# Euroopa Liidu C 432/2020

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 432 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 63. aastakäik14. detsember 2020 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 432

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

63. aastakäik14. detsember 2020

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 432/01 | Komisjoni teatis ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli Doha muudatuse jõustumise kohta | 1 |
| 2020/C 432/02 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9962 — Mylan/Aspen’s EU Thrombosis business) (
  1
  ) | 2 |
| 2020/C 432/03 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10025 — SKN/Lother Group/NORDTEAM JV) (
  1
  ) | 3 |
| 2020/C 432/04 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10019 — AP1/AP3/AP4/Telia Carrier Entities) (
  1
  ) | 4 |
| 2020/C 432/05 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9964 — Eurofiber Nederland/Vattenfall Wärme Berlin/Vattenfall Bitstream Infrastructure) (
  1
  ) | 5 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2020/C 432/01

Komisjoni teatis ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli Doha muudatuse jõustumise kohta

1

2020/C 432/02

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9962 — Mylan/Aspen’s EU Thrombosis business) (
  1
  )

1

2

2020/C 432/03

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10025 — SKN/Lother Group/NORDTEAM JV) (
  1
  )

1

3

2020/C 432/04

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10019 — AP1/AP3/AP4/Telia Carrier Entities) (
  1
  )

1

4

2020/C 432/05

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9964 — Eurofiber Nederland/Vattenfall Wärme Berlin/Vattenfall Bitstream Infrastructure) (
  1
  )

1

5

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 432/06 | Euro vahetuskurss — 11. detsember 2020 | 6 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2020/C 432/07 | E-identimise süsteemid, millest teatatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 910/2014(e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste kohta siseturul) artikli 9 lõikele 1 | 7 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2020/C 432/06

Euro vahetuskurss — 11. detsember 2020

6

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2020/C 432/07

E-identimise süsteemid, millest teatatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 910/2014(e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste kohta siseturul) artikli 9 lõikele 1

7

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 432/08 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 11 |
| 2020/C 432/09 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 19 |
| 2020/C 432/10 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 24 |

V   Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2020/C 432/08

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

11

2020/C 432/09

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

19

2020/C 432/10

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

24

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 14.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 432/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 432/1

---

KOMISJONI TEATIS

ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli Doha muudatuse jõustumise kohta

(2020/C 432/01)

Liit kiitis Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli Doha muudatuse heaks 13. juulil 2015 (1).

Kyoto protokolli artikli 20 lõike 4 ja artikli 21 lõike 7 kohaselt jõustub muudatus selle heaks kiitnud osaliste suhtes üheksakümnendal päeval pärast seda, kui hoiulevõtja on kätte saanud heakskiitmiskirja vähemalt kolmelt neljandikult Kyoto protokolli osalistest. 2. oktoobril 2020 anti Kyoto protokolli hoiulevõtjana tegutsevale Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile hoiule saja neljakümne neljas heakskiitmiskiri. Seega jõustub Doha muudatus Euroopa Liidu suhtes 31. detsembril 2020.

---

(1)  Nõukogu 13. juuli 2015. aasta otsus (EL) 2015/1339 Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli Doha muudatuse Euroopa Liidu nimel sõlmimise ja sellega võetavate kohustuste ühise täitmise kohta (ELT L 207, 4.8.2015, lk 1).

---

| 14.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 432/2 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 432/2

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.9962 — Mylan/Aspen’s EU Thrombosis business)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 432/02)

15. oktoober 2020 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9962 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9962 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 14.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 432/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 432/3

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.10025 — SKN/Lother Group/NORDTEAM JV)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 432/03)

3. detsember 2020 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult saksa keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu, |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu,

| — | elektroonilises vormis EUR-LEXi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M10025 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-LEXi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M10025 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 14.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 432/4 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 432/4

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.10019 — AP1/AP3/AP4/Telia Carrier Entities)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 432/04)

4. detsember 2020 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M10019 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M10019 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 14.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 432/5 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 432/5

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.9964 — Eurofiber Nederland/Vattenfall Wärme Berlin/Vattenfall Bitstream Infrastructure)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 432/05)

7. detsember 2020 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult saksa keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu, |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu,

| — | elektroonilises vormis EUR-LEXi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9964 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-LEXi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9964 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 14.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 432/6 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 432/6

---

Euro vahetuskurss (1)

11. detsember 2020

(2020/C 432/06)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,2127 |
| JPY | Jaapani jeen | 126,28 |
| DKK | Taani kroon | 7,4429 |
| GBP | Inglise nael | 0,92294 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,2560 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0786 |
| ISK | Islandi kroon | 154,80 |
| NOK | Norra kroon | 10,6968 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 26,328 |
| HUF | Ungari forint | 354,81 |
| PLN | Poola zlott | 4,4358 |
| RON | Rumeenia leu | 4,8698 |
| TRY | Türgi liir | 9,5678 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6090 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5487 |
| HKD | Hongkongi dollar | 9,3999 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7100 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,6213 |
| KRW | Korea vonn | 1 325,32 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 18,3435 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,9386 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5375 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 17 074,82 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,9133 |
| PHP | Filipiini peeso | 58,339 |
| RUB | Vene rubla | 88,7373 |
| THB | Tai baat | 36,496 |
| BRL | Brasiilia reaal | 6,1448 |
| MXN | Mehhiko peeso | 24,4157 |
| INR | India ruupia | 89,4705 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,2127

JPY

Jaapani jeen

126,28

DKK

Taani kroon

7,4429

GBP

Inglise nael

0,92294

SEK

Rootsi kroon

10,2560

CHF

Šveitsi frank

1,0786

ISK

Islandi kroon

154,80

NOK

Norra kroon

10,6968

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

26,328

HUF

Ungari forint

354,81

PLN

Poola zlott

4,4358

RON

Rumeenia leu

4,8698

TRY

Türgi liir

9,5678

AUD

Austraalia dollar

1,6090

CAD

Kanada dollar

1,5487

HKD

Hongkongi dollar

9,3999

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7100

SGD

Singapuri dollar

1,6213

KRW

Korea vonn

1 325,32

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

18,3435

CNY

Hiina jüaan

7,9386

HRK

Horvaatia kuna

7,5375

IDR

Indoneesia ruupia

17 074,82

MYR

Malaisia ringit

4,9133

PHP

Filipiini peeso

58,339

RUB

Vene rubla

88,7373

THB

Tai baat

36,496

BRL

Brasiilia reaal

6,1448

MXN

Mehhiko peeso

24,4157

INR

India ruupia

89,4705

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 14.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 432/7 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 432/7

---

E-identimise süsteemid, millest teatatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 910/2014 (1)
  (e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste kohta siseturul) artikli 9 lõikele 1

(2020/C 432/07)

| Süsteemi nimetus | Teatatud süsteemi alusel kasutatavad e-identimise vahendid | Teatav liikmesriik | Tagatistase | Süsteemi eest vastutav ametiasutus | Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Saksamaa eID, mis põhineb laiendatud juurdepääsukontrollil (EAC) | Riiklik isikutunnistus
  Elektrooniline elamisluba
  ELi ja EMP kodanike e-isikutunnistus | Saksamaa Liitvabariik | Kõrge | Sise-, ehitus- ja kogukondade ministeerium |
| Alt-Moabit 140 |
| 10557 Berliin |
| DV2@bmi.bund.de |
| +49 30 186810 |

Süsteemi nimetus

Teatatud süsteemi alusel kasutatavad e-identimise vahendid

Teatav liikmesriik

Tagatistase

Süsteemi eest vastutav ametiasutus

Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäev

Saksamaa eID, mis põhineb laiendatud juurdepääsukontrollil (EAC)

Riiklik isikutunnistus

Elektrooniline elamisluba

ELi ja EMP kodanike e-isikutunnistus

Saksamaa Liitvabariik

Kõrge

Sise-, ehitus- ja kogukondade ministeerium

Alt-Moabit 140

10557 Berliin

DV2@bmi.bund.de

+49 30 186810

26.9.2017

14.12.2020

SPID – e-identiteedi avalik süsteem

SPIDi eID vahendeid pakuvad:

| — | Aruba PEC S.p.A. |
| --- | --- |

—

Aruba PEC S.p.A.

| — | Namirial S.p.A. |
| --- | --- |

—

Namirial S.p.A.

| — | InfoCert S.p.A. |
| --- | --- |

—

InfoCert S.p.A.

| — | In.Te.S.A. S.p.A. |
| --- | --- |

—

In.Te.S.A. S.p.A.

| — | Poste Italiane S.p.A |
| --- | --- |

—

Poste Italiane S.p.A

| — | Register S.p.A. |
| --- | --- |

—

Register S.p.A.

| — | Sielte S.p.A. |
| --- | --- |

—

Sielte S.p.A.

| — | Telecom Italia |
| --- | --- |

—

Telecom Italia

Trust Technologies S.r.l.

Itaalia

Kõrge

Märkimisväärne Madal

| AgID – Digitaalse Itaalia |
| --- |
| amet |
| Viale Liszt, 21 |
| 00144 Rooma |
| eidas-spid@agid.gov.it |
| +39 06 85264 407 |

AgID – Digitaalse Itaalia

amet

Viale Liszt, 21

00144 Rooma

eidas-spid@agid.gov.it

+39 06 85264 407

10.9.2018

| — | Lepida S.p.A. |
| --- | --- |

—

Lepida S.p.A.

13.9.2019

Riiklik identimis- ja autentimissüsteem

(NIAS)

Isikutunnistus (eOI)

Horvaatia Vabariik

Kõrge

| Horvaatia |
| --- |
| avaliku halduse ministeerium |
| Maksimirska 63, |
| 10000 Zagreb |
| e-gradjani@uprava.hr |

Horvaatia

avaliku halduse ministeerium

Maksimirska 63,

10000 Zagreb

e-gradjani@uprava.hr

7.11.2018

Eesti eID süsteem: isikutunnistus

Eesti eID süsteem: elamisluba

Eesti eID süsteem: digi-ID

Eesti eID süsteem: e-residendi digi-ID

Eesti eID süsteem: mobiil-ID

Eesti eID süsteem: diplomaadikaart

| — | isikutunnistus |
| --- | --- |

—

isikutunnistus

| — | elamisluba |
| --- | --- |

—

elamisluba

| — | digi-ID |
| --- | --- |

—

digi-ID

| — | e-residendi digi-ID |
| --- | --- |

—

e-residendi digi-ID

| — | mobiil-ID |
| --- | --- |

—

mobiil-ID

| — | diplomaadikaart |
| --- | --- |

—

diplomaadikaart

Eesti Vabariik

Kõrge

| Politsei- ja Piirivalveamet |
| --- |
| Pärnu mnt 139 |
| 15060 Tallinn |
| eid@politsei.ee |
| +372 612 3000 |

Politsei- ja Piirivalveamet

Pärnu mnt 139

15060 Tallinn

eid@politsei.ee

+372 612 3000

7.11.2018

Documento Nacional de Identidad electrónico (DNIe)

Hispaania isikutunnistus (DNIe)

Hispaania Kuningriik

Kõrge

| Hispaania Kuningriigi siseministeerium |
| --- |
| C / Julián González |
| Segador, s/n |
| 28043 Madrid |
| divisiondedocumentacion@policia.es |

Hispaania Kuningriigi siseministeerium

C / Julián González

Segador, s/n

28043 Madrid

divisiondedocumentacion@policia.es

7.11.2018

Luksemburgi riiklik e-isikutunnistus

Luksemburgi e-isikutunnistus

Luksemburgi Suurhertsogiriik

Kõrge

| Siseministeerium |
| --- |
| BP 10 |
| L-2010 Luxembourg |
| minint@mi.etat.lu |
| secretariat@ctie.etat.lu |
| +352 2478 4600 |

Siseministeerium

BP 10

L-2010 Luxembourg

minint@mi.etat.lu

secretariat@ctie.etat.lu

+352 2478 4600

7.11.2018

Belgia eID süsteem FAS / eCards

Belgia kodaniku e-isikutunnistus

Välismaalase e-isikutunnistus

Belgia Kuningriik

Kõrge

| Poliitika ja tugiteenuste föderaalne avalik teenistus (BOSA) / Digiülemineku peadirektoraat |
| --- |
| Simon Bolivarlaan 30, |
| 1000 Brüssel |
| eidas@bosa.fgov.be |

Poliitika ja tugiteenuste föderaalne avalik teenistus (BOSA) / Digiülemineku peadirektoraat

Simon Bolivarlaan 30,

1000 Brüssel

eidas@bosa.fgov.be

27.12.2018

Cartão de Cidadão (CC)

Portugali riiklik

e-isikutunnistus

Portugali Vabariik

Kõrge

| AMA – Haldussüsteemi ajakohastamise amet |
| --- |
| Rua de Santa Marta 55, 3o |
| 1150 - 294 Lissabon |
| ama@ama.pt |
| +351 217 231 200 |

AMA – Haldussüsteemi ajakohastamise amet

Rua de Santa Marta 55, 3o

1150 - 294 Lissabon

ama@ama.pt

+351 217 231 200

28.2.2019

GOV.UK Verify

GOV.UK Verify eID vahendeid pakuvad:

| — | Barclays |
| --- | --- |

—

Barclays

| — | Experian |
| --- | --- |

—

Experian

| — | Post Office |
| --- | --- |

—

Post Office

| — | SecureIdentity |
| --- | --- |

—

SecureIdentity

| — | Digidentity |
| --- | --- |

—

Digidentity

Ühendkuningriik

Märkimisväärne

Madal

| Valitsuse digitaalteenistus |
| --- |
| The White Chapel Building |
| 10 Whitechapel High St |
| London E1 8QS |
| eidas-support@digital.cabinet-office.gov.uk |
| +44 78585 008 654 |

Valitsuse digitaalteenistus

The White Chapel Building

10 Whitechapel High St

London E1 8QS

eidas-support@digital.cabinet-office.gov.uk

+44 78585 008 654

2.5.2019

Itaalia e-ID, mis põhineb riiklikul isikutunnistusel (CIE)

e-isikutunnistus (Carta di Identità elettronica, CIE)

Itaalia

Kõrge

| Siseministeerium |
| --- |
| Piazza del Viminale 1 |
| 00184 Rooma |
| segreteriaservizidemografici@interno.it |
| +39 06 465 27751 |

Siseministeerium

Piazza del Viminale 1

00184 Rooma

segreteriaservizidemografici@interno.it

+39 06 465 27751

13.9.2019

Tšehhi Vabariigi

riiklik

identimissüsteem

Tšehhi e-isikutunnistus

Tšehhi Vabariik

Kõrge

| Tšehhi Vabariigi siseministeerium |
| --- |
| Nad Štolou 936/3 |
| P. O. BOX 21 |
| 170 34 Praha 7 |
| eidas@mvcr.cz |

Tšehhi Vabariigi siseministeerium

Nad Štolou 936/3

P. O. BOX 21

170 34 Praha 7

eidas@mvcr.cz

13.9.2019

Madalmaade e-identimise raamistik (Afsprakenstelsel Elektronische Toegangsdiensten)

eHerkenning (ettevõtetele)

Madalmaade Kuningriik

Kõrge

Märkimisväärne

| Sise- ja kuningriigi suhete ministeerium - Logius |
| --- |
| Postbus 96810 |
| 2509 JE Den Haag |
| info@eherkenning.nl |

Sise- ja kuningriigi suhete ministeerium - Logius

Postbus 96810

2509 JE Den Haag

info@eherkenning.nl

13.9.2019

Slovakkia eID süsteem

Slovakkia e-isikutunnistus

Slovaki Vabariik

Kõrge

| Slovaki Vabariigi investeeringute ja teabe asepeaministri kantselei |
| --- |
| Štefánikova 15 |
| 811 05 Bratislava |
| eidas@vicepremier.gov.sk |
| +421 2 2092 8177 |

Slovaki Vabariigi investeeringute ja teabe asepeaministri kantselei

Štefánikova 15

811 05 Bratislava

eidas@vicepremier.gov.sk

+421 2 2092 8177

18.12.2019

Läti eID süsteem

e-isikutunnistus

eParaksts karte

eParaksts karte+

eParaksts

Läti

Kõrge

Märkimisväärne

| Läti Vabariigi siseministeeriumi kodakondsus- ja migratsiooniamet (OCMA) |
| --- |
| Čiekurkalna 1. līnija 1 k-3 |
| LV-1026, Riia |
| rigas.1.nodala@pmlp.gov.lv |

Läti Vabariigi siseministeeriumi kodakondsus- ja migratsiooniamet (OCMA)

Čiekurkalna 1. līnija 1 k-3

LV-1026, Riia

rigas.1.nodala@pmlp.gov.lv

Läti riiklik raadio- ja televisioonikeskus (LVRTC)

Ērgļu iela 14 Riia, LV-1012

eparaksts@eparaksts.lv

18.12.2019

Belgia eID süsteem FAS / itsme®

itsme® mobiiliäpp

Belgia Kuningriik

Kõrge

Poliitika ja tugiteenuste föderaalne avalik teenistus (BOSA) / Digiülemineku peadirektoraat

Simon Bolivarlaan 30,

1000 Brüssel

eidas@bosa.fgov.be

18.12.2019

Taani eID süsteem (NemID)

NemID kaart

NemID mobiiliäpp

NemID token

NemID riistvara võti

NemID IVR

NemID Magna card (võtmekaart)

Taani Kuningriik

Märkimisväärne

Rahandusministeeriumi digitaliseerimisagentuur

Landgreven 4

1017 Kopenhaagen K

digst@digst.dk

+45 3392 5200

8.4.2020

Chave Móvel Digital (CMD)

Digitaalne mobiilvõti (mobiil-ID)

Portugali Vabariik

Kõrge

| AMA – Haldussüsteemi ajakohastamise amet |
| --- |
| Rua de Santa Marta 55 3o |
| 1150 - 294 Lissabon |
| ama@ama.pt |
| +351 217 231 200 |

AMA – Haldussüsteemi ajakohastamise amet

Rua de Santa Marta 55 3o

1150 - 294 Lissabon

ama@ama.pt

+351 217 231 200

8.4.2020

Leedu eID süsteem

(ATK - Asmens tapatybės kortelė)

Leedu riiklik isikutunnistus

Leedu Vabariik

Kõrge

| Leedu Vabariigi siseministeerium |
| --- |
| Šventaragio str. 2 |
| Vilnius LT-01510 |
| bendrasisd@vrm.lt |
| +37052717130 |

Leedu Vabariigi siseministeerium

Šventaragio str. 2

Vilnius LT-01510

bendrasisd@vrm.lt

+37052717130

21.8.2020

Madalmaade eID süsteem (DigiD)

DigiD

Madalmaade Kuningriik

Märkimisväärne

Kõrge

| Sise- ja kuningriigi suhete ministeerium - Logius |
| --- |
| Postbus 96810 2509 JE |
| Haag |
| logiussecretariaatproductiehuis@logius.nl |

Sise- ja kuningriigi suhete ministeerium - Logius

Postbus 96810 2509 JE

Haag

logiussecretariaatproductiehuis@logius.nl

21.8.2020

---

(1)  ELT L 257, 28.8.2014, lk 73.

---

V Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 14.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 432/11 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 432/11

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2020/C 432/08)

Käesolev teade avaldatakse komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõike 5 kohaselt.

TEADE KOONDDOKUMENDI STANDARDMUUDATUSE KOHTA

„CHAMPAGNE“

PDO-FR-A1359-AM03

Teate kuupäev: 1.10.2020

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Tagasilõikamine

I peatüki VI punkti alapunkti 1 alapunkti b tabelis on asendatud lõikamismeetod „Chablis’ lõikamismeetod“ rea „Kirjeldus“ punktis c järgmisega: „Tüve algusesse jäetakse asendusvõrse, nn rachet, mis on lõigatud maksimaalselt 2 pungani.“

Üks kahest võrset puudutavast lubatud viisist ei vasta selle lõikamisviisi puhul praktikale. Selle muudatuse eesmärk on parandada ekslik kirjeldus.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

2.   Muud kasvatusviisid

VI punkti alapunkti 2 alapunkti c on lisatud nõue, mis on sõnastatud järgmiselt: „tärkamiseelsete herbitsiidide kasutamine ridade vahel on keelatud.“

Eesmärk on piirata sisendite kasutamist, vähendada veevarude reostamist ja julgustada ettevõtjaid mitmekesistama oma tavasid, mille puhul eelistatakse mehaanilisi haljastus- või umbrohutõrjemeetodeid.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

Tootespetsifikaadi eelmise versiooni punktis c esitatud nõue on alles jäetud ja esitatud uue versiooni punktis d.

3.   Ühest osast saagist varu moodustamine

VIII punkti alapunkti 3 viies lõik on asendatud järgmisega: „Igal aastal määratakse kindlaks saagikuse suurendamine, mis võimaldab varu täiendada, ning seda käesolevas tootespetsifikaadis ette nähtud maksimaalse kogusaagikuse piires maa- ja merekalapüügiseadustiku (code rural et de la pêche maritime) artikli D.645-7 alusel. Saagikuse individuaalne suurendamine ei tohi viia selleni, et ületatakse maksimumkogus, mille ettevõtja võib varusse paigutada.“

Varu täiendamiseks mõeldud aastase saagikoguse suurendamise 25-protsendilise ülemmäära kaotamine peaks võimaldama varu haldamist paremini kohandada iga-aastastele kõikumistele.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

4.   Pakendamine

IX punkti alapunkti 3 alapunkti b esimene lause on asendatud järgmisega: „Veine valmistatakse ja turustatakse uutes ostetud pudelites.“

Kuupäev lauses „Alates 1. jaanuarist 2015“ on möödunud ja seetõttu on need sõnad välja jäetud.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

5.   Üleminekumeetmed

XI punkti alapunktis 2 on üleminekumeede välja jäetud, sest tähtaeg on möödunud.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

6.   Märgistus

XII punkti alapunkt b on asendatud järgmisega:

„Selle kaitstud päritolunimetusega veinide märgistusega võib täpsustada üksnes järgmiste väiksemate geograafiliste üksuste nimesid vastavalt järgmistele tingimustele:

| — | katastriüksus või |
| --- | --- |

—

katastriüksus või

| — | kommuun. |
| --- | --- |

—

kommuun.

Kohanimi või kommuuni nimi märgitakse saagideklaratsioonile.

Kõik põhiveinide valmistamiseks kasutatavad viinamarjad on asjaomasest kommuunist või selle kohanimega kohast pärit viinamarjad.

Kommuuni nimele võib lisada „Premier Cru“ ja „Grand Cru“ käesoleva tootespetsifikatsiooni I peatüki II punkti „Geograafilised tähised, aastakäik, lisamärked“ alapunktides b ja c sätestatud tingimustel.

Väljaspool eelnimetatud kommuune tuleb kommuuni nimele lisada märge „Vigne de“ või „Vignoble de“.

Kommuuni või katastriüksuse nimi võib olla trükitud tähtedega, mille kõrgus ja laius ei tohi ületada kaitstud päritolunimetuse nime moodustavate tähtede suurust.

Kommuuni nime märgistust võib eespool sätestatud korras täiendada nii, et kommuuni nimi näidatakse veel kord ära kuvee nimetuses.“

Tehakse ettepanek lubada kasutada kommuuni nimesid väiksema geograafilise üksuse märkena kooskõlas eespool sätestatud nõuetega.

See muudatus mõjutab koonddokumendis esitatud teavet. Muude oluliste tingimuste punkti muudetakse vastavalt.

7.   Peamised kontrollitavad punktid ja hindamismeetodid

Tootespetsifikaadi III peatüki I punktis on ajakohastatud peamiste kontrollitavate punktide ja vastavate hindamismeetodite tabelit, lisades punkte ja täpsustades mõnda hindamismeetodit.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

8.   Seos(t)e kirjeldus

Koonddokumendi punkti „Seos(t)e kirjeldus“ esialgne sisu geograafilist piirkonda käsitleva teabe kohta asendatakse tootespetsifikaadi I peatüki X osa „Seos geograafilise piirkonnaga“ kogu tekstiga. Selle asendamisega lisatakse seega õigusaktidega nõutav üksikasjalik ja täpne teave.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

„Champagne“

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

5. Kvaliteetvahuvein

4.   Veini(de) kirjeldus

Tegemist on roosade ja valgete kvaliteetvahuveinidega.

Minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 9 mahuprotsenti.

Pärast rikastamist ja vahu tekitamist ei tohi veinide üldalkoholisisaldus ületada 13 mahuprotsenti.

Lenduvate hapete sisaldus, üldhappesus ning vääveldioksiidi ja süsinikdioksiidi üldsisaldus on kindlaks määratud liidu õigusaktidega.

Veinid võivad olla valged (valmistatud heledate ja tumedate viinamarjade segust, valmistatud ainult heledatest viinamarjadest (valge vein heledatest viinamarjadest) või ainult tumedatest viinamarjadest (valge vein tumedatest viinamarjadest)) või roosad (valmistatud segamise või saignée-meetodil) ja valmistatud ühest või mitmest kommuunist pärit viinamarjadest. Need võivad olla aastakäiguveinid või mitte.

Kõikidel veinidel on üks ühine joon: nende happesus, mis tagab nende värskuse ja vananevuse. Kõige noorematel veinidel on väga värskeid noote: lilleseid, valgete puuviljade, tsitruste ja mineraalide noote. Laagerdunud veinidel on täidlasem lõhnapalett: kollased puuviljad, küpsetatud puuviljad, vürtsid. Kõige arenenumatel täidlastel veinidel on sügav tertsiaarne aroom: sukaadi, metsaaluse, röstimise lõhn. Tootele „Champagne“ iseloomulik kihisemine on noorte veinide puhul tugev ja püsiv. Veini vananemisel muutub see kergemaks ja kreemisemaks.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): | |
| Minimaalne üldhappesus: | milliekvivalentides liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta): | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides):

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides):

Minimaalne üldhappesus:

milliekvivalentides liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta):

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

5.   Veinivalmistustavad

a.   Konkreetsed veinivalmistustavad

Istutustihedus – üldsätted

Viljelustavad

Viinapuude istutamisel ei tohi ridadevaheline vahemaa olla suurem kui 1,50 meetrit. Viinapuude tüvede vaheline vahemaa samas reas võib olla 0,90–1,50 meetrit. Ridade vahemaa ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahemaa summa ei tohi olla suurem kui 2,50 meetrit.

Istutustihedus – erisätted

Viljelustavad

Selleks et võimaldada sobivate masinate kasutamist, võivad kasvatuskohtades,

| — | mille pikikalle ületab 35 % või |
| --- | --- |

—

mille pikikalle ületab 35 % või

| — | mille pikikalle ületab 25 % ja samal ajal põikikalle on suurem kui 10 %, |
| --- | --- |

—

mille pikikalle ületab 25 % ja samal ajal põikikalle on suurem kui 10 %,

olla vahekäigud, mille laius on 1,50–3 meetrit ning mida võib olla kuni üks vahekäik kuue rea kohta. Sellisel juhul ei tohi teiste ridade vahemaa ja samas reas olevate taimede tüvede vahemaa summa olla suurem kui 2,30 meetrit.

Viinapuude lõikamise nõuded

Viljelustavad

Viinapuude tüvede mis tahes ülekattuvus ja viljavõrsete teineteise ette paigutamine ei ole lubatud. Pungade arv võib olla kuni 18 punga ruutmeetri kohta. Lõikamine toimub hiljemalt enne fenoloogilist arengustaadiumi (F) (Lorentzi skaalal 12), st siis, kui on moodustunud neli lehte.

Viinapuude lõikamisel kasutatakse järgmisi tehnikaid:

| — | Chablis’ lõikamismeetod; |
| --- | --- |

—

Chablis’ lõikamismeetod;

| — | Royat’ nöörpuu vorm; |
| --- | --- |

—

Royat’ nöörpuu vorm;

| — | Marne’i oru lõikamine; |
| --- | --- |

—

Marne’i oru lõikamine;

| — | lihtne Guyot’ lõikamine, kahekordne Guyot’ lõikamine ja asümmeetriline Guyot’ lõikamine. |
| --- | --- |

—

lihtne Guyot’ lõikamine, kahekordne Guyot’ lõikamine ja asümmeetriline Guyot’ lõikamine.

Keelatud on kõik vahendid, mis ei võimalda koristada terveid viinamarjakobaraid.

Konkreetsed veinivalmistustavad

Puutükkide kasutamine on keelatud.

Kääritatava veinivirde mahu suurenemine rikastamise käigus ei tohi ületada 1,12 % alkoholisisalduse suurenemisel ühe mahuprotsendi võrra.

Lisaks eespool nimetatud sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul võtta arvesse kohustusi, mis on kehtestatud liidu tasemel ning sätestatud maaseadustikus (code rural).

Veinid valmistatakse eranditult teise kääritamise teel klaaspudelites.

b.   Maksimaalne saagikus

Maksimaalne kogusaagikus

15 500 kilogrammi viinamarju hektari kohta.

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjad korjatakse, veini kääritatakse ja valmistatakse, sealhulgas laagerdatakse ja pakendatakse 6. mai 1919. aasta seaduse artiklis 17 määratletud territooriumil.

7.   Peamine veiniviinamarjasort / peamised veiniviinamarjasordid

'Arbane B' (hele)

'Chardonnay B' (hele)

'Meunier N' (tume)

'Petit Meslier B' (hele)

'Pinot blanc B' (hele)

'Pinot gris G' (hall)

'Pinot noir N' (tume)

8.   Seos(t)e kirjeldus

Teave geograafilise piirkonna kohta

Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus

Geograafiline piirkond asub Prantsusmaa kirdeosas ning paikneb Aisne’i, Aube’i, Haute-Marne’i, Marne’i ja Seine-et-Marne’i departemangu kommuunides.

Viinamarjakoristuseks täpselt määratletud maatükid on osa maastikust, mida iseloomustavad nõlvadel paiknevad viinamarjaistandused Pariisi nõo idaosas asuvatel kulumisastangutel, mis kujutavad endast imposantseid geomorfoloogilisi struktuure:

| — | kulumisastang Côte d’Ile-de-France Marne’is ja sellega seotud orgude nõlvad, mis hõlmavad põhjast lõunasse Montagne de Reimsi platood, Marne’i orgu (mis jätkub Aisne’i lõunaosas ja kuni Seine-et-Marne’ini), Côte des Blancsi ja Côte du Sézannais’d kõige ikoonilisemate sektorite puhul; |
| --- | --- |

—

kulumisastang Côte d’Ile-de-France Marne’is ja sellega seotud orgude nõlvad, mis hõlmavad põhjast lõunasse Montagne de Reimsi platood, Marne’i orgu (mis jätkub Aisne’i lõunaosas ja kuni Seine-et-Marne’ini), Côte des Blancsi ja Côte du Sézannais’d kõige ikoonilisemate sektorite puhul;

| — | kulumisastang Côte de Champagne koos Marne’i Vitryat’ ja Montgueux’ Aubois’ sektoriga; |
| --- | --- |

—

kulumisastang Côte de Champagne koos Marne’i Vitryat’ ja Montgueux’ Aubois’ sektoriga;

| — | kulumisastang Côte des Bar, mida läbistab mitu orgu ning mis hõlmab idas Bar-sur-Aubois’d ja läänes Bar-Séquanais’d, Aube’is ja Haute-Marne’is. |
| --- | --- |

—

kulumisastang Côte des Bar, mida läbistab mitu orgu ning mis hõlmab idas Bar-sur-Aubois’d ja läänes Bar-Séquanais’d, Aube’is ja Haute-Marne’is.

Sellel tüüpilisel kulumisastangute maastikul, millega külgnevad orud, on nõlvad idas ja lõunas, mõnikord põhjas, nagu ka Montagne de Reimsi platoo põhjaosas ja Marne’i orus selle jõe vasakul kaldal.

Pangad koosnevad kõvadest pae- või kriitkivikihtidest. Nõlvade kallakud on kriitkivised, mergilised või liivased, pehmemad, erodeerunud ja seejärel kattunud taas kõrgemal asetsevatelt pankadelt pärit rusukalde settega.

Champagne’i viinamarjaistandused asuvad põhjapoolses piirkonnas. Sealset kliimat iseloomustab kaks erinevat mõju:

| — | ookeaniline, mis tagab ühtlase niiskuse ning väikese temperatuurikõikumise eri aastaaegade arvestuses; |
| --- | --- |

—

ookeaniline, mis tagab ühtlase niiskuse ning väikese temperatuurikõikumise eri aastaaegade arvestuses;

| — | kontinentaalne, mille tõttu esineb vahel hävitavat külma ja tänu millele on suvel päikest, nagu vaja. |
| --- | --- |

—

kontinentaalne, mille tõttu esineb vahel hävitavat külma ja tänu millele on suvel päikest, nagu vaja.

Seost piirkonnaga väljendava inimteguri kirjeldus

Antiikajast pärit viinamarja hakati Champagne’is laialdaselt kasvatama IX sajandil, kui viinamarjakasvatus arenes kloostrites. Loomulikult vahutava valge veini ja vahuvalmistamise eripärane kogemus omandati XVII sajandi lõpul. XIX sajandi lõpul märkis tuntud veinispetsialist Weinmann, et „Champagne’i vein on väga kääriv. Champagne’i veinid teevad vahu tekitamise töö ära palju lihtsamalt, korrapärasemalt ja paremini kui ükski teine kääritusaine.“

Esimesed viited sellele veinile, mis ristiti „korgi pealt ära lööjaks“, esinevad 1700. aastal abee Chaulieu luuletustes. Esimest korda tutvustas seda meetodit siiski 1718. aastal kanoonik Godinot, kes on tõenäoliselt teose „Manière de cultiver la vigne et de faire le vin de Champagne [...]“ autor. Ta täpsustas, et need valged veinid, mis peavad olema „heledad nagu pisarad silmist [...], on valmistatud tumedatest viinamarjadest. Mida varem pärast lõikamist viinamarju pressitakse, seda valgem on vein.“ Seepärast püüavad viinamarjakasvatajad hoida viinamarjad saagikoristuse ajal tervena, transportida ja ladustada neid väga hoolikalt ning viia pressini puutumatul kujul. Pressida tuleb õrnalt, survet järk-järgult tugevdades. Mahlad fraktsioneeritakse (kuvee ja taille) ja osasid kääritatakse eraldi. Seega järgivad pressimiskeskused rangeid nõudeid ja nende suhtes kohaldatakse range kontrolliga heakskiitmismenetlust.

Täpsed oskused arenesid välja kloostrites. Jules Guyot juhtis 1866. aastal tähelepanu eri sortide või maatükkide viinamarjade segamise tähtsusele. Alates XX sajandi algusest on suhkru ja happesuse tasakaalu ning vahutamisvõime põhjal valitud kolm viinamarjasorti: 'Pinot noir N' (tume), 'Chardonnay B' (hele) ja 'Meunier N' (tume). Tootja moodustab segud, maitstes erinevaid saadud põhiveine. Segatud põhiveinid villitakse vahu tekitamiseks ja käärimissettel laagerdamiseks, mis on tingimata pikk, eriti aastakäiguveinide puhul.

Champagne’i kriidised keldrid, kus on ideaalsed looduslikud temperatuuri- ja niiskustingimused, on soodustanud vahu tekitamise selle etapi arengut. Kui käärimissettel laagerdamine on lõppenud, tuleb segamisetapp, et libistada sete aeglaselt pudelikaela, siis pursatamine – tegevus, mille käigus eemaldatakse pudelis olev sete. Pärast pursatamist lisatakse expédition’i segu (liqueur d’expédition), mis aitab määratleda toote „Champagne“ eri liike.

Vahu tekitamine teise kontrollitud kääritamisega pudelites, nn Champagne’i meetod eksporditi ja peagi kasutati nimetust „Champagne“ väljaspool tootmispiirkonda. Alates 1882. aastast esitasid Champagne’i tootjad, kes ühinesid ametiühinguorganisatsiooni (Union des Maisons de Champagne), kohtule hagid ning vahetult enne pettusi ja võltsinguid käsitleva 1. augusti 1905. aasta seaduse vastuvõtmist otsustas kohus, et nimetus „Champagne“ on reserveeritud Champagne’is välja töötatud ja seal korjatud viinamarjadest valmistatud veinidele, ning tagas nii esimest korda päritolunimetuse kaitse. Geograafilise piirkonna määratlemise töödega tehti seejärel algust 1908. aastal. Champagne’i elanikud on solidaarsed ja väljendavad seda suurte kutseorganisatsioonide kaudu.

Teave toote kvaliteedi ja omaduste kohta

Veinid võivad olla valged (valmistatud heledate ja tumedate viinamarjade segust, valmistatud ainult heledatest viinamarjadest (valge vein heledatest viinamarjadest) või ainult tumedatest viinamarjadest (valge vein tumedatest viinamarjadest)) või roosad (valmistatud segamise või saignée-meetodil) ja valmistatud ühest või mitmest kommuunist pärit viinamarjadest. Need võivad olla aastakäiguveinid või mitte.

Kõikidel veinidel on üks ühine joon: nende happesus, mis tagab nende värskuse ja vananevuse.

Kõige noorematel veinidel on väga värskeid noote: lilleseid, valgete puuviljade, tsitruste ja mineraalide noote. Laagerdunud veinidel on täidlasem lõhnapalett: kollased puuviljad, küpsetatud puuviljad, vürtsid. Kõige arenenumatel täidlastel veinidel on sügav tertsiaarne aroom: sukaadi, metsaaluse, röstimise lõhn.

Kaitstud päritolunimetusega „Champagne“ veini iseloomulik kihisemine on noorte veinide puhul tugev ja püsiv. Veini vananemisel muutub see kergemaks ja kreemisemaks.

Põhjuslikud seosed

Asjaolu, et need kolm kulumisastangut avanevad maastikul ulatuslikult tasandikule ja orgudele, tagab viinapuudele piisava valguse, mis võimaldab marjadel küpseda, ning seda isegi põhjapoolsetel külgedel. Tänu avatud maastikule ei jää ka külm õhk seisma ja seega väheneb külmumisoht.

Nende nõlvade kalle, millel viinamarju kasvatatakse, tagab optimaalse loomuliku kuivendamise, mille tagavad ka erinevad substraadid, mis võimaldavad viinapuude looduslikku veega varustamist reguleerida. Kriit kõrvaldab tänu oma poorsusele ja läbilaskvusele üleliigse vee, tagades samas pinnase uuesti niisutamise kuiva ilmaga nii, et vesi tõuseb kapillaare pidi taas üles. Muus pinnases on mergli kõrval, mis tagab veevaru, kas lubjakivikihid või karbonaatliivad, kusjuures tänu viimastele imbub niiskete perioodide üleliigne vesi pinnasesse. Seda tüüpi pinnas ja need eripärased ilmastikutingimused on määranud selle, milliseid viinamarjasorte viinamarjaistanduste eri piirkondadesse istutatakse.

Champagne’i ainulaadse kliima tõttu on viinamarjade ja seejärel virde loomulik happesus suurte vahuveinide tootmiseks ideaalne. Tasakaal selle happesuse (väga vajalik värskus) ja viinamarjade küpsusastme vahel tagab parimad aastakäigud ja hea säilimisvõime.

Looduslike tegurite mitmekesisust – mis on tõeline mosaiik – kasutab ühe maatüki tasandil viinamarjakasvataja, kes valdab kõiki kasvatustavasid, et väljendada viinamarjade eripära.

Viinamarjade hoidmine tervena korjamisel, kergel pressimisel ja mahlade fraktsioneerimisel võimaldab vältida nende värvumist ja tagada seega nende läbipaistvuse, mis on vahu kvaliteedi seisukohast väga oluline. Mahlade fraktsioneerimine muudab ka lõhnabuketi keerukamaks.

Happesuse poolest rikkal kuveel on värske ja elav aroom; selle kasutamine segudes toob täielikult välja käärimissettel laagerdumise käigus tekkinud tertsiaararoomi.

Taille on puuviljalisem ja tanniinirikkam.

Varasemate saakide réserve’i veinid (v.a aastakäiguveinid) annavad segudele arenenud veinide küpsemad omadused. Selle väljatöötaja anne, kes valib veinid peenesse segusse, avaldub kogu käärimissettel laagerdumise protsessi jooksul ning nii sünnibki „Champagne“. Niisugune pidev laagerdumine Champagne’i keldrites võib heade veinide puhul kesta mitu aastakümmet, kusjuures nende suhtelise värskuse tõttu tekib vaht hästi.

Kuna toote „Champagne“ valmistamine on äärmiselt tehniline töö, on tarvis spetsiifilist kulukat taristut. Valmistamis-, käitlemis- ja pakendamiskohad paiknevad viinamarjaistanduste läheduses asuvates kommuunides.

Viinamarja kasvatati Champagne’is juba meie aja alguses, kuid „Champagne“ muutus suursuguseks joogiks eelkõige XVII sajandil, kui järk-järgult õpiti teise pudelis kääritamise käigus vahtu tekitama. Sama sajandi lõpus pakendasid Champagne’i tootjad transportimiseks oma veinid vaatide asemel pudelitesse, et säilitada nende kvaliteet ja omadused.

Pudelitesse jäänud vaht ja peened mullid sattusid klaasidesse ja edu tuli kohe. Noored aadlikud, kes janunesid uudsuse järele, nautisid seda, poeedid ülistasid, kirjanikud tagasid sellele koha oma teostes. Sellest sai regendi, Louis XV ja madame de Pompadouri õukonna lemmik. Rahandustegelased ja ametnikud jäljendasid aadlit, provints kopeeris pealinna. Louis XV ja Louis XVI ajal saavutas veinitööstus suure õitsengu ning toote „Champagne“ maine kasvas märkimisväärselt nii Prantsusmaal kui ka välismaal. Vahuvein oli moes seal, kus oli heaks tooniks järgida Prantsuse moodi, ning kogu XVIII sajandi Euroopas kaunistas „Champagne“ pidusid ja supeesid. See tuntus püsib ka tänapäeval. Viinamarjakasvatajad, kooperatiivid ja Champagne’i veinimõisad jätkavad oma jõupingutusi, täiustades kollektiivseid nõudeid, et edendada kaitstud päritolunimetust „Champagne“ – oma ühist pärandit, et see oleks suurepärane, ning püüavad saavutada seda, et selle nime ja isikupära austataks.

9.   Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Märgistus

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamist käsitlevad lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Ükski pudel ei tohi ringelda – välja arvatud ühe ja sama ettevõtja kahe tegevuskoha vahel või kahe ettevõtja tootmiskoha vahel – muidu, kui ainult nii, et valmistusprotsess on lõppenud ja sellel on märgistus, mis vastab kehtivatele õigusaktidele.

Veine sisaldavad pudelid suletakse korgiga, mille pudelikaela sisse jääval osal on kontrollitud päritolunimetus, või kui tegemist on pudeliga, mille nominaalmaht on kuni 0,20 liitrit, sulguri muul siseosal.

Märgistus

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamist käsitlevad lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Märgistused ja äridokumendid peavad sisaldama registreerimisnumbreid, mille on ette näinud Champagne’i veinide tootmisharudevaheline komitee ja mis võimaldavad ettevõtjaid kindlaks teha.

Märgistusel selgelt ja loetavalt näidatud tootja nimele lisatakse selle kommuuni nimi, kus vein valmistati, kui tootja asukoht on väljaspool kõnealust piirkonda.

Viinamarjasordi märkimine

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamist käsitlevad lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Viinamarjasordi võib märkida tähtedega, mille kõrgus ja laius ei ületa 3 mm ja mille suurus on pool kaitstud päritolunimetuse tähtede suurusest. Viinamarjasordi märkimine on võimalik ainult juhul, kui kõik põhiveini valmistamiseks kasutatavad viinamarjad on pärit sellest sordist.

Aastakäigu esitamine

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamist käsitlevad lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Aasta märkimise korral märgitakse see korgile või kuni 0,20-liitrise nimimahu korral muule sobivale sulgurile ja märgistusele. Aastakäik näidatakse ära ka arvetel ja saatedokumentidel.

Pakendamine

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

Pakendamine määratletud geograafilises piirkonnas

Tingimuse kirjeldus

Veine turustatakse pudelis, milles tekitati vaht, välja arvatud pudelid, mille maht on väiksem kui 37,5 cl või suurem kui 300 cl.

Veinid viiakse tarbija jaoks turule pärast vähemalt 15-kuulist valmimisperioodi alates villimise kuupäevast või aastakäiguveinide puhul 36-kuulist valmimisperioodi.

Märgistus

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamist käsitlevad lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Selle kaitstud päritolunimetusega veinide märgistusega võib täpsustada üksnes järgmiste väiksemate geograafiliste üksuste nimesid vastavalt järgmistele tingimustele:

| — | katastriüksus või |
| --- | --- |

—

katastriüksus või

| — | kommuun. |
| --- | --- |

—

kommuun.

Kohanimi või kommuuni nimi märgitakse saagideklaratsioonile.

Kõik põhiveinide tootmiseks valmistatavad viinamarjad on asjaomasest kommuunist või selle kohanimega kohast pärit viinamarjad.

Kommuuni nimele võib lisada „Premier Cru“ ja „Grand Cru“ käesoleva tootespetsifikatsiooni I peatüki II punkti „Geograafilised tähised, aastakäik, lisamärked“ alapunktides b ja c sätestatud tingimustel.

Väljaspool eelnimetatud kommuune tuleb kommuuni nimele lisada märge „Vigne de“ või „Vignoble de“.

Kommuuni või katastriüksuse nimi võib olla trükitud tähtedega, mille kõrgus ja laius ei tohi ületada kaitstud päritolunimetuse nime moodustavate tähtede suurust.

Kommuuni nime märgistust võib eespool sätestatud korras täiendada nii, et see kommuuni nimi näidatakse veel kord ära kuvee nimetuses.

Link tootespetsifikaadile

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-fc0f1954-4b40-4e61-a291-93b955aa1410

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---

| 14.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 432/19 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 432/19

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2020/C 432/09)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

TEADE KOONDDOKUMENDI STANDARDMUUDATUSE KOHTA

„ROSÉ DES RICEYS“

PDO-FR-A1363-AM02

Teate esitamise kuupäev: 1.10.2020

KINNITATUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Geograafiline piirkond

Tootespetsifikaadi I. peatüki punkti IV alapunkti 1, milles käsitletakse geograafilist piirkonda, on lisatud viide 2019. aasta ametlikule geograafilisele koodile.

Lisatud on ka kuupäev, millal päritolunimetuse geograafilise piirkonna riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi pädev komitee selle heaks kiitis.

Need muudatused ei too kaasa geograafilise piirkonna muutmist.

Uue sõnastusega saab tagada, et geograafilise piirkonna kommuunid on tootespetsifikaadis selgelt määratletud.

Koonddokumenti ajakohastatakse punktis „Määratletud geograafiline piirkond“.

2.   Muud viljelustavad

Punkti VI alapunkti 2 alapunkti c on lisatud järgmiselt sõnastatud eeskiri: „tärkamiseelsete herbitsiidide kasutamine on keelatud“.

Muudatuse eesmärk on piirata sisendite kasutamist, vähendada veevarude reostust ja suurendada ettevõtjate teadlikkust oma tavade mitmekesistamisest, keskendudes karjatamisele või mehaanilistele umbrohutõrjemeetoditele.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

Tootespetsifikaadi eelmise versiooni punktis c esitatud eeskiri jääb alles ja sellele osutatakse uues versioonis punktis d.

3.   Üleminekumeetmed

Punktist XI jäetakse välja üleminekumeede, kuna selle tähtaeg on läbi.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

4.   Peamised kontrollitavad punktid ja hindamismeetodid

Tootespetsifikaadi III peatüki I punktis on ajakohastatud peamiste kontrollitavate punktide tabelit et lisada peamisi punkte, samuti on ajakohastatud hindamismeetodeid, et teatavaid neist täpsustada.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

5.   Märgistamisega seotud lisasätted – täiendavad nimetused

Koonddokumenti täiendatakse punktis „Märgistamisega seotud lisasätted – täiendavad nimetused“.

Punkti „Märgistamise erinõuded“ varasemas sõnastuses on osutatud sätete kohta teabe saamiseks tootespetsifikaadile.

See sõnastus asendatakse tootespetsifikaadis esitatud sätetega. Need jäävad samaks, mis tootespetsifikaadi eelmises versioonis.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

Rosé des Riceys

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

4.   Veini(de) kirjeldus

Analüütilised omadused

Tegemist on vaiksete roosade veinidega

Veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 10 mahuprotsenti.

Pärast rikastamist ei tohi veinide alkoholisisaldus ületada 13 mahuprotsenti.

Fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus veinis võib olla kuni 3 grammi.

Veini värviküllane ja intensiivne värvus ulatub lõheroosast krapipunaseni. Tegemist on peene- ja õrnamaitselise veiniga, mille maitse suus on püsiv. Värske veini puhul võib tunda punaste puuviljade maitset. Pärast mitmeaastast seismist kujuneb välja täielik maitsebukett, mida sageli iseloomustatakse kuivatatud puuviljade ja vürtside maitse abil, sõltuvalt aastakäigust võib tunda ka konserveeritud puuviljade maitset. Üldiselt iseloomustab veine peen maitse, maitseomaduste tasakaal ja veini üldine harmoonia.

Maksimaalse üldalkoholisisalduse, minimaalse tegeliku alkoholisisalduse, minimaalse üldhappesuse, maksimaalse lenduvate hapete sisalduse ning maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse kohta kohaldatakse üldistes eeskirjades sätestatud nõudeid.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): | |
| Minimaalne üldhappesus: | milliekvivalentides liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta): | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides):

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides):

Minimaalne üldhappesus:

milliekvivalentides liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta):

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

5.   Veinivalmistustavad

a.   Veinivalmistuse eritavad

Veinivalmistustavad

Veinide valmistamisel kohaldatav piirang

Aktiivsöe kasutamine veini valmistamisel on nii puhtal kujul kui ka seguna keelatud.

Puutükkide kasutamine on keelatud.

Kääritatava veinivirde mahu suurenemine rikastamise käigus ei tohi ületada 1,12 % alkoholisisalduse suurenemisel ühe mahuprotsendi võrra.

Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul kinni pidada liidu tasandi ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustiku (code rural et de la pêche maritime) sätetest.

Istutustihedus

Viljelustavad

Üldsätted

Viinapuude istutamisel ei tohi ridadevaheline vahemaa olla suurem kui 1,50 meetrit.

Viinapuude tüvede vaheline vahemaa samas reas võib olla 0,90–1,50 meetrit.

Ridade vahemaa ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahemaa summa ei tohi olla suurem kui 2,50 meetrit.

Erisätted

Selleks et võimaldada sobivate masinate kasutamist, võivad kasvatuskohtades,

| — | mille pikikalle ületab 35 % või |
| --- | --- |

—

mille pikikalle ületab 35 % või

| — | mille pikikalle ületab 25 % ja põikikalle on samal ajal suurem kui 10 %, |
| --- | --- |

—

mille pikikalle ületab 25 % ja põikikalle on samal ajal suurem kui 10 %,

olla vahekäigud, mille laius on 1,50–3 meetrit ning mida võib olla kuni üks vahekäik kuue rea kohta. Sellisel juhul ei tohi teiste ridade vahemaa ja samas reas olevate taimede tüvede vahemaa summa olla suurem kui 2,30 meetrit.

Viinapuude lõikamise eeskirjad

Viljelustavad

Viinapuude tüvede mis tahes ülekattuvus ja viljavõrsete teineteise ette paigutamine ei ole lubatud.

Pungade arv võib olla kuni 18 punga ruutmeetri kohta.

Lõikamine toimub hiljemalt enne fenoloogilist arengustaadiumi (F) (Lorentzi skaalal 12), st siis, kui on moodustunud neli lehte.

Viinapuude lõikamisel kasutatakse järgmisi tehnikaid:

| — | Royat’ nöörpuu vorm; |
| --- | --- |

—

Royat’ nöörpuu vorm;

| — | ühe-, kaheõlaline või ebasümmeetriline Guyot’ vorm. |
| --- | --- |

—

ühe-, kaheõlaline või ebasümmeetriline Guyot’ vorm.

b.   Maksimaalne saagikus

15 500 kilogrammi viinamarju hektari kohta.

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Kõik tootmisetapid toimuvad geograafilises piirkonnas, mille riiklik päritolu- ja kvaliteediinstituut (Institut national de l’origine et de la qualité) kiitis heaks pädeva riikliku komitee kolmapäeva, 12. veebruari 1969. aasta koosolekul.

Piirkond hõlmab selle tootespetsifikaadi pädeva riikliku komitee poolse kinnitamise kuupäeva seisuga ja lähtuvalt 2019. aasta ametlikest geograafilistest koodidest järgmiste valdade territooriume.

| a) | Viinamarjade koristamine ja pressimine ning veini valmistamine ja kääritamine toimub Aube’i departemangu järgmise kommuuni territooriumil: Les Riceys. |
| --- | --- |

a)

Viinamarjade koristamine ja pressimine ning veini valmistamine ja kääritamine toimub Aube’i departemangu järgmise kommuuni territooriumil: Les Riceys.

| b) | Viinamarjade pressimine ning veini valmistamine ja kääritamine toimub samuti Aube’i departemangu järgmiste kommuunide territooriumil: Avirey-Lingey, Bagneux-la-Fosse, Balnot-sur-Laignes, Bragelogne-Beauvoir, Gyé-sur-Seine, Mussy-sur-Seine, Neuville-sur-Seine. |
| --- | --- |

b)

Viinamarjade pressimine ning veini valmistamine ja kääritamine toimub samuti Aube’i departemangu järgmiste kommuunide territooriumil: Avirey-Lingey, Bagneux-la-Fosse, Balnot-sur-Laignes, Bragelogne-Beauvoir, Gyé-sur-Seine, Mussy-sur-Seine, Neuville-sur-Seine.

7.   Peamine veiniviinamarjasort / peamised veiniviinamarjasordid

’Pinot noir N’

8.   Seos(t)e kirjeldus

Seos geograafilise piirkonnaga

Üksikasjalik teave geograafilise piirkonna kohta

Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus

Geograafiline piirkond hõlmab Aube’i departemangu lõunaosas asuvat kaheksat kommuuni. Les Riceys kommuuni pinnavormid kuuluvad Côte des Bari geoloogilisse profiili. Geoloogiline aluspind hõlmab põhiliselt Kimmeridge’i ladet ning selle keskosa lõikavad läbi Laignesi jõe org ja mitmete väiksemate jõgede orud. Kimmeridge’i ladet iseloomustab mergli ja lubjakivikihi vaheldumus ning see on väga hea pinnas viinamarjaistanduste jaoks; mäekülgedel paiknevad halli värvi savi-lubjakivirikkad mullad sisaldavad rohkesti väikesi munakive, mis soodustab pinnase soojenemist. Viinapuud on istutatud täpselt piiritletud kasvatuskohtadele, mis asuvad suurema kaldega ja päikesevalgusele avatud mäenõlvadel, mis on suunatud ida ja lõuna suunas. Suhteliselt põhjapoolse asukoha tõttu on ilmastik küllaltki külm, kuid mägede vahele peitunud ringja paigutusega viinamarjakasvatuskohas on selle jaoks väga soodne mesokliima.

Seost piirkonnaga väljendava inimteguri kirjeldus

Les Riceys viinamägede algus ulatub tõendatult VIII sajandisse, viinamarjade kasvatamisest selle kommuuni territooriumil annavad tunnistust ka dokumendid. Champagne’i maakonna kaubakontorite statistilistest andmetest ilmneb, et alates XVIII sajandist toimus Riceys’ veinide ulatuslik müük Madalmaadesse, Belgiasse, Pariisi piirkonda ja Põhja-Prantsusmaale. 1875. aastal oli viinamarjaistandused edukad. Ligikaudu 35 vahendajat turustasid Riceys’ veine. Õitsengule järgnes langusperiood, mis oli tingitud viinapuutäide põhjustatud kriisist ning tekstiilitööstuse arengust Aube’i departemangus, mis meelitas ära suure hulga maapiirkonna tööjõust. Viinamarjakasvatus taastus osaliselt tänu Aube’i departemangu liitmisega Champagne’i venipiirkonnaga (Champagne Viticole) 1927. aastal, kuid see taastumine oli vaevaline. Jäid vaid mõned aktiivsed „käsitöönduslikud tootjad“, kelle pingutuste tulemusel tunnustati veini „Rosé des Riceys“8. detsembril 1947 kaitstud päritolunimetusena. Viinamarjakasvatus ja veinitootmine taastus 1960. aastatel tänu sellele, et tegevust alustas suur hulk noori viinamarjakasvatajaid. 26. septembril 1968 asutati tootjate ametiühing Syndicat des Producteurs de l’AOC Rosé des Riceys.

Teave toote kvaliteedi ja omaduste kohta

Rosé des Riceys on vaikne vein, mille aastakäik peab olema näidatud. Veini värviküllane ja intensiivne värvus ulatub lõheroosast krapipunaseni. Tegemist on peene- ja õrnamaitselise veiniga, mille maitse suus on püsiv. Värske veini puhul võib tunda punaste puuviljade maitset. Pärast mitmeaastast seismist kujuneb välja täielik maitsebukett, mida sageli iseloomustatakse kuivatatud puuviljade ja vürtside maitse abil, sõltuvalt aastakäigust võib tunda ka konserveeritud puuviljade maitset. Üldiselt iseloomustab veine peen maitse, maitseomaduste tasakaal ja veini üldine harmoonia.

Põhjuslikud seosed

Lõuna ja ida poole suunatud järsemate mäekülgede kivirikas pinnas tagab tänu optimaalsele päikesekiirgusele ja pinnase heale soojenemisele vegetatsiooniperioodi varajase alguse kevadel, optimaalsed tingimused fotosünteesi jaoks ning kindlustab marjade hea küpsemise. Viinamarjaistanduste paiknemine kõrgemates kohtades aitab vältida kokkupuudet orgudesse jääva külma õhumassiga, mäekülgede ülemises osas asuvad metsatukad ja kogu territooriumi katvad väiksemad metsasalud kaitsevad istandusi mäeplatoodelt tuleva külma õhu eest. Viinapuudega mäekülgede kalle moodustab loodusliku kuivendussüsteemi, mida toetavad veelgi Kimmeridge’i lademe lubjakivipinnases olevad lõhed. Lubjakivikihtide vahel paiknevad murendid tagavad suvel vajaliku veereservi ning on eriti vajalikud kuumadel ja kuivadel aastatel. Suvine soe temperatuur ning Kimmeridge’i lademe munakividelt kiirguv salvestunud päikesekiirguse soojus annavad veinile selle laagerdudes iseloomuliku konserveeritud puuviljade ja vürtside maitse. Viinamarjasorti 'Pinot noir N' tunnustas Jules GUYOT juba XIX sajandil parima viinamarjasordina Riceys’ veinide valmistamiseks. Kogu korjatud saak asetatakse kääritamisanumasse, mis võimaldab paremini säilitada viinamarjasordi 'Pinot noir N' lõhna- ja maitseomadusi ning neid omadusi välja arendada. Kääritamisanumas hoidmise kestus sõltub veinimeistri oskusteabest ja kogemustest. V. RENDU märgib, et „Riceys’ veinide esimestele kuveedele pööratakse erilist tähelepanu. Vältida tuleb liiga pikka käärimisanumas hoidmist, et säilitada Riceys’ veinide peen ja selge maitse“.

9.   Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Aastakäigu esitamine

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

veini aastakäik peab olema ära näidatud

Täiendavad nimetused

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistusel võib esitada väiksema geograafilise piirkonna nimetuse, kui kõnealune piirkond on

| — | kantud katastrisse, |
| --- | --- |

—

kantud katastrisse,

| — | märgitud saagideklaratsioonile. |
| --- | --- |

—

märgitud saagideklaratsioonile.

Kõnealust piirkonda võib märkida vaid juhul, kui kõik veini valmistamiseks kasutatavad viinamarjad on pärit sellest piirkonnast.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-0e6797aa-7711-4406-975b-1ca510a31f66

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---

| 14.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 432/24 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 432/24

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2020/C 432/10)

Käesolev teade avaldatakse komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõike 5 kohaselt.

TEADE KOONDDOKUMENDI STANDARDMUUDATUSE KOHTA

„COTEAUX CHAMPENOIS“

PDO-FR-A1364-AM02

Teate kuupäev: 1.10.2020

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Tagasilõikamine

I peatüki VI punkti alapunkti 1 alapunkti b tabelis on asendatud lõikamismeetod „Chablis’ lõikamismeetod“ rea „Kirjeldus“ punktis c järgmisega: „Tüve algusesse jäetakse asendusvõrse, nn rachet, mis on lõigatud maksimaalselt 2 pungani.“

Üks kahest võrset puudutavast lubatud viisist ei vasta selle lõikamisviisi puhul praktikale. Selle muudatuse eesmärk on parandada ekslik kirjeldus.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

2.   Muud kasvatusviisid

VI punkti alapunkti 2 alapunkti c on lisatud nõue, mis on sõnastatud järgmiselt: „tärkamiseelsete herbitsiidide kasutamine ridade vahel on keelatud.“

Eesmärk on piirata sisendite kasutamist, vähendada veevarude reostamist ja julgustada ettevõtjaid mitmekesistama oma tavasid, mille puhul eelistatakse mehaanilisi haljastus- või umbrohutõrjemeetodeid.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

Tootespetsifikaadi eelmise versiooni punktis c esitatud nõue on alles jäetud ja esitatud uue versiooni punktis d.

3.   Seos geograafilise piirkonnaga

X punkti alapunkti 2 „Teave toote kvaliteedi ja omaduste kohta“ on lisatud senini puudunud teave punaste ja roosade veinide välimuse ning valgete veinide lõhna kohta.

Lisatud teave on järgmine.

„Roosad veinid: nende selge värvus ulatub kahvaturoosast tumeda lõheroosani.

Punased veinid on erineva läbipaistva punase värvusega, mille intensiivsus varieerub.

Valgetel veinidel on õrnad aromaatsed noodid, mis on kas lillesed, puuviljased või mineraalsed.“

See muudatus kiideti heaks 28. juuni 2017. aasta määrusega.

Selle teabega täiendatakse koonddokumendi punkti „Veini(de) kirjeldus“.

Koonddokumendi punkti „Seos(t)e kirjeldus“ esialgne sisu asendatakse tootespetsifikaadi I peatüki X osa „Seos geograafilise piirkonnaga“ kogu tekstiga.

Selle asendamisega lisatakse seega õigusaktidega nõutav üksikasjalik ja täpne teave, millega täiendatakse ka veinide organoleptilisi omadusi.

4.   Üleminekumeetmed

Üleminekumeetmed

XI punkti alapunktis 2 on kaotatud üleminekumeede, sest tähtaeg on möödunud.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

5.   Peamised kontrollitavad punktid ja hindamismeetodid

Peamised kontrollitavad punktid ja hindamismeetodid

Tootespetsifikaadi III peatüki I punktis on ajakohastatud peamiste kontrollitavate punktide ja vastavate hindamismeetodite tabelit, lisades punkte ja täpsustades mõnda hindamismeetodit.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

Toote nimetus

„Coteaux champenois“

2.   Geograafilise tähise tüüp

Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

4.   Veini(de) kirjeldus

Veini(de) kirjeldus

Analüütilised omadused

Analüütilised omadused

Tegemist on valgete, roosade ja punaste veinidega.

Minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 9 mahuprotsenti.

Pärast rikastamist ei tohi veinide alkoholisisaldus ületada 13 mahuprotsenti.

Veinide fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus võib olla kuni 3 grammi liitri kohta.

Malolaktiline käärimine on punaste veinide puhul lõppenud.

Pakendamisetapis ei ületa punaste veinide õunhappesisaldus 0,4 grammi liitri kohta.

Lenduvate hapete sisaldus, üldhappesus ja vääveldioksiidi üldsisaldus on kindlaks määratud liidu õigusaktidega.

Punastel veinidel on läbipaistev punane värvus, mille intensiivsus varieerub, ning roosade veinide värvus ulatub kahvaturoosast tumeda lõheroosani. Need veinid on kerged ja peened, suus siidised ning neil on tavaliselt punaste marjade lõhn.

Valgete veinide konsistents on kristalliline, soolakas, domineerib mineraalne, mis jääb kauaks püsima. Loomulik happesus lisab veinile elavust. Valgetel veinidel on õrnad aromaatsed noodid, mis on kas lillesed, puuviljased või mineraalsed.

Laagerdamine annab veinile rasvasust ja aitab kaasa maitse tasakaalu saavutamisele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): | |
| Minimaalne üldhappesus: | milliekvivalentides liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta): | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides):

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides):

Minimaalne üldhappesus:

milliekvivalentides liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta):

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

5.   Veinivalmistustavad

Veinivalmistustavad

a.   Konkreetsed veinivalmistustavad

Konkreetsed veinivalmistustavad

Istutustihedus – üldsätted

Viljelustavad

Viinapuude istutamisel ei tohi ridadevaheline vahemaa olla suurem kui 1,50 meetrit. Viinapuude tüvede vaheline vahemaa samas reas võib olla 0,90–1,50 meetrit. Ridade vahemaa ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahemaa summa ei tohi olla suurem kui 2,50 meetrit.

Istutustihedus – erisätted

Viljelustavad

Selleks et võimaldada sobivate masinate kasutamist, võivad kasvatuskohtades,

| — | mille pikikalle ületab 35 % või |
| --- | --- |

—

mille pikikalle ületab 35 % või

| — | mille pikikalle ületab 25 % ja samal ajal põikikalle on suurem kui 10 %, |
| --- | --- |

—

mille pikikalle ületab 25 % ja samal ajal põikikalle on suurem kui 10 %,

olla vahekäigud, mille laius on 1,50–3 meetrit ning mida võib olla kuni üks vahekäik kuue rea kohta. Sellisel juhul ei tohi teiste ridade vahemaa ja samas reas olevate taimede tüvede vahemaa summa olla suurem kui 2,30 meetrit.

Viinapuude lõikamise nõuded

Viljelustavad

Viinapuude tüvede mis tahes ülekattuvus ja viljavõrsete teineteise ette paigutamine ei ole lubatud.

Pungade arv võib olla kuni 18 punga ruutmeetri kohta.

Lõikamine toimub hiljemalt enne fenoloogilist arengustaadiumi (F) (Lorentzi skaalal 12), st siis, kui on moodustunud neli lehte.

Viinapuude lõikamisel kasutatakse järgmisi tehnikaid:

| — | Chablis’ lõikamismeetod; |
| --- | --- |

—

Chablis’ lõikamismeetod;

| — | Royat’ nöörpuu vorm; |
| --- | --- |

—

Royat’ nöörpuu vorm;

| — | Marne’i oru lõikamine; |
| --- | --- |

—

Marne’i oru lõikamine;

| — | lihtne Guyot’ lõikamine, kahekordne Guyot’ lõikamine ja asümmeetriline Guyot’ lõikamine. |
| --- | --- |

—

lihtne Guyot’ lõikamine, kahekordne Guyot’ lõikamine ja asümmeetriline Guyot’ lõikamine.

Saagikoristus

Viljelustavad

Keelatud on kõik vahendid, mis ei võimalda koristada terveid viinamarjakobaraid.

Viinamarjad tuleb veinivalmistusseadmetesse transportida tervena.

Konkreetsed veinivalmistustavad

Puutükkide kasutamine on keelatud.

Aktiivsöe kasutamine roosade veinide valmistamisel on nii puhtal kujul kui ka seguna keelatud. Kääritatava veinivirde mahu suurenemine rikastamise käigus ei tohi ületada 1,12 % alkoholisisalduse suurenemisel ühe mahuprotsendi võrra.

Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul järgida liidu tasandil ning maa- ja merekalapüügi seadustikuga (code rural et de la pêche maritime) kehtestatud kohustusi.

code rural et de la pêche maritime

b.   Maksimaalne saagikus

Maksimaalne saagikus

| | Maksimaalne kogusaagikus |
| --- | --- |

Maksimaalne kogusaagikus

| | 15 500 kilogrammi viinamarju hektari kohta. |
| --- | --- |

15 500 kilogrammi viinamarju hektari kohta.

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjad korjatakse, veini kääritatakse ja valmistatakse, sealhulgas laagerdatakse ja pakendatakse 6. mai 1919. aasta seaduse artiklis 17 määratletud territooriumil.

7.   Peamine veiniviinamarjasort / peamised veiniviinamarjasordid

Peamine veiniviinamarjasort / peamised veiniviinamarjasordid

| | 'Arbane B' (hele) |
| --- | --- |

'Arbane B' (hele)

| | 'Chardonnay B' (hele) |
| --- | --- |

'Chardonnay B' (hele)

| | 'Meunier N' (tume) |
| --- | --- |

'Meunier N' (tume)

| | 'Petit Meslier B' (hele) |
| --- | --- |

'Petit Meslier B' (hele)

| | 'Pinot blanc B' (hele) |
| --- | --- |

'Pinot blanc B' (hele)

| | 'Pinot gris G' (hall) |
| --- | --- |

'Pinot gris G' (hall)

| | 'Pinot noir N' (tume) |
| --- | --- |

'Pinot noir N' (tume)

8.   Seos(t)e kirjeldus

Seos(t)e kirjeldus

Teave geograafilise piirkonna ning toote kvaliteedi ja omaduste kohta

Teave geograafilise piirkonna ning toote kvaliteedi ja omaduste kohta

Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus

Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus

Geograafiline piirkond vastab kaitstud päritolunimetuse „Champagne“ geograafilisele piirkonnale. See asub Prantsusmaa kirdeosas ning paikneb Aisne’i, Aube’i, Haute-Marne’i, Marne’i ja Seine-et-Marne’i departemangu kommuunides.

Nii nagu geograafilise piirkonna puhul vastavad ka viinamarjade korjamiseks valitud maatükid kaitstud päritolunimetusega „Champagne“ hõlmatud maatükkidele. Need on osa maastikust, mida iseloomustavad nõlvadel paiknevad viinamarjaistandused Pariisi nõo idaosas asuvatel kulumisastangutel, mis kujutavad endast imposantseid geomorfoloogilisi struktuure:

| — | kulumisastang Côte d’Ile-de-France Marne’is ja sellega seotud orgude nõlvad, mis hõlmavad põhjast lõunasse Montagne de Reimsi platood, Marne’i orgu (mis jätkub Aisne’i lõunaosas ja kuni Seine-et-Marne’ini), Côte des Blancsi ja Côte du Sézannais’d kõige ikoonilisemate sektorite puhul; |
| --- | --- |

—

kulumisastang Côte d’Ile-de-France Marne’is ja sellega seotud orgude nõlvad, mis hõlmavad põhjast lõunasse Montagne de Reimsi platood, Marne’i orgu (mis jätkub Aisne’i lõunaosas ja kuni Seine-et-Marne’ini), Côte des Blancsi ja Côte du Sézannais’d kõige ikoonilisemate sektorite puhul;

| — | kulumisastang Côte de Champagne koos Marne’i Vitryat’ ja Montgueux’ Aubois’ sektoriga; |
| --- | --- |

—

kulumisastang Côte de Champagne koos Marne’i Vitryat’ ja Montgueux’ Aubois’ sektoriga;

| — | kulumisastang Côte des Bar, mida läbistab mitu orgu ning mis hõlmab idas Bar-sur-aubois’d ja läänes Bar-séquanais’d, Aube’is ja Haute-Marne’is. |
| --- | --- |

—

kulumisastang Côte des Bar, mida läbistab mitu orgu ning mis hõlmab idas Bar-sur-aubois’d ja läänes Bar-séquanais’d, Aube’is ja Haute-Marne’is.

Sellel tüüpilisel kulumisastangute maastikul, millega külgnevad orud, on nõlvad idas ja lõunas, mõnikord põhjas, nagu ka Montagne de Reimsi platoo põhjaosas ja Marne’i orus selle jõe vasakul kaldal.

Pangad koosnevad kõvadest pae- või kriitkivikihtidest. Nõlvade kallakud on kriitkivised, mergilised või liivased, pehmemad, erodeerunud ja seejärel kattunud taas kõrgemal asetsevatelt pankadelt pärit rusukalde settega.

Viinamarjaistandused asuvad põhjapoolses piirkonnas. Sealset kliimat iseloomustab kaks erinevat mõju:

| — | ookeaniline, mis tagab ühtlase niiskuse ning väikese temperatuurikõikumise eri aastaaegade arvestuses; |
| --- | --- |

—

ookeaniline, mis tagab ühtlase niiskuse ning väikese temperatuurikõikumise eri aastaaegade arvestuses;

| — | kontinentaalne, mille tõttu esineb vahel hävitavat külma ja tänu millele on suvel päikest, nagu vaja. |
| --- | --- |

—

kontinentaalne, mille tõttu esineb vahel hävitavat külma ja tänu millele on suvel päikest, nagu vaja.

Seost piirkonnaga väljendava inimteguri kirjeldus

Seost piirkonnaga väljendava inimteguri kirjeldus

Antiikajast pärit viinamarja hakati Champagne’is laialdaselt kasvatama IX sajandil, kui viinamarjakasvatus arenes kloostrites. Tookord, keskajal olid need veinid tuntud nimetuse „Prantsusmaa veinid“ all, sest neid valmistati Pariisi nõos, kuninga maavalduste äärealadel.

Kuni XVIII sajandini toodeti Champagne’i provintsis ennekõike punaseid veine. Pierre Galet’ sõnul ületas nende valmistamine tunduvalt valgete ja roosade (õrnalt punakate) veinide tootmist enne, kui teise kääritamisega pudelis õpiti vahtu tekitama. XIX sajandil, kui Champagne’i vahuveinide tuntus suurenes, vähenes ka punaste veinide valmistamine. Ainult mõned kuulsad veinid, mida valmistati Montagne de Reimsi platool, Marne’i suures orus ja Aube’is, säilitasid oma tuntuse.

22. juuli 1927. aasta seadusega, millega reserveeriti nimetus „Champagne“ üksnes vahuveinidele, kehtestati tähis „Vins origine de la Champagne viticole“ („veinid viinamarjakasvatuspiirkonnast Champagne’ist“), mis muudeti seejärel 1953. aastal nimetuseks „Vins natures de Champagne“ („Champagne’i looduslikud veinid“). Nendele veinidele, mis tõusid taas ausse tänu mõne nende „looduslike veinide“ traditsiooni põlistava viinamarjakasvataja jõupingutustele, anti 1974. aastal kontrollitud päritolunimetus „Coteaux champenois“ seetõttu, et 12. detsembri 1973. aasta seadusega keelati lihtne nimetus „vins natures de la Champagne“.

Kaitstud päritolunimetusega „Coteaux champenois“ veine valmistatakse ainult siis, kui saagi omadused sobivad veini valmistamiseks. Nende toodang on seega väga varieeruv.

Soovides hoida ära igasugust pettust, mis võidakse toime panna lahtise veiniga, taotlesid tootjad 23. mai 1977. aasta seaduse vastuvõtmist, millega keelatakse kaitstud päritolunimetuse „Coteaux champenois“ all toodetud veinide lähetamine muul viisil kui pudelites, välja arvatud veini liikumine Champagne’i kui määratletud viinamarjakasvatuspiirkonna piires Champagne'i ettevõtjate vahel.

Tootmist juhivad samad kutseorganisatsioonid, mis on asutatud kaitstud päritolunimetuse „Champagne“ jaoks, nimelt 1904. aastal asutatud Syndicat général des vignerons de Champagne ja 1882. aastal loodud Union des Maisons de Champagne, mis on koondatud 1941. aastal asutatud Comité Interprofessionnel des Vins de Champagne’i.

Teave toote kvaliteedi ja omaduste kohta

Teave toote kvaliteedi ja omaduste kohta

Tegemist on punaste, valgete ja roosade veinidega, mida sageli tähistatakse viinamarjade korjamise kommuuni nimega.

Punastel veinidel on läbipaistev punane värvus, mille intensiivsus varieerub, ning roosade veinide värvus ulatub kahvaturoosast tumeda lõheroosani. Need veinid on kerged ja peened, suus siidised ning neil on tavaliselt punaste marjade lõhn.

Valgete veinide konsistents on kristalliline, soolakas, domineerib mineraalne, mis jääb kauaks püsima. Loomulik happesus lisab veinile elavust. Valgetel veinidel on õrnad aromaatsed noodid, mis on kas lillesed, puuviljased või mineraalsed.

Laagerdamine annab veinile rasvasust ja aitab kaasa maitse tasakaalu saavutamisele.

Põhjuslikud seosed

Põhjuslikud seosed

Asjaolu, et need kolm kulumisastangut avanevad maastikul ulatuslikult tasandikule ja orgudele, tagab viinapuudele piisava valguse, mis võimaldab marjadel küpseda, ning seda isegi põhjapoolsetel külgedel. Asjaolu, et veini „Coteaux champenois“ valmistamise poolest kõige tuntumad traditsioonilised sektorid asuvad ida ja lõuna pool, tagab viinapuudele maksimaalse valguse kevadel ja sügisel ning seega optimaalsed tingimused viinapuu õitsemiseks ja marjade valmimiseks.

Tänu avatud maastikule ei jää külm õhk seisma ja seega väheneb külmumisoht. Champagne'i piirkonna kliima tõttu peavad viinamarjakasvatajad siiski valima üksnes kõige leebemate aastate terved viinamarjad, mis pärinevad parimatelt maatükkidelt, enamasti vanadest viinapuudest, ning koristama viinamarjad siis, kui need on täiesti küpsed.

Nende nõlvade kalle, millel viinamarju kasvatatakse, tagab optimaalse loomuliku kuivendamise, mille tagavad ka erinevad substraadid, mis võimaldavad viinapuude looduslikku veega varustamist reguleerida. Kriit kõrvaldab tänu oma poorsusele ja läbilaskvusele üleliigse vee, tagades samas pinnase uuesti niisutamise kuiva ilmaga nii, et vesi tõuseb kapillaare pidi taas üles. Muus pinnases on mergli kõrval, mis tagab veevaru, kas lubjakivikihid või karbonaatliivad, kusjuures tänu viimastele imbub niiskete perioodide üleliigne vesi pinnasesse. Seda tüüpi pinnas ja need eripärased ilmastikutingimused on ära määranud selle, milliseid viinamarjasorte viinamarjaistanduste eri piirkondadesse istutatakse.

Champagne’i ainulaadse kliima tõttu on viinamarjadel ja seejärel veinidel loomulik happesus, mis annab veinile elavuse, mida on degusteerimisel tunda, ning tugevdab mineraalseid noote, mille põhjuseks on substraat.

Veinid on sageli valmistatud tumedatest viinamarjadest, mis taluvad Jules Guyot’ sõnul paremini külma ja vihma ning valmivad kiiremini. André Jullien liigitas 1822. aastal „Verzy, Verzenay, Mailly, Saint-Basle’i, Bouzy ja Clos de Saint-Thierry [punased veinid] Prantsusmaa parimate veinide hulka, kui need pärinevad aastatest, mil temperatuur oli väga kõrge ja mil oli kuiv“.

Punaste või roosade veinide valmistamisel pikema või lühema leotamisega säilivad kääritamisel kõige paremini tumeda 'Pinot noiri' ja tumeda 'Meunier' aroomid ning nende sortide parimad omadused. Valgete veinide puhul võimaldab see, et marjad hoitakse korjamisel ja õrnal pressimisel tervena, nagu on Champagne’is tavaks, vältida tumedatest viinamarjadest saadud mahla värvumist ning tagab veini läbipaistvuse.

Champagne’i provintsi punased veinid olid alates 1328. aastast kuningate Reimsis ametisse pühitsemise kuulsate veinide seas (Philippe de Valois), kus need olid eriti hinnatud nende buketi loomuliku peenuse tõttu. Isegi võimsad Euroopa valitsejad ostsid viinamarjaistandusi Montagne de Reimsi platool ja Henry IV soovis omandada Ay senjööri tiitlit. Louis XIV õukonnast pärit peenemaitselised degusteerijad, kes nimetasid ennast Coteaux’ orduks, pühitsesid nende veinide tuntuse ja maine. „Ärge hoidke kokku, kui ostate Champagne’i veini,“ kirjutas Saint Evremond 1671. aastal Olonne’i krahvile. „Ei ole teist niisugust provintsi nagu Champagne, kust tuleksid kõikidel aastaaegadel kõige suurepärasemad veinid.“

Paljudes XVII–XIX sajandi dokumentides on need kiidusõnad ära toodud. Nendel veinidel oli „eriline koht kuningriigi parimate peente veinide hulgas“, mille andis neile André Jullien 1822. aastal. Tänu tootjate professionaalsusele on see tuntus säilinud tänapäevani. Neid veine tuleb maitsta austuse ja ajaloolise huviga, mõeldes sellele, et need on iidsetest aegadest saadik püsima jäänud.

9.   Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

| | Täiendavad nimetused |
| --- | --- |

Täiendavad nimetused

| | Õigusraamistik: |
| --- | --- |

Õigusraamistik:

| | liikmesriigi õigusaktid |
| --- | --- |

liikmesriigi õigusaktid

| | Lisatingimuse liik: |
| --- | --- |

Lisatingimuse liik:

| | märgistamist käsitlevad lisasätted |
| --- | --- |

märgistamist käsitlevad lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Selle kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistusega võib täpsustada väiksema geograafilise piirkonna nimetust, kui kõnealune piirkond on:

| — | katastriüksuse nimi; |
| --- | --- |

—

katastriüksuse nimi;

| — | märgitud saagideklaratsioonile. |
| --- | --- |

—

märgitud saagideklaratsioonile.

Kohanime võib ära näidata ainult juhul, kui kõik veini valmistamiseks kasutatud viinamarjad pärinesid selle nimega kohast.

| | Viinamarjasordi märkimine |
| --- | --- |

Viinamarjasordi märkimine

| | Õigusraamistik: |
| --- | --- |

Õigusraamistik:

| | liikmesriigi õigusaktid |
| --- | --- |

liikmesriigi õigusaktid

| | Lisatingimuse liik: |
| --- | --- |

Lisatingimuse liik:

| | märgistamist käsitlevad lisasätted |
| --- | --- |

märgistamist käsitlevad lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Viinamarjasordi võib märkida tähtedega, mille kõrgus ja laius ei ületa 3 mm ja mille suurus on pool kaitstud päritolunimetuse tähtede suurusest. Sordile saab tugineda ainult siis, kui kõik viinamarjad on sellest sordist.

| | Pakendamine |
| --- | --- |

Pakendamine

| | Õigusraamistik: |
| --- | --- |

Õigusraamistik:

| | liikmesriigi õigusaktid |
| --- | --- |

liikmesriigi õigusaktid

| | Lisatingimuse liik: |
| --- | --- |

Lisatingimuse liik:

| | pakendamine määratletud geograafilises piirkonnas |
| --- | --- |

pakendamine määratletud geograafilises piirkonnas

| | Tingimuse kirjeldus: |
| --- | --- |

Tingimuse kirjeldus:

23. mai 1977. aasta seadus keelab kaitstud päritolunimetuse „Coteaux champenois“ all toodetud veinide lähetamise muul viisil kui pudelites, välja arvatud veini liikumine Champagne’i kui määratletud viinamarjakasvatuspiirkonna piires Champagne’i ettevõtjate vahel.

Valmimisperioodi lõpus viiakse veinid tarbija jaoks turule alates koristusaastale järgneva aasta 15. oktoobrist.

Link tootespetsifikaadile

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-6545017e-a945-4b6c-9e95-cb6f26380a23

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

1

---