението на емисиите и на изпускането на промишлени замърсители, намаляването на потреблението и подобряването на оползотворяването на енергията, както и производството на чиста енергия без въглеродни емисии, управлението на въздействието на екстремните метеорологични явления и изграждането на екологични коридори и насърчаването на биологичното разнообразие са ключови елементи за подобряване на устойчивото развитие на градските райони. Местната администрация трябва да даде тласък на насърчаването на кръговата икономика, за да се промени производственият модел и да се създадат нови екологосъобразни работни места, което ще спомогне за промяната на парадигмата и ще ни отведе към градовете на бъдещето; Тази промяна на парадигмата няма да бъде възможна без програми за обучение на местно и регионално равнище за адаптиране на работните места към екологичния преход; |
| --- | --- |

18.

| 19. | счита, че насърчаването на биологичното разнообразие и връщането на природата в градската среда чрез екологосъобразна инфраструктура и природосъобразни решения, като по този начин се насърчават екологичната свързаност и качеството на ландшафта както в самия град, така и в близкото му обкръжение, е от жизненоважно значение за справяне с някои от нарушенията и въздействията, причинявани от глобалната промяна. |
| --- | --- |

19.

| 20. | подчертава колко е важно да се развиват приобщаващи градове, които да вземат под внимание борбата срещу социалните неравенства, цифровото разделение, текущото застаряване на европейското население и демографските промени като обезлюдяването в някои области. Много е важно този приобщаващ характер на градовете да включва действия за подобряване на достъпа до жилища на достъпни цени, постигане на всеобща достъпност и борба с енергийната бедност, да гарантира ефективно интегриране на мигрантите с населението на приемащата държава и да постига по-добър баланс по отношение на мобилността, особено на младите хора, между държавите членки, като се създават възможности за професионално развитие в държавите с по-ниски доходи на глава от населението, както и да гарантира достъп до система за закрила и здравни грижи и система за гарантиране на продоволственото обезпечаване, в това число основно водоснабдяване и канализация за цялото население, като се отчита ситуацията на всеки отделен човек или група с цел посрещане на свързаните с това разходи; |
| --- | --- |

20.

Принципи, от които следва да се ръководи обновената Лайпцигска харта

| 21. | изразява съгласие със следните принципи на работа за обновената Лайпцигска харта: интегриран подход, ориентиран към местните условия подход, многостепенно управление и участие и съвместно създаване. Всички те са свързани с ръководните принципи на политиката на сближаване на ЕС; |
| --- | --- |

21.

| 22. | посочва, че е наложително градовете и общините в целия Европейски съюз да се запознаят с бъдещата Лайпцигска харта, а нейните принципи да определят общата рамка за националните, регионалните и местните политики и стратегии за градовете и съответните европейски инициативи, по-специално новите, ползващи се от финансиране, които биха могли да бъдат създадени в рамките на Европейския зелен пакт; |
| --- | --- |

22.

| (23) | като зачита гъвкавостта, която се изисква за адаптирането на целите на Програмата на ЕС за градовете към реалностите на всяка територия, подкрепя предложението за действия на равнище „съседство“, тъй като това би могло да бъде целесъобразен подход за борба с глобалните предизвикателства от гледната точка на местното равнище. Всяко равнище на управление следва обаче да поеме своя дял от отговорността и компетентността по отношение на предизвикателствата пред градовете (качество на въздуха, жилищно настаняване, цифровизация, инструменти за финансиране) при пълно зачитане на принципите на субсидиарност и пропорционалност; |
| --- | --- |

(23)

| 24. | изразява съгласие с виждането, че в обновената Лайпцигска харта функционалните градски райони или метрополни области следва да бъдат признати като пространства, които допринасят за прилагането на интегриран подход към територията и постигат балансирано териториално развитие в съответствие със стратегиите на ЕС. Препоръчва да се признаят и функционалните градски райони и метрополни области със собствена институционална рамка и онези, които, опирайки се на политиката на сближаване, стимулират динамиката на труда на равнище метрополни области, както КР посочи в свое становище от 2019 г. относно „Предизвикателствата пред метрополните региони и тяхната позиция в бъдещата политика на сближаване след 2020 г.“; |
| --- | --- |

24.

| 25. | изразява съгласие и с принципа на участие и съвместно създаване и призовава обновената Лайпцигска харта да вземе предвид различните видове градски селища в съответствие с културните и административните особености и разпределението на правомощията във всяка държава членка Освен това от съществено значение е обновената Лайпцигска харта да гарантира, че гражданите ще могат да участват в разработването и оценката на политиките за градовете, които ги засягат, включително гражданите, които живеят в близост до градските райони или метрополните области; |
| --- | --- |

25.

Предоставяне на възможност на градовете да се справят с глобалните предизвикателства

| 26. | припомня, че 2020 г. беше сериозно белязана от световната пандемия от COVID-19. Градовете и регионите трябваше да действат като преграда за ограничаването на здравната криза, която се превърна в социална и икономическа драма. Ето защо те трябва да бъдат в центъра на управлението на фонда за възстановяване и се нуждаят от по-голяма европейска финансова подкрепа, за да могат да продължат да показват, че намират решения на проблемите, причинени от пандемията; |
| --- | --- |

26.

| 27. | призовава обновената Лайпцигска харта да предложи амбициозна и конкретна пътна карта за своето изпълнение от страна на градовете и да се възползва от местните програми за градско развитие в рамките на ЦУР, и по-специално от 6-те % резерв от ЕФРР, предназначени за интегрираното устойчиво развитие на градовете (интегрирани стратегии за устойчиво градско развитие). Освен това европейските структурни и инвестиционни фондове следва да финансират „транспонирането на ЦУР на местно равнище“ от градовете и регионалните власти, по-специално по отношение на политиките за устойчива мобилност и обществен транспорт, както и санирането на сгради с цел борба с енергийната бедност, гарантирането на всеобща достъпност, премахването на ситуациите на социална уязвимост и насърчаването на социалното приобщаване в необлагодетелстваните райони на всеки градски център. Местните власти трябва да могат да управляват по по-гъвкав и непосредствен начин средствата, които се отпускат на държавите и регионите; Насърчаването на усилията за провеждане на обучения заедно със сектора на образованието и предприятията е предпоставка за постигането на тази цел; |
| --- | --- |

27.

| 28. | призовава Европейската комисия, с цел мониторинг на инвестициите и постиженията на множеството национални, регионални и местни програми за градско развитие, да разработи нова обща референтна рамка с обща терминология, показатели и методология, които да позволяват координация между различните административни равнища, взаимно обучение и сравнителна оценка между териториите, както и участието на градовете в разработването на бюджетите за тяхното развитие; |
| --- | --- |

28.

| 29. | призовава Европейската комисия да вземе предвид факта, че мащабните политики за социални и екологични промени, които инициира Зеленият пакт, са с приоритетно значение и следва да се изпълняват чрез конкретни действия в градовете и регионите, така че свързаните с тях инвестиции да не се включват в изчисляването на публичния дефицит на държавите членки и да не подлежат на ограничения по отношение на тавана на разходите, който държавите членки налагат на местните власти в рамките на действащите понастоящем програми за бюджетна стабилност и контрол на дефицита; |
| --- | --- |

29.

| 30. | приветства факта, че в обновената Харта се признава основната роля на градоустройственото планиране, с цел да се постигне устойчиво градско развитие и по-специално акцента, поставен върху намаляването на усвояването на земя, наличието на различни функции за новите форми на производство, диверсифицирането на производството и новите форми на живот, финансово достъпните жилища и използването на обществени политики за земеползване; |
| --- | --- |

30.

| 31. | счита, че цифровата трансформация би трябвало да способства за по-добро „цифрово сближаване“ в Европа както за гражданите ѝ, така и за териториите ѝ. Необходима е промяна на перспективата — от подход, доминиран от технологиите, към подход, ориентиран в по-голяма степен към гражданите, както се посочва в декларацията „Обединяване, насърчаване, подкрепа: обединяване на усилията за насърчаване на устойчивата цифрова трансформация в градовете и общностите“. Трябва да се насочим към по-цялостна концепция за цифровия град, в който цифровите иновации са средството, а не целта, и се инициират от предприемачите в публичния сектор и от частните предприятия, които предоставят решения, адаптирани към съществуващите и новите технологии; Цифровизацията предоставя добри възможности за градовете и техните граждани, но е необходимо също да се помогне на градовете по-добре да предвиждат и да се справят с отрицателните последици от процесите на цифровизацията; |
| --- | --- |

31.

| 32. | предлага обновената Лайпцигска харта да включва необходимостта в рамките на стратегиите за интелигентна специализация, разработени на регионално равнище в областта на политиката на сближаване, да се изпълняват процеси за интелигентна специализация на местно равнище и интегрирани програми за икономическа и териториална трансформация, които позволяват развитието на интелигентни градове и интелигентни села; |
| --- | --- |

32.

| 33. | счита, че градовете, включително малките и средно големите градове, са ключови участници в справянето с основните социални и екологични предизвикателства в Европа (здравеопазване, изхранване, енергетика, транспорт, изменение на климата, биологично разнообразие, приобщаване и сигурност). От съществено значение обаче е да се модернизира ролята на обществения сектор на местно равнище в контекста на икономическото развитие, въз основа на подход, който насърчава предприемачеството и цели да подчертае неговата роля по отношение на новото предизвикателство на глобалното управление; |
| --- | --- |

33.

| 34. | във връзка с това приветства факта, че новата Програма за подкрепа на структурните реформи (ППСР) попада в ресора на комисаря, отговарящ за регионалната политика, тъй като това следва да даде възможност на ППСР (с предложения за нея бюджет за периода 2021—2027 г.) да се превърне в основния инструмент за подобряване на институционалния капацитет и структурните реформи на градовете по отношение на всички елементи, които не са допустими за финансиране от структурните фондове; |
| --- | --- |

34.

| 35. | посочва, че голяма част от добавената стойност на Програмата на ЕС за градовете е осигуряването на подкрепа за обмена на знания по въпроси, свързани с градовете, между европейските, националните, ртегионалните и местните институции, възприеман като механизъм за обмен на най-добри практики; |
| --- | --- |

35.

| 36. | освен това счита, че е необходимо обновената Лайпцигска харта да включва вече съществуващи в ЕС механизми и методики за устойчиво градско развитие, които обаче обикновено не са свързани помежду си, като например инициативата „Интелигентни градове и общини“, Споразумението на кметовете за климата и енергетиката или Референтната рамка за устойчиви градове, наред с други; |
| --- | --- |

36.

Подобрена програма на ЕС за градовете в служба на новата Лайпцигска харта

| 37. | припомня трите стълба на Програмата на ЕС за градовете (по-добро регулиране, по-добро финансиране и по-добри познания), определени в Пакта от Амстердам. Основната цел е да се разработи процесът за тяхното прилагане. Необходимо е също така да се развие ролята на различните заинтересовани страни; |
| --- | --- |

37.

| 38. | подчертава необходимостта от укрепване на връзките между градовете и селата и разглеждане на всички градски райони заедно със заобикалящата ги територии, включително зоните, които често функционират като селски райони, за да се постигне по-цялостен и интегриран подход и да се предложат възможности за развитие за всички, живеещи в градските райони или метрополните области; |
| --- | --- |

38.

| 39. | счита, че обновената Лайпцигска харта следва да признае усилията на градовете и местните органи, участващи в четиринадесетте тематични градски партньорства; Освен това желанието на някои партньорства (например партньорството за миграцията и бежанците или партньорството в областта на градската мобилност) да продължат дейността си и след изтичането на тригодишния период, следва да се приветства като ясен знак за успеха на Програмата на ЕС за градовете. Трябва обаче да се подсигурят необходимите ресурси, както и въздействието и съгласуваността на бъдещите инициативи; |
| --- | --- |

39.

| 40. | предлага списък с конкретни препоръки за преодоляване на тези предизвикателства и подобряване на изпълнението на Програмата за градовете:






  — | съставът на бъдещите партньорства трябва да бъде определен по напълно прозрачен начин, с участието на градовете и в зависимост от техните размери, така както е посочено в обновената Лайпцигска харта. Аналогично, действията трябва да бъдат групирани около трите стълба: по-добро регулиране, по-добро финансиране и по-добри познания; |
| --- | --- | --- |

40.

—

съставът на бъдещите партньорства трябва да бъде определен по напълно прозрачен начин, с участието на градовете и в зависимост от техните размери, така както е посочено в обновената Лайпцигска харта. Аналогично, действията трябва да бъдат групирани около трите стълба: по-добро регулиране, по-добро финансиране и по-добри познания;

| — | настоящият списък с хоризонтални теми все още е актуален и би могъл да бъде разработен чрез пилотни действия, в които да участва по един член, представляващ всяко партньорство, като се търси баланс между европейските институции и националните, регионалните и местните органи на управление; Във връзка с това от съществено значение е службите на Комисията и ведомствата на държавите членки да участват по-активно в тематичните партньорства, по-специално при започването на ново партньорство. Това ще повиши така необходимата ангажираност от страна на Комисията и държавите членки; |
| --- | --- |

—

настоящият списък с хоризонтални теми все още е актуален и би могъл да бъде разработен чрез пилотни действия, в които да участва по един член, представляващ всяко партньорство, като се търси баланс между европейските институции и националните, регионалните и местните органи на управление; Във връзка с това от съществено значение е службите на Комисията и ведомствата на държавите членки да участват по-активно в тематичните партньорства, по-специално при започването на ново партньорство. Това ще повиши така необходимата ангажираност от страна на Комисията и държавите членки;

| — | необходимо е да се засилят синергиите между различните действия на бъдещите партньорства, с цел да се избегне тясноведомственото мислене и да се координира стартирането на действията; |
| --- | --- |

—

необходимо е да се засилят синергиите между различните действия на бъдещите партньорства, с цел да се избегне тясноведомственото мислене и да се координира стартирането на действията;

| — | с цел засилване на политическата подкрепа на местно равнище биха могли да се организират срещи на високо равнище на местните власти, участващи в Програмата за градовете, които да действат като посланици, и да участват в политическите дискусии с Европейската комисия и държавите членки; |
| --- | --- |

—

с цел засилване на политическата подкрепа на местно равнище биха могли да се организират срещи на високо равнище на местните власти, участващи в Програмата за градовете, които да действат като посланици, и да участват в политическите дискусии с Европейската комисия и държавите членки;

| — | в рамките на стълба „по-добро регулиране“ Европейската комисия следва да се ангажира да взема предвид препоръките на градските партньорства. Във връзка с това партньорствата биха могли да организират семинари, на които експерти да разгледат конкретни промени в директивите, регламентите и политиките на ЕС; резултатите от партньорствата следва да бъдат редовно представяни и обсъждани в Европейския парламент и Съвета, с цел да бъдат вземани предвид в по-голяма степен при изготвянето на европейското законодателство; |
| --- | --- |

—

в рамките на стълба „по-добро регулиране“ Европейската комисия следва да се ангажира да взема предвид препоръките на градските партньорства. Във връзка с това партньорствата биха могли да организират семинари, на които експерти да разгледат конкретни промени в директивите, регламентите и политиките на ЕС; резултатите от партньорствата следва да бъдат редовно представяни и обсъждани в Европейския парламент и Съвета, с цел да бъдат вземани предвид в по-голяма степен при изготвянето на европейското законодателство;

| — | счита, че многогодишната финансова рамка за периода 2021—2027 г. и Европейската инициатива за градовете, предложена от Европейската комисия в рамките на бъдещия регламент за ЕФРР, следва да гарантират стабилно финансиране за покриване на оперативните разходи на градовете, участващи в Програмата на ЕС за градовете; |
| --- | --- |

—

счита, че многогодишната финансова рамка за периода 2021—2027 г. и Европейската инициатива за градовете, предложена от Европейската комисия в рамките на бъдещия регламент за ЕФРР, следва да гарантират стабилно финансиране за покриване на оперативните разходи на градовете, участващи в Програмата на ЕС за градовете;

| — | Евростат следва да участва по-активно в работата на партньорствата, които биха могли да насърчат дебат във връзка с наличните на регионално и местно равнище и във функционалните градски райони качествени данни и тяхното генериране; |
| --- | --- |

—

Евростат следва да участва по-активно в работата на партньорствата, които биха могли да насърчат дебат във връзка с наличните на регионално и местно равнище и във функционалните градски райони качествени данни и тяхното генериране;

| — | Програмата за градовете и партньорствата следва да бъдат по-добре синхронизирани с работата на Съвместния изследователски център и неговия център за изучаване на териториалните политики в Севиля, например по проекти като доклада „Бъдещето на градовете“ или Urban Data Platform Plus; |
| --- | --- |

—

Програмата за градовете и партньорствата следва да бъдат по-добре синхронизирани с работата на Съвместния изследователски център и неговия център за изучаване на териториалните политики в Севиля, например по проекти като доклада „Бъдещето на градовете“ или Urban Data Platform Plus;

| — | с оглед на програмния период след 2020 г. и в по-широк контекст, наред със структурните фондове, Европейската комисия би могла да обмисли разработването на финансова програма за пилотни действия във връзка с предложения, възникнали в рамките на градските партньорства; |
| --- | --- |

—

с оглед на програмния период след 2020 г. и в по-широк контекст, наред със структурните фондове, Европейската комисия би могла да обмисли разработването на финансова програма за пилотни действия във връзка с предложения, възникнали в рамките на градските партньорства;

| — | Европейската комисия следва да започне комуникационна кампания за популяризиране на резултатите от Програмата на ЕС за градовете, включително по-добро отразяване на ползите, генерирани от партньорствата, на специалната онлайн платформа Futurium. Освен това тя следва да инвестира и в генерирането на знания, като разпространява най-добрите практики, ръководства, инструменти и пътни карти, разработени в рамките на Програмата на ЕС за градовете. |
| --- | --- |

—

Европейската комисия следва да започне комуникационна кампания за популяризиране на резултатите от Програмата на ЕС за градовете, включително по-добро отразяване на ползите, генерирани от партньорствата, на специалната онлайн платформа Futurium. Освен това тя следва да инвестира и в генерирането на знания, като разпространява най-добрите практики, ръководства, инструменти и пътни карти, разработени в рамките на Програмата на ЕС за градовете.

Проследяване на изпълнението на обновената Лайпцигска харта

| 41. | призовава германското председателство на ЕС да признае официално ролята на Комитета на регионите по отношение на обновената Лайпцигска харта в съответствие с Пакта от Амстердам, който „призова Комитета на регионите като консултативен орган на ЕС, който официално представлява регионите и общините на ЕС, да допринесе за по-нататъшното развитие на Програмата на ЕС за градовете“; |
| --- | --- |

41.

| 42. | предлага на всеки три години държавите членки — или отговорните за политиката за градовете равнища на управления, когато тези правомощия не се упражняват на национално равнище — да изготвят доклади относно интегрирането на Лайпцигската харта в своите национални или регионални политики за градовете в сътрудничество с Европейската комисия, като изтъкват подкрепата за изпълнението на принципите и целите на Лайпцигската харта от страна на европейските политики и фондове, по-специално на политиката на сближаване; |
| --- | --- |

42.

| 43. | припомня, че е важно Европейската комисия да продължи да играе съществена роля в координацията и изпълнението на Програмата на ЕС за градовете и Лайпцигската харта. Във връзка с това трябва да се припомни предложението заместник-председателят, отговарящ за междуинституционалните отношения и перспективи, да бъде назначен за координатор на Програмата за градовете, което ще осигури и тясна връзка с Програмата за по-добро регулиране. Освен това координацията в тази област ще спомогне за преодоляването на разпокъсаната визия на градовете и на градското измерение на политиките в резултат на експертния подход на отделните генерални дирекции; |
| --- | --- |

43.

| 44. | за да се гарантира, че Лайпцигската харта е във възможно най-голяма степен обвързващ документ за ЕС, държавите членки и местните и регионалните власти, призовава Съвета по общи въпроси да приеме задължителните заключения след приемането на обновената Лайпцигска харта от неформалната среща на Съвета на министрите, отговарящи за развитието на градовете, на 30 ноември 2020 г. Това следва да бъде съчетано с призив към бъдещите председателства на Съвета да продължат обсъжданията относно Програмата за градовете в своите работни програми. |
| --- | --- |

44.

Брюксел, 14 октомври 2020 година.

Председател на Европейския комитет на регионите

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

| 18.12.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 440/125 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 440/125

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Нова промишлена стратегия за Европа

(2020/C 440/21)

| Докладчик: | Jeannette BALJEU (NL/RE), член на Изпълнителния съвет на провинция Южна Холандия |
| --- | --- |
| Отправен документ: | Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Европейския съвет, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Нова промишлена стратегия за Европа
  COM(2020) 102 final |

Докладчик:

Jeannette BALJEU (NL/RE), член на Изпълнителния съвет на провинция Южна Холандия

Отправен документ:

Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Европейския съвет, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Нова промишлена стратегия за Европа

COM(2020) 102 final

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

| 1. | подчертава, че промишлеността е жизненоважна за европейските региони и градове, както и за десетките милиони работни места, които тя създава, и по своето естество функционира в глобален контекст, при който търговията е важен двигател на растежа, който носи както ползи, така и предизвикателства; |
| --- | --- |

1.

| 2. | приветства съобщението на Европейската комисия относно новата промишлена стратегия за Европа (1) и нейния акцент върху промишлените екосистеми; подчертава, че тези екосистеми често са на регионално равнище и свързани с други регионални екосистеми чрез мрежи за доставки или мрежи за обмен на знания; подчертава, че поради това новата промишлена стратегия за Европа следва да се основава на многостепенно управление, при което на всяко равнище се възлагат ясни отговорности и ресурси за изпълнение, и че е необходима подкрепата на всички заинтересовани страни, за да се постигнат целите на двойния преход към екологосъобразна и цифрова промишленост; |
| --- | --- |

2.

| 3. | счита, че само със значителен и ефективен принос от страна на промишлеността Зеленият пакт ще може действително да разгърне пълния си потенциал като европейска стратегия за растеж; |
| --- | --- |

3.

| 4. | подчертава, че поради това новата промишлена стратегия на ЕС трябва да укрепи ориентираното към местните условия измерение, за да могат регионите и градовете в качеството си на най-близки до гражданите органи на управление да поемат отговорност за двойния екологичен и цифров преход на промишлеността си, също и с оглед на необходимостта от непрекъснато обучение и повишаване на уменията, от които ще се нуждаят работниците, изложени на риск от изключване в резултат на прехода; |
| --- | --- |

4.

| 5. | приветства прегледа на промишлената политика, обявен за първата половина на 2021 г. от председателя на Европейската комисия Ursula von der Leyen в речта ѝ относно състоянието на Съюза на 16 септември; като се имат предвид безпрецедентните смущения на производствените вериги и веригите на доставки, този преглед следва да се основава на придобития опит и извлечените поуки; настоятелно призовава в прегледа да бъде включен по-силен териториален компонент, за да се постигне действителна устойчивост и ориентираност към бъдещето на европейската промишленост; |
| --- | --- |

5.

| 6. | подчертава, че местните и регионалните власти разполагат с важни компетентности в политически области, които засягат индустриалното развитие, и могат да мобилизират широк набор от инструменти за прилагането на всеобхватна и амбициозна стратегия за промишлената политика на ЕС, предназначена за гарантиране на икономическа устойчивост по време на структурни промени; призовава Комисията да включи местното и регионалното равнище в бъдещото разработване на новата промишлена стратегия на ЕС; |
| --- | --- |

6.

| 7. | подчертава, че регионите са в състояние и желаят да играят водеща роля, като служат за пример във връзка с изпробването на нови подходи и инструменти за осъществяване на екологичния и цифровия преход, както и да помогнат за укрепването на регионалните клъстери, които представляват градивните елементи на силни европейски иновационни екосистеми, при които междурегионалното сътрудничество между участниците спомага за изграждането на европейски вериги за създаване на стойност; рамковите условия от страна на ЕС създават еднакви условия на конкуренция за вътрешния пазар; |
| --- | --- |

7.

| 8. | е убеден, че не само ще бъде необходимо да се стабилизират веригите за доставки и производство на медицински изделия, материали и лекарства, но и ще трябва да бъдат повторно организирани в напълно функционираща екосистема. |
| --- | --- |

8.

| 9. | изтъква, че Европа е изправена пред безпрецедентна пандемия със сериозни последици, които могат да предизвикат световна икономическа криза; настоятелно призовава възстановяването да бъде в хармония с екологичните, цифровите и социалните условия; |
| --- | --- |

9.

| 10. | приветства резолюцията (2) на Европейския парламент относно координирани действия на ЕС за борба с пандемията от COVID-19 и последиците от нея; подкрепя Комисията по отношение на нейната цел за разработване на нова промишлена стратегия на ЕС в опит за постигане на по-конкурентоспособна и устойчива промишленост в отговор на глобални сътресения; призовава Комисията да превърне „укрепването на единния пазар“ в приоритет; |
| --- | --- |

10.

| 11. | предлага да се използва двуетапна промишлена стратегия, като на първия етап се постави акцент върху оцеляването на промишлеността, а на втория — върху възстановяването и обновяването за една екологосъобразна и декарбонизирана икономика с по-голяма степен на използване на цифровите технологии; подчертава, че тези етапи трябва да се основават на понятието за „регионална устойчивост“: „за подобряване на способността на регионите да устояват, поемат и преодоляват вътрешни или външни икономически сътресения“ (3); |
| --- | --- |

11.

| 12. | подкрепя целта Европа да започне своевременен и съгласуван преход към неутралност по отношение на климата и и да поеме водеща позиция в областта на цифровите технологии; подчертава, че за постигането на тези цели „Зеленият пакт“ трябва да бъде включен в основата на новата промишлена стратегия на ЕС; изтъква значението на регионалното и местното измерение; смята, че създаването и развитието на новите пазари за продукти, които са неутрални по отношение на климата и съобразени с кръговата икономика, следва да продължи да бъде основната цел на промишлената стратегията за Европа; |
| --- | --- |

12.

| 13. | подчертава, че амбицията за постигане на целите за неутралност по отношение на климата трябва да се реализира в местен и регионален мащаб и преходът ще окаже най-голямо въздействие върху енергоемките региони; |
| --- | --- |

13.

| 14. | подчертава, че поради причини, свързани с политиката в областта на конкуренцията, енергоемките и зависещи от износа първични сектори, които създават стойност и заетост в регионите, зависят от еднаквите условия на конкуренция за всички участници на пазара, както местни, така и чуждестранни. Освен за външнотърговската политика това се отнася и за изискванията на ЕС в областта на климата и енергетиката. Многобройните планове и законодателни мерки на ЕС трябва преди всичко да гарантират достатъчна защита за първичните сектори от изместване на въглеродните емисии; и счита, че за конкурентоспособността на енергията от възобновяеми източници е необходима ефективна цена на емисиите на CO2; |
| --- | --- |

14.

| 15. | приветства предложението на Комисията за механизъм за справедлив преход (4), чрез който ще се мобилизират до 100 милиарда евро, за да се гарантира справедлив преход за регионите с високи въглеродни емисии, докато те продължават да трансформират своите индустрии и икономики; |
| --- | --- |

15.

| 16. | приветства новия план за действие на ЕС за кръгова икономика (5), в който се предлагат редица мерки, за да се даде възможност на промишлените сектори на ЕС да се възползват от възможностите на подход, ориентиран в по-голяма степен към кръговата икономика и биопромишлеността, което ще доведе до намаляване на конкуренцията за оскъдни ресурси и на производствените разходи; той може да намали допълнително зависимостта от вноса на енергия и ресурси; подчертава значението на прехода към биотехнологична кръгова икономика и за трудовата заетост, както и на устойчивата застроена среда като основен елемент за този преход; |
| --- | --- |

16.

| 17. | подчертава, че новата промишлена стратегия на ЕС следва да бъде приобщаваща; призовава за включване на групата на привържениците на иновациите, които полагат усилия да вървят в крачка с промените, и за съобразяване с тях (6); |
| --- | --- |

17.

| 18. | подчертава необходимостта от истински единен пазар на услугите, за да се улесни ориентирането на промишлеността към услугите; извежда на преден план ролята на регионалните власти за улесняване на локализирането на промишлеността, която е резултат от този преход и от революционни технологии; подчертава, че веригите на доставки в областта на кръговото производство ще бъдат по-концентрирани в регионален мащаб; |
| --- | --- |

18.

| 19. | поради това изразява съгласие, че предприятията следва да адаптират бизнес моделите си и да разработят нови форми на труд, подходящи за ерата на цифровите технологии и устойчивостта; подчертава, че ускореният растеж е вследствие както на стартиращите, така и на утвърдените предприятия; приканва Комисията да осигури рамка, в която клъстерите от предприятия могат да се обучават взаимно със или без съдействие от страна на консултанти по предприемачество, посредници или агенции за регионално развитие; |
| --- | --- |

19.

| 20. | подчертава значението на инвестициите в научноизследователска и развойна дейност и иновации и гарантирането, че тези инвестиции водят до създаване на продукти и услуги, които да могат да се предлагат на пазара, и промишлени процеси за подобряване на производителността, които съответстват на европейската цел за неутралност по отношение на климата до 2050 г.; |
| --- | --- |

20.

| 21. | отчита значението на стандартизацията и сертифицирането, особено за нови продукти, процеси и услуги, които ускоряват прехода към екологосъобразна, цифрова и устойчива икономика; приканва Комисията да гарантира, че в процеса на стандартизация са ангажирани и включени МСП; |
| --- | --- |

21.

| 22. | приветства амбицията за създаване на водещи пазари в областта на чистите технологии в светлината на предприемаческия дух на стратегията и изразява съгласие, че „по-голямото предимство ще бъде за тези, които първи предприемат действия и по най-бърз начин“; подчертава, че регионалните екосистеми предлагат най-добрата среда за иновации поради високото равнище на доверие, което се предлага на ориентираните към възможностите предприемачи; |
| --- | --- |

22.

| 23. | изразява съгласие, че Европа трябва да обедини своите силни страни, за да направи колективно това, което не може да се постигне самостоятелно; подчертава, че за тази цел е от съществено значение междурегионалното сътрудничество, насочено към стимулиране и улесняване на междурегионалните вериги за създаване на стойност въз основа на „интелигентно полезно взаимно допълване“ между регионалните междусекторни екосистеми, свързани с прехода към екологосъобразна, цифрова и устойчива икономика, какъвто е подходът в регионалните стратегии за интелигентна специализация; подчертава, че регионалните стратегии за интелигентна специализация представляват най-добрият наличен инструмент, който дава възможност за сътрудничество в рамките на регионалните екосистеми и с други регионални екосистеми с допълващи се умения, като по този начин се даде възможност за създаването на вериги на създаването на стойност и иновационни пътища с европейски обхват; |
| --- | --- |

23.

| 24. | подчертава необходимостта от ясна система за наблюдение и оценка, както се препоръчва в стратегиите за интелигентна специализация; изтъква, че това следва да се извърши на всичките три равнища: ЕС, държавите членки и регионите следва да извършват оценка на всеки две години; предлага Комисията да включи това в европейския семестър и да го обвърже с националните планове за реформи на равнището на държавите членки; предлага регионите да включат тази оценка като учебно средство в подкрепа на по-диагностично наблюдение, проверка на напредъка и улесняване на решаването на проблеми; предлага Регионалният сравнителен доклад за иновациите да бъде придружен от препоръки относно инструментите на ЕС, които могат да допринесат за подобряване на показателите; |
| --- | --- |

24.

| 25. | подкрепя Комисията във връзка с разработването на амбициозна политика на ЕС по отношение на клъстерите; изтъква значението на свързването на регионални клъстери и мрежи от различни региони; приканва Комисията да подкрепи тези междурегионални мрежи като допълнение към свързването на индивидуално равнище в мрежата Enterprise Europe и Европейската платформа за сътрудничество между клъстери; предлага политиката на ЕС относно клъстерите да стане неразделна част от новата промишлена стратегия на ЕС; |
| --- | --- |

25.

| 26. | подчертава, че политиката на сближаване следва да бъде важен инструмент за прилагане на ориентиран към местните условия подход към промишленото развитие, за да се отчитат различните за регионите последици от прехода към въглеродно неутрална икономика, и призовава за разработването на подходящи цели и инструменти за подкрепа във връзка с планирането на следващата фаза на политиката на сближаване; |
| --- | --- |

26.

| 27. | отчита, че регионите се нуждаят от стратегически насоки за този промишлен преход, за да могат ефикасно и ефективно да установят настоящите пропуски в своята подготвеност за промишления преход; поради това приканва Комисията да помогне за разработването на инструменти, които могат да предоставят ясна пътна карта за регионите с индивидуален подход към обезпечаване на водещи позиции в промишлеността; този инструмент следва да допълва новата промишлена стратегия на ЕС и да помага на регионите да насочват съответните свързани с политиката на сближаване инвестиции в програмния период след 2020 г.; |
| --- | --- |

27.

| 28. | изтъква потенциалната роля на публичните администрации в ориентираните към иновации екологосъобразни обществени поръчки, например по отношение на устойчивата и интелигентната мобилност или в строителната промишленост, и необходимостта от свеждане до минимум на рисковете за регионалните органи на управление; |
| --- | --- |

28.

| 29. | изразява съжаление във връзка с постигнатия скромен напредък по отношение на изпълнението на целта за устойчиво развитие (ЦУР) 9 относно изграждането на устойчива инфраструктура, насърчаването на приобщаваща и устойчива индустриализация и стимулирането на иновациите. По-конкретно брутните вътрешни разходи за НИРД по отношение на БВП се стабилизираха на малко над 2,0 % (7); изтъква бавния темп на възприемане и разпространение на иновациите в Европа; посочва, че голям брой от иновациите в промишлеността са свързани с нови бизнес модели, които съчетават концепциите за цифрови технологии и услуги; подчертава, че регионите играят важна роля във връзка с ускоряването на възприемането и разпространението на иновациите, например чрез европейската мрежа от центрове за цифрови иновации, пилотни инсталации и полеви лаборатории; изтъква необходимостта от новия инструмент, предложен в Регламента за Interreg за междурегионалните иновационни инвестиции; |
| --- | --- |

29.

| 30. | приканва Комисията да подкрепи европейската промишленост, по-специално енергоемките региони, при прехода към неутралност по отношение на климата до 2050 г., и да определи амбициозни, но реалистични средносрочни и дългосрочни цели по сектори, които са в съответствие с Европейския зелен пакт и Парижкото споразумение, както и да осигури пътни карти за постигането им в сътрудничество с регионалните и местните заинтересовани страни; изтъква значението на справедлив преход за предприятията и гражданите, както се посочва в механизма за справедлив преход; |
| --- | --- |

30.

| 31. | призовава Европейския съвет по иновациите да помогне за разрастването на всички бързо развиващи се предприятия, а не само на стартиращите, подчертава, че много бързо разрастващите се МСП не са нови дружества, а установени дружества, които са намерили нов начин за растеж чрез цифровизация и/или чрез повишаване на устойчивостта на своите продукти, процеси или услуги; |
| --- | --- |

31.

| 32. | изразява съгласие, че Европа следва да използва в максимална степен икономиите от мащаба, темпото и обхвата, но би искал да подчертае, че ролята на регионите не е само да предоставят пространство за ориентирани към местните условия иновации, но освен това „сътрудничещите региони“ да помагат за стимулиране на богатото разнообразие от умения в Европа за изграждане на междурегионални вериги за създаване на стойност, които са в състояние да се конкурират с по-големи предприятия извън Европа; приканва Комисията да улесни допълнително сътрудничеството в областта на междурегионалните вериги за създаване на стойност чрез гарантиране на финансиране за междурегионални промишлени демонстрационни проекти; |
| --- | --- |

32.

| 33. | подчертава необходимостта висшето и професионалното образование да бъдат пригодени в по-голяма степен за ерата на цифровите технологии; изтъква ролята, която центровете за цифрови иновации могат да играят не само за ускоряване и разпространение на иновациите, но и за обучение на работната сила за промишлеността на бъдещето; акцентира върху необходимостта тези центрове да станат достъпни за МСП; насърчава Комисията да предостави повече подкрепа за изграждане на капацитет и обмен на опит, както се прави например в поканата за „центрове за високи постижения в областта на професионалното образование“; |
| --- | --- |

33.

| 34. | подкрепя необходимостта от Пакт за умения; приканва Комисията да включи регионите като важен партньор в такъв пакт; подчертава, че регионалният мащаб е най-добре организираното равнище, което да координира повишаването на квалификацията и преквалификацията и да гарантира мобилността на служителите от секторите в упадък към секторите в подем, както и значението на равния достъп до преквалификация за служителите, ръководителите и предприемачите вследствие на последиците от епидемията от COVID-19; |
| --- | --- |

34.

| 35. | отчита потенциала на важните проекти от общоевропейски интерес и алиансите; отправя искане към Комисията да ги направи по-приобщаващи, като даде възможност за участие на регионите и МСП; във връзка с това подчертава потенциала на сътрудничеството между публичния и частния сектор и създаването на промишлени алианси, като например в областта на технологията за батерии, пластмасите и микроелектрониката, за да се подпомогне технологичното развитие и да се осигури финансиране; |
| --- | --- |

35.

| 36. | отчита геополитическите рискове, свързани с чуждестранните инвестиции и прекомерната зависимост от „глобални“ доставки и вериги за създаване на стойност; приканва Комисията да допълни стратегията с мерки за подпомагане на преодоляването на настоящата предизвикана от COVID-19 криза и за подготовка за нови пандемии в бъдеще, за да се гарантира устойчивостта на обществото и икономиката на Европа, например чрез подготвяне за алтернативни европейски вериги за доставки на медицински материали въз основа на ниски разходи и икономични иновации в случай на нови пандемии или сериозни епидемии; |
| --- | --- |

36.

| 37. | призовава за създаването на европейска правна рамка относно изкуствения интелект (ИИ), роботиката и свързаните технологии (8), в която се разглеждат етичните принципи и основните права при тяхното разработване, внедряване и използване, както и въпросите, свързани с безопасността и отговорността. За иновациите и конкурентоспособността на европейската промишленост ще е необходима хоризонтална рамка, която отразява ценностите и принципите на Европейския съюз. Тя ще осигури конкретни насоки и правна сигурност както за гражданите, така и за предприятията, включително намиращите се извън Европа. Понастоящем липсата на ясни разпоредби за безопасност и отговорност допринася за правната несигурност за потребителите и предприятията, които произвеждат и предлагат на пазара продукти с ИИ, както и за гражданите, които използват приложения с ИИ; |
| --- | --- |

37.

| 38. | подчертава значението на плана за действие за кръговата икономика, тъй като това служи като стимул за географски по-къси вериги на доставки; изтъква, че кръговата икономика оказва въздействие върху почти всички видове клъстери и промишленост; въпреки текущите усилия за трансформация на традиционните икономически и бизнес модели, голям брой МСП не са готови за тази промяна, а много други желаят да предприемат действия, но не знаят как; подчертава, че по-малките предприятия са поставени в неблагоприятно положение, когато възприемат кръговостта, с оглед на ограничените си възможности, ресурси, време и налични познания за инвестиции и работа със съответната администрация и за спазване на разпоредбите и стандартите; приканва Комисията за по-благоприятни политики за насърчаване на прехода към кръгова икономика; приканва Комисията да адаптира законодателството, за да се улесни, а не да възпрепятства този преход; във връзка с това единен пазар за отпадъците би бил от полза за кръговата икономика; |
| --- | --- |

38.

| 39. | призовава за преразглеждане на Договора за Енергийната харта с цел насърчаване на инвестициите за устойчива енергетика и привеждането му в съответствие с Парижкото споразумение. При повторното договаряне следва да се потвърди „правото на регулиране“ на подписалите държави и техните публични органи; |
| --- | --- |

39.

| 40. | подкрепя въвеждането на механизъм за корекция на въглеродните емисии на границите, който е съвместим с правилата на СТО, засилва действията в областта на климата в световен мащаб и защитава индустриите от нелоялна конкуренция; призовава предложенията за нови собствени ресурси на ЕС да гарантират простота и прозрачност, като същевременно се запазят националните компетенции; |
| --- | --- |

40.

| 41. | счита, че за да запази водещите си позиции в областта на технологиите и да постигне цифров и технологичен суверенитет, ЕС и неговите държави членки следва да запазят правото да блокират враждебни придобивания на стратегически предприятия на ЕС от страна на субекти извън ЕС или подкрепяни от държавата участници, и приканва Комисията да реформира политиката в областта на конкуренцията с цел поддържане на жизненоважен европейски единен пазар, като същевременно укрепи позицията на базирани в ЕС предприятия на световните пазари; |
| --- | --- |

41.

| 42. | изразява съгласие, че трябва да увеличим инвестициите в иновации; приканва Комисията да насърчава култура, в която неуспехът е приемлив; подчертава, че неуспехът в иновациите може да бъде от голяма полза като средство за изучаване на начините, по които може да се постигне успех, но само ако дружествата получат втора възможност да приложат извлечените поуки във връзка с пътищата, които не са осъществими; поради това призовава Комисията да улесни разпространението на извлечените поуки между регионалните клъстери и мрежи; |
| --- | --- |

42.

| 43. | приканва Комисията да съдейства на регионите, които помагат на предприятията да намират подходящи европейски партньори, ако желаят да намалят зависимостта си от глобални вериги за доставки и особено за създаване на стойност, тъй като регионите могат да помогнат за намиране на партньори и улесняване на свързването им; |
| --- | --- |

43.

| 44. | приканва Комисията да вземе предвид и приложенията на основни цифрови технологии като квантовите изчисления в стратегическите сектори като част от стратегическата цифрова инфраструктура; подчертава, че тези приложения са от съществено значение за цифровата трансформация на Европа, за да се гарантира максимално икономическо и социално въздействие; без приложения цифровите технологии са решения, които търсят проблем, а дружествата търсят начини да се възползват от бизнес възможности; |
| --- | --- |

44.

| 45. | подчертава значението на участието на регионалните органи на управление и регионалните клъстери или мрежи в алианси и отправя искане регионалните органи на управление, или най-малкото представител на Комитета на регионите, да бъдат част от промишления форум, особено при анализа на рисковете и потребностите на промишлеността във връзка с промишлените екосистеми, които според Комитета на регионите са съставени от „регионални“ екосистеми за предприемачество и иновации; |
| --- | --- |

45.

| 46. | отново призовава за укрепване на подкрепата на ЕС за регионалните екосистеми и клъстерите в рамките на междурегионални инвестиции за иновации, съвместимостта със Зеления пакт следва да се разгледа и въз основа на подхода за интелигентна специализация и разширяване на съществуващите инициативи, като например Платформата за интелигентна специализация в областта на модернизирането на промишлеността и пилотната инициатива за регионите в индустриален преход; също така счита, че е важно да се разработят инструменти за провеждане на съвместни междурегионални промишлени инвестиционни проекти в тясно сътрудничество с регионите и партньорствата за интелигентна специализация; |
| --- | --- |

46.

| 47. | подчертава, че двойният преход ще бъде успешен само ако всички заинтересовани страни участват в еднаква степен в преразгледаната стратегия на ЕС за промишлеността, твърди, че ясната комуникация и откритият диалог с всички заинтересовани страни са от решаващо значение, тъй като мащабът на трансформацията, пред която са изправени промишлеността и обществото, изисква спешни действия, обща визия и интегрирани решения от страна на всички заинтересовани страни и на всички политически равнища, тъй като само подходът на многостепенно управление може да гарантира присъединяването на съответните участници към решения в областта на икономическата политика от такъв мащаб; |
| --- | --- |

47.

| 48. | призовава Комисията да въведе мерки за преобразуване на производството на предприятия, като необходимост, възникнала в резултат на разпространението на пандемията от Covid-19 и оттам на променящите се потребности на общността; |
| --- | --- |

48.

| 49. | призовава Комисията да включи регионите и градовете в процеса на разработване на нова промишлена стратегия за Европа, отново заявява, че регионите и градовете желаят и са в състояние да играят водеща роля, като служат за пример във връзка с оформянето на ориентираното към местните условия измерение на двойния преход, пред който е изправена европейската промишленост. |
| --- | --- |

49.

Брюксел, 14 октомври 2020 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  COM(2020) 102 final.

1

(2)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2020-0054_BG.pdf

2

(3)  ECR2: Economic Crisis: resilience of regions (Икономическа криза: устойчивост на регионите): www.espon.eu/programme/projects/espon-2013/applied-research/ecr2-economic-crisis-resilience-regions

3

(4)  COM(2020) 22 final.

4

(5)  COM(2020) 98 final.

5

(6)  Справедлива от географска гледна точка промишлена стратегия на ЕС: https://wms.flexious.be/editor/plugins/imagemanager/content/2140/PDF/2019/Geographically_fair_EU.pdf

6

(7)  Доклад на Евростат за изпълнението на ЦУР от 22 юни 2020 г.

7

(8)  Вж. становището на КР относно „Бяла книга за изкуствения интелект“ на Guido Rink (ПЕС/NL) https://cor.europa.eu/bg/our-work/Pages/OpinionTimeline.aspx?opId=CDR-2014-2020

8

---

III Подготвителни актове

Комитет на регионите

Interactio — комбинирано заседание — 140-а пленарна сесия на КР, 12.10.2020 Г. – 14.10.2020 Г.

| 18.12.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 440/131 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 440/131

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Програма „ЕС в подкрепа на здравето“ EU4Health

(2020/C 440/22)

| Отправен документ: | Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на програма за действията на Съюза в областта на здравето за периода 2021—2027 г. и за отмяна на Регламент (ЕС) No 282/2014 (програма „ЕС в подкрепа на здравето“) |
| --- | --- |

Отправен документ:

Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на програма за действията на Съюза в областта на здравето за периода 2021—2027 г. и за отмяна на Регламент (ЕС) No 282/2014 (програма „ЕС в подкрепа на здравето“)

I.   ПРЕДЛОЖЕНИЯ ЗА ИЗМЕНЕНИЯ

Изменение 1

Съображение 6

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Държавите членки носят отговорност за своите здравни политики, но от тях се очаква да опазват общественото здраве в дух на европейска солидарност. Опитът от продължаващата криза във връзка с COVID-19 показа, че са необходими твърди действия на равнището на Съюза, за да се подпомогнат сътрудничеството и координацията между държавите членки, така че да се подобрят предотвратяването и контролът на разпространението на тежки болести при хората отвъд граница, да се преодолеят други сериозни трансгранични заплахи за здравето и да се опазят здравето и благоденствието на хората в Съюза. | Държавите членки носят отговорност за своите здравни политики, но от тях се очаква да опазват общественото здраве в дух на европейска солидарност
  , както се посочва и в член 222 от ДФЕС, който предвижда, че Съюзът и неговите държави членки трябва да действат в дух на солидарност
  . Опитът от продължаващата криза във връзка с COVID-19 показа, че са необходими твърди действия на равнището на Съюза, за да се подпомогнат сътрудничеството и координацията между държавите членки
  и местните и регионалните власти, както и при необходимост — публичните институции
  , така че да се подобрят предотвратяването и контролът на разпространението на тежки болести при хората отвъд граница,
  да се подкрепя разработването и предоставянето на продуктите, необходими за предотвратяването и лечението на заболяванията,
  да се преодолеят други сериозни трансгранични заплахи за здравето и да се опазят здравето и благоденствието на хората в Съюза. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Държавите членки носят отговорност за своите здравни политики, но от тях се очаква да опазват общественото здраве в дух на европейска солидарност. Опитът от продължаващата криза във връзка с COVID-19 показа, че са необходими твърди действия на равнището на Съюза, за да се подпомогнат сътрудничеството и координацията между държавите членки, така че да се подобрят предотвратяването и контролът на разпространението на тежки болести при хората отвъд граница, да се преодолеят други сериозни трансгранични заплахи за здравето и да се опазят здравето и благоденствието на хората в Съюза.

Държавите членки носят отговорност за своите здравни политики, но от тях се очаква да опазват общественото здраве в дух на европейска солидарност
  , както се посочва и в член 222 от ДФЕС, който предвижда, че Съюзът и неговите държави членки трябва да действат в дух на солидарност
  . Опитът от продължаващата криза във връзка с COVID-19 показа, че са необходими твърди действия на равнището на Съюза, за да се подпомогнат сътрудничеството и координацията между държавите членки
  и местните и регионалните власти, както и при необходимост — публичните институции
  , така че да се подобрят предотвратяването и контролът на разпространението на тежки болести при хората отвъд граница,
  да се подкрепя разработването и предоставянето на продуктите, необходими за предотвратяването и лечението на заболяванията,
  да се преодолеят други сериозни трансгранични заплахи за здравето и да се опазят здравето и благоденствието на хората в Съюза.

Изложение на мотивите

Важно е да се припомни духът на солидарност между държавите членки в областта на здравеопазването.

Изменение 2

Съображение 10

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Поради сериозността на трансграничните заплахи за здравето програмата следва да подпомага координирани мерки в областта на общественото здраве на равнището на Съюза, за да се преодолеят различни аспекти на тези заплахи. С цел укрепване на капацитета в Съюза за подготовка, реакция и управление на здравната криза, програмата следва да предвиди подпомагане за действията, предприети в рамките на механизмите и структурите, установени с Решение No 1082/2013/ЕС на Европейския парламент и на Съвета, и други механизми и структури от значение, установени на равнището на Съюза. Това може да включва поддържането на стратегически запаси от основни медицински материали
  или
  изграждане на капацитет за реакция при кризи, превантивни мерки, свързани с ваксинацията и имунизацията, и програми за засилен надзор. В този контекст програмата следва да насърчава — в общоевропейски и междусекторен план — капацитета за предотвратяване на кризи, подготвеност, надзор, управление и реакция на всички действащи лица на равнището на Съюза и на национално, регионално и местно равнище, в т.ч. учения за планиране и подготвеност за извънредни ситуации, при спазване на подхода „Едно здраве“. Тя следва да улесни изграждането на рамка за интегрирана хоризонтална комуникация във връзка с рисковете, която да функционира на всички етапи от дадена здравна криза — предотвратяване, подготвеност и реакция. | Поради сериозността на трансграничните заплахи за здравето програмата следва да подпомага координирани мерки в областта на общественото здраве на равнището на Съюза, за да се преодолеят различни аспекти на тези заплахи. С цел укрепване на капацитета в Съюза за подготовка, реакция и управление на здравната криза, програмата следва да предвиди подпомагане за действията, предприети в рамките на механизмите и структурите, установени с Решение No 1082/2013/ЕС на Европейския парламент и на Съвета, и други механизми и структури от значение, установени на равнището на Съюза. Това може да включва поддържането на стратегически запаси от основни медицински материали,
  насърчаването на инвестиции в областта на производството на фармацевтични изделия и продукти за борба с пандемиите и други заплахи за общественото здраве с цел постигане на европейска независимост,
  изграждане на капацитет за реакция при кризи
  или подкрепа за разработването от страна на държавите членки на статистически протокол, който дава възможност за сравняване на данни относно въздействието на пандемиите на равнището на NUTS 2,
  превантивни мерки, свързани с ваксинацията и имунизацията, и програми за засилен надзор. В този контекст програмата следва да насърчава — в общоевропейски и междусекторен план — капацитета за предотвратяване на кризи, подготвеност, надзор, управление и реакция на всички действащи лица на равнището на Съюза и на национално, регионално и местно равнище, в т.ч. учения за планиране и подготвеност за извънредни ситуации, при спазване на подхода „Едно здраве“. Тя следва да улесни изграждането на рамка за интегрирана хоризонтална комуникация във връзка с рисковете, която да функционира на всички етапи от дадена здравна криза — предотвратяване, подготвеност и реакция. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Поради сериозността на трансграничните заплахи за здравето програмата следва да подпомага координирани мерки в областта на общественото здраве на равнището на Съюза, за да се преодолеят различни аспекти на тези заплахи. С цел укрепване на капацитета в Съюза за подготовка, реакция и управление на здравната криза, програмата следва да предвиди подпомагане за действията, предприети в рамките на механизмите и структурите, установени с Решение No 1082/2013/ЕС на Европейския парламент и на Съвета, и други механизми и структури от значение, установени на равнището на Съюза. Това може да включва поддържането на стратегически запаси от основни медицински материали
  или
  изграждане на капацитет за реакция при кризи, превантивни мерки, свързани с ваксинацията и имунизацията, и програми за засилен надзор. В този контекст програмата следва да насърчава — в общоевропейски и междусекторен план — капацитета за предотвратяване на кризи, подготвеност, надзор, управление и реакция на всички действащи лица на равнището на Съюза и на национално, регионално и местно равнище, в т.ч. учения за планиране и подготвеност за извънредни ситуации, при спазване на подхода „Едно здраве“. Тя следва да улесни изграждането на рамка за интегрирана хоризонтална комуникация във връзка с рисковете, която да функционира на всички етапи от дадена здравна криза — предотвратяване, подготвеност и реакция.

Поради сериозността на трансграничните заплахи за здравето програмата следва да подпомага координирани мерки в областта на общественото здраве на равнището на Съюза, за да се преодолеят различни аспекти на тези заплахи. С цел укрепване на капацитета в Съюза за подготовка, реакция и управление на здравната криза, програмата следва да предвиди подпомагане за действията, предприети в рамките на механизмите и структурите, установени с Решение No 1082/2013/ЕС на Европейския парламент и на Съвета, и други механизми и структури от значение, установени на равнището на Съюза. Това може да включва поддържането на стратегически запаси от основни медицински материали,
  насърчаването на инвестиции в областта на производството на фармацевтични изделия и продукти за борба с пандемиите и други заплахи за общественото здраве с цел постигане на европейска независимост,
  изграждане на капацитет за реакция при кризи
  или подкрепа за разработването от страна на държавите членки на статистически протокол, който дава възможност за сравняване на данни относно въздействието на пандемиите на равнището на NUTS 2,
  превантивни мерки, свързани с ваксинацията и имунизацията, и програми за засилен надзор. В този контекст програмата следва да насърчава — в общоевропейски и междусекторен план — капацитета за предотвратяване на кризи, подготвеност, надзор, управление и реакция на всички действащи лица на равнището на Съюза и на национално, регионално и местно равнище, в т.ч. учения за планиране и подготвеност за извънредни ситуации, при спазване на подхода „Едно здраве“. Тя следва да улесни изграждането на рамка за интегрирана хоризонтална комуникация във връзка с рисковете, която да функционира на всички етапи от дадена здравна криза — предотвратяване, подготвеност и реакция.

Изложение на мотивите

Ще трябва да се направят големи инвестиции в производството на фармацевтични изделия и продукти за борба с пандемиите.

Освен това в рамките на държавите членки ще трябва да се развие обмен на статистически данни.

Изменение 3

Съображение 12

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| С цел да бъдат защитени хората в уязвимо положение, включително страдащите от психични заболявания и хронични болести, програмата следва също така да насърчава действия, насочени към страничните ефекти от здравната криза върху лицата от тези уязвими групи. | С цел да бъдат защитени хората в уязвимо положение, включително страдащите от психични заболявания и хронични болести
  (включително затлъстяването)
  , програмата следва също така да насърчава действия, насочени към страничните ефекти от здравната криза върху лицата от тези уязвими групи.
  С оглед на гарантирането на високи стандарти за основните здравни услуги програмата следва да насърчава, особено по време на криза или пандемия, използването на телемедицина. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

С цел да бъдат защитени хората в уязвимо положение, включително страдащите от психични заболявания и хронични болести, програмата следва също така да насърчава действия, насочени към страничните ефекти от здравната криза върху лицата от тези уязвими групи.

С цел да бъдат защитени хората в уязвимо положение, включително страдащите от психични заболявания и хронични болести
  (включително затлъстяването)
  , програмата следва също така да насърчава действия, насочени към страничните ефекти от здравната криза върху лицата от тези уязвими групи.
  С оглед на гарантирането на високи стандарти за основните здравни услуги програмата следва да насърчава, особено по време на криза или пандемия, използването на телемедицина.

Изложение на мотивите

Телемедицината трябва да се развива, за да бъде ефективен инструмент по време на криза и пандемия.

Изменение 4

Съображение 15

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Опитът от свързаната с COVID-19 криза показа, че повсеместно е необходимо подпомагане на структурната трансформация и системните реформи на здравните системи в Съюза с цел подобряване на тяхната ефективност, достъпност и устойчивост. При тези трансформации и реформи програмата следва да насърчава, в синхрон с програма „Цифрова Европа“, действия, с които се ускорява цифровата трансформация на здравните услуги и се повишава тяхната оперативна съвместимост, действия, които допринасят за повишаването на капацитета на здравните системи за подпомагане на профилактиката на болести и промоцията на здравето, за осигуряване на нови модели за предоставяне на грижи и за предлагане на интегрирани услуги, от извънболничните грижи и първичното здравно обслужване до високоспециализираните услуги въз основа на потребностите на хората и за гарантиране на ефикасна работна сила в областта на общественото здравеопазване, разполагаща с подходящите умения, в т.ч. цифрови умения. Създаването на Европейско пространство за здравни данни ще осигури на здравните системи, научните работници и публичните органи средства за подобряване на наличността и качеството на здравните грижи. Предвид основното право на достъп до здравна профилактика и медицински грижи, залегнало в член 35 от Хартата на основните права на Европейския съюз, и с оглед на общите ценности и принципи на здравните системи на Европейския съюз, изложени в Заключенията на Съвета от 2 юни 2006 г. (12), с програмата следва да се подпомагат действия, с които се гарантира универсално и приобщаващо здравно обслужване, така че за никого да не бъде ограничен достъпът до здравни грижи, както и действия, с които се гарантират зачитането на правата на пациентите, включително неприкосновеността на техните данни. | Опитът от свързаната с COVID-19 криза показа, че повсеместно е необходимо подпомагане на структурната трансформация и системните реформи на здравните системи в Съюза с цел подобряване на тяхната ефективност, достъпност и устойчивост.
  Тези реформи, в рамките на обновения европейски семестър, трябва да укрепят спецификата на европейските здравни системи, основани на силни обществени услуги и големи публични инвестиции. Здравните услуги представляват услуги от общ интерес, предназначени да укрепят европейския стълб на социалните права, които не подлежат на логиката на частния сектор.
  При тези трансформации и реформи и при зачитане на структурата на здравните системи в държавите членки програмата следва да
  организира координирането и финансирането на тестове за устойчивост в държавите членки, с цел да бъдат установени слабостите и да се проверят способностите за реагиране на пандемии. Освен това програмата следва да насърчава,
  в синхрон с програма „Цифрова Европа“, действия, с които се ускорява цифровата трансформация на здравните услуги и се повишава тяхната оперативна съвместимост, действия, които допринасят за повишаването на капацитета на здравните системи за подпомагане на профилактиката на болести и промоцията на здравето, за осигуряване на нови модели за предоставяне на грижи и за предлагане на интегрирани услуги, от извънболничните грижи и първичното здравно обслужване до високоспециализираните услуги въз основа на потребностите на хората и за гарантиране на ефикасна работна сила в областта на общественото здравеопазване, разполагаща с подходящите умения, в т.ч. цифрови умения. Създаването на Европейско пространство за здравни данни ще осигури на здравните системи, научните работници и публичните органи средства за подобряване на наличността и качеството на здравните грижи. Предвид основното право на достъп до здравна профилактика и медицински грижи, залегнало в член 35 от Хартата на основните права на Европейския съюз, и с оглед на общите ценности и принципи на здравните системи на Европейския съюз, изложени в Заключенията на Съвета от 2 юни 2006 г. (12), с програмата следва да се подпомагат действия, с които се гарантира универсално и приобщаващо здравно обслужване, така че за никого да не бъде ограничен достъпът до здравни грижи, както и действия, с които се гарантират зачитането на правата на пациентите, включително неприкосновеността на техните данни. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Опитът от свързаната с COVID-19 криза показа, че повсеместно е необходимо подпомагане на структурната трансформация и системните реформи на здравните системи в Съюза с цел подобряване на тяхната ефективност, достъпност и устойчивост. При тези трансформации и реформи програмата следва да насърчава, в синхрон с програма „Цифрова Европа“, действия, с които се ускорява цифровата трансформация на здравните услуги и се повишава тяхната оперативна съвместимост, действия, които допринасят за повишаването на капацитета на здравните системи за подпомагане на профилактиката на болести и промоцията на здравето, за осигуряване на нови модели за предоставяне на грижи и за предлагане на интегрирани услуги, от извънболничните грижи и първичното здравно обслужване до високоспециализираните услуги въз основа на потребностите на хората и за гарантиране на ефикасна работна сила в областта на общественото здравеопазване, разполагаща с подходящите умения, в т.ч. цифрови умения. Създаването на Европейско пространство за здравни данни ще осигури на здравните системи, научните работници и публичните органи средства за подобряване на наличността и качеството на здравните грижи. Предвид основното право на достъп до здравна профилактика и медицински грижи, залегнало в член 35 от Хартата на основните права на Европейския съюз, и с оглед на общите ценности и принципи на здравните системи на Европейския съюз, изложени в Заключенията на Съвета от 2 юни 2006 г. (12), с програмата следва да се подпомагат действия, с които се гарантира универсално и приобщаващо здравно обслужване, така че за никого да не бъде ограничен достъпът до здравни грижи, както и действия, с които се гарантират зачитането на правата на пациентите, включително неприкосновеността на техните данни.

Опитът от свързаната с COVID-19 криза показа, че повсеместно е необходимо подпомагане на структурната трансформация и системните реформи на здравните системи в Съюза с цел подобряване на тяхната ефективност, достъпност и устойчивост.
  Тези реформи, в рамките на обновения европейски семестър, трябва да укрепят спецификата на европейските здравни системи, основани на силни обществени услуги и големи публични инвестиции. Здравните услуги представляват услуги от общ интерес, предназначени да укрепят европейския стълб на социалните права, които не подлежат на логиката на частния сектор.
  При тези трансформации и реформи и при зачитане на структурата на здравните системи в държавите членки програмата следва да
  организира координирането и финансирането на тестове за устойчивост в държавите членки, с цел да бъдат установени слабостите и да се проверят способностите за реагиране на пандемии. Освен това програмата следва да насърчава,
  в синхрон с програма „Цифрова Европа“, действия, с които се ускорява цифровата трансформация на здравните услуги и се повишава тяхната оперативна съвместимост, действия, които допринасят за повишаването на капацитета на здравните системи за подпомагане на профилактиката на болести и промоцията на здравето, за осигуряване на нови модели за предоставяне на грижи и за предлагане на интегрирани услуги, от извънболничните грижи и първичното здравно обслужване до високоспециализираните услуги въз основа на потребностите на хората и за гарантиране на ефикасна работна сила в областта на общественото здравеопазване, разполагаща с подходящите умения, в т.ч. цифрови умения. Създаването на Европейско пространство за здравни данни ще осигури на здравните системи, научните работници и публичните органи средства за подобряване на наличността и качеството на здравните грижи. Предвид основното право на достъп до здравна профилактика и медицински грижи, залегнало в член 35 от Хартата на основните права на Европейския съюз, и с оглед на общите ценности и принципи на здравните системи на Европейския съюз, изложени в Заключенията на Съвета от 2 юни 2006 г. (12), с програмата следва да се подпомагат действия, с които се гарантира универсално и приобщаващо здравно обслужване, така че за никого да не бъде ограничен достъпът до здравни грижи, както и действия, с които се гарантират зачитането на правата на пациентите, включително неприкосновеността на техните данни.

Изложение на мотивите

Както е посочено в изменението.

Изменение 5

Съображение 18

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Следователно програмата следва да допринесе за профилактиката на болести през целия живот на дадено лице и за промоция на здравето чрез действия по отношение на рисковите фактори за здравето като тютюна и свързаните с него продукти и излагането на емисиите от тях, злоупотребата с алкохол и употребата на незаконни наркотици. Също така програмата следва да допринесе за намаляването на здравните увреждания в резултат от наркотиците, нездравословните хранителни навици и липсата на физическа активност, както и излагането на замърсена околна среда, и да насърчи подкрепящата среда за привържениците на здравословния начин на живот с цел да се допълнят действията на държавите членки в тези области. Поради това програмата следва да допринася и за целите на Европейския зелен пакт, стратегията „От фермата до трапезата“ и стратегията за биологичното разнообразие. | Следователно програмата следва да допринесе за профилактиката на болести през целия живот на дадено лице и за промоция на здравето чрез действия по отношение на рисковите фактори за здравето като тютюна и свързаните с него продукти и излагането на емисиите от тях, злоупотребата с алкохол и употребата на незаконни наркотици. Също така програмата следва да допринесе за намаляването на здравните увреждания в резултат от наркотиците, нездравословните хранителни навици и липсата на физическа активност, както и излагането на замърсена околна среда, и да насърчи подкрепящата среда за привържениците на здравословния начин на живот с цел да се допълнят действията на държавите членки
  и на местните и регионалните власти
  в тези области. Поради това програмата следва да допринася и за целите на Европейския зелен пакт, стратегията „От фермата до трапезата“ и стратегията за биологичното разнообразие. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Следователно програмата следва да допринесе за профилактиката на болести през целия живот на дадено лице и за промоция на здравето чрез действия по отношение на рисковите фактори за здравето като тютюна и свързаните с него продукти и излагането на емисиите от тях, злоупотребата с алкохол и употребата на незаконни наркотици. Също така програмата следва да допринесе за намаляването на здравните увреждания в резултат от наркотиците, нездравословните хранителни навици и липсата на физическа активност, както и излагането на замърсена околна среда, и да насърчи подкрепящата среда за привържениците на здравословния начин на живот с цел да се допълнят действията на държавите членки в тези области. Поради това програмата следва да допринася и за целите на Европейския зелен пакт, стратегията „От фермата до трапезата“ и стратегията за биологичното разнообразие.

Следователно програмата следва да допринесе за профилактиката на болести през целия живот на дадено лице и за промоция на здравето чрез действия по отношение на рисковите фактори за здравето като тютюна и свързаните с него продукти и излагането на емисиите от тях, злоупотребата с алкохол и употребата на незаконни наркотици. Също така програмата следва да допринесе за намаляването на здравните увреждания в резултат от наркотиците, нездравословните хранителни навици и липсата на физическа активност, както и излагането на замърсена околна среда, и да насърчи подкрепящата среда за привържениците на здравословния начин на живот с цел да се допълнят действията на държавите членки
  и на местните и регионалните власти
  в тези области. Поради това програмата следва да допринася и за целите на Европейския зелен пакт, стратегията „От фермата до трапезата“ и стратегията за биологичното разнообразие.

Изложение на мотивите

Подчертава се ролята на местните и регионалните власти.

Изменение 6

Съображение 20

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| При програмата ще са налице полезни взаимодействия и взаимно допълване с други политики, програми и фондове на ЕС, като например действията, изпълнявани в рамките на програма „Цифрова Европа“, „Хоризонт Европа“, резерва rescEU в рамките на Механизма за гражданска защита на Съюза, Инструмента за спешна подкрепа, Европейския социален фонд плюс (ЕСФ+, в т.ч. във връзка с полезното взаимодействие в областта на по-доброто опазване на здравето и безопасността на милиони работещи в ЕС), включително направление „Заетост и социални иновации“, фонд InvestEU, програма „Единен пазар“, Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР), Механизма за възстановяване и устойчивост, включително инструмента за осъществяване на реформи, Еразъм, Европейския корпус за солидарност, подкрепата за смекчаване на рисковете от безработица при извънредно положение, както и инструментите в областта на външната дейност на ЕС, като например Инструмента за съседство, развитие и международно сътрудничество и Инструмента за предприсъединителна помощ III. Когато е целесъобразно, ще бъдат въведени общи правила с цел да се осигури последователността и взаимното допълване между фондовете, като същевременно се гарантира зачитане на специфичните особености на тези политики, и с оглед на хармонизиране със стратегическите изисквания на тези политики, програми и фондове, като например условията за привеждане в действие по ЕФРР и ЕСФ+. | При програмата ще са налице полезни взаимодействия и взаимно допълване с други политики, програми и фондове на ЕС, като например действията, изпълнявани в рамките на програма „Цифрова Европа“, „Хоризонт Европа“, резерва rescEU в рамките на Механизма за гражданска защита на Съюза, Инструмента за спешна подкрепа, Европейския социален фонд плюс (ЕСФ+, в т.ч. във връзка с полезното взаимодействие в областта на по-доброто опазване на здравето и безопасността на милиони работещи в ЕС), включително направление „Заетост и социални иновации“, фонд InvestEU, програма „Единен пазар“, Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР), Механизма за възстановяване и устойчивост, включително инструмента за осъществяване на реформи, Еразъм, Европейския корпус за солидарност, подкрепата за смекчаване на рисковете от безработица при извънредно положение, както и инструментите в областта на външната дейност на ЕС, като например Инструмента за съседство, развитие и международно сътрудничество и Инструмента за предприсъединителна помощ III. Когато е целесъобразно,
  и при необходимост — съвместно с управляващите органи на европейските структурни и инвестиционни фондове,
  ще бъдат въведени общи правила с цел да се гарантира последователността и взаимното допълване между фондовете, като същевременно се гарантира зачитане на специфичните особености на тези политики, и с оглед на хармонизиране със стратегическите изисквания на тези политики, програми и фондове, като например условията за привеждане в действие по ЕФРР и ЕСФ+. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

При програмата ще са налице полезни взаимодействия и взаимно допълване с други политики, програми и фондове на ЕС, като например действията, изпълнявани в рамките на програма „Цифрова Европа“, „Хоризонт Европа“, резерва rescEU в рамките на Механизма за гражданска защита на Съюза, Инструмента за спешна подкрепа, Европейския социален фонд плюс (ЕСФ+, в т.ч. във връзка с полезното взаимодействие в областта на по-доброто опазване на здравето и безопасността на милиони работещи в ЕС), включително направление „Заетост и социални иновации“, фонд InvestEU, програма „Единен пазар“, Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР), Механизма за възстановяване и устойчивост, включително инструмента за осъществяване на реформи, Еразъм, Европейския корпус за солидарност, подкрепата за смекчаване на рисковете от безработица при извънредно положение, както и инструментите в областта на външната дейност на ЕС, като например Инструмента за съседство, развитие и международно сътрудничество и Инструмента за предприсъединителна помощ III. Когато е целесъобразно, ще бъдат въведени общи правила с цел да се осигури последователността и взаимното допълване между фондовете, като същевременно се гарантира зачитане на специфичните особености на тези политики, и с оглед на хармонизиране със стратегическите изисквания на тези политики, програми и фондове, като например условията за привеждане в действие по ЕФРР и ЕСФ+.

При програмата ще са налице полезни взаимодействия и взаимно допълване с други политики, програми и фондове на ЕС, като например действията, изпълнявани в рамките на програма „Цифрова Европа“, „Хоризонт Европа“, резерва rescEU в рамките на Механизма за гражданска защита на Съюза, Инструмента за спешна подкрепа, Европейския социален фонд плюс (ЕСФ+, в т.ч. във връзка с полезното взаимодействие в областта на по-доброто опазване на здравето и безопасността на милиони работещи в ЕС), включително направление „Заетост и социални иновации“, фонд InvestEU, програма „Единен пазар“, Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР), Механизма за възстановяване и устойчивост, включително инструмента за осъществяване на реформи, Еразъм, Европейския корпус за солидарност, подкрепата за смекчаване на рисковете от безработица при извънредно положение, както и инструментите в областта на външната дейност на ЕС, като например Инструмента за съседство, развитие и международно сътрудничество и Инструмента за предприсъединителна помощ III. Когато е целесъобразно,
  и при необходимост — съвместно с управляващите органи на европейските структурни и инвестиционни фондове,
  ще бъдат въведени общи правила с цел да се гарантира последователността и взаимното допълване между фондовете, като същевременно се гарантира зачитане на специфичните особености на тези политики, и с оглед на хармонизиране със стратегическите изисквания на тези политики, програми и фондове, като например условията за привеждане в действие по ЕФРР и ЕСФ+.

Изложение на мотивите

Изтъква се връзката с управляващите органи на европейските структурни и инвестиционни фондове.

Изменение 7

Съображение 25

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Законодателството на Съюза в областта на здравеопазването има непосредствено въздействие върху общественото здраве, живота на гражданите, ефикасността и гъвкавостта на здравните системи, както и върху доброто функциониране на вътрешния пазар. Нормативната уредба относно медицинските продукти и технологии (лекарствени продукти, медицински изделия и вещества от човешки произход), както и относно тютюна, относно правата на пациентите на трансгранично здравно обслужване и относно сериозните трансгранични заплахи за здравето е от съществено значение за защитата на здравето в Съюза. Поради това с програмата следва да се оказва подкрепа за разработването, изпълнението и прилагането на законодателството на Съюза в областта на здравеопазването и да се предоставят висококачествени, съпоставими и надеждни данни, които да се използват за обосновка при изготвянето и мониторинга на политиките. | Законодателството на Съюза в областта на здравеопазването има непосредствено въздействие върху общественото здраве, живота на гражданите, ефикасността и гъвкавостта на здравните системи, както и върху доброто функциониране на вътрешния пазар. Нормативната уредба относно медицинските продукти и технологии (лекарствени продукти, медицински изделия и вещества от човешки произход), както и относно тютюна, относно правата на пациентите на трансгранично здравно обслужване и относно сериозните трансгранични заплахи за здравето е от съществено значение за защитата на здравето в Съюза. Поради това с програмата следва да се оказва подкрепа за разработването, изпълнението и прилагането на законодателството на Съюза в областта на здравеопазването и да се предоставят висококачествени, съпоставими и надеждни данни
  на регионално равнище (NUTS 2)
  , които да се използват за обосновка при изготвянето и мониторинга на политиките. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Законодателството на Съюза в областта на здравеопазването има непосредствено въздействие върху общественото здраве, живота на гражданите, ефикасността и гъвкавостта на здравните системи, както и върху доброто функциониране на вътрешния пазар. Нормативната уредба относно медицинските продукти и технологии (лекарствени продукти, медицински изделия и вещества от човешки произход), както и относно тютюна, относно правата на пациентите на трансгранично здравно обслужване и относно сериозните трансгранични заплахи за здравето е от съществено значение за защитата на здравето в Съюза. Поради това с програмата следва да се оказва подкрепа за разработването, изпълнението и прилагането на законодателството на Съюза в областта на здравеопазването и да се предоставят висококачествени, съпоставими и надеждни данни, които да се използват за обосновка при изготвянето и мониторинга на политиките.

Законодателството на Съюза в областта на здравеопазването има непосредствено въздействие върху общественото здраве, живота на гражданите, ефикасността и гъвкавостта на здравните системи, както и върху доброто функциониране на вътрешния пазар. Нормативната уредба относно медицинските продукти и технологии (лекарствени продукти, медицински изделия и вещества от човешки произход), както и относно тютюна, относно правата на пациентите на трансгранично здравно обслужване и относно сериозните трансгранични заплахи за здравето е от съществено значение за защитата на здравето в Съюза. Поради това с програмата следва да се оказва подкрепа за разработването, изпълнението и прилагането на законодателството на Съюза в областта на здравеопазването и да се предоставят висококачествени, съпоставими и надеждни данни
  на регионално равнище (NUTS 2)
  , които да се използват за обосновка при изготвянето и мониторинга на политиките.

Изложение на мотивите

Уточнява са регионалното равнище (NUTS 2).

Изменение 8

Съображение 26

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Трансграничното сътрудничество при предоставянето на здравно обслужване на пациенти, които се придвижват между държавите членки, сътрудничеството при оценки на здравните технологии (ОЗТ) и Европейските референтни мрежи (ЕРМ) са примери за области, в които интегрираната работа между държавите членки е доказала своята висока добавена стойност и потенциал за повишаване на ефективността на здравните системи, а по този начин и на здравеопазването като цяло. Поради това с програмата следва да се подкрепят дейности, позволяващи такава интегрирана и координирана работа, която да служи и за насърчаване на прилагането на практики със значително въздействие, насочени към най-ефективно разпределение на наличните ресурси за съответното население и области, така че да се постига максимално въздействие. | Трансграничното сътрудничество при предоставянето на здравно обслужване на пациенти, които се придвижват между държавите членки
  или между Европейските групи за териториално сътрудничество (ЕГТС)
  , сътрудничеството при оценки на здравните технологии (ОЗТ) и Европейските референтни мрежи (ЕРМ) са примери за области, в които интегрираната работа между държавите членки
  и местните и регионалните власти
  е доказала своята висока добавена стойност и потенциал за повишаване на ефективността на здравните системи, а по този начин и на здравеопазването като цяло. Поради това с програмата следва да се подкрепят дейности, позволяващи такава интегрирана и координирана работа, която да служи и за насърчаване на прилагането на практики със значително въздействие, насочени към най-ефективно разпределение на наличните ресурси за съответното население и области, така че да се постига максимално въздействие.
  Например, както беше препоръчано от Европейския комитет на регионите в неговото становище относно трансграничното здравно обслужване, програмата следва да създаде „здравни коридори“ между граничните региони, благодарение на които по време на ограниченията на свободата на движение пациентите и здравните специалисти ще могат да продължат да преминават свободно границата, за да се гарантира запазване на достъпа до здравно обслужване и непрекъснатото му осигуряване. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Трансграничното сътрудничество при предоставянето на здравно обслужване на пациенти, които се придвижват между държавите членки, сътрудничеството при оценки на здравните технологии (ОЗТ) и Европейските референтни мрежи (ЕРМ) са примери за области, в които интегрираната работа между държавите членки е доказала своята висока добавена стойност и потенциал за повишаване на ефективността на здравните системи, а по този начин и на здравеопазването като цяло. Поради това с програмата следва да се подкрепят дейности, позволяващи такава интегрирана и координирана работа, която да служи и за насърчаване на прилагането на практики със значително въздействие, насочени към най-ефективно разпределение на наличните ресурси за съответното население и области, така че да се постига максимално въздействие.

Трансграничното сътрудничество при предоставянето на здравно обслужване на пациенти, които се придвижват между държавите членки
  или между Европейските групи за териториално сътрудничество (ЕГТС)
  , сътрудничеството при оценки на здравните технологии (ОЗТ) и Европейските референтни мрежи (ЕРМ) са примери за области, в които интегрираната работа между държавите членки
  и местните и регионалните власти
  е доказала своята висока добавена стойност и потенциал за повишаване на ефективността на здравните системи, а по този начин и на здравеопазването като цяло. Поради това с програмата следва да се подкрепят дейности, позволяващи такава интегрирана и координирана работа, която да служи и за насърчаване на прилагането на практики със значително въздействие, насочени към най-ефективно разпределение на наличните ресурси за съответното население и области, така че да се постига максимално въздействие.
  Например, както беше препоръчано от Европейския комитет на регионите в неговото становище относно трансграничното здравно обслужване, програмата следва да създаде „здравни коридори“ между граничните региони, благодарение на които по време на ограниченията на свободата на движение пациентите и здравните специалисти ще могат да продължат да преминават свободно границата, за да се гарантира запазване на достъпа до здравно обслужване и непрекъснатото му осигуряване.

Изложение на мотивите

Във връзка с това може да бъдат споменати ЕГТС, тъй като те допринасят за по-добър достъп до услугите, включително здравеопазването, в граничните региони и са пример за трансгранично сътрудничество, установено от местните и регионалните власти.

Изменение 9

Съображение 30

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| | за да се гарантира, че всички тези цели се осъществяват на равнището на Съюза, Европейската комисия следва да увеличи бюджета и мандата на различните европейски агенции, отговарящи за здравеопазването, като Европейския център за профилактика и контрол върху заболяванията, Европейската агенция по лекарствата, Европейския орган за безопасност на храните, Европейската агенция по химикали и Европейската агенция за безопасност и здраве при работа. Освен това действията на тези агенции следва да бъдат по-добре координирани, за да допринасят в по-голяма степен за постигането на целите на програмата EU4Health и тяхната роля в управлението на тази програма следва да бъде засилена. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

за да се гарантира, че всички тези цели се осъществяват на равнището на Съюза, Европейската комисия следва да увеличи бюджета и мандата на различните европейски агенции, отговарящи за здравеопазването, като Европейския център за профилактика и контрол върху заболяванията, Европейската агенция по лекарствата, Европейския орган за безопасност на храните, Европейската агенция по химикали и Европейската агенция за безопасност и здраве при работа. Освен това действията на тези агенции следва да бъдат по-добре координирани, за да допринасят в по-голяма степен за постигането на целите на програмата EU4Health и тяхната роля в управлението на тази програма следва да бъде засилена.

Изложение на мотивите

Европейският съюз вече разполага с много инструменти. Те трябва да бъдат укрепени и по-добре координирани, за да се увеличи способността на ЕС за реагиране в отговор на здравни кризи и да се подобри здравето на европейците.

Изменение 10

Съображение 31

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Предвид специфичното естество на целите и действията, обхванати от програмата, съответните компетентни органи на държавите членки са в най-добра позиция да изпълняват свързаните с тях дейности. Ето защо тези органи, определени от самите държави членки, следва да се считат за бенефициери, установени за целите на член 195 от Финансовия регламент, и следва да бъде възможно на тези органи да бъдат отпускани безвъзмездни средства без предварително публикуване на покани за представяне на предложения. | Предвид специфичното естество на целите и действията, обхванати от програмата, съответните компетентни органи на държавите членки
  и компетентните местни и регионални власти в областта на общественото здравеопазване
  са в най-добра позиция да изпълняват свързаните с тях дейности. Ето защо тези органи, определени от самите държави членки, следва да се считат за бенефициери, установени за целите на член 195 от Финансовия регламент, и следва да бъде възможно на тези органи да бъдат отпускани безвъзмездни средства без предварително публикуване на покани за представяне на предложения. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Предвид специфичното естество на целите и действията, обхванати от програмата, съответните компетентни органи на държавите членки са в най-добра позиция да изпълняват свързаните с тях дейности. Ето защо тези органи, определени от самите държави членки, следва да се считат за бенефициери, установени за целите на член 195 от Финансовия регламент, и следва да бъде възможно на тези органи да бъдат отпускани безвъзмездни средства без предварително публикуване на покани за представяне на предложения.

Предвид специфичното естество на целите и действията, обхванати от програмата, съответните компетентни органи на държавите членки
  и компетентните местни и регионални власти в областта на общественото здравеопазване
  са в най-добра позиция да изпълняват свързаните с тях дейности. Ето защо тези органи, определени от самите държави членки, следва да се считат за бенефициери, установени за целите на член 195 от Финансовия регламент, и следва да бъде възможно на тези органи да бъдат отпускани безвъзмездни средства без предварително публикуване на покани за представяне на предложения.

Изложение на мотивите

Подчертава се ролята на компетентните местни и регионални власти в областта на здравеопазването.

Изменение 11

Съображение 40

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Като се има предвид значението на борбата с изменението на климата в съответствие с ангажиментите на Съюза за изпълнение на Парижкото споразумение и на целите на ООН за устойчиво развитие, тази програма ще допринесе за интегриране на действията в областта на климата в политиките на Съюза и за постигането на обща цел
  25
   % от бюджетните разходи на ЕС да са в подкрепа на цели в областта на климата. Съответните действия ще бъдат определени по време на подготовката и изпълнението на програмата и ще бъдат преразгледани в контекста на нейната средносрочна оценка. | Като се има предвид значението на борбата с изменението на климата в съответствие с ангажиментите на Съюза за изпълнение на Парижкото споразумение и на целите на ООН за устойчиво развитие, тази програма ще допринесе за интегриране на действията в областта на климата в политиките на Съюза и за постигането на обща цел
  30
   % от бюджетните разходи на ЕС да са в подкрепа на цели в областта на климата. Съответните действия ще бъдат определени по време на подготовката и изпълнението на програмата и ще бъдат преразгледани в контекста на нейната средносрочна оценка. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Като се има предвид значението на борбата с изменението на климата в съответствие с ангажиментите на Съюза за изпълнение на Парижкото споразумение и на целите на ООН за устойчиво развитие, тази програма ще допринесе за интегриране на действията в областта на климата в политиките на Съюза и за постигането на обща цел
  25
   % от бюджетните разходи на ЕС да са в подкрепа на цели в областта на климата. Съответните действия ще бъдат определени по време на подготовката и изпълнението на програмата и ще бъдат преразгледани в контекста на нейната средносрочна оценка.

Като се има предвид значението на борбата с изменението на климата в съответствие с ангажиментите на Съюза за изпълнение на Парижкото споразумение и на целите на ООН за устойчиво развитие, тази програма ще допринесе за интегриране на действията в областта на климата в политиките на Съюза и за постигането на обща цел
  30
   % от бюджетните разходи на ЕС да са в подкрепа на цели в областта на климата. Съответните действия ще бъдат определени по време на подготовката и изпълнението на програмата и ще бъдат преразгледани в контекста на нейната средносрочна оценка.

Изложение на мотивите

Промяна на процента, за да се осигурят повече ресурси за целите в областта на климата.

Изменение 12

Съображение 42

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Изпълнението на програмата следва да бъде изцяло съобразено с отговорностите на държавите членки по определянето на тяхната здравна политика, както и по организирането и предоставянето на здравни услуги и медицински грижи. | Изпълнението на програмата следва да бъде изцяло съобразено с отговорностите на държавите членки
  и при необходимост — регионите или други равнища на управление, участващи в определянето на здравните политики,
  по определянето на тяхната здравна политика, както и по организирането и предоставянето на здравни услуги и медицински грижи. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Изпълнението на програмата следва да бъде изцяло съобразено с отговорностите на държавите членки по определянето на тяхната здравна политика, както и по организирането и предоставянето на здравни услуги и медицински грижи.

Изпълнението на програмата следва да бъде изцяло съобразено с отговорностите на държавите членки
  и при необходимост — регионите или други равнища на управление, участващи в определянето на здравните политики,
  по определянето на тяхната здравна политика, както и по организирането и предоставянето на здравни услуги и медицински грижи.

Изложение на мотивите

Целта е да се посочат различните участници, участващи в изготвянето на здравните политики.

Изменение 13

Член 3, параграф 3

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Укрепване на здравните системи и на работната сила в областта на здравните грижи, включително чрез цифрова трансформация и чрез засилена интегрирана и координирана работа сред държавите членки, както и чрез устойчиво прилагане на най-добрите практики и обмен на данни, за да се повиши общото равнище на общественото здраве. | укрепване на здравните системи и на работната сила в областта на здравните грижи, включително чрез цифрова трансформация и чрез засилена интегрирана и координирана работа сред държавите членки
  и компетентните местни и регионални власти в областта на общественото здравеопазване, чрез координиране на здравните и медико-социалните участници на териториите, съгласувани с населените райони,
  както и чрез устойчиво прилагане на най-добрите практики и обмен на данни, за да се повиши общото равнище на общественото здраве. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Укрепване на здравните системи и на работната сила в областта на здравните грижи, включително чрез цифрова трансформация и чрез засилена интегрирана и координирана работа сред държавите членки, както и чрез устойчиво прилагане на най-добрите практики и обмен на данни, за да се повиши общото равнище на общественото здраве.

укрепване на здравните системи и на работната сила в областта на здравните грижи, включително чрез цифрова трансформация и чрез засилена интегрирана и координирана работа сред държавите членки
  и компетентните местни и регионални власти в областта на общественото здравеопазване, чрез координиране на здравните и медико-социалните участници на териториите, съгласувани с населените райони,
  както и чрез устойчиво прилагане на най-добрите практики и обмен на данни, за да се повиши общото равнище на общественото здраве.

Изложение на мотивите

Припомня се значението на компетентните местни участници в областта на здравеопазването.

Изменение 14

Член 4

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Общите цели, посочени в член 3, се осъществяват посредством посочените по-долу специфични цели, като се действа в съответствие с подхода „Едно здраве“, когато е уместно: | Общите цели, посочени в член 3, се осъществяват посредством посочените по-долу специфични цели, като се действа в съответствие с подхода „Едно здраве“, когато е уместно: |
| 1) | укрепване на способността на Съюза за предотвратяване, подготвеност и реакция при сериозни трансгранични заплахи за здравето и на справянето със здравни кризи, включително чрез координиране, предоставяне и оползотворяване на капацитет за предлагане на здравни грижи в извънредни ситуации, събиране на данни и наблюдение. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Общите цели, посочени в член 3, се осъществяват посредством посочените по-долу специфични цели, като се действа в съответствие с подхода „Едно здраве“, когато е уместно:

Общите цели, посочени в член 3, се осъществяват посредством посочените по-долу специфични цели, като се действа в съответствие с подхода „Едно здраве“, когато е уместно:

1)

укрепване на способността на Съюза за предотвратяване, подготвеност и реакция при сериозни трансгранични заплахи за здравето и на справянето със здравни кризи, включително чрез координиране, предоставяне и оползотворяване на капацитет за предлагане на здравни грижи в извънредни ситуации, събиране на данни и наблюдение.

| 1) | укрепване на способността на Съюза за предотвратяване, подготвеност и реакция при сериозни трансгранични заплахи за здравето и на справянето със здравни кризи, включително чрез координиране, предоставяне и оползотворяване на капацитет за предлагане на здравни грижи в извънредни ситуации, събиране на данни
  , създаване на здравни коридори
  и наблюдение; |
| --- | --- |

1)

укрепване на способността на Съюза за предотвратяване, подготвеност и реакция при сериозни трансгранични заплахи за здравето и на справянето със здравни кризи, включително чрез координиране, предоставяне и оползотворяване на капацитет за предлагане на здравни грижи в извънредни ситуации, събиране на данни
  , създаване на здравни коридори
  и наблюдение;

| 2) | гарантиране на наличието в Съюза на резерв или на запаси от продукти от особено значение при криза и на резерв от медицински, здравен и помощен персонал, който да бъде мобилизиран при криза. |
| --- | --- |

2)

гарантиране на наличието в Съюза на резерв или на запаси от продукти от особено значение при криза и на резерв от медицински, здравен и помощен персонал, който да бъде мобилизиран при криза.

| 2) | гарантиране на наличието в Съюза на резерв или на запаси от продукти от особено значение при криза и на резерв от медицински, здравен и помощен персонал, който да бъде мобилизиран при криза. |
| --- | --- |

2)

гарантиране на наличието в Съюза на резерв или на запаси от продукти от особено значение при криза и на резерв от медицински, здравен и помощен персонал, който да бъде мобилизиран при криза.

| 3) | оказване на подкрепа за действия за гарантиране на необходимото наличие, физическа и финансова достъпност на продукти от особено значение при криза и на други нужни за здравните грижи материали. |
| --- | --- |

3)

оказване на подкрепа за действия за гарантиране на необходимото наличие, физическа и финансова достъпност на продукти от особено значение при криза и на други нужни за здравните грижи материали.

| 3) | оказване на подкрепа за действия за гарантиране на необходимото наличие, физическа и финансова достъпност на продукти от особено значение при криза и на други нужни за здравните грижи материали. |
| --- | --- |

3)

оказване на подкрепа за действия за гарантиране на необходимото наличие, физическа и финансова достъпност на продукти от особено значение при криза и на други нужни за здравните грижи материали.

| 4) | укрепване на ефективността, достъпността, устойчивостта и гъвкавостта на здравните системи, включително чрез подкрепа за цифровата трансформация, по-широкото навлизане на цифрови инструменти и услуги, системни реформи, прилагане на нови модели за предоставяне на грижи и всеобщо здравно осигуряване, както и предприемане на действия за намаляване на неравнопоставеността в здравеопазването. |
| --- | --- |

4)

укрепване на ефективността, достъпността, устойчивостта и гъвкавостта на здравните системи, включително чрез подкрепа за цифровата трансформация, по-широкото навлизане на цифрови инструменти и услуги, системни реформи, прилагане на нови модели за предоставяне на грижи и всеобщо здравно осигуряване, както и предприемане на действия за намаляване на неравнопоставеността в здравеопазването.

| 4) | укрепване на ефективността, достъпността, устойчивостта и гъвкавостта на здравните системи, включително
  чрез организиране на координацията и финансирането на тестове за устойчивост на пандемиите и при зачитане на структурата на здравните системи в държавите членки
  , чрез подкрепа за цифровата трансформация, по-широкото навлизане на цифрови инструменти и услуги, системните реформи, прилагането на нови модели за предоставяне на грижи и всеобщо здравно осигуряване, както и предприемане на действия за намаляване на неравнопоставеността в здравеопазването; |
| --- | --- |

4)

укрепване на ефективността, достъпността, устойчивостта и гъвкавостта на здравните системи, включително
  чрез организиране на координацията и финансирането на тестове за устойчивост на пандемиите и при зачитане на структурата на здравните системи в държавите членки
  , чрез подкрепа за цифровата трансформация, по-широкото навлизане на цифрови инструменти и услуги, системните реформи, прилагането на нови модели за предоставяне на грижи и всеобщо здравно осигуряване, както и предприемане на действия за намаляване на неравнопоставеността в здравеопазването;

| 5) | оказване на подкрепа за действия, насочени към укрепване на способността на здравните системи да популяризират профилактиката на болестите и дейностите за промоция на здравето, правата на пациентите и трансграничното здравно обслужване, както и насърчаване на високите постижения на медицинските и здравните специалисти; |
| --- | --- |

5)

оказване на подкрепа за действия, насочени към укрепване на способността на здравните системи да популяризират профилактиката на болестите и дейностите за промоция на здравето, правата на пациентите и трансграничното здравно обслужване, както и насърчаване на високите постижения на медицинските и здравните специалисти;

| 5) | оказване на подкрепа за действия, насочени към укрепване на способността на здравните системи да популяризират профилактиката на болестите и дейностите за промоция на здравето, правата на пациентите и трансграничното здравно обслужване, както и насърчаване на високите постижения на медицинските и здравните специалисти; |
| --- | --- |

5)

оказване на подкрепа за действия, насочени към укрепване на способността на здравните системи да популяризират профилактиката на болестите и дейностите за промоция на здравето, правата на пациентите и трансграничното здравно обслужване, както и насърчаване на високите постижения на медицинските и здравните специалисти;

| 6) | оказване на подкрепа за действия за наблюдение, превенция, диагностика и лечение и грижи във връзка с незаразни болести, и по-специално рак. |
| --- | --- |

6)

оказване на подкрепа за действия за наблюдение, превенция, диагностика и лечение и грижи във връзка с незаразни болести, и по-специално рак.

| 6) | оказване на подкрепа за действия за наблюдение, превенция, диагностика и лечение и грижи във връзка с незаразни болести, и по-специално рак. |
| --- | --- |

6)

оказване на подкрепа за действия за наблюдение, превенция, диагностика и лечение и грижи във връзка с незаразни болести, и по-специално рак.

| 7) | насърчаване и подкрепа на разумната и ефективна употреба на лекарства, и по-специално на антимикробни средства, и на по-екологосъобразно производство и обезвреждане на лекарства и медицински изделия. |
| --- | --- |

7)

насърчаване и подкрепа на разумната и ефективна употреба на лекарства, и по-специално на антимикробни средства, и на по-екологосъобразно производство и обезвреждане на лекарства и медицински изделия.

| 7) | насърчаване и подкрепа на разумната и ефективна употреба на лекарства, и по-специално на антимикробни средства, и на по-екологосъобразно производство и обезвреждане на лекарства и медицински изделия. |
| --- | --- |

7)

насърчаване и подкрепа на разумната и ефективна употреба на лекарства, и по-специално на антимикробни средства, и на по-екологосъобразно производство и обезвреждане на лекарства и медицински изделия.

| 8) | оказване на подкрепа за разработване, изпълнение и прилагане на законодателство на Съюза в областта на здравеопазването и предоставяне на висококачествени, съпоставими и надеждни данни, които да се използват за обосновка при изготвянето и мониторинга на политиките, както и насърчаване на използването на оценки на въздействието на съответните политики. |
| --- | --- |

8)

оказване на подкрепа за разработване, изпълнение и прилагане на законодателство на Съюза в областта на здравеопазването и предоставяне на висококачествени, съпоставими и надеждни данни, които да се използват за обосновка при изготвянето и мониторинга на политиките, както и насърчаване на използването на оценки на въздействието на съответните политики.

| 8) | оказване на подкрепа за разработване, изпълнение и прилагане на законодателство на Съюза в областта на здравеопазването и предоставяне на висококачествени, съпоставими и надеждни данни, които да се използват за обосновка при изготвянето и мониторинга на политиките, както и насърчаване на използването на оценки на въздействието на съответните политики. |
| --- | --- |

8)

оказване на подкрепа за разработване, изпълнение и прилагане на законодателство на Съюза в областта на здравеопазването и предоставяне на висококачествени, съпоставими и надеждни данни, които да се използват за обосновка при изготвянето и мониторинга на политиките, както и насърчаване на използването на оценки на въздействието на съответните политики.

| 9) | оказване на подкрепа на интегрираната работа между държавите членки, и по-специално на техните здравни системи, включително прилагането на
  практики за превенция със значително действие,
  и разрастване на работата в мрежа чрез Европейските референтни мрежи и други транснационални мрежи. |
| --- | --- |

9)

оказване на подкрепа на интегрираната работа между държавите членки, и по-специално на техните здравни системи, включително прилагането на
  практики за превенция със значително действие,
  и разрастване на работата в мрежа чрез Европейските референтни мрежи и други транснационални мрежи.

| 9) | оказване на подкрепа на интегрираната работа между държавите членки
  и местните и регионалните власти
  , и по-специално на техните здравни системи, включително прилагането на
  европейски механизъм за реагиране в областта на здравеопазването в отговор на всички видове здравни кризи,
  и разрастване на работата в мрежа чрез Европейските референтни мрежи и други транснационални мрежи; |
| --- | --- |

9)

оказване на подкрепа на интегрираната работа между държавите членки
  и местните и регионалните власти
  , и по-специално на техните здравни системи, включително прилагането на
  европейски механизъм за реагиране в областта на здравеопазването в отговор на всички видове здравни кризи,
  и разрастване на работата в мрежа чрез Европейските референтни мрежи и други транснационални мрежи;

| 10) | оказване на подкрепа за приноса на Съюза за международни и глобални инициативи в областта на здравеопазването. |
| --- | --- |

10)

оказване на подкрепа за приноса на Съюза за международни и глобални инициативи в областта на здравеопазването.

| 10) | оказване на подкрепа за приноса на Съюза за международни и глобални инициативи в областта на здравеопазването. |
| --- | --- |

10)

оказване на подкрепа за приноса на Съюза за международни и глобални инициативи в областта на здравеопазването.

Изложение на мотивите

Както е посочено в изменението.

Изменение 15

Член 5

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 1.   Финансовият пакет за изпълнението на програмата за периода 2021—2027 г. е 1 946 614 000  EUR по текущи цени. | 1.   Финансовият пакет за изпълнение на програмата за периода 2021—2027 г. е в размер на 10 398 000 000 EUR по текущи цени
  (9 370 000 000 EUR по постоянни цени)
  . |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

1.   Финансовият пакет за изпълнението на програмата за периода 2021—2027 г. е 1 946 614 000  EUR по текущи цени.

1.   Финансовият пакет за изпълнение на програмата за периода 2021—2027 г. е в размер на 10 398 000 000 EUR по текущи цени
  (9 370 000 000 EUR по постоянни цени)
  .

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Предложеното изменение не се нуждае от обяснение.

Изменение 16

Изменение 16

Член 16

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Комисията се консултира със здравните органи на държавите членки в рамките на Ръководната група по въпросите на промоцията на здравето, профилактиката на болестите и контрола на незаразните заболявания относно работните планове, установени за програмата, и относно нейните приоритети, стратегически насоки и изпълнение. | Комисията се консултира
  , на национално или в случай на споделена компетентност — регионално и местно равнище,
  със здравните органи на държавите членки в рамките на Ръководната група по въпросите на промоцията на здравето, профилактиката на болестите и контрола на незаразните заболявания относно работните планове, установени за програмата, и относно нейните приоритети, стратегически насоки и изпълнение.
  Във връзка с това тя включва местните и регионалните власти с правомощия в областта на здравните политики. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Комисията се консултира със здравните органи на държавите членки в рамките на Ръководната група по въпросите на промоцията на здравето, профилактиката на болестите и контрола на незаразните заболявания относно работните планове, установени за програмата, и относно нейните приоритети, стратегически насоки и изпълнение.

Комисията се консултира
  , на национално или в случай на споделена компетентност — регионално и местно равнище,
  със здравните органи на държавите членки в рамките на Ръководната група по въпросите на промоцията на здравето, профилактиката на болестите и контрола на незаразните заболявания относно работните планове, установени за програмата, и относно нейните приоритети, стратегически насоки и изпълнение.
  Във връзка с това тя включва местните и регионалните власти с правомощия в областта на здравните политики.

, на национално или в случай на споделена компетентност — регионално и местно равнище,

Във връзка с това тя включва местните и регионалните власти с правомощия в областта на здравните политики.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Подчертава се ролята на местните и регионалните власти и споделените правомощия в областта на здравеопазването.

Изменение 17

Изменение 17

Приложение I, буква ж), подточка i).

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| подкрепа за действия по трансфер на знания и сътрудничество на равнището на Съюза за подпомагане на процесите на национални реформи с цел подобряване на ефективността, достъпността, устойчивостта и гъвкавостта, по-специално за справяне с предизвикателствата, установени с европейския семестър, и за подобряване на първичното здравно обслужване, за укрепване на интеграцията на здравните грижи и постигане на целта за всеобщо здравно осигуряване и равен достъп до здравеопазване; | подкрепа за действия по трансфер на знания и сътрудничество на равнището на Съюза
  при провеждане на консултации с компетентните местни и регионални власти в областта на общественото здравеопазване,
  за подпомагане на процесите на национални реформи с цел подобряване на ефективността, достъпността, устойчивостта и гъвкавостта, по-специално за справяне с предизвикателствата, установени с европейския семестър, и за подобряване на първичното здравно обслужване, за укрепване на интеграцията
  , координацията и градацията
  на здравните грижи и постигане на целта за всеобщо здравно осигуряване и равен достъп до здравеопазване; |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

подкрепа за действия по трансфер на знания и сътрудничество на равнището на Съюза за подпомагане на процесите на национални реформи с цел подобряване на ефективността, достъпността, устойчивостта и гъвкавостта, по-специално за справяне с предизвикателствата, установени с европейския семестър, и за подобряване на първичното здравно обслужване, за укрепване на интеграцията на здравните грижи и постигане на целта за всеобщо здравно осигуряване и равен достъп до здравеопазване;

подкрепа за действия по трансфер на знания и сътрудничество на равнището на Съюза
  при провеждане на консултации с компетентните местни и регионални власти в областта на общественото здравеопазване,
  за подпомагане на процесите на национални реформи с цел подобряване на ефективността, достъпността, устойчивостта и гъвкавостта, по-специално за справяне с предизвикателствата, установени с европейския семестър, и за подобряване на първичното здравно обслужване, за укрепване на интеграцията
  , координацията и градацията
  на здравните грижи и постигане на целта за всеобщо здравно осигуряване и равен достъп до здравеопазване;

при провеждане на консултации с компетентните местни и регионални власти в областта на общественото здравеопазване,

, координацията и градацията

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Важно е да се укрепи участието на местните и регионалните власти в националните процеси на реформи и в действията в рамките на европейския семестър.

Изменение 18

Изменение 18

Приложение I, буква ж), подточка v).

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| одит на договореностите по отношение на подготвеността и реакцията на държавите членки (като напр. справяне с кризи, антимикробна резистентност, ваксинация); | одит на договореностите по отношение на подготвеността и реакцията на държавите членки
  и при необходимост — на местните и регионалните власти
  (като напр. справяне с кризи, антимикробна резистентност, ваксинация); |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

одит на договореностите по отношение на подготвеността и реакцията на държавите членки (като напр. справяне с кризи, антимикробна резистентност, ваксинация);

одит на договореностите по отношение на подготвеността и реакцията на държавите членки
  и при необходимост — на местните и регионалните власти
  (като напр. справяне с кризи, антимикробна резистентност, ваксинация);

и при необходимост — на местните и регионалните власти

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Подчертава се ролята на местните и регионалните власти.

Изменение 19

Изменение 19

Приложение I, буква ж), подточка vi).

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| подкрепа за по-голямо сближаване на резултатите на националните системи посредством разработване на показатели, анализи и посредничество при обмен на познания и организиране на тестове за устойчивост на националните системи за здравеопазване; | подкрепа за по-голямо сближаване на резултатите на националните системи посредством разработване на показатели, анализи и посредничество при обмен на познания и организиране на тестове за устойчивост на националните системи за здравеопазване
  с участието на компетентните местни и регионални власти в областта на общественото здравеопазване
  ; |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

подкрепа за по-голямо сближаване на резултатите на националните системи посредством разработване на показатели, анализи и посредничество при обмен на познания и организиране на тестове за устойчивост на националните системи за здравеопазване;

подкрепа за по-голямо сближаване на резултатите на националните системи посредством разработване на показатели, анализи и посредничество при обмен на познания и организиране на тестове за устойчивост на националните системи за здравеопазване
  с участието на компетентните местни и регионални власти в областта на общественото здравеопазване
  ;

с участието на компетентните местни и регионални власти в областта на общественото здравеопазване

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Подчертава се ролята на местните и регионалните власти и споделените правомощия в областта на здравеопазването.

Изменение 20

Изменение 20

Приложение I, буква ж), подточка ix).

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| подкрепа за създаването и изпълнението на програми за подпомагане на държавите членки и техните действия за подпомагане на промоцията на здравето и профилактиката на болести (за заразни и незаразни болести); | подкрепа за създаването и изпълнението на програми за подпомагане на държавите членки
  , местните и регионалните власти
  и техните действия за подпомагане на промоцията на здравето и профилактиката на болести (за заразни и незаразни болести)
  , което да даде възможност за насърчаване на действията им при определянето и изпълнението на действия, пригодени към техните характеристики по отношение на общественото здраве
  ; |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

подкрепа за създаването и изпълнението на програми за подпомагане на държавите членки и техните действия за подпомагане на промоцията на здравето и профилактиката на болести (за заразни и незаразни болести);

подкрепа за създаването и изпълнението на програми за подпомагане на държавите членки
  , местните и регионалните власти
  и техните действия за подпомагане на промоцията на здравето и профилактиката на болести (за заразни и незаразни болести)
  , което да даде възможност за насърчаване на действията им при определянето и изпълнението на действия, пригодени към техните характеристики по отношение на общественото здраве
  ;

, местните и регионалните власти

, което да даде възможност за насърчаване на действията им при определянето и изпълнението на действия, пригодени към техните характеристики по отношение на общественото здраве

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

В голям брой държави членки местните и регионалните власти отговарят за тези действия и следва да се възползват от подкрепата на тези програми.

Изменение 21

Изменение 21

Приложение I, буква ж), подточка x).

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| подкрепа за действията на държавите членки за създаване на здравословна и безопасна градска, работна и училищна среда, която да създаде условия за здравословен начин на живот и да насърчи здравословното хранене съобразно потребностите на уязвимите групи; | подкрепа за действията на държавите членки
  и местните и регионалните власти
  за създаване на здравословна и безопасна градска, работна и училищна среда, която да създаде условия за здравословен начин на живот и да насърчи здравословното хранене съобразно потребностите на уязвимите групи; |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

подкрепа за действията на държавите членки за създаване на здравословна и безопасна градска, работна и училищна среда, която да създаде условия за здравословен начин на живот и да насърчи здравословното хранене съобразно потребностите на уязвимите групи;

подкрепа за действията на държавите членки
  и местните и регионалните власти
  за създаване на здравословна и безопасна градска, работна и училищна среда, която да създаде условия за здравословен начин на живот и да насърчи здравословното хранене съобразно потребностите на уязвимите групи;

и местните и регионалните власти

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

В голям брой държави членки местните и регионалните власти отговарят за тези действия.

Изменение 22

Изменение 22

Приложение I, буква ж), подточка xii).

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| подкрепа за държавите членки за укрепване на административния капацитет на техните здравни системи чрез използване на съпоставителни показатели, сътрудничество и обмен на най-добри практики; | подкрепа за държавите членки
  и при необходимост — за местните и регионалните власти,
  за укрепване на административния капацитет на техните здравни системи чрез използване на съпоставителни показатели, сътрудничество и обмен на най-добри практики; |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

подкрепа за държавите членки за укрепване на административния капацитет на техните здравни системи чрез използване на съпоставителни показатели, сътрудничество и обмен на най-добри практики;

подкрепа за държавите членки
  и при необходимост — за местните и регионалните власти,
  за укрепване на административния капацитет на техните здравни системи чрез използване на съпоставителни показатели, сътрудничество и обмен на най-добри практики;

и при необходимост — за местните и регионалните власти,

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Подчертава се ролята на местните и регионалните власти.

Изменение 23

Изменение 23

Приложение I, буква к), подточка iii).

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Комуникация за насърчаване на профилактиката на заболяванията и здравословния начин на живот, в сътрудничество с всички действащи лица в международен план, на равнището на Съюза и на национално равнище. | Комуникация за насърчаване на профилактиката на заболяванията и здравословния начин на живот, в сътрудничество с всички действащи лица
  , пригодена на местно и регионално равнище
  , в международен план, на равнището на Съюза и на национално равнище. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Комуникация за насърчаване на профилактиката на заболяванията и здравословния начин на живот, в сътрудничество с всички действащи лица в международен план, на равнището на Съюза и на национално равнище.

Комуникация за насърчаване на профилактиката на заболяванията и здравословния начин на живот, в сътрудничество с всички действащи лица
  , пригодена на местно и регионално равнище
  , в международен план, на равнището на Съюза и на национално равнище.

, пригодена на местно и регионално равнище

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Припомня се участието на различните местни равнища.

Изменение 24

Изменение 24

Приложение I, буква л) (нова)

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| | 1) | общи предизвикателства в областта на здравеопазването










  i) | подкрепа за действията, насочени към преодоляването на общи предизвикателства в областта на здравеопазването, като например неравнопоставеността в здравеопазването, достъпа до здравни грижи, миграцията, застаряването на населението, безопасността на пациентите и висококачественото здравеопазване на местно, регионално, национално и европейско равнище; |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

1)

1)

общи предизвикателства в областта на здравеопазването

общи предизвикателства в областта на здравеопазването

i)

i)

подкрепа за действията, насочени към преодоляването на общи предизвикателства в областта на здравеопазването, като например неравнопоставеността в здравеопазването, достъпа до здравни грижи, миграцията, застаряването на населението, безопасността на пациентите и висококачественото здравеопазване на местно, регионално, национално и европейско равнище;

подкрепа за действията, насочени към преодоляването на общи предизвикателства в областта на здравеопазването, като например неравнопоставеността в здравеопазването, достъпа до здравни грижи, миграцията, застаряването на населението, безопасността на пациентите и висококачественото здравеопазване на местно, регионално, национално и европейско равнище;

| ii) | подкрепа за дейностите за инвестиции в европейското производство на материали и продукти, необходими за борбата с пандемиите; |
| --- | --- |

ii)

ii)

подкрепа за дейностите за инвестиции в европейското производство на материали и продукти, необходими за борбата с пандемиите;

подкрепа за дейностите за инвестиции в европейското производство на материали и продукти, необходими за борбата с пандемиите;

| iii) | подкрепа за дейностите за инвестиции за насърчаване на адаптирането и модернизацията на болниците в стремеж към съгласуваност и градация на здравните грижи на териториите. |
| --- | --- |

iii)

iii)

подкрепа за дейностите за инвестиции за насърчаване на адаптирането и модернизацията на болниците в стремеж към съгласуваност и градация на здравните грижи на териториите.

подкрепа за дейностите за инвестиции за насърчаване на адаптирането и модернизацията на болниците в стремеж към съгласуваност и градация на здравните грижи на териториите.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Тези действия следва да бъдат включени в списъка с действия, установен от програмата.

Изменение 25

Изменение 25

Приложение II, част A, точка I.

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Качество и изчерпателност на подготвеността и реакцията на ЕС и на държавите членки за сериозни трансгранични заплахи за здравето. | Качество и изчерпателност на подготвеността и реакцията на ЕС, държавите членки
  и при необходимост — на местните и регионалните власти
  за сериозни трансгранични заплахи за здравето. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Качество и изчерпателност на подготвеността и реакцията на ЕС и на държавите членки за сериозни трансгранични заплахи за здравето.

Качество и изчерпателност на подготвеността и реакцията на ЕС, държавите членки
  и при необходимост — на местните и регионалните власти
  за сериозни трансгранични заплахи за здравето.

и при необходимост — на местните и регионалните власти

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Подчертава се ролята на местните и регионалните власти.

Изменение 26

Изменение 26

Приложение II, част А, точка III.

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Брой на действията и най-добри практики, допринасящи пряко за ЦУР 3.4/държава членка | Брой на действията и най-добри практики, допринасящи пряко за ЦУР 3.4/държава членка
  , включително най-добрите практики на местно и регионално равнище, когато е уместно
  . |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Брой на действията и най-добри практики, допринасящи пряко за ЦУР 3.4/държава членка

Брой на действията и най-добри практики, допринасящи пряко за ЦУР 3.4/държава членка
  , включително най-добрите практики на местно и регионално равнище, когато е уместно
  .

, включително най-добрите практики на местно и регионално равнище, когато е уместно

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Както е посочено в изменението.

Изменение 27

Изменение 27

Приложение II, част A, точка I.

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Прилагане на най-добри практики от държавите — членки на ЕС | Прилагане на най-добри практики от държавите — членки на ЕС
  и компетентните местни и регионални власти в областта на здравеопазването
  . |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Прилагане на най-добри практики от държавите — членки на ЕС

Прилагане на най-добри практики от държавите — членки на ЕС
  и компетентните местни и регионални власти в областта на здравеопазването
  .

и компетентните местни и регионални власти в областта на здравеопазването

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Подчертава се ролята на местните и регионалните власти и споделените правомощия в областта на здравеопазването.

Изменение 28

Изменение 28

Приложение II, част Б, точка I.

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Брой на държавите членки с по-добра подготвеност и планиране на ответни действия. | Брой на държавите членки
  , а при необходимост — на местните и регионалните власти,
  с по-добра подготвеност и планиране на ответни действия. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Брой на държавите членки с по-добра подготвеност и планиране на ответни действия.

Брой на държавите членки
  , а при необходимост — на местните и регионалните власти,
  с по-добра подготвеност и планиране на ответни действия.

, а при необходимост — на местните и регионалните власти,

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Подчертава се ролята на местните и регионалните власти.

II.   ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

| 1. | подчертава ангажимента си да отдаде приоритет на здравеопазването на европейско равнище и подкрепа за регионалните и местните органи в борбата с рака и епидемиите от заболявания при трансграничното сътрудничество в областта на здравеопазването и в модернизирането на здравните системи; |
| --- | --- |

1.

подчертава ангажимента си да отдаде приоритет на здравеопазването на европейско равнище и подкрепа за регионалните и местните органи в борбата с рака и епидемиите от заболявания при трансграничното сътрудничество в областта на здравеопазването и в модернизирането на здравните системи;

| 2. | отчита факта, че предложението на Европейската комисията е в съответствие с принципите на субсидиарност и пропорционалност; |
| --- | --- |

2.

отчита факта, че предложението на Европейската комисията е в съответствие с принципите на субсидиарност и пропорционалност;

| 3. | изразява съжаление във връзка с тежките последици от пандемията от COVID-19, които не можаха да бъдат предвидени, но могат да бъдат преодолени чрез тясно сътрудничество и консолидирани механизми; |
| --- | --- |

3.

изразява съжаление във връзка с тежките последици от пандемията от COVID-19, които не можаха да бъдат предвидени, но могат да бъдат преодолени чрез тясно сътрудничество и консолидирани механизми;

| 4. | подчертава, че общините, градовете, местните и регионалните власти и публичните институции са на предна линия в борбата с пандемията от COVID-19, като вземат здравни мерки (закупуване на медицинско оборудване, наемане на медицински персонал и др.) и извънредни мерки за справяне с различните аспекти на пандемията — социални, икономически или логистични; |
| --- | --- |

4.

подчертава, че общините, градовете, местните и регионалните власти и публичните институции са на предна линия в борбата с пандемията от COVID-19, като вземат здравни мерки (закупуване на медицинско оборудване, наемане на медицински персонал и др.) и извънредни мерки за справяне с различните аспекти на пандемията — социални, икономически или логистични;

| 5. | призовава европейските институции да предприемат решителни мерки в рамките на правомощията си, като приемат инициативи, насочени към осигуряване на целенасочен отговор на кризата с COVID-19, и да предоставят обратна информация в подготовка на реакцията при бъдеща здравна криза; припомня, че подготовката и прилагането на тези мерки трябва да се извършват в сътрудничество с компетентните национални органи и местни и регионални власти в областта на общественото здравеопазване; |
| --- | --- |

5.

призовава европейските институции да предприемат решителни мерки в рамките на правомощията си, като приемат инициативи, насочени към осигуряване на целенасочен отговор на кризата с COVID-19, и да предоставят обратна информация в подготовка на реакцията при бъдеща здравна криза; припомня, че подготовката и прилагането на тези мерки трябва да се извършват в сътрудничество с компетентните национални органи и местни и регионални власти в областта на общественото здравеопазване;

| 6. | отбелязва резултатите от проучването на Евробарометър от 2017 г., в което повече от 70 % от европейците настояват за по-голяма ангажираност на ЕС в областта на здравеопазването; |
| --- | --- |

6.

отбелязва резултатите от проучването на Евробарометър от 2017 г., в което повече от 70 % от европейците настояват за по-голяма ангажираност на ЕС в областта на здравеопазването;

| 7. | подчертава, че тази основна програма за финансиране в областта на здравеопазването за периода 2021—2027 г. трябва да подкрепя действия за справяне с общите и дългосрочните предизвикателства пред политиките в областта на общественото здраве в Съюза и държавите членки, по-специално във връзка с предвиждането на други подобни кризи, с неравнопоставеността в здравеопазването, достъпа до грижи, миграцията, застаряването на населението, безопасността на пациентите и висококачествените здравни грижи на местно, регионално, национално равнище и на равнище ЕС; |
| --- | --- |

7.

подчертава, че тази основна програма за финансиране в областта на здравеопазването за периода 2021—2027 г. трябва да подкрепя действия за справяне с общите и дългосрочните предизвикателства пред политиките в областта на общественото здраве в Съюза и държавите членки, по-специално във връзка с предвиждането на други подобни кризи, с неравнопоставеността в здравеопазването, достъпа до грижи, миграцията, застаряването на населението, безопасността на пациентите и висококачествените здравни грижи на местно, регионално, национално равнище и на равнище ЕС;

| 8. | подчертава, че програмата „ЕС в подкрепа на здравето“ не трябва да се концентрира единствено върху управлението на кризата, но и да допринася, чрез мерките за възстановяване след COVID-19, за значително подобряване на здравето на населението на Съюза чрез укрепване на устойчивостта на здравните системи, насърчаване на иновациите в сектора на здравеопазването и чрез включване на профилактиката и промоцията на здравето като инструменти за устойчиво развитие; |
| --- | --- |

8.

подчертава, че програмата „ЕС в подкрепа на здравето“ не трябва да се концентрира единствено върху управлението на кризата, но и да допринася, чрез мерките за възстановяване след COVID-19, за значително подобряване на здравето на населението на Съюза чрез укрепване на устойчивостта на здравните системи, насърчаване на иновациите в сектора на здравеопазването и чрез включване на профилактиката и промоцията на здравето като инструменти за устойчиво развитие;

Здравето на гражданите на Съюза — основно право

Здравето на гражданите на Съюза — основно право

| 9. | взема под внимание настъпилата в Европейския съюз криза след началото на пандемията от COVID-19 на 10 март 2020 г. с огромно човешко измерение и отрицателни последици за здравето на гражданите; |
| --- | --- |

9.

взема под внимание настъпилата в Европейския съюз криза след началото на пандемията от COVID-19 на 10 март 2020 г. с огромно човешко измерение и отрицателни последици за здравето на гражданите;

| 10. | призовава за принос на здравето към европейския социален модел и по-специално към европейския стълб на социалните права; |
| --- | --- |

10.

призовава за принос на здравето към европейския социален модел и по-специално към европейския стълб на социалните права;

| 11. | припомня, че здравеопазването е сред основните права, че то представлява услуга от общ интерес, която не може да се разглежда като търговска услуга; |
| --- | --- |

11.

припомня, че здравеопазването е сред основните права, че то представлява услуга от общ интерес, която не може да се разглежда като търговска услуга;

| 12. | припомня, че преодоляването на неравнопоставеността в здравеопазването, което е резултат от предотвратими социални неравенства, е основна цел и ефективно средство за насърчаване на здравната сигурност и системите за здравеопазване; |
| --- | --- |

12.

припомня, че преодоляването на неравнопоставеността в здравеопазването, което е резултат от предотвратими социални неравенства, е основна цел и ефективно средство за насърчаване на здравната сигурност и системите за здравеопазване;

Цели и роля на програмата „ЕС в подкрепа на здравето“ (EU4Health)

Цели и роля на програмата „ЕС в подкрепа на здравето“ (EU4Health)

| 13. | подчертава, че програмата „ЕС в подкрепа на здравето“ има за цел да укрепи здравната сигурност и превенцията, да подобри координацията на капацитетите в областта на здравеопазването и да подготви ЕС за бъдещи здравни кризи. Подчертава също така и факта, че бюджетът, предвиден от Европейския съвет на 20 юли 2020 г., възлизащ на 1,7 млрд. евро, няма да бъде достатъчен за постигането на тази цел; |
| --- | --- |

13.

подчертава, че програмата „ЕС в подкрепа на здравето“ има за цел да укрепи здравната сигурност и превенцията, да подобри координацията на капацитетите в областта на здравеопазването и да подготви ЕС за бъдещи здравни кризи. Подчертава също така и факта, че бюджетът, предвиден от Европейския съвет на 20 юли 2020 г., възлизащ на 1,7 млрд. евро, няма да бъде достатъчен за постигането на тази цел;

| 14. | подчертава значението на принципа „здраве във всички политики“ и следователно необходимостта от координиране и обвързване на тази програма с други програми на ЕС, по-специално Европейския фонд за регионално развитие и Кохезионния фонд за медицинска инфраструктура, „Хоризонт Европа“ за научни изследвания и иновации в областта на здравеопазването и ЕСФ + за обучение и подкрепа на уязвими групи в достъпа до здравни грижи; призовава също за насърчаване на полезните взаимодействия при използването на тези фондове; |
| --- | --- |

14.

подчертава значението на принципа „здраве във всички политики“ и следователно необходимостта от координиране и обвързване на тази програма с други програми на ЕС, по-специално Европейския фонд за регионално развитие и Кохезионния фонд за медицинска инфраструктура, „Хоризонт Европа“ за научни изследвания и иновации в областта на здравеопазването и ЕСФ + за обучение и подкрепа на уязвими групи в достъпа до здравни грижи; призовава също за насърчаване на полезните взаимодействия при използването на тези фондове;

| 15. | приветства предложението на Комисията за създаване на специална здравна програма за предстоящия бюджетен период 2021—2027 г., но изразява съжаление, че допълнителното финансиране в размер на 7,7 милиарда евро, което Комисията предложи да предостави на програмата „ЕС в подкрепа на здравето“ като част от Плана за възстановяване за Европа „Поуки от кризата и преодоляване на стратегическите предизвикателства пред Европа“, беше намалено от Европейския съвет, което противоречи на амбициите на тази програма; |
| --- | --- |

15.

приветства предложението на Комисията за създаване на специална здравна програма за предстоящия бюджетен период 2021—2027 г., но изразява съжаление, че допълнителното финансиране в размер на 7,7 милиарда евро, което Комисията предложи да предостави на програмата „ЕС в подкрепа на здравето“ като част от Плана за възстановяване за Европа „Поуки от кризата и преодоляване на стратегическите предизвикателства пред Европа“, беше намалено от Европейския съвет, което противоречи на амбициите на тази програма;

| 16. | счита, че програмата „ЕС в подкрепа на здравето“ би могла да даде възможност на ЕС да разполага с повече и по-ефективни инструменти за бързи, решителни и координирани действия с държавите членки, с участието на местните и регионалните власти с компетенции в областта на общественото здравеопазване, както по отношение на подготовката за кризи, така и за управлението им, но също и за подобряване на функционирането и ефективността на здравните системи на ЕС като цяло; |
| --- | --- |

16.

счита, че програмата „ЕС в подкрепа на здравето“ би могла да даде възможност на ЕС да разполага с повече и по-ефективни инструменти за бързи, решителни и координирани действия с държавите членки, с участието на местните и регионалните власти с компетенции в областта на общественото здравеопазване, както по отношение на подготовката за кризи, така и за управлението им, но също и за подобряване на функционирането и ефективността на здравните системи на ЕС като цяло;

| 17. | счита, че е от съществено значение Съюзът да предостави подходящи за заявените цели средства, като подкрепя инвестиционните програми в областта на научните изследвания, производството на фармацевтични продукти като средства за защита на населението; |
| --- | --- |

17.

счита, че е от съществено значение Съюзът да предостави подходящи за заявените цели средства, като подкрепя инвестиционните програми в областта на научните изследвания, производството на фармацевтични продукти като средства за защита на населението;

| 18. | посочва, че програмата е предназначена също така за създаване на резерви от лекарства и медицинско оборудване, персонал и здравни експерти, както и за предоставяне на техническа помощ; |
| --- | --- |

18.

посочва, че програмата е предназначена също така за създаване на резерви от лекарства и медицинско оборудване, персонал и здравни експерти, както и за предоставяне на техническа помощ;

| 19. | счита, че е важно, с оглед на опита по отношение на пандемията от COVID-19, ЕС да отделя значителни ресурси за подобряване на капацитета си за предотвратяване, подготовка и реагиране при заплахи/кризи в областта на здравето, както и за укрепване на сътрудничеството между държавите членки в това отношение. В същото време е важно усилията на ЕС в областта на промоцията на здравето и профилактиката на заболяванията да останат приоритетни; |
| --- | --- |

19.

счита, че е важно, с оглед на опита по отношение на пандемията от COVID-19, ЕС да отделя значителни ресурси за подобряване на капацитета си за предотвратяване, подготовка и реагиране при заплахи/кризи в областта на здравето, както и за укрепване на сътрудничеството между държавите членки в това отношение. В същото време е важно усилията на ЕС в областта на промоцията на здравето и профилактиката на заболяванията да останат приоритетни;

| 20. | счита, че както и понастоящем и като се има предвид правото на държавите членки сами да решават как да разработват, организират и финансират своите системи за здравеопазване, финансирането следва да бъде насочено към различни форми на трансгранично сътрудничество, свързани със здравето, като Европейските референтни мрежи (ЕРМ) за редките заболявания и високоспециализираните грижи, оценката на здравните технологии (ОЗТ) и разработването на цифрови подходи към здравеопазването. Важно е също така да се положат значителни усилия за борба с антибиотичната резистентност — заплаха за здравето, която ще изисква сътрудничество както на европейско, така и на световно равнище; |
| --- | --- |

20.

счита, че както и понастоящем и като се има предвид правото на държавите членки сами да решават как да разработват, организират и финансират своите системи за здравеопазване, финансирането следва да бъде насочено към различни форми на трансгранично сътрудничество, свързани със здравето, като Европейските референтни мрежи (ЕРМ) за редките заболявания и високоспециализираните грижи, оценката на здравните технологии (ОЗТ) и разработването на цифрови подходи към здравеопазването. Важно е също така да се положат значителни усилия за борба с антибиотичната резистентност — заплаха за здравето, която ще изисква сътрудничество както на европейско, така и на световно равнище;

| 21. | припомня, че една от целите на програмата „ЕС в подкрепа на здравето“ е намаляване на случаите на преждевременна смърт с една трета до 2030 г. и че тази цел ще бъде постигната чрез борба с незаразните болести чрез подобряване на диагностиката, профилактиката и грижите, по-специално за раковите заболявания, сърдечносъдовите заболявания, диабета и проблемите с психичното здраве; |
| --- | --- |

21.

припомня, че една от целите на програмата „ЕС в подкрепа на здравето“ е намаляване на случаите на преждевременна смърт с една трета до 2030 г. и че тази цел ще бъде постигната чрез борба с незаразните болести чрез подобряване на диагностиката, профилактиката и грижите, по-специално за раковите заболявания, сърдечносъдовите заболявания, диабета и проблемите с психичното здраве;

Призив за сътрудничество

Призив за сътрудничество

| 22. | посочва, че програмата „ЕС в подкрепа на здравето“ би трябвало да бъде разработена по начин, който да укрепва регионалните системи чрез финансиране на инициативи, като например специфични за всяка държава подкрепа и съвети за подобряване на здравните грижи; обучение на здравни специалисти, които ще бъдат изпращани в целия ЕС; оценка на степента на готовност и на механизмите за реакция на държавите членки; провеждане на клинични изпитвания за ускоряване на разработването на лекарства и ваксини; сътрудничество с трансгранични партньори, както и провеждане на проучвания, събиране на данни и сравнителни анализи; |
| --- | --- |

22.

посочва, че програмата „ЕС в подкрепа на здравето“ би трябвало да бъде разработена по начин, който да укрепва регионалните системи чрез финансиране на инициативи, като например специфични за всяка държава подкрепа и съвети за подобряване на здравните грижи; обучение на здравни специалисти, които ще бъдат изпращани в целия ЕС; оценка на степента на готовност и на механизмите за реакция на държавите членки; провеждане на клинични изпитвания за ускоряване на разработването на лекарства и ваксини; сътрудничество с трансгранични партньори, както и провеждане на проучвания, събиране на данни и сравнителни анализи;

| 23. | приветства вече предприетите от Европейската комисия мерки, с цел да се даде възможност на ЕС да предоставя повече подкрепа, което е от решаващо значение за облекчаване на тежестта на усилията на държавите членки за преодоляване на настоящата криза с COVID-19; |
| --- | --- |

23.

приветства вече предприетите от Европейската комисия мерки, с цел да се даде възможност на ЕС да предоставя повече подкрепа, което е от решаващо значение за облекчаване на тежестта на усилията на държавите членки за преодоляване на настоящата криза с COVID-19;

| 24. | счита, че при проектирането и анализа на действията, предприети в рамките на новата програма „ЕС в подкрепа на здравето“, е необходимо да се взима предвид равенството между половете; |
| --- | --- |

24.

счита, че при проектирането и анализа на действията, предприети в рамките на новата програма „ЕС в подкрепа на здравето“, е необходимо да се взима предвид равенството между половете;

| 25. | счита, че действията, предприети в рамките на новата програма „ЕС в подкрепа на здравето“, трябва да бъдат замислени така, че да допринасят за развитието на устойчиво от екологична и социална гледна точка общество; |
| --- | --- |

25.

счита, че действията, предприети в рамките на новата програма „ЕС в подкрепа на здравето“, трябва да бъдат замислени така, че да допринасят за развитието на устойчиво от екологична и социална гледна точка общество;

| 26. | призовава регионите на ЕС, както и другите участници от ЕС, да си сътрудничат с цел гарантиране на по-добро прилагане на различните елементи на програмата „ЕС в подкрепа на здравето“ и на действията, посочени в съобщението на Европейската комисия относно „Готовност в краткосрочен план на системите за здравеопазване в ЕС за епидемични взривове от COVID-19“; |
| --- | --- |

26.

призовава регионите на ЕС, както и другите участници от ЕС, да си сътрудничат с цел гарантиране на по-добро прилагане на различните елементи на програмата „ЕС в подкрепа на здравето“ и на действията, посочени в съобщението на Европейската комисия относно „Готовност в краткосрочен план на системите за здравеопазване в ЕС за епидемични взривове от COVID-19“;

| 27. | подчертава неотложната необходимост от укрепване на капацитета на институциите на ЕС във връзка с реагирането в областта на здравеопазването и управлението на кризи, по-специално чрез прякото участие на местните и регионалните структури за реагиране в областта на здравеопазването; |
| --- | --- |

27.

подчертава неотложната необходимост от укрепване на капацитета на институциите на ЕС във връзка с реагирането в областта на здравеопазването и управлението на кризи, по-специално чрез прякото участие на местните и регионалните структури за реагиране в областта на здравеопазването;

| 28. | счита, че трябва да се подобрят ефективността и устойчивостта на националните здравни системи чрез: стимулиране на инвестициите в програми за профилактика на заболяванията; подкрепа за обмена на най-добри практики; насърчаване на международното сътрудничество; и подобряване на достъпа до здравеопазване; |
| --- | --- |

28.

счита, че трябва да се подобрят ефективността и устойчивостта на националните здравни системи чрез: стимулиране на инвестициите в програми за профилактика на заболяванията; подкрепа за обмена на най-добри практики; насърчаване на международното сътрудничество; и подобряване на достъпа до здравеопазване;

| 29. | отчита факта, че програмата е насочена към отстраняване на пропуските, разкрити от пандемията, и че поради това държавите членки носят основната отговорност за политиките в областта на здравеопазването, като Европейският съюз може да допълва и подкрепя националните мерки и да приема законодателство в конкретни сектори; |
| --- | --- |

29.

отчита факта, че програмата е насочена към отстраняване на пропуските, разкрити от пандемията, и че поради това държавите членки носят основната отговорност за политиките в областта на здравеопазването, като Европейският съюз може да допълва и подкрепя националните мерки и да приема законодателство в конкретни сектори;

| 30. | подчертава необходимостта от сътрудничество в ЕС по отношение на разработването, производството и разпространението на ваксини в рамките на програмата „Хоризонт Европа“; |
| --- | --- |

30.

подчертава необходимостта от сътрудничество в ЕС по отношение на разработването, производството и разпространението на ваксини в рамките на програмата „Хоризонт Европа“;

| 31. | подчертава необходимостта от укрепване на участието на местните и регионалните власти в управлението на здравните системи, както при определянето на приоритетите, така и в изпълнението на програмата, поради съществената им роля по отношение на здравеопазването, профилактиката и подкрепата, и счита, че ефективността на механизъм за подобряване на здравословното състояние на населението, от профилактика до градацията на полагането на грижи, изисква адаптиране към данните за общественото здраве, специфични за всеки регион. |
| --- | --- |

31.

подчертава необходимостта от укрепване на участието на местните и регионалните власти в управлението на здравните системи, както при определянето на приоритетите, така и в изпълнението на програмата, поради съществената им роля по отношение на здравеопазването, профилактиката и подкрепата, и счита, че ефективността на механизъм за подобряване на здравословното състояние на населението, от профилактика до градацията на полагането на грижи, изисква адаптиране към данните за общественото здраве, специфични за всеки регион.

Брюксел, 14 октомври 2020 година.

Председател на Европейския комитет на регионите

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(12)  Заключения на Съвета относно общите ценности и принципи в здравните системи в Европейския съюз (ОВ C 146, 22.6.2006 г., стр. 1).

12

(12)  Заключения на Съвета относно общите ценности и принципи в здравните системи в Европейския съюз (ОВ C 146, 22.6.2006 г., стр. 1).

12

---

| 18.12.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 440/150 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 440/150

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Укрепен механизъм за гражданска защита на Съюза

(2020/C 440/23)

| Докладчик: | Alberto CIRIO (IT/ЕНП), председател на Изпълнителния съвет на област Пиемонт |
| --- | --- |
| Отправен документ: | Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Решение No 1313/2013/ЕС относно Механизъм за гражданска защита на Съюза
  COM(2020) 220 final |

Докладчик:

Alberto CIRIO (IT/ЕНП), председател на Изпълнителния съвет на област Пиемонт

Отправен документ:

Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Решение No 1313/2013/ЕС относно Механизъм за гражданска защита на Съюза

COM(2020) 220 final

I.   ПРЕДЛОЖЕНИЯ ЗА ИЗМЕНЕНИЯ

Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Решение No 1313/2013/ЕС относно Механизъм за гражданска защита на Съюза

COM(2020) 220 final

Изменение 1

Съображение 2

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (2) | При отчитане на факта, че
  държавите членки
  носят основната отговорност за превенцията, подготовката и реагирането при природни и причинени от човека бедствия, Механизмът на Съюза насърчава солидарността между държавите членки в съответствие с член 3, параграф 3 от Договора за Европейския съюз. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

(2)

При отчитане на факта, че
  държавите членки
  носят основната отговорност за превенцията, подготовката и реагирането при природни и причинени от човека бедствия, Механизмът на Съюза насърчава солидарността между държавите членки в съответствие с член 3, параграф 3 от Договора за Европейския съюз.

| (2) | При отчитане на факта, че
  държавите членки и техните регионални органи
  носят основната отговорност за превенцията, подготовката и реагирането при природни и причинени от човека бедствия, Механизмът на Съюза
  , и в частност rescEU,
  насърчава солидарността между държавите членки в съответствие с член 3, параграф 3 от Договора за Европейския съюз
  , като допълва съществуващия капацитет на държавите членки и регионите, като дава възможност за по-ефективна подготвеност и реагиране, когато капацитетът на национално, регионално и местно равнище не е достатъчен
  . |
| --- | --- |

(2)

При отчитане на факта, че
  държавите членки и техните регионални органи
  носят основната отговорност за превенцията, подготовката и реагирането при природни и причинени от човека бедствия, Механизмът на Съюза
  , и в частност rescEU,
  насърчава солидарността между държавите членки в съответствие с член 3, параграф 3 от Договора за Европейския съюз
  , като допълва съществуващия капацитет на държавите членки и регионите, като дава възможност за по-ефективна подготвеност и реагиране, когато капацитетът на национално, регионално и местно равнище не е достатъчен
  .

Изложение на мотивите

От съществено значение е да се признае, че има разлики в капацитета не само между държавите членки, но и между техните региони. Поради това за допълнителните действия на ЕС следва да се разработи диференциран подход в зависимост от различните нужди на регионално равнище.

Изменение 2

Съображение 6

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (6) | За да се подобри планирането в областта на предотвратяването и готовността, Съюзът следва да продължи да се застъпва за инвестиции в предотвратяването на бедствия в различните сектори и за всеобхватни подходи за управление на риска, които са в основата на предотвратяването и подготвеността, като вземе предвид подход, обхващащ множество рискове, екосистемния подход и вероятното въздействие от изменението на климата, в тясно сътрудничество със съответните научни общности и ключови икономически оператори. За тази цел на преден план следва да бъдат поставени междусекторни подходи, обхващащи всички рискове, и те да се основават на
  цели за устойчивост за целия Съюз, които да служат като основа за определяне на капацитета и подготвеността
  . Комисията трябва да работи заедно с държавите членки при определянето на целите за устойчивост за целия Европейски съюз. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

(6)

За да се подобри планирането в областта на предотвратяването и готовността, Съюзът следва да продължи да се застъпва за инвестиции в предотвратяването на бедствия в различните сектори и за всеобхватни подходи за управление на риска, които са в основата на предотвратяването и подготвеността, като вземе предвид подход, обхващащ множество рискове, екосистемния подход и вероятното въздействие от изменението на климата, в тясно сътрудничество със съответните научни общности и ключови икономически оператори. За тази цел на преден план следва да бъдат поставени междусекторни подходи, обхващащи всички рискове, и те да се основават на
  цели за устойчивост за целия Съюз, които да служат като основа за определяне на капацитета и подготвеността
  . Комисията трябва да работи заедно с държавите членки при определянето на целите за устойчивост за целия Европейски съюз.

| (6) | За да се подобри планирането в областта на предотвратяването и готовността, Съюзът следва да продължи да се застъпва за инвестиции в предотвратяването на бедствия в различните сектори и за всеобхватни подходи за управление на риска, които са в основата на предотвратяването и подготвеността, като вземе предвид подход, обхващащ множество рискове, екосистемния подход и вероятното въздействие от изменението на климата, в тясно сътрудничество със съответните научни общности и ключови икономически оператори. За тази цел на преден план следва да бъдат поставени междусекторни подходи, обхващащи всички рискове, и те да се основават на
  диференцираните нужди на държавите членки на ЕС и регионите, за да се укрепи техният капацитет и да се подобри цялостната устойчивост и подготвеност на ЕС
  . Комисията трябва да работи заедно с държавите членки
  и регионалните и местните власти
  при определянето на целите за устойчивост за целия Европейски съюз. |
| --- | --- |

(6)

За да се подобри планирането в областта на предотвратяването и готовността, Съюзът следва да продължи да се застъпва за инвестиции в предотвратяването на бедствия в различните сектори и за всеобхватни подходи за управление на риска, които са в основата на предотвратяването и подготвеността, като вземе предвид подход, обхващащ множество рискове, екосистемния подход и вероятното въздействие от изменението на климата, в тясно сътрудничество със съответните научни общности и ключови икономически оператори. За тази цел на преден план следва да бъдат поставени междусекторни подходи, обхващащи всички рискове, и те да се основават на
  диференцираните нужди на държавите членки на ЕС и регионите, за да се укрепи техният капацитет и да се подобри цялостната устойчивост и подготвеност на ЕС
  . Комисията трябва да работи заедно с държавите членки
  и регионалните и местните власти
  при определянето на целите за устойчивост за целия Европейски съюз.

Изложение на мотивите

Усилията на ЕС трябва да бъдат диференцирани, за да се вземe предвид различният капацитет на държавите членки и регионите на ЕС.

Изменение 3

Съображение 8

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (8) | В ролята му на оперативен център, работещ 24 часа/7 дни в седмицата и в реално време на равнището на Съюза, с капацитет за проследяване и подкрепа на операции, извършвани в различни видове извънредни ситуации в рамките на Съюза и извън него, Координационният център за реагиране при извънредни ситуации („ERCC“) следва да бъде допълнително укрепен. Това следва да включва засилена координация на ERCC с националните системи на държавите членки за реагиране при кризи и с органите за гражданска защита, както и с други съответни органи на Съюза. Работата на ERCC се подпомага от научен опит, включително от експертен опит, предоставен от Съвместния изследователски център на Европейската комисия. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

(8)

В ролята му на оперативен център, работещ 24 часа/7 дни в седмицата и в реално време на равнището на Съюза, с капацитет за проследяване и подкрепа на операции, извършвани в различни видове извънредни ситуации в рамките на Съюза и извън него, Координационният център за реагиране при извънредни ситуации („ERCC“) следва да бъде допълнително укрепен. Това следва да включва засилена координация на ERCC с националните системи на държавите членки за реагиране при кризи и с органите за гражданска защита, както и с други съответни органи на Съюза. Работата на ERCC се подпомага от научен опит, включително от експертен опит, предоставен от Съвместния изследователски център на Европейската комисия.

| (8) | В ролята му на оперативен център, работещ 24 часа/7 дни в седмицата и в реално време на равнището на Съюза, с капацитет за проследяване и подкрепа на операции, извършвани в различни видове извънредни ситуации в рамките на Съюза и извън него, Координационният център за реагиране при извънредни ситуации („ERCC“) следва да бъде допълнително укрепен. Това следва да включва засилена координация на ERCC с националните
  и регионалните
  системи на държавите членки за реагиране при кризи и с органите за гражданска защита, както и с други съответни органи на Съюза. Работата на ERCC се подпомага от научен опит, включително от експертен опит, предоставен от Съвместния изследователски център на Европейската комисия. |
| --- | --- |

(8)

В ролята му на оперативен център, работещ 24 часа/7 дни в седмицата и в реално време на равнището на Съюза, с капацитет за проследяване и подкрепа на операции, извършвани в различни видове извънредни ситуации в рамките на Съюза и извън него, Координационният център за реагиране при извънредни ситуации („ERCC“) следва да бъде допълнително укрепен. Това следва да включва засилена координация на ERCC с националните
  и регионалните
  системи на държавите членки за реагиране при кризи и с органите за гражданска защита, както и с други съответни органи на Съюза. Работата на ERCC се подпомага от научен опит, включително от експертен опит, предоставен от Съвместния изследователски център на Европейската комисия.

Изложение на мотивите

Вътрешната организация на държавите членки и естеството на някои извънредни ситуации могат да изискват, особено по отношение на аспектите, свързани със знанието и обучението, да се осъществява координация и с регионалните системи за реагиране при кризи.

Изменение 4

Съображение 9

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| | (9а) | Механизмът на Съюза и rescEU следва да бъдат разработвани по начин, който позволява на Съюза да реагира ефективно на широк кръг от извънредни ситуации, не само здравни. Например изменението на климата води до увеличаване на природните бедствия като пожари или наводнения. Поради това е от съществено значение Механизмът на Съюза да включва и достатъчен капацитет за предприемане на действия при природни бедствия. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

(9а)

Механизмът на Съюза и rescEU следва да бъдат разработвани по начин, който позволява на Съюза да реагира ефективно на широк кръг от извънредни ситуации, не само здравни. Например изменението на климата води до увеличаване на природните бедствия като пожари или наводнения. Поради това е от съществено значение Механизмът на Съюза да включва и достатъчен капацитет за предприемане на действия при природни бедствия.

Изложение на мотивите

Предложеното изменение не се нуждае от обяснение.

Изменение 5

Съображение 11

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (11) | Капацитетът на rescEU, придобит, нает, получен по договор за лизинг или по друг начин от държавите членки, би могъл да се използва за национални цели, но само когато не се използва или не изисква за операции за реагиране по линия на Механизма на Съюза. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

(11)

Капацитетът на rescEU, придобит, нает, получен по договор за лизинг или по друг начин от държавите членки, би могъл да се използва за национални цели, но само когато не се използва или не изисква за операции за реагиране по линия на Механизма на Съюза.

| (11) | Капацитетът на rescEU, придобит, нает, получен по договор за лизинг или по друг начин от
  Комисията или
  държавите членки, би могъл да се използва за национални цели, но само когато не се използва или не изисква за операции за реагиране по линия на Механизма на Съюза. |
| --- | --- |

(11)

Капацитетът на rescEU, придобит, нает, получен по договор за лизинг или по друг начин от
  Комисията или
  държавите членки, би могъл да се използва за национални цели, но само когато не се използва или не изисква за операции за реагиране по линия на Механизма на Съюза.

Изложение на мотивите

Достъпността на ресурсите на rescEU за национална употреба не следва да зависи от това дали те са придобити, наети, получени по договор за лизинг или по друг начин от Комисията или от държавите членки.

Изменение 6

Член 1, параграф 2

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (2) | Член 6 се изменя, както следва: |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

(2)

Член 6 се изменя, както следва:

| в) | Добавя се следният параграф 5: |
| --- | --- |

в)

Добавя се следният параграф 5:

| | в) | Добавя се следният параграф 5:

  „5.   Комисията определя целите на Съюза за устойчивост при бедствия с цел подкрепа на действията за превенция и готовност. Целите за устойчивост при бедствия гарантират обща основа за гарантиране на функционирането на вътрешния пазар и за поддържане на критични обществени функции в условията на каскадни ефекти, причинени от бедствие с високо въздействие. Целите се основават на прогнозни сценарии, включително въздействието на изменението на климата върху риска от бедствия, данни за минали събития и междусекторен анализ на въздействието, като се отделя специално внимание на уязвимите лица. |
| --- | --- | --- |

в)

Добавя се следният параграф 5:

„5.   Комисията определя целите на Съюза за устойчивост при бедствия с цел подкрепа на действията за превенция и готовност. Целите за устойчивост при бедствия гарантират обща основа за гарантиране на функционирането на вътрешния пазар и за поддържане на критични обществени функции в условията на каскадни ефекти, причинени от бедствие с високо въздействие. Целите се основават на прогнозни сценарии, включително въздействието на изменението на климата върху риска от бедствия, данни за минали събития и междусекторен анализ на въздействието, като се отделя специално внимание на уязвимите лица.

| | в) | Добавя се следният параграф 5:

  „5.   Комисията определя целите на Съюза за устойчивост при бедствия с цел подкрепа на действията за превенция и готовност
  , като се консултира с държавите членки и местните и регионалните власти
  . Целите за устойчивост при бедствия гарантират обща основа за гарантиране на функционирането на вътрешния пазар и за поддържане на критични обществени функции в условията на каскадни ефекти, причинени от бедствие с високо въздействие. Целите се основават на прогнозни сценарии, включително въздействието на изменението на климата върху риска от бедствия, данни за минали събития и междусекторен анализ на въздействието, като се отделя специално внимание на уязвимите лица. |
| --- | --- | --- |

в)

Добавя се следният параграф 5:

„5.   Комисията определя целите на Съюза за устойчивост при бедствия с цел подкрепа на действията за превенция и готовност
  , като се консултира с държавите членки и местните и регионалните власти
  . Целите за устойчивост при бедствия гарантират обща основа за гарантиране на функционирането на вътрешния пазар и за поддържане на критични обществени функции в условията на каскадни ефекти, причинени от бедствие с високо въздействие. Целите се основават на прогнозни сценарии, включително въздействието на изменението на климата върху риска от бедствия, данни за минали събития и междусекторен анализ на въздействието, като се отделя специално внимание на уязвимите лица.

| | | На Комисията се предоставя правомощието да приема, когато е необходимо, делегирани актове в съответствие с член 30 за определяне на целите на Съюза относно устойчивостта при бедствия.“
  ; |
| --- | --- | --- |

На Комисията се предоставя правомощието да приема, когато е необходимо, делегирани актове в съответствие с член 30 за определяне на целите на Съюза относно устойчивостта при бедствия.“
  ;

На Комисията се предоставя правомощието да приема, когато е необходимо, делегирани актове в съответствие с член 30 за определяне на целите на Съюза относно устойчивостта при бедствия.“

| | | Комисията предлага на Европейския парламент и на Съвета решение за приемане на целите на Съюза в областта на устойчивостта при бедствия.“
  ; |
| --- | --- | --- |

Комисията предлага на Европейския парламент и на Съвета решение за приемане на целите на Съюза в областта на устойчивостта при бедствия.“
  ;

Комисията предлага на Европейския парламент и на Съвета решение за приемане на целите на Съюза в областта на устойчивостта при бедствия.“

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

От съществено значение е да се гарантира, че общите цели и задачи на равнището на Съюза се разработват и определят след консултация с представителите на националното и поднационалното равнище.

За да се отрази фактът, че целите са общи, законодателството, с което те се приемат, следва да бъдат предмет на одобрение от Европейския парламент и от Съвета.

Изменение 7

Изменение 7

Член 1, параграф 3

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (3) | Член параграф 7 се заменя със следното: |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

(3)

Член параграф 7 се заменя със следното:

| (3) | Член параграф 7 се заменя със следното: |
| --- | --- |

(3)

Член параграф 7 се заменя със следното:

| | „Член 7
  Координационен център за реагиране при извънредни ситуации |
| --- | --- |

„Член 7

Координационен център за реагиране при извънредни ситуации

| | „Член 7
  Координационен център за реагиране при извънредни ситуации |
| --- | --- |

„Член 7

Координационен център за реагиране при извънредни ситуации

| | 1.   Създава се Координационен център за реагиране при извънредни ситуации (ERCC). ERCC гарантира денонощен (24/7) оперативен капацитет и обслужва държавите членки и Комисията за постигане на целите на Механизма на Съюза. |
| --- | --- |

1.   Създава се Координационен център за реагиране при извънредни ситуации (ERCC). ERCC гарантира денонощен (24/7) оперативен капацитет и обслужва държавите членки и Комисията за постигане на целите на Механизма на Съюза.

| | 1.   Създава се Координационен център за реагиране при извънредни ситуации (ERCC). ERCC гарантира денонощен (24/7) оперативен капацитет и обслужва държавите членки и Комисията за постигане на целите на Механизма на Съюза. |
| --- | --- |

1.   Създава се Координационен център за реагиране при извънредни ситуации (ERCC). ERCC гарантира денонощен (24/7) оперативен капацитет и обслужва държавите членки и Комисията за постигане на целите на Механизма на Съюза.

| | ERCC по-специално
  координира
  , наблюдава и подкрепя в реално време реагирането при извънредни ситуации на равнището на Съюза. ERCC
  работи в тесен контакт с
  националните системи за реагиране при кризи, органите за гражданска защита и съответните органи на Съюза. |
| --- | --- |

ERCC по-специално
  координира
  , наблюдава и подкрепя в реално време реагирането при извънредни ситуации на равнището на Съюза. ERCC
  работи в тесен контакт с
  националните системи за реагиране при кризи, органите за гражданска защита и съответните органи на Съюза.

координира

работи в тесен контакт с

| | ERCC по-специално наблюдава и подкрепя в реално време реагирането при извънредни ситуации на равнището на Съюза. ERCC
  предоставя
  подкрепа на националните
  и, когато това е целесъобразно, на регионалните
  системи за реагиране при кризи, на органите за гражданска защита и на съответните органи на Съюза. |
| --- | --- |

ERCC по-специално наблюдава и подкрепя в реално време реагирането при извънредни ситуации на равнището на Съюза. ERCC
  предоставя
  подкрепа на националните
  и, когато това е целесъобразно, на регионалните
  системи за реагиране при кризи, на органите за гражданска защита и на съответните органи на Съюза.

предоставя

и, когато това е целесъобразно, на регионалните

| | 2.   ERCC разполага с достъп до
  оперативен
  , аналитичен и комуникационен капацитет, както и капацитет за мониторинг и управление на информацията,
  за да се отговори на широк кръг от извънредни ситуации
  в рамките на Съюза и извън него.“; |
| --- | --- |

2.   ERCC разполага с достъп до
  оперативен
  , аналитичен и комуникационен капацитет, както и капацитет за мониторинг и управление на информацията,
  за да се отговори на широк кръг от извънредни ситуации
  в рамките на Съюза и извън него.“;

| | 2.   ERCC разполага с достъп до
  логистичен
  , аналитичен и комуникационен капацитет, както и капацитет за мониторинг и управление на информацията,
  в подкрепа на националните системи за управление на кризи
  , в рамките на Съюза и извън него.“; |
| --- | --- |

2.   ERCC разполага с достъп до
  логистичен
  , аналитичен и комуникационен капацитет, както и капацитет за мониторинг и управление на информацията,
  в подкрепа на националните системи за управление на кризи
  , в рамките на Съюза и извън него.“;

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

ERCC следва да улеснява и подкрепя действията на националните — и когато това е целесъобразно — на регионалните системи за реагиране при кризи, като избягва дублирането, което би създало риск от объркване на отговорностите за реагиране при извънредни ситуации.

Изменение 8

Изменение 8

Член 1, параграф 6

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (6) | Член параграф 10 се заменя със следното: |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

(6)

Член параграф 10 се заменя със следното:

| (6) | Член параграф 10 се заменя със следното: |
| --- | --- |

(6)

Член параграф 10 се заменя със следното:

| | „Член 10
  Планиране на устойчивостта при бедствия |
| --- | --- |

„Член 10

Планиране на устойчивостта при бедствия

| | „Член 10
  Планиране на устойчивостта при бедствия |
| --- | --- |

„Член 10

Планиране на устойчивостта при бедствия

| | 1.   Комисията и държавите членки работят заедно за подобряване на междусекторното планиране на устойчивостта както за природните бедствия, така и за бедствията, предизвикани от човека, които могат да имат трансграничен ефект, включително неблагоприятните последици от изменението на климата. Планирането на устойчивостта включва изготвяне на сценарии на равнището на Съюза за превенция и реагиране при бедствия въз основа на оценките на риска, посочени в член 6, параграф 1, буква а), и прегледа на рисковете, посочен в член 5, параграф 1, буква в), плана за управление на риска от бедствия, посочен в член 6, параграф 1, буква в), данните за загубите, причинени от бедствия, посочени в член 6, параграф 1, буква е), картографирането на активите и разработването на планове за разполагането на капацитета за реагиране, като се вземат предвид целите на Съюза за устойчивост при бедствия, посочени в член 6, параграф 5. |
| --- | --- |

1.   Комисията и държавите членки работят заедно за подобряване на междусекторното планиране на устойчивостта както за природните бедствия, така и за бедствията, предизвикани от човека, които могат да имат трансграничен ефект, включително неблагоприятните последици от изменението на климата. Планирането на устойчивостта включва изготвяне на сценарии на равнището на Съюза за превенция и реагиране при бедствия въз основа на оценките на риска, посочени в член 6, параграф 1, буква а), и прегледа на рисковете, посочен в член 5, параграф 1, буква в), плана за управление на риска от бедствия, посочен в член 6, параграф 1, буква в), данните за загубите, причинени от бедствия, посочени в член 6, параграф 1, буква е), картографирането на активите и разработването на планове за разполагането на капацитета за реагиране, като се вземат предвид целите на Съюза за устойчивост при бедствия, посочени в член 6, параграф 5.

| | 1.   Комисията и държавите членки
  провеждат консултации с местните и регионалните власти
  и работят заедно за подобряване на междусекторното планиране на устойчивостта както за природните бедствия, така и за бедствията, предизвикани от човека, които могат да имат трансграничен ефект, включително неблагоприятните последици от изменението на климата. Планирането на устойчивостта включва изготвяне на сценарии на равнището на Съюза за превенция и реагиране при бедствия въз основа на оценките на риска, посочени в член 6, параграф 1, буква а), и прегледа на рисковете, посочен в член 5, параграф 1, буква в), плана за управление на риска от бедствия, посочен в член 6, параграф 1, буква в), данните за загубите, причинени от бедствия, посочени в член 6, параграф 1, буква е), картографирането на активите и разработването на планове за разполагането на капацитета за реагиране, като се вземат предвид целите на Съюза за устойчивост при бедствия, посочени в член 6, параграф 5. |
| --- | --- |

1.   Комисията и държавите членки
  провеждат консултации с местните и регионалните власти
  и работят заедно за подобряване на междусекторното планиране на устойчивостта както за природните бедствия, така и за бедствията, предизвикани от човека, които могат да имат трансграничен ефект, включително неблагоприятните последици от изменението на климата. Планирането на устойчивостта включва изготвяне на сценарии на равнището на Съюза за превенция и реагиране при бедствия въз основа на оценките на риска, посочени в член 6, параграф 1, буква а), и прегледа на рисковете, посочен в член 5, параграф 1, буква в), плана за управление на риска от бедствия, посочен в член 6, параграф 1, буква в), данните за загубите, причинени от бедствия, посочени в член 6, параграф 1, буква е), картографирането на активите и разработването на планове за разполагането на капацитета за реагиране, като се вземат предвид целите на Съюза за устойчивост при бедствия, посочени в член 6, параграф 5.

| | 2.   [...]“; |
| --- | --- |

2.   [...]“;

| | 2.   [...]“; |
| --- | --- |

2.   [...]“;

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

От съществено значение е да се гарантира, че работата по планирането на устойчивостта при бедствия и изготвянето на сценарии включва също регионалното и местното равнище, тъй като те са най-пряко заинтересованите равнища.

Изменение 9

Изменение 9

Член 1, параграф 8

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (8) | Член 12 се изменя, както следва: |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

(8)

Член 12 се изменя, както следва:

| (8) | Член 12 се изменя, както следва: |
| --- | --- |

(8)

Член 12 се изменя, както следва:

| | а) | Параграфи 2 и 3 се заменят със следното: |
| --- | --- | --- |

а)

Параграфи 2 и 3 се заменят със следното:

| | а) | Параграфи 2 и 3 се заменят със следното: |
| --- | --- | --- |

а)

Параграфи 2 и 3 се заменят със следното:

| | | „2.   [...] |
| --- | --- | --- |

„2.   [...]

| | | „2.   [...] |
| --- | --- | --- |

„2.   [...]

| | | 3.   Капацитетът на rescEU се придобива, наема, получава по договор за лизинг и/или се договаря по друг начин от Комисията или държавите членки. Комисията може да придобива, наема, получава по договор за лизинг и/или договаря по друг начин капацитет на rescEU за складиране и разпределяне на материали или за предоставяне на услуги на държавите членки чрез процедури за възлагане на обществени поръчки в съответствие с финансовите правила на Съюза. Когато капацитетът на rescEU е придобит, нает, получен по договор за лизинг или договорен по друг начин от държавите членки, Комисията може да предостави преки безвъзмездни средства на държавите членки без покана за представяне на предложения. |
| --- | --- | --- |

3.   Капацитетът на rescEU се придобива, наема, получава по договор за лизинг и/или се договаря по друг начин от Комисията или държавите членки. Комисията може да придобива, наема, получава по договор за лизинг и/или договаря по друг начин капацитет на rescEU за складиране и разпределяне на материали или за предоставяне на услуги на държавите членки чрез процедури за възлагане на обществени поръчки в съответствие с финансовите правила на Съюза. Когато капацитетът на rescEU е придобит, нает, получен по договор за лизинг или договорен по друг начин от държавите членки, Комисията може да предостави преки безвъзмездни средства на държавите членки без покана за представяне на предложения.

| | | 3.   Капацитетът на rescEU се придобива, наема, получава по договор за лизинг и/или се договаря по друг начин от Комисията или държавите членки. Комисията може да придобива, наема, получава по договор за лизинг и/или договаря по друг начин капацитет на rescEU за складиране и разпределяне на материали или за предоставяне на услуги на държавите членки чрез процедури за възлагане на обществени поръчки в съответствие с финансовите правила на Съюза.
  Когато Комисията придобива капацитет по линия на rescEU, тя запазва собственост върху него, дори когато е разпределен между държавите членки, освен в случай на неизползваем капацитет за еднократна употреба
  . Когато капацитетът на rescEU е придобит, нает, получен по договор за лизинг или договорен по друг начин от държавите членки, Комисията може да предостави преки безвъзмездни средства на държавите членки без покана за представяне на предложения. |
| --- | --- | --- |

3.   Капацитетът на rescEU се придобива, наема, получава по договор за лизинг и/или се договаря по друг начин от Комисията или държавите членки. Комисията може да придобива, наема, получава по договор за лизинг и/или договаря по друг начин капацитет на rescEU за складиране и разпределяне на материали или за предоставяне на услуги на държавите членки чрез процедури за възлагане на обществени поръчки в съответствие с финансовите правила на Съюза.
  Когато Комисията придобива капацитет по линия на rescEU, тя запазва собственост върху него, дори когато е разпределен между държавите членки, освен в случай на неизползваем капацитет за еднократна употреба
  . Когато капацитетът на rescEU е придобит, нает, получен по договор за лизинг или договорен по друг начин от държавите членки, Комисията може да предостави преки безвъзмездни средства на държавите членки без покана за представяне на предложения.

| | | Комисията и всички държави членки, които желаят това, могат да участват в съвместна процедура за възлагане на обществена поръчка, проведена съгласно член 165 от Финансовия регламент, с цел придобиване на капацитет на rescEU. |
| --- | --- | --- |

Комисията и всички държави членки, които желаят това, могат да участват в съвместна процедура за възлагане на обществена поръчка, проведена съгласно член 165 от Финансовия регламент, с цел придобиване на капацитет на rescEU.

| | | Комисията и всички държави членки, които желаят това, могат да участват в съвместна процедура за възлагане на обществена поръчка, проведена съгласно член 165 от Финансовия регламент, с цел придобиване на капацитет на rescEU. |
| --- | --- | --- |

Комисията и всички държави членки, които желаят това, могат да участват в съвместна процедура за възлагане на обществена поръчка, проведена съгласно член 165 от Финансовия регламент, с цел придобиване на капацитет на rescEU.

| | | Капацитетът на rescEU се намира в държавите членки, които придобиват, наемат, получават по договор за лизинг и/или договарят по друг начин този капацитет. Като начин за повишаване на устойчивостта на Съюза капацитетът на rescEU, придобит, нает, получен по договор за лизинг или договорен по друг начин от Комисията, следва да се разположи предварително и по стратегически начин на територията на Съюза. В консултация с държавите членки капацитетът на rescEU, придобит, нает, получен по договор за лизинг или договорен по друг начин от Комисията, би могъл също да се намира в трети държави посредством ползващи се с доверие мрежи, управлявани от международни организации с опит в тази сфера.“; |
| --- | --- | --- |

Капацитетът на rescEU се намира в държавите членки, които придобиват, наемат, получават по договор за лизинг и/или договарят по друг начин този капацитет. Като начин за повишаване на устойчивостта на Съюза капацитетът на rescEU, придобит, нает, получен по договор за лизинг или договорен по друг начин от Комисията, следва да се разположи предварително и по стратегически начин на територията на Съюза. В консултация с държавите членки капацитетът на rescEU, придобит, нает, получен по договор за лизинг или договорен по друг начин от Комисията, би могъл също да се намира в трети държави посредством ползващи се с доверие мрежи, управлявани от международни организации с опит в тази сфера.“;

| | | Капацитетът на rescEU се намира в държавите членки, които придобиват, наемат, получават по договор за лизинг и/или договарят по друг начин този капацитет. Като начин за повишаване на устойчивостта на Съюза капацитетът на rescEU, придобит, нает, получен по договор за лизинг или договорен по друг начин от Комисията, следва да се разположи предварително и по стратегически начин на територията на Съюза. В консултация с държавите членки капацитетът на rescEU, придобит, нает, получен по договор за лизинг или договорен по друг начин от Комисията, би могъл също да се намира в трети държави посредством ползващи се с доверие мрежи, управлявани от международни организации с опит в тази сфера.“; |
| --- | --- | --- |

Капацитетът на rescEU се намира в държавите членки, които придобиват, наемат, получават по договор за лизинг и/или договарят по друг начин този капацитет. Като начин за повишаване на устойчивостта на Съюза капацитетът на rescEU, придобит, нает, получен по договор за лизинг или договорен по друг начин от Комисията, следва да се разположи предварително и по стратегически начин на територията на Съюза. В консултация с държавите членки капацитетът на rescEU, придобит, нает, получен по договор за лизинг или договорен по друг начин от Комисията, би могъл също да се намира в трети държави посредством ползващи се с доверие мрежи, управлявани от международни организации с опит в тази сфера.“;

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Това ще гарантира, че капацитетът е даден на най-нуждаещите се региони в Европа в съответствие с оценката на ЕК.

Изменение 10

Изменение 10

Член 1, параграф 14

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Член 20а се заменя със следното: | Член 20а се заменя със следното: |
| „Член 20а
  Видимост и награди | „Член 20а
  Видимост и награди |
| 1.   Получателите на финансиране от Съюза, както и бенефициерите на предоставената помощ посочват неговия произход и гарантират видимостта на финансирането от Съюза, по-специално когато популяризират действията и резултатите от тях, като предоставят последователна, ефективна и пропорционална целева информация на различни видове публика, включително медиите и обществеността. | 1.   Получателите на финансиране от Съюза, както и бенефициерите на предоставената помощ посочват неговия произход и гарантират видимостта на финансирането от Съюза, по-специално когато популяризират действията и резултатите от тях, като предоставят последователна, ефективна и пропорционална целева информация на различни видове публика, включително медиите и обществеността. |
| Всяка помощ или финансиране, предоставени по силата на настоящото Решение, получават подходяща видимост. По-специално държавите членки гарантират, че публичното оповестяване на операциите, финансирани по линия на Механизма на Съюза: | Всяка помощ или финансиране, предоставени по силата на настоящото Решение, получават подходяща видимост. По-специално държавите членки гарантират, че публичното оповестяване на операциите, финансирани по линия на Механизма на Съюза: |
| — | включва подходящи позовавания на Механизма на Съюза; |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Член 20а се заменя със следното:

Член 20а се заменя със следното:

„Член 20а

Видимост и награди

„Член 20а

Видимост и награди

1.   Получателите на финансиране от Съюза, както и бенефициерите на предоставената помощ посочват неговия произход и гарантират видимостта на финансирането от Съюза, по-специално когато популяризират действията и резултатите от тях, като предоставят последователна, ефективна и пропорционална целева информация на различни видове публика, включително медиите и обществеността.

1.   Получателите на финансиране от Съюза, както и бенефициерите на предоставената помощ посочват неговия произход и гарантират видимостта на финансирането от Съюза, по-специално когато популяризират действията и резултатите от тях, като предоставят последователна, ефективна и пропорционална целева информация на различни видове публика, включително медиите и обществеността.

Всяка помощ или финансиране, предоставени по силата на настоящото Решение, получават подходяща видимост. По-специално държавите членки гарантират, че публичното оповестяване на операциите, финансирани по линия на Механизма на Съюза:

Всяка помощ или финансиране, предоставени по силата на настоящото Решение, получават подходяща видимост. По-специално държавите членки гарантират, че публичното оповестяване на операциите, финансирани по линия на Механизма на Съюза:

—

включва подходящи позовавания на Механизма на Съюза;

| — | включва подходящи позовавания на Механизма на Съюза; |
| --- | --- |

—

включва подходящи позовавания на Механизма на Съюза;

| — | предоставя визуално обозначаване по отношение на капацитета, финансиран или съфинансиран от Механизма на Съюза; |
| --- | --- |

—

предоставя визуално обозначаване по отношение на капацитета, финансиран или съфинансиран от Механизма на Съюза;

| — | предоставя визуално обозначаване по отношение на капацитета, финансиран или съфинансиран от Механизма на Съюза; |
| --- | --- |

—

предоставя визуално обозначаване по отношение на капацитета, финансиран или съфинансиран от Механизма на Съюза;

| — | предоставя действия с емблемата на Съюза; |
| --- | --- |

—

предоставя действия с емблемата на Съюза;

| — | предоставя действия с емблемата на Съюза; |
| --- | --- |

—

предоставя действия с емблемата на Съюза;

| — | проактивно упоменава подкрепата на Съюза на националните медии и заинтересованите страни, както и посредством своите собствени комуникационни канали; |
| --- | --- |

—

проактивно упоменава подкрепата на Съюза на националните медии и заинтересованите страни, както и посредством своите собствени комуникационни канали;

| — | проактивно упоменава подкрепата на Съюза на националните медии и заинтересованите страни, както и посредством своите собствени комуникационни канали; |
| --- | --- |

—

проактивно упоменава подкрепата на Съюза на националните медии и заинтересованите страни, както и посредством своите собствени комуникационни канали;

| — | подкрепя комуникационните дейности на Комисията във връзка с операциите. |
| --- | --- |

—

подкрепя комуникационните дейности на Комисията във връзка с операциите.

| — | подкрепя комуникационните дейности на Комисията във връзка с операциите. |
| --- | --- |

—

подкрепя комуникационните дейности на Комисията във връзка с операциите.

2.   Комисията осъществява информационни и комуникационни дейности относно настоящото решение и действията и резултатите от него. Чрез финансовите ресурси, отпуснати за настоящото Решение, се допринася също така за съобщаването на политическите приоритети на Съюза от страна на ведомствата, доколкото тези приоритети са свързани с целите по член 3, параграф 1.

2.   Комисията осъществява информационни и комуникационни дейности относно настоящото решение и действията и резултатите от него. Чрез финансовите ресурси, отпуснати за настоящото Решение, се допринася също така за съобщаването на политическите приоритети на Съюза от страна на ведомствата, доколкото тези приоритети са свързани с целите по член 3, параграф 1.

3.   Комисията награждава с медали като признание и изказване на благодарност за дългосрочната всеотдайност и изключителния принос към Механизма на Съюза.“;

3.   Комисията награждава с медали като признание и изказване на благодарност за дългосрочната всеотдайност и изключителния принос към Механизма на Съюза.

4.
     
  Когато капацитетът на rescEU се използва за национални цели, посочени в член 12, параграф 5, държавите членки, регионите и градовете признават неговия произход и гарантират популяризирането на факта, че този капацитет е придобит с финансиране от Съюза.
  “;

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Важно е да се насърчават действията на ЕС по време на криза. Кризата, предизвикана от COVID-19, показа, че кризисните периоди дават възможност за широко разпространение на фалшивите новини.

Изменение 11

Изменение 11

Член 1, параграф 15

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Член 21 се изменя, както следва: | Член 21 се изменя, както следва: |
| а) | параграф 1, буква ж) се заменя със следното:






  „ж) | планиране на устойчивостта в рамките на Механизма на Съюза, както е посочено в член 10.“; |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Член 21 се изменя, както следва:

Член 21 се изменя, както следва:

а)

параграф 1, буква ж) се заменя със следното:

„ж)

планиране на устойчивостта в рамките на Механизма на Съюза, както е посочено в член 10.“;

| а) | параграф 1, буква ж) се заменя със следното:






  „ж) | планиране на устойчивостта в рамките на Механизма на Съюза, както е посочено в член 10.“; |
| --- | --- | --- |

а)

параграф 1, буква ж) се заменя със следното:

„ж)

планиране на устойчивостта в рамките на Механизма на Съюза, както е посочено в член 10.“;

| б) | параграф 3 се заменя със следното: |
| --- | --- |

б)

параграф 3 се заменя със следното:

| б) | параграф 3 се заменя със следното: |
| --- | --- |

б)

параграф 3 се заменя със следното:

| | „3.   Финансовата помощ за действието, посочено в параграф 1, буква й), покрива всички разходи, необходими, за да се гарантират наличността и възможността за използване на капацитет на rescEU по линия на Механизма на Съюза в съответствие с втора алинея от настоящия параграф. Категориите допустими разходи, необходими, за да се гарантира наличността и разполагаемостта на капацитета на rescEU, са посочени в приложение Ia. |
| --- | --- |

„3.   Финансовата помощ за действието, посочено в параграф 1, буква й), покрива всички разходи, необходими, за да се гарантират наличността и възможността за използване на капацитет на rescEU по линия на Механизма на Съюза в съответствие с втора алинея от настоящия параграф. Категориите допустими разходи, необходими, за да се гарантира наличността и разполагаемостта на капацитета на rescEU, са посочени в приложение Ia.

| | „3.   Финансовата помощ за действието, посочено в параграф 1, буква й), покрива всички разходи, необходими, за да се гарантират наличността и възможността за използване на капацитет на rescEU по линия на Механизма на Съюза в съответствие с втора алинея от настоящия параграф. Категориите допустими разходи, необходими, за да се гарантира наличността и разполагаемостта на капацитета на rescEU, са посочени в приложение Ia. |
| --- | --- |

„3.   Финансовата помощ за действието, посочено в параграф 1, буква й), покрива всички разходи, необходими, за да се гарантират наличността и възможността за използване на капацитет на rescEU по линия на Механизма на Съюза в съответствие с втора алинея от настоящия параграф. Категориите допустими разходи, необходими, за да се гарантира наличността и разполагаемостта на капацитета на rescEU, са посочени в приложение Ia.

| | На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 30 за изменение на приложение Iа по отношение на категориите допустими разходи. |
| --- | --- |

На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 30 за изменение на приложение Iа по отношение на категориите допустими разходи.

| | На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 30 за изменение на приложение Iа по отношение на категориите допустими разходи. |
| --- | --- |

На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 30 за изменение на приложение Iа по отношение на категориите допустими разходи.

| | Финансовата помощ, посочена в настоящия параграф, може да се осъществява чрез многогодишни работни програми. За действията, чийто срок надхвърля една година, бюджетните задължения може да се разпределят на годишни вноски.“; |
| --- | --- |

Финансовата помощ, посочена в настоящия параграф, може да се осъществява чрез многогодишни работни програми. За действията, чийто срок надхвърля една година, бюджетните задължения може да се разпределят на годишни вноски.“;

| | Финансовата помощ, посочена в настоящия параграф, може да се осъществява чрез многогодишни работни програми. За действията, чийто срок надхвърля една година, бюджетните задължения може да се разпределят на годишни вноски.“; |
| --- | --- |

Финансовата помощ, посочена в настоящия параграф, може да се осъществява чрез многогодишни работни програми. За действията, чийто срок надхвърля една година, бюджетните задължения може да се разпределят на годишни вноски.“;

| в) | параграф 4 се заличава. |
| --- | --- |

в)

в)

параграф 4 се заличава.

параграф 4 се заличава.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Разходите за справяне с този вид риск също следва да продължат да бъдат покривани от финансовата помощ на Съюза.

II.   ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

| 1. | призовава за значително укрепване на капацитета на ЕС за намеса при извънредни ситуации и бедствия, с участието на националните, местните и регионалните структури за реагиране при извънредни ситуации и при спазване на принципа за субсидиарност съгласно член 196 от ДФЕС; |
| --- | --- |

1.

призовава за значително укрепване на капацитета на ЕС за намеса при извънредни ситуации и бедствия, с участието на националните, местните и регионалните структури за реагиране при извънредни ситуации и при спазване на принципа за субсидиарност съгласно член 196 от ДФЕС;

| 2. | призовава за пълноценното участие на местните и регионалните власти в процеса на вземане на решения в ЕС, тъй като те първи ще бъдат засегнати в случай на бедствия, и са първото управленско равнище, което трябва да реагира в случай на извънредна ситуация; |
| --- | --- |

2.

призовава за пълноценното участие на местните и регионалните власти в процеса на вземане на решения в ЕС, тъй като те първи ще бъдат засегнати в случай на бедствия, и са първото управленско равнище, което трябва да реагира в случай на извънредна ситуация;

| 3. | приветства предложението за разработване на цели на Съюза за устойчивост при бедствия с цел подкрепа на действията за превенция и готовност; подчертава обаче, че това трябва да стане в сътрудничество не само с държавите членки, но и с местните и регионалните власти; |
| --- | --- |

3.

приветства предложението за разработване на цели на Съюза за устойчивост при бедствия с цел подкрепа на действията за превенция и готовност; подчертава обаче, че това трябва да стане в сътрудничество не само с държавите членки, но и с местните и регионалните власти;

| 4. | подкрепя укрепването на непосредствения и дългосрочния капацитет на ЕС за реагиране при извънредни ситуации като се запазва оперативният контрол на отговорните органи по места, но подчертава, че е необходима повече гъвкавост за мобилизиране на ресурсите на rescEU, за да се реагира ефективно не само на здравни кризи, но и на други широкомащабни извънредни ситуации; |
| --- | --- |

4.

подкрепя укрепването на непосредствения и дългосрочния капацитет на ЕС за реагиране при извънредни ситуации като се запазва оперативният контрол на отговорните органи по места, но подчертава, че е необходима повече гъвкавост за мобилизиране на ресурсите на rescEU, за да се реагира ефективно не само на здравни кризи, но и на други широкомащабни извънредни ситуации;

| 5. | приветства увеличаването на бюджета на rescEU на 1,9 милиарда евро в рамките на новия инструмент на Европейския съюз за възстановяване Next Generation UE, с което общият бюджет за следващата многогодишна финансова рамка (МФР) за периода 2021—2027 г. достига 3 милиарда евро. Ето защо бързото постигане на споразумение относно бюджета на ЕС и бързото му приемане са от съществено значение, за да може ЕС да разполага с повече средства за подготовка и реагиране при бъдещи широкомащабни извънредни ситуации; |
| --- | --- |

5.

приветства увеличаването на бюджета на rescEU на 1,9 милиарда евро в рамките на новия инструмент на Европейския съюз за възстановяване Next Generation UE, с което общият бюджет за следващата многогодишна финансова рамка (МФР) за периода 2021—2027 г. достига 3 милиарда евро. Ето защо бързото постигане на споразумение относно бюджета на ЕС и бързото му приемане са от съществено значение, за да може ЕС да разполага с повече средства за подготовка и реагиране при бъдещи широкомащабни извънредни ситуации;

| 6. | подчертава, че докато Next Generation EU представлява положително временно укрепване и еднократна компенсация, е необходима дългосрочна ангажираност и подкрепа за по-нататъшно укрепване на механизма на ЕС за гражданска защита и неговите инструменти, като rescEU и Европейският медицински корпус; |
| --- | --- |

6.

подчертава, че докато Next Generation EU представлява положително временно укрепване и еднократна компенсация, е необходима дългосрочна ангажираност и подкрепа за по-нататъшно укрепване на механизма на ЕС за гражданска защита и неговите инструменти, като rescEU и Европейският медицински корпус;

| 7. | изразява съгласие, че Комисията следва да може да предоставя ресурси по линия на rescEU пряко за оказване на подкрепа на държавите членки при възникване на сериозна извънредна ситуация, тъй като това би облекчило финансовата и административната тежест за държавите членки и би позволило на ЕС да действа по-бързо, за да се гарантира достатъчна наличност на стратегически ресурси, когато от държавите членки се иска усилие свръх техния капацитет; |
| --- | --- |

7.

изразява съгласие, че Комисията следва да може да предоставя ресурси по линия на rescEU пряко за оказване на подкрепа на държавите членки при възникване на сериозна извънредна ситуация, тъй като това би облекчило финансовата и административната тежест за държавите членки и би позволило на ЕС да действа по-бързо, за да се гарантира достатъчна наличност на стратегически ресурси, когато от държавите членки се иска усилие свръх техния капацитет;

| 8. | изразява съгласие, че освен наличието на стратегически ресурси, в случай на извънредна ситуация, е необходима адекватна логистика и транспортен капацитет, включително многофункционални въздухоплавателни средства, за да може да се реагира бързо и да се предоставя спешна помощ; |
| --- | --- |

8.

изразява съгласие, че освен наличието на стратегически ресурси, в случай на извънредна ситуация, е необходима адекватна логистика и транспортен капацитет, включително многофункционални въздухоплавателни средства, за да може да се реагира бързо и да се предоставя спешна помощ;

Основни послания

Основни послания

| 9. | позовава се на своя ангажимент, изразен в резолюцията относно приоритетите на Европейския комитет на регионите за периода 2020—2025 г., да се застъпва за „координирани действия на ЕС и подкрепа за националните, регионалните и местните структури за готовност при бедствия, за да се реагира на заплахи за здравето и кризисни ситуации в съответствие с принципа на субсидиарност“; |
| --- | --- |

9.

позовава се на своя ангажимент, изразен в резолюцията относно приоритетите на Европейския комитет на регионите за периода 2020—2025 г., да се застъпва за „координирани действия на ЕС и подкрепа за националните, регионалните и местните структури за готовност при бедствия, за да се реагира на заплахи за здравето и кризисни ситуации в съответствие с принципа на субсидиарност“;

| 10. | припомня член 196 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), съгласно който „Съюзът насърчава сътрудничеството между държавите-членки с оглед засилване на ефективността на системите за предотвратяване и защита от природни или предизвикани от човека бедствия“; |
| --- | --- |

10.

припомня член 196 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), съгласно който „Съюзът насърчава сътрудничеството между държавите-членки с оглед засилване на ефективността на системите за предотвратяване и защита от природни или предизвикани от човека бедствия“;

| 11. | изразява съжаление, че пандемията от COVID-19 имаше широкомащабни последици, които беше невъзможно да се предвидят, но счита, че тя може да бъде преодоляна чрез силни механизми за сътрудничество и консолидация; |
| --- | --- |

11.

изразява съжаление, че пандемията от COVID-19 имаше широкомащабни последици, които беше невъзможно да се предвидят, но счита, че тя може да бъде преодоляна чрез силни механизми за сътрудничество и консолидация;

| 12. | отбелязва, че всяка криза е тест за солидарността на ЕС и неговите държави членки, както наскоро беше демонстрирано от настоящата пандемията от COVID-19, и като представител на местните и регионалните власти, силно вярва в необходимостта от координиран европейски отговор в дух на истинска солидарност; |
| --- | --- |

12.

отбелязва, че всяка криза е тест за солидарността на ЕС и неговите държави членки, както наскоро беше демонстрирано от настоящата пандемията от COVID-19, и като представител на местните и регионалните власти, силно вярва в необходимостта от координиран европейски отговор в дух на истинска солидарност;

| 13. | във връзка с това приветства приемането от европейските институции, в рамките на техните правомощия, на силни мерки с инициативи, насочени към реагиране на кризата, предизвикана от COVID-19; съществува неотложна необходимост да се положат основите за по-голяма устойчивост на Европейския съюз на всички равнища; |
| --- | --- |

13.

във връзка с това приветства приемането от европейските институции, в рамките на техните правомощия, на силни мерки с инициативи, насочени към реагиране на кризата, предизвикана от COVID-19; съществува неотложна необходимост да се положат основите за по-голяма устойчивост на Европейския съюз на всички равнища;

| 14. | подчертава, че както се вижда от настоящата криза, от първостепенно значение е да се засили координацията между държавите членки, между всички равнища на управление и в трансграничен план; |
| --- | --- |

14.

подчертава, че както се вижда от настоящата криза, от първостепенно значение е да се засили координацията между държавите членки, между всички равнища на управление и в трансграничен план;

| 15. | отбелязва, че вследствие на пандемията от COVID-19 трябва да се оцени и Механизма на ЕС за гражданска защита, въз основа на събраните при това резултати сега предложените конкретни изменения трябва да имат за цел да подобрят и укрепят механизма на Съюза и да дадат възможност както на ЕС, така и на държавите членки, да бъдат по-добре подготвени и да реагират бързо и ефективно на бъдещи големи кризи със силно въздействие и при това да се зачита определеното в ДФЕС разделение на правомощията между ЕС и държавите членки и по-специално на местното равнище; |
| --- | --- |

15.

отбелязва, че вследствие на пандемията от COVID-19 трябва да се оцени и Механизма на ЕС за гражданска защита, въз основа на събраните при това резултати сега предложените конкретни изменения трябва да имат за цел да подобрят и укрепят механизма на Съюза и да дадат възможност както на ЕС, така и на държавите членки, да бъдат по-добре подготвени и да реагират бързо и ефективно на бъдещи големи кризи със силно въздействие и при това да се зачита определеното в ДФЕС разделение на правомощията между ЕС и държавите членки и по-специално на местното равнище;

| 16. | отново заявява необходимостта от създаване на общи системи за предупреждение в трансграничните зони с цел постигане на стандартизирана комуникация относно предотвратяването и общите оперативни процедури при извънредни ситуации; както и необходимостта от създаване на общи бази данни между съседни държави, за да се определят материалите, ресурсите, оборудването, специализираните доброволци и разгръщането на ресурсите и логистиката (1); |
| --- | --- |

16.

отново заявява необходимостта от създаване на общи системи за предупреждение в трансграничните зони с цел постигане на стандартизирана комуникация относно предотвратяването и общите оперативни процедури при извънредни ситуации; както и необходимостта от създаване на общи бази данни между съседни държави, за да се определят материалите, ресурсите, оборудването, специализираните доброволци и разгръщането на ресурсите и логистиката (1

| 17. | съзнава, че основните участници в механизма за гражданска защита на Съюза са държавите членки, но счита, че за механизма като цяло би било от полза да обърне по-голямо внимание на регионалните и местните нужди и обстоятелства; |
| --- | --- |

17.

съзнава, че основните участници в механизма за гражданска защита на Съюза са държавите членки, но счита, че за механизма като цяло би било от полза да обърне по-голямо внимание на регионалните и местните нужди и обстоятелства;

| 18. | призовава повече действия на равнището на ЕС да са съсредоточени върху предоставянето на техническа помощ за обучение с цел повишаване на капацитета на общностите за самопомощ, така че те да бъдат по-добре подготвени за първоначална реакция и ограничаване на бедствието (2); |
| --- | --- |

18.

призовава повече действия на равнището на ЕС да са съсредоточени върху предоставянето на техническа помощ за обучение с цел повишаване на капацитета на общностите за самопомощ, така че те да бъдат по-добре подготвени за първоначална реакция и ограничаване на бедствието (2

| 19. | отново подчертава необходимостта от укрепване на платформите за електронно обучение по подобие на програмата за обучение на Механизма за гражданска защита на Съюза и от предлагане на повече отворени онлайн курсове в областта на гражданската защита (3); |
| --- | --- |

19.

отново подчертава необходимостта от укрепване на платформите за електронно обучение по подобие на програмата за обучение на Механизма за гражданска защита на Съюза и от предлагане на повече отворени онлайн курсове в областта на гражданската защита (3

Анализ за субсидиарност и пропорционалност

Анализ за субсидиарност и пропорционалност

Гражданската защита е област на споделена компетентност между ЕС и държавите членки, в която ролята на Съюза е да подкрепя, координира и допълва действията на държавите членки (член 196 от ДФЕС). Принципът на субсидиарност е ясно приложим в тази област.

Настоящото предложение има за цел да въведе някои целенасочени промени в решението, по силата на което Европейският съюз подкрепя, координира и допълва действията на държавите членки в областта на гражданската защита, насочени към превенция и реакция при природни и причинени от човека бедствия в рамките на Съюза и извън него.

Както стана ясно от избухването на пандемията от COVID-19 в случай на сериозни извънредни ситуации, при които целият Европейски съюз е засегнат от мащаба и обхвата на извънредната ситуация, е необходима колективна, координирана и бърза реакция, за да се избегне фрагментиран подход, който да ограничи ефективността на реакцията на Съюза. Поради належащите нужди за мобилизиране на достатъчно ресурси и разпределянето им във всички държавите членки, е необходимо Съюзът да предприеме координирани действия в сътрудничество с държавите членки.

Брюксел, 14 октомври 2020 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  CDR 2018/6135.

1

(2)  CDR 2018/617.

2

(3)  CDR 2018/6135.

3

---

| 18.12.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 440/160 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 440/160

---

Становище на Европейския комитет на регионите — План за възстановяване на Европа от пандемията от COVID-19: Механизъм за възстановяване и устойчивост и Инструмент за техническа подкрепа

(2020/C 440/24)

| Главен докладчик: | Christophe ROUILLON (FR/ПЕС), кмет на Кулен |
| --- | --- |
| Отправни документи: | Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на Механизъм за възстановяване и устойчивост,
  COM(2020) 408 final
  Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на инструмент за техническа подкрепа,
  COM(2020) 409 final |

Главен докладчик:

Christophe ROUILLON (FR/ПЕС), кмет на Кулен

Отправни документи:

Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на Механизъм за възстановяване и устойчивост,

COM(2020) 408 final

Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на инструмент за техническа подкрепа,

COM(2020) 409 final

I.   ПРЕПОРЪКИ ЗА ИЗМЕНЕНИЯ

Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на Механизъм за възстановяване и устойчивост

Изменение 1

COM(2020) 408 final — Съображение 3

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| На равнището на Съюза рамката за определяне на националните приоритети за реформа и наблюдение на изпълнението им е европейският семестър за координация на икономическите политики („европейския семестър“),
  в това число
  и принципите на Европейския стълб на социалните права. Държавите членки разработват собствени национални многогодишни инвестиционни стратегии в подкрепа на тези реформи. Тези стратегии следва да бъдат представени заедно с годишните национални програми за реформи като начин за определяне и координиране на приоритетните инвестиционни проекти, които да бъдат подпомогнати с национално финансиране и/или финансиране от Съюза. | На равнището на Съюза рамката за определяне на националните
  и регионалните
  приоритети за реформа и наблюдение на изпълнението им
  посредством ясни национални и регионални показатели
  е европейският семестър за координация на икономическите политики („европейския семестър“
  ), който включва целите за устойчиво развитие (ЦУР) и
  принципите на Европейския стълб на социалните права. Държавите членки разработват
  свои
  собствени национални многогодишни инвестиционни стратегии в подкрепа на тези реформи
  в сътрудничество с местните и регионалните власти, в съответствие с техните правомощия и отчитайки спецификите на различните административно-териториални единици, които те представляват
  . Тези стратегии
  , разработени в партньорство с местните и регионалните власти, въз основа на кодекс за поведение, в който подробно се описват насоките за добро управление с оглед програмирането на плановете за възстановяване и проектите
  , следва да бъдат представени едновременно с националните програми за реформи, които държавите членки представят всяка година, за да определят и координират приоритетните инвестиционни проекти, които ще бъдат подкрепени с национално и/или европейско финансиране.
  В рамките на тези стратегии фондовете на ЕС трябва да се използват по по-съгласуван начин и да се постига максимална добавена стойност на финансовата подкрепа, получавана по-специално от европейските структурни и инвестиционни фондове, Фонда за възстановяване и програмата InvestEU. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

На равнището на Съюза рамката за определяне на националните приоритети за реформа и наблюдение на изпълнението им е европейският семестър за координация на икономическите политики („европейския семестър“),
  в това число
  и принципите на Европейския стълб на социалните права. Държавите членки разработват собствени национални многогодишни инвестиционни стратегии в подкрепа на тези реформи. Тези стратегии следва да бъдат представени заедно с годишните национални програми за реформи като начин за определяне и координиране на приоритетните инвестиционни проекти, които да бъдат подпомогнати с национално финансиране и/или финансиране от Съюза.

На равнището на Съюза рамката за определяне на националните
  и регионалните
  приоритети за реформа и наблюдение на изпълнението им
  посредством ясни национални и регионални показатели
  е европейският семестър за координация на икономическите политики („европейския семестър“
  ), който включва целите за устойчиво развитие (ЦУР) и
  принципите на Европейския стълб на социалните права. Държавите членки разработват
  свои
  собствени национални многогодишни инвестиционни стратегии в подкрепа на тези реформи
  в сътрудничество с местните и регионалните власти, в съответствие с техните правомощия и отчитайки спецификите на различните административно-териториални единици, които те представляват
  . Тези стратегии
  , разработени в партньорство с местните и регионалните власти, въз основа на кодекс за поведение, в който подробно се описват насоките за добро управление с оглед програмирането на плановете за възстановяване и проектите
  , следва да бъдат представени едновременно с националните програми за реформи, които държавите членки представят всяка година, за да определят и координират приоритетните инвестиционни проекти, които ще бъдат подкрепени с национално и/или европейско финансиране.
  В рамките на тези стратегии фондовете на ЕС трябва да се използват по по-съгласуван начин и да се постига максимална добавена стойност на финансовата подкрепа, получавана по-специално от европейските структурни и инвестиционни фондове, Фонда за възстановяване и програмата InvestEU.

Изложение на мотивите

Съдържанието на този параграф следва да бъде приведено в съответствие с посоченото в предложения регламент и Междуинституционалното споразумение относно програмата InvestEU, по-специално що се отнася до признаването на ролята на местните и регионалните органи в европейския семестър и съгласуваността при използването на фондовете и инструментите на Съюза. Следва също така да се припомни, че семестърът трябва да включва ЦУР.

Изменение 2

COM(2020) 408 final — Съображение 4

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Избухването на пандемията на COVID-19 в началото на 2020 г. промени икономическите перспективи за следващите години в Съюза и по света, като наложи спешен и координиран отговор от страна на Съюза, за да се преодолеят огромните икономически и социални последици за всички държави. [...] Съответно
  за поемането към устойчиво възстановяване на икономиките и избягване на допълнително нарастване на различията в Съюза ще са необходими реформи и инвестиции за преодоляване на структурните слабости на икономиките и засилване на тяхната устойчивост
  . | Избухването на пандемията на COVID-19 в началото на 2020 г. промени икономическите
  и социалните
  перспективи за следващите години в Съюза и по света, като наложи спешен и координиран отговор от страна на Съюза, за да се преодолеят огромните икономически и социални последици за всички държави
  членки, където въздействието между отделните региони се различава значително.
  [...] Съответно
  подкрепата на Европейския съюз за осъществяването на реформи и инвестиции в държавите членки, които изпълняват целите на Европейския съюз, преодоляват структурните слабости на икономиките, засилват тяхната устойчивост и допринасят за икономически модел, съответстващ в по-голяма степен на целите за устойчиво развитие и на Европейския зелен пакт, ще бъде от съществено значение за поемането към устойчиво и солидарно възстановяване на икономиките, засилването на икономическото, социалното и териториалното сближаване и избягване на допълнително нарастване на различията в Съюза
  . |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Избухването на пандемията на COVID-19 в началото на 2020 г. промени икономическите перспективи за следващите години в Съюза и по света, като наложи спешен и координиран отговор от страна на Съюза, за да се преодолеят огромните икономически и социални последици за всички държави. [...] Съответно
  за поемането към устойчиво възстановяване на икономиките и избягване на допълнително нарастване на различията в Съюза ще са необходими реформи и инвестиции за преодоляване на структурните слабости на икономиките и засилване на тяхната устойчивост
  .

Избухването на пандемията на COVID-19 в началото на 2020 г. промени икономическите
  и социалните
  перспективи за следващите години в Съюза и по света, като наложи спешен и координиран отговор от страна на Съюза, за да се преодолеят огромните икономически и социални последици за всички държави
  членки, където въздействието между отделните региони се различава значително.
  [...] Съответно
  подкрепата на Европейския съюз за осъществяването на реформи и инвестиции в държавите членки, които изпълняват целите на Европейския съюз, преодоляват структурните слабости на икономиките, засилват тяхната устойчивост и допринасят за икономически модел, съответстващ в по-голяма степен на целите за устойчиво развитие и на Европейския зелен пакт, ще бъде от съществено значение за поемането към устойчиво и солидарно възстановяване на икономиките, засилването на икономическото, социалното и териториалното сближаване и избягване на допълнително нарастване на различията в Съюза
  .

Изложение на мотивите

Тъй като правното основание на предложението за регламент е член 175, параграф 3 от ДФЕС, е наложително сближаването да се признае ясно в неговите цели.

Изменение 3

COM(2020) 408 final — Съображение 5

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Сред приоритетите на политиката на Съюза са изпълнението на реформите за постигане на висока степен на устойчивост на националните икономики, укрепване на капацитета за приспособяване и разгръщане на потенциала за растеж. Поради това реформите са от съществено значение за поемане към устойчиво възстановяване и подпомагане на процеса на възходящо икономическо и социално сближаване. Това ще бъде още по-належащо след кризата, за да се поеме по пътя на бързото възстановяване. | |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Сред приоритетите на политиката на Съюза са изпълнението на реформите за постигане на висока степен на устойчивост на националните икономики, укрепване на капацитета за приспособяване и разгръщане на потенциала за растеж. Поради това реформите са от съществено значение за поемане към устойчиво възстановяване и подпомагане на процеса на възходящо икономическо и социално сближаване. Това ще бъде още по-належащо след кризата, за да се поеме по пътя на бързото възстановяване.

Изложение на мотивите

Това съображение се припокрива с предходното.

Изменение 4

COM(2020) 408 final — Съображение 6

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Миналият опит показва, че по време на кризи инвестициите често намаляват драстично. Въпреки това
  е от изключителна важност в тази ситуация да се подпомогнат инвестициите, за да се ускори възстановяването и да се засили потенциалът за дългосрочен растеж. За
  да се постигне устойчив растеж и да се
  създадат
  работни места, от значение
  са
  инвестициите в
  екологични и цифрови технологии, мощности и процеси, които подпомагат
  прехода към чиста енергия като повишават енергийната ефективност в жилищния
  и други ключови сектори от икономиката
  .
  Инвестициите
  ще диверсифицират основните вериги за доставки и ще спомогнат Съюзът да стане по-устойчив по-малко зависим. | Миналият опит показва, че по време на кризи инвестициите
  , включително по-голямата част от публичните инвестиции от страна на местните и регионалните власти,
  често намаляват драстично,
  което оказва утежняващо отрицателно въздействие върху икономическото развитие и икономическото, социалното и териториалното сближаване
  . Въпреки това
  , за
  да се
  постигнат целите на Европейския зелен пакт,
  устойчив
  и солидарен растеж, да се укрепи инфраструктурата на основните услуги за населението
  и да се
  допринесе за създаването на
  работни места, от
  съществено
  значение
  е да се даде нов тласък на
  инвестициите в проекти
  , основани на устойчивото развитие, повишаването на качеството на живот, икономиката на знанието и подпомагане на цифровия преход
  и прехода към чиста енергия
  , включително чрез повишаване на
  енергийната ефективност в жилищния
  сектор
  .
  Тези инвестиции
  ще диверсифицират основните вериги за доставки и ще спомогнат Съюзът да стане по-устойчив по-малко зависим. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Миналият опит показва, че по време на кризи инвестициите често намаляват драстично. Въпреки това
  е от изключителна важност в тази ситуация да се подпомогнат инвестициите, за да се ускори възстановяването и да се засили потенциалът за дългосрочен растеж. За
  да се постигне устойчив растеж и да се
  създадат
  работни места, от значение
  са
  инвестициите в
  екологични и цифрови технологии, мощности и процеси, които подпомагат
  прехода към чиста енергия като повишават енергийната ефективност в жилищния
  и други ключови сектори от икономиката
  .
  Инвестициите
  ще диверсифицират основните вериги за доставки и ще спомогнат Съюзът да стане по-устойчив по-малко зависим.

Миналият опит показва, че по време на кризи инвестициите
  , включително по-голямата част от публичните инвестиции от страна на местните и регионалните власти,
  често намаляват драстично,
  което оказва утежняващо отрицателно въздействие върху икономическото развитие и икономическото, социалното и териториалното сближаване
  . Въпреки това
  , за
  да се
  постигнат целите на Европейския зелен пакт,
  устойчив
  и солидарен растеж, да се укрепи инфраструктурата на основните услуги за населението
  и да се
  допринесе за създаването на
  работни места, от
  съществено
  значение
  е да се даде нов тласък на
  инвестициите в проекти
  , основани на устойчивото развитие, повишаването на качеството на живот, икономиката на знанието и подпомагане на цифровия преход
  и прехода към чиста енергия
  , включително чрез повишаване на
  енергийната ефективност в жилищния
  сектор
  .
  Тези инвестиции
  ще диверсифицират основните вериги за доставки и ще спомогнат Съюзът да стане по-устойчив по-малко зависим.

Изложение на мотивите

Местните и регионалните власти отговарят за над половината от публичните инвестиции в ЕС и са особено засегнати от намаляването на инвестициите по време на криза. Също така изглежда важно да се припомнят отрицателните последици от този недостиг на инвестиции.

Изменение 5

COM(2020) 408 final — Съображение 7

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| В момента не е наличен инструмент, който предвижда пряка финансова подкрепа, свързана с постигането на резултати и осъществяването на реформи и публични инвестиции от държавите членки в отговор на предизвикателствата, установени в рамките на европейския семестър, с оглед на трайното въздействие върху производителността и устойчивостта на икономиката на държавите членки. | |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

В момента не е наличен инструмент, който предвижда пряка финансова подкрепа, свързана с постигането на резултати и осъществяването на реформи и публични инвестиции от държавите членки в отговор на предизвикателствата, установени в рамките на европейския семестър, с оглед на трайното въздействие върху производителността и устойчивостта на икономиката на държавите членки.

Изложение на мотивите

Това твърдение може да бъде оспорено, особено що се отнася до ролята на европейските структурни и инвестиционни фондове за преодоляване на проблемите, установени в контекста на европейския семестър.

Изменение 6

COM(2020) 408 final — Съображение 8

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| В този контекст е необходимо да се подсили настоящата рамка за предоставяне на подкрепа на държавите членки и да се предостави директна финансова подкрепа чрез иновативен инструмент. За тази цел с настоящия регламент следва да бъде създаден
  Механизъм
  за възстановяване и устойчивост (
  „механизмът“
  ), който да осигури ефективна финансова и
  значителна
  подкрепа за ускоряване на реформите и свързаните с тях публични инвестиции в държавите членки.
  Механизмът следва да бъде всеобхватен и да се възползва от опита, натрупан от Съюза и държавите членки от използването на други инструменти и програми. | В този контекст е необходимо да се подсили настоящата рамка за предоставяне на подкрепа на държавите членки
  и на местните и регионалните власти
  и да се предостави директна финансова подкрепа чрез иновативен инструмент. За тази цел с настоящия регламент следва да бъде създаден
  Фонд
  за възстановяване и устойчивост (
  „фондът“
  ), който да осигури ефективна и
  достатъчна
  финансова подкрепа за ускоряване на реформите и свързаните с тях публични инвестиции в държавите членки
  и местните и регионалните власти, по-специално с оглед постигането на целите на новата стратегия за устойчив растеж, представена в Европейския зелен пакт, както и да гарантира, че държавите членки и местните и регионалните власти разполагат с необходимия капацитет за координирана реакция посредством финансиране на създаването на мониторинг на регионално или местно равнище
  . |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

В този контекст е необходимо да се подсили настоящата рамка за предоставяне на подкрепа на държавите членки и да се предостави директна финансова подкрепа чрез иновативен инструмент. За тази цел с настоящия регламент следва да бъде създаден
  Механизъм
  за възстановяване и устойчивост (
  „механизмът“
  ), който да осигури ефективна финансова и
  значителна
  подкрепа за ускоряване на реформите и свързаните с тях публични инвестиции в държавите членки.
  Механизмът следва да бъде всеобхватен и да се възползва от опита, натрупан от Съюза и държавите членки от използването на други инструменти и програми.

В този контекст е необходимо да се подсили настоящата рамка за предоставяне на подкрепа на държавите членки
  и на местните и регионалните власти
  и да се предостави директна финансова подкрепа чрез иновативен инструмент. За тази цел с настоящия регламент следва да бъде създаден
  Фонд
  за възстановяване и устойчивост (
  „фондът“
  ), който да осигури ефективна и
  достатъчна
  финансова подкрепа за ускоряване на реформите и свързаните с тях публични инвестиции в държавите членки
  и местните и регионалните власти, по-специално с оглед постигането на целите на новата стратегия за устойчив растеж, представена в Европейския зелен пакт, както и да гарантира, че държавите членки и местните и регионалните власти разполагат с необходимия капацитет за координирана реакция посредством финансиране на създаването на мониторинг на регионално или местно равнище
  .

Изложение на мотивите

Наименованието „механизъм“ изглежда твърде технократско и недостатъчно свързано с реалността по места. Освен това местните и регионалните власти отговарят за над половината от публичните инвестиции в ЕС. Те са и ключови фактори за сближаването, постигането на целите за устойчиво развитие и екологосъобразния и цифровия преход. Те трябва да могат да се възползват в пълна степен от механизма. Трябва да се изясни потенциално „глобалният“ характер на „механизма“.

Изменение 7

COM(2020) 408 final — Съображение 11

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Като отразява Европейския зелен пакт като стратегия на Европа за устойчив растеж, както и ангажиментите на Съюза за изпълнение на Парижкото споразумение и целите на ООН за устойчиво развитие, създаденият с настоящия регламент
  механизъм
  ще допринася за интегрирането на действията в областта на изменението на климата и устойчивостта на околната среда и за постигането на общата цел
  25 %
  от бюджетните разходи на ЕС да са в подкрепа на целите в областта на климата. | Като отразява Европейския зелен пакт като стратегия на Европа за устойчив растеж, както и ангажиментите на Съюза за изпълнение на Парижкото споразумение и целите на ООН за устойчиво развитие, създаденият с настоящия регламент
  фонд
  ще допринася за интегрирането на действията в областта на изменението на климата и устойчивостта на околната среда и за постигането на общата цел
  най-малко 30 %
  от бюджетните разходи на ЕС да са в подкрепа на целите в областта на климата.
  Тъй като потенциалният принос на някои политики на ЕС за постигането на тази цел се надценява

   (1)

  , фондът следва да компенсира този дефицит чрез целево заделяне на най-малко 40 % от разходите си за действия в областта на климата. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Като отразява Европейския зелен пакт като стратегия на Европа за устойчив растеж, както и ангажиментите на Съюза за изпълнение на Парижкото споразумение и целите на ООН за устойчиво развитие, създаденият с настоящия регламент
  механизъм
  ще допринася за интегрирането на действията в областта на изменението на климата и устойчивостта на околната среда и за постигането на общата цел
  25 %
  от бюджетните разходи на ЕС да са в подкрепа на целите в областта на климата.

Като отразява Европейския зелен пакт като стратегия на Европа за устойчив растеж, както и ангажиментите на Съюза за изпълнение на Парижкото споразумение и целите на ООН за устойчиво развитие, създаденият с настоящия регламент
  фонд
  ще допринася за интегрирането на действията в областта на изменението на климата и устойчивостта на околната среда и за постигането на общата цел
  най-малко 30 %
  от бюджетните разходи на ЕС да са в подкрепа на целите в областта на климата.
  Тъй като потенциалният принос на някои политики на ЕС за постигането на тази цел се надценява

   (1)

  , фондът следва да компенсира този дефицит чрез целево заделяне на най-малко 40 % от разходите си за действия в областта на климата.

Изложение на мотивите

Става въпрос за това да се изложи отново позицията на КР, приета през октомври 2019 г. в резолюцията му относно многогодишната финансова рамка за периода 2021—2027 г., както и в становището относно МФР, представено през октомври 2018 г. от г-н Dobroslavić (ЕНП/HR).

Изменение 8

COM(2020) 408 final — Съображение 13

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| За да могат да се предприемат мерки, свързващи механизма с доброто икономическо управление и да се гарантират единни условия за изпълнение, на Съвета следва да се предоставят правомощия, по предложение от Комисията и чрез актове за изпълнение, да прекратява срока за приемане на решения относно предложенията за планове за възстановяване и устойчивост и да спира плащанията по линия на този механизъм в случай на значително неспазване по случаи, свързани с процеса на икономическо управление, установен в Регламент (ЕС) No ХХХ/ХХ на Европейския парламент и на Съвета [РОР] (...). На Съвета следва да бъде предоставено правомощие за отмяна на такова спиране или прекратяване чрез актове за изпълнение, по предложение на Комисията, във връзка със същите относими случаи. | |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

За да могат да се предприемат мерки, свързващи механизма с доброто икономическо управление и да се гарантират единни условия за изпълнение, на Съвета следва да се предоставят правомощия, по предложение от Комисията и чрез актове за изпълнение, да прекратява срока за приемане на решения относно предложенията за планове за възстановяване и устойчивост и да спира плащанията по линия на този механизъм в случай на значително неспазване по случаи, свързани с процеса на икономическо управление, установен в Регламент (ЕС) No ХХХ/ХХ на Европейския парламент и на Съвета [РОР] (...). На Съвета следва да бъде предоставено правомощие за отмяна на такова спиране или прекратяване чрез актове за изпълнение, по предложение на Комисията, във връзка със същите относими случаи.

Изменение 9

COM(2020) 408 final — Съображение 14

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Общата цел на
  механизма
  следва да бъде насърчаването на икономическо, социално и териториално сближаване. Поради това той следва да подобрява
  устойчивостта
  и капацитета за
  приспособяване
  на държавите членки, да смекчава социалните и икономическите последици от кризата и да подпомага екологичния и цифровия преход,
  чиято цел е
  до 2050 г.
  да се постигне
  неутрална по отношение на климата Европа, с което да се възстанови потенциалът за растеж на икономиките на Съюза след кризата и да се стимулира създаването на заетост и да се насърчава устойчивият растеж. | Общата цел на
  фонда
  следва да бъде насърчаването на икономическо, социално и териториално сближаване. Поради това той следва да подобрява капацитета за
  устойчивост
  на държавите членки
  и на всички територии в целия Европейски съюз
  , да смекчава социалните и икономическите последици от кризата
  , които са неравномерно разпределени между държавите членки, но също и в рамките на всяка една от тях,
  и да подпомага екологичния и цифровия преход
  с оглед постигането на ЦУР до 2030 г. и
  неутрална по отношение на климата Европа до 2050 г., с което да се възстанови потенциалът за растеж на икономиките на Съюза след кризата и да се стимулира създаването на заетост и да се насърчава устойчивият растеж. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Общата цел на
  механизма
  следва да бъде насърчаването на икономическо, социално и териториално сближаване. Поради това той следва да подобрява
  устойчивостта
  и капацитета за
  приспособяване
  на държавите членки, да смекчава социалните и икономическите последици от кризата и да подпомага екологичния и цифровия преход,
  чиято цел е
  до 2050 г.
  да се постигне
  неутрална по отношение на климата Европа, с което да се възстанови потенциалът за растеж на икономиките на Съюза след кризата и да се стимулира създаването на заетост и да се насърчава устойчивият растеж.

Общата цел на
  фонда
  следва да бъде насърчаването на икономическо, социално и териториално сближаване. Поради това той следва да подобрява капацитета за
  устойчивост
  на държавите членки
  и на всички територии в целия Европейски съюз
  , да смекчава социалните и икономическите последици от кризата
  , които са неравномерно разпределени между държавите членки, но също и в рамките на всяка една от тях,
  и да подпомага екологичния и цифровия преход
  с оглед постигането на ЦУР до 2030 г. и
  неутрална по отношение на климата Европа до 2050 г., с което да се възстанови потенциалът за растеж на икономиките на Съюза след кризата и да се стимулира създаването на заетост и да се насърчава устойчивият растеж.

Изменение 10

COM(2020) 408 final — Съображение 16

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| За да допринася за целите на механизма, планът за възстановяване и устойчивост следва да съдържа мерки за осъществяването на реформи и проекти за публични инвестиции. Планът следва да е съобразен със съответните специфични за държавата предизвикателства и приоритети, установени в контекста на европейския семестър, с националните програми за реформи, националните планове в областта на енергетиката и климата, плановете за справедлив преход, както и споразуменията за партньорство и оперативните програми, приети по линия на фондовете на Съюза. За насърчаване на действия, попадащи в обхвата на Европейския зелен пакт
  и на
  Програмата в областта на цифровите технологии, планът също така трябва да предвижда мерки, свързани с екологичния и цифровия преход.
  Мерките следва да водят до бързо постигане на общите и конкретни цели и осъществяване на приноса, както са предвидени в националните планове в областта на енергетиката и климата и техните актуализации.
  Всички подкрепяни дейности следва да бъдат осъществявани при пълно зачитане на приоритетите на Съюза в областта на климата и околната среда. | За да допринася за целите на механизма, планът за възстановяване и устойчивост
  , който следва да е последователен, целесъобразен, ефективен и ефикасен,
  следва да съдържа мерки за осъществяването на реформи и проекти за публични инвестиции. Планът следва да е съобразен със съответните специфични за държавата предизвикателства и приоритети, установени в контекста на европейския семестър, с националните програми за реформи, националните планове в областта на енергетиката и климата, плановете за справедлив преход, както и споразуменията за партньорство и оперативните програми, приети по линия на фондовете на Съюза.
  Освен това плановете за възстановяване и устойчивост следва да съответстват на принципа на европейската добавена стойност.
  За насърчаване на действия, попадащи в обхвата на Европейския зелен пакт, Програмата в областта на цифровите технологии
  , Промишлената стратегия и Стратегията за МСП, Европейската програма за умения, Гаранцията за децата и Гаранцията за младежта
  , планът също така трябва да предвижда мерки, свързани с екологичния и цифровия преход. Всички подкрепяни дейности следва да бъдат осъществявани при пълно зачитане на приоритетите на Съюза в областта на климата и околната среда.
  Най-малко 40 % от плановете за възстановяване и устойчивост следва да бъдат посветени на интегрирането на действията в областта на климата и биологичното разнообразие и на целите за екологична устойчивост. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

За да допринася за целите на механизма, планът за възстановяване и устойчивост следва да съдържа мерки за осъществяването на реформи и проекти за публични инвестиции. Планът следва да е съобразен със съответните специфични за държавата предизвикателства и приоритети, установени в контекста на европейския семестър, с националните програми за реформи, националните планове в областта на енергетиката и климата, плановете за справедлив преход, както и споразуменията за партньорство и оперативните програми, приети по линия на фондовете на Съюза. За насърчаване на действия, попадащи в обхвата на Европейския зелен пакт
  и на
  Програмата в областта на цифровите технологии, планът също така трябва да предвижда мерки, свързани с екологичния и цифровия преход.
  Мерките следва да водят до бързо постигане на общите и конкретни цели и осъществяване на приноса, както са предвидени в националните планове в областта на енергетиката и климата и техните актуализации.
  Всички подкрепяни дейности следва да бъдат осъществявани при пълно зачитане на приоритетите на Съюза в областта на климата и околната среда.

За да допринася за целите на механизма, планът за възстановяване и устойчивост
  , който следва да е последователен, целесъобразен, ефективен и ефикасен,
  следва да съдържа мерки за осъществяването на реформи и проекти за публични инвестиции. Планът следва да е съобразен със съответните специфични за държавата предизвикателства и приоритети, установени в контекста на европейския семестър, с националните програми за реформи, националните планове в областта на енергетиката и климата, плановете за справедлив преход, както и споразуменията за партньорство и оперативните програми, приети по линия на фондовете на Съюза.
  Освен това плановете за възстановяване и устойчивост следва да съответстват на принципа на европейската добавена стойност.
  За насърчаване на действия, попадащи в обхвата на Европейския зелен пакт, Програмата в областта на цифровите технологии
  , Промишлената стратегия и Стратегията за МСП, Европейската програма за умения, Гаранцията за децата и Гаранцията за младежта
  , планът също така трябва да предвижда мерки, свързани с екологичния и цифровия преход. Всички подкрепяни дейности следва да бъдат осъществявани при пълно зачитане на приоритетите на Съюза в областта на климата и околната среда.
  Най-малко 40 % от плановете за възстановяване и устойчивост следва да бъдат посветени на интегрирането на действията в областта на климата и биологичното разнообразие и на целите за екологична устойчивост.

Изменение 11

COM(2020) 408 final — Съображение 18

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| За да даде насоки за изготвянето и прилагането на плановете за възстановяване
  и устойчивост
  от държавите членки, Съветът следва да
  може
  в контекста на европейския семестър да
  обсъжда
  степента на възстановяване, устойчивост
  и капацитет
  за
  приспособяване
  в Съюза.
  За осигуряване на подходящи доказателства това обсъждане
  следва да се основава на стратегическата и аналитична информация,
  с която разполага
  Комисията в рамките на европейския семестър
  и при възможност
  на информация за изпълнението на плановете в предходните години. | За да даде насоки за изготвянето и прилагането на плановете за възстановяване от държавите членки, Съветът
  и Европейският парламент
  следва да
  могат
  в контекста на европейския семестър да
  вземат решение при равни условия
  за степента на възстановяване и
  капацитета
  за устойчивост в Съюза.
  Това решение
  следва да се основава на стратегическата и аналитична информация,
  представена от
  Комисията в контекста на европейския семестър, както и на информация за изпълнението на плановете в предходните години
  , по-специално въз основа на набор от количествени и качествени показатели за изпълнението на целите за устойчиво развитие
  .
  При изготвянето на решението Европейският комитет на регионите следва да бъде привлечен в определянето на европейската рамка за плановете за възстановяване и органите за наблюдение във връзка със спазването на европейския семестър, като му бъде възложено да извършва оценка на прилагане на плановете за възстановяване на териториално равнище на всеки шест месеца. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

За да даде насоки за изготвянето и прилагането на плановете за възстановяване
  и устойчивост
  от държавите членки, Съветът следва да
  може
  в контекста на европейския семестър да
  обсъжда
  степента на възстановяване, устойчивост
  и капацитет
  за
  приспособяване
  в Съюза.
  За осигуряване на подходящи доказателства това обсъждане
  следва да се основава на стратегическата и аналитична информация,
  с която разполага
  Комисията в рамките на европейския семестър
  и при възможност
  на информация за изпълнението на плановете в предходните години.

За да даде насоки за изготвянето и прилагането на плановете за възстановяване от държавите членки, Съветът
  и Европейският парламент
  следва да
  могат
  в контекста на европейския семестър да
  вземат решение при равни условия
  за степента на възстановяване и
  капацитета
  за устойчивост в Съюза.
  Това решение
  следва да се основава на стратегическата и аналитична информация,
  представена от
  Комисията в контекста на европейския семестър, както и на информация за изпълнението на плановете в предходните години
  , по-специално въз основа на набор от количествени и качествени показатели за изпълнението на целите за устойчиво развитие
  .
  При изготвянето на решението Европейският комитет на регионите следва да бъде привлечен в определянето на европейската рамка за плановете за възстановяване и органите за наблюдение във връзка със спазването на европейския семестър, като му бъде възложено да извършва оценка на прилагане на плановете за възстановяване на териториално равнище на всеки шест месеца.

Изменение 12

COM(2020) 408 final — Съображение 21

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| За да се гарантира националната ангажираност и акцентът върху необходимите реформи и инвестиции, държавите членки, които искат да получат подкрепа, следва да представят на Комисията надлежно мотивиран и обоснован план за възстановяване
  и устойчивост
  . Планът за възстановяване
  и устойчивост
  следва да съдържа подробен набор от мерки за неговото изпълнение, в т.ч. междинни и крайни цели, както и очакваното въздействие на плана върху потенциала за растеж, създаването на работни места и икономическата и социалната устойчивост; той също така следва да съдържа мерки за екологичния и цифровия преход; както и обяснение за съгласуваността на предложения план със съответните специфични за всяка държава предизвикателства и приоритети, установени в рамките на европейския семестър. В хода на целия процес Комисията
  и
  държавите членки следва да се стремят към постигане на тясно сътрудничество. | За да се гарантира националната ангажираност и акцентът върху необходимите реформи и инвестиции, държавите членки, които искат да получат подкрепа, следва да представят на Комисията надлежно мотивиран и обоснован план за възстановяване.
  В съответствие с принципите на субсидиарност и партньорство планът за възстановяване следва да бъде изготвен в тясно и структурирано сътрудничество с местните и регионалните власти, доколкото реформите и инвестициите, които ще бъдат подкрепяни, попадат в техните правомощия, така като са определени в националното законодателство.
  Планът за възстановяване следва да съдържа подробен набор от мерки за неговото изпълнение, в т.ч. междинни и крайни цели, както и очакваното въздействие на плана върху
  икономическото, социалното и териториалното сближаване,
  потенциала за растеж, създаването на работни места и икономическата и социалната устойчивост; той също така следва да съдържа мерки за екологичния и цифровия преход; както и обяснение за съгласуваността на предложения план със съответните специфични за всяка държава предизвикателства и приоритети, установени в рамките на европейския семестър. В хода на целия процес Комисията, държавите членки
  , Европейският комитет на регионите и местните и регионалните власти
  следва да се стремят към постигане на тясно сътрудничество. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

За да се гарантира националната ангажираност и акцентът върху необходимите реформи и инвестиции, държавите членки, които искат да получат подкрепа, следва да представят на Комисията надлежно мотивиран и обоснован план за възстановяване
  и устойчивост
  . Планът за възстановяване
  и устойчивост
  следва да съдържа подробен набор от мерки за неговото изпълнение, в т.ч. междинни и крайни цели, както и очакваното въздействие на плана върху потенциала за растеж, създаването на работни места и икономическата и социалната устойчивост; той също така следва да съдържа мерки за екологичния и цифровия преход; както и обяснение за съгласуваността на предложения план със съответните специфични за всяка държава предизвикателства и приоритети, установени в рамките на европейския семестър. В хода на целия процес Комисията
  и
  държавите членки следва да се стремят към постигане на тясно сътрудничество.

За да се гарантира националната ангажираност и акцентът върху необходимите реформи и инвестиции, държавите членки, които искат да получат подкрепа, следва да представят на Комисията надлежно мотивиран и обоснован план за възстановяване.
  В съответствие с принципите на субсидиарност и партньорство планът за възстановяване следва да бъде изготвен в тясно и структурирано сътрудничество с местните и регионалните власти, доколкото реформите и инвестициите, които ще бъдат подкрепяни, попадат в техните правомощия, така като са определени в националното законодателство.
  Планът за възстановяване следва да съдържа подробен набор от мерки за неговото изпълнение, в т.ч. междинни и крайни цели, както и очакваното въздействие на плана върху
  икономическото, социалното и териториалното сближаване,
  потенциала за растеж, създаването на работни места и икономическата и социалната устойчивост; той също така следва да съдържа мерки за екологичния и цифровия преход; както и обяснение за съгласуваността на предложения план със съответните специфични за всяка държава предизвикателства и приоритети, установени в рамките на европейския семестър. В хода на целия процес Комисията, държавите членки
  , Европейският комитет на регионите и местните и регионалните власти
  следва да се стремят към постигане на тясно сътрудничество.

Изложение на мотивите

Местните и регионалните власти имат ключови политически правомощия и финансови отговорности за постигането на целите на фонда (сближаване, устойчиво развитие и др.) и поради това е от решаващо значение плановете за възстановяване да бъдат определени в тясно и структурирано сътрудничество с тях. Става въпрос не само за легитимността и справедливостта на инструмента, но и за неговата ефективност. Освен това правното основание на инструмента изисква плановете да отчитат въздействието на мерките, които ще бъдат финансирани, върху сближаването.

Изменение 13

COM(2020) 408 final —Съображение 33

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| За ефективния мониторинг на изпълнението държавите членки следва да докладват на всяко
  тримесечие в рамките на европейския семестър
  за постигнатия напредък по изпълнението на плана за възстановяване
  и устойчивост
  . Тези доклади, изготвени от съответните държави членки, следва да бъдат отразени
  по подходящ начин
  в националните програми за реформи, които да се използват като инструмент за докладване относно напредъка по изпълнението на плановете за възстановяване
  и устойчивост
  . | За ефективния мониторинг на изпълнението държавите членки следва да докладват на всяко
  шестмесечие
  за постигнатия напредък по изпълнението на плана за възстановяване. Тези доклади, изготвени от съответните държави членки, следва да бъдат отразени по подходящ начин в националните програми за реформи, които да се използват като инструмент за докладване относно напредъка по изпълнението на плановете за възстановяване. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

За ефективния мониторинг на изпълнението държавите членки следва да докладват на всяко
  тримесечие в рамките на европейския семестър
  за постигнатия напредък по изпълнението на плана за възстановяване
  и устойчивост
  . Тези доклади, изготвени от съответните държави членки, следва да бъдат отразени
  по подходящ начин
  в националните програми за реформи, които да се използват като инструмент за докладване относно напредъка по изпълнението на плановете за възстановяване
  и устойчивост
  .

За ефективния мониторинг на изпълнението държавите членки следва да докладват на всяко
  шестмесечие
  за постигнатия напредък по изпълнението на плана за възстановяване. Тези доклади, изготвени от съответните държави членки, следва да бъдат отразени по подходящ начин в националните програми за реформи, които да се използват като инструмент за докладване относно напредъка по изпълнението на плановете за възстановяване.

Изложение на мотивите

Тримесечните доклади могат да бъдат прекомерна бюрократична тежест.

Изменение 14

COM(2020) 408 final — Съображение 37

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Целесъобразно е Комисията да представя на Европейския парламент
  и
  Съвета
  годишен
  доклад относно изпълнението на
  механизма
  , създаден с настоящия регламент. Този доклад следва да включва информация относно напредъка на държавите членки по
  одобрените планове
  за възстановяване
  и устойчивост
  ; също и информация за размера на постъпленията, разпределени за
  механизма
  по Инструмента за възстановяване на Европейския съюз през предходната година, по бюджетни редове, както и приноса на набраните суми чрез Инструмента за възстановяване Европейския съюз за постигането на целите на
  механизма
  . | Целесъобразно е Комисията да представя на Европейския парламент, Съвета
  , Европейския комитет на регионите и Европейския икономически и социален комитет годишен
  доклад относно изпълнението на
  фонда
  , създаден с настоящия регламент. Този доклад следва да включва информация относно напредъка на държавите членки по
  плановете
  за възстановяване
  и оценка на тяхното изпълнение на териториално равнище
  ; също и информация за размера на постъпленията, разпределени за
  фонда
  по Инструмента за възстановяване на Европейския съюз през предходната година, по бюджетни редове, както и приноса на набраните суми чрез Инструмента за възстановяване Европейския съюз за постигането на целите на
  фонда
  . |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Целесъобразно е Комисията да представя на Европейския парламент
  и
  Съвета
  годишен
  доклад относно изпълнението на
  механизма
  , създаден с настоящия регламент. Този доклад следва да включва информация относно напредъка на държавите членки по
  одобрените планове
  за възстановяване
  и устойчивост
  ; също и информация за размера на постъпленията, разпределени за
  механизма
  по Инструмента за възстановяване на Европейския съюз през предходната година, по бюджетни редове, както и приноса на набраните суми чрез Инструмента за възстановяване Европейския съюз за постигането на целите на
  механизма
  .

Целесъобразно е Комисията да представя на Европейския парламент, Съвета
  , Европейския комитет на регионите и Европейския икономически и социален комитет годишен
  доклад относно изпълнението на
  фонда
  , създаден с настоящия регламент. Този доклад следва да включва информация относно напредъка на държавите членки по
  плановете
  за възстановяване
  и оценка на тяхното изпълнение на териториално равнище
  ; също и информация за размера на постъпленията, разпределени за
  фонда
  по Инструмента за възстановяване на Европейския съюз през предходната година, по бюджетни редове, както и приноса на набраните суми чрез Инструмента за възстановяване Европейския съюз за постигането на целите на
  фонда
  .

Изменение 15

COM(2020) 408 final, член 1

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| С настоящия регламент се създава
  Механизъм
  за възстановяване
  и устойчивост
  (
  „механизма“
  ). [...] | С настоящия регламент се създава
  Фонд
  за възстановяване (
  „фонда“
  ). [...] |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

С настоящия регламент се създава
  Механизъм
  за възстановяване
  и устойчивост
  (
  „механизма“
  ). [...]

С настоящия регламент се създава
  Фонд
  за възстановяване (
  „фонда“
  ). [...]

Изложение на мотивите

В съответствие с изменението на съображение 8, наименованието „механизъм“ изглежда твърде технократско и може да бъде подвеждащо поради факта, че фондът се основава на безвъзмездни средства и заеми.

Изменение 16

COM(2020) 408 final, член 2

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Определения | Определения |
| За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения: | За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения: |
| 1. | „фондове на Съюза“ означава фондовете, обхванати от Регламент (ЕС) No YYY/XX на Европейския парламент и на Съвета [правоприемник на РОР]; |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Определения

Определения

За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:

За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:

1.

„фондове на Съюза“ означава фондовете, обхванати от Регламент (ЕС) No YYY/XX на Европейския парламент и на Съвета [правоприемник на РОР];

| 1. | „фондове на Съюза“ означава фондовете, обхванати от Регламент (ЕС) No YYY/XX на Европейския парламент и на Съвета [правоприемник на РОР]; |
| --- | --- |

1.

„фондове на Съюза“ означава фондовете, обхванати от Регламент (ЕС) No YYY/XX на Европейския парламент и на Съвета [правоприемник на РОР];

| 2. | „финансово участие“ означава безвъзмездна финансова подкрепа, която е на разположение за отпускане или е отпусната на държавите членки по линия на механизма;
  и |
| --- | --- |

2.

„финансово участие“ означава безвъзмездна финансова подкрепа, която е на разположение за отпускане или е отпусната на държавите членки по линия на механизма;
  и

| 2. | „финансово участие“ означава безвъзмездна финансова подкрепа, която е на разположение за отпускане или е отпусната на държавите членки по линия на механизма; |
| --- | --- |

2.

„финансово участие“ означава безвъзмездна финансова подкрепа, която е на разположение за отпускане или е отпусната на държавите членки по линия на механизма;

| 3. | „европейски семестър за координация на икономическите политики“ (наричан по-долу „европейски семестър“) означава процесът, предвиден в член 2-a от Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г.. |
| --- | --- |

3.

„европейски семестър за координация на икономическите политики“ (наричан по-долу „европейски семестър“) означава процесът, предвиден в член 2-a от Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г..

| 3. | „европейски семестър за координация на икономическите политики“ (наричан по-долу „европейски семестър“) означава процесът, предвиден в член 2-a от Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г.; |
| --- | --- |

3.

„европейски семестър за координация на икономическите политики“ (наричан по-долу „европейски семестър“) означава процесът, предвиден в член 2-a от Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г.;

| 4. | на условията за подкрепа от Фонда отговарят „реформи“, които:










  i) | изпълняват целите на Договора на ЕС, |
| --- | --- | --- |

4.

на условията за подкрепа от Фонда отговарят „реформи“, които:

i)

изпълняват целите на Договора на ЕС,

| ii) | допринасят за сближаването и намаляването на регионалните различия, включително за смекчаването на структурните териториални ограничения, в духа на правното основание на регламента, член 175 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), |
| --- | --- |

ii)

допринасят за сближаването и намаляването на регионалните различия, включително за смекчаването на структурните териториални ограничения, в духа на правното основание на регламента, член 175 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС),

| iii) | са в състояние да мобилизират публични инвестиции и да насърчават дългосрочен устойчив и солидарен растеж в съответствие с целите за устойчиво развитие; |
| --- | --- |

iii)

са в състояние да мобилизират публични инвестиции и да насърчават дългосрочен устойчив и солидарен растеж в съответствие с целите за устойчиво развитие;

| 5. | спазване на принципа за „ненанасяне на значителни вреди“ означава въздържане от подпомагане или осъществяване на икономически дейности, които нанасят значителни вреди на екологичните цели съгласно разпоредбите на член 17 от Регламент (ЕС) 2020/852 (Регламент относно таксономията); |
| --- | --- |

5.

спазване на принципа за „ненанасяне на значителни вреди“ означава въздържане от подпомагане или осъществяване на икономически дейности, които нанасят значителни вреди на екологичните цели съгласно разпоредбите на член 17 от Регламент (ЕС) 2020/852 (Регламент относно таксономията);

| 6. | „минимални гаранции“ означава процедурите, определени в член 18 от Регламент (ЕС) 2020/852 (Регламент относно таксономията). |
| --- | --- |

6.

„минимални гаранции“ означава процедурите, определени в член 18 от Регламент (ЕС) 2020/852 (Регламент относно таксономията).

Изложение на мотивите

Определение, което КР вече предложи в своето становище относно „Програма за подкрепа на реформите и Европейската функция за стабилизиране на инвестициите“ (ECON-VI/037), прието на 5 декември 2018 г.

Изменение 17

COM(2020) 408 final, член 4, параграф 2

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| За постигането на тази обща цел конкретната цел на
  Механизма
  за възстановяване
  и устойчивост
  е да предоставя на държавите членки финансова подкрепа с оглед постигането на междинните и крайните цели на реформите и инвестициите, както е посочено в плановете за възстановяване
  и устойчивост
  . Тази конкретна цел се преследва в тясно сътрудничество със съответните държави членки. | За постигането на тази обща цел конкретната цел на
  Фонда
  за възстановяване е да предоставя на държавите членки
  и на местните и регионалните власти
  финансова подкрепа с оглед постигането на междинните и крайните цели на реформите и инвестициите, както е посочено в плановете за възстановяване. Тази конкретна цел се преследва в тясно сътрудничество със съответните държави членки. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

За постигането на тази обща цел конкретната цел на
  Механизма
  за възстановяване
  и устойчивост
  е да предоставя на държавите членки финансова подкрепа с оглед постигането на междинните и крайните цели на реформите и инвестициите, както е посочено в плановете за възстановяване
  и устойчивост
  . Тази конкретна цел се преследва в тясно сътрудничество със съответните държави членки.

За постигането на тази обща цел конкретната цел на
  Фонда
  за възстановяване е да предоставя на държавите членки
  и на местните и регионалните власти
  финансова подкрепа с оглед постигането на междинните и крайните цели на реформите и инвестициите, както е посочено в плановете за възстановяване. Тази конкретна цел се преследва в тясно сътрудничество със съответните държави членки.

Изменение 18

COM(2020) 408 final, член 5, параграф 1

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Мерките, посочени в член 2 от Регламент [ИВЕС], се изпълняват по линия на
  механизма
  : | Мерките, посочени в член 2 от Регламент [ИВЕС], се изпълняват по линия на
  Фонда
  : |
| а) | чрез сума в размер на
  334 950 000 000
  EUR, посочена в член 3, параграф 2, буква а), подточка ii) от Регламент [ИВЕС] по
  текущи
  цени, на разположение за безвъзмездна финансова подкрепа, при условията на член 4, параграфи 4 и 8 от Регламент [ИВЕС]. Тези суми представляват външни целеви приходи по член 21, параграф 5 от Финансовия регламент. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Мерките, посочени в член 2 от Регламент [ИВЕС], се изпълняват по линия на
  механизма
  :

Мерките, посочени в член 2 от Регламент [ИВЕС], се изпълняват по линия на
  Фонда
  :

а)

чрез сума в размер на
  334 950 000 000
  EUR, посочена в член 3, параграф 2, буква а), подточка ii) от Регламент [ИВЕС] по
  текущи
  цени, на разположение за безвъзмездна финансова подкрепа, при условията на член 4, параграфи 4 и 8 от Регламент [ИВЕС]. Тези суми представляват външни целеви приходи по член 21, параграф 5 от Финансовия регламент.

| а) | чрез сума в размер на
  360 000 000 000
  EUR, посочена в член 3, параграф 2, буква а), подточка ii) от Регламент [ИВЕС] по цени
  от 2018 г.
  , на разположение за безвъзмездна финансова подкрепа, при условията на член 4, параграфи 4 и 8 от Регламент [ИВЕС]. Тези суми представляват външни целеви приходи по член 21, параграф 5 от Финансовия регламент. |
| --- | --- |

а)

чрез сума в размер на
  360 000 000 000
  EUR, посочена в член 3, параграф 2, буква а), подточка ii) от Регламент [ИВЕС] по цени
  от 2018 г.
  , на разположение за безвъзмездна финансова подкрепа, при условията на член 4, параграфи 4 и 8 от Регламент [ИВЕС]. Тези суми представляват външни целеви приходи по член 21, параграф 5 от Финансовия регламент.

| б) | чрез сума от
  267 955 000 000
  EUR, посочена в член 3, параграф 2, буква б) от Регламент [ИВЕС] по
  текущи
  цени, на разположение за отпускане на заеми на държавите членки съгласно членове 12 и 13, при условията на член 4, параграф 5 от Регламент [ИВЕС]. |
| --- | --- |

б)

чрез сума от
  267 955 000 000
  EUR, посочена в член 3, параграф 2, буква б) от Регламент [ИВЕС] по
  текущи
  цени, на разположение за отпускане на заеми на държавите членки съгласно членове 12 и 13, при условията на член 4, параграф 5 от Регламент [ИВЕС].

| б) | чрез сума от
  312 500 000 000
  EUR, посочена в член 3, параграф 2, буква б) от Регламент [ИВЕС] по цени
  от 2018 г.
  , на разположение за отпускане на заеми на държавите членки съгласно членове 12 и 13, при условията на член 4, параграф 5 от Регламент [ИВЕС]. |
| --- | --- |

б)

чрез сума от
  312 500 000 000
  EUR, посочена в член 3, параграф 2, буква б) от Регламент [ИВЕС] по цени
  от 2018 г.
  , на разположение за отпускане на заеми на държавите членки съгласно членове 12 и 13, при условията на член 4, параграф 5 от Регламент [ИВЕС].

Изложение на мотивите

Актуализиране въз основа на заключенията на Европейския съвет от 17—21 юли 2020 г.

Изменение 19

COM(2020) 408 final, член 6

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Средства от програмите със споделено управление




  Финансовите средства, които са отпуснати на държавите членки при споделено управление, при поискване от тяхна страна могат да бъдат прехвърлени във механизма. Комисията ще изпълнява бюджета, що се отнася до тези средства, пряко в съответствие с член 62, параграф 1, буква а) от Финансовия регламент. Тези ресурси се използват в полза на съответната държава членка. | |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Средства от програмите със споделено управление

Финансовите средства, които са отпуснати на държавите членки при споделено управление, при поискване от тяхна страна могат да бъдат прехвърлени във механизма. Комисията ще изпълнява бюджета, що се отнася до тези средства, пряко в съответствие с член 62, параграф 1, буква а) от Финансовия регламент. Тези ресурси се използват в полза на съответната държава членка.

Изложение на мотивите

Тази възможност за прехвърляне на средства към Фонда за възстановяване и устойчивост от структурните и инвестиционните фондове крие риск от повторно централизиране и поставяне под въпрос на управлението на структурните и инвестиционните фондове в съответствие с принципа на партньорство.

Изменение 20

COM(2020) 408 final, член 9

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| | Мерки, свързващи механизма със защитата на бюджета на Съюза в случаите на широко разпространено незачитане на принципите на правовата държава





  1.
     
  В случай на широко разпространено незачитане на принципите на правовата държава в държава членка, което се отразява неблагоприятно на доброто финансово управление или на защитата на финансовите интереси на Съюза съгласно определението в член 3 от Регламент [.../....] относно защитата на бюджета на Съюза в случаите на широко разпространено незачитане на принципите на правовата държава в държавите членки, Комисията приема решение чрез акт за изпълнение, с което спира да тече срокът за приемане на решенията, посочени в член 17, параграфи 1 и 2, или се спират плащанията по линия на Механизма за възстановяване и устойчивост.




  Решението за спиране на плащанията, посочено в параграф 1, се прилага за заявления за плащане, подадени след датата на решението за спиране.




  Спирането на срока по член 17 се прилага от деня след приемането на решението, посочено в параграф 1. В случай на спиране на плащанията се прилага член 4, параграф 3 от Регламент [.../....] относно защитата на бюджета на Съюза в случаите на широко разпространено незачитане на принципите на правовата държава в държавите членки.






  2.
     
  В случай на положителна оценка от страна на Комисията в съответствие с член 6 от Регламент [.../....] относно защитата на бюджета на Съюза в случаите на широко разпространено незачитане на принципите на правовата държава в държавите членки, Комисията приема решение чрез акт за изпълнение за отмяна на посоченото в предходния параграф спиране на срока или на плащанията.




  Съответните процедури или плащания се възобновяват в деня след отмяната на спирането.






  3.
     
  Когато въпросната държава членка не използва по подходящ начин отпуснатото финансиране или в случай на незачитане на върховенството на закона, действията на регионално и местно равнище, които допринасят за преодоляване на тези предизвикателства, продължават да се ползват от механизма. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Мерки, свързващи механизма със защитата на бюджета на Съюза в случаите на широко разпространено незачитане на принципите на правовата държава

1.
     
  В случай на широко разпространено незачитане на принципите на правовата държава в държава членка, което се отразява неблагоприятно на доброто финансово управление или на защитата на финансовите интереси на Съюза съгласно определението в член 3 от Регламент [.../....] относно защитата на бюджета на Съюза в случаите на широко разпространено незачитане на принципите на правовата държава в държавите членки, Комисията приема решение чрез акт за изпълнение, с което спира да тече срокът за приемане на решенията, посочени в член 17, параграфи 1 и 2, или се спират плащанията по линия на Механизма за възстановяване и устойчивост.

Решението за спиране на плащанията, посочено в параграф 1, се прилага за заявления за плащане, подадени след датата на решението за спиране.

Спирането на срока по член 17 се прилага от деня след приемането на решението, посочено в параграф 1. В случай на спиране на плащанията се прилага член 4, параграф 3 от Регламент [.../....] относно защитата на бюджета на Съюза в случаите на широко разпространено незачитане на принципите на правовата държава в държавите членки.

2.
     
  В случай на положителна оценка от страна на Комисията в съответствие с член 6 от Регламент [.../....] относно защитата на бюджета на Съюза в случаите на широко разпространено незачитане на принципите на правовата държава в държавите членки, Комисията приема решение чрез акт за изпълнение за отмяна на посоченото в предходния параграф спиране на срока или на плащанията.

Съответните процедури или плащания се възобновяват в деня след отмяната на спирането.

3.
     
  Когато въпросната държава членка не използва по подходящ начин отпуснатото финансиране или в случай на незачитане на върховенството на закона, действията на регионално и местно равнище, които допринасят за преодоляване на тези предизвикателства, продължават да се ползват от механизма.

Изменение 21

Изменение 21

COM(2020) 408 final, член 10

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Максимално финансово участие | Максимално финансово участие |
| За всяка държава членка се изчислява максимално финансово участие за разпределението на сумата, посочена в член 5, параграф 1, буква а), като се използва методиката, посочена в приложение I, въз основа на населението, реципрочната стойност на брутния вътрешен продукт (БВП) на глава от населението и относителното равнище на безработица на всяка държава членка. | За
  периода до 31 декември 2022 г. за
  всяка държава членка се изчислява максимално финансово участие за разпределението на сумата, посочена в член 5, параграф 1, буква а), като се използва методиката, посочена в приложение I, въз основа на населението
  и отрицателното въздействие, което здравната криза оказа върху
  брутния вътрешен продукт (БВП) на глава от населението и равнище на безработица на всяка държава членка. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Максимално финансово участие

Максимално финансово участие

За всяка държава членка се изчислява максимално финансово участие за разпределението на сумата, посочена в член 5, параграф 1, буква а), като се използва методиката, посочена в приложение I, въз основа на населението, реципрочната стойност на брутния вътрешен продукт (БВП) на глава от населението и относителното равнище на безработица на всяка държава членка.

За
  периода до 31 декември 2022 г. за
  всяка държава членка се изчислява максимално финансово участие за разпределението на сумата, посочена в член 5, параграф 1, буква а), като се използва методиката, посочена в приложение I, въз основа на населението
  и отрицателното въздействие, което здравната криза оказа върху
  брутния вътрешен продукт (БВП) на глава от населението и равнище на безработица на всяка държава членка.

периода до 31 декември 2022 г. за

и отрицателното въздействие, което здравната криза оказа върху

Изменение 22

Изменение 22

COM(2020) 408 final, член 11

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Разпределяне на финансовото участие | Разпределяне на финансовото участие |
| 1.   За периода до 31 декември 2022 г. Комисията предоставя за разпределение
  334 950 000 000
  EUR, посочени в член 5, параграф 1, буква а). Всяка държава членка може да представя искания до максималното си финансово участие, посочено в член 10, за изпълнение на плановете си за възстановяване
  и устойчивост
  . | 1.   За периода до 31 декември 2022 г. Комисията предоставя за разпределение
  252 000 000 000
  EUR, посочени в член 5, параграф 1, буква а). Всяка държава членка може да представя искания до максималното си финансово участие, посочено в член 10, за изпълнение на плановете си за възстановяване. |
| 2.   За периода от 31 декември 2022 г. до 31 декември 2024 г.,
  когато са налични финансови средства, Комисията може да организира покани за представяне на предложения в съответствие с графика на европейския семестър
  .
  За тази цел тя публикува препоръчителен график на поканите за представяне на предложения, които трябва да се организират в този период, и при всяка покана посочва сумата, която е на разположение за отпускане. Всяка държава членка може да предложи да получи максимален размер, съответстващ на нейния дял от сумата, която е на разположение за отпускане, както е посочено в приложение I, за изпълнение на плана за възстановяване и устойчивост. | 2.   За периода от 31 декември 2022 г. до 31 декември 2024 г., Комисията
  ще предложи преразглеждане на изложената в приложение I методология до 15 юни 2022 г., за да бъде договорено разпределението на оставащите 108 000 000 000 EUR и да се включи териториалното, икономическото и социалното въздействие на пандемията през периода 2020—2021 г. въз основа на консолидирани статистически данни
  . |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Разпределяне на финансовото участие

Разпределяне на финансовото участие

1.   За периода до 31 декември 2022 г. Комисията предоставя за разпределение
  334 950 000 000
  EUR, посочени в член 5, параграф 1, буква а). Всяка държава членка може да представя искания до максималното си финансово участие, посочено в член 10, за изпълнение на плановете си за възстановяване
  и устойчивост
  .

1.   За периода до 31 декември 2022 г. Комисията предоставя за разпределение
  252 000 000 000
  EUR, посочени в член 5, параграф 1, буква а). Всяка държава членка може да представя искания до максималното си финансово участие, посочено в член 10, за изпълнение на плановете си за възстановяване.

2.   За периода от 31 декември 2022 г. до 31 декември 2024 г.,
  когато са налични финансови средства, Комисията може да организира покани за представяне на предложения в съответствие с графика на европейския семестър
  .
  За тази цел тя публикува препоръчителен график на поканите за представяне на предложения, които трябва да се организират в този период, и при всяка покана посочва сумата, която е на разположение за отпускане. Всяка държава членка може да предложи да получи максимален размер, съответстващ на нейния дял от сумата, която е на разположение за отпускане, както е посочено в приложение I, за изпълнение на плана за възстановяване и устойчивост.

2.   За периода от 31 декември 2022 г. до 31 декември 2024 г., Комисията
  ще предложи преразглеждане на изложената в приложение I методология до 15 юни 2022 г., за да бъде договорено разпределението на оставащите 108 000 000 000 EUR и да се включи териториалното, икономическото и социалното въздействие на пандемията през периода 2020—2021 г. въз основа на консолидирани статистически данни
  .

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Ангажирането на ресурси, ако все още има такива, не следва да се основава на „покана за представяне на оферти“, а на фактологични статистически данни за периода 2020—2021 г.

Изменение 23

Изменение 23

COM(2020) 408 final, член 14, параграф 1

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| В изпълнение на целите, посочени в член 4, държавите членки изготвят национални планове за възстановяване и устойчивост. Тези планове определят програмата за реформи и инвестиции на съответната държава членка за следващите четири години. Плановете за възстановяване и устойчивост, които отговарят на условията за финансиране по този инструмент, включват мерки за осъществяване на реформи и проекти за публични инвестиции чрез съгласуван пакет. | В изпълнение на целите, посочени в член 4, държавите членки изготвят национални планове за възстановяване и устойчивост. Тези планове определят програмата за реформи и инвестиции на съответната държава членка за следващите четири години. Плановете за възстановяване и устойчивост, които отговарят на условията за финансиране по този инструмент, включват мерки за осъществяване на реформи и проекти за публични инвестиции чрез съгласуван пакет.
  За изготвянето на плановете за възстановяване и устойчивост държавите членки могат да използват инструмента за техническа подкрепа в съответствие с Регламент XX/YYYY [за създаване на инструмент за техническа подкрепа]. Допустими са мерките, въведени от 1 февруари 2020 г. и свързани с икономическите и социалните последици от пандемията от COVID-19. С оглед на Европейския зелен пакт като стратегия на Европа за устойчив растеж и следвайки ангажиментите на Съюза за изпълнение на Парижкото споразумение и постигане на целите на ООН за устойчиво развитие, най-малко 40 % от средствата по линия на всеки план за възстановяване и устойчивост допринасят за интегрирането на действията в областта на климата и биологичното разнообразие и за целите за екологична устойчивост. Посредством делегиран акт Комисията приема съответната методика, за да подпомогне държавите членки да изпълнят това изискване.




  С оглед на ориентираното към бъдещето естество на инструмента за възстановяване Next Generation EU и отчитайки важността на Програмата за цифрови умения, Гаранцията за децата и Гаранцията за младежта с цел предотвратяване на превръщането на днешните младежи в „поколение на домашната изолация“, всеки план за възстановяване и устойчивост допринася за преодоляване на риска от дълготрайни вреди върху перспективите за младите хора на пазара на труда и върху общото им благосъстояние посредством всеобхватни решения за заетост, образование и умения и действия за реагиране, насочени към младите хора. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

В изпълнение на целите, посочени в член 4, държавите членки изготвят национални планове за възстановяване и устойчивост. Тези планове определят програмата за реформи и инвестиции на съответната държава членка за следващите четири години. Плановете за възстановяване и устойчивост, които отговарят на условията за финансиране по този инструмент, включват мерки за осъществяване на реформи и проекти за публични инвестиции чрез съгласуван пакет.

В изпълнение на целите, посочени в член 4, държавите членки изготвят национални планове за възстановяване и устойчивост. Тези планове определят програмата за реформи и инвестиции на съответната държава членка за следващите четири години. Плановете за възстановяване и устойчивост, които отговарят на условията за финансиране по този инструмент, включват мерки за осъществяване на реформи и проекти за публични инвестиции чрез съгласуван пакет.
  За изготвянето на плановете за възстановяване и устойчивост държавите членки могат да използват инструмента за техническа подкрепа в съответствие с Регламент XX/YYYY [за създаване на инструмент за техническа подкрепа]. Допустими са мерките, въведени от 1 февруари 2020 г. и свързани с икономическите и социалните последици от пандемията от COVID-19. С оглед на Европейския зелен пакт като стратегия на Европа за устойчив растеж и следвайки ангажиментите на Съюза за изпълнение на Парижкото споразумение и постигане на целите на ООН за устойчиво развитие, най-малко 40 % от средствата по линия на всеки план за възстановяване и устойчивост допринасят за интегрирането на действията в областта на климата и биологичното разнообразие и за целите за екологична устойчивост. Посредством делегиран акт Комисията приема съответната методика, за да подпомогне държавите членки да изпълнят това изискване.

За изготвянето на плановете за възстановяване и устойчивост държавите членки могат да използват инструмента за техническа подкрепа в съответствие с Регламент XX/YYYY [за създаване на инструмент за техническа подкрепа]. Допустими са мерките, въведени от 1 февруари 2020 г. и свързани с икономическите и социалните последици от пандемията от COVID-19. С оглед на Европейския зелен пакт като стратегия на Европа за устойчив растеж и следвайки ангажиментите на Съюза за изпълнение на Парижкото споразумение и постигане на целите на ООН за устойчиво развитие, най-малко 40 % от средствата по линия на всеки план за възстановяване и устойчивост допринасят за интегрирането на действията в областта на климата и биологичното разнообразие и за целите за екологична устойчивост. Посредством делегиран акт Комисията приема съответната методика, за да подпомогне държавите членки да изпълнят това изискване.

С оглед на ориентираното към бъдещето естество на инструмента за възстановяване Next Generation EU и отчитайки важността на Програмата за цифрови умения, Гаранцията за децата и Гаранцията за младежта с цел предотвратяване на превръщането на днешните младежи в „поколение на домашната изолация“, всеки план за възстановяване и устойчивост допринася за преодоляване на риска от дълготрайни вреди върху перспективите за младите хора на пазара на труда и върху общото им благосъстояние посредством всеобхватни решения за заетост, образование и умения и действия за реагиране, насочени към младите хора.

С оглед на ориентираното към бъдещето естество на инструмента за възстановяване Next Generation EU и отчитайки важността на Програмата за цифрови умения, Гаранцията за децата и Гаранцията за младежта с цел предотвратяване на превръщането на днешните младежи в „поколение на домашната изолация“, всеки план за възстановяване и устойчивост допринася за преодоляване на риска от дълготрайни вреди върху перспективите за младите хора на пазара на труда и върху общото им благосъстояние посредством всеобхватни решения за заетост, образование и умения и действия за реагиране, насочени към младите хора.

Изменение 24

Изменение 24

COM(2020) 408 final, член 15, параграф 2

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Планът за възстановяване
  и устойчивост, представен
  от съответната държава членка
  , представлява приложение към националната програма за реформи на държавата и
  се представя официално най-късно до 30 април.
  Проектоплан може да бъде представен от държавата членка от 15 октомври на предходната година, заедно с проектобюджета за следващата година. | Планът за възстановяване,
  изпратен от съответната държава членка,
  се представя официално най-късно до 30 април. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Планът за възстановяване
  и устойчивост, представен
  от съответната държава членка
  , представлява приложение към националната програма за реформи на държавата и
  се представя официално най-късно до 30 април.
  Проектоплан може да бъде представен от държавата членка от 15 октомври на предходната година, заедно с проектобюджета за следващата година.

и устойчивост, представен

, представлява приложение към националната програма за реформи на държавата и

Проектоплан може да бъде представен от държавата членка от 15 октомври на предходната година, заедно с проектобюджета за следващата година.

Планът за възстановяване,
  изпратен от съответната държава членка,
  се представя официално най-късно до 30 април.

изпратен от съответната държава членка,

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Сроковете в рамките на европейския семестър трудно се могат да се съчетаят с представянето на плановете за възстановяване и устойчивост в „приложение“ към националните програми за реформи и още по-малко с изискването за „предварително уведомление“ повече от шест месеца предварително. На компетентните органи трябва да бъде предоставена по-голяма гъвкавост и адаптивност, за да представят своите планове.

Изменение 25

Изменение 25

COM(2020) 408 final — член 15, параграф 3, буква в)

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Планът за възстановяване
  и устойчивост
  трябва да бъде надлежно мотивиран и обоснован. В него по-специално се определят следните елементи:
  [...] | Планът за възстановяване трябва да бъде надлежно мотивиран и обоснован. В него по-специално се определят следните елементи:
  [...] |
| в) | обяснение на начина, по който се очаква съдържащите се в плана мерки да допринесат за екологичния и цифровия преход или за произтичащите от това предизвикателства; |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Планът за възстановяване
  и устойчивост
  трябва да бъде надлежно мотивиран и обоснован. В него по-специално се определят следните елементи:

и устойчивост

[...]

Планът за възстановяване трябва да бъде надлежно мотивиран и обоснован. В него по-специално се определят следните елементи:

[...]

в)

обяснение на начина, по който се очаква съдържащите се в плана мерки да допринесат за екологичния и цифровия преход или за произтичащите от това предизвикателства;

| в) | обяснение на начина, по който се очаква съдържащите се в плана мерки да допринесат за
  постигането на целите за устойчиво развитие и за
  екологичния и цифровия преход или за произтичащите от това предизвикателства; |
| --- | --- |

в)

обяснение на начина, по който се очаква съдържащите се в плана мерки да допринесат за
  постигането на целите за устойчиво развитие и за
  екологичния и цифровия преход или за произтичащите от това предизвикателства;

постигането на целите за устойчиво развитие и за

Изменение 26

Изменение 26

COM(2020) 408 final — член 15, параграф 3, буква г) (нова)

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| | в) | подробно обяснение на начина, по който се очаква мерките да гарантират, че най-малко 40 % от заявените средства за плана за възстановяване и устойчивост допринасят за интегриране на действията в областта на климата и биологичното разнообразие и за целите за екологична устойчивост въз основа на предоставената от Комисията методика в съответствие с член 14, параграф 1; |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

в)

в)

подробно обяснение на начина, по който се очаква мерките да гарантират, че най-малко 40 % от заявените средства за плана за възстановяване и устойчивост допринасят за интегриране на действията в областта на климата и биологичното разнообразие и за целите за екологична устойчивост въз основа на предоставената от Комисията методика в съответствие с член 14, параграф 1;

подробно обяснение на начина, по който се очаква мерките да гарантират, че най-малко 40 % от заявените средства за плана за възстановяване и устойчивост допринасят за интегриране на действията в областта на климата и биологичното разнообразие и за целите за екологична устойчивост въз основа на предоставената от Комисията методика в съответствие с член 14, параграф 1;

Изменение 27

Изменение 27

COM(2020) 408 final — член 15, параграф 4 (нов)

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| | При изготвянето на своите предложения за план за възстановяване и доколкото реформите и инвестициите, които трябва да бъдат подкрепени, попадат в правомощията на местните и регионалните власти, както са определени от националната правна рамка, държавите членки установяват механизъм за структурирано сътрудничество с местните и регионалните власти с цел пълноценното им участие в изготвянето на плана и зачитане на принципа на субсидиарност. Държавите членки докладват за това в плана за възстановяване. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

При изготвянето на своите предложения за план за възстановяване и доколкото реформите и инвестициите, които трябва да бъдат подкрепени, попадат в правомощията на местните и регионалните власти, както са определени от националната правна рамка, държавите членки установяват механизъм за структурирано сътрудничество с местните и регионалните власти с цел пълноценното им участие в изготвянето на плана и зачитане на принципа на субсидиарност. Държавите членки докладват за това в плана за възстановяване.

При изготвянето на своите предложения за план за възстановяване и доколкото реформите и инвестициите, които трябва да бъдат подкрепени, попадат в правомощията на местните и регионалните власти, както са определени от националната правна рамка, държавите членки установяват механизъм за структурирано сътрудничество с местните и регионалните власти с цел пълноценното им участие в изготвянето на плана и зачитане на принципа на субсидиарност. Държавите членки докладват за това в плана за възстановяване.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Вж. изменението на съображение 21.

Изменение 28

Изменение 28

COM(2020) 408 final — член 16, параграф 3, буква б)

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Комисията оценява значението и съгласуваността на плана за възстановяване
  и устойчивост
  и неговия принос за екологичния и цифровия преход, като за тази цел взема предвид следните критерии:
  [...] | Комисията оценява значението и съгласуваността на плана за възстановяване и неговия принос за екологичния и цифровия преход, като за тази цел взема предвид следните критерии:
  [...] |
| б) | дали планът съдържа мерки, които ефективно допринасят за екологичния и цифровия преход или за преодоляване на произтичащите от това предизвикателства; |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Комисията оценява значението и съгласуваността на плана за възстановяване
  и устойчивост
  и неговия принос за екологичния и цифровия преход, като за тази цел взема предвид следните критерии:

и устойчивост

[...]

Комисията оценява значението и съгласуваността на плана за възстановяване и неговия принос за екологичния и цифровия преход, като за тази цел взема предвид следните критерии:

[...]

б)

дали планът съдържа мерки, които ефективно допринасят за екологичния и цифровия преход или за преодоляване на произтичащите от това предизвикателства;

| б) | дали планът съдържа мерки, които ефективно допринасят за екологичния и цифровия преход
  , за постигане на целите за устойчиво развитие
  или за преодоляване на произтичащите от това предизвикателства; |
| --- | --- |

б)

дали планът съдържа мерки, които ефективно допринасят за екологичния и цифровия преход
  , за постигане на целите за устойчиво развитие
  или за преодоляване на произтичащите от това предизвикателства;

, за постигане на целите за устойчиво развитие

Изменение 29

Изменение 29

COM(2020) 408 final, член 20

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Член 20

  Докладване от страна на на държавата членка в рамките на европейския семестър | Член 20

  Докладване от страна на на държавата членка в рамките на европейския семестър |
| Съответната държава членка докладва
  на всяко тримесечие в рамките на европейския семестър
  за постигнатия напредък по отношение на изпълнението на плановете за възстановяване
  и устойчивост
  , включително оперативната договореност, посочена в член 17, параграф 6. За тази цел
  тримесечните доклади
  на държавите членки се отразяват по подходящ начин в националните програми за реформи, които се използват като инструмент за докладване относно напредъка по изпълнението на плановете за възстановяване
  и устойчивост
  . | Съответната държава членка докладва
  на всяко шестмесечие
  за постигнатия напредък по отношение на изпълнението на плановете за възстановяване, включително оперативната договореност, посочена в член 17, параграф 6. За тази цел
  докладите
  на държавите членки се отразяват по подходящ начин в националните програми за реформи, които се използват като инструмент за докладване относно напредъка по изпълнението на плановете за възстановяване. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Член 20

Член 20

Докладване от страна на на държавата членка в рамките на европейския семестър

Член 20

Член 20

Докладване от страна на на държавата членка в рамките на европейския семестър

Съответната държава членка докладва
  на всяко тримесечие в рамките на европейския семестър
  за постигнатия напредък по отношение на изпълнението на плановете за възстановяване
  и устойчивост
  , включително оперативната договореност, посочена в член 17, параграф 6. За тази цел
  тримесечните доклади
  на държавите членки се отразяват по подходящ начин в националните програми за реформи, които се използват като инструмент за докладване относно напредъка по изпълнението на плановете за възстановяване
  и устойчивост
  .

на всяко тримесечие в рамките на европейския семестър

и устойчивост

тримесечните доклади

и устойчивост

Съответната държава членка докладва
  на всяко шестмесечие
  за постигнатия напредък по отношение на изпълнението на плановете за възстановяване, включително оперативната договореност, посочена в член 17, параграф 6. За тази цел
  докладите
  на държавите членки се отразяват по подходящ начин в националните програми за реформи, които се използват като инструмент за докладване относно напредъка по изпълнението на плановете за възстановяване.

на всяко шестмесечие

докладите

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Вж. изменението на съображение 33.

Изменение 30

Изменение 30

COM(2020) 408 final — член 22 (нов)

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| | Набор от показатели за възстановяване и устойчивост





  1.
     
  Комисията създава набор от показатели за възстановяване и устойчивост („наборът от показатели“), който показва състоянието на изпълнението на договорените реформи и инвестиции посредством плановете за възстановяване и устойчивост на всяка държава членка.






  2.
     
  Наборът от показатели съдържа ключови показатели, като например социални, икономически и екологични показатели, чрез които се оценява напредъкът, отбелязан от плановете за възстановяване и устойчивост във всяка от приоритетните области на политика, които определят обхвата на настоящия регламент, както и обобщение на процеса на мониторинг във връзка със спазването на минималните проценти на разходите за целите в областта на климата и други екологични цели.






  3.
     
  Наборът от показатели посочва степента на постигане на съответните междинни цели на плановете за възстановяване и устойчивост и установените недостатъци при тяхното изпълнение, както и препоръките на Комисията за отстраняване на съответните недостатъци.






  4.
     
  Освен това в набора от показатели се обобщават основните препоръки към държавите членки по отношение на техните планове за възстановяване и устойчивост.






  5.
     
  Наборът от показатели служи като основа за постоянен обмен на най-добри практики между държавите членки, който ще се осъществява под формата на редовно организиран структуриран диалог.






  6.
     
  Наборът от показатели се актуализира постоянно и е публично достъпен на уебсайта на Комисията. Той посочва състоянието на исканията за плащане, плащанията, спиранията и отмяната на финансови вноски.






  7.
     
  Комисията представя набора от показатели на изслушване, организирано от компетентните комисии на Европейския парламент. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Набор от показатели за възстановяване и устойчивост

Набор от показатели за възстановяване и устойчивост

1.
     
  Комисията създава набор от показатели за възстановяване и устойчивост („наборът от показатели“), който показва състоянието на изпълнението на договорените реформи и инвестиции посредством плановете за възстановяване и устойчивост на всяка държава членка.

2.
     
  Наборът от показатели съдържа ключови показатели, като например социални, икономически и екологични показатели, чрез които се оценява напредъкът, отбелязан от плановете за възстановяване и устойчивост във всяка от приоритетните области на политика, които определят обхвата на настоящия регламент, както и обобщение на процеса на мониторинг във връзка със спазването на минималните проценти на разходите за целите в областта на климата и други екологични цели.

3.
     
  Наборът от показатели посочва степента на постигане на съответните междинни цели на плановете за възстановяване и устойчивост и установените недостатъци при тяхното изпълнение, както и препоръките на Комисията за отстраняване на съответните недостатъци.

4.
     
  Освен това в набора от показатели се обобщават основните препоръки към държавите членки по отношение на техните планове за възстановяване и устойчивост.

5.
     
  Наборът от показатели служи като основа за постоянен обмен на най-добри практики между държавите членки, който ще се осъществява под формата на редовно организиран структуриран диалог.

6.
     
  Наборът от показатели се актуализира постоянно и е публично достъпен на уебсайта на Комисията. Той посочва състоянието на исканията за плащане, плащанията, спиранията и отмяната на финансови вноски.

7.
     
  Комисията представя набора от показатели на изслушване, организирано от компетентните комисии на Европейския парламент.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Ефективността на мерките следва да бъде направена измерима и прозрачна.

Предложение за регламент за създаване на инструмент за техническа подкрепа

Предложение за регламент за създаване на инструмент за техническа подкрепа

Изменение 31

Изменение 31

COM(2020) 409 final — Съображение 4

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| На равнището на Съюза европейският семестър за координация на икономическите политики е рамката, чрез която се определят националните приоритети в областта на реформите и се наблюдава тяхното изпълнение. Държавите членки изготвят собствени национални многогодишни инвестиционни стратегии в подкрепа на тези приоритети на реформите. Тези стратегии са представени заедно с годишните национални програми за реформи като начин за определяне и координиране на приоритетите, които трябва да бъдат подкрепяни с финансиране от държавите членки и/или Съюза. Те следва също така да осигурят съгласуваното използване на финансирането от Съюза и да увеличат максимално добавената стойност на финансовото подпомагане, което получават по-специално по програмите, подкрепяни от Съюза в рамките на структурните фондове и Кохезионния фонд, както и от други програми. | На равнището на Съюза европейският семестър за координация на икономическите политики
  („европейският семестър“), включващ принципите на Европейския стълб на социалните права и целите за устойчиво развитие (ЦУР)
  , е рамката, чрез която се определят националните приоритети в областта на реформите и се наблюдава тяхното изпълнение. Държавите членки изготвят собствени национални многогодишни инвестиционни стратегии в подкрепа на тези приоритети на реформите
  в сътрудничество с местните и регионалните органи в съответствие с техните правомощия
  . Тези стратегии са представени заедно с годишните национални програми за реформи като начин за определяне и координиране на приоритетите, които трябва да бъдат подкрепяни с финансиране от държавите членки и/или Съюза. Те следва също така да осигурят съгласуваното използване на финансирането от Съюза и да увеличат максимално добавената стойност на финансовото подпомагане, което получават по-специално по програмите, подкрепяни от Съюза в рамките на структурните фондове и Кохезионния фонд
  , Фонда за възстановяване и програмата InvestEU
  , както и от други програми. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

На равнището на Съюза европейският семестър за координация на икономическите политики е рамката, чрез която се определят националните приоритети в областта на реформите и се наблюдава тяхното изпълнение. Държавите членки изготвят собствени национални многогодишни инвестиционни стратегии в подкрепа на тези приоритети на реформите. Тези стратегии са представени заедно с годишните национални програми за реформи като начин за определяне и координиране на приоритетите, които трябва да бъдат подкрепяни с финансиране от държавите членки и/или Съюза. Те следва също така да осигурят съгласуваното използване на финансирането от Съюза и да увеличат максимално добавената стойност на финансовото подпомагане, което получават по-специално по програмите, подкрепяни от Съюза в рамките на структурните фондове и Кохезионния фонд, както и от други програми.

На равнището на Съюза европейският семестър за координация на икономическите политики
  („европейският семестър“), включващ принципите на Европейския стълб на социалните права и целите за устойчиво развитие (ЦУР)
  , е рамката, чрез която се определят националните приоритети в областта на реформите и се наблюдава тяхното изпълнение. Държавите членки изготвят собствени национални многогодишни инвестиционни стратегии в подкрепа на тези приоритети на реформите
  в сътрудничество с местните и регионалните органи в съответствие с техните правомощия
  . Тези стратегии са представени заедно с годишните национални програми за реформи като начин за определяне и координиране на приоритетите, които трябва да бъдат подкрепяни с финансиране от държавите членки и/или Съюза. Те следва също така да осигурят съгласуваното използване на финансирането от Съюза и да увеличат максимално добавената стойност на финансовото подпомагане, което получават по-специално по програмите, подкрепяни от Съюза в рамките на структурните фондове и Кохезионния фонд
  , Фонда за възстановяване и програмата InvestEU
  , както и от други програми.

(„европейският семестър“), включващ принципите на Европейския стълб на социалните права и целите за устойчиво развитие (ЦУР)

в сътрудничество с местните и регионалните органи в съответствие с техните правомощия

, Фонда за възстановяване и програмата InvestEU

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Съдържанието на този параграф следва да бъде приведено в съответствие със съдържанието на предложения регламент и междуинституционалното споразумение относно програмата InvestEU и с предложението за „Механизъм за възстановяване и устойчивост“, включително признаването на ролята на местните и регионалните власти в рамките на европейския семестър. Следва също така да се припомни, че семестърът трябва да включва целите за устойчиво развитие.

Изменение 32

Изменение 32

COM(2020) 409 final — Съображение 8

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Общата цел на инструмента за техническа подкрепа следва да бъде насърчаването на икономическото, социалното и териториалното сближаване в Съюза чрез подкрепа на усилията на държавите членки за осъществяване на реформи, необходими за постигане на икономическо и социално възстановяване, устойчивост и сближаване. В тази връзка той следва да допринася за укрепване на административния капацитет на държавите членки за прилагане на правото на Съюза във връзка с предизвикателствата, пред които са изправени институциите, управленските структури, публичната администрация и икономическите и социалните сектори. | Общата цел на инструмента за техническа подкрепа следва да бъде насърчаването на икономическото, социалното и териториалното сближаване в Съюза чрез подкрепа на усилията на държавите членки
  и местните и регионалните власти
  за осъществяване на реформи, необходими за постигане на икономическо и социално възстановяване, устойчивост и сближаване. В тази връзка той следва да допринася за укрепване на административния капацитет на държавите членки
  и местните и регионалните власти
  за прилагане на правото на Съюза във връзка с предизвикателствата, пред които са изправени институциите, управленските структури, публичната администрация и икономическите и социалните сектори. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Общата цел на инструмента за техническа подкрепа следва да бъде насърчаването на икономическото, социалното и териториалното сближаване в Съюза чрез подкрепа на усилията на държавите членки за осъществяване на реформи, необходими за постигане на икономическо и социално възстановяване, устойчивост и сближаване. В тази връзка той следва да допринася за укрепване на административния капацитет на държавите членки за прилагане на правото на Съюза във връзка с предизвикателствата, пред които са изправени институциите, управленските структури, публичната администрация и икономическите и социалните сектори.

Общата цел на инструмента за техническа подкрепа следва да бъде насърчаването на икономическото, социалното и териториалното сближаване в Съюза чрез подкрепа на усилията на държавите членки
  и местните и регионалните власти
  за осъществяване на реформи, необходими за постигане на икономическо и социално възстановяване, устойчивост и сближаване. В тази връзка той следва да допринася за укрепване на административния капацитет на държавите членки
  и местните и регионалните власти
  за прилагане на правото на Съюза във връзка с предизвикателствата, пред които са изправени институциите, управленските структури, публичната администрация и икономическите и социалните сектори.

и местните и регионалните власти

и местните и регионалните власти

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Необходимо е да се осигури съгласуваност с членове 2 и 4 от предложението за регламент, в които се посочва, че целта на инструмента е да подкрепя всички публични органи на държавите членки, включително местните и регионалните органи, които отговарят за прилагането на значителна част от правото на Съюза, както и за над половината публични инвестиции и една трета от публичните разходи като цяло.

Изменение 33

Изменение 33

COM(2020) 409 final — Съображение 10

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| За да се подпомогнат държавите членки при провеждането на необходимите реформи във всички ключови икономически и социални области,
  Комисията следва да продължи да оказва техническа подкрепа по искане на
  държава членка в широк кръг от области на политиката, в т.ч.
  свързани с управлението на публичните финанси и активи, институционалните и административните реформи, бизнес средата, сектора на финансите, пазарите на стоки, услуги и труд, образованието и обучението, устойчивото развитие, общественото здраве и социалното подпомагане. Специално внимание следва да се обърне на действията, които насърчават прехода към зелени и цифрови технологии. | Комисията следва да продължи да оказва техническа подкрепа по искане на
  национален орган в областите на политика, необходими за изпълнението на целите на Договора за Европейския съюз, и
  свързани с управлението на публичните финанси и активи, институционалните и административните реформи, бизнес средата, сектора на финансите, пазарите на
  местни
  стоки, услуги и труд, образованието и обучението, устойчивото развитие, общественото здраве и социалното подпомагане
  , и равенството между половете
  . Специално внимание следва да се обърне на действията, които насърчават прехода към зелени и цифрови технологии
  , като се следи по-конкретно за намаляване на цифровото разделение, което засяга жените
  . |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

За да се подпомогнат държавите членки при провеждането на необходимите реформи във всички ключови икономически и социални области,
  Комисията следва да продължи да оказва техническа подкрепа по искане на
  държава членка в широк кръг от области на политиката, в т.ч.
  свързани с управлението на публичните финанси и активи, институционалните и административните реформи, бизнес средата, сектора на финансите, пазарите на стоки, услуги и труд, образованието и обучението, устойчивото развитие, общественото здраве и социалното подпомагане. Специално внимание следва да се обърне на действията, които насърчават прехода към зелени и цифрови технологии.

За да се подпомогнат държавите членки при провеждането на необходимите реформи във всички ключови икономически и социални области,

държава членка в широк кръг от области на политиката, в т.ч.

Комисията следва да продължи да оказва техническа подкрепа по искане на
  национален орган в областите на политика, необходими за изпълнението на целите на Договора за Европейския съюз, и
  свързани с управлението на публичните финанси и активи, институционалните и административните реформи, бизнес средата, сектора на финансите, пазарите на
  местни
  стоки, услуги и труд, образованието и обучението, устойчивото развитие, общественото здраве и социалното подпомагане
  , и равенството между половете
  . Специално внимание следва да се обърне на действията, които насърчават прехода към зелени и цифрови технологии
  , като се следи по-конкретно за намаляване на цифровото разделение, което засяга жените
  .

национален орган в областите на политика, необходими за изпълнението на целите на Договора за Европейския съюз, и

местни

, и равенството между половете

, като се следи по-конкретно за намаляване на цифровото разделение, което засяга жените

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Съгласуваност със законодателните изменения на член 2 и член 4. Вж. изменението на съображение 8.

Изменение 34

Изменение 34

COM(2020) 409 final, член 2, параграф 1

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения: | За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения: |
| (1)   „техническа подкрепа“ означава мерки, които помагат на
  държавите членки
  да извършват институционални, административни и
  поддържащи растежа
  и
  повишаващи устойчивостта реформи
  ; | (1)   „техническа подкрепа“ означава мерки, които помагат на
  националните, регионалните и местните власти
  да извършват институционални
  и
  административни
  реформи
  и
  реформи, които да доведат до устойчив растеж, сближаване и устойчивост
  ;
  За да отговарят на условията за използване на Инструмента за техническа подкрепа, тези реформи трябва да отговарят на следните критерии:










  i) | да бъдат необходими за изпълнението на целите на Договора за Европейския съюз; |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:

За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:

(1)   „техническа подкрепа“ означава мерки, които помагат на
  държавите членки
  да извършват институционални, административни и
  поддържащи растежа
  и
  повишаващи устойчивостта реформи
  ;

(1)   „техническа подкрепа“ означава мерки, които помагат на
  националните, регионалните и местните власти
  да извършват институционални
  и
  административни
  реформи
  и
  реформи, които да доведат до устойчив растеж, сближаване и устойчивост
  ;
  За да отговарят на условията за използване на Инструмента за техническа подкрепа, тези реформи трябва да отговарят на следните критерии:

i)

да бъдат необходими за изпълнението на целите на Договора за Европейския съюз;

| ii) | да допринасят за сближаването и намаляването на регионалните различия в духа на правното основание на регламента, член 175 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) и |
| --- | --- |

ii)

да допринасят за сближаването и намаляването на регионалните различия в духа на правното основание на регламента, член 175 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) и

| iii) | да са в състояние да мобилизират инвестиции, и следователно да водят до дългосрочен устойчив и солидарен растеж, който съответства на целите на устойчивото развитие
  ; |
| --- | --- |

iii)

да са в състояние да мобилизират инвестиции, и следователно да водят до дългосрочен устойчив и солидарен растеж, който съответства на целите на устойчивото развитие
  ;

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Съгласуваност с член 2, параграф 2, и член 4 по отношение на адресатите на инструмента и с членове 3, 4 и 5 по отношение на целта на реформите.

Изменение 35

Изменение 35

COM(2020) 409 final, член 3

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Общата цел на инструмента е да се насърчи икономическото, социалното и териториалното сближаване в Съюза чрез подкрепа на усилията на държавите членки както за провеждане на необходимите реформи за икономическо и социално възстановяване, устойчивост и възходящо икономическо и социално сближаване, така и за укрепване на техния административен капацитет за прилагане на правото на Съюза предвид предизвикателствата, пред които са изправени институциите, управленските структури, публичната администрация и икономическите и социалните сектори. | Общата цел на инструмента е да се насърчи икономическото, социалното и териториалното сближаване в Съюза чрез подкрепа на усилията на държавите членки
  и на местните и регионалните власти
  както за провеждане на необходимите реформи за икономическо и социално възстановяване, устойчивост и възходящо икономическо и социално сближаване, така и за укрепване на техния административен капацитет за прилагане на правото на Съюза предвид предизвикателствата, пред които са изправени институциите, управленските структури, публичната администрация и икономическите и социалните сектори. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Общата цел на инструмента е да се насърчи икономическото, социалното и териториалното сближаване в Съюза чрез подкрепа на усилията на държавите членки както за провеждане на необходимите реформи за икономическо и социално възстановяване, устойчивост и възходящо икономическо и социално сближаване, така и за укрепване на техния административен капацитет за прилагане на правото на Съюза предвид предизвикателствата, пред които са изправени институциите, управленските структури, публичната администрация и икономическите и социалните сектори.

Общата цел на инструмента е да се насърчи икономическото, социалното и териториалното сближаване в Съюза чрез подкрепа на усилията на държавите членки
  и на местните и регионалните власти
  както за провеждане на необходимите реформи за икономическо и социално възстановяване, устойчивост и възходящо икономическо и социално сближаване, така и за укрепване на техния административен капацитет за прилагане на правото на Съюза предвид предизвикателствата, пред които са изправени институциите, управленските структури, публичната администрация и икономическите и социалните сектори.

и на местните и регионалните власти

Изменение 36

Изменение 36

COM(2020) 409 final, член 5, буква д)

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| политики за осъществяване на прехода към цифрови и зелени технологии, решения в областта на електронното управление, електронни обществени поръчки, свързаност, достъп и управление на данни, електронно обучение, основани на изкуствен интелект решения, както и за прилагането на екологичния стълб на устойчивото развитие и опазването на околната среда, действията в областта на климата, мобилността, насърчаването на кръговата икономика, енергийната и ресурсната ефективност, енергията от възобновяеми източници, постигането на енергийна диверсификация и гарантирането на енергийната сигурност, както и за селскостопанския сектор, опазването на почвите и биологичното разнообразие, рибарството и устойчивото развитие на селските райони; както и | политики за осъществяване на прехода към цифрови и зелени технологии, решения в областта на електронното управление, електронни обществени поръчки, свързаност, достъп и управление на данни, електронно обучение, основани на изкуствен интелект решения, както и за прилагането на екологичния стълб на устойчивото развитие и опазването на околната среда, действията в областта на климата, мобилността, насърчаването на кръговата икономика
  , пълния воден цикъл
  , енергийната и ресурсната ефективност, енергията от възобновяеми източници, постигането на енергийна диверсификация и гарантирането на енергийната сигурност, както и за селскостопанския сектор, опазването на почвите и биологичното разнообразие, рибарството и устойчивото развитие на селските райони; както и |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

политики за осъществяване на прехода към цифрови и зелени технологии, решения в областта на електронното управление, електронни обществени поръчки, свързаност, достъп и управление на данни, електронно обучение, основани на изкуствен интелект решения, както и за прилагането на екологичния стълб на устойчивото развитие и опазването на околната среда, действията в областта на климата, мобилността, насърчаването на кръговата икономика, енергийната и ресурсната ефективност, енергията от възобновяеми източници, постигането на енергийна диверсификация и гарантирането на енергийната сигурност, както и за селскостопанския сектор, опазването на почвите и биологичното разнообразие, рибарството и устойчивото развитие на селските райони; както и

политики за осъществяване на прехода към цифрови и зелени технологии, решения в областта на електронното управление, електронни обществени поръчки, свързаност, достъп и управление на данни, електронно обучение, основани на изкуствен интелект решения, както и за прилагането на екологичния стълб на устойчивото развитие и опазването на околната среда, действията в областта на климата, мобилността, насърчаването на кръговата икономика
  , пълния воден цикъл
  , енергийната и ресурсната ефективност, енергията от възобновяеми източници, постигането на енергийна диверсификация и гарантирането на енергийната сигурност, както и за селскостопанския сектор, опазването на почвите и биологичното разнообразие, рибарството и устойчивото развитие на селските райони; както и

, пълния воден цикъл

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Водният сектор има основно стратегическо значение за благосъстоянието на гражданите и европейската икономика, тъй като е основен ресурс, както и икономически сектор, който създава устойчива и висококачествена заетост. Използването на енергия от възобновяеми източници е основна цел в борбата с изменението на климата.

Изменение 37

Изменение 37

COM(2020) 409 final, член 8

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 1.   
  Държава членка, която
  желае да получи техническа подкрепа по инструмента, подава искане за техническа подкрепа до Комисията, в което се посочват областите на политиката и приоритетите за подкрепа, както е определено в член 5. Тези искания се подават до 31 октомври на календарната година. Комисията изготвя насоки относно основните елементи, които трябва да бъдат включени в искането за подкрепа. | 1.   
  Национален, регионален или местен орган на управление, който
  желае да получи техническа подкрепа по инструмента, подава искане за техническа подкрепа до Комисията, в което се посочват областите на политиката и приоритетите за подкрепа, както е определено в член 5. Тези искания се подават до 31 октомври на календарната година. Комисията изготвя насоки относно основните елементи, които трябва да бъдат включени в искането за подкрепа. |
| 2.   
  Държавите членки
  могат да представят искане за техническа подкрепа при следните обстоятелства, свързани със: | 2.   
  Националните, регионалните или местните власти
  могат да представят искане за техническа подкрепа при следните обстоятелства, свързани със: |
| а) | изпълнението на реформи, предприети от
  държавите членки
  по тяхна собствена инициатива, по-специално в подкрепа на възстановяването [в съответствие с Регламент (ЕС) No YYY/XX], за постигане на устойчив икономически растеж, създаване на работни места и повишаване на устойчивостта; |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

1.   
  Държава членка, която
  желае да получи техническа подкрепа по инструмента, подава искане за техническа подкрепа до Комисията, в което се посочват областите на политиката и приоритетите за подкрепа, както е определено в член 5. Тези искания се подават до 31 октомври на календарната година. Комисията изготвя насоки относно основните елементи, които трябва да бъдат включени в искането за подкрепа.

1.   
  Национален, регионален или местен орган на управление, който
  желае да получи техническа подкрепа по инструмента, подава искане за техническа подкрепа до Комисията, в което се посочват областите на политиката и приоритетите за подкрепа, както е определено в член 5. Тези искания се подават до 31 октомври на календарната година. Комисията изготвя насоки относно основните елементи, които трябва да бъдат включени в искането за подкрепа.

2.   
  Държавите членки
  могат да представят искане за техническа подкрепа при следните обстоятелства, свързани със:

2.   
  Националните, регионалните или местните власти
  могат да представят искане за техническа подкрепа при следните обстоятелства, свързани със:

а)

изпълнението на реформи, предприети от
  държавите членки
  по тяхна собствена инициатива, по-специално в подкрепа на възстановяването [в съответствие с Регламент (ЕС) No YYY/XX], за постигане на устойчив икономически растеж, създаване на работни места и повишаване на устойчивостта;

държавите членки

[...]

| а) | изпълнението на реформи, предприети от
  националните, регионалните или местните власти
  по тяхна собствена инициатива, по-специално в подкрепа на възстановяването [в съответствие с Регламент (ЕС) No YYY/XX], за постигане на устойчив икономически растеж, създаване на работни места и повишаване на устойчивостта; |
| --- | --- |

а)

изпълнението на реформи, предприети от
  националните, регионалните или местните власти
  по тяхна собствена инициатива, по-специално в подкрепа на възстановяването [в съответствие с Регламент (ЕС) No YYY/XX], за постигане на устойчив икономически растеж, създаване на работни места и повишаване на устойчивостта;

националните, регионалните или местните власти

[...]

II.   ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ,

Относно т.нар. „Механизъм за възстановяване и устойчивост“

Относно т.нар. „Механизъм за възстановяване и устойчивост“

| 1. | приветства факта, че размерът на бюджета на този нов инструмент от 360 млрд. евро под формата на безвъзмездни средства и 312,5 млрд. евро под формата на заеми, които да бъдат усвоени до края на 2024 г., позволява макроикономически отговор, съизмерим с мащаба на най-тежката рецесия в историята на Европейския съюз през 2020 г., довела до спад на БВП с 8,3 % (1). КР подкрепя и постигнатия в предложението баланс между безвъзмездни средства и заеми. Рискът от по-нататъшно увеличаване на социално-икономическите различия оправдава бързото приемане и прилагане на „Плана за възстановяване за Европа“ и бюджета на ЕС за периода след 2020 г. още през есента на същата година; |
| --- | --- |

1.

приветства факта, че размерът на бюджета на този нов инструмент от 360 млрд. евро под формата на безвъзмездни средства и 312,5 млрд. евро под формата на заеми, които да бъдат усвоени до края на 2024 г., позволява макроикономически отговор, съизмерим с мащаба на най-тежката рецесия в историята на Европейския съюз през 2020 г., довела до спад на БВП с 8,3 % (1

| 2. | подчертавайки, че правното основание на предложението (член 175 от ДФЕС) се отнася до целта за сближаване, КР изразява безпокойство от факта, че териториалното измерение е застъпено твърде слабо в предложението на Комисията, въпреки че социалните и икономическите отражения от кризата с коронавируса са неравномерно разпределени между държавите членки и между техните региони: първо, защото здравото и човешкото въздействие зависи до голяма степен от конкретната територия и капацитетът за здравни грижи е неравномерно разпределен, второ, защото продължителността и строгостта на превантивните мерки срещу коронавируса също се различаваха в зависимост от регионалната здравна ситуация, и трето, защото някои икономически сектори са непропорционално засегнати и следователно социално-икономическото въздействие на местно и регионално равнище зависи от преобладаващите сектори на дейност, състава на заетостта и излагането на всяка териториална единица на глобалните вериги за създаване на стойност. Без конкретни мерки за смекчаване на последиците кризата с коронавируса може да създаде или засили регионалните различия в рамките на държавите членки и между тях. Сближаването и солидарността трябва да бъдат изведени на преден план в нашите инвестиционни приоритети; |
| --- | --- |

2.

подчертавайки, че правното основание на предложението (член 175 от ДФЕС) се отнася до целта за сближаване, КР изразява безпокойство от факта, че териториалното измерение е застъпено твърде слабо в предложението на Комисията, въпреки че социалните и икономическите отражения от кризата с коронавируса са неравномерно разпределени между държавите членки и между техните региони: първо, защото здравото и човешкото въздействие зависи до голяма степен от конкретната територия и капацитетът за здравни грижи е неравномерно разпределен, второ, защото продължителността и строгостта на превантивните мерки срещу коронавируса също се различаваха в зависимост от регионалната здравна ситуация, и трето, защото някои икономически сектори са непропорционално засегнати и следователно социално-икономическото въздействие на местно и регионално равнище зависи от преобладаващите сектори на дейност, състава на заетостта и излагането на всяка териториална единица на глобалните вериги за създаване на стойност. Без конкретни мерки за смекчаване на последиците кризата с коронавируса може да създаде или засили регионалните различия в рамките на държавите членки и между тях. Сближаването и солидарността трябва да бъдат изведени на преден план в нашите инвестиционни приоритети;

| 3. | предупреждава, че европейският семестър като инструмент за управление на фонда, наречен „Механизъм“, продължава да бъде централизиран процес „от горе надолу“, който не е подходящ за инструмент, предназначен да укрепи икономическото, социалното и териториалното сближаване; поради това отново отравя своето предложение за кодекс за поведение с цел включване на местните и регионалните власти (МРВ) в европейския семестър (2). Този кодекс е по-спешен и необходим от всякога, за да стане семестърът по-прозрачен, приобщаващ и демократичен, но също и по-ефективен, като се привлекат за участие местните и регионалните власти; |
| --- | --- |

3.

предупреждава, че европейският семестър като инструмент за управление на фонда, наречен „Механизъм“, продължава да бъде централизиран процес „от горе надолу“, който не е подходящ за инструмент, предназначен да укрепи икономическото, социалното и териториалното сближаване; поради това отново отравя своето предложение за кодекс за поведение с цел включване на местните и регионалните власти (МРВ) в европейския семестър (2

| 4. | признава, че конкретните мерки за възстановяване, предвидени в рамките на Next Generation EU, предлагат възможност за всички територии, особено за най-засегнатите от икономическата криза, породена от пандемията от COVID-19, да насърчават модернизирането на своя икономически модел и да го направят по-продуктивен и устойчив. Изразява съжаление обаче, че предложеният коефициент на разпределение за първия транш от 70 % от поетите задължения, под формата на трансфери от Фонда за възстановяване, се основава на социално-икономически показатели, които се отнасят до положението преди здравната криза, и не отчита последиците от пандемията върху тях, тъй като от самото начало последиците за икономиката от пандемията, бяха асиметрични от териториална гледна точка; |
| --- | --- |

4.

признава, че конкретните мерки за възстановяване, предвидени в рамките на Next Generation EU, предлагат възможност за всички територии, особено за най-засегнатите от икономическата криза, породена от пандемията от COVID-19, да насърчават модернизирането на своя икономически модел и да го направят по-продуктивен и устойчив. Изразява съжаление обаче, че предложеният коефициент на разпределение за първия транш от 70 % от поетите задължения, под формата на трансфери от Фонда за възстановяване, се основава на социално-икономически показатели, които се отнасят до положението преди здравната криза, и не отчита последиците от пандемията върху тях, тъй като от самото начало последиците за икономиката от пандемията, бяха асиметрични от териториална гледна точка;

| 5. | отбелязва, че икономическият спад се наблюдава в момент, когато много ключови промишлени сектори вече са изправени пред големи предизвикателства в резултат на цифровата и екологичната трансформация. За да постигне необходимата промяна, ЕС не трябва да изостава в световната надпревара за иновации. Това изисква значителни инвестиции в научноизследователска и развойна дейност и придобиване на умения и повишаване на квалификацията. Механизмът за възстановяване и устойчивост би трябвало да бъде използван и за подобни инвестиции; |
| --- | --- |

5.

отбелязва, че икономическият спад се наблюдава в момент, когато много ключови промишлени сектори вече са изправени пред големи предизвикателства в резултат на цифровата и екологичната трансформация. За да постигне необходимата промяна, ЕС не трябва да изостава в световната надпревара за иновации. Това изисква значителни инвестиции в научноизследователска и развойна дейност и придобиване на умения и повишаване на квалификацията. Механизмът за възстановяване и устойчивост би трябвало да бъде използван и за подобни инвестиции;

| 6. | поради това настоява МРВ да участват в изготвянето на плановете за възстановяване чрез структурирано сътрудничество с държавите членки, доколкото реформите и инвестициите, които ще бъдат подкрепяни, попадат в обхвата на местните и регионалните правомощия и при зачитане на националната правна рамка за разделение на правомощията между различните равнища на управление. Комитетът насърчава Комисията, в консултация с КР, да представи насоки за тази цел още през есента на 2020 г. От своя страна той се ангажира да организира на всеки шест месеца оценка на териториалното изпълнение на плановете за възстановяване и устойчивост; |
| --- | --- |

6.

поради това настоява МРВ да участват в изготвянето на плановете за възстановяване чрез структурирано сътрудничество с държавите членки, доколкото реформите и инвестициите, които ще бъдат подкрепяни, попадат в обхвата на местните и регионалните правомощия и при зачитане на националната правна рамка за разделение на правомощията между различните равнища на управление. Комитетът насърчава Комисията, в консултация с КР, да представи насоки за тази цел още през есента на 2020 г. От своя страна той се ангажира да организира на всеки шест месеца оценка на териториалното изпълнение на плановете за възстановяване и устойчивост;

| 7. | освен това счита, че сроковете в рамките на европейския семестър трудно се могат да се съчетаят с представянето на плановете за възстановяване в „приложение“ към националните програми за реформи и още по-малко с изискването за „предварително уведомление“ повече от шест месеца предварително. На компетентните органи трябва да бъде предоставена по-голяма гъвкавост и адаптивност, за да представят своите планове; |
| --- | --- |

7.

освен това счита, че сроковете в рамките на европейския семестър трудно се могат да се съчетаят с представянето на плановете за възстановяване в „приложение“ към националните програми за реформи и още по-малко с изискването за „предварително уведомление“ повече от шест месеца предварително. На компетентните органи трябва да бъде предоставена по-голяма гъвкавост и адаптивност, за да представят своите планове;

| 8. | отбелязва, че на 17 септември 2020 г. Комисията представи едновременното публикуване на насоки за плановете за възстановяване и устойчивост (3) и на годишната стратегия за устойчив растеж (ASGS). Във връзка с това отбелязва, че:






  — | сега Комисията изглежда предлага сливане на националните планове за възстановяване и устойчивост и националните програми за реформи и вече не планира да предлага специфични за всяка държава препоръки, |
| --- | --- | --- |

8.

отбелязва, че на 17 септември 2020 г. Комисията представи едновременното публикуване на насоки за плановете за възстановяване и устойчивост (3

—

сега Комисията изглежда предлага сливане на националните планове за възстановяване и устойчивост и националните програми за реформи и вече не планира да предлага специфични за всяка държава препоръки,

| — | Комисията, разбира се, приканва държавите членки да „опишат институционалния характер на съответните им планове за възстановяване и устойчивост, както и ролята на техните национални/регионални парламенти, други регионални/местни органи и национални консултативни органи като национални фискални съвети и национални съвети по производителността в процеса на вземане на решения, който води до приемането/подаването на планове за възстановяване и устойчивост“, но не се поставя изискване за участие на местните и регионалните власти в тяхната подготовка, |
| --- | --- |

—

Комисията, разбира се, приканва държавите членки да „опишат институционалния характер на съответните им планове за възстановяване и устойчивост, както и ролята на техните национални/регионални парламенти, други регионални/местни органи и национални консултативни органи като национални фискални съвети и национални съвети по производителността в процеса на вземане на решения, който води до приемането/подаването на планове за възстановяване и устойчивост“, но не се поставя изискване за участие на местните и регионалните власти в тяхната подготовка,

| — | териториалното измерение не изглежда да е програмен приоритет в тези документи, |
| --- | --- |

—

териториалното измерение не изглежда да е програмен приоритет в тези документи,

| — | Комисията представя 7 водещи инициативи (4), в които се очаква да се впишат плановете за възстановяване и устойчивост. Тези водещи инициативи могат да се окажат допълнителни ограничения за стратегическото планиране на плановете за възстановяване и устойчивост. От друга страна, нито една от тези 7 водещи инициативи не е свързана със социалното сближаване, въпреки че то е застрашено от пандемията от COVID-19. |
| --- | --- |

—

Комисията представя 7 водещи инициативи (4), в които се очаква да се впишат плановете за възстановяване и устойчивост. Тези водещи инициативи могат да се окажат допълнителни ограничения за стратегическото планиране на плановете за възстановяване и устойчивост. От друга страна, нито една от тези 7 водещи инициативи не е свързана със социалното сближаване, въпреки че то е застрашено от пандемията от COVID-19.

4

Предлага да организира съвместно с Европейската комисия „Форум за възстановяването и устойчивостта“, за да се повиши участието на местните и регионалните власти в плана за възстановяването и да се направи оценка на неговия принос за сближаването, както и за екологичния и цифровия преход;

| 9. | накрая припомня, че МРВ носят отговорност за над половината от публичните инвестиции в ЕС — голяма част от които в ключови сектори като здравеопазване, образование, социални услуги, жилищно настаняване, транспорт или туризъм — и че следователно би било абсурдно те да не могат да се възползват от тази подкрепа за публичните инвестиции, която е особено необходима по време на криза, тъй като през последното десетилетие се проявиха неблагоприятните проциклични последици от съкращенията на публичните инвестиции, които твърде често се използват като променлива величина за адаптиране спрямо бюджетните ограничения; |
| --- | --- |

9.

накрая припомня, че МРВ носят отговорност за над половината от публичните инвестиции в ЕС — голяма част от които в ключови сектори като здравеопазване, образование, социални услуги, жилищно настаняване, транспорт или туризъм — и че следователно би било абсурдно те да не могат да се възползват от тази подкрепа за публичните инвестиции, която е особено необходима по време на криза, тъй като през последното десетилетие се проявиха неблагоприятните проциклични последици от съкращенията на публичните инвестиции, които твърде често се използват като променлива величина за адаптиране спрямо бюджетните ограничения;

| 10. | подчертава ролята, която предложеният инструмент трябва да има в областта на климата, но счита, че плановете за възстановяване следва да имат за цел заделяне на най-малко 40 % от разходите за действия в областта на климата, за да може Европейският съюз да изпълни своите ангажименти в областта на климата. Освен това КР счита, че предложението на Комисията следва да включва всички цели за устойчиво развитие като рамка за стратегическо планиране; |
| --- | --- |

10.

подчертава ролята, която предложеният инструмент трябва да има в областта на климата, но счита, че плановете за възстановяване следва да имат за цел заделяне на най-малко 40 % от разходите за действия в областта на климата, за да може Европейският съюз да изпълни своите ангажименти в областта на климата. Освен това КР счита, че предложението на Комисията следва да включва всички цели за устойчиво развитие като рамка за стратегическо планиране;

| 11. | се противопоставя на възможността за прехвърляне на средства към Инструмента за възстановяване и устойчивост от структурните и инвестиционните фондове (член 6), доколкото тази възможност крие риск от повторна централизация и поставяне под въпрос на управлението на структурните и инвестиционните фондове в съответствие с принципа на партньорство; |
| --- | --- |

11.

се противопоставя на възможността за прехвърляне на средства към Инструмента за възстановяване и устойчивост от структурните и инвестиционните фондове (член 6), доколкото тази възможност крие риск от повторна централизация и поставяне под въпрос на управлението на структурните и инвестиционните фондове в съответствие с принципа на партньорство;

| 12. | смята, че обвързването с макроикономически условия е целесъобразна мярка за подпомагане на целенасоченото използване на фондовете на ЕС в държавите членки; |
| --- | --- |

12.

смята, че обвързването с макроикономически условия е целесъобразна мярка за подпомагане на целенасоченото използване на фондовете на ЕС в държавите членки;

| 13. | отново призовава за ясно определение на реформите, които могат да бъдат подкрепени от „Фонда за възстановяване“ или от инструмента за техническа подкрепа, при зачитане на принципа на субсидиарност, като се постанови, че те трябва да отговарят на следните критерии:






  i. | да имат отношение към изпълнението на целите на Договора за ЕС; |
| --- | --- | --- |

13.

отново призовава за ясно определение на реформите, които могат да бъдат подкрепени от „Фонда за възстановяване“ или от инструмента за техническа подкрепа, при зачитане на принципа на субсидиарност, като се постанови, че те трябва да отговарят на следните критерии:

i.

да имат отношение към изпълнението на целите на Договора за ЕС;

| ii. | да бъдат от полза за сближаването и намаляването на регионалните различия в духа на правното основание на член 175 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС); |
| --- | --- |

ii.

да бъдат от полза за сближаването и намаляването на регионалните различия в духа на правното основание на член 175 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС);

| iii. | да могат да мобилизират инвестиции и да стимулират устойчив растеж в дългосрочен план в съответствие с целите за устойчиво развитие; |
| --- | --- |

iii.

да могат да мобилизират инвестиции и да стимулират устойчив растеж в дългосрочен план в съответствие с целите за устойчиво развитие;

| 14. | подчертава, че преди усвояването на „фонда“ за възстановяване и устойчивост местните и регионалните власти, които осъществяват проекти, се нуждаят от стабилна правна рамка по отношение на държавните помощи на европейско и национално равнище. По-специално те трябва да знаят дали европейската рамка за държавната помощ ще бъде коригирана ad hoc, за да се вземе предвид увеличаването на обема на помощта и да получат гаранции за отговорностите и сроковете за уведомяване за помощи; |
| --- | --- |

14.

подчертава, че преди усвояването на „фонда“ за възстановяване и устойчивост местните и регионалните власти, които осъществяват проекти, се нуждаят от стабилна правна рамка по отношение на държавните помощи на европейско и национално равнище. По-специално те трябва да знаят дали европейската рамка за държавната помощ ще бъде коригирана ad hoc

| 15. | подчертава, че на редица езици в Европейския съюз наименованието „механизъм“ изглежда твърде технократско, неразбираемо за обикновените хора и двусмислено, поради което създава пречки пред децентрализираната комуникация относно ответната реакция на Европейския съюз, що се отнася до възстановяването и устойчивостта; затова предлага „механизъм“ да се замени с „фонд“; |
| --- | --- |

15.

подчертава, че на редица езици в Европейския съюз наименованието „механизъм“ изглежда твърде технократско, неразбираемо за обикновените хора и двусмислено, поради което създава пречки пред децентрализираната комуникация относно ответната реакция на Европейския съюз, що се отнася до възстановяването и устойчивостта; затова предлага „механизъм“ да се замени с „фонд“;

Относно Инструмента за техническа подкрепа

Относно Инструмента за техническа подкрепа

| 16. | приветства представянето от страна на Комисията на предложението за регламент за създаване на инструмент за техническа подкрепа, който може да допринесе за укрепването на административния капацитет на публичните органи и по този начин за по-добро осъществяване на реформите и за по-ефективно публично управление; |
| --- | --- |

16.

приветства представянето от страна на Комисията на предложението за регламент за създаване на инструмент за техническа подкрепа, който може да допринесе за укрепването на административния капацитет на публичните органи и по този начин за по-добро осъществяване на реформите и за по-ефективно публично управление;

| 17. | категорично подкрепя факта, че инструментът е предназначен не само за националните администрации, но и за МРВ, както е посочено в член 2 от предложението; |
| --- | --- |

17.

категорично подкрепя факта, че инструментът е предназначен не само за националните администрации, но и за МРВ, както е посочено в член 2 от предложението;

| 18. | счита обаче, че предложението за регламент трябва да бъде изяснено и неговата съгласуваност да бъде засилена, по-специално що се отнася до член 8 от него, свързан с искането за техническа подкрепа, което трябва да бъде отправено от национален орган по смисъла на член 2, а не изключително от държава членка. |
| --- | --- |

18.

счита обаче, че предложението за регламент трябва да бъде изяснено и неговата съгласуваност да бъде засилена, по-специално що се отнася до член 8 от него, свързан с искането за техническа подкрепа, което трябва да бъде отправено от национален орган по смисъла на член 2, а не изключително от държава членка.

Брюксел, 14 октомври 2020 година.

Председател на Европейския комитет на регионите

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Вж. доклада на Европейската сметна палата по този въпрос (2 юли 2020 г.)

1

https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/RW20_01/RW_Tracking_climate_spending_EN.pdf

(1)  Лятна икономическа прогноза на Комисията (юли 2020 г.): https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/economy-finance/ip132_en.pdf.

1

(2)  Становище на КР относно Усъвършенстване на управлението на европейския семестър: Кодекс на поведение за участието на местните и регионалните власти, докладчик Rob Jonkman (NL/ЕКР), прието на 11.5.2017 г. COR-2016-05386 (ОВ C 306, 15.9.2017 г., стp. 24).

2

Усъвършенстване на управлението на европейския семестър: Кодекс на поведение за участието на местните и регионалните власти

(3)  На този етап документът е достъпен само на английски език.

3

(4)  Чисти технологии и енергия от възобновяеми източници; енергийна ефективност на сградния фонд; иновативна мобилност; свързаност (5G, влакнестооптична инфраструктура); модернизиране на публичната администрация; разработване на европейски облак за промишлените данни и на мощни микропроцесори; цифровизация на образователните системи и развиване на цифрови умения.

4

---

| 18.12.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 440/183 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 440/183

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Европейска година на железопътния транспорт 2021 г.

(2020/C 440/25)

| Докладчик: | Jarosław Stawiarski (PL/ЕКР)маршал на Люблинското воеводство |
| --- | --- |
| Отправен документ: | Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета относно Европейска година на железопътния транспорт (2021 г.)
  COM(2020) 78 final |

Докладчик:

Jarosław Stawiarski (PL/ЕКР)маршал на Люблинското воеводство

Отправен документ:

Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета относно Европейска година на железопътния транспорт (2021 г.)

COM(2020) 78 final

I.   ПРЕДЛОЖЕНИЯ ЗА ИЗМЕНЕНИЯ

Изменение 1

Съображение 6

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Железопътният сектор допринася за социалното, икономическото и териториалното сближаване, тъй като чрез него основните транспортни коридори на Съюза се свързват с периферните региони и територии. | Железопътният сектор
  както като местна и регионална обществена услуга, така и като услуга, която предлага обслужване с голям капацитет на дълги разстояния за пътници и стоки,
  допринася за социалното, икономическото и териториалното сближаване, тъй като чрез него основните транспортни коридори на Съюза се свързват с периферните региони и територии. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Железопътният сектор допринася за социалното, икономическото и териториалното сближаване, тъй като чрез него основните транспортни коридори на Съюза се свързват с периферните региони и територии.

Железопътният сектор
  както като местна и регионална обществена услуга, така и като услуга, която предлага обслужване с голям капацитет на дълги разстояния за пътници и стоки,
  допринася за социалното, икономическото и териториалното сближаване, тъй като чрез него основните транспортни коридори на Съюза се свързват с периферните региони и територии.

Изложение на мотивите

По отношение на приноса за сближаването следва да се посочат различните модели на железопътен транспорт, които допринасят за него, с цел да се подчертае тяхното значение и необходимостта от всеки един от тях, без изключение, за постигане на преследваната цел.

Изменение 2

Член 3, параграф 1

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| а) | инициативи и прояви, организирани чрез различни канали и инструменти, включително мероприятия в държавите членки, за насърчаване на дебата, повишаване на осведомеността и на ангажираността на гражданите, предприятията и публичните органи за привличане на повече хора и стоки в железопътния транспорт като средство за борба с изменението на климата; |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

а)

инициативи и прояви, организирани чрез различни канали и инструменти, включително мероприятия в държавите членки, за насърчаване на дебата, повишаване на осведомеността и на ангажираността на гражданите, предприятията и публичните органи за привличане на повече хора и стоки в железопътния транспорт като средство за борба с изменението на климата;

| а) | инициативи и прояви, организирани чрез различни канали и инструменти, включително мероприятия в държавите членки, за насърчаване на дебата, повишаване на осведомеността и на ангажираността на гражданите, предприятията и публичните органи за привличане на повече хора и стоки в железопътния транспорт като средство за борба с изменението на климата
  , както и нови търговски политики, които улесняват достъпа до железопътния транспорт чрез оферти, отстъпки и промоции, със специален акцент върху определени групи
  ; |
| --- | --- |

а)

инициативи и прояви, организирани чрез различни канали и инструменти, включително мероприятия в държавите членки, за насърчаване на дебата, повишаване на осведомеността и на ангажираността на гражданите, предприятията и публичните органи за привличане на повече хора и стоки в железопътния транспорт като средство за борба с изменението на климата
  , както и нови търговски политики, които улесняват достъпа до железопътния транспорт чрез оферти, отстъпки и промоции, със специален акцент върху определени групи
  ;

Изложение на мотивите

За да се привлекат нови ползватели в железопътния транспорт, трябва да се улесни достъпът до него посредством нови ценови политики, оферти и отстъпки, по-специално в участъците, където става въпрос за задължение за обществена услуга.

Изменение 3

Член 4

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Държавите членки отговарят за организацията на участието в Европейската година на национално равнище. За тази цел държавите членки определят национални координатори. Националните координатори осигуряват координацията на съответните дейности на национално равнище. | Държавите членки отговарят за организацията на участието в Европейската година на национално равнище. За тази цел държавите членки определят национални координатори. Националните координатори осигуряват координацията на съответните дейности на национално равнище
  , отчитайки също така насърчаването на железопътния транспорт, което отделните регионални власти във всяка държава — членка на ЕС, биха могли да осигурят. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Държавите членки отговарят за организацията на участието в Европейската година на национално равнище. За тази цел държавите членки определят национални координатори. Националните координатори осигуряват координацията на съответните дейности на национално равнище.

Държавите членки отговарят за организацията на участието в Европейската година на национално равнище. За тази цел държавите членки определят национални координатори. Националните координатори осигуряват координацията на съответните дейности на национално равнище
  , отчитайки също така насърчаването на железопътния транспорт, което отделните регионални власти във всяка държава — членка на ЕС, биха могли да осигурят.

Изложение на мотивите

За да се гарантира ефективното осъществяване на Европейската година на железопътния транспорт в държавите членки, от решаващо значение е в този проект да се включат регионалните власти и железопътният транспорт да бъде популяризиран не само на централно, но по-специално на регионално равнище.

Изменение 4

Член 5

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 1.   Комисията свиква редовни срещи на националните координатори за координиране на протичането на Европейската година. Тези срещи служат също така за обмен на информация относно изпълнението на Европейската година на национално равнище и на равнището на Съюза. Представители на Европейския парламент могат да участват в тях като наблюдатели. | 1.   Комисията свиква редовни срещи на националните координатори за координиране на протичането на Европейската година. Тези срещи служат също така за обмен на информация относно изпълнението на Европейската година на национално равнище и на равнището на Съюза. Представители на Европейския парламент
  и на Европейския комитет на регионите
  могат да участват в тях като наблюдатели. |
| 2.   При координация на Европейската година на равнището на Съюза се следва хоризонтален подход с оглед създаването на взаимодействия между различните програми и инициативите на Съюза, насочени към финансиране на проекти в железопътния транспорт или проекти, които имат отражение върху него. | 2.   При координация на Европейската година на равнището на Съюза се следва хоризонтален подход с оглед създаването на взаимодействия между различните програми и инициативите на Съюза, насочени към финансиране на проекти в железопътния транспорт или проекти, които имат отражение върху него. |
| 3.   Комисията организира редовни срещи на заинтересованите страни и представителите на европейски организации или органи, развиващи дейност в областта на железопътния транспорт, включително съществуващите транснационални мрежи и заинтересовани НПО, а също и младежки организации и общности, които да я подпомагат в реализирането на Европейската година на равнището на Съюза. | 3.   Комисията организира редовни срещи на заинтересованите страни и представителите на европейски организации или органи, развиващи дейност в областта на железопътния транспорт, включително съществуващите транснационални мрежи и заинтересовани НПО, а също и младежки организации и общности, които да я подпомагат в реализирането на Европейската година на равнището на Съюза. |
| При наличие на необходимия бюджет Комисията може да организира покани за представяне на предложения и проекти, които могат да получат подкрепа поради изключителния им принос към целите на годината. | При наличие на необходимия бюджет Комисията може да организира покани за представяне на предложения и проекти, които могат да получат подкрепа поради изключителния им принос към целите на годината.
  Проектите, получаващи подкрепа от Съюза, следва да се избират при зачитане на географски баланс. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

1.   Комисията свиква редовни срещи на националните координатори за координиране на протичането на Европейската година. Тези срещи служат също така за обмен на информация относно изпълнението на Европейската година на национално равнище и на равнището на Съюза. Представители на Европейския парламент могат да участват в тях като наблюдатели.

1.   Комисията свиква редовни срещи на националните координатори за координиране на протичането на Европейската година. Тези срещи служат също така за обмен на информация относно изпълнението на Европейската година на национално равнище и на равнището на Съюза. Представители на Европейския парламент
  и на Европейския комитет на регионите
  могат да участват в тях като наблюдатели.

2.   При координация на Европейската година на равнището на Съюза се следва хоризонтален подход с оглед създаването на взаимодействия между различните програми и инициативите на Съюза, насочени към финансиране на проекти в железопътния транспорт или проекти, които имат отражение върху него.

2.   При координация на Европейската година на равнището на Съюза се следва хоризонтален подход с оглед създаването на взаимодействия между различните програми и инициативите на Съюза, насочени към финансиране на проекти в железопътния транспорт или проекти, които имат отражение върху него.

3.   Комисията организира редовни срещи на заинтересованите страни и представителите на европейски организации или органи, развиващи дейност в областта на железопътния транспорт, включително съществуващите транснационални мрежи и заинтересовани НПО, а също и младежки организации и общности, които да я подпомагат в реализирането на Европейската година на равнището на Съюза.

3.   Комисията организира редовни срещи на заинтересованите страни и представителите на европейски организации или органи, развиващи дейност в областта на железопътния транспорт, включително съществуващите транснационални мрежи и заинтересовани НПО, а също и младежки организации и общности, които да я подпомагат в реализирането на Европейската година на равнището на Съюза.

При наличие на необходимия бюджет Комисията може да организира покани за представяне на предложения и проекти, които могат да получат подкрепа поради изключителния им принос към целите на годината.

При наличие на необходимия бюджет Комисията може да организира покани за представяне на предложения и проекти, които могат да получат подкрепа поради изключителния им принос към целите на годината.
  Проектите, получаващи подкрепа от Съюза, следва да се избират при зачитане на географски баланс.

Проектите, получаващи подкрепа от Съюза, следва да се избират при зачитане на географски баланс.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Участието на КР в заседанията на координаторите е от съществено значение с оглед на важната роля на местните и регионалните власти за развитието на регионалния и местния железопътен транспорт. Финансовата подкрепа за проекти в рамките на Европейската година на железопътния транспорт следва да бъде балансирана, откъдето и предложението за въвеждане на географски критерий.

II.   ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

A.   РОЛЯТА И ПРИНОСЪТ НА ЖЕЛЕЗОПЪТНИЯ ТРАНСПОРТ ЗА СОЦИАЛНО-ИКОНОМИЧЕСКОТО РАЗВИТИЕ НА РЕГИОНИТЕ НА ЕВРОПА, УСТОЙЧИВАТА МОБИЛНОСТ И ПОСТИГАНЕТО НА ЦЕЛИТЕ В ОБЛАСТТА НА КЛИМАТА, ОПРЕДЕЛЕНИ В ЕВРОПЕЙСКИЯ ЗЕЛЕН ПАКТ И В ТРАНСПОРТНАТА ПОЛИТИКА НА ЕС

РОЛЯТА И ПРИНОСЪТ НА ЖЕЛЕЗОПЪТНИЯ ТРАНСПОРТ ЗА СОЦИАЛНО-ИКОНОМИЧЕСКОТО РАЗВИТИЕ НА РЕГИОНИТЕ НА ЕВРОПА, УСТОЙЧИВАТА МОБИЛНОСТ И ПОСТИГАНЕТО НА ЦЕЛИТЕ В ОБЛАСТТА НА КЛИМАТА, ОПРЕДЕЛЕНИ В ЕВРОПЕЙСКИЯ ЗЕЛЕН ПАКТ И В ТРАНСПОРТНАТА ПОЛИТИКА НА ЕС

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

| 1. | приветства предложението за Европейска година на железопътния транспорт (2021 г.) за популяризиране на железопътния транспорт сред гражданите, предприятията и властите като привлекателен и екологично устойчив начин за придвижване в Европа чрез проекти, дебати, прояви, изложби и инициативи в цяла Европа; |
| --- | --- |

1.

приветства предложението за Европейска година на железопътния транспорт (2021 г.) за популяризиране на железопътния транспорт сред гражданите, предприятията и властите като привлекателен и екологично устойчив начин за придвижване в Европа чрез проекти, дебати, прояви, изложби и инициативи в цяла Европа;

| 2. | отбелязва сближаването на целите на решението относно Европейската година на железопътния транспорт и насърчаването на железопътния транспорт в рамките на съобщението на Европейската комисия относно Европейския зелен пакт, по-специално по отношение на устойчивата и интелигентна мобилност и постигането на неутралност на ЕС по отношение на климата до 2050 г.; |
| --- | --- |

2.

отбелязва сближаването на целите на решението относно Европейската година на железопътния транспорт и насърчаването на железопътния транспорт в рамките на съобщението на Европейската комисия относно Европейския зелен пакт, по-специално по отношение на устойчивата и интелигентна мобилност и постигането на неутралност на ЕС по отношение на климата до 2050 г.;

| 3. | отбелязва, че железопътният транспорт е един от най-устойчивите, енергийно ефективни и безопасни видове транспорт и като такъв ще играе важна роля в бъдещата европейска система за мобилност; |
| --- | --- |

3.

отбелязва, че железопътният транспорт е един от най-устойчивите, енергийно ефективни и безопасни видове транспорт и като такъв ще играе важна роля в бъдещата европейска система за мобилност;

| 4. | отбелязва, че железопътният транспорт е шест пъти по-енергоефективен от автомобилния и генерира девет пъти по-малко CO2 в сравнение с автомобилния товарен и въздушния пътническия транспорт; |
| --- | --- |

4.

отбелязва, че железопътният транспорт е шест пъти по-енергоефективен от автомобилния и генерира девет пъти по-малко CO2

| 5. | подчертава, че като лидер в неутралната по отношение на климата мобилност в ЕС железопътният транспорт е създал собствена стратегия за устойчива мобилност с оглед постигане на целта за пълна оперативност при нулеви емисии до 2050 г.; |
| --- | --- |

5.

подчертава, че като лидер в неутралната по отношение на климата мобилност в ЕС железопътният транспорт е създал собствена стратегия за устойчива мобилност с оглед постигане на целта за пълна оперативност при нулеви емисии до 2050 г.;

| 6. | припомня, че всички видове транспорт следва да допринасят за генерираните от тях външни разходи в съответствие с принципа „замърсителят плаща“. Във връзка с това призовава германското председателство на Съвета на Европейския съюз да ускори обсъжданията по досието „евровинетка“, за да може през следващите месеци да бъде приет общ подход, даващ възможност за тристранни преговори с Европейския парламент, за да се насърчи преминаването от автомобилен към железопътен транспорт; |
| --- | --- |

6.

припомня, че всички видове транспорт следва да допринасят за генерираните от тях външни разходи в съответствие с принципа „замърсителят плаща“. Във връзка с това призовава германското председателство на Съвета на Европейския съюз да ускори обсъжданията по досието „евровинетка“, за да може през следващите месеци да бъде приет общ подход, даващ възможност за тристранни преговори с Европейския парламент, за да се насърчи преминаването от автомобилен към железопътен транспорт;

| 7. | подчертава, че железопътният сектор има също и значителен принос за европейската икономика и за доизграждането на единния европейски пазар; |
| --- | --- |

7.

подчертава, че железопътният сектор има също и значителен принос за европейската икономика и за доизграждането на единния европейски пазар;

| 8. | освен това изтъква, че целите за пренасочването към железопътния транспорт не могат да бъдат постигнати единствено чрез мерки за подпомагане в самия железопътен сектор, но че ще бъдат необходими и възпиращи мерки в областта на транспорта, използващ изкопаеми горива, за постигане на целите, определени от Комисията в рамките на Зеления пакт; |
| --- | --- |

8.

освен това изтъква, че целите за пренасочването към железопътния транспорт не могат да бъдат постигнати единствено чрез мерки за подпомагане в самия железопътен сектор, но че ще бъдат необходими и възпиращи мерки в областта на транспорта, използващ изкопаеми горива, за постигане на целите, определени от Комисията в рамките на Зеления пакт;

| 9. | отбелязва, че благодарение на усилията на железопътния сектор за подобряване на услугите удовлетвореността на пътниците от тези услуги редовно нараства (1); |
| --- | --- |

9.

отбелязва, че благодарение на усилията на железопътния сектор за подобряване на услугите удовлетвореността на пътниците от тези услуги редовно нараства (1

| 10. | посочва, че нарастващата урбанизация ще бъде едно от най-големите предизвикателства в света. Поради това е необходимо да се създадат нови модели на мобилност. Пълното въвеждане на електрически и автоматизирани превозни средства ще отнеме много години, докато проблемите, причинени от изменението на климата, налагат още днес оказване на подкрепа за железопътния сектор; |
| --- | --- |

10.

посочва, че нарастващата урбанизация ще бъде едно от най-големите предизвикателства в света. Поради това е необходимо да се създадат нови модели на мобилност. Пълното въвеждане на електрически и автоматизирани превозни средства ще отнеме много години, докато проблемите, причинени от изменението на климата, налагат още днес оказване на подкрепа за железопътния сектор;

| 11. | подчертава, че инвестициите в коридорите за железопътни товарни превози и терминалите за претоварване допринасят за подобряване на териториалното сближаване на ЕС, развитието на търговията с трети държави, икономическото развитие и заетостта; |
| --- | --- |

11.

подчертава, че инвестициите в коридорите за железопътни товарни превози и терминалите за претоварване допринасят за подобряване на териториалното сближаване на ЕС, развитието на търговията с трети държави, икономическото развитие и заетостта;

| 12. | с оглед на планираното преразглеждане на Регламент (ЕС) No 1315/2013 на Европейския парламент и на Съвета (2) (TEN-T) насърчава институциите на ЕС да продължат да подкрепят развитието на тази мрежа и да инвестират в нови коридори навсякъде в Европейския съюз, където е това необходимо, по-специално в регионите, които разполагат с по-слабо развита железопътна инфраструктура. Коридорът на кехлибара и проектът „Rail Baltica“ са примери за коридори с европейска добавена стойност; |
| --- | --- |

12.

с оглед на планираното преразглеждане на Регламент (ЕС) No 1315/2013 на Европейския парламент и на Съвета (2

| 13. | отбелязва, че инвестициите в железопътно строителство по линия на Механизма за свързване на Европа в периода 2014—2016 г. са допринесли за БВП в размер на 264 млрд. евро. Очакваните по-нататъшни ползи от този механизъм, свързани с инвестициите в коридорите на основната мрежа в ЕС, следва да донесат 1,8 % допълнителен БВП през 2030 г. и да доведат до модална промяна, позволяваща намаляване на външните разходи; |
| --- | --- |

13.

отбелязва, че инвестициите в железопътно строителство по линия на Механизма за свързване на Европа в периода 2014—2016 г. са допринесли за БВП в размер на 264 млрд. евро. Очакваните по-нататъшни ползи от този механизъм, свързани с инвестициите в коридорите на основната мрежа в ЕС, следва да донесат 1,8 % допълнителен БВП през 2030 г. и да доведат до модална промяна, позволяваща намаляване на външните разходи;

| 14. | отбелязва успеха на високоскоростните железопътни услуги в Европа и техния потенциал да заменят въздушните връзки на разстояния до 800—1 000 км. Насърчава по-нататъшното развитие на високоскоростната железопътна инфраструктура, по-специално в Централна и Източна Европа и в северните държави, тъй като това ще подобри свързаността на европейската транспортна мрежа, насърчавайки конкурентоспособността, достъпността и постигането на целите на ЕС в областта на климата; |
| --- | --- |

14.

отбелязва успеха на високоскоростните железопътни услуги в Европа и техния потенциал да заменят въздушните връзки на разстояния до 800—1 000 км. Насърчава по-нататъшното развитие на високоскоростната железопътна инфраструктура, по-специално в Централна и Източна Европа и в северните държави, тъй като това ще подобри свързаността на европейската транспортна мрежа, насърчавайки конкурентоспособността, достъпността и постигането на целите на ЕС в областта на климата;

| 15. | отбелязва, че кризата, свързана с COVID-19, потвърди, че европейската железопътна система се характеризира с висока степен на издръжливост и стабилност, което даде възможност за поддържане на постоянно териториално сближаване, по-специално между регионите, чрез транспорта на пациенти и стоки от първа необходимост; |
| --- | --- |

15.

отбелязва, че кризата, свързана с COVID-19, потвърди, че европейската железопътна система се характеризира с висока степен на издръжливост и стабилност, което даде възможност за поддържане на постоянно териториално сближаване, по-специално между регионите, чрез транспорта на пациенти и стоки от първа необходимост;

| 16. | отбелязва различията в развитието и качеството на инфраструктурата между различните европейски държави и приветства факта, че новият Механизъм за свързване на Европа (МСЕ) вече предвижда значителна част от своя бюджет за съгласувана стратегия за целия ЕС, с цел намаляване на различията във функционирането на железопътните системи между държавите от ЕС; |
| --- | --- |

16.

отбелязва различията в развитието и качеството на инфраструктурата между различните европейски държави и приветства факта, че новият Механизъм за свързване на Европа (МСЕ) вече предвижда значителна част от своя бюджет за съгласувана стратегия за целия ЕС, с цел намаляване на различията във функционирането на железопътните системи между държавите от ЕС;

| 17. | счита, че създателите на политики в ЕС следва да се възползват от периода на икономическо възстановяване след пандемията, за да се съсредоточат в по-голяма степен върху екологосъобразните видове транспорт, като например железопътния. Тази нова насока трябва да намери отражение в бъдещите стратегии на ЕС в областта на транспорта и инвестиционните планове. |
| --- | --- |

17.

счита, че създателите на политики в ЕС следва да се възползват от периода на икономическо възстановяване след пандемията, за да се съсредоточат в по-голяма степен върху екологосъобразните видове транспорт, като например железопътния. Тази нова насока трябва да намери отражение в бъдещите стратегии на ЕС в областта на транспорта и инвестиционните планове.

B.   ПРЕДИЗВИКАТЕЛСТВАТА ПРЕД ЕВРОПЕЙСКИЯ ЖЕЛЕЗОПЪТЕН ТРАНСПОРТ И ПРЕПОРЪКИТЕ НА КОМИТЕТА НА РЕГИОНИТЕ ЗА НЕГОВОТО НАСЪРЧАВАНЕ И РАЗВИТИЕ

ПРЕДИЗВИКАТЕЛСТВАТА ПРЕД ЕВРОПЕЙСКИЯ ЖЕЛЕЗОПЪТЕН ТРАНСПОРТ И ПРЕПОРЪКИТЕ НА КОМИТЕТА НА РЕГИОНИТЕ ЗА НЕГОВОТО НАСЪРЧАВАНЕ И РАЗВИТИЕ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

| 18. | отбелязва, че Бялата книга за транспорта от 2011 г. има за цел постигането на значителен модален преход към железопътния транспорт. Изразява съжаление, че тези намерения не бяха постигнати и че като цяло транспортният сектор бележи постоянно нарастване на емисиите на парникови газове; |
| --- | --- |

18.

отбелязва, че Бялата книга за транспорта от 2011 г. има за цел постигането на значителен модален преход към железопътния транспорт. Изразява съжаление, че тези намерения не бяха постигнати и че като цяло транспортният сектор бележи постоянно нарастване на емисиите на парникови газове;

| 19. | призовава институциите на ЕС и националните власти да предприемат спешни действия за изравняване на условията на конкуренция между различните видове транспорт, по-специално като се вземат предвид отрицателните външни последици за околната среда и съгласуване на данъчното облагане, и за последователно насърчаване на железопътния транспорт. Във връзка с това припомня, че Европейският комитет на регионите изрази подкрепата си за Европейската гражданска инициатива „Fairosene“ относно въвеждането на данък върху авиационното гориво; |
| --- | --- |

19.

призовава институциите на ЕС и националните власти да предприемат спешни действия за изравняване на условията на конкуренция между различните видове транспорт, по-специално като се вземат предвид отрицателните външни последици за околната среда и съгласуване на данъчното облагане, и за последователно насърчаване на железопътния транспорт. Във връзка с това припомня, че Европейският комитет на регионите изрази подкрепата си за Европейската гражданска инициатива „Fairosene“ относно въвеждането на данък върху авиационното гориво;

Постигане на целите на ЕС в областта на климата

Постигане на целите на ЕС в областта на климата

| 20. | поддържа призива си (3) за премахване на действащото освобождаване от ДДС, предвидено в Директива 2006/112/ЕО (4), в съответствие с която всички държави членки прилагат освобождаване от ДДС за трансграничния въздушен транспорт, но не и за трансграничните железопътни превози; |
| --- | --- |

20.

поддържа призива си (3

4

| 21. | призовава институциите на ЕС и правителствата на държавите членки да засилят стратегическото сътрудничество с цел предотвратяване на изменението на климата чрез спешна подкрепа за редица мерки, в т.ч.:






  — | въвеждане на принципа на пълно интернализиране на външните разходи в транспорта; осигуряване на еднакви стандарти, по-специално по отношение на безопасността, за всички видове транспорт, |
| --- | --- | --- |

21.

призовава институциите на ЕС и правителствата на държавите членки да засилят стратегическото сътрудничество с цел предотвратяване на изменението на климата чрез спешна подкрепа за редица мерки, в т.ч.:

—

въвеждане на принципа на пълно интернализиране на външните разходи в транспорта; осигуряване на еднакви стандарти, по-специално по отношение на безопасността, за всички видове транспорт,

| — | превръщане на железопътния транспорт (в съответствие с ангажимента, поет от министрите на държавите членки в Декларацията от Грац) в невралгичен център на устойчивата мобилност в ЕС, |
| --- | --- |

—

превръщане на железопътния транспорт (в съответствие с ангажимента, поет от министрите на държавите членки в Декларацията от Грац) в невралгичен център на устойчивата мобилност в ЕС,

| — | допълнителна подкрепа за електрификацията и модернизацията на железопътната мрежа, |
| --- | --- |

—

допълнителна подкрепа за електрификацията и модернизацията на железопътната мрежа,

| — | подкрепа за модален преход към железопътния транспорт, в това число по-специално железопътния превоз на пътници в местния и регионалния транспорт, както и на разстояния до 1 000 км, и изпълнение на програми за подкрепа и финансиране на железопътния превоз на товари, които да му позволят да увеличи своя дял в товарните превози от сегашните 17 % на минимум 30 % през 2030 г., |
| --- | --- |

—

подкрепа за модален преход към железопътния транспорт, в това число по-специално железопътния превоз на пътници в местния и регионалния транспорт, както и на разстояния до 1 000 км, и изпълнение на програми за подкрепа и финансиране на железопътния превоз на товари, които да му позволят да увеличи своя дял в товарните превози от сегашните 17 % на минимум 30 % през 2030 г.,

| — | преглед на работата, извършена от съвместното предприятие Shift2Rail, и засилване на подкрепата за научноизследователската и развойна дейност и иновациите в железопътния сектор, включително чрез последващи действия в рамките на „Хоризонт Европа“. |
| --- | --- |

—

преглед на работата, извършена от съвместното предприятие Shift2Rail, и засилване на подкрепата за научноизследователската и развойна дейност и иновациите в железопътния сектор, включително чрез последващи действия в рамките на „Хоризонт Европа“.

Постигане на целите на транспортната политика на ЕС

Постигане на целите на транспортната политика на ЕС

| 22. | отбелязва, че политиката на ЕС в областта на TEN-T е съществен инструмент за координиране на важни за ЕС (и за трети държави) проекти за мултимодален транспорт и допринася за развитието на трансграничната и регионалната инфраструктура; |
| --- | --- |

22.

отбелязва, че политиката на ЕС в областта на TEN-T е съществен инструмент за координиране на важни за ЕС (и за трети държави) проекти за мултимодален транспорт и допринася за развитието на трансграничната и регионалната инфраструктура;

| 23. | привлича обаче вниманието към липсата на допълняемост по отношение на инвестициите между основната и широкообхватната железопътна мрежа на TEN-T. Важно е да се гарантира достатъчно финансиране и за широкообхватната мрежа; |
| --- | --- |

23.

привлича обаче вниманието към липсата на допълняемост по отношение на инвестициите между основната и широкообхватната железопътна мрежа на TEN-T. Важно е да се гарантира достатъчно финансиране и за широкообхватната мрежа;

| 24. | подчертава, че транспортната политика следва да се съсредоточи не само върху проекти за разширяване на мрежата с нови железопътни линии, но и върху модернизирането и подобряването на ефективността на съществуващата железопътна инфраструктура; по време на този процес следва приоритетно да се даде предимство на железопътния транспорт поради ефективността на подобна мярка по отношение на климата и избягването на задръстванията по пътищата; |
| --- | --- |

24.

подчертава, че транспортната политика следва да се съсредоточи не само върху проекти за разширяване на мрежата с нови железопътни линии, но и върху модернизирането и подобряването на ефективността на съществуващата железопътна инфраструктура; по време на този процес следва приоритетно да се даде предимство на железопътния транспорт поради ефективността на подобна мярка по отношение на климата и избягването на задръстванията по пътищата;

| 25. | призовава за пълна подкрепа на необходимите публични инвестиции в железопътната инфраструктура, както и за използване на потенциала и ролята на железниците при възстановяването на европейската икономика от кризата, предизвикана от COVID-19; |
| --- | --- |

25.

призовава за пълна подкрепа на необходимите публични инвестиции в железопътната инфраструктура, както и за използване на потенциала и ролята на железниците при възстановяването на европейската икономика от кризата, предизвикана от COVID-19;

| 26. | отбелязва недостатъчното интегриране на градските железопътни възли в мрежата TEN-T. Наблюдават се и пропуски в областта на железопътната инфраструктура, свързана с така наречената „последна миля“; препоръчва чрез създаването на устойчиви транспортни планове и стратегии железопътният транспорт да бъде поставен в центъра на система, обединяваща различни форми на регионален и градски транспорт; |
| --- | --- |

26.

отбелязва недостатъчното интегриране на градските железопътни възли в мрежата TEN-T. Наблюдават се и пропуски в областта на железопътната инфраструктура, свързана с така наречената „последна миля“; препоръчва чрез създаването на устойчиви транспортни планове и стратегии железопътният транспорт да бъде поставен в центъра на система, обединяваща различни форми на регионален и градски транспорт;

| 27. | насърчава укрепването на ролята на железопътните гари като ефективни мултимодални интерфейси във веригите за градска и крайградска мобилност, свързващи и интегриращи железопътните системи с други видове транспорт или споделени градски системи (напр. придвижване с велосипед); |
| --- | --- |

27.

насърчава укрепването на ролята на железопътните гари като ефективни мултимодални интерфейси във веригите за градска и крайградска мобилност, свързващи и интегриращи железопътните системи с други видове транспорт или споделени градски системи (напр. придвижване с велосипед);

| 28. | привлича вниманието към необходимостта от адекватно ниво на защита на пътниците, включително на пътниците с намалена подвижност. Бъдещите законодателни решения трябва да определят по балансиран начин правата и задълженията, позволявайки на сектора да изпълни ангажиментите си; |
| --- | --- |

28.

привлича вниманието към необходимостта от адекватно ниво на защита на пътниците, включително на пътниците с намалена подвижност. Бъдещите законодателни решения трябва да определят по балансиран начин правата и задълженията, позволявайки на сектора да изпълни ангажиментите си;

| 29. | освен това призовава институциите на ЕС при подобряването или развиването на железопътната инфраструктура да възприемат по-широк подход към подкрепата и разгръщането на вторичните железопътни мрежи и необходимата допълнителна интермодална инфраструктура (напр. терминали), както и да адаптират или съответно да разширят инструментите за подпомагане; |
| --- | --- |

29.

освен това призовава институциите на ЕС при подобряването или развиването на железопътната инфраструктура да възприемат по-широк подход към подкрепата и разгръщането на вторичните железопътни мрежи и необходимата допълнителна интермодална инфраструктура (напр. терминали), както и да адаптират или съответно да разширят инструментите за подпомагане;

Нужди от инвестиции, нужди от финансиране и укрепване на конкурентоспособността на железопътния сектор

Нужди от инвестиции, нужди от финансиране и укрепване на конкурентоспособността на железопътния сектор

| 30. | привлича вниманието към значителните нужди от инвестиции в железопътния сектор, особено на регионално равнище. За да остане конкурентоспособен, железопътният сектор се нуждае от достъп до финансиране от ЕС за инфраструктурни проекти, инвестиции в подвижен състав, иновации, цифровизация и дейности, свързани с терористични заплахи, по-специално в държавите, които имат по-слабо развит сектор на железопътните услуги; |
| --- | --- |

30.

привлича вниманието към значителните нужди от инвестиции в железопътния сектор, особено на регионално равнище. За да остане конкурентоспособен, железопътният сектор се нуждае от достъп до финансиране от ЕС за инфраструктурни проекти, инвестиции в подвижен състав, иновации, цифровизация и дейности, свързани с терористични заплахи, по-специално в държавите, които имат по-слабо развит сектор на железопътните услуги;

| 31. | призовава бюджетът на ЕС за периода 2021—2027 г. и бюджетите на държавите членки да гарантират достатъчно ресурси за покриване на нуждите от инвестиции в железопътния сектор. Отбелязва, че страните от Централна и Източна Европа са изправени пред проблеми поради остарелия подвижен състав или липсата на такъв. За повишаването на конкурентоспособността на железопътния транспорт са необходими инвестиции; |
| --- | --- |

31.

призовава бюджетът на ЕС за периода 2021—2027 г. и бюджетите на държавите членки да гарантират достатъчно ресурси за покриване на нуждите от инвестиции в железопътния сектор. Отбелязва, че страните от Централна и Източна Европа са изправени пред проблеми поради остарелия подвижен състав или липсата на такъв. За повишаването на конкурентоспособността на железопътния транспорт са необходими инвестиции;

| 32. | с оглед на финансовите предизвикателства и амбициозните цели за развитие на железопътния сектор, призовава за облекчаването на нормативната уредба относно сближаването, с цел да се направи възможно необходимото увеличение на бюджета на фондовете за финансиране на инвестициите в рамките на ЕФРР и Кохезионния фонд. Призовава също така за увеличаване на бюджета на Механизма за свързване на Европа, за да се допринесе за екологичния преход на европейската транспортна система; |
| --- | --- |

32.

с оглед на финансовите предизвикателства и амбициозните цели за развитие на железопътния сектор, призовава за облекчаването на нормативната уредба относно сближаването, с цел да се направи възможно необходимото увеличение на бюджета на фондовете за финансиране на инвестициите в рамките на ЕФРР и Кохезионния фонд. Призовава също така за увеличаване на бюджета на Механизма за свързване на Европа, за да се допринесе за екологичния преход на европейската транспортна система;

| 33. | препоръчва да се обмисли създаването на дългосрочен механизъм на ЕС за финансиране на устойчив транспорт с ресурси, които идват от по-малко екологосъобразни видове транспорт, в съответствие с принципа „замърсителят плаща“; |
| --- | --- |

33.

препоръчва да се обмисли създаването на дългосрочен механизъм на ЕС за финансиране на устойчив транспорт с ресурси, които идват от по-малко екологосъобразни видове транспорт, в съответствие с принципа „замърсителят плаща“;

| 34. | посочва необходимостта от запазване на безвъзмездните средства като основна формула за финансиране на инвестициите в железопътния транспорт от страна на ЕС. Повечето от инфраструктурните проекти не генерират достатъчно приходи — те обикновено покриват 10–20 % от общите инвестиционни разходи. В същото време тези проекти носят големи социално-икономически ползи; |
| --- | --- |

34.

посочва необходимостта от запазване на безвъзмездните средства като основна формула за финансиране на инвестициите в железопътния транспорт от страна на ЕС. Повечето от инфраструктурните проекти не генерират достатъчно приходи — те обикновено покриват 10–20 % от общите инвестиционни разходи. В същото време тези проекти носят големи социално-икономически ползи;

| 35. | изтъква, че е важно да се инвестира в увеличаването на капацитета на градските железопътни възли и на регионалния железопътен транспорт, който е гръбнакът на мобилността в някои региони. Железопътният транспорт увеличава териториалното сближаване на ЕС и по този начин предотвратява изключването от транспортната свързаност; |
| --- | --- |

35.

изтъква, че е важно да се инвестира в увеличаването на капацитета на градските железопътни възли и на регионалния железопътен транспорт, който е гръбнакът на мобилността в някои региони. Железопътният транспорт увеличава териториалното сближаване на ЕС и по този начин предотвратява изключването от транспортната свързаност;

| 36. | подчертава значението на проектите за насърчаване на мобилността без граници, достъпни за всички ползватели, включително възрастни хора, лица с намалена подвижност или с увреждания; |
| --- | --- |

36.

подчертава значението на проектите за насърчаване на мобилността без граници, достъпни за всички ползватели, включително възрастни хора, лица с намалена подвижност или с увреждания;

| 37. | посочва необходимостта от инвестиции в цифровизацията и автоматизацията на железопътния сектор, за да стане железопътният транспорт още по-ефективен и конкурентоспособен; |
| --- | --- |

37.

посочва необходимостта от инвестиции в цифровизацията и автоматизацията на железопътния сектор, за да стане железопътният транспорт още по-ефективен и конкурентоспособен;

| 38. | отбелязва необходимостта от финансиране за прилагането на съществуващи новаторски решения с цел подобряване на връзките с държави с различно междурелсие, като например механизма за автоматична смяна на междуосието 2000 SUW, което ще спомогне за подобряване на връзките с трети държави. |
| --- | --- |

38.

отбелязва необходимостта от финансиране за прилагането на съществуващи новаторски решения с цел подобряване на връзките с държави с различно междурелсие, като например механизма за автоматична смяна на междуосието 2000 SUW, което ще спомогне за подобряване на връзките с трети държави.

C.   ПРЕПОРЪКИ НА КОМИТЕТА НА РЕГИОНИТЕ ОТНОСНО ЕФЕКТИВНИ НАЧИНИ ЗА ПОПУЛЯРИЗИРАНЕ НА ЖЕЛЕЗОПЪТНИЯ ТРАНСПОРТ В РАМКИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКАТА ГОДИНА НА ЖЕЛЕЗОПЪТНИЯ ТРАНСПОРТ 2021 г.

ПРЕПОРЪКИ НА КОМИТЕТА НА РЕГИОНИТЕ ОТНОСНО ЕФЕКТИВНИ НАЧИНИ ЗА ПОПУЛЯРИЗИРАНЕ НА ЖЕЛЕЗОПЪТНИЯ ТРАНСПОРТ В РАМКИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКАТА ГОДИНА НА ЖЕЛЕЗОПЪТНИЯ ТРАНСПОРТ 2021 г.

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

| 39. | насърчава институциите на ЕС, националните и регионалните власти, в съответствие с целите на Европейската година на железопътния транспорт, да предприемат действия за популяризирането му като екологосъобразен, иновативен и безопасен вид транспорт. Съвместно с железопътните предприятия и железопътни организации те могат да организират и популяризират:






  — | инициативи, изложби и прояви за насърчаване на политически, секторни и обществени дебати изтъкващи значението на железопътния транспорт в транспортната и икономическата система на ЕС (наред с другото железопътния панаир TRAKO 2021 в Гданск), |
| --- | --- | --- |

39.

насърчава институциите на ЕС, националните и регионалните власти, в съответствие с целите на Европейската година на железопътния транспорт, да предприемат действия за популяризирането му като екологосъобразен, иновативен и безопасен вид транспорт. Съвместно с железопътните предприятия и железопътни организации те могат да организират и популяризират:

—

инициативи, изложби и прояви за насърчаване на политически, секторни и обществени дебати изтъкващи значението на железопътния транспорт в транспортната и икономическата система на ЕС (наред с другото железопътния панаир TRAKO 2021 в Гданск),

| — | информационни и образователни кампании относно ролята и добавената стойност на железопътния транспорт и насърчаване на приноса на обществеността за постигането на целта за устойчив транспорт, |
| --- | --- |

—

информационни и образователни кампании относно ролята и добавената стойност на железопътния транспорт и насърчаване на приноса на обществеността за постигането на целта за устойчив транспорт,

| — | обмен на опит и добри практики между регионалните и местните власти, железопътните предприятия, представителите на институциите на Съюза с цел насърчаване на железопътния транспорт. |
| --- | --- |

—

обмен на опит и добри практики между регионалните и местните власти, железопътните предприятия, представителите на институциите на Съюза с цел насърчаване на железопътния транспорт.

| 40. | КР се стреми да увеличи дела и ролята на железопътния транспорт в обществения транспорт и да направи имиджа му по-атрактивен от икономическа и социална гледна точка. Освен насърчаването на постигането на неутралност по отношение на климата на железопътния транспорт следва да се подобри и изтъкне привлекателността на труда в този сектор във връзка със зараждащата се пропаст между поколенията и промените в железопътните професии. Ето защо КР по-специално:






  — | насърчава националните и регионалните власти да популяризират образованието в професиите, свързани с железопътния сектор, и да създадат училища и направления, свързани с железопътния транспорт, във висшите учебни заведения, които да отразяват нуждите на пазара, по-специално в областта на инженерните науки, автоматизацията, сигнализацията и други специализирани области, |
| --- | --- | --- |

40.

КР се стреми да увеличи дела и ролята на железопътния транспорт в обществения транспорт и да направи имиджа му по-атрактивен от икономическа и социална гледна точка. Освен насърчаването на постигането на неутралност по отношение на климата на железопътния транспорт следва да се подобри и изтъкне привлекателността на труда в този сектор във връзка със зараждащата се пропаст между поколенията и промените в железопътните професии. Ето защо КР по-специално:

—

насърчава националните и регионалните власти да популяризират образованието в професиите, свързани с железопътния сектор, и да създадат училища и направления, свързани с железопътния транспорт, във висшите учебни заведения, които да отразяват нуждите на пазара, по-специално в областта на инженерните науки, автоматизацията, сигнализацията и други специализирани области,

| — | насърчава железопътните предприятия да предлагат допълнително обучение, за да повишат привлекателността на труда в железопътния сектор; |
| --- | --- |

—

насърчава железопътните предприятия да предлагат допълнително обучение, за да повишат привлекателността на труда в железопътния сектор;

| — | препоръчва железопътните предприятия и училищата, с подкрепата на регионалните и националните власти, да организират конкурси, посветени на железниците, за учениците, |
| --- | --- |

—

препоръчва железопътните предприятия и училищата, с подкрепата на регионалните и националните власти, да организират конкурси, посветени на железниците, за учениците,

| — | насърчава Европейската комисия да запази и разшири програмата # DiscoverEU. КР предлага също така съвместна инициатива, която да свърже тази програма с железопътния сектор. Целта би била да се свържат пътуванията на младите хора в рамките на програмата Interrail с програма от прояви в градове и региони с акцент върху местните железопътни гари като носители на култура или с цел техническо посещение, за да научат младите хора повече за железниците, |
| --- | --- |

—

насърчава Европейската комисия да запази и разшири програмата # DiscoverEU. КР предлага също така съвместна инициатива, която да свърже тази програма с железопътния сектор. Целта би била да се свържат пътуванията на младите хора в рамките на програмата Interrail с програма от прояви в градове и региони с акцент върху местните железопътни гари като носители на култура или с цел техническо посещение, за да научат младите хора повече за железниците,

| — | приветства участието на железопътния сектор в международния фестивал на изкуствата Europalia през 2021 г., който ще бъде посветен на влиянието на железопътния транспорт върху изкуствата и ролята на железниците като двигател на промени, |
| --- | --- |

—

приветства участието на железопътния сектор в международния фестивал на изкуствата Europalia през 2021 г., който ще бъде посветен на влиянието на железопътния транспорт върху изкуствата и ролята на железниците като двигател на промени,

| 41. | счита, че е необходима подкрепа за железопътния сектор на равнище ЕС и на национално равнище, също и в контекста на преодоляваните от него предизвикателства. Във връзка с това:






  — | насърчава железниците да увеличат приноса си за устойчивия туризъм чрез създаване на нови и възстановяване на закрити железопътни връзки, |
| --- | --- | --- |

41.

счита, че е необходима подкрепа за железопътния сектор на равнище ЕС и на национално равнище, също и в контекста на преодоляваните от него предизвикателства. Във връзка с това:

—

насърчава железниците да увеличат приноса си за устойчивия туризъм чрез създаване на нови и възстановяване на закрити железопътни връзки,

| — | призовава железопътния сектор и държавите членки да разширят предлагането на нощни влакове и пътнически влакове с автомобилни платформи, |
| --- | --- |

—

призовава железопътния сектор и държавите членки да разширят предлагането на нощни влакове и пътнически влакове с автомобилни платформи,

| — | призовава Европейската комисия да създаде съгласувана европейска високоскоростна железопътна мрежа като алтернатива или допълнение на въздушния и индивидуалния транспорт без да се застрашава разширяването на регионалната и товарната жп инфраструктура, |
| --- | --- |

—

призовава Европейската комисия да създаде съгласувана европейска високоскоростна железопътна мрежа като алтернатива или допълнение на въздушния и индивидуалния транспорт без да се застрашава разширяването на регионалната и товарната жп инфраструктура,

| — | насърчава железниците да подобряват непрекъснато цифровизацията и достъпността на услугите чрез разработването на приложения и платформи за продажба на билети и да работят за създаването на обща европейска система за издаване на жп билети, |
| --- | --- |

—

насърчава железниците да подобряват непрекъснато цифровизацията и достъпността на услугите чрез разработването на приложения и платформи за продажба на билети и да работят за създаването на обща европейска система за издаване на жп билети,

| — | подкрепя железниците и държавите членки в техните усилия за постигане на оперативна съвместимост в международния транспорт, |
| --- | --- |

—

подкрепя железниците и държавите членки в техните усилия за постигане на оперативна съвместимост в международния транспорт,

| — | насърчава държавите членки да популяризират и финансират програми за прехвърляне на превоза на товари от автомобилния към железопътния транспорт чрез създаването на нови проекти, като например „тирове на релси“ (5), и да споделят най-добрите си практики за преминаването към други видове транспорт, |
| --- | --- |

—

насърчава държавите членки да популяризират и финансират програми за прехвърляне на превоза на товари от автомобилния към железопътния транспорт чрез създаването на нови проекти, като например „тирове на релси“ (5), и да споделят най-добрите си практики за преминаването към други видове транспорт,

5

| — | насърчава регионалните и националните власти да изготвят дългосрочни транспортни планове, придавайки водеща роля на железниците по целесъобразност и изтъква необходимостта от насърчаване на железопътния транспорт като ключов елемент за решаване на проблема с изключването на отдалечените и/или по-слабо развитите региони от транспортна свързаност; що се отнася до регионите, където няма железопътен транспорт, като например най-отдалечените региони, е препоръчително да се намерят решения за алтернативни форми на мобилност, които да са съобразени със ситуацията в тези региони, |
| --- | --- |

—

насърчава регионалните и националните власти да изготвят дългосрочни транспортни планове, придавайки водеща роля на железниците по целесъобразност и изтъква необходимостта от насърчаване на железопътния транспорт като ключов елемент за решаване на проблема с изключването на отдалечените и/или по-слабо развитите региони от транспортна свързаност; що се отнася до регионите, където няма железопътен транспорт, като например най-отдалечените региони, е препоръчително да се намерят решения за алтернативни форми на мобилност, които да са съобразени със ситуацията в тези региони,

| — | насърчава регионалните власти да подкрепят съществуващите жп паметници, музеи и стари депа като културно наследство в своите региони, |
| --- | --- |

—

насърчава регионалните власти да подкрепят съществуващите жп паметници, музеи и стари депа като културно наследство в своите региони,

| — | препоръчва насърчаването и прилагането от страна на местните власти, в сътрудничество с железопътните предприятия, на съгласувани транспортни решения „от врата до врата“, като се обръща внимание на проекти на икономиката на сътрудничеството, включително съвместно използване на велосипеди, |
| --- | --- |

—

препоръчва насърчаването и прилагането от страна на местните власти, в сътрудничество с железопътните предприятия, на съгласувани транспортни решения „от врата до врата“, като се обръща внимание на проекти на икономиката на сътрудничеството, включително съвместно използване на велосипеди,

| — | препоръчва провеждането на мащабни съвместни кампании за популяризиране на регионите и железниците, като се използват различни медийни и информационни канали, както и видимостта на железопътните гари и подвижния състав като културни медии с цел насърчаване на образованието и изграждане на връзки с пътниците и създаване на обществена осведоменост по отношение на железопътния транспорт като основно средство за транспорт в борбата срещу изменението на климата, |
| --- | --- |

—

препоръчва провеждането на мащабни съвместни кампании за популяризиране на регионите и железниците, като се използват различни медийни и информационни канали, както и видимостта на железопътните гари и подвижния състав като културни медии с цел насърчаване на образованието и изграждане на връзки с пътниците и създаване на обществена осведоменост по отношение на железопътния транспорт като основно средство за транспорт в борбата срещу изменението на климата,

| — | насърчава националните и регионалните власти да подкрепят инвестициите в изграждането на интермодални терминали по железопътните маршрути и по границите с трети държави, както и да модернизират и поддържат железопътните гари и спирки, включително пътищата за достъп, маркировката и изграждането на места за паркиране за онези, които се придвижват до жп спирките с автомобил. |
| --- | --- |

—

насърчава националните и регионалните власти да подкрепят инвестициите в изграждането на интермодални терминали по железопътните маршрути и по границите с трети държави, както и да модернизират и поддържат железопътните гари и спирки, включително пътищата за достъп, маркировката и изграждането на места за паркиране за онези, които се придвижват до жп спирките с автомобил.

| 42. | посочва необходимостта от насърчаване на мултимодални инициативи, свързани с интегрирането на железопътния транспорт с други средства за споделен транспорт (съвместно използване на автомобил, съвместно използване на велосипеди); |
| --- | --- |

42.

посочва необходимостта от насърчаване на мултимодални инициативи, свързани с интегрирането на железопътния транспорт с други средства за споделен транспорт (съвместно използване на автомобил, съвместно използване на велосипеди);

| 43. | счита, че е целесъобразно да се подкрепят инвестициите на регионално и национално равнище за модернизиране на историческите гари, които се реконструират и с цел ограничаване на отрицателното въздействие върху околната среда и за изграждане на нови иновативни гари, които отговарят на екологичните изисквания, най-вече във връзка с използването на възобновяеми енергийни източници; |
| --- | --- |

43.

счита, че е целесъобразно да се подкрепят инвестициите на регионално и национално равнище за модернизиране на историческите гари, които се реконструират и с цел ограничаване на отрицателното въздействие върху околната среда и за изграждане на нови иновативни гари, които отговарят на екологичните изисквания, най-вече във връзка с използването на възобновяеми енергийни източници;

| 44. | препоръчва бюджетът от 8 млн. евро, посочен в предложението на Европейската комисия за решение (COM (2020) 78), да бъде увеличен на 12 млн. евро. |
| --- | --- |

44.

препоръчва бюджетът от 8 млн. евро, посочен в предложението на Европейската комисия за решение (COM (2020) 78), да бъде увеличен на 12 млн. евро.

Брюксел, 14 октомври 2020 година.

Председател на Европейския комитет на регионите

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Експресно проучване на Евробарометър No 463, януари-февруари 2018 г. относно удовлетвореността на европейските граждани от железопътните услуги.

1

(2)  ОВ L 348, 20.12.2013 г., стp. 1.

2

(3)  2015/2347(INI).

3

(4)  ОВ L 347, 11.12.2006 г., стp. 1.

4

(5)  https://tirynatory.pl/.

5

---

| 18.12.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 440/191 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 440/191

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Законодателен пакет REACT-EU

(2020/C 440/26)

| Главен докладчик: | Mieczysław STRUK (PL/ЕНП), маршал на Поморското воеводство |
| --- | --- |
| Отправни документи: | COM(2020) 451 final
  COM(2020) 450 final
  COM(2020) 452 final
  COM(2020) 447 final |

Главен докладчик:

Mieczysław STRUK (PL/ЕНП), маршал на Поморското воеводство

Отправни документи:

COM(2020) 451 final

COM(2020) 450 final

COM(2020) 452 final

COM(2020) 447 final

I.   ПРЕПОРЪКИ ЗА ИЗМЕНЕНИЯ

Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) No 1303/2013 по отношение на извънредните допълнителни средства и уредбата за изпълнението на цел „Инвестиции за растеж и работни места“ в подкрепа на преодоляването на последиците от кризата, предизвикана от пандемията от COVID - 19, и подготовка за екологично, цифрово и устойчиво възстановяване на икономиката (REACT-EС)

COM(2020) 451 final

Изменение 1

COM(2020) 451 final — част 1

Заглавие на акта

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) No 1303/2013 по отношение на извънредните допълнителни средства и уредбата за изпълнението на цел „Инвестиции за растеж и работни места“ в подкрепа на преодоляването на последиците от кризата, предизвикана от пандемията от COVID-19, и подготовка за екологично, цифрово и устойчиво възстановяване на икономиката (REACT-EU) | Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) No 1303/2013 по отношение на извънредните допълнителни средства и уредбата за изпълнението на цел „Инвестиции за растеж и работни места“
  и цел „Европейско териториално сътрудничество“
  в подкрепа на преодоляването на последиците от кризата, предизвикана от пандемията от COVID-19, и подготовка за екологично, цифрово и устойчиво възстановяване на икономиката (REACT-EС) |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) No 1303/2013 по отношение на извънредните допълнителни средства и уредбата за изпълнението на цел „Инвестиции за растеж и работни места“ в подкрепа на преодоляването на последиците от кризата, предизвикана от пандемията от COVID-19, и подготовка за екологично, цифрово и устойчиво възстановяване на икономиката (REACT-EU)

Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) No 1303/2013 по отношение на извънредните допълнителни средства и уредбата за изпълнението на цел „Инвестиции за растеж и работни места“
  и цел „Европейско териториално сътрудничество“
  в подкрепа на преодоляването на последиците от кризата, предизвикана от пандемията от COVID-19, и подготовка за екологично, цифрово и устойчиво възстановяване на икономиката (REACT-EС)

Изложение на мотивите

Пандемията от COVID-19 и едностранното затваряне на вътрешните граници в редица държави членки причиниха много големи вреди на граничните райони, които трябва да бъдат преодолени по подходящ начин.

Изменение 2

COM(2020) 451 final — част 1

Съображение 1

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Държавите членки бяха изправени пред безпрецедентна кризисна ситуация вследствие пандемията от COVID-19. Кризата възпрепятства растежа в държавите членки, което от своя страна утежнява сериозния недостиг на ликвидност, дължащ се на внезапното и рязко нарастване на необходимите публични инвестиции в националните системи на здравеопазването и в други сектори на икономиките на държавите членки. Това доведе до извънредна ситуация, чието преодоляване налага специални мерки. | Държавите членки бяха изправени пред безпрецедентна кризисна ситуация вследствие пандемията от COVID-19. Кризата
  увеличи риска от бедност и задълбочаване на социалните разделения в ЕС,
  възпрепятства растежа в държавите членки, което от своя страна утежнява сериозния недостиг на ликвидност, дължащ се на внезапното и рязко нарастване на необходимите публични инвестиции в националните системи на здравеопазването и в други сектори на икономиките на държавите членки. Това доведе до извънредна ситуация, чието преодоляване налага специални мерки. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Държавите членки бяха изправени пред безпрецедентна кризисна ситуация вследствие пандемията от COVID-19. Кризата възпрепятства растежа в държавите членки, което от своя страна утежнява сериозния недостиг на ликвидност, дължащ се на внезапното и рязко нарастване на необходимите публични инвестиции в националните системи на здравеопазването и в други сектори на икономиките на държавите членки. Това доведе до извънредна ситуация, чието преодоляване налага специални мерки.

Държавите членки бяха изправени пред безпрецедентна кризисна ситуация вследствие пандемията от COVID-19. Кризата
  увеличи риска от бедност и задълбочаване на социалните разделения в ЕС,
  възпрепятства растежа в държавите членки, което от своя страна утежнява сериозния недостиг на ликвидност, дължащ се на внезапното и рязко нарастване на необходимите публични инвестиции в националните системи на здравеопазването и в други сектори на икономиките на държавите членки. Това доведе до извънредна ситуация, чието преодоляване налага специални мерки.

Изменение 3

COM(2020) 451 final — част 1

Съображение 4

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| В съответствие с Регламент [Европейски инструмент за възстановяване] и в рамките на определените в него средства следва да се предприемат мерки за възстановяване и устойчивост по линия на европейските инвестиционни и структурни фондове, за да се преодолее безпрецедентното въздействие на кризата, предизвикана от COVID-19.
  Подобни допълнителни средства следва да се използват, за да се осигури спазването на сроковете, предвидени в Регламент [Европейски инструмент за възстановяване].
  Освен това чрез преразглеждане на многогодишната финансова рамка за периода 2014—2020 г. следва да се осигурят допълнителни средства за икономическо, социално и териториално сближаване. | В съответствие с Регламент [Европейски инструмент за възстановяване] и в рамките на определените в него средства следва да се предприемат мерки за възстановяване и устойчивост по линия на европейските инвестиционни и структурни фондове, за да се преодолее безпрецедентното въздействие на кризата, предизвикана от COVID-19. Освен това чрез преразглеждане на многогодишната финансова рамка за периода 2014—2020 г. следва да се осигурят допълнителни средства за икономическо, социално и териториално сближаване. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

В съответствие с Регламент [Европейски инструмент за възстановяване] и в рамките на определените в него средства следва да се предприемат мерки за възстановяване и устойчивост по линия на европейските инвестиционни и структурни фондове, за да се преодолее безпрецедентното въздействие на кризата, предизвикана от COVID-19.
  Подобни допълнителни средства следва да се използват, за да се осигури спазването на сроковете, предвидени в Регламент [Европейски инструмент за възстановяване].
  Освен това чрез преразглеждане на многогодишната финансова рамка за периода 2014—2020 г. следва да се осигурят допълнителни средства за икономическо, социално и териториално сближаване.

В съответствие с Регламент [Европейски инструмент за възстановяване] и в рамките на определените в него средства следва да се предприемат мерки за възстановяване и устойчивост по линия на европейските инвестиционни и структурни фондове, за да се преодолее безпрецедентното въздействие на кризата, предизвикана от COVID-19. Освен това чрез преразглеждане на многогодишната финансова рамка за периода 2014—2020 г. следва да се осигурят допълнителни средства за икономическо, социално и териториално сближаване.

Изложение на мотивите

Следва да се предостави повече гъвкавост.

Изменение 4

COM(2020) 451 final — част 1

Съображение 5

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Следва да се осигури допълнителна извънредна сума в размер на 58 272 800 000 EUR (по текущи цени) за поемане на бюджетни задължения от структурните фондове по цел „Инвестиции за растеж и работни места“ за 2020, 2021 и 2022 г., за да бъдат подпомогнати най-силно засегнатите държави членки и региони при преодоляването на последиците от кризата, предизвикана от пандемията от COVID-19, или при подготовката за екологично, цифрово и устойчиво възстановяване на икономиката, предвид бързото разполагане на ресурси за реалната икономика чрез съществуващите оперативни програми. Ресурсите за 2020 г. произтичат от увеличаването на средствата за икономическо социално и териториално сближаване в многогодишната финансова рамка за периода 2014—2020 г., докато ресурсите за 2021 и 2022 г. произтичат от Инструмента на Европейския съюз за възстановяване. Част от глобалните средства следва да се разпределят за техническа помощ, предоставяна по инициатива на Комисията. Комисията следва да определи разпределението на оставащите допълнителни средства за всяка държава членка чрез метод на разпределение въз основа на последните налични обективни статистически данни за сравнителното благосъстояние на държавите членки и степента на въздействието на настоящата криза върху тяхната икономика и общество. Методът на разпределение следва да предвиди специална допълнителна сума за най-отдалечените региони, предвид специфичната уязвимост на техните икономики и общества. За да отразява променящия се характер на последиците от кризата, разбивката следва да бъде преразгледана през 2021 г. въз основа на същия метод на разпределение, като се използват най-новите статистически данни на разположение към 19 октомври 2021 г., за да бъде разпределен траншът от допълнителни средства за 2022 г. | Следва да се осигури допълнителна извънредна сума в размер на 58 272 800 000 EUR (по текущи цени) за поемане на бюджетни задължения от структурните фондове по цел „Инвестиции за растеж и работни места“
  и цел „Европейско териториално сътрудничество“
  за 2020, 2021 и 2022 г.
  , а при поискване от страна на управляващ орган и обосновка от страна на държава членка, също и за 2023 г. и 2024 г.
  , за да бъдат подпомогнати най-силно засегнатите държави членки и региони при преодоляването на последиците от кризата, предизвикана от пандемията от COVID-19, или при подготовката за екологично, цифрово и устойчиво възстановяване на икономиката, предвид бързото разполагане на ресурси за реалната икономика чрез съществуващите оперативни програми. Ресурсите за 2020 г. произтичат от увеличаването на средствата за икономическо социално и териториално сближаване в многогодишната финансова рамка за периода 2014—2020 г.
  и когато е приложимо, за 2023 г. и 2024 г.
  , докато ресурсите за 2021 и 2022 г. произтичат от Инструмента на Европейския съюз за възстановяване. Част от глобалните средства следва да се разпределят за техническа помощ, предоставяна по инициатива на Комисията. Комисията следва да определи разпределението на оставащите допълнителни средства за всяка държава членка чрез метод на разпределение въз основа на последните налични обективни статистически данни за сравнителното благосъстояние на държавите членки и степента на въздействието на настоящата криза върху тяхната икономика и общество. Методът на разпределение следва да предвиди специална допълнителна сума за най-отдалечените региони, предвид специфичната уязвимост на техните икономики и общества. За да отразява променящия се характер на последиците от кризата, разбивката следва да бъде преразгледана през 2021 г. въз основа на същия метод на разпределение, като се използват най-новите статистически данни на разположение към 19 октомври 2021 г., за да бъде разпределен траншът от допълнителни средства за 2022 г.
  , а където е приложимо — и траншовете за 2023 и 2024 г. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Следва да се осигури допълнителна извънредна сума в размер на 58 272 800 000 EUR (по текущи цени) за поемане на бюджетни задължения от структурните фондове по цел „Инвестиции за растеж и работни места“ за 2020, 2021 и 2022 г., за да бъдат подпомогнати най-силно засегнатите държави членки и региони при преодоляването на последиците от кризата, предизвикана от пандемията от COVID-19, или при подготовката за екологично, цифрово и устойчиво възстановяване на икономиката, предвид бързото разполагане на ресурси за реалната икономика чрез съществуващите оперативни програми. Ресурсите за 2020 г. произтичат от увеличаването на средствата за икономическо социално и териториално сближаване в многогодишната финансова рамка за периода 2014—2020 г., докато ресурсите за 2021 и 2022 г. произтичат от Инструмента на Европейския съюз за възстановяване. Част от глобалните средства следва да се разпределят за техническа помощ, предоставяна по инициатива на Комисията. Комисията следва да определи разпределението на оставащите допълнителни средства за всяка държава членка чрез метод на разпределение въз основа на последните налични обективни статистически данни за сравнителното благосъстояние на държавите членки и степента на въздействието на настоящата криза върху тяхната икономика и общество. Методът на разпределение следва да предвиди специална допълнителна сума за най-отдалечените региони, предвид специфичната уязвимост на техните икономики и общества. За да отразява променящия се характер на последиците от кризата, разбивката следва да бъде преразгледана през 2021 г. въз основа на същия метод на разпределение, като се използват най-новите статистически данни на разположение към 19 октомври 2021 г., за да бъде разпределен траншът от допълнителни средства за 2022 г.

Следва да се осигури допълнителна извънредна сума в размер на 58 272 800 000 EUR (по текущи цени) за поемане на бюджетни задължения от структурните фондове по цел „Инвестиции за растеж и работни места“
  и цел „Европейско териториално сътрудничество“
  за 2020, 2021 и 2022 г.
  , а при поискване от страна на управляващ орган и обосновка от страна на държава членка, също и за 2023 г. и 2024 г.
  , за да бъдат подпомогнати най-силно засегнатите държави членки и региони при преодоляването на последиците от кризата, предизвикана от пандемията от COVID-19, или при подготовката за екологично, цифрово и устойчиво възстановяване на икономиката, предвид бързото разполагане на ресурси за реалната икономика чрез съществуващите оперативни програми. Ресурсите за 2020 г. произтичат от увеличаването на средствата за икономическо социално и териториално сближаване в многогодишната финансова рамка за периода 2014—2020 г.
  и когато е приложимо, за 2023 г. и 2024 г.
  , докато ресурсите за 2021 и 2022 г. произтичат от Инструмента на Европейския съюз за възстановяване. Част от глобалните средства следва да се разпределят за техническа помощ, предоставяна по инициатива на Комисията. Комисията следва да определи разпределението на оставащите допълнителни средства за всяка държава членка чрез метод на разпределение въз основа на последните налични обективни статистически данни за сравнителното благосъстояние на държавите членки и степента на въздействието на настоящата криза върху тяхната икономика и общество. Методът на разпределение следва да предвиди специална допълнителна сума за най-отдалечените региони, предвид специфичната уязвимост на техните икономики и общества. За да отразява променящия се характер на последиците от кризата, разбивката следва да бъде преразгледана през 2021 г. въз основа на същия метод на разпределение, като се използват най-новите статистически данни на разположение към 19 октомври 2021 г., за да бъде разпределен траншът от допълнителни средства за 2022 г.
  , а където е приложимо — и траншовете за 2023 и 2024 г.

Изложение на мотивите

Управляващите органи ще се нуждаят от повече време и гъвкавост за изпълнението на нова програма от такъв мащаб.

Изменение 5

COM(2020) 451 final — част 1

Съображение 7

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| С цел да се осигури максимална гъвкавост на държавите членки по отношение на адаптирането на действията за възстановяване след кризи в контекста на пандемията от COVIDM-19 или подготовката за екологично, цифрово и устойчиво възстановяване на икономиката, разпределението следва да се определи от Комисията на равнището на държавите членки. Освен това следва да се предвиди и възможността за използване на допълнителни средства за подпомагане на най-нуждаещите се лица. В допълнение е необходимо да се определят тавани за отпускането на средства за техническа помощ по инициатива на държавите членки, като в същото време на държавите членки се осигурява максимална гъвкавост по отношение на тяхното разпределяне в рамките на оперативните програми, подпомагани от ЕФРР или ЕСФ.
  Следва да се поясни, че не е необходимо да се спазва минималният дял на ЕСФ за допълнителните средства
  . Като се има предвид очакваното бързо изразходване на допълнителните средства, бюджетните задължения, свързани с тези допълнителни средства, следва да бъдат отменени едва при приключването на оперативните програми. | С цел да се осигури максимална гъвкавост на държавите членки по отношение на адаптирането на действията за възстановяване след кризи в контекста на пандемията от COVIDM-19 или подготовката за екологично, цифрово и устойчиво възстановяване на икономиката, разпределението следва да се определи от Комисията на равнището на държавите членки.
  Въпреки това регионалните и местните власти следва да участват активно в подготовката и изпълнението на проектите със засилен подход на многостепенно управление.
  Освен това следва да се предвиди и възможността за използване на допълнителни средства за подпомагане на най-нуждаещите се лица. В допълнение е необходимо да се определят тавани за отпускането на средства за техническа помощ по инициатива на държавите членки, като в същото време на държавите членки се осигурява максимална гъвкавост по отношение на тяхното разпределяне в рамките на оперативните програми, подпомагани от ЕФРР или ЕСФ. Като се има предвид очакваното бързо изразходване на допълнителните средства, бюджетните задължения, свързани с тези допълнителни средства, следва да бъдат отменени едва при приключването на оперативните програми. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

С цел да се осигури максимална гъвкавост на държавите членки по отношение на адаптирането на действията за възстановяване след кризи в контекста на пандемията от COVIDM-19 или подготовката за екологично, цифрово и устойчиво възстановяване на икономиката, разпределението следва да се определи от Комисията на равнището на държавите членки. Освен това следва да се предвиди и възможността за използване на допълнителни средства за подпомагане на най-нуждаещите се лица. В допълнение е необходимо да се определят тавани за отпускането на средства за техническа помощ по инициатива на държавите членки, като в същото време на държавите членки се осигурява максимална гъвкавост по отношение на тяхното разпределяне в рамките на оперативните програми, подпомагани от ЕФРР или ЕСФ.
  Следва да се поясни, че не е необходимо да се спазва минималният дял на ЕСФ за допълнителните средства
  . Като се има предвид очакваното бързо изразходване на допълнителните средства, бюджетните задължения, свързани с тези допълнителни средства, следва да бъдат отменени едва при приключването на оперативните програми.

С цел да се осигури максимална гъвкавост на държавите членки по отношение на адаптирането на действията за възстановяване след кризи в контекста на пандемията от COVIDM-19 или подготовката за екологично, цифрово и устойчиво възстановяване на икономиката, разпределението следва да се определи от Комисията на равнището на държавите членки.
  Въпреки това регионалните и местните власти следва да участват активно в подготовката и изпълнението на проектите със засилен подход на многостепенно управление.
  Освен това следва да се предвиди и възможността за използване на допълнителни средства за подпомагане на най-нуждаещите се лица. В допълнение е необходимо да се определят тавани за отпускането на средства за техническа помощ по инициатива на държавите членки, като в същото време на държавите членки се осигурява максимална гъвкавост по отношение на тяхното разпределяне в рамките на оперативните програми, подпомагани от ЕФРР или ЕСФ. Като се има предвид очакваното бързо изразходване на допълнителните средства, бюджетните задължения, свързани с тези допълнителни средства, следва да бъдат отменени едва при приключването на оперативните програми.

Изложение на мотивите

ЕСФ не следва да се отслабва.

Изменение 6

COM(2020) 451 final — част 1

Съображение 14

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| За да се даде възможност на държавите членки бързо да използват допълнителните средства за преодоляването на последиците от кризата, предизвикана от пандемията от COVID-19, и подготовката за екологично, цифрово и устойчиво възстановяване на икономиката в рамките на настоящия програмен период, е обосновано — в изключителни случаи — държавите членки да бъдат освободени от задължението да спазват предварителни условия и изисквания относно резерва за изпълнение, прилагането на рамката за изпълнение, тематичната концентрация, както и по отношение на праговете, установени за устойчиво градско развитие по линия на ЕФРР, и изискванията относно изготвянето на комуникационна стратегия за допълнителните средства. Въпреки това до 31 декември 2024 г. е необходимо държавите членки да направят поне една оценка на ефикасността, ефективността и въздействието на допълнителните средства, както и на приноса им за постигането на целите на новата специална тематична цел. За да се улесни достъпа до сравнима информация на равнището на Съюза, държавите членки се насърчават да използват специфичните показатели за програмите, предоставени от Комисията. Освен това, при изпълнението на задълженията си, свързани с информацията, комуникацията и видимостта, държавите членки и управляващите органи следва да увеличат видимостта на извънредните мерки и средствата, предвидени от Съюза, по-специално като обезпечат осведомеността на настоящите и потенциалните бенефициери, участниците, крайните получатели на финансови инструменти и широката общественост относно съществуването, обема и допълнителната подкрепа, произтичаща от допълнителните средства. | За да се даде възможност на държавите членки бързо да използват допълнителните средства за преодоляването на последиците от кризата, предизвикана от пандемията от COVID-19, и подготовката за екологично, цифрово и устойчиво възстановяване на икономиката в рамките на настоящия програмен период, е обосновано — в изключителни случаи — държавите членки да бъдат освободени от задължението да спазват предварителни условия и изисквания относно резерва за изпълнение, прилагането на рамката за изпълнение, тематичната концентрация, както и по отношение на праговете, установени за устойчиво градско развитие по линия на ЕФРР, и изискванията относно изготвянето на комуникационна стратегия за допълнителните средства. Въпреки това до 31 декември 2024 г.
  или до 31 декември 2026 г., когато са осигурени допълнителни средства за бюджетни задължения през 2023 и 2024 г.,
  е необходимо държавите членки да направят поне една оценка на ефикасността, ефективността и въздействието на допълнителните средства, както и на приноса им за постигането на целите на новата специална тематична цел. За да се улесни достъпа до сравнима информация на равнището на Съюза, държавите членки се насърчават да използват специфичните показатели за програмите, предоставени от Комисията. Освен това, при изпълнението на задълженията си, свързани с информацията, комуникацията и видимостта, държавите членки и управляващите органи следва да увеличат видимостта на извънредните мерки и средствата, предвидени от Съюза, по-специално като обезпечат осведомеността на настоящите и потенциалните бенефициери, участниците, крайните получатели на финансови инструменти и широката общественост относно съществуването, обема и допълнителната подкрепа, произтичаща от допълнителните средства. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

За да се даде възможност на държавите членки бързо да използват допълнителните средства за преодоляването на последиците от кризата, предизвикана от пандемията от COVID-19, и подготовката за екологично, цифрово и устойчиво възстановяване на икономиката в рамките на настоящия програмен период, е обосновано — в изключителни случаи — държавите членки да бъдат освободени от задължението да спазват предварителни условия и изисквания относно резерва за изпълнение, прилагането на рамката за изпълнение, тематичната концентрация, както и по отношение на праговете, установени за устойчиво градско развитие по линия на ЕФРР, и изискванията относно изготвянето на комуникационна стратегия за допълнителните средства. Въпреки това до 31 декември 2024 г. е необходимо държавите членки да направят поне една оценка на ефикасността, ефективността и въздействието на допълнителните средства, както и на приноса им за постигането на целите на новата специална тематична цел. За да се улесни достъпа до сравнима информация на равнището на Съюза, държавите членки се насърчават да използват специфичните показатели за програмите, предоставени от Комисията. Освен това, при изпълнението на задълженията си, свързани с информацията, комуникацията и видимостта, държавите членки и управляващите органи следва да увеличат видимостта на извънредните мерки и средствата, предвидени от Съюза, по-специално като обезпечат осведомеността на настоящите и потенциалните бенефициери, участниците, крайните получатели на финансови инструменти и широката общественост относно съществуването, обема и допълнителната подкрепа, произтичаща от допълнителните средства.

За да се даде възможност на държавите членки бързо да използват допълнителните средства за преодоляването на последиците от кризата, предизвикана от пандемията от COVID-19, и подготовката за екологично, цифрово и устойчиво възстановяване на икономиката в рамките на настоящия програмен период, е обосновано — в изключителни случаи — държавите членки да бъдат освободени от задължението да спазват предварителни условия и изисквания относно резерва за изпълнение, прилагането на рамката за изпълнение, тематичната концентрация, както и по отношение на праговете, установени за устойчиво градско развитие по линия на ЕФРР, и изискванията относно изготвянето на комуникационна стратегия за допълнителните средства. Въпреки това до 31 декември 2024 г.
  или до 31 декември 2026 г., когато са осигурени допълнителни средства за бюджетни задължения през 2023 и 2024 г.,
  е необходимо държавите членки да направят поне една оценка на ефикасността, ефективността и въздействието на допълнителните средства, както и на приноса им за постигането на целите на новата специална тематична цел. За да се улесни достъпа до сравнима информация на равнището на Съюза, държавите членки се насърчават да използват специфичните показатели за програмите, предоставени от Комисията. Освен това, при изпълнението на задълженията си, свързани с информацията, комуникацията и видимостта, държавите членки и управляващите органи следва да увеличат видимостта на извънредните мерки и средствата, предвидени от Съюза, по-специално като обезпечат осведомеността на настоящите и потенциалните бенефициери, участниците, крайните получатели на финансови инструменти и широката общественост относно съществуването, обема и допълнителната подкрепа, произтичаща от допълнителните средства.

Изложение на мотивите

Управляващите органи ще се нуждаят от повече време и гъвкавост за изпълнението на нова програма от такъв мащаб.

Изменение 7

COM(2020) 451 final — част 1

Съображение 21

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| В член 135, параграф 2 от Споразумението за оттеглянето на Обединеното кралство Великобритания и Северна Ирландия от Европейския съюз и Европейската общност за атомна енергия се предвижда, че измененията в Регламент (ЕО, Евратом) No 1311/2013 на Съвета или Решение 2014/335/ЕС, Евратом на Съвета, приети на или след датата на влизане в сила на посоченото споразумение, не се прилагат за Обединеното кралство, доколкото тези изменения оказват въздействие върху финансовите задължения на Обединеното кралство. Подкрепата по настоящия регламент за 2020 г. е финансирана чрез увеличение на тавана на Многогодишната финансова рамка, а за 2021 и 2022 г. — от увеличение на тавана на собствените ресурси на Съюза, което би оказало въздействие върху финансовите задължения на Обединеното кралство. Следователно настоящият регламент не следва да се прилага спрямо Обединеното кралство и в него. | В член 135, параграф 2 от Споразумението за оттеглянето на Обединеното кралство Великобритания и Северна Ирландия от Европейския съюз и Европейската общност за атомна енергия (1) се предвижда, че измененията в Регламент (ЕО, Евратом) No 1311/2013 на Съвета (2) или Решение 2014/335/ЕС, Евратом на Съвета (3), приети на или след датата на влизане в сила на посоченото споразумение, не се прилагат за Обединеното кралство, доколкото тези изменения оказват въздействие върху финансовите задължения на Обединеното кралство. Подкрепата по настоящия регламент за 2020 г. е финансирана чрез увеличение на тавана на Многогодишната финансова рамка, а за 2021 и 2022 г.
  и когато е приложимо, за 2023 и 2024 г.
   — от увеличение на тавана на собствените ресурси на Съюза, което би оказало въздействие върху финансовите задължения на Обединеното кралство. Следователно настоящият регламент не следва да се прилага спрямо Обединеното кралство и в него. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

В член 135, параграф 2 от Споразумението за оттеглянето на Обединеното кралство Великобритания и Северна Ирландия от Европейския съюз и Европейската общност за атомна енергия се предвижда, че измененията в Регламент (ЕО, Евратом) No 1311/2013 на Съвета или Решение 2014/335/ЕС, Евратом на Съвета, приети на или след датата на влизане в сила на посоченото споразумение, не се прилагат за Обединеното кралство, доколкото тези изменения оказват въздействие върху финансовите задължения на Обединеното кралство. Подкрепата по настоящия регламент за 2020 г. е финансирана чрез увеличение на тавана на Многогодишната финансова рамка, а за 2021 и 2022 г. — от увеличение на тавана на собствените ресурси на Съюза, което би оказало въздействие върху финансовите задължения на Обединеното кралство. Следователно настоящият регламент не следва да се прилага спрямо Обединеното кралство и в него.

В член 135, параграф 2 от Споразумението за оттеглянето на Обединеното кралство Великобритания и Северна Ирландия от Европейския съюз и Европейската общност за атомна енергия (1) се предвижда, че измененията в Регламент (ЕО, Евратом) No 1311/2013 на Съвета (2) или Решение 2014/335/ЕС, Евратом на Съвета (3), приети на или след датата на влизане в сила на посоченото споразумение, не се прилагат за Обединеното кралство, доколкото тези изменения оказват въздействие върху финансовите задължения на Обединеното кралство. Подкрепата по настоящия регламент за 2020 г. е финансирана чрез увеличение на тавана на Многогодишната финансова рамка, а за 2021 и 2022 г.
  и когато е приложимо, за 2023 и 2024 г.
   — от увеличение на тавана на собствените ресурси на Съюза, което би оказало въздействие върху финансовите задължения на Обединеното кралство. Следователно настоящият регламент не следва да се прилага спрямо Обединеното кралство и в него.

Изложение на мотивите

Управляващите органи ще се нуждаят от повече време и гъвкавост за изпълнението на нова програма от такъв мащаб.

Изменение 8

COM(2020) 451 final — част 1

Член 1, параграф 1, точка 1

Регламент (ЕС) No 1303/2013

Член 91, параграф 1а

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| В член 91 се създава нов параграф 1a: | В член 91 се създава нов параграф 1a: |
| „1а.   В допълнение към глобалните средства, посочени в параграф 1, за икономическо, социално и териториално сближаване се предоставят допълнителни средства в размер на 5 000 000 000 EUR по
  текущи
  цени за бюджетни задължения за 2020 г., като те се разпределят към ЕФРР и ЕСФ.“; | „1а.   В допълнение към глобалните средства, посочени в параграф 1, за икономическо, социално и териториално сближаване се предоставят допълнителни средства в размер на 5 000 000 000 EUR по
  постоянни
  цени
  от 2018 г.
  за бюджетни задължения за 2020 г., като те се разпределят към ЕФРР и ЕСФ.“; |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

В член 91 се създава нов параграф 1a:

В член 91 се създава нов параграф 1a:

„1а.   В допълнение към глобалните средства, посочени в параграф 1, за икономическо, социално и териториално сближаване се предоставят допълнителни средства в размер на 5 000 000 000 EUR по
  текущи
  цени за бюджетни задължения за 2020 г., като те се разпределят към ЕФРР и ЕСФ.“;

„1а.   В допълнение към глобалните средства, посочени в параграф 1, за икономическо, социално и териториално сближаване се предоставят допълнителни средства в размер на 5 000 000 000 EUR по
  постоянни
  цени
  от 2018 г.
  за бюджетни задължения за 2020 г., като те се разпределят към ЕФРР и ЕСФ.“;

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Използването на постоянни цени от 2018 г. е в съответствие със заключенията от извънредното заседание на Европейския съвет от 17—21 юли 2020 г. (1).

1

Изменение 9

Изменение 9

COM(2020) 451 final — част 1

Член 1, параграф 1, точка 2

Регламент (ЕС) No 1303/2013

Член 92а, първи и втори параграф

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Мерките, посочени в член 2 от Регламент [Европейски инструмент за възстановяване], се изпълняват по линия на структурните фондове със средства в размер на 53 272 800 000 EUR по текущи цени от сумата, посочена в член 3, параграф 2, буква а), подточка i) от същия регламент, като се прилагат условията на член 4, параграфи 3, 4 и 8 от него. | Мерките, посочени в член 2 от Регламент [Европейски инструмент за възстановяване], се изпълняват по линия на структурните фондове със средства в размер на 53 272 800 000 EUR по текущи цени от сумата, посочена в член 3, параграф 2, буква а), подточка i) от същия регламент, като се прилагат условията на член 4, параграфи 3, 4 и 8 от него. |
| Тези допълнителни средства за 2021 и 2022 г. представляват външни целеви приходи в съответствие с член 21, параграф 5 от Финансовия регламент. | Тези допълнителни средства за 2021 и 2022 г. представляват външни целеви приходи в съответствие с член 21, параграф 5 от Финансовия регламент
  . Решение за удължаване на мерките за гъвкавост по REACT-EU за 2023 и 2024 г. може да бъде взето чрез делегиран акт. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Мерките, посочени в член 2 от Регламент [Европейски инструмент за възстановяване], се изпълняват по линия на структурните фондове със средства в размер на 53 272 800 000 EUR по текущи цени от сумата, посочена в член 3, параграф 2, буква а), подточка i) от същия регламент, като се прилагат условията на член 4, параграфи 3, 4 и 8 от него.

Мерките, посочени в член 2 от Регламент [Европейски инструмент за възстановяване], се изпълняват по линия на структурните фондове със средства в размер на 53 272 800 000 EUR по текущи цени от сумата, посочена в член 3, параграф 2, буква а), подточка i) от същия регламент, като се прилагат условията на член 4, параграфи 3, 4 и 8 от него.

Тези допълнителни средства за 2021 и 2022 г. представляват външни целеви приходи в съответствие с член 21, параграф 5 от Финансовия регламент.

Тези допълнителни средства за 2021 и 2022 г. представляват външни целеви приходи в съответствие с член 21, параграф 5 от Финансовия регламент
  . Решение за удължаване на мерките за гъвкавост по REACT-EU за 2023 и 2024 г. може да бъде взето чрез делегиран акт.

. Решение за удължаване на мерките за гъвкавост по REACT-EU за 2023 и 2024 г. може да бъде взето чрез делегиран акт.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Управляващите органи ще се нуждаят от повече време и гъвкавост за изпълнението на нова програма от такъв мащаб.

Изменение 10

Изменение 10

COM(2020) 451 final — част 1

Регламент (ЕС) No 1303/2013

Изменя се заглавие

Член 92б

Член 92б

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Извънредни допълнителни средства и уредба за изпълнението на цел „Инвестиции за растеж и работни места“ в подкрепа на преодоляването на последиците от кризата, предизвикана от пандемията от COVID-19, и подготовка за екологично, цифрово и устойчиво възстановяване на икономиката (REACT-EU) | Извънредни допълнителни средства и уредба за изпълнението на цел „Инвестиции за растеж и работни места“
  и цел „Европейско териториално сътрудничество“
  в подкрепа на преодоляването на последиците от кризата, предизвикана от пандемията от COVID-19, и подготовка за екологично, цифрово и устойчиво възстановяване на икономиката (REACT-EU) |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Извънредни допълнителни средства и уредба за изпълнението на цел „Инвестиции за растеж и работни места“ в подкрепа на преодоляването на последиците от кризата, предизвикана от пандемията от COVID-19, и подготовка за екологично, цифрово и устойчиво възстановяване на икономиката (REACT-EU)

Извънредни допълнителни средства и уредба за изпълнението на цел „Инвестиции за растеж и работни места“
  и цел „Европейско териториално сътрудничество“
  в подкрепа на преодоляването на последиците от кризата, предизвикана от пандемията от COVID-19, и подготовка за екологично, цифрово и устойчиво възстановяване на икономиката (REACT-EU)

и цел „Европейско териториално сътрудничество“

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Пандемията от COVID-19 и едностранното затваряне на вътрешните граници в редица държави членки причиниха много големи вреди на граничните райони, които трябва да бъдат преодолени по подходящ начин.

Изменение 11

Изменение 11

COM(2020) 451 final — част 1

Регламент (ЕС) No 1303/2013

Член 92б, параграф 1

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Допълнителните средства, посочени в член 91, параграф 1а и член 92а („допълнителните средства“), се предоставят по
  целта
  „Инвестиции за растеж и работни места“ в подкрепа на преодоляването на последиците от кризата, предизвикана от пандемията от COVID-19, и подготовка за екологично, цифрово и устойчиво възстановяване на икономиката (REACT-EU). Допълнителните средства се използват за предоставяне на техническа помощ съгласно параграф 6 от настоящия член и за операциите за изпълнение на тематичната цел, посочена в параграф 10 от настоящия член. | Допълнителните средства, посочени в член 91, параграф 1а и член 92а („допълнителните средства“), се предоставят по
  целите
  „Инвестиции за растеж и работни места“
  и „Европейско териториално сътрудничество“
  в подкрепа на преодоляването на последиците от кризата, предизвикана от пандемията от COVID-19, и подготовка за екологично, цифрово и устойчиво възстановяване на икономиката (REACT-EU). Допълнителните средства се използват за предоставяне на техническа помощ съгласно параграф 6 от настоящия член и за операциите за изпълнение на тематичната цел, посочена в параграф 10 от настоящия член. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Допълнителните средства, посочени в член 91, параграф 1а и член 92а („допълнителните средства“), се предоставят по
  целта
  „Инвестиции за растеж и работни места“ в подкрепа на преодоляването на последиците от кризата, предизвикана от пандемията от COVID-19, и подготовка за екологично, цифрово и устойчиво възстановяване на икономиката (REACT-EU). Допълнителните средства се използват за предоставяне на техническа помощ съгласно параграф 6 от настоящия член и за операциите за изпълнение на тематичната цел, посочена в параграф 10 от настоящия член.

целта

Допълнителните средства, посочени в член 91, параграф 1а и член 92а („допълнителните средства“), се предоставят по
  целите
  „Инвестиции за растеж и работни места“
  и „Европейско териториално сътрудничество“
  в подкрепа на преодоляването на последиците от кризата, предизвикана от пандемията от COVID-19, и подготовка за екологично, цифрово и устойчиво възстановяване на икономиката (REACT-EU). Допълнителните средства се използват за предоставяне на техническа помощ съгласно параграф 6 от настоящия член и за операциите за изпълнение на тематичната цел, посочена в параграф 10 от настоящия член.

целите

и „Европейско териториално сътрудничество“

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Пандемията от COVID-19 и ранните ограничителни мерки оказаха разрушително въздействие върху трансграничното сътрудничество. Проектите по целта за териториално сътрудничество, включително трансграничното сътрудничество, следва да имат право на финансиране.

Изменение 12

Изменение 12

COM(2020) 451 final — част 1

Член 1, параграф 1, точка 2

Регламент (ЕС) No 1303/2013

Член 92б, параграф 2

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Допълнителните средства се предоставят за поемане на бюджетни задължения за периода 2020—2022 г. в допълнение на глобалните средства, предвидени в член 91, както следва: | Допълнителните средства се предоставят за поемане на бюджетни задължения за периода 2020—2022 г. в допълнение на глобалните средства, предвидени в член 91, както следва: |
| — | 2020 г.: 5 000 000 000 EUR; |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Допълнителните средства се предоставят за поемане на бюджетни задължения за периода 2020—2022 г. в допълнение на глобалните средства, предвидени в член 91, както следва:

Допълнителните средства се предоставят за поемане на бюджетни задължения за периода 2020—2022 г. в допълнение на глобалните средства, предвидени в член 91, както следва:

—

2020 г.: 5 000 000 000 EUR;

| — | 2021 г.:
  42 434 400 000
  EUR; |
| --- | --- |

—

2021 г.:
  42 434 400 000
  EUR;

42 434 400 000

| — | 2022 г.:
  10 820 400 000
  EUR. |
| --- | --- |

—

2022 г.:
  10 820 400 000
  EUR.

10 820 400 000

| — | 2020 г.: 5 000 000 000 EUR; |
| --- | --- |

—

2020 г.: 5 000 000 000 EUR;

| — | 2021 г.:
  34 615 620 000
  EUR; |
| --- | --- |

—

2021 г.:
  34 615 620 000
  EUR;

34 615 620 000

| — | 2022 г.:
  18 639 180 000
  EUR. |
| --- | --- |

—

2022 г.:
  18 639 180 000
  EUR.

18 639 180 000

Допълнителните средства за 2020 г. се предоставят от допълнителните средства, определени в член 91, параграф 1а.

Допълнителните средства за 2020 г. се предоставят от допълнителните средства, определени в член 91, параграф 1а.

Допълнителните средства за 2021 и 2022 г. се предоставят от допълнителните средства, определени в член 92а. Допълнителните средства, определени в член 92а, се използват и за покриване на административни разходи в размер до 18 000 000 EUR по
  текущи
  цени.

текущи

Допълнителните средства за 2021 и 2022 г. се предоставят от допълнителните средства, определени в член 92а.
  Чрез преразглеждане на настоящия регламент посредством делегиран акт и въз основа на искане от страна на управляващ орган и обосновка от страна на държава членка, допълнителните средства могат да се предоставят също така и за поемане на бюджетни задължения през 2023 и 2024 г.
  Допълнителните средства, определени в член 92а, се използват и за покриване на административни разходи в размер до 18 000 000 EUR по
  постоянни
  цени
  от 2018 г.

Чрез преразглеждане на настоящия регламент посредством делегиран акт и въз основа на искане от страна на управляващ орган и обосновка от страна на държава членка, допълнителните средства могат да се предоставят също така и за поемане на бюджетни задължения през 2023 и 2024 г.

постоянни

от 2018 г.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Поемането на задължения за наличните средства следва да бъде разпределено по-равномерно за 2021 и 2022 г. (съответно 65 % и 35 %), за да се намали административната тежест за управляващите органи и бенефициерите при приключването на оперативните програми за периода 2014—2020 г. и започването на оперативните програми за периода 2021—2027 г. Допълнителните средства в подкрепа на административните разходи следва да бъдат изразени на базата на постоянни цени. Управляващите органи ще се нуждаят от повече време и гъвкавост за изпълнението на нова програма от такъв мащаб.

Изменение 13

Изменение 13

COM(2020) 451 final — част 1

Член 1, параграф 1, точка 2

Регламент (ЕС) No 1303/2013

Член 92b, параграф 4

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Чрез актове за изпълнение Комисията приема решение, с което се определя разбивката на допълнителните средства като бюджетни кредити от структурните фондове за 2020 и 2021 г. за всяка държава членка в съответствие с критериите и методологията, определени в приложение VIIa. Това решение се преразглежда през 2021 г., за да се определени разбивката на допълнителните средства за 2022 г. въз основа на наличните данни към 19 октомври 2021 г. | Чрез актове за изпълнение Комисията приема решение, с което се определя разбивката на допълнителните средства като бюджетни кредити от структурните фондове за 2020 и 2021 г. за всяка държава членка в съответствие с критериите и методологията, определени в приложение VIIa. Това решение се преразглежда през 2021 г., за да се определени разбивката на допълнителните средства за 2022 г. въз основа на наличните данни към 19 октомври 2021 г.
  Когато е приложимо, решението се преразглежда също и през 2022 г. във връзка с бюджетните задължения за 2023 и 2024 г. Преразглежданията гарантират, че оперативните програми няма да бъдат неблагоприятно засегнати. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Чрез актове за изпълнение Комисията приема решение, с което се определя разбивката на допълнителните средства като бюджетни кредити от структурните фондове за 2020 и 2021 г. за всяка държава членка в съответствие с критериите и методологията, определени в приложение VIIa. Това решение се преразглежда през 2021 г., за да се определени разбивката на допълнителните средства за 2022 г. въз основа на наличните данни към 19 октомври 2021 г.

Чрез актове за изпълнение Комисията приема решение, с което се определя разбивката на допълнителните средства като бюджетни кредити от структурните фондове за 2020 и 2021 г. за всяка държава членка в съответствие с критериите и методологията, определени в приложение VIIa. Това решение се преразглежда през 2021 г., за да се определени разбивката на допълнителните средства за 2022 г. въз основа на наличните данни към 19 октомври 2021 г.
  Когато е приложимо, решението се преразглежда също и през 2022 г. във връзка с бюджетните задължения за 2023 и 2024 г. Преразглежданията гарантират, че оперативните програми няма да бъдат неблагоприятно засегнати.

Когато е приложимо, решението се преразглежда също и през 2022 г. във връзка с бюджетните задължения за 2023 и 2024 г. Преразглежданията гарантират, че оперативните програми няма да бъдат неблагоприятно засегнати.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Управляващите органи ще се нуждаят от повече време и гъвкавост за изпълнението на нова програма от такъв мащаб.

Изменение 14

Изменение 14

COM(2020) 451 final — част 1

Член 1, параграф 1, точка 2

Регламент (ЕС) No 1303/2013

Член 92b, параграф 5

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Чрез дерогация от член 76, първа алинея бюджетните задължения за допълнителните средства по отношение на всяка засегната оперативна програма се определят за всеки фонд за годините 2020, 2021 и 2022 г. | Чрез дерогация от член 76, първа алинея бюджетните задължения за допълнителните средства по отношение на всяка засегната оперативна програма се определят за всеки фонд за годините 2020, 2021 и 2022 г. |
| Правното задължение, посочено в член 76, втора алинея за годините 2021 и 2022 влиза в сила от датата, посочена в член 4, параграф 3 от [Регламента относно Европейския инструмент за възстановяване]. | Правното задължение, посочено в член 76, втора алинея за годините 2021 и 2022 влиза в сила от датата, посочена в член 4, параграф 3 от [Регламента относно Европейския инструмент за възстановяване]. |
| Член 76, трета и четвърта алинея не се прилагат по отношение на допълнителните средства. | Член 76, трета и четвърта алинея не се прилагат по отношение на допълнителните средства. |
| Чрез дерогация от член 14, параграф 3 от Финансовия регламент правилата относно отмяната на бюджетните кредити за поети задължения, предвидени в част II, дял IX, глава IV и в член 136, се прилагат за бюджетните задължения, основани на допълнителните средства, посочени в член 92а. Чрез дерогация от член 12, параграф 4, буква в) от Финансовия регламент допълнителните средства не се използват за следваща програма или действие. | Чрез дерогация от член 14, параграф 3 от Финансовия регламент правилата относно отмяната на бюджетните кредити за поети задължения, предвидени в част II, дял IX, глава IV и в член 136, се прилагат за бюджетните задължения, основани на допълнителните средства, посочени в член 92а. Чрез дерогация от член 12, параграф 4, буква в) от Финансовия регламент допълнителните средства не се използват за следваща програма или действие. |
| Чрез дерогация от член 86, параграф 2 и член 136, параграф 1 бюджетните задължения, свързани с допълнителните средства, се отменят съгласно правилата за приключването на програмите. | Чрез дерогация от член 86, параграф 2 и член 136, параграф 1 бюджетните задължения, свързани с допълнителните средства, се отменят съгласно правилата за приключването на програмите. |
| Всяка държава членка разпределя допълнителните средства, които са на разположение за програмиране по ЕФРР и ЕСФ, към оперативните програми. | Всяка държава членка разпределя допълнителните средства, които са на разположение за програмиране по ЕФРР и ЕСФ, към оперативните програми. |
| Чрез дерогация от член 92, параграф 7 може също така да се предложи дял от допълнителните средства да бъде използван, за да се увеличи подкрепата за Фонда за европейско подпомагане на най-нуждаещите се лица (FEAD) преди или едновременно с разпределянето на средствата към ЕФРР и ЕСФ. | Чрез дерогация от член 92, параграф 7 може също така да се предложи дял от допълнителните средства да бъде използван, за да се увеличи подкрепата за Фонда за европейско подпомагане на най-нуждаещите се лица (FEAD) и
  за Инициативата за младежка заетост
  преди или едновременно с разпределянето на средствата към ЕФРР и ЕСФ. |
| След първоначалното им разпределение допълнителните средства могат, при искане на държава членка за изменение на оперативна програма съгласно член 30, параграф 1, да бъдат прехвърлени между ЕФРР и ЕСФ, независимо от процентите, посочени в член 92, параграф 1, букви а), б) и в). | След първоначалното им разпределение допълнителните средства могат, при искане на държава членка за изменение на оперативна програма съгласно член 30, параграф 1, да бъдат прехвърлени между ЕФРР и ЕСФ, независимо от процентите, посочени в член 92, параграф 1, букви а), б) и в). |
| Член 30, параграф 5 не се прилага за допълнителните средства. Тези средства се изключват от основата за изчисляването за целите на таваните, установени в посочения параграф. | Член 30, параграф 5 не се прилага за допълнителните средства. Тези средства се изключват от основата за изчисляването за целите на таваните, установени в посочения параграф. |
| За целите на прилагането на член 30, параграф 1, буква е) от Финансовия регламент по отношение на тези прехвърляния не се прилага условието за използване на бюджетните кредити за същата цел. Прехвърлянията могат да се прилагат само за текущата година или за бъдещи години във финансовия план. | За целите на прилагането на член 30, параграф 1, буква е) от Финансовия регламент по отношение на тези прехвърляния не се прилага условието за използване на бюджетните кредити за същата цел. Прехвърлянията могат да се прилагат само за текущата година или за бъдещи години във финансовия план. |
| Изискванията, определени в член 92, параграф 4, не се прилагат за първоначално разпределение на средствата, нито за техните последващи прехвърляния. | Изискванията, определени в член 92, параграф 4, не се прилагат за първоначално разпределение на средствата, нито за техните последващи прехвърляния. |
| Сумите, разпределени за ИМЗ в съответствие с член 92, параграф 5 в рамките на целта „Инвестиции за растеж и работни места“, не са засегнати. | Сумите, разпределени за ИМЗ в съответствие с член 92, параграф 5 в рамките на целта „Инвестиции за растеж и работни места“, не са засегнати. |
| Допълнителните средства се усвояват в съответствие с правилата на фонда, към който са разпределени или прехвърлени. | Допълнителните средства се усвояват в съответствие с правилата на фонда, към който са разпределени или прехвърлени. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Чрез дерогация от член 76, първа алинея бюджетните задължения за допълнителните средства по отношение на всяка засегната оперативна програма се определят за всеки фонд за годините 2020, 2021 и 2022 г.

Чрез дерогация от член 76, първа алинея бюджетните задължения за допълнителните средства по отношение на всяка засегната оперативна програма се определят за всеки фонд за годините 2020, 2021 и 2022 г.

Правното задължение, посочено в член 76, втора алинея за годините 2021 и 2022 влиза в сила от датата, посочена в член 4, параграф 3 от [Регламента относно Европейския инструмент за възстановяване].

Правното задължение, посочено в член 76, втора алинея за годините 2021 и 2022 влиза в сила от датата, посочена в член 4, параграф 3 от [Регламента относно Европейския инструмент за възстановяване].

Член 76, трета и четвърта алинея не се прилагат по отношение на допълнителните средства.

Член 76, трета и четвърта алинея не се прилагат по отношение на допълнителните средства.

Чрез дерогация от член 14, параграф 3 от Финансовия регламент правилата относно отмяната на бюджетните кредити за поети задължения, предвидени в част II, дял IX, глава IV и в член 136, се прилагат за бюджетните задължения, основани на допълнителните средства, посочени в член 92а. Чрез дерогация от член 12, параграф 4, буква в) от Финансовия регламент допълнителните средства не се използват за следваща програма или действие.

Чрез дерогация от член 14, параграф 3 от Финансовия регламент правилата относно отмяната на бюджетните кредити за поети задължения, предвидени в част II, дял IX, глава IV и в член 136, се прилагат за бюджетните задължения, основани на допълнителните средства, посочени в член 92а. Чрез дерогация от член 12, параграф 4, буква в) от Финансовия регламент допълнителните средства не се използват за следваща програма или действие.

Чрез дерогация от член 86, параграф 2 и член 136, параграф 1 бюджетните задължения, свързани с допълнителните средства, се отменят съгласно правилата за приключването на програмите.

Чрез дерогация от член 86, параграф 2 и член 136, параграф 1 бюджетните задължения, свързани с допълнителните средства, се отменят съгласно правилата за приключването на програмите.

Всяка държава членка разпределя допълнителните средства, които са на разположение за програмиране по ЕФРР и ЕСФ, към оперативните програми.

Всяка държава членка разпределя допълнителните средства, които са на разположение за програмиране по ЕФРР и ЕСФ, към оперативните програми.

Чрез дерогация от член 92, параграф 7 може също така да се предложи дял от допълнителните средства да бъде използван, за да се увеличи подкрепата за Фонда за европейско подпомагане на най-нуждаещите се лица (FEAD) преди или едновременно с разпределянето на средствата към ЕФРР и ЕСФ.

Чрез дерогация от член 92, параграф 7 може също така да се предложи дял от допълнителните средства да бъде използван, за да се увеличи подкрепата за Фонда за европейско подпомагане на най-нуждаещите се лица (FEAD) и
  за Инициативата за младежка заетост
  преди или едновременно с разпределянето на средствата към ЕФРР и ЕСФ.

за Инициативата за младежка заетост

След първоначалното им разпределение допълнителните средства могат, при искане на държава членка за изменение на оперативна програма съгласно член 30, параграф 1, да бъдат прехвърлени между ЕФРР и ЕСФ, независимо от процентите, посочени в член 92, параграф 1, букви а), б) и в).

След първоначалното им разпределение допълнителните средства могат, при искане на държава членка за изменение на оперативна програма съгласно член 30, параграф 1, да бъдат прехвърлени между ЕФРР и ЕСФ, независимо от процентите, посочени в член 92, параграф 1, букви а), б) и в).

Член 30, параграф 5 не се прилага за допълнителните средства. Тези средства се изключват от основата за изчисляването за целите на таваните, установени в посочения параграф.

Член 30, параграф 5 не се прилага за допълнителните средства. Тези средства се изключват от основата за изчисляването за целите на таваните, установени в посочения параграф.

За целите на прилагането на член 30, параграф 1, буква е) от Финансовия регламент по отношение на тези прехвърляния не се прилага условието за използване на бюджетните кредити за същата цел. Прехвърлянията могат да се прилагат само за текущата година или за бъдещи години във финансовия план.

За целите на прилагането на член 30, параграф 1, буква е) от Финансовия регламент по отношение на тези прехвърляния не се прилага условието за използване на бюджетните кредити за същата цел. Прехвърлянията могат да се прилагат само за текущата година или за бъдещи години във финансовия план.

Изискванията, определени в член 92, параграф 4, не се прилагат за първоначално разпределение на средствата, нито за техните последващи прехвърляния.

Изискванията, определени в член 92, параграф 4, не се прилагат за първоначално разпределение на средствата, нито за техните последващи прехвърляния.

Сумите, разпределени за ИМЗ в съответствие с член 92, параграф 5 в рамките на целта „Инвестиции за растеж и работни места“, не са засегнати.

Сумите, разпределени за ИМЗ в съответствие с член 92, параграф 5 в рамките на целта „Инвестиции за растеж и работни места“, не са засегнати.

Допълнителните средства се усвояват в съответствие с правилата на фонда, към който са разпределени или прехвърлени.

Допълнителните средства се усвояват в съответствие с правилата на фонда, към който са разпределени или прехвърлени.

Изменение 15

Изменение 15

COM(2020) 451 final — част 1

Член 1, параграф 1, точка 2

Регламент (ЕС) No 1303/2013

Член 92б, параграф 5, алинея 6

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Всяка държава членка разпределя допълнителните средства, които са на разположение за програмиране по ЕФРР и ЕСФ, към оперативните програми. | Всяка държава членка разпределя
  в съответствие с принципите на партньорство и многостепенно управление съгласно член 5
  допълнителните средства, които са на разположение за програмиране по ЕФРР и ЕСФ, към оперативните програми. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Всяка държава членка разпределя допълнителните средства, които са на разположение за програмиране по ЕФРР и ЕСФ, към оперативните програми.

Всяка държава членка разпределя
  в съответствие с принципите на партньорство и многостепенно управление съгласно член 5
  допълнителните средства, които са на разположение за програмиране по ЕФРР и ЕСФ, към оперативните програми.

в съответствие с принципите на партньорство и многостепенно управление съгласно член 5

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Регионалните и местните власти, както и съответните заинтересовани страни трябва да играят активна роля във вземането на решения относно разпределението на допълнителните средства.

Изменение 16

Изменение 16

COM(2020) 451 final — част 1

Член 1, параграф 1, точка 2

Регламент (ЕС) No 1303/2013

Член 92б, параграф 7, алинеи 2 и 3

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| За прилагането на член 134, параграф 2 по отношение на годишното предварително финансиране през 2021, 2022
  и
  2023 г., сумата на подкрепата за оперативната програма от фондовете за целия програмен период включва допълнителните средства. | За прилагането на член 134, параграф 2 по отношение на годишното предварително финансиране през 2021, 2022, 2023
  и 2024 г.
  , сумата на подкрепата за оперативната програма от фондовете за целия програмен период включва допълнителните средства. |
| Първоначално платената като допълнително предварително финансиране сума, посочена в първа алинея, се уравнява напълно в сметките на Комисията не по-късно от приключването на оперативната програма. | Първоначално платената като допълнително предварително финансиране сума, посочена в първа алинея, се уравнява напълно в сметките на Комисията не по-късно от приключването на оперативната програма. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

За прилагането на член 134, параграф 2 по отношение на годишното предварително финансиране през 2021, 2022
  и
  2023 г., сумата на подкрепата за оперативната програма от фондовете за целия програмен период включва допълнителните средства.

и

За прилагането на член 134, параграф 2 по отношение на годишното предварително финансиране през 2021, 2022, 2023
  и 2024 г.
  , сумата на подкрепата за оперативната програма от фондовете за целия програмен период включва допълнителните средства.

и 2024 г.

Първоначално платената като допълнително предварително финансиране сума, посочена в първа алинея, се уравнява напълно в сметките на Комисията не по-късно от приключването на оперативната програма.

Първоначално платената като допълнително предварително финансиране сума, посочена в първа алинея, се уравнява напълно в сметките на Комисията не по-късно от приключването на оперативната програма.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Управляващите органи ще се нуждаят от повече време и гъвкавост за изпълнението на нова програма от такъв мащаб. Поради това се предлага придържане към предложението на Комисията, което е в съответствие с доклада на комисия REGI на Европейския парламент.

Изменение 17

Изменение 17

COM(2020) 451 final — част 1

Член 1, параграф 1, точка 2

Регламент (ЕС) No 1303/2013

Член 92б, параграф 8

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Допълнителните средства, които не са разпределени за техническа помощ, се използват по тематичната цел, определена в параграф 10, за да се подкрепят операции в подкрепа на преодоляването на последиците от кризата, предизвикана от пандемията от COVID-19, или подготовка за екологично, цифрово и устойчиво възстановяване на икономиката (REACT-EU). | Допълнителните средства, които не са разпределени за техническа помощ, се използват по тематичната цел, определена в параграф 10, за да се подкрепят операции в подкрепа на преодоляването на последиците от кризата, предизвикана от пандемията от COVID-19, или подготовка за екологично, цифрово и устойчиво възстановяване на икономиката (REACT-EU). |
| Държавите членки могат да разпределят допълнителните средства по една или повече отделни приоритетни оси в рамките на съществуваща оперативна програма или програми, или към нова оперативна програма съгласно посоченото в параграф 11. Чрез дерогация от член 26, параграф 1 програмата обхваща периода до 31 декември 2022 г. съгласно предвиденото в параграф 4
  по-горе
  . | Държавите членки могат да разпределят допълнителните средства по една или повече отделни приоритетни оси в рамките на съществуваща оперативна програма или програми, или към нова оперативна програма съгласно посоченото в параграф 11. Чрез дерогация от член 26, параграф 1 програмата обхваща периода до 31 декември 2022 г.
  или до 31 декември 2024 г., когато се прилага дерогацията, посочена в параграф 2
  , съгласно предвиденото в параграф 4
  от настоящия член
  . |
| По отношение на ЕФРР допълнителните средства се използват предимно за подкрепа на инвестиции в продукти и услуги в областта на здравните услуги, за предоставянето на подкрепа под формата на работен капитал или на инвестиции в МСП, както и на инвестиции, допринасящи за прехода към цифрова и зелена икономика, инвестиции в инфраструктура, която осигурява основни услуги за гражданите, или мерки за икономическа подкрепа за регионите, които са най-зависими от най-силно засегнатите от кризата сектори. | По отношение на ЕФРР допълнителните средства се използват предимно за подкрепа на инвестиции в продукти и услуги в областта на здравните услуги, за предоставянето на подкрепа под формата на работен капитал или на инвестиции в МСП, както и на инвестиции, допринасящи за прехода към цифрова и зелена икономика, инвестиции в инфраструктура, която осигурява основни услуги за гражданите, или мерки за икономическа подкрепа за регионите, които са най-зависими от най-силно засегнатите от кризата сектори. |
| За ЕСФ допълнителните средства се използват предимно за подкрепа на схеми за заетост с намалено работно време и на самостоятелно заети лица, дори когато тази подкрепа не е съчетана с активни мерки на пазара на труда, освен ако тези мерки са наложени от националното законодателство. Допълнителните средства също така подкрепят създаването на работни места, по-специално за хора в уязвимо положение, мерки за младежка заетост, образование и обучение, развитие на умения, по-конкретно за предоставянето на подкрепа за двойния преход към зелена и цифрова икономика, и за подобряване на достъпа до социални услуги от общ интерес, включително за децата. | За ЕСФ допълнителните средства се използват предимно за подкрепа на схеми за заетост с намалено работно време и на самостоятелно заети лица, дори когато тази подкрепа не е съчетана с активни мерки на пазара на труда, освен ако тези мерки са наложени от националното законодателство. Допълнителните средства също така подкрепят създаването на работни места, по-специално за хора в уязвимо положение, мерки за младежка заетост, образование и обучение, развитие на умения, по-конкретно за предоставянето на подкрепа за двойния преход към зелена и цифрова икономика, и за подобряване на достъпа до социални услуги от общ интерес, включително за децата. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Допълнителните средства, които не са разпределени за техническа помощ, се използват по тематичната цел, определена в параграф 10, за да се подкрепят операции в подкрепа на преодоляването на последиците от кризата, предизвикана от пандемията от COVID-19, или подготовка за екологично, цифрово и устойчиво възстановяване на икономиката (REACT-EU).

Допълнителните средства, които не са разпределени за техническа помощ, се използват по тематичната цел, определена в параграф 10, за да се подкрепят операции в подкрепа на преодоляването на последиците от кризата, предизвикана от пандемията от COVID-19, или подготовка за екологично, цифрово и устойчиво възстановяване на икономиката (REACT-EU).

Държавите членки могат да разпределят допълнителните средства по една или повече отделни приоритетни оси в рамките на съществуваща оперативна програма или програми, или към нова оперативна програма съгласно посоченото в параграф 11. Чрез дерогация от член 26, параграф 1 програмата обхваща периода до 31 декември 2022 г. съгласно предвиденото в параграф 4
  по-горе
  .

по-горе

Държавите членки могат да разпределят допълнителните средства по една или повече отделни приоритетни оси в рамките на съществуваща оперативна програма или програми, или към нова оперативна програма съгласно посоченото в параграф 11. Чрез дерогация от член 26, параграф 1 програмата обхваща периода до 31 декември 2022 г.
  или до 31 декември 2024 г., когато се прилага дерогацията, посочена в параграф 2
  , съгласно предвиденото в параграф 4
  от настоящия член
  .

или до 31 декември 2024 г., когато се прилага дерогацията, посочена в параграф 2

от настоящия член

По отношение на ЕФРР допълнителните средства се използват предимно за подкрепа на инвестиции в продукти и услуги в областта на здравните услуги, за предоставянето на подкрепа под формата на работен капитал или на инвестиции в МСП, както и на инвестиции, допринасящи за прехода към цифрова и зелена икономика, инвестиции в инфраструктура, която осигурява основни услуги за гражданите, или мерки за икономическа подкрепа за регионите, които са най-зависими от най-силно засегнатите от кризата сектори.

По отношение на ЕФРР допълнителните средства се използват предимно за подкрепа на инвестиции в продукти и услуги в областта на здравните услуги, за предоставянето на подкрепа под формата на работен капитал или на инвестиции в МСП, както и на инвестиции, допринасящи за прехода към цифрова и зелена икономика, инвестиции в инфраструктура, която осигурява основни услуги за гражданите, или мерки за икономическа подкрепа за регионите, които са най-зависими от най-силно засегнатите от кризата сектори.

За ЕСФ допълнителните средства се използват предимно за подкрепа на схеми за заетост с намалено работно време и на самостоятелно заети лица, дори когато тази подкрепа не е съчетана с активни мерки на пазара на труда, освен ако тези мерки са наложени от националното законодателство. Допълнителните средства също така подкрепят създаването на работни места, по-специално за хора в уязвимо положение, мерки за младежка заетост, образование и обучение, развитие на умения, по-конкретно за предоставянето на подкрепа за двойния преход към зелена и цифрова икономика, и за подобряване на достъпа до социални услуги от общ интерес, включително за децата.

За ЕСФ допълнителните средства се използват предимно за подкрепа на схеми за заетост с намалено работно време и на самостоятелно заети лица, дори когато тази подкрепа не е съчетана с активни мерки на пазара на труда, освен ако тези мерки са наложени от националното законодателство. Допълнителните средства също така подкрепят създаването на работни места, по-специално за хора в уязвимо положение, мерки за младежка заетост, образование и обучение, развитие на умения, по-конкретно за предоставянето на подкрепа за двойния преход към зелена и цифрова икономика, и за подобряване на достъпа до социални услуги от общ интерес, включително за децата.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Управляващите органи ще се нуждаят от повече време и гъвкавост за изпълнението на нова програма от такъв мащаб.

Изменение 18

Изменение 18

COM(2020) 451 final — част 1

Член 1, параграф 1, точка 2

Регламент (ЕС) No 1303/2013

Член 92б, параграф 9

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| С изключение на техническата помощ, посочена в параграф 6, и на допълнителните средства, използвани за ФЕПНЛ и посочени в параграф 5, седма алинея, с допълнителните средства се подкрепят операции по новата тематична цел „Подкрепа за преодоляването на последиците от кризата, предизвикана от пандемията от COVID-19, и подготовка за екологично, цифрово и устойчиво възстановяване на икономиката“, която допълва тематичните цели, определени в член 9. | С изключение на техническата помощ, посочена в параграф 6, и на допълнителните средства, използвани за ФЕПНЛ
  или за Инициативата за младежка заетост
  и посочени в параграф 5, седма алинея, с допълнителните средства се подкрепят операции по новата тематична цел „Подкрепа за преодоляването на последиците от кризата, предизвикана от пандемията от COVID-19, и подготовка за екологично, цифрово и устойчиво възстановяване на икономиката“, която допълва тематичните цели, определени в член 9. |
| Тематичната цел, посочена в първа алинея, е предвидена изключително за програмиране на допълнителните средства. Чрез дерогация от член 96, параграф 1, букви б), в) и г) тя няма да се комбинира с други инвестиционни приоритети. | Тематичната цел, посочена в първа алинея, е предвидена изключително за програмиране на допълнителните средства. Чрез дерогация от член 96, параграф 1, букви б), в) и г) тя няма да се комбинира с други инвестиционни приоритети. |
| Посочената в първа алинея тематична цел също така представлява отделен инвестиционен приоритет за програмиране и използване на допълнителните средства от ЕФРР и ЕСФ. | Посочената в първа алинея тематична цел също така представлява отделен инвестиционен приоритет за програмиране и използване на допълнителните средства от ЕФРР и ЕСФ. |
| Когато в рамките на съществуваща оперативна програма са създадени една или повече отделни приоритетни оси, съответстващи на тематичната цел, посочена в първа алинея, елементите, изброени в член 96, параграф 2, буква б), подточки v) и vii), не се изискват за описанието на приоритетната ос в преразгледаната оперативна програма. | Когато в рамките на съществуваща оперативна програма са създадени една или повече отделни приоритетни оси, съответстващи на тематичната цел, посочена в първа алинея, елементите, изброени в член 96, параграф 2, буква б), подточки v) и vii), не се изискват за описанието на приоритетната ос в преразгледаната оперативна програма. |
| В преразгледания план за финансиране, посочен в член 96, параграф 2, буква г), се определя разпределението на допълнителните средства за годините 2020, 2021 и, ако е приложимо, за 2022 г., без да се определят сумите за резерва за изпълнение и без разпределение по категории региони. | В преразгледания план за финансиране, посочен в член 96, параграф 2, буква г), се определя разпределението на допълнителните средства за годините 2020, 2021 и, ако е приложимо, за 2022 г., без да се определят сумите за резерва за изпълнение и без разпределение по категории региони. |
| Чрез дерогация от член 30, параграф 1 исканията за изменение на програма, подадена от държава членка, трябва да бъдат надлежно обосновани и по-специално да представят очакваното въздействие на промените в програмата върху подкрепата за преодоляването на последиците от кризата, предизвикана от пандемията от COVID-19, и подготовка за екологично, цифрово и устойчиво възстановяване на икономиката. Те се придружават от преразгледаната програма. | Чрез дерогация от член 30, параграф 1 исканията за изменение на програма, подадена от държава членка, трябва да бъдат надлежно обосновани и по-специално да представят очакваното въздействие на промените в програмата върху подкрепата за преодоляването на последиците от кризата, предизвикана от пандемията от COVID-19, и подготовка за екологично, цифрово и устойчиво възстановяване на икономиката. Те се придружават от преразгледаната програма. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

С изключение на техническата помощ, посочена в параграф 6, и на допълнителните средства, използвани за ФЕПНЛ и посочени в параграф 5, седма алинея, с допълнителните средства се подкрепят операции по новата тематична цел „Подкрепа за преодоляването на последиците от кризата, предизвикана от пандемията от COVID-19, и подготовка за екологично, цифрово и устойчиво възстановяване на икономиката“, която допълва тематичните цели, определени в член 9.

С изключение на техническата помощ, посочена в параграф 6, и на допълнителните средства, използвани за ФЕПНЛ
  или за Инициативата за младежка заетост
  и посочени в параграф 5, седма алинея, с допълнителните средства се подкрепят операции по новата тематична цел „Подкрепа за преодоляването на последиците от кризата, предизвикана от пандемията от COVID-19, и подготовка за екологично, цифрово и устойчиво възстановяване на икономиката“, която допълва тематичните цели, определени в член 9.

или за Инициативата за младежка заетост

Тематичната цел, посочена в първа алинея, е предвидена изключително за програмиране на допълнителните средства. Чрез дерогация от член 96, параграф 1, букви б), в) и г) тя няма да се комбинира с други инвестиционни приоритети.

Тематичната цел, посочена в първа алинея, е предвидена изключително за програмиране на допълнителните средства. Чрез дерогация от член 96, параграф 1, букви б), в) и г) тя няма да се комбинира с други инвестиционни приоритети.

Посочената в първа алинея тематична цел също така представлява отделен инвестиционен приоритет за програмиране и използване на допълнителните средства от ЕФРР и ЕСФ.

Посочената в първа алинея тематична цел също така представлява отделен инвестиционен приоритет за програмиране и използване на допълнителните средства от ЕФРР и ЕСФ.

Когато в рамките на съществуваща оперативна програма са създадени една или повече отделни приоритетни оси, съответстващи на тематичната цел, посочена в първа алинея, елементите, изброени в член 96, параграф 2, буква б), подточки v) и vii), не се изискват за описанието на приоритетната ос в преразгледаната оперативна програма.

Когато в рамките на съществуваща оперативна програма са създадени една или повече отделни приоритетни оси, съответстващи на тематичната цел, посочена в първа алинея, елементите, изброени в член 96, параграф 2, буква б), подточки v) и vii), не се изискват за описанието на приоритетната ос в преразгледаната оперативна програма.

В преразгледания план за финансиране, посочен в член 96, параграф 2, буква г), се определя разпределението на допълнителните средства за годините 2020, 2021 и, ако е приложимо, за 2022 г., без да се определят сумите за резерва за изпълнение и без разпределение по категории региони.

В преразгледания план за финансиране, посочен в член 96, параграф 2, буква г), се определя разпределението на допълнителните средства за годините 2020, 2021 и, ако е приложимо, за 2022 г., без да се определят сумите за резерва за изпълнение и без разпределение по категории региони.

Чрез дерогация от член 30, параграф 1 исканията за изменение на програма, подадена от държава членка, трябва да бъдат надлежно обосновани и по-специално да представят очакваното въздействие на промените в програмата върху подкрепата за преодоляването на последиците от кризата, предизвикана от пандемията от COVID-19, и подготовка за екологично, цифрово и устойчиво възстановяване на икономиката. Те се придружават от преразгледаната програма.

Чрез дерогация от член 30, параграф 1 исканията за изменение на програма, подадена от държава членка, трябва да бъдат надлежно обосновани и по-специално да представят очакваното въздействие на промените в програмата върху подкрепата за преодоляването на последиците от кризата, предизвикана от пандемията от COVID-19, и подготовка за екологично, цифрово и устойчиво възстановяване на икономиката. Те се придружават от преразгледаната програма.

Изменение 19

Изменение 19

COM(2020) 451 final — част 1

Член 1, параграф 1, точка 2

Регламент (ЕС) No 1303/2013

Член 92б, параграф 10, нова алинея след алинея 4

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| | Чрез дерогация от член 29, параграфи 3 и 4 и член 30, параграф 2 Комисията одобрява всяко изменение на действаща оперативна програма или всяка специална оперативна програма не по-късно от десет работни дни от представянето му/ѝ от дадена държава членка. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Чрез дерогация от член 29, параграфи 3 и 4 и член 30, параграф 2 Комисията одобрява всяко изменение на действаща оперативна програма или всяка специална оперативна програма не по-късно от десет работни дни от представянето му/ѝ от дадена държава членка.

Чрез дерогация от член 29, параграфи 3 и 4 и член 30, параграф 2 Комисията одобрява всяко изменение на действаща оперативна програма или всяка специална оперативна програма не по-късно от десет работни дни от представянето му/ѝ от дадена държава членка.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

В контекста на целите на REACT-EU, преразгледани или нови оперативни програми следва да бъдат одобрявани възможно най-бързо.

Изменение 20

Изменение 20

COM(2020) 451 final — част 1

Член 1, параграф 1, точка 2

Регламент (ЕС) No 1303/2013

Член 92б, параграф 11, алинея 2

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Чрез дерогация от член 56, параграф 3 и член 114, параграф 2 държавите членки гарантират, че до 31 декември 2024 г. ще бъде извършена поне една оценка на използването на допълнителните средства, за да се оцени тяхната ефективност, ефикасност, въздействие и по какъв начин те са допринесли за тематичната цел, посочена в параграф 10 от настоящия член. | Чрез дерогация от член 56, параграф 3 и член 114, параграф 2 държавите членки гарантират, че до 31 декември
  2024 г.


  , или до 31 декември 2026 г., когато се прилага дерогацията, посочена в трета алинея на параграф 2 от настоящия член,
  ще бъде извършена поне една оценка на използването на допълнителните средства, за да се оцени тяхната ефективност, ефикасност, въздействие и по какъв начин те са допринесли за тематичната цел, посочена в параграф 10 от настоящия член. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Чрез дерогация от член 56, параграф 3 и член 114, параграф 2 държавите членки гарантират, че до 31 декември 2024 г. ще бъде извършена поне една оценка на използването на допълнителните средства, за да се оцени тяхната ефективност, ефикасност, въздействие и по какъв начин те са допринесли за тематичната цел, посочена в параграф 10 от настоящия член.

Чрез дерогация от член 56, параграф 3 и член 114, параграф 2 държавите членки гарантират, че до 31 декември
  2024 г.


  , или до 31 декември 2026 г., когато се прилага дерогацията, посочена в трета алинея на параграф 2 от настоящия член,
  ще бъде извършена поне една оценка на използването на допълнителните средства, за да се оцени тяхната ефективност, ефикасност, въздействие и по какъв начин те са допринесли за тематичната цел, посочена в параграф 10 от настоящия член.

2024 г.

, или до 31 декември 2026 г., когато се прилага дерогацията, посочена в трета алинея на параграф 2 от настоящия член,

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Управляващите органи ще се нуждаят от повече време и гъвкавост за изпълнението на нова програма от такъв мащаб. Поради това се предлага придържане към предложението на Комисията, когато става въпрос за правилото за отмяна на бюджетни кредити и за удължаването на срока до 2024 г., което е в съответствие с доклада на комисия REGI на Европейския парламент.

Изменение 21

Изменение 21

COM(2020) 451 final — част 2

Регламент (ЕС) No 1303/2013

Приложение, параграф 2

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Описаните в параграф 1 правила не трябва да водят до разпределение по държави членки за целия период от 2020 до
  2022 г.
  , което е по-високо от | Описаните в параграф 1 правила не трябва да водят до разпределение по държави членки за целия период от 2020 до
  2024 г.
  , което е по-високо от |
| а) | за държави членки, чийто среден БНД на глава от населението (СПС) за периода 2015—2017 г. е над 109 % от средния за ЕС-27: 0,07  % от реалния им БВП за 2019 г.; |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Описаните в параграф 1 правила не трябва да водят до разпределение по държави членки за целия период от 2020 до
  2022 г.
  , което е по-високо от

2022 г.

Описаните в параграф 1 правила не трябва да водят до разпределение по държави членки за целия период от 2020 до
  2024 г.
  , което е по-високо от

2024 г.

а)

за държави членки, чийто среден БНД на глава от населението (СПС) за периода 2015—2017 г. е над 109 % от средния за ЕС-27: 0,07  % от реалния им БВП за 2019 г.;

| а) | за държави членки, чийто среден БНД на глава от населението (СПС) за периода 2015—2017 г. е над 109 % от средния за ЕС-27: 0,07  % от реалния им БВП за 2019 г.; |
| --- | --- |

а)

за държави членки, чийто среден БНД на глава от населението (СПС) за периода 2015—2017 г. е над 109 % от средния за ЕС-27: 0,07  % от реалния им БВП за 2019 г.;

| б) | а държави членки, чийто среден БНД на глава от населението (СПС) за периода 2015—2017 г. е по-малък или равен на 90 % от средния за ЕС-27: 2,60  % от реалния им БВП за 2019 г.; |
| --- | --- |

б)

а държави членки, чийто среден БНД на глава от населението (СПС) за периода 2015—2017 г. е по-малък или равен на 90 % от средния за ЕС-27: 2,60  % от реалния им БВП за 2019 г.;

| б) | а държави членки, чийто среден БНД на глава от населението (СПС) за периода 2015—2017 г. е по-малък или равен на 90 % от средния за ЕС-27: 2,60  % от реалния им БВП за 2019 г.; |
| --- | --- |

б)

а държави членки, чийто среден БНД на глава от населението (СПС) за периода 2015—2017 г. е по-малък или равен на 90 % от средния за ЕС-27: 2,60  % от реалния им БВП за 2019 г.;

| в) | за държави членки, чийто среден БНД на глава от населението (СПС) за периода 2015—2017 г. е над 90 %, но по-малък или равен на 109 % от средния за ЕС-27: процентът се получава чрез линейна интерполация между 0,07  % и 2,60  % от реалния им БВП за 2019 г., водеща до пропорционално намаляване на процента на горната граница с увеличаването на просперитета. |
| --- | --- |

в)

за държави членки, чийто среден БНД на глава от населението (СПС) за периода 2015—2017 г. е над 90 %, но по-малък или равен на 109 % от средния за ЕС-27: процентът се получава чрез линейна интерполация между 0,07  % и 2,60  % от реалния им БВП за 2019 г., водеща до пропорционално намаляване на процента на горната граница с увеличаването на просперитета.

| в) | за държави членки, чийто среден БНД на глава от населението (СПС) за периода 2015—2017 г. е над 90 %, но по-малък или равен на 109 % от средния за ЕС-27: процентът се получава чрез линейна интерполация между 0,07  % и 2,60  % от реалния им БВП за 2019 г., водеща до пропорционално намаляване на процента на горната граница с увеличаването на просперитета. |
| --- | --- |

в)

за държави членки, чийто среден БНД на глава от населението (СПС) за периода 2015—2017 г. е над 90 %, но по-малък или равен на 109 % от средния за ЕС-27: процентът се получава чрез линейна интерполация между 0,07  % и 2,60  % от реалния им БВП за 2019 г., водеща до пропорционално намаляване на процента на горната граница с увеличаването на просперитета.

Сумите, надхвърлящи равнището, определено в букви а) — в) за държава членка, се преразпределят пропорционално към разпределението за всички други държави членки, чийто среден БНД на глава от населението (СПС) е под 100 % от средния за ЕС-27. БНД на глава от населението (в СПС) за периода 2015—2017 г. е стойността, използвана за политиката на сближаване в преговорите по МФР за периода 2021—2027 г.

Сумите, надхвърлящи равнището, определено в букви а) — в) за държава членка, се преразпределят пропорционално към разпределението за всички други държави членки, чийто среден БНД на глава от населението (СПС) е под 100 % от средния за ЕС-27. БНД на глава от населението (в СПС) за периода 2015—2017 г. е стойността, използвана за политиката на сближаване в преговорите по МФР за периода 2021—2027 г.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Управляващите органи ще се нуждаят от повече време и гъвкавост за изпълнението на нова програма от такъв мащаб.

Изменение 22

Изменение 22

COM(2020) 451 final — част 2

Регламент (ЕС) No 1303/2013

Приложение, параграф 3

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| За целите на изчисляването на разпределението на извънредните допълнителни ресурси за 2020 и 2021 г.: | За целите на изчисляването на разпределението на извънредните допълнителни ресурси за 2020 и 2021 г.: |
| а) | За БВП референтният период е: първата половина на 2020 г.; |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

За целите на изчисляването на разпределението на извънредните допълнителни ресурси за 2020 и 2021 г.:

За целите на изчисляването на разпределението на извънредните допълнителни ресурси за 2020 и 2021 г.:

а)

За БВП референтният период е: първата половина на 2020 г.;

| а) | За БВП референтният период е: първата половина на 2020 г.; |
| --- | --- |

а)

За БВП референтният период е: първата половина на 2020 г.;

| б) | За броя на безработните лица и броя на безработните младежи референтният период е: средната стойност от юни до август 2020 г. |
| --- | --- |

б)

За броя на безработните лица и броя на безработните младежи референтният период е: средната стойност от юни до август 2020 г.

| б) | За броя на безработните лица и броя на безработните младежи референтният период е: средната стойност от юни до август 2020 г. |
| --- | --- |

б)

За броя на безработните лица и броя на безработните младежи референтният период е: средната стойност от юни до август 2020 г.

| в) | Максималното разпределение в резултат на прилагането на параграф 2 се умножава по дела на допълнителните ресурси за 2020 и 2021 г. в общия размер на допълнителните ресурси за 2020, 2021
  и
  2022 г. |
| --- | --- |

в)

Максималното разпределение в резултат на прилагането на параграф 2 се умножава по дела на допълнителните ресурси за 2020 и 2021 г. в общия размер на допълнителните ресурси за 2020, 2021
  и
  2022 г.

и

| в) | Максималното разпределение в резултат на прилагането на параграф 2 се умножава по дела на допълнителните ресурси за 2020 и 2021 г. в общия размер на допълнителните ресурси за 2020, 2021, 2022
  и когато е приложимо, за 2023 и 2024 г. |
| --- | --- |

в)

Максималното разпределение в резултат на прилагането на параграф 2 се умножава по дела на допълнителните ресурси за 2020 и 2021 г. в общия размер на допълнителните ресурси за 2020, 2021, 2022
  и когато е приложимо, за 2023 и 2024 г.

и когато е приложимо, за 2023 и 2024 г.

Преди прилагането на описания в параграфи 1 и 2 метод за допълнителните ресурси за 2020 г., от разпределението ще бъде заделена сума, отговаряща на интензитет на помощта от 30 EUR на глава от населението и предназначена за най-отдалечените региони от ниво 2 по NUTS. Тази сума ще се разпределя по региони и държави членки пропорционално на общото население на тези региони. Оставащата сума за 2020 г. ще се разпредели между държавите членки в съответствие с метода, описан в параграфи 1 и 2.

Преди прилагането на описания в параграфи 1 и 2 метод за допълнителните ресурси за 2020 г., от разпределението ще бъде заделена сума, отговаряща на интензитет на помощта от 30 EUR на глава от населението и предназначена за най-отдалечените региони от ниво 2 по NUTS. Тази сума ще се разпределя по региони и държави членки пропорционално на общото население на тези региони. Оставащата сума за 2020 г. ще се разпредели между държавите членки в съответствие с метода, описан в параграфи 1 и 2.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Управляващите органи ще се нуждаят от повече време и гъвкавост за изпълнението на нова програма от такъв мащаб.

Изменение 23

Изменение 23

COM(2020) 451 final — част 2

Регламент (ЕС) No 1303/2013

Приложение, параграф 4

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| За целите на изчисляването на разпределението на извънредните ресурси за 2022 г.: | За целите на изчисляването на разпределението на извънредните ресурси за 2022 г.
  и когато е приложимо, за 2023 и 2024 г.
  : |
| а) | За БВП референтният период е: първата половина на 2021 г.; |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

За целите на изчисляването на разпределението на извънредните ресурси за 2022 г.:

За целите на изчисляването на разпределението на извънредните ресурси за 2022 г.
  и когато е приложимо, за 2023 и 2024 г.
  :

и когато е приложимо, за 2023 и 2024 г.

а)

За БВП референтният период е: първата половина на 2021 г.;

| а) | За БВП референтният период е: първата половина на 2021 г.; |
| --- | --- |

а)

За БВП референтният период е: първата половина на 2021 г.;

| б) | За броя на безработните лица и броя на безработните младежи референтният период е: средната стойност от юни до август 2021 г. |
| --- | --- |

б)

За броя на безработните лица и броя на безработните младежи референтният период е: средната стойност от юни до август 2021 г.

| б) | За броя на безработните лица и броя на безработните младежи референтният период е: средната стойност от юни до август 2021 г. |
| --- | --- |

б)

За броя на безработните лица и броя на безработните младежи референтният период е: средната стойност от юни до август 2021 г.

| в) | Максималният размер на разпределените ресурси в резултат на прилагането на параграф 2 се умножава по дела на допълнителните ресурси за 2022 г. от общите допълнителни ресурси за 2020, 2021
  и
  2022 г.“ |
| --- | --- |

в)

Максималният размер на разпределените ресурси в резултат на прилагането на параграф 2 се умножава по дела на допълнителните ресурси за 2022 г. от общите допълнителни ресурси за 2020, 2021
  и
  2022 г.“

и

| в) | Максималният размер на разпределените ресурси в резултат на прилагането на параграф 2 се умножава по дела на допълнителните ресурси за 2022 г. от общите допълнителни ресурси за 2020, 2021, 2022
  , 2023 и 2024 г.
  “ |
| --- | --- |

в)

Максималният размер на разпределените ресурси в резултат на прилагането на параграф 2 се умножава по дела на допълнителните ресурси за 2022 г. от общите допълнителни ресурси за 2020, 2021, 2022
  , 2023 и 2024 г.
  “

, 2023 и 2024 г.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Управляващите органи ще се нуждаят от повече време и гъвкавост за изпълнението на нова програма от такъв мащаб.

Изменено предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд+, Кохезионния фонд, Фонда за справедлив преход, Европейския фонд за морско дело и рибарство, както и финансови правила за тях и за фонд „Убежище и миграция“, фонд „Вътрешна сигурност“ и инструмента за управление на границите и визите

Изменено предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд+, Кохезионния фонд, Фонда за справедлив преход, Европейския фонд за морско дело и рибарство, както и финансови правила за тях и за фонд „Убежище и миграция“, фонд „Вътрешна сигурност“ и инструмента за управление на границите и визите

COM(2020) 450 final

COM(2020) 450 final

Изменение 24

Изменение 24

COM(2020) 450 final

Точка (1)

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| създава се следното съображение 15а:







  „(15а) | С цел да се осигури гъвкавост за държавите членки да разпределят финансови средства и да коригират тяхното разпределение в съответствие със специфичните си потребности, е необходимо да им се даде възможност да изискват ограничени прехвърляния от фондовете към всеки друг инструмент, изпълняван при пряко или непряко управление, или между фондовете в началото на програмния период или по време на етапа на изпълнение.“ |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

създава се следното съображение 15а:

„(15а)

С цел да се осигури гъвкавост за държавите членки да разпределят финансови средства и да коригират тяхното разпределение в съответствие със специфичните си потребности, е необходимо да им се даде възможност да изискват ограничени прехвърляния от фондовете към всеки друг инструмент, изпълняван при пряко или непряко управление, или между фондовете в началото на програмния период или по време на етапа на изпълнение.“

създава се следното съображение 15а:

| „(15а) | С цел да се осигури гъвкавост за държавите членки да разпределят финансови средства и да коригират тяхното разпределение
  в отговор на непосредствените последици от сериозна криза и
  в съответствие със специфичните си потребности, е необходимо
  — в съответствие с кодекса на поведение за партньорство и многостепенното управление —
  да им се даде възможност да изискват
  тематично
  ограничени
  и временни
  прехвърляния от фондовете към всеки друг инструмент, изпълняван при пряко или непряко управление, или между фондовете в началото на програмния период или по време на етапа на изпълнение.“ |
| --- | --- |

„(15а)

С цел да се осигури гъвкавост за държавите членки да разпределят финансови средства и да коригират тяхното разпределение
  в отговор на непосредствените последици от сериозна криза и
  в съответствие със специфичните си потребности, е необходимо
  — в съответствие с кодекса на поведение за партньорство и многостепенното управление —
  да им се даде възможност да изискват
  тематично
  ограничени
  и временни
  прехвърляния от фондовете към всеки друг инструмент, изпълняван при пряко или непряко управление, или между фондовете в началото на програмния период или по време на етапа на изпълнение.“

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Всяко преразпределение на средства от и/или между фондовете следва да се извършва в отговор на сериозна криза и при пълно спазване на принципите на партньорство и многостепенно управление.

Изменение 25

Изменение 25

COM(2020) 450 final

Точка (6)

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Член 21 се изменя, както следва: | член 21 се изменя, както следва: |
| а) | параграф 1 се заменя със следното:

  „1.   Държавите членки могат да поискат — в споразумението за партньорство или в искането за изменение на програма — прехвърляне на до 5 % от първоначално отпуснатите за всяка държава суми по всеки от фондовете към всеки друг инструмент с пряко или непряко управление. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Член 21 се изменя, както следва:

член 21 се изменя, както следва:

а)

параграф 1 се заменя със следното:

„1.   Държавите членки могат да поискат — в споразумението за партньорство или в искането за изменение на програма — прехвърляне на до 5 % от първоначално отпуснатите за всяка държава суми по всеки от фондовете към всеки друг инструмент с пряко или непряко управление.

| а) | параграф 1 се заменя със следното:

  „1.   
  Със съгласието на своите съответни управляващи органи и в съответствие с кодекса на поведение за партньорство и многостепенното управление
  държавите членки могат да поискат
  в отговор на призната от Съвета сериозна криза
   — в споразумението за партньорство или в искането за изменение на програма — прехвърляне на до 5 % от първоначално отпуснатите за всяка държава суми по всеки от фондовете към всеки друг инструмент с пряко или непряко управление
  само


  за операции в съответствие с целите на политиката на сближаване
  . |
| --- | --- |

а)

параграф 1 се заменя със следното:

„1.   
  Със съгласието на своите съответни управляващи органи и в съответствие с кодекса на поведение за партньорство и многостепенното управление
  държавите членки могат да поискат
  в отговор на призната от Съвета сериозна криза
   — в споразумението за партньорство или в искането за изменение на програма — прехвърляне на до 5 % от първоначално отпуснатите за всяка държава суми по всеки от фондовете към всеки друг инструмент с пряко или непряко управление
  само


  за операции в съответствие с целите на политиката на сближаване
  .

| | Държавите членки могат да поискат също така — в споразумението за партньорство или в искането за изменение на програма — прехвърляне на до
  5 %
  общо от първоначално отпуснатите за всяка държава суми по всеки от фондовете към друг фонд или други фондове. Държавите членки могат да поискат допълнително прехвърляне в размер до
  5 %
  общо от първоначално отпуснатите за всяка държава суми по фондове между ЕФРР, ЕСФ+ или Кохезионния фонд в рамките на глобалните средства на държавата членка по цел „Инвестиции за растеж и работни места.““ |
| --- | --- |

Държавите членки могат да поискат също така — в споразумението за партньорство или в искането за изменение на програма — прехвърляне на до
  5 %
  общо от първоначално отпуснатите за всяка държава суми по всеки от фондовете към друг фонд или други фондове. Държавите членки могат да поискат допълнително прехвърляне в размер до
  5 %
  общо от първоначално отпуснатите за всяка държава суми по фондове между ЕФРР, ЕСФ+ или Кохезионния фонд в рамките на глобалните средства на държавата членка по цел „Инвестиции за растеж и работни места.““

5 %

5 %

| | Със съгласието на своите съответни управляващи органи и в съответствие с кодекса на поведение за партньорство и многостепенното управление
  държавите членки могат да поискат също така
  в отговор на призната от Съвета сериозна криза
   — в споразумението за партньорство или в искането за изменение на програма — прехвърляне на до
  7 %
  общо от първоначално отпуснатите за всяка държава суми по всеки от фондовете към друг фонд или други фондове. Държавите членки могат да поискат допълнително прехвърляне в размер до
  7 %
  общо от първоначално отпуснатите за всяка държава суми по фондове между ЕФРР, ЕСФ+ или Кохезионния фонд в рамките на глобалните средства на държавата членка по цел „Инвестиции за растеж и работни места.““ |
| --- | --- |

Със съгласието на своите съответни управляващи органи и в съответствие с кодекса на поведение за партньорство и многостепенното управление
  държавите членки могат да поискат също така
  в отговор на призната от Съвета сериозна криза
   — в споразумението за партньорство или в искането за изменение на програма — прехвърляне на до
  7 %
  общо от първоначално отпуснатите за всяка държава суми по всеки от фондовете към друг фонд или други фондове. Държавите членки могат да поискат допълнително прехвърляне в размер до
  7 %
  общо от първоначално отпуснатите за всяка държава суми по фондове между ЕФРР, ЕСФ+ или Кохезионния фонд в рамките на глобалните средства на държавата членка по цел „Инвестиции за растеж и работни места.““

Със съгласието на своите съответни управляващи органи и в съответствие с кодекса на поведение за партньорство и многостепенното управление

в отговор на призната от Съвета сериозна криза

7 %

7 %

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Независимо от отрицателните последици от която и да е сериозна криза, включително пандемията от COVID-19, държавите членки не следва да бъдат прекомерно насърчавани да изтеглят средства от политиката на сближаване. От друга страна, политиката на сближаване следва да бъде по-гъвкава, за да може да поема възможни отрицателни сътресения като настоящата пандемия.

Изменение 26

Изменение 26

COM(2020) 450 final

Точка (8), нов член 15а, нова (последна) алинея

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| | Горепосочените мерки се прилагат в срок от 24 месеца или, когато е приложимо, 48 месеца, след решението на Съвета съгласно първа алинея. Всяко продължаване на тези мерки изисква друго решение на Съвета, с което се признава наличието на сериозна криза. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Горепосочените мерки се прилагат в срок от 24 месеца или, когато е приложимо, 48 месеца, след решението на Съвета съгласно първа алинея. Всяко продължаване на тези мерки изисква друго решение на Съвета, с което се признава наличието на сериозна криза.

Горепосочените мерки се прилагат в срок от 24 месеца или, когато е приложимо, 48 месеца, след решението на Съвета съгласно първа алинея. Всяко продължаване на тези мерки изисква друго решение на Съвета, с което се признава наличието на сериозна криза.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Всички извънредни мерки, предприети в отговор на извънредни обстоятелства, трябва да бъдат ограничени до ясно определен период от време. Тези мерки следва да бъдат удължавани от Съвета само ако дадена сериозна криза продължава. Управляващите органи ще се нуждаят от повече време и гъвкавост за изпълнението на нова програма от такъв мащаб.

Изменено предложение за Регламент на Европейския парламент и на Съвета относно Европейския фонд за регионално развитие и относно Кохезионния фонд

Изменено предложение за Регламент на Европейския парламент и на Съвета относно Европейския фонд за регионално развитие и относно Кохезионния фонд

COM(2020) 452 final

COM(2020) 452 final

Изменение 27

Изменение 27

COM(2020) 452 final

Точка (2)

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Създава се следното съображение 10б:







  „(10б) | С цел укрепване на капацитета на системите за обществено здравеопазване за предотвратяване, бърза реакция и възстановяване при извънредни ситуации в областта на здравеопазването, ЕФРР следва също така да допринася за устойчивостта на системите за здравеопазване. Освен това, тъй като в контекста на безпрецедентната пандемия от COVID-19 стана ясно колко важен е непосредственият достъп до важни доставки, за да се осигури ефективна реакция при възникнала извънредна ситуация, обхватът на подкрепата от ЕФРР следва да бъде разширен, за да се даде възможност за закупуване на стоки, необходими за подобряване на устойчивостта на бедствия и устойчивостта на системите за здравеопазване. Закупените стоки, предназначени за укрепване на устойчивостта на здравните системи, следва да бъдат в съответствие с националната
  здравна стратегия
  , да не излизат извън нейните рамки и да гарантират взаимно допълване с [програмата в областта на здравето] и с капацитета на rescEU по линия на Механизма за гражданска защита на Съюза.“; |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Създава се следното съображение 10б:

„(10б)

С цел укрепване на капацитета на системите за обществено здравеопазване за предотвратяване, бърза реакция и възстановяване при извънредни ситуации в областта на здравеопазването, ЕФРР следва също така да допринася за устойчивостта на системите за здравеопазване. Освен това, тъй като в контекста на безпрецедентната пандемия от COVID-19 стана ясно колко важен е непосредственият достъп до важни доставки, за да се осигури ефективна реакция при възникнала извънредна ситуация, обхватът на подкрепата от ЕФРР следва да бъде разширен, за да се даде възможност за закупуване на стоки, необходими за подобряване на устойчивостта на бедствия и устойчивостта на системите за здравеопазване. Закупените стоки, предназначени за укрепване на устойчивостта на здравните системи, следва да бъдат в съответствие с националната
  здравна стратегия
  , да не излизат извън нейните рамки и да гарантират взаимно допълване с [програмата в областта на здравето] и с капацитета на rescEU по линия на Механизма за гражданска защита на Съюза.“;

създава се следното съображение 10б:

| „(10б) | С цел укрепване на капацитета на системите за обществено здравеопазване за предотвратяване, бърза реакция и възстановяване при извънредни ситуации в областта на здравеопазването, ЕФРР следва също така да допринася за устойчивостта на системите за здравеопазване. Освен това, тъй като в контекста на безпрецедентната пандемия от COVID-19 стана ясно колко важен е непосредственият достъп до важни доставки, за да се осигури ефективна реакция при възникнала извънредна ситуация, обхватът на подкрепата от ЕФРР следва да бъде разширен, за да се даде възможност за закупуване на стоки, необходими за подобряване на устойчивостта на бедствия и устойчивостта на системите за здравеопазване. Закупените стоки, предназначени за укрепване на устойчивостта на здравните системи, следва да бъдат в съответствие с националната
  и когато е приложимо, регионалните здравни стратегии
  , да не излизат извън нейните рамки и да гарантират взаимно допълване с [програмата в областта на здравето] и с капацитета на rescEU по линия на Механизма за гражданска защита на Съюза.“; |
| --- | --- |

„(10б)

С цел укрепване на капацитета на системите за обществено здравеопазване за предотвратяване, бърза реакция и възстановяване при извънредни ситуации в областта на здравеопазването, ЕФРР следва също така да допринася за устойчивостта на системите за здравеопазване. Освен това, тъй като в контекста на безпрецедентната пандемия от COVID-19 стана ясно колко важен е непосредственият достъп до важни доставки, за да се осигури ефективна реакция при възникнала извънредна ситуация, обхватът на подкрепата от ЕФРР следва да бъде разширен, за да се даде възможност за закупуване на стоки, необходими за подобряване на устойчивостта на бедствия и устойчивостта на системите за здравеопазване. Закупените стоки, предназначени за укрепване на устойчивостта на здравните системи, следва да бъдат в съответствие с националната
  и когато е приложимо, регионалните здравни стратегии
  , да не излизат извън нейните рамки и да гарантират взаимно допълване с [програмата в областта на здравето] и с капацитета на rescEU по линия на Механизма за гражданска защита на Съюза.“;

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Предложеното изменение не се нуждае от обяснение.

II.   ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

Общи бележки

Общи бележки

| 1. | приветства целенасочените предложения за REACT-EU, които имат за цел справяне с преките отрицателни социално-икономически последици от настоящата пандемия и други бъдещи сериозни кризи, включително допълнителни финансови средства за преодоляване на последиците от кризата и за улесняване на екологично, цифрово и устойчиво възстановяване; |
| --- | --- |

1.

приветства целенасочените предложения за REACT-EU, които имат за цел справяне с преките отрицателни социално-икономически последици от настоящата пандемия и други бъдещи сериозни кризи, включително допълнителни финансови средства за преодоляване на последиците от кризата и за улесняване на екологично, цифрово и устойчиво възстановяване;

| 2. | подчертава значението на политиката на сближаване и нейния капацитет да подпомага градовете и регионите по време на криза, включително чрез използване на действащи оперативни програми; във връзка с това подчертава, че предизвикателствата, към които е насочен REACT-EU, а именно смекчаване на отрицателното въздействие на пандемията от COVID-19 и подготовка за дългосрочно възстановяване, изискват индивидуални и приспособени към териториите стратегии, тъй като териториалните последици и възможностите, произтичащи от тези предизвикателства, не са разпределени равномерно в рамките на ЕС; |
| --- | --- |

2.

подчертава значението на политиката на сближаване и нейния капацитет да подпомага градовете и регионите по време на криза, включително чрез използване на действащи оперативни програми; във връзка с това подчертава, че предизвикателствата, към които е насочен REACT-EU, а именно смекчаване на отрицателното въздействие на пандемията от COVID-19 и подготовка за дългосрочно възстановяване, изискват индивидуални и приспособени към териториите стратегии, тъй като териториалните последици и възможностите, произтичащи от тези предизвикателства, не са разпределени равномерно в рамките на ЕС;

| 3. | подчертава необходимостта от намиране на баланс между бързото отпускане на новите налични средства, ефективните и ефикасни инвестиции и необходимостта от избягване на нередности, системни грешки и измами; |
| --- | --- |

3.

подчертава необходимостта от намиране на баланс между бързото отпускане на новите налични средства, ефективните и ефикасни инвестиции и необходимостта от избягване на нередности, системни грешки и измами;

| 4. | отново изразява загрижеността си относно временния характер на някои финансови увеличения в рамките на политиката на сближаване, които ще компенсират първоначалните съкращения, предложени от Комисията през 2018 г.; КР настоява в тази връзка, че политиката на сближаване не следва да пренебрегва своите дългосрочни цели и потребности, когато изпълнява краткосрочни приоритети; |
| --- | --- |

4.

отново изразява загрижеността си относно временния характер на някои финансови увеличения в рамките на политиката на сближаване, които ще компенсират първоначалните съкращения, предложени от Комисията през 2018 г.; КР настоява в тази връзка, че политиката на сближаване не следва да пренебрегва своите дългосрочни цели и потребности, когато изпълнява краткосрочни приоритети;

| 5. | приветства мерките за намаляване на административната тежест, свързана с изпълнението на програмите; |
| --- | --- |

5.

приветства мерките за намаляване на административната тежест, свързана с изпълнението на програмите;

| 6. | отбелязва освобождаването от изискванията за тематична концентрация съгласно REACT-EU, но препоръчва минимална тематична концентрация да гарантира, че средствата, които се изразходват за възстановяване от кризата, са в съответствие с целта на ЕС за постигане на неутралност по отношение на климата до 2050 г.; призовава държавите членки да използват по иновативен начин допълнителните средства, за да приближат икономиките си до път на екологично, цифрово и устойчиво развитие, гарантиращо възстановяване в дългосрочен план; |
| --- | --- |

6.

отбелязва освобождаването от изискванията за тематична концентрация съгласно REACT-EU, но препоръчва минимална тематична концентрация да гарантира, че средствата, които се изразходват за възстановяване от кризата, са в съответствие с целта на ЕС за постигане на неутралност по отношение на климата до 2050 г.; призовава държавите членки да използват по иновативен начин допълнителните средства, за да приближат икономиките си до път на екологично, цифрово и устойчиво развитие, гарантиращо възстановяване в дългосрочен план;

| 7. | подчертава, че за да се гарантира, че средствата се разходват в области, които имат най-голяма нужда, когато се преработват или създават нови оперативни програми за обхващане на разпределените по REACT-EU финансови средства или когато се извършва преразпределяне на средства и изменения на оперативните програми по линия на политиката на сближаване за периода след 2020 г., следва де се използват принципите на партньорство и многостепенно управление; |
| --- | --- |

7.

подчертава, че за да се гарантира, че средствата се разходват в области, които имат най-голяма нужда, когато се преработват или създават нови оперативни програми за обхващане на разпределените по REACT-EU финансови средства или когато се извършва преразпределяне на средства и изменения на оперативните програми по линия на политиката на сближаване за периода след 2020 г., следва де се използват принципите на партньорство и многостепенно управление;

| 8. | подчертава, че голям брой проекти в различни области трябва спешно да бъдат подготвени и ефективно изпълнени с цел цялостното възстановяване от кризата. Това обаче би могло да бъде възпрепятствано от недостига на финансови средства в местните и регионалните бюджети. Следователно е необходимо да се използват наличните национални и европейски източници на техническа помощ в подкрепа на бързото стартиране на най-важните проекти, насочени към възобновяване на икономиката; |
| --- | --- |

8.

подчертава, че голям брой проекти в различни области трябва спешно да бъдат подготвени и ефективно изпълнени с цел цялостното възстановяване от кризата. Това обаче би могло да бъде възпрепятствано от недостига на финансови средства в местните и регионалните бюджети. Следователно е необходимо да се използват наличните национални и европейски източници на техническа помощ в подкрепа на бързото стартиране на най-важните проекти, насочени към възобновяване на икономиката;

| 9. | подчертава, че пандемията от COVID-19 и едностранното затваряне на границите в редица държави членки причиниха много големи вреди на граничните райони, които трябва да бъдат преодолени по подходящ начин, включително чрез финансиране на трансгранични проекти; едновременно с това подчертава, че в случай на бъдещи ограничителни мерки следва да се избягва затварянето на граници, което причинява непропорционално нарушаване на живота на живеещите в граничните региони хора; |
| --- | --- |

9.

подчертава, че пандемията от COVID-19 и едностранното затваряне на границите в редица държави членки причиниха много големи вреди на граничните райони, които трябва да бъдат преодолени по подходящ начин, включително чрез финансиране на трансгранични проекти; едновременно с това подчертава, че в случай на бъдещи ограничителни мерки следва да се избягва затварянето на граници, което причинява непропорционално нарушаване на живота на живеещите в граничните региони хора;

Във връзка с Регламента REACT-EU

Във връзка с Регламента REACT-EU

| 10. | приветства въвеждането на нова тематична цел за допълнителните средства — „Подкрепа за преодоляването на последиците от кризата в контекста на пандемията от COVID-19 и подготовка за зелено, цифрово и устойчиво възстановяване на икономика“ — която следва да улесни планирането и последващата оценка на интервенциите, изпълнявани по линия на REACT-EU; |
| --- | --- |

10.

приветства въвеждането на нова тематична цел за допълнителните средства — „Подкрепа за преодоляването на последиците от кризата в контекста на пандемията от COVID-19 и подготовка за зелено, цифрово и устойчиво възстановяване на икономика“ — която следва да улесни планирането и последващата оценка на интервенциите, изпълнявани по линия на REACT-EU;

| 11. | приветства възможността да се поисква ставка на съфинансиране в размер до 100 % в случай на допълнителни средства по линия на REACT-EU, като същевременно призовава и за подходящ поток от инвестиции и по-голяма бдителност по отношение на възможни нередности; |
| --- | --- |

11.

приветства възможността да се поисква ставка на съфинансиране в размер до 100 % в случай на допълнителни средства по линия на REACT-EU, като същевременно призовава и за подходящ поток от инвестиции и по-голяма бдителност по отношение на възможни нередности;

| 12. | приветства по-високото равнище на предварително финансиране за действия, подпомагани от допълнителното финансиране по линия на REACT-EU, което следва да даде възможност за бързо изплащане на поетите задължения; |
| --- | --- |

12.

приветства по-високото равнище на предварително финансиране за действия, подпомагани от допълнителното финансиране по линия на REACT-EU, което следва да даде възможност за бързо изплащане на поетите задължения;

| 13. | призовава допълнителните средства да бъдат разпределени до 2024 г., за да се предложи на управляващите органи необходимото време и гъвкавост за изпълнението на нова програма от такъв мащаб, да се насърчи ефикасността и ефективността на разходите и да се намали административната тежест; |
| --- | --- |

13.

призовава допълнителните средства да бъдат разпределени до 2024 г., за да се предложи на управляващите органи необходимото време и гъвкавост за изпълнението на нова програма от такъв мащаб, да се насърчи ефикасността и ефективността на разходите и да се намали административната тежест;

| 14. | подчертава, че възможността за прехвърляния между категориите региони следва да се използва само когато няма други възможности за финансиране и само до степента, необходима за предоставянето на непосредствен отговор на пандемията от COVID-19, като същевременно се отчита общата цел за икономическо, социално и териториално сближаване; |
| --- | --- |

14.

подчертава, че възможността за прехвърляния между категориите региони следва да се използва само когато няма други възможности за финансиране и само до степента, необходима за предоставянето на непосредствен отговор на пандемията от COVID-19, като същевременно се отчита общата цел за икономическо, социално и териториално сближаване;

Във връзка с измененото предложение за Регламент за определяне на общоприложимите разпоредби през периода 2021—2027 г.

Във връзка с измененото предложение за Регламент за определяне на общоприложимите разпоредби през периода 2021—2027 г.

| 15. | отбелязва допълнителната гъвкавост за прехвърляне на финансови средства от програми по линия на политиката на сближаване към инструменти с пряко или непряко управление в отговор на сериозна криза; |
| --- | --- |

15.

отбелязва допълнителната гъвкавост за прехвърляне на финансови средства от програми по линия на политиката на сближаване към инструменти с пряко или непряко управление в отговор на сериозна криза;

| 16. | отново заявява, че такива допълнителни мерки следва да бъдат ограничени по време и обхват, като се има предвид, че прехвърлянията не следва да пречат, по-специално, на изпълнението или завършването на съществени инвестиции в регионите, засегнати от тези прехвърляния; |
| --- | --- |

16.

отново заявява, че такива допълнителни мерки следва да бъдат ограничени по време и обхват, като се има предвид, че прехвърлянията не следва да пречат, по-специално, на изпълнението или завършването на съществени инвестиции в регионите, засегнати от тези прехвърляния;

| 17. | същевременно подчертава, че политиката на сближаване за периода след 2020 г. следва да бъде по-гъвкава, за да може да поема възможни отрицателни сътресения като настоящата пандемия; |
| --- | --- |

17.

същевременно подчертава, че политиката на сближаване за периода след 2020 г. следва да бъде по-гъвкава, за да може да поема възможни отрицателни сътресения като настоящата пандемия;

| 18. | приветства по-ниските прагове за поетапно приключване на операциите през бъдещия програмен период; |
| --- | --- |

18.

приветства по-ниските прагове за поетапно приключване на операциите през бъдещия програмен период;

| 19. | препоръчва да бъдат пояснени разпоредбите за избиране на операции, които са физически завършени или изцяло изпълнени в отговор на отрицателните последици на кризисни ситуации; |
| --- | --- |

19.

препоръчва да бъдат пояснени разпоредбите за избиране на операции, които са физически завършени или изцяло изпълнени в отговор на отрицателните последици на кризисни ситуации;

Във връзка с изменението на Регламента относно ЕФРР и Кохезионния фонд за периода 2021—2027 г.

Във връзка с изменението на Регламента относно ЕФРР и Кохезионния фонд за периода 2021—2027 г.

| 20. | приветства разширяването на обхвата на подкрепата, което прави държавите членки по-устойчиви на възможни бъдещи кризи. КР подчертава в тази връзка значението на по-добрия достъп до финансиране за най-засегнатите от кризата предприятия, без да се губи акцентът върху прилагането на правилата за държавните помощи; |
| --- | --- |

20.

приветства разширяването на обхвата на подкрепата, което прави държавите членки по-устойчиви на възможни бъдещи кризи. КР подчертава в тази връзка значението на по-добрия достъп до финансиране за най-засегнатите от кризата предприятия, без да се губи акцентът върху прилагането на правилата за държавните помощи;

| 21. | приветства разширяването на подкрепата чрез финансиране на оборотния капитал на МСП, което следва да им даде възможност да реагират бързо на възникването на евентуална сериозна криза; |
| --- | --- |

21.

приветства разширяването на подкрепата чрез финансиране на оборотния капитал на МСП, което следва да им даде възможност да реагират бързо на възникването на евентуална сериозна криза;

| 22. | отбелязва дерогацията от изискванията за тематична концентрация и минимален размер на разпределените средства за устойчиво градско развитие в отговор на извънредни обстоятелства; същевременно призовава за по-големи амбиции и за разработването на териториални инструменти на местно и регионално равнище през периода след 2020 г.; |
| --- | --- |

22.

отбелязва дерогацията от изискванията за тематична концентрация и минимален размер на разпределените средства за устойчиво градско развитие в отговор на извънредни обстоятелства; същевременно призовава за по-големи амбиции и за разработването на териториални инструменти на местно и регионално равнище през периода след 2020 г.;

Във връзка с изменението на Регламента относно ЕСФ за периода 2021—2027 г.

Във връзка с изменението на Регламента относно ЕСФ за периода 2021—2027 г.

| 23. | приветства предложенията за справяне с детската бедност и увеличаване на тематичната концентрация за младежката заетост, тъй като се оказа, че тези групи са особено уязвими на отрицателните последици от пандемията от COVID-19 и поради тази причина заслужават много по-голямо внимание; |
| --- | --- |

23.

приветства предложенията за справяне с детската бедност и увеличаване на тематичната концентрация за младежката заетост, тъй като се оказа, че тези групи са особено уязвими на отрицателните последици от пандемията от COVID-19 и поради тази причина заслужават много по-голямо внимание;

| 24. | приветства възможността за прилагане на временни мерки за използването на ЕСФ+; |
| --- | --- |

24.

приветства възможността за прилагане на временни мерки за използването на ЕСФ+;

| 25. | предупреждава, че всяко намаляване на средствата по Програмата на ЕС в подкрепа на здравето би могло да намали значително готовността на ЕС за бъдещи пандемии, и подчертава полезните взаимодействия между ЕСФ+ и тази програма; |
| --- | --- |

25.

предупреждава, че всяко намаляване на средствата по Програмата на ЕС в подкрепа на здравето би могло да намали значително готовността на ЕС за бъдещи пандемии, и подчертава полезните взаимодействия между ЕСФ+ и тази програма;

Заключение

Заключение

| 26. | подчертава, че регионите и градовете бяха на предната линия на пандемията от COVID-19 и са най-доброто място за гарантиране на възстановяването от несиметрични сътресения като кризата; |
| --- | --- |

26.

подчертава, че регионите и градовете бяха на предната линия на пандемията от COVID-19 и са най-доброто място за гарантиране на възстановяването от несиметрични сътресения като кризата;

| 27. | поради това подчертава, че мерките, обосновани от кризата с COVID-19, не следва при никакви обстоятелства да водят до опит за централизиране на изпълнението на политиката на сближаване през периода след 2020 г.; |
| --- | --- |

27.

поради това подчертава, че мерките, обосновани от кризата с COVID-19, не следва при никакви обстоятелства да водят до опит за централизиране на изпълнението на политиката на сближаване през периода след 2020 г.;

| 28. | подчертава във връзка с това, че децентрализираното финансиране от ЕС за регионите и градовете е не само ефективен начин за справяне с краткосрочните сътресения в областта на здравеопазването, но и за полагане на основите за устойчиво възстановяване в средносрочен и дългосрочен план; |
| --- | --- |

28.

подчертава във връзка с това, че децентрализираното финансиране от ЕС за регионите и градовете е не само ефективен начин за справяне с краткосрочните сътресения в областта на здравеопазването, но и за полагане на основите за устойчиво възстановяване в средносрочен и дългосрочен план;

| 29. | призовава в тази връзка за пълна координация между инструментите на политиката на сближаване и други схеми на ЕС, включително Фонда за справедлив преход и Инструмента за възстановяване и устойчивост, за да се увеличи в максимална степен тяхното положително въздействие в средносрочен и дългосрочен план и да се структурира системата за ефикасното им разходване; |
| --- | --- |

29.

призовава в тази връзка за пълна координация между инструментите на политиката на сближаване и други схеми на ЕС, включително Фонда за справедлив преход и Инструмента за възстановяване и устойчивост, за да се увеличи в максимална степен тяхното положително въздействие в средносрочен и дългосрочен план и да се структурира системата за ефикасното им разходване;

| 30. | отбелязва, че четирите законодателни предложения са в съответствие с принципите на субсидиарност и пропорционалност; |
| --- | --- |

30.

отбелязва, че четирите законодателни предложения са в съответствие с принципите на субсидиарност и пропорционалност;

| 31. | подкрепя твърдо механизма на ЕС за защита на демокрацията, върховенството на закона и основните права; призовава този механизъм да защитава всички основни ценности на ЕС, включително зачитането на човешкото достойнство и правата на човека, свободата и равенството, във всяка държава членка, регион и община. |
| --- | --- |

31.

подкрепя твърдо механизма на ЕС за защита на демокрацията, върховенството на закона и основните права; призовава този механизъм да защитава всички основни ценности на ЕС, включително зачитането на човешкото достойнство и правата на човека, свободата и равенството, във всяка държава членка, регион и община.

Брюксел, 14 октомври 2020 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  

  ОВ L 29, 31.1.2020 г., стр. 7.

1

ОВ L 29, 31.1.2020 г., стр. 7.

(2)  
  Регламент (EC, Евратом) No 1311/2013 на Съвета от 2 декември 2013 г. за определяне на многогодишната финансова рамка за годините 2014—2020 (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 884).

2

Регламент (EC, Евратом) No 1311/2013 на Съвета от 2 декември 2013 г. за определяне на многогодишната финансова рамка за годините 2014—2020 (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 884).

(3)  
  Решение 2014/335/ЕС, Евратом на Съвета от 26 май 2014 г. относно системата на собствените ресурси на Европейския съюз (ОВ L 168, 7.6.2014 г., стр. 105)
  .

3

Решение 2014/335/ЕС, Евратом на Съвета от 26 май 2014 г. относно системата на собствените ресурси на Европейския съюз (ОВ L 168, 7.6.2014 г., стр. 105)

(1)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10-2020-INIT/bg/pdf

1

---