# Eiropas Savienības C 157/2005

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 157 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 48. sējums2005. gada 28. jūnijs |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 157

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

48. sējums2005. gada 28. jūnijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | II   Sagatavošanas dokumenti |
| | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja |
| | 413. plenārsesija, 2004. gada 15. un 16. decembra |
| 2005/C 157/1 | Atzinums par Eiropas apdrošināšanas līgumu | 1 |
| 2005/C 157/2 | Atzinums par tēmu Tūrisms un sports: nākotnes izaicinājumi Eiropai (pašiniciatīvas atzinums) | 15 |
| 2005/C 157/3 | Atzinums par tēmu Komisijas paziņojums: Ceļā uz Eiropas stratēģiju nanotehnoloģijas jomā (COM(2004) 338 galīgā red.) | 22 |
| 2005/C 157/4 | Atzinums par Eiropas satiksmes noteikumiem un transportlīdzekļu reģistru (pašiniciatīvas atzinums) | 34 |
| 2005/C 157/5 | Atzinums par jūras transporta un jūrnieku komplektēšanas un apmācības veicināšanu (pašiniciatīvas atzinums) Administrators: Luís Lobo | 42 |
| 2005/C 157/6 | Atzinums par Komisijas lēmumprojekts par EK Līguma 86. panta pielietošanu attiecībā uz valsts subsīdijām, kas tiek piešķirtas noteiktiem uzņēmumiem kā kompensācija par vispārējo sabiedrības ekonomisko interešu pakalpojumu sniegšanu un Komisijas Direktīvas projektu par grozījumiem Direktīvā 80/723/EEC par dalībvalstu un sabiedrisko uzņēmumu savstarpējo finansiālo attiecību caurredzamību | 48 |
| 2005/C 157/7 | Atzinums Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par dalībvalstu izsniegto jūrnieku sertifikātu atzīšanu un Direktīvas 2001/25/EK grozīšanu (COM(2004) 311 final — 2004/0098 (COD)) | 53 |
| 2005/C 157/8 | Atzinums par Ierosinājumi Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvām par harmonizētiem iekšzemes kuģniecības informācijas dienestiem Kopienu iekšzemes kuģu ceļu sistēmā (COM(2004) 392 final — 2004/0123 (COD)) | 56 |
| 2005/C 157/9 | Atzinums par tēmu Priekšlikums Padomes regulai, ar kuru izveido Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūru un groza Regulu (EK) Nr. 2847/93, ar ko izveido kopējai zivsaimniecības politikai piemērojamu kontroles sistēmu (COM(2004) 289 galīgā red. — 2004/0108 (CNS)) | 61 |
| 2005/C 157/0 | Atzinums par Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai: Eiropas rīcības plāns vides un veselības aizsardzībā 2004-2010 (COM(2004) 416 final) | 65 |
| 2005/C 157/1 | Atzinums par tēmu Priekšlikums par Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko ievieš standartus noteiktu dzīvnieku sugu humānai (bezsāpju) ķeršanai slazdos (COM(2004) 532 galīgā red. — 2004/0183 (COD)) | 70 |
| 2005/C 157/2 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinuma projekts par Padomes direktīvas 87/328/EEK priekšlikumu, ar kuru groza direktīvu 87/328/EEC par liellopu spermas uzglabāšanu Kopienas iekšējā tirdzniecībā (COM (2004) 563 final — 2004/0188 (CNS)) | 74 |
| 2005/C 157/3 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par Strukturālu pārmaiņu veicināšanu: rūpniecības politika paplašinātai Eiropai (COM(2004) 274 galīgā red.) | 75 |
| 2005/C 157/4 | Eiropas Ekonomikas un Sociālo Lietu Komitejas Atzinums par Priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par sieviešu un vīriešu vienlīdzības principa īstenošanu nodarbinātībā un darbā (COM(2004) 279 final — 2004/0084 (COD)) | 83 |
| 2005/C 157/5 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai — pētījums par saikni starp legālo un nelegālo migrāciju (COM(2004) 412 final) | 86 |
| 2005/C 157/6 | Atzinums par Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par personu, kurām nepieciešama starptautiskā aizsardzība, pārvaldītu ieceļošanu uzlabot ilgtspējīgu risinājumu pieejamību (COM(2004) 410 galīgā red.) | 92 |
| 2005/C 157/7 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tēmu Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam par Efektīvāka kopējā Eiropas patvēruma sistēma: Vienotā procedūra kā nākamais solis (COM(2004) 503 galīgā red. — SEC(2004) 937) | 96 |
| 2005/C 157/8 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par Eiropas Parlamenta un Padomes regulas projektu par pieeju Kopienas ārējai palīdzībai(COM(2004) 313 final — 2004/0099 (COD)) | 99 |
| 2005/C 157/9 | Eiropas Ekonomikas un Sociālo lietu Komitejas Atzinums par Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam: ilgtspējīga lauksaimniecības modeļa izveide eiropā jaunās kopējās lauksaimniecības politikas (klp) rezultātā — cukura sektora reforma COM(2004) 499 final | 102 |
| 2005/C 157/0 | Eiropas Ekonomikas un Socialo Lietu Komitejas atzinums par temu: Komisijas Pazinojums: zinatne un tehnologija: Eiropas nakotnes atslega — vadlinijas petniecibas veicinasanai Eiropas savieniba (COM(2004) 353 galīgā red.) | 107 |
| 2005/C 157/1 | Eiropas Ekonomikas un Sociālo Lietu Komitejas atzinums par ierosinājumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvām par gada noslēguma pārskatu un konsolidēto pārskatu pārbaudi un grozījumiem Padomes Direktīvās 78/660/EEC UN 83/349/EEC (COM(2004) 177 final — 2004/0065 (COD)) | 115 |
| 2005/C 157/2 | Eiropas Ekonomikas un Sociālo Lietu Komitejas atzinums par tēmu Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ar nosaukumu: Palielināt gados vecāko strādājošo nodarbinātību un atlikt darba tirgus atstāšanu (COM(2004) 146 galīgā red.) | 120 |
| 2005/C 157/3 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tēmu Baltā grāmata par Regulas Nr. 4056/86, ar ko jūras transportam piemēro EK konkurences noteikumus, pārskatīšanu (COM(2004) 675 final) | 130 |
| 2005/C 157/4 | Eiropas Ekonomikas un Socialo Lietu Komitejas Atzinums par Eiropas Parlamenta un Padomes lēmuma Projektu, kas ievieš daudzgadīgu Kopienas programmu ar mērķi veicināt drošāku interneta un jauno tehnoloģiju izmantošanu tiešsaistes režīmā (COM(2004) 91 galīgā red. — 2004/0023 (COD)) | 136 |
| 2005/C 157/5 | Atzinums par tēmu Eiropas pieejamība pa jūras ceļu: līdzšinējā attīstība un nostādņu maiņa | 141 |
| 2005/C 157/6 | Eiropas Ekonomikas un Sociālo Lietu Komitejas Atzinums par Priekšlikumu Padomes regulai, papildinot Regulu (EC) No 1260/1999, kas nosaka vispārējos struktūrfondu noteikumus attiecībā uz PEACE programmas pagarināšanu un jaunu saistību asignējumu (COM (2004) 631 final) | 147 |
| 2005/C 157/7 | Atzinums par Priekšlikumu Padomes un Eiropas Parlamenta Regulai, ar kuru groza Padomes un Eiropas Parlamenta Regulu (EK) Nr. 1059/2003 par teritoriālo statistisko vienību vienotas nomenklatūras (NUTS) ieviešanu sakarā ar Čehijas Republikas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Polijas, Slovēnijas un Slovākijas iestāšanos Eiropas Savienībā (COM(2004) 592 final — 2004/0202 (COD)) | 149 |
| 2005/C 157/8 | Atzinums par Paaudžu attiecībām | 150 |
| 2005/C 157/9 | Atzinums par tēmu Ģenētiski modificētu kultūraugu un tradicionālo ekoloģisko kultūraugu koeksistence | 155 |
| 2005/C 157/0 | Atzinums par Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam: Eiropas rīcības plāns ekoloģiskajā lauksaimniecībā un ekoloģisku pārtikas produktu ražošanā (COM(2004) 415 final) | 167 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

II   Sagatavošanas dokumenti

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

413. plenārsesija, 2004. gada 15. un 16. decembra

2005/C 157/1

Atzinums par Eiropas apdrošināšanas līgumu

1

2005/C 157/2

Atzinums par tēmu Tūrisms un sports: nākotnes izaicinājumi Eiropai (pašiniciatīvas atzinums)

15

2005/C 157/3

Atzinums par tēmu Komisijas paziņojums: Ceļā uz Eiropas stratēģiju nanotehnoloģijas jomā (COM(2004) 338 galīgā red.)

(COM(2004) 338 galīgā red.)

22

2005/C 157/4

Atzinums par Eiropas satiksmes noteikumiem un transportlīdzekļu reģistru (pašiniciatīvas atzinums)

34

2005/C 157/5

Atzinums par jūras transporta un jūrnieku komplektēšanas un apmācības veicināšanu (pašiniciatīvas atzinums) Administrators: Luís Lobo

Luís Lobo

42

2005/C 157/6

Atzinums par Komisijas lēmumprojekts par EK Līguma 86. panta pielietošanu attiecībā uz valsts subsīdijām, kas tiek piešķirtas noteiktiem uzņēmumiem kā kompensācija par vispārējo sabiedrības ekonomisko interešu pakalpojumu sniegšanu un Komisijas Direktīvas projektu par grozījumiem Direktīvā 80/723/EEC par dalībvalstu un sabiedrisko uzņēmumu savstarpējo finansiālo attiecību caurredzamību

48

2005/C 157/7

Atzinums Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par dalībvalstu izsniegto jūrnieku sertifikātu atzīšanu un Direktīvas 2001/25/EK grozīšanu (COM(2004) 311 final — 2004/0098 (COD))

(COM(2004) 311 final — 2004/0098 (COD))

53

2005/C 157/8

Atzinums par Ierosinājumi Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvām par harmonizētiem iekšzemes kuģniecības informācijas dienestiem Kopienu iekšzemes kuģu ceļu sistēmā (COM(2004) 392 final — 2004/0123 (COD))

(COM(2004) 392 final — 2004/0123 (COD))

56

2005/C 157/9

Atzinums par tēmu Priekšlikums Padomes regulai, ar kuru izveido Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūru un groza Regulu (EK) Nr. 2847/93, ar ko izveido kopējai zivsaimniecības politikai piemērojamu kontroles sistēmu (COM(2004) 289 galīgā red. — 2004/0108 (CNS))

(COM(2004) 289 galīgā red. — 2004/0108 (CNS))

61

2005/C 157/0

Atzinums par Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai: Eiropas rīcības plāns vides un veselības aizsardzībā 2004-2010 (COM(2004) 416 final)

(COM(2004) 416 final)

65

2005/C 157/1

Atzinums par tēmu Priekšlikums par Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko ievieš standartus noteiktu dzīvnieku sugu humānai (bezsāpju) ķeršanai slazdos (COM(2004) 532 galīgā red. — 2004/0183 (COD))

(COM(2004) 532 galīgā red. — 2004/0183 (COD))

70

2005/C 157/2

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinuma projekts par Padomes direktīvas 87/328/EEK priekšlikumu, ar kuru groza direktīvu 87/328/EEC par liellopu spermas uzglabāšanu Kopienas iekšējā tirdzniecībā (COM (2004) 563 final — 2004/0188 (CNS))

(COM (2004) 563 final — 2004/0188 (CNS))

74

2005/C 157/3

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par Strukturālu pārmaiņu veicināšanu: rūpniecības politika paplašinātai Eiropai (COM(2004) 274 galīgā red.)

(COM(2004) 274 galīgā red.)

75

2005/C 157/4

Eiropas Ekonomikas un Sociālo Lietu Komitejas Atzinums par Priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par sieviešu un vīriešu vienlīdzības principa īstenošanu nodarbinātībā un darbā (COM(2004) 279 final — 2004/0084 (COD))

(COM(2004) 279 final — 2004/0084 (COD))

83

2005/C 157/5

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai — pētījums par saikni starp legālo un nelegālo migrāciju (COM(2004) 412 final)

(COM(2004) 412 final)

86

2005/C 157/6

Atzinums par Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par personu, kurām nepieciešama starptautiskā aizsardzība, pārvaldītu ieceļošanu uzlabot ilgtspējīgu risinājumu pieejamību (COM(2004) 410 galīgā red.)

(COM(2004) 410 galīgā red.)

92

2005/C 157/7

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tēmu Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam par Efektīvāka kopējā Eiropas patvēruma sistēma: Vienotā procedūra kā nākamais solis (COM(2004) 503 galīgā red. — SEC(2004) 937)

(COM(2004) 503 galīgā red. — SEC(2004) 937)

96

2005/C 157/8

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par Eiropas Parlamenta un Padomes regulas projektu par pieeju Kopienas ārējai palīdzībai(COM(2004) 313 final — 2004/0099 (COD))

(COM(2004) 313 final — 2004/0099 (COD))

99

2005/C 157/9

Eiropas Ekonomikas un Sociālo lietu Komitejas Atzinums par Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam: ilgtspējīga lauksaimniecības modeļa izveide eiropā jaunās kopējās lauksaimniecības politikas (klp) rezultātā — cukura sektora reforma COM(2004) 499 final

COM(2004) 499 final

102

2005/C 157/0

Eiropas Ekonomikas un Socialo Lietu Komitejas atzinums par temu: Komisijas Pazinojums: zinatne un tehnologija: Eiropas nakotnes atslega — vadlinijas petniecibas veicinasanai Eiropas savieniba (COM(2004) 353 galīgā red.)

(COM(2004) 353 galīgā red.)

107

2005/C 157/1

Eiropas Ekonomikas un Sociālo Lietu Komitejas atzinums par ierosinājumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvām par gada noslēguma pārskatu un konsolidēto pārskatu pārbaudi un grozījumiem Padomes Direktīvās 78/660/EEC UN 83/349/EEC (COM(2004) 177 final — 2004/0065 (COD))

(COM(2004) 177 final — 2004/0065 (COD))

115

2005/C 157/2

Eiropas Ekonomikas un Sociālo Lietu Komitejas atzinums par tēmu Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ar nosaukumu: Palielināt gados vecāko strādājošo nodarbinātību un atlikt darba tirgus atstāšanu (COM(2004) 146 galīgā red.)

(COM(2004) 146 galīgā red.)

120

2005/C 157/3

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tēmu Baltā grāmata par Regulas Nr. 4056/86, ar ko jūras transportam piemēro EK konkurences noteikumus, pārskatīšanu (COM(2004) 675 final)

(COM(2004) 675 final)

130

2005/C 157/4

Eiropas Ekonomikas un Socialo Lietu Komitejas Atzinums par Eiropas Parlamenta un Padomes lēmuma Projektu, kas ievieš daudzgadīgu Kopienas programmu ar mērķi veicināt drošāku interneta un jauno tehnoloģiju izmantošanu tiešsaistes režīmā (COM(2004) 91 galīgā red. — 2004/0023 (COD))

(COM(2004) 91 galīgā red. — 2004/0023 (COD))

136

2005/C 157/5

Atzinums par tēmu Eiropas pieejamība pa jūras ceļu: līdzšinējā attīstība un nostādņu maiņa

141

2005/C 157/6

Eiropas Ekonomikas un Sociālo Lietu Komitejas Atzinums par Priekšlikumu Padomes regulai, papildinot Regulu (EC) No 1260/1999, kas nosaka vispārējos struktūrfondu noteikumus attiecībā uz PEACE programmas pagarināšanu un jaunu saistību asignējumu (COM (2004) 631 final)

(COM (2004) 631 final)

147

2005/C 157/7

Atzinums par Priekšlikumu Padomes un Eiropas Parlamenta Regulai, ar kuru groza Padomes un Eiropas Parlamenta Regulu (EK) Nr. 1059/2003 par teritoriālo statistisko vienību vienotas nomenklatūras (NUTS) ieviešanu sakarā ar Čehijas Republikas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Polijas, Slovēnijas un Slovākijas iestāšanos Eiropas Savienībā (COM(2004) 592 final — 2004/0202 (COD))

(COM(2004) 592 final — 2004/0202 (COD))

149

2005/C 157/8

Atzinums par Paaudžu attiecībām

150

2005/C 157/9

Atzinums par tēmu Ģenētiski modificētu kultūraugu un tradicionālo ekoloģisko kultūraugu koeksistence

155

2005/C 157/0

Atzinums par Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam: Eiropas rīcības plāns ekoloģiskajā lauksaimniecībā un ekoloģisku pārtikas produktu ražošanā (COM(2004) 415 final)

(COM(2004) 415 final)

167

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Sagatavošanas dokumenti

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

413. plenārsesija, 2004. gada 15. un 16. decembra

| 28.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 157/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 157/1

---

Atzinums par Eiropas apdrošināšanas līgumu

(2005/C 157/01)

2003. gada 17. jūlijā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, rīkojoties saskaņā ar tās Reglamenta 29. panta otro daļu, nolēma izstrādāt pašiniciatīvas atzinumu par Eiropas Apdrošināšanas līgumu.

Iekšējā tirgus, ražošanas un patēriņa darba grupa, kam tika uzdots sagatavot Komitejas darbu pie šī jautājuma, pieņēma savu atzinumu 2004. gada 10. novembrī Ziņojuma sniedzējs bija Pegado Liza kungs [Mr Pegado Liz].

Savā 2004. gada 15. un 16. decembra 413. plenārajā sesijā ( 2004. gada 15. decembra sēdē) Ekonomikas un sociālo lietu komiteja pieņēma šo atzinumu ar 137 balsīm par, 1 balsi pret un diviem atturoties.

1.   Ievads un pamatojums

| 1.1 | Pamatprincipi, kas regulē apdrošināšanas līgumu sastādīšanu un derīgumu, ES dalībvalstu dažādajās tiesību sistēmās atšķiras par spīti tam, ka tiem ir kopīga izcelsme un ļoti līdzīga struktūra. |
| --- | --- |

1.1

Pamatprincipi, kas regulē apdrošināšanas līgumu sastādīšanu un derīgumu, ES dalībvalstu dažādajās tiesību sistēmās atšķiras par spīti tam, ka tiem ir kopīga izcelsme un ļoti līdzīga struktūra.

| 1.2 | Pieņemot, ka šis ir ļoti svarīgs vienotā tirgus darbības komponents, jo sniedz papildu nodrošinājumu tirgus attiecībām starp apdrošināšanas nozares speciālistiem un patērētājiem, atšķirīgie tiesību akti, kas regulē būtiskus apdrošināšanas līgumu aspektus dažādu valstu tiesību sistēmās, visticamāk, traucēs pabeigt vienotā tirgus izveidi un radīs papildu šķēršļus šī finanšu instrumenta pārrobežu tirgvedībai. |
| --- | --- |

1.2

Pieņemot, ka šis ir ļoti svarīgs vienotā tirgus darbības komponents, jo sniedz papildu nodrošinājumu tirgus attiecībām starp apdrošināšanas nozares speciālistiem un patērētājiem, atšķirīgie tiesību akti, kas regulē būtiskus apdrošināšanas līgumu aspektus dažādu valstu tiesību sistēmās, visticamāk, traucēs pabeigt vienotā tirgus izveidi un radīs papildu šķēršļus šī finanšu instrumenta pārrobežu tirgvedībai.

| 1.3 | Tādējādi šī pašiniciatīvas atzinuma mērķis ir vērst kompetento valstu un Kopienu iestāžu uzmanību uz to, ka būtu nepieciešami un lietderīgi:






  — | sastādīt to jautājumu un problēmu sarakstu, ar ko saskaras patērētāji un kas traucē pabeigt vienotā tirgus izveidi un nodrošināt tā vienmērīgu darbību, kuru cēlonis ir pašreizējā tiesību aktu dažādība apdrošināšanas līgumu definēšanas un regulēšanas jomā; |
| --- | --- | --- |

1.3

Tādējādi šī pašiniciatīvas atzinuma mērķis ir vērst kompetento valstu un Kopienu iestāžu uzmanību uz to, ka būtu nepieciešami un lietderīgi:

—

sastādīt to jautājumu un problēmu sarakstu, ar ko saskaras patērētāji un kas traucē pabeigt vienotā tirgus izveidi un nodrošināt tā vienmērīgu darbību, kuru cēlonis ir pašreizējā tiesību aktu dažādība apdrošināšanas līgumu definēšanas un regulēšanas jomā;

| — | identificēt dažādu valstu tiesību sistēmu kopējos principus apdrošināšanas līgumu un jomu pārvaldībai, ko — no tehniskā vai tiesību viedokļa raugoties — varētu saskaņot; |
| --- | --- |

—

identificēt dažādu valstu tiesību sistēmu kopējos principus apdrošināšanas līgumu un jomu pārvaldībai, ko — no tehniskā vai tiesību viedokļa raugoties — varētu saskaņot;

| — | ņemt vērā iespējamos risinājumus un piedāvāt modeļus, formulas vai instrumentus, ko, iespējams, nāktos pieņemt, lai nodrošinātu piemērotāku Kopienu līmeņa tiesību aktu izveidi apdrošināšanas līgumu pārvaldībai. |
| --- | --- |

—

ņemt vērā iespējamos risinājumus un piedāvāt modeļus, formulas vai instrumentus, ko, iespējams, nāktos pieņemt, lai nodrošinātu piemērotāku Kopienu līmeņa tiesību aktu izveidi apdrošināšanas līgumu pārvaldībai.

| 1.4 | Uzsākot sagatavošanās darbu pie šī pašiniciatīvas atzinuma izstrādes, šķita būtiski nodrošināt sadarbību ar “Eiropas apdrošināšanas līgumu tiesību normu piemērošanas principa” [“Restatement of European Insurance Contract Law”] grupu, ko vadīja un koordinēja Fricis Raiherts-Fasilide [Fritz Reichert-Facilides], Insbrukas Universitātes tiesībzinātņu goda profesors, un iesaistīt tās locekļus darba procesā. Šo grupu veido ievērojami juristi un apdrošināšanas tiesību normu speciālisti no 15 Eiropas valstīm. |
| --- | --- |

1.4

Uzsākot sagatavošanās darbu pie šī pašiniciatīvas atzinuma izstrādes, šķita būtiski nodrošināt sadarbību ar “Eiropas apdrošināšanas līgumu tiesību normu piemērošanas principa” [“Restatement of European Insurance Contract Law”] grupu, ko vadīja un koordinēja Fricis Raiherts-Fasilide [Fritz Reichert-Facilides], Insbrukas Universitātes tiesībzinātņu goda profesors, un iesaistīt tās locekļus darba procesā. Šo grupu veido ievērojami juristi un apdrošināšanas tiesību normu speciālisti no 15 Eiropas valstīm.

| 1.4.1 | Tādējādi ar lielu gandarījumu tika uzņemts fakts, ka profesors Raiherts-Fasilide nevilcinoties pieņēma mūsu uzaicinājumu kļūt par referenta ekspertu. Šajā nolūkā viņš nekavējoties sniedza savu pirmo ieguldījumu (I Rakstveida ziņojums). |
| --- | --- |

1.4.1

Tādējādi ar lielu gandarījumu tika uzņemts fakts, ka profesors Raiherts-Fasilide nevilcinoties pieņēma mūsu uzaicinājumu kļūt par referenta ekspertu. Šajā nolūkā viņš nekavējoties sniedza savu pirmo ieguldījumu (I Rakstveida ziņojums).

| 1.4.2 | Darbu pie šī atzinuma projekta pārtrauca profesora Raiherta-Fasilide pēkšņā aiziešana aizsaulē. |
| --- | --- |

1.4.2

Darbu pie šī atzinuma projekta pārtrauca profesora Raiherta-Fasilide pēkšņā aiziešana aizsaulē.

| 1.4.3 | Viņa mūža ieinteresētība un iespaidīgais akadēmiskais darbs apdrošināšanas tiesību normu nozarē, līdz ar viņa izstrādāto “piemērošanas principa” projektu, ar uzviju pamato viņa pieminēšanu šajā dokumentā, kas ir īpaša pateicība par viņa ievērojamo ieguldījumu, godinot viņa piemiņu. |
| --- | --- |

1.4.3

Viņa mūža ieinteresētība un iespaidīgais akadēmiskais darbs apdrošināšanas tiesību normu nozarē, līdz ar viņa izstrādāto “piemērošanas principa” projektu, ar uzviju pamato viņa pieminēšanu šajā dokumentā, kas ir īpaša pateicība par viņa ievērojamo ieguldījumu, godinot viņa piemiņu.

| 1.4.4 | Tas pilnībā izskaidro un attaisno to, ka šim dokumentam pievienota būtiska viņa izstrādātā “I Rakstveida ziņojuma” daļa, kas tika izstrādāts kā šī atzinuma ievaddaļa un kas acīmredzot bija viens no pēdējiem darbiem, ko viņš uzrakstījis.






  “1. | Eiropas apdrošināšanas līgumu tiesību normu dažādība nopietni kavē vienota apdrošināšanas tirgus izveidi. Jau kopš sākuma tāds ir bijis mūsu grupas vērtējums. Turklāt uz to nepārprotami norāda arī pati EESK, kā savā 1998. gada 29. janvāra pašiniciatīvas atzinumā “Patērētāji apdrošināšanas tirgū” (OV C 95, 30.03.1998, 72. lpp., sal. turpat, piem., 1.6 punktu un 2.1.9 apakšpunkta otro daļu). Pa to laiku Komisija pati, šķiet, pievienojusies šim ieskatam (skat. Komisijas 2003. gada 12. februāra paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Saskaņotas Eiropas saistību tiesības — rīcības plāns” (KOM(2003) 68 galīgā versija, OV C 63, 15.03.2003, 1. lpp, turpmāk tekstā — “Rīcības plāns”, sal. turpat, piem., 27., 47./48., 74. punktu). |
| --- | --- | --- |

1.4.4

Tas pilnībā izskaidro un attaisno to, ka šim dokumentam pievienota būtiska viņa izstrādātā “I Rakstveida ziņojuma” daļa, kas tika izstrādāts kā šī atzinuma ievaddaļa un kas acīmredzot bija viens no pēdējiem darbiem, ko viņš uzrakstījis.

“1.

Eiropas apdrošināšanas līgumu tiesību normu dažādība nopietni kavē vienota apdrošināšanas tirgus izveidi. Jau kopš sākuma tāds ir bijis mūsu grupas vērtējums. Turklāt uz to nepārprotami norāda arī pati EESK, kā savā 1998. gada 29. janvāra pašiniciatīvas atzinumā “Patērētāji apdrošināšanas tirgū” (OV C 95, 30.03.1998, 72. lpp., sal. turpat, piem., 1.6 punktu un 2.1.9 apakšpunkta otro daļu). Pa to laiku Komisija pati, šķiet, pievienojusies šim ieskatam (skat. Komisijas 2003. gada 12. februāra paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Saskaņotas Eiropas saistību tiesības — rīcības plāns” (KOM(2003) 68 galīgā versija, OV C 63, 15.03.2003, 1. lpp, turpmāk tekstā — “Rīcības plāns”, sal. turpat, piem., 27., 47./48., 74. punktu).

| 2. | Tiesību aktu saskaņošanu kopumā un, protams, arī apdrošināšanas līgumu tiesību normu saskaņošanu var veikt, tikai pamatojoties uz pārliecinošu salīdzināmu tiesību aktu pētījumu. Mūsu grupas darba mērķis ir piemērošanas principa risinājums. Ko nozīmē jēdziens “piemērošanas princips” [“restatement”]? Termins ir cēlies no vārda “to restate”, kas tiek skaidrots kā 'apgalvot no jauna vai pārliecinoši'. Tiesību nozarē “piemērošanas princips” [“Restatement”] ir tehnisks termins, kas raksturīgs Savienotajām Valstīm. Ar to apzīmē — kā tas labi zināms “profesionāļu aprindās” — koncentrētu tādu tiesību normu kopumu, kas cēlušās no dažādiem, tomēr būtībā līdzīgiem avotiem, sistematizētu un apvienotu “labākā risinājuma” nozīmē. Darbu veic Amerikas Tiesību institūts [American Law Institute] privātā, ne likumdošanas kārtībā. Avotu jēdzieniskā līdzība ASV meklējama dažādu Valstu (atšķirīgu) privāttiesību pamatojumā, kas izriet no paražu tiesībām. Turpretim Eiropas apdrošināšanas tiesību aktos līdzību pēc būtības nosaka to priekšmets — “apdrošināšana”. Pēc savas būtības šis priekšmets rada līdzīgas regulatīvas vajadzības. Vadlīnijas, meklējot “labāko risinājumu” apdrošināšanas līgumu tiesību normām, varētu būt šādas: pirmkārt, pienācīga uzmanība jāvelta ikvienas apdrošināšanas līgumu tiesību normas pamatuzdevumam — paredzēt tiesisku pamatu efektīvai riska apdrošināšanai no apdrošinātāja puses, tādējādi garantējot pašu apdrošināšanas darījumu veiksmīgu funkcionēšanu; otrkārt, ir svarīgi rūpīgi līdzsvarot pušu pretrunīgās intereses. Šajā nolūkā pienācīgi jānovērtē mūsdienu tendence piešķirt apdrošinājuma ņēmējam salīdzinoši augstu aizsardzības pakāpi. |
| --- | --- |

2.

Tiesību aktu saskaņošanu kopumā un, protams, arī apdrošināšanas līgumu tiesību normu saskaņošanu var veikt, tikai pamatojoties uz pārliecinošu salīdzināmu tiesību aktu pētījumu. Mūsu grupas darba mērķis ir piemērošanas principa risinājums. Ko nozīmē jēdziens “piemērošanas princips” [“restatement”]? Termins ir cēlies no vārda “to restate”, kas tiek skaidrots kā 'apgalvot no jauna vai pārliecinoši'. Tiesību nozarē “piemērošanas princips” [“Restatement”] ir tehnisks termins, kas raksturīgs Savienotajām Valstīm. Ar to apzīmē — kā tas labi zināms “profesionāļu aprindās” — koncentrētu tādu tiesību normu kopumu, kas cēlušās no dažādiem, tomēr būtībā līdzīgiem avotiem, sistematizētu un apvienotu “labākā risinājuma” nozīmē. Darbu veic Amerikas Tiesību institūts [American Law Institute] privātā, ne likumdošanas kārtībā. Avotu jēdzieniskā līdzība ASV meklējama dažādu Valstu (atšķirīgu) privāttiesību pamatojumā, kas izriet no paražu tiesībām. Turpretim Eiropas apdrošināšanas tiesību aktos līdzību pēc būtības nosaka to priekšmets — “apdrošināšana”. Pēc savas būtības šis priekšmets rada līdzīgas regulatīvas vajadzības. Vadlīnijas, meklējot “labāko risinājumu” apdrošināšanas līgumu tiesību normām, varētu būt šādas: pirmkārt, pienācīga uzmanība jāvelta ikvienas apdrošināšanas līgumu tiesību normas pamatuzdevumam — paredzēt tiesisku pamatu efektīvai riska apdrošināšanai no apdrošinātāja puses, tādējādi garantējot pašu apdrošināšanas darījumu veiksmīgu funkcionēšanu; otrkārt, ir svarīgi rūpīgi līdzsvarot pušu pretrunīgās intereses. Šajā nolūkā pienācīgi jānovērtē mūsdienu tendence piešķirt apdrošinājuma ņēmējam salīdzinoši augstu aizsardzības pakāpi.

| 3. | Piemērošanas princips, kā to ir iecerējusi mūsu grupa, koncentrējas uz obligātajiem noteikumiem (respektīvi, daļēji obligātajiem noteikumiem par labu apdrošinājuma ņēmējam). Kādēļ tā? Jāpatur prātā, ka apdrošināšanas līgumu “dzīvās tiesību normas”, galvenokārt meklējamas nevis likumdošanas aktos, bet standarta līguma nosacījumos. To respektēt nozīmē ne tikai atzīt pastāvošo realitāti, bet arī nodoties līguma brīvības principam. No vienas puses, saglabājas likumdevēja pamatuzdevums — ierobežot šo brīvību. To jādara, ņemot vērā valsts politikas apsvērumus un lai aizsargātu apdrošinājuma ņēmēju (vai trešās personas, kuru labā tiek ņemts apdrošinājums). Īpaša uzmanība jāvelta līguma nosacījumiem, kas var izraisīt apdrošināšanas seguma zaudēšanu. Tehniski šo mērķu izpildi iespējams nodrošināt, likumdošanas kārtībā izveidojot — visos Eiropas tiesiskajos regulējumos — (daļēji)obligātas apdrošināšanas līgumu tiesību normas. Problēmas, ciktāl tās rodas vienotā tirgus skatījumā, ir formulētas Rīcības plānā: “[..] Dalībvalstis ir izstrādājušas nosacījumus, ko var vai nu iekļaut, vai neiekļaut apdrošināšanas līgumā. Atkarībā no tā, cik šie nosacījumi ir atšķirīgi, tie var ietekmēt produktus, kas tiek piedāvāti pārrobežu mērogā”. Patiesi, īstenai iekšējā apdrošināšanas tirgus popularizēšanai nepieciešams saskaņot/vienādot tos apdrošināšanas līguma brīvības ierobežojumus, kā rezultātā varētu piedāvāt visus (standarta) līgumus, kas ievēro šīs vienādotās tiesību normas, konkurences kārtībā visās Eiropas valstīs, tādējādi nodrošinot nedalītu tirgus situāciju. Šis ir tieši tas mērķis, uz ko vērsts darbs projekta ietvaros. |
| --- | --- |

3.

Piemērošanas princips, kā to ir iecerējusi mūsu grupa, koncentrējas uz obligātajiem noteikumiem (respektīvi, daļēji obligātajiem noteikumiem par labu apdrošinājuma ņēmējam). Kādēļ tā? Jāpatur prātā, ka apdrošināšanas līgumu “dzīvās tiesību normas”, galvenokārt meklējamas nevis likumdošanas aktos, bet standarta līguma nosacījumos. To respektēt nozīmē ne tikai atzīt pastāvošo realitāti, bet arī nodoties līguma brīvības principam. No vienas puses, saglabājas likumdevēja pamatuzdevums — ierobežot šo brīvību. To jādara, ņemot vērā valsts politikas apsvērumus un lai aizsargātu apdrošinājuma ņēmēju (vai trešās personas, kuru labā tiek ņemts apdrošinājums). Īpaša uzmanība jāvelta līguma nosacījumiem, kas var izraisīt apdrošināšanas seguma zaudēšanu. Tehniski šo mērķu izpildi iespējams nodrošināt, likumdošanas kārtībā izveidojot — visos Eiropas tiesiskajos regulējumos — (daļēji)obligātas apdrošināšanas līgumu tiesību normas. Problēmas, ciktāl tās rodas vienotā tirgus skatījumā, ir formulētas Rīcības plānā: “[..] Dalībvalstis ir izstrādājušas nosacījumus, ko var vai nu iekļaut, vai neiekļaut apdrošināšanas līgumā. Atkarībā no tā, cik šie nosacījumi ir atšķirīgi, tie var ietekmēt produktus, kas tiek piedāvāti pārrobežu mērogā”. Patiesi, īstenai iekšējā apdrošināšanas tirgus popularizēšanai nepieciešams saskaņot/vienādot tos apdrošināšanas līguma brīvības ierobežojumus, kā rezultātā varētu piedāvāt visus (standarta) līgumus, kas ievēro šīs vienādotās tiesību normas, konkurences kārtībā visās Eiropas valstīs, tādējādi nodrošinot nedalītu tirgus situāciju. Šis ir tieši tas mērķis, uz ko vērsts darbs projekta ietvaros.

| 4. | Nepieciešamību veikt salīdzināmu tiesību aktu izstrādi (kā iepriekš minēts 2. punktā) — mūsu projekta darba grupas gadījumā — nosaka pats grupas sastāvs. Tā apvieno apdrošināšanas līgumu tiesiskā regulējuma ekspertus no 16 valstīm (gan no ES, gan ārzemēm). |
| --- | --- |

4.

Nepieciešamību veikt salīdzināmu tiesību aktu izstrādi (kā iepriekš minēts 2. punktā) — mūsu projekta darba grupas gadījumā — nosaka pats grupas sastāvs. Tā apvieno apdrošināšanas līgumu tiesiskā regulējuma ekspertus no 16 valstīm (gan no ES, gan ārzemēm).

| 5. | Jautājums, būtībā, ir šāds: vai piemērošanas principam jāaizstāj pašreizējos valstu noteikumus, vai jāveido papildu (šobrīd — sešpadsmito) modeli īpaši transformēšanas līgumiem? Problēma iztirzāta Rīcības plānā, kas aizsāk diskusiju par tā saucamo Izvēles instrumentu. Šis jautājums šeit turpmāk netiks analizēts. |
| --- | --- |

5.

Jautājums, būtībā, ir šāds: vai piemērošanas principam jāaizstāj pašreizējos valstu noteikumus, vai jāveido papildu (šobrīd — sešpadsmito) modeli īpaši transformēšanas līgumiem? Problēma iztirzāta Rīcības plānā, kas aizsāk diskusiju par tā saucamo Izvēles instrumentu. Šis jautājums šeit turpmāk netiks analizēts.

| 6. | Darbs pie apdrošināšanas līgumu tiesību normu salīdzināšanas jāveic, rūpīgi ievērojot vispārējās saistību tiesības. Tieši tas ir Projekta darba grupas pienākums, jo īpaši pastāvīgi uzraudzīt un ievērot tā saucamos Lando/Beale principus. Turklāt darba grupa cieši sadarbojas ar profesoru fon Bāra un Bīla [Professors von Bar and Beale] vadīto “Eiropas Civilkodeksa izpētes grupu” [“Study Group on a European Civil Code”]. Šīs sadarbības ietvaros grupai uzticēts pienākums tieši saistībā ar apdrošināšanas līgumu tiesību normām.” |
| --- | --- |

6.

Darbs pie apdrošināšanas līgumu tiesību normu salīdzināšanas jāveic, rūpīgi ievērojot vispārējās saistību tiesības. Tieši tas ir Projekta darba grupas pienākums, jo īpaši pastāvīgi uzraudzīt un ievērot tā saucamos Lando/Beale principus. Turklāt darba grupa cieši sadarbojas ar profesoru fon Bāra un Bīla [Professors von Bar and Beale] vadīto “Eiropas Civilkodeksa izpētes grupu” [“Study Group on a European Civil Code”]. Šīs sadarbības ietvaros grupai uzticēts pienākums tieši saistībā ar apdrošināšanas līgumu tiesību normām.”

| 1.5 | Lai izstrādātu šo atzinumu, tika rīkotas vairākas tikšanās ar Eiropas Komisijas pārstāvjiem, kas strādā apdrošināšanas un vienotā tirgus izveides jomā, CEA (Eiropas Valstu apdrošināšanas apvienību federāciju) un BEUC (Eiropas Patērētāju organizāciju); tas ļāvis apkopot idejas, viedokļus un ierosinājumus saistībā ar konkrēto jautājumu. |
| --- | --- |

1.5

Lai izstrādātu šo atzinumu, tika rīkotas vairākas tikšanās ar Eiropas Komisijas pārstāvjiem, kas strādā apdrošināšanas un vienotā tirgus izveides jomā, CEA (Eiropas Valstu apdrošināšanas apvienību federāciju) un BEUC (Eiropas Patērētāju organizāciju); tas ļāvis apkopot idejas, viedokļus un ierosinājumus saistībā ar konkrēto jautājumu.

| 1.6 | Tāpat tika nolemts sastādīt anketu, ko nosūtīt daudzām vietējām un Kopienas — gan valsts, gan privātām — organizācijām, kas pārstāv galvenās mērķgrupas. Vienlaikus tika rīkota arī noklausīšanās sēde, kurā piedalījās galvenie iesaistīto interešu grupu pārstāvji (apdrošinātāji, rūpniecības uzņēmumi un citi speciālisti, patērētāji) līdz ar tiesību ekspertiem un zinātniekiem, kas kvalificējas atšķirīgās tiesību sistēmās. |
| --- | --- |

1.6

Tāpat tika nolemts sastādīt anketu, ko nosūtīt daudzām vietējām un Kopienas — gan valsts, gan privātām — organizācijām, kas pārstāv galvenās mērķgrupas. Vienlaikus tika rīkota arī noklausīšanās sēde, kurā piedalījās galvenie iesaistīto interešu grupu pārstāvji (apdrošinātāji, rūpniecības uzņēmumi un citi speciālisti, patērētāji) līdz ar tiesību ekspertiem un zinātniekiem, kas kvalificējas atšķirīgās tiesību sistēmās.

| 1.7 | Šajā atzinumā īsumā izklāstītas atbildes uz anketas jautājumiem, kā arī 2004. gada 16. aprīļa sēdē uzklausītie viedokļi un ierosinājumi. |
| --- | --- |

1.7

Šajā atzinumā īsumā izklāstītas atbildes uz anketas jautājumiem, kā arī 2004. gada 16. aprīļa sēdē uzklausītie viedokļi un ierosinājumi.

2.   Daži precedenti

| 2.1 | EESK šis jautājums ir pazīstams. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja jau ir publicējusi atzinumu par patērētājiem apdrošināšanas tirgū [“Consumers in the insurance market”] (1); tas vērsa uzmanību uz “Priekšlikumu Padomes Direktīvai par normatīvo un administratīvo aktu koordinēšanu attiecībā uz apdrošināšanas līgumiem” (2), kas, galvenokārt, bija vērsts uz atsevišķu apdrošināšanas līgumu pamatnosacījumu un tiesību normu saskaņošanu. Turklāt Komitejas atzinumā ar nožēlu tika konstatēts, ka līdz šim Komisija nav vēlreiz aplūkojusi šo jautājumu, “kaut gan apdrošinātāju un patērētāju vidū dominē viedoklis, ka pilnīgi visu to šķēršļu cēlonis, kas kavē vienotā tirgus izveidi, ir apdrošināšanas līgumu regulējošu Kopienu tiesību aktu (obligāta materiālo tiesību saskaņošanas līmeņa) trūkums”. (3) |
| --- | --- |

2.1

EESK šis jautājums ir pazīstams. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja jau ir publicējusi atzinumu par patērētājiem apdrošināšanas tirgū [“Consumers in the insurance market”] (1); tas vērsa uzmanību uz “Priekšlikumu Padomes Direktīvai par normatīvo un administratīvo aktu koordinēšanu attiecībā uz apdrošināšanas līgumiem” (2), kas, galvenokārt, bija vērsts uz atsevišķu apdrošināšanas līgumu pamatnosacījumu un tiesību normu saskaņošanu. Turklāt Komitejas atzinumā ar nožēlu tika konstatēts, ka līdz šim Komisija nav vēlreiz aplūkojusi šo jautājumu, “kaut gan apdrošinātāju un patērētāju vidū dominē viedoklis, ka pilnīgi visu to šķēršļu cēlonis, kas kavē vienotā tirgus izveidi, ir apdrošināšanas līgumu regulējošu Kopienu tiesību aktu (obligāta materiālo tiesību saskaņošanas līmeņa) trūkums”. (3)

| 2.1.1 | Sava atzinuma turpmākajā izklāstā Komiteja akcentēja pirmo no atzītiem vispārējiem šķēršļiem, kas kavē efektīvi ieviest vienotu apdrošināšanas tirgu, raksturojot to kā “pilnīgu saskaņošanas trūkumu materiālo tiesību līmenī, citiem vārdiem, apdrošināšanas līgumu tiesību normu obligātas saskaņošanas trūkumu Eiropas Savienībā” (4). |
| --- | --- |

2.1.1

Sava atzinuma turpmākajā izklāstā Komiteja akcentēja pirmo no atzītiem vispārējiem šķēršļiem, kas kavē efektīvi ieviest vienotu apdrošināšanas tirgu, raksturojot to kā “pilnīgu saskaņošanas trūkumu materiālo tiesību līmenī, citiem vārdiem, apdrošināšanas līgumu tiesību normu obligātas saskaņošanas trūkumu Eiropas Savienībā” (4).

| 2.1.2 | Turklāt Komiteja vērsa uzmanību uz to, ka “Kopienu līmenī nepastāv tiesiska pamata, kas paredz noteikumus obligātai apdrošināšanas, tostarp nedzīvības apdrošināšanas, līgumu caurredzamības pakāpei kopumā, vai, jo īpaši, sniedz apdrošināšanas līgumu negodīgu vispārējo nosacījumu aprakstu, vai pat formulē vispārīgos labticības vai līgumiskā līdzsvara principus apdrošināšanas nozarē.” (5) |
| --- | --- |

2.1.2

Turklāt Komiteja vērsa uzmanību uz to, ka “Kopienu līmenī nepastāv tiesiska pamata, kas paredz noteikumus obligātai apdrošināšanas, tostarp nedzīvības apdrošināšanas, līgumu caurredzamības pakāpei kopumā, vai, jo īpaši, sniedz apdrošināšanas līgumu negodīgu vispārējo nosacījumu aprakstu, vai pat formulē vispārīgos labticības vai līgumiskā līdzsvara principus apdrošināšanas nozarē.” (5)

| 2.1.3 | Jo īpaši tika uzsvērts, ka: “tas, cik atšķirīgi katra dalībvalsts ir regulējusi šos jautājumus vai — tieši pretēji — nav tos regulējusi, atstāj visu plašo tirgu pašplūsmā apstākļos, kad konkurence ir tālu no pilnības un viena puse kopīgiem spēkiem cenšas kaitēt otrai pusei. Tas nozīmē, ka pastāv daudz un dažādi risinājumi identiskām situācijām vienotā tirgū, jo īpaši attiecībā uz pārrobežu darījumiem, ko veikt kļūst aizvien vienkāršāk, pateicoties informācijas tehnoloģiju attīstībai.” (6) |
| --- | --- |

2.1.3

Jo īpaši tika uzsvērts, ka: “tas, cik atšķirīgi katra dalībvalsts ir regulējusi šos jautājumus vai — tieši pretēji — nav tos regulējusi, atstāj visu plašo tirgu pašplūsmā apstākļos, kad konkurence ir tālu no pilnības un viena puse kopīgiem spēkiem cenšas kaitēt otrai pusei. Tas nozīmē, ka pastāv daudz un dažādi risinājumi identiskām situācijām vienotā tirgū, jo īpaši attiecībā uz pārrobežu darījumiem, ko veikt kļūst aizvien vienkāršāk, pateicoties informācijas tehnoloģiju attīstībai.” (6)

| 2.1.4 | Izanalizējot jomas, ko varētu un vajadzētu saskaņot, atzinuma noslēgumā Komisija un dalībvalstis tika brīdinātas, ka “vēlams atkārtoti pārskatīt Komisijas 1979. gada Direktīvas projektu par normatīvo un administratīvo aktu koordinēšanu attiecībā uz apdrošināšanas līgumiem subsidiaritātes principa kontekstā” (7); Komiteja mudināja Komisiju nežēlot spēkus, lai Kopienu līmenī formulētu uz apdrošināšanas līgumiem attiecinātu prasību minimumu (direktīvas projekts) (8). |
| --- | --- |

2.1.4

Izanalizējot jomas, ko varētu un vajadzētu saskaņot, atzinuma noslēgumā Komisija un dalībvalstis tika brīdinātas, ka “vēlams atkārtoti pārskatīt Komisijas 1979. gada Direktīvas projektu par normatīvo un administratīvo aktu koordinēšanu attiecībā uz apdrošināšanas līgumiem subsidiaritātes principa kontekstā” (7); Komiteja mudināja Komisiju nežēlot spēkus, lai Kopienu līmenī formulētu uz apdrošināšanas līgumiem attiecinātu prasību minimumu (direktīvas projekts) (8).

| 2.2 | Turklāt patērētāju organizācijas un apdrošināšanas profesionāļu apvienības jau ilgu laiku uzsver, ka jāturpina apdrošināšanas līgumus regulējošu tiesību aktu saskaņošana. |
| --- | --- |

2.2

Turklāt patērētāju organizācijas un apdrošināšanas profesionāļu apvienības jau ilgu laiku uzsver, ka jāturpina apdrošināšanas līgumus regulējošu tiesību aktu saskaņošana.

| 2.2.1 | Jau 1986. gadā Eiropas Patērētāju tiesību grupa [European Consumer Law Group] vērsa uzmanību uz to, ka nepieciešams “zināmā mērā saskaņot Kopienas tiesību aktus apdrošināšanas līgumu jomā”, un ļoti precīzi formulēja tos apdrošināšanas līgumattiecību aspektus, ko, viņuprāt, vajadzētu saskaņot. (9) |
| --- | --- |

2.2.1

Jau 1986. gadā Eiropas Patērētāju tiesību grupa [European Consumer Law Group] vērsa uzmanību uz to, ka nepieciešams “zināmā mērā saskaņot Kopienas tiesību aktus apdrošināšanas līgumu jomā”, un ļoti precīzi formulēja tos apdrošināšanas līgumattiecību aspektus, ko, viņuprāt, vajadzētu saskaņot. (9)

| 2.2.2 | BEUC, savukārt, vismaz jau kopš 1994. gada turpina norādīt uz to, ka vēlams izveidot “vienkāršotu tiesisku pamatu” apdrošināšanas līgumu galvenajiem aspektiem, kas varētu veidot “kopēju obligātu tiesisku pamatu”. |
| --- | --- |

2.2.2

BEUC, savukārt, vismaz jau kopš 1994. gada turpina norādīt uz to, ka vēlams izveidot “vienkāršotu tiesisku pamatu” apdrošināšanas līgumu galvenajiem aspektiem, kas varētu veidot “kopēju obligātu tiesisku pamatu”.

| 2.2.3 | Līdzīgu viedokli 1998. gada decembrī pauda virkne patērētāju pārstāvības organizāciju. |
| --- | --- |

2.2.3

Līdzīgu viedokli 1998. gada decembrī pauda virkne patērētāju pārstāvības organizāciju.

| 2.2.4 | Nesen komentējot Komisijas paziņojumu par Eiropas saistību tiesību saskaņošanu, Eiropas Valstu apdrošināšanas apvienību federācija (CEA) vispirms uzsvēra, ka Komisijai ir taisnība, izsakot pieņēmumu, ka “dažādie valstu tiesību akti, kas regulē apdrošināšanas līgumu slēgšanu ar patērētājiem, bremzē pārrobežu darījumu attīstību apdrošināšanas nozarē”, un pēcāk norādīja, ka “attiecībā uz tā saucamo” saskaņoto “acquis communautaire reālas problēmas rada atšķirīgos saistību tiesību aktos formulēto noteikumu skaits un komplicētība, kas attiecināmi uz apdrošināšanas nozari”. |
| --- | --- |

2.2.4

Nesen komentējot Komisijas paziņojumu par Eiropas saistību tiesību saskaņošanu, Eiropas Valstu apdrošināšanas apvienību federācija (CEA) vispirms uzsvēra, ka Komisijai ir taisnība, izsakot pieņēmumu, ka “dažādie valstu tiesību akti, kas regulē apdrošināšanas līgumu slēgšanu ar patērētājiem, bremzē pārrobežu darījumu attīstību apdrošināšanas nozarē”, un pēcāk norādīja, ka “attiecībā uz tā saucamo” saskaņoto “acquis communautaire reālas problēmas rada atšķirīgos saistību tiesību aktos formulēto noteikumu skaits un komplicētība, kas attiecināmi uz apdrošināšanas nozari”.

| 2.2.4.1 | Pēc tam, kad bija aprakstītas vairākas situācijas, kur dažādos Kopienu dokumentos bezjēdzīgi pārklājās identiski vai nepamatoti atšķirīgi noteikumi, tā noslēgumā izteica atbalstu “šim priekšlikumam uzlabot acquis communautaire” ar nosacījumu, ka pirms tam tiek veikta pienācīga izdevumu un ieguvumu analīze un ieinteresēto pušu viedokļu saskaņošana par to, kas kavē vienotā tirgus izveidi (10). |
| --- | --- |

2.2.4.1

Pēc tam, kad bija aprakstītas vairākas situācijas, kur dažādos Kopienu dokumentos bezjēdzīgi pārklājās identiski vai nepamatoti atšķirīgi noteikumi, tā noslēgumā izteica atbalstu “šim priekšlikumam uzlabot acquis communautaire” ar nosacījumu, ka pirms tam tiek veikta pienācīga izdevumu un ieguvumu analīze un ieinteresēto pušu viedokļu saskaņošana par to, kas kavē vienotā tirgus izveidi (10).

| 2.3 | Savukārt, Komisija savā paziņojumā par “Eiropas saistību tiesībām” (11) un “Saskaņotas Eiropas saistību tiesības — rīcības plāns” (12) šajā sakarā akcentē, ka saskaņā ar vairāku apzināto organizāciju viedokli apdrošināšanas līgumi ir viena no jomām, kas finanšu pakalpojumu sfērā rada vairāk problēmu tādēļ, ka tiek piemēroti “dažādi valstu normatīvie akti”. Šajā nolūkā jāņem vērā iespēja, ka “varētu būt nepieciešama turpmāka šādu pasākumu konverģence, lai līdzsvarotu vajadzību pēc valstu tiesisko aktu lielākas vienveidības ar vajadzību saglabāt produktu jaunievedumus un izvēli”, pat par prioritāru padarot “papildu rīcību labāka regulējuma rīcības plānam”. (13) |
| --- | --- |

2.3

Savukārt, Komisija savā paziņojumā par “Eiropas saistību tiesībām” (11) un “Saskaņotas Eiropas saistību tiesības — rīcības plāns” (12) šajā sakarā akcentē, ka saskaņā ar vairāku apzināto organizāciju viedokli apdrošināšanas līgumi ir viena no jomām, kas finanšu pakalpojumu sfērā rada vairāk problēmu tādēļ, ka tiek piemēroti “dažādi valstu normatīvie akti”. Šajā nolūkā jāņem vērā iespēja, ka “varētu būt nepieciešama turpmāka šādu pasākumu konverģence, lai līdzsvarotu vajadzību pēc valstu tiesisko aktu lielākas vienveidības ar vajadzību saglabāt produktu jaunievedumus un izvēli”, pat par prioritāru padarot “papildu rīcību labāka regulējuma rīcības plānam”. (13)

| 2.4 | Visbeidzot, Eiropas Parlaments savā Rezolūcijā par Komisijas paziņojumu saistībā ar iepriekšminēto Rīcības plānu, izsakot nožēlu par to, ka “sākotnēji netika veikti pasākumi, lai izstrādātu izvēles instrumentus piemērošanai konkrētās nozarēs, tādās kā patērētāju darījumi un apdrošināšana, kas radītu būtisku ieguvumu, gan palīdzot iekšējam tirgum droši funkcionēt, gan palielinot darījumu un tirdzniecības apjomu Kopienas teritorijā”, pauž pārliecību, ka “lai veicinātu pārrobežu tirdzniecību iekšējā tirgū, sākotnēji priekšroka dodama izvēles instrumentu izveidei konkrētās nozarēs, jo īpaši patērētāju līgumu un apdrošināšanas līgumu jomā, un tādējādi uzskatāms par Komisijas prioritāti, vienlaikus nodrošinot augstu patērētāju aizsardzības līmeni un atbilstošu obligāto noteikumu integrāciju, lai izveidotu izvēles instrumentu patērētāju līgumu un apdrošināšanas līgumu jomā”. (14) |
| --- | --- |

2.4

Visbeidzot, Eiropas Parlaments savā Rezolūcijā par Komisijas paziņojumu saistībā ar iepriekšminēto Rīcības plānu, izsakot nožēlu par to, ka “sākotnēji netika veikti pasākumi, lai izstrādātu izvēles instrumentus piemērošanai konkrētās nozarēs, tādās kā patērētāju darījumi un apdrošināšana, kas radītu būtisku ieguvumu, gan palīdzot iekšējam tirgum droši funkcionēt, gan palielinot darījumu un tirdzniecības apjomu Kopienas teritorijā”, pauž pārliecību, ka “lai veicinātu pārrobežu tirdzniecību iekšējā tirgū, sākotnēji priekšroka dodama izvēles instrumentu izveidei konkrētās nozarēs, jo īpaši patērētāju līgumu un apdrošināšanas līgumu jomā, un tādējādi uzskatāms par Komisijas prioritāti, vienlaikus nodrošinot augstu patērētāju aizsardzības līmeni un atbilstošu obligāto noteikumu integrāciju, lai izveidotu izvēles instrumentu patērētāju līgumu un apdrošināšanas līgumu jomā”. (14)

3.   Atbildes uz anketas jautājumiem un 2004. gada 16. aprīļa noklausīšanās sēde

| 3.1 | Uz anketām, kas savlaicīgi tika nosūtītas vairākām organizācijām, kopumā tika saņemtas 27 atbildes gan no vairāku valstu regulatīvām iestādēm, gan apdrošināšanas kompāniju, ražotāju, tirgotāju un patērētāju pārstāvjiem. |
| --- | --- |

3.1

Uz anketām, kas savlaicīgi tika nosūtītas vairākām organizācijām, kopumā tika saņemtas 27 atbildes gan no vairāku valstu regulatīvām iestādēm, gan apdrošināšanas kompāniju, ražotāju, tirgotāju un patērētāju pārstāvjiem.

| 3.1.1 | Atbildes tika saņemtas no Austrijas, Beļģijas, Francijas, Lietuvas, Lihtenšteinas, Maltas, Norvēģijas, Polijas, Slovākijas, Slovēnijas, Somijas, Vācijas un Zviedrijas. |
| --- | --- |

3.1.1

Atbildes tika saņemtas no Austrijas, Beļģijas, Francijas, Lietuvas, Lihtenšteinas, Maltas, Norvēģijas, Polijas, Slovākijas, Slovēnijas, Somijas, Vācijas un Zviedrijas.

| 3.1.2 | “Eiropas apdrošināšanas līgumu tiesību normu piemērošanas principa” projekta grupas locekļi nosūtīja vienu kopīgu atbildes vēstuli. |
| --- | --- |

3.1.2

“Eiropas apdrošināšanas līgumu tiesību normu piemērošanas principa” projekta grupas locekļi nosūtīja vienu kopīgu atbildes vēstuli.

| 3.2 | Pārliecinošs un nepārprotams vairākums uzskatīja, ka:






  a) | obligātu noteikumu trūkums apdrošināšanas tiesību jomā kavē pārrobežu apdrošināšanas pakalpojumu sniegšanu, un tiek minēti daudzi konkrēti piemēri; |
| --- | --- | --- |

3.2

Pārliecinošs un nepārprotams vairākums uzskatīja, ka:

a)

obligātu noteikumu trūkums apdrošināšanas tiesību jomā kavē pārrobežu apdrošināšanas pakalpojumu sniegšanu, un tiek minēti daudzi konkrēti piemēri;

| b) | šī situācija neļauj klientiem saņemt apdrošināšanas segumu no ārvalstu apdrošinātājiem, un tiek minēti neskaitāmi konkrēti piemēri; |
| --- | --- |

b)

šī situācija neļauj klientiem saņemt apdrošināšanas segumu no ārvalstu apdrošinātājiem, un tiek minēti neskaitāmi konkrēti piemēri;

| c) | šis fakts traucē apdrošināšanas starpniekiem sniegt savus pakalpojumus pārrobežu mērogā, un tiek minēti vairāki piemēri; |
| --- | --- |

c)

šis fakts traucē apdrošināšanas starpniekiem sniegt savus pakalpojumus pārrobežu mērogā, un tiek minēti vairāki piemēri;

| d) | apdrošināšanas līgumu obligāto tiesību normu saskaņošana palīdzētu apdrošinātājiem, klientiem un apdrošināšanas starpniekiem palielināt pārrobežu apdrošināšanas darījumu apjomu; |
| --- | --- |

d)

apdrošināšanas līgumu obligāto tiesību normu saskaņošana palīdzētu apdrošinātājiem, klientiem un apdrošināšanas starpniekiem palielināt pārrobežu apdrošināšanas darījumu apjomu;

| e) | Komisijas 1979.-1980. gada Direktīva vēl arvien ir labs pamats šī jautājuma apspriešanai, lai gan tas no jauna formulēts, izmantojot citus terminus un saskaņā ar atšķirīgiem raksturlielumiem, kurus daži respondenti iesaka un min kā piemēru. |
| --- | --- |

e)

Komisijas 1979.-1980. gada Direktīva vēl arvien ir labs pamats šī jautājuma apspriešanai, lai gan tas no jauna formulēts, izmantojot citus terminus un saskaņā ar atšķirīgiem raksturlielumiem, kurus daži respondenti iesaka un min kā piemēru.

| 3.3 | Noklausīšanās sēdē piedalījās 46 pārstāvji no 17 valstu 36 iestādēm. |
| --- | --- |

3.3

Noklausīšanās sēdē piedalījās 46 pārstāvji no 17 valstu 36 iestādēm.

| 3.4 | Vairums uz anketas jautājumiem sniegto atbilžu, kā arī diskusijas noklausīšanās sēdē, norāda uz vienprātību, ko varētu rezumēt šādi: |
| --- | --- |

3.4

Vairums uz anketas jautājumiem sniegto atbilžu, kā arī diskusijas noklausīšanās sēdē, norāda uz vienprātību, ko varētu rezumēt šādi:

| 3.4.1 | Pastāv pārsteidzošas atšķirības starp atsevišķu valstu apdrošināšanas līgumu tiesisko regulējumu. |
| --- | --- |

3.4.1

Pastāv pārsteidzošas atšķirības starp atsevišķu valstu apdrošināšanas līgumu tiesisko regulējumu.

| 3.4.2 | Ievērojami trūkst apdrošināšanas tiesību saskaņošanas ES līmenī, kas atsaucas uz iekšējā tirgus izveidi šajā nozarē. |
| --- | --- |

3.4.2

Ievērojami trūkst apdrošināšanas tiesību saskaņošanas ES līmenī, kas atsaucas uz iekšējā tirgus izveidi šajā nozarē.

| 3.4.3 | Ir vēlama/nepieciešama zināma saskaņotība, jo īpaši maziem un vidējiem apdrošinātājiem (individuāliem patērētājiem un maziem un vidējiem uzņēmumiem), lai izvairītos no nevienlīdzības un diskriminācijas (masveida riskiem). |
| --- | --- |

3.4.3

Ir vēlama/nepieciešama zināma saskaņotība, jo īpaši maziem un vidējiem apdrošinātājiem (individuāliem patērētājiem un maziem un vidējiem uzņēmumiem), lai izvairītos no nevienlīdzības un diskriminācijas (masveida riskiem).

| 3.4.4 | Pakāpeniski jāveic apdrošināšanas līgumu tiesību normu saskaņošana, izvairoties no pārmērīgas stingrības, jo saskaņošana pati par sevi nav galamērķis, bet drīzāk līdzeklis vienotā tirgus sasniegšanai, un kā tādam tam jābūt samērojamam ar vajadzības un proporcionalitātes principu. |
| --- | --- |

3.4.4

Pakāpeniski jāveic apdrošināšanas līgumu tiesību normu saskaņošana, izvairoties no pārmērīgas stingrības, jo saskaņošana pati par sevi nav galamērķis, bet drīzāk līdzeklis vienotā tirgus sasniegšanai, un kā tādam tam jābūt samērojamam ar vajadzības un proporcionalitātes principu.

| 3.4.5 | Saskaņošanas primārajam mērķim jābūt:






  — | obligātiem noteikumiem, |
| --- | --- | --- |

3.4.5

Saskaņošanas primārajam mērķim jābūt:

—

obligātiem noteikumiem,

| — | saistību tiesību vispārējai sadaļai. |
| --- | --- |

—

saistību tiesību vispārējai sadaļai.

| 3.4.6 | Saskaņošanas rezultātā izveidotā līguma parauga forma varētu “nebūt obligāta”, tomēr pusēm visi tā nosacījumi un sastāvdaļas kļūst obligātas, tiklīdz šāds līguma paraugs tiek pieņemts. |
| --- | --- |

3.4.6

Saskaņošanas rezultātā izveidotā līguma parauga forma varētu “nebūt obligāta”, tomēr pusēm visi tā nosacījumi un sastāvdaļas kļūst obligātas, tiklīdz šāds līguma paraugs tiek pieņemts.

| 3.4.7 | Kopienas instruments, ko izmanto šāda parauga apstiprināšanai, ir regula, lai nodrošinātu pilnīgu saskaņošanu. |
| --- | --- |

3.4.7

Kopienas instruments, ko izmanto šāda parauga apstiprināšanai, ir regula, lai nodrošinātu pilnīgu saskaņošanu.

| 3.4.8 | Priekšlikumi, kas ietverti Komisijas 1979.-1980. gada direktīvā, kas grozīta, lai iestrādātu EP un EESK ierosinājumus, varētu veidot atspēriena punktu regulas projekta izstrādei, tomēr tos vajadzētu pamatīgi pārbaudīt, ņemot vērā notikumus, kas starpposmā risinājušies apdrošināšanas tiesību jomā. |
| --- | --- |

3.4.8

Priekšlikumi, kas ietverti Komisijas 1979.-1980. gada direktīvā, kas grozīta, lai iestrādātu EP un EESK ierosinājumus, varētu veidot atspēriena punktu regulas projekta izstrādei, tomēr tos vajadzētu pamatīgi pārbaudīt, ņemot vērā notikumus, kas starpposmā risinājušies apdrošināšanas tiesību jomā.

| 3.4.9 | Kā minēts iepriekš, saskaņošana varētu stimulēt pārrobežu apdrošināšanu un sekmēt turpmāku vienotā tirgus attīstību konkrētajā nozarē. |
| --- | --- |

3.4.9

Kā minēts iepriekš, saskaņošana varētu stimulēt pārrobežu apdrošināšanu un sekmēt turpmāku vienotā tirgus attīstību konkrētajā nozarē.

| 3.4.10 | EK Līguma 95. pants varētu nodrošināt tiesisku pamatu šādai iniciatīvai. |
| --- | --- |

3.4.10

EK Līguma 95. pants varētu nodrošināt tiesisku pamatu šādai iniciatīvai.

| 3.5 | Daži respondenti un dalībnieki piebilda, ka: |
| --- | --- |

3.5

Daži respondenti un dalībnieki piebilda, ka:

| 3.5.1 | Saskaņošanai var “nebūt obligāta” un aprobežoties ar pamatjēdzienu formulēšanu. |
| --- | --- |

3.5.1

Saskaņošanai var “nebūt obligāta” un aprobežoties ar pamatjēdzienu formulēšanu.

| 3.5.2 | Saskaņošanu varētu piemērot tikai pārrobežu līgumiem un tikai fiziskām personām. |
| --- | --- |

3.5.2

Saskaņošanu varētu piemērot tikai pārrobežu līgumiem un tikai fiziskām personām.

| 3.5.3 | Saskaņošana nav brīnumlīdzeklis mazattīstītam vienotajam tirgum apdrošināšanas jomā. |
| --- | --- |

3.5.3

Saskaņošana nav brīnumlīdzeklis mazattīstītam vienotajam tirgum apdrošināšanas jomā.

| 3.5.4 | Īpaša uzmanība jāpievērš abpusējai apdrošināšanai un labklājības un sociālās apdrošināšanas institūcijām tām raksturīgo specifisko iezīmju dēļ. |
| --- | --- |

3.5.4

Īpaša uzmanība jāpievērš abpusējai apdrošināšanai un labklājības un sociālās apdrošināšanas institūcijām tām raksturīgo specifisko iezīmju dēļ.

4.   Nepieciešamība pēc Kopienu līmeņa iniciatīvas

4.1   Iekšējais tirgus un apdrošināšana

4.1.1   Vispārīgi novērojumi par iekšējā tirgus un apdrošināšanas saistību

| 4.1.1.1 | Eiropas iekšējais tirgus aptver telpu bez iekšējām robežām, kurā ir nodrošināta preču, personu, pakalpojumu un kapitāla brīva aprite (EK Līguma 14. panta 2. punkts). “Apdrošināšana” ietilpst pakalpojumu sniegšanas brīvības jomā (EK Līguma 49.–55. pants) vai pieder tiesībām veikt uzņēmējdarbību, atkarībā no apstākļiem konkrētā gadījumā. Apdrošinātāji, kas sniedz pārrobežu pakalpojumus vai veic uzņēmējdarbību citā dalībvalstī, liek vietējam apdrošināšanas piedāvājumam konkurēt ar viņu pašu polisēm. |
| --- | --- |

4.1.1.1

Eiropas iekšējais tirgus aptver telpu bez iekšējām robežām, kurā ir nodrošināta preču, personu, pakalpojumu un kapitāla brīva aprite (EK Līguma 14. panta 2. punkts). “Apdrošināšana” ietilpst pakalpojumu sniegšanas brīvības jomā (EK Līguma 49.–55. pants) vai pieder tiesībām veikt uzņēmējdarbību, atkarībā no apstākļiem konkrētā gadījumā. Apdrošinātāji, kas sniedz pārrobežu pakalpojumus vai veic uzņēmējdarbību citā dalībvalstī, liek vietējam apdrošināšanas piedāvājumam konkurēt ar viņu pašu polisēm.

| 4.1.1.2 | Rezultātā palielinās potenciālo apdrošinājuma ņēmēju izvēles iespējas. Ideālā gadījumā klientu izvēle par labu konkrētiem apdrošinātāju piedāvājumiem būtu “neredzamā roka”, kas stūrētu iekšējo apdrošināšanas tirgu. |
| --- | --- |

4.1.1.2

Rezultātā palielinās potenciālo apdrošinājuma ņēmēju izvēles iespējas. Ideālā gadījumā klientu izvēle par labu konkrētiem apdrošinātāju piedāvājumiem būtu “neredzamā roka”, kas stūrētu iekšējo apdrošināšanas tirgu.

| 4.1.1.3 | Turpmāku brīvību ietekmē apdrošināšanas specifika — apdrošināšanas prēmiju un peļņas brīva aprite ir garantēta (skat. EK Līguma 56. pantu). Bez tam, apdrošinājuma ņēmējiem, kas izmanto šo brīvību saskaņā ar EK Līguma 18. pantu, nevajadzētu piedzīvot pretēju efektu attiecībā uz savām polisēm, mainot pastāvīgo dzīvesvietu un līdz ar to pārejot citā jurisdikcijā. |
| --- | --- |

4.1.1.3

Turpmāku brīvību ietekmē apdrošināšanas specifika — apdrošināšanas prēmiju un peļņas brīva aprite ir garantēta (skat. EK Līguma 56. pantu). Bez tam, apdrošinājuma ņēmējiem, kas izmanto šo brīvību saskaņā ar EK Līguma 18. pantu, nevajadzētu piedzīvot pretēju efektu attiecībā uz savām polisēm, mainot pastāvīgo dzīvesvietu un līdz ar to pārejot citā jurisdikcijā.

4.1.2   Stāvoklis apdrošināšanas tiesību un apdrošināšanas līgumu tiesību normu saskaņošanas jomā

| 4.1.2.1 | Plašais apdrošināšanas (tiesību) un EK Līgumā formulēto brīvību sasaistes spektrs liek EK saskaņot svarīgas apdrošināšanas tiesību jomas iekšējā tirgus (pienācīgai) darbībai. Pamatīgi tiek saskaņoti tiesību akti apdrošināšanas uzraudzībai visā EK un EEZ teritorijā, izmantojot tā sauktās “triju paaudžu” direktīvas apdrošināšanas nozarē. |
| --- | --- |

4.1.2.1

Plašais apdrošināšanas (tiesību) un EK Līgumā formulēto brīvību sasaistes spektrs liek EK saskaņot svarīgas apdrošināšanas tiesību jomas iekšējā tirgus (pienācīgai) darbībai. Pamatīgi tiek saskaņoti tiesību akti apdrošināšanas uzraudzībai visā EK un EEZ teritorijā, izmantojot tā sauktās “triju paaudžu” direktīvas apdrošināšanas nozarē.

| 4.1.2.2 | Pamatojoties uz šiem sasniegumiem, ir ieviesta vienota licencēšanas un mītnes zemes kontroles sistēma — kā to savā 1986. gada 4. decembra nolēmumā jau paredzēja Eiropas Kopienu Tiesa (15). Apdrošināšanas līgumu tiesību normu saskaņošanu lielākā vai mazākā mērā ierobežo starptautisko privāttiesību un starptautisko procesuālo tiesību jautājumi. (16) |
| --- | --- |

4.1.2.2

Pamatojoties uz šiem sasniegumiem, ir ieviesta vienota licencēšanas un mītnes zemes kontroles sistēma — kā to savā 1986. gada 4. decembra nolēmumā jau paredzēja Eiropas Kopienu Tiesa (15). Apdrošināšanas līgumu tiesību normu saskaņošanu lielākā vai mazākā mērā ierobežo starptautisko privāttiesību un starptautisko procesuālo tiesību jautājumi. (16)

| 4.1.2.3 | Apdrošināšanas līgumu materiālās tiesību normas ir saskaņotas tikai konkrētās nozarēs, un arī tajās — tikai konkrētos jautājumos. Piemēram, pastāv ievērojams saskaņotu tiesību normu kopums motorizēto transportlīdzekļu īpašnieku civiltiesiskajā apdrošināšanā. (17) Vienoti noteikumi pastāv arī juridisko izdevumu apdrošināšanā. (18) |
| --- | --- |

4.1.2.3

Apdrošināšanas līgumu materiālās tiesību normas ir saskaņotas tikai konkrētās nozarēs, un arī tajās — tikai konkrētos jautājumos. Piemēram, pastāv ievērojams saskaņotu tiesību normu kopums motorizēto transportlīdzekļu īpašnieku civiltiesiskajā apdrošināšanā. (17) Vienoti noteikumi pastāv arī juridisko izdevumu apdrošināšanā. (18)

| 4.1.2.4 | Neskatoties uz to, lielais vairums apdrošināšanas līgumu materiālo tiesību normu, piem., vispārējā sadaļa, kas paredz noteikumus piemērošanai visām apdrošināšanas apakšnozarēm, vēl arvien ir valsts tiesību aktu subjekts. Šis novērojums nenovēršami liek uzdot jautājumu — vai ir vai nav vajadzīga apdrošināšanas līgumu tiesību normu saskaņošana, lai ļautu iekšējam apdrošināšanas tirgum pienācīgi darboties? Atbildei uz šo jautājumu jābūt pozitīvai, ja valstu apdrošināšanas līgumu tiesību normu atšķirības kavē iekšējā tirgus darbību. |
| --- | --- |

4.1.2.4

Neskatoties uz to, lielais vairums apdrošināšanas līgumu materiālo tiesību normu, piem., vispārējā sadaļa, kas paredz noteikumus piemērošanai visām apdrošināšanas apakšnozarēm, vēl arvien ir valsts tiesību aktu subjekts. Šis novērojums nenovēršami liek uzdot jautājumu — vai ir vai nav vajadzīga apdrošināšanas līgumu tiesību normu saskaņošana, lai ļautu iekšējam apdrošināšanas tirgum pienācīgi darboties? Atbildei uz šo jautājumu jābūt pozitīvai, ja valstu apdrošināšanas līgumu tiesību normu atšķirības kavē iekšējā tirgus darbību.

4.2   Apdrošināšanas līgumu tiesību normas kā šķērslis, kas kavē iekšējā apdrošināšanas tirgus darbību

4.2.1   Faktiskā situācija — nepilnīgs iekšējais apdrošināšanas tirgus

| 4.2.1.1 | Empīriski dati liecina, ka EK līdz šim veiktie pasākumi (19) būtiski uzlabojuši, tomēr nav līdz galam pilnveidojuši iekšējā apdrošināšanas tirgus darbību. (20) Šis secinājums ir pareizs, piemēram, attiecībā uz pakalpojumu sniegšanas brīvību masveida risku apdrošināšanas jomā, ko garantē EK Līguma 49. un tam sekojošie panti un paredz direktīvas apdrošināšanas tiesību jomā, ko patiesībā tomēr īsti neizmanto ne apdrošināšanas nozares pārstāvji, ne klienti. |
| --- | --- |

4.2.1.1

Empīriski dati liecina, ka EK līdz šim veiktie pasākumi (19) būtiski uzlabojuši, tomēr nav līdz galam pilnveidojuši iekšējā apdrošināšanas tirgus darbību. (20) Šis secinājums ir pareizs, piemēram, attiecībā uz pakalpojumu sniegšanas brīvību masveida risku apdrošināšanas jomā, ko garantē EK Līguma 49. un tam sekojošie panti un paredz direktīvas apdrošināšanas tiesību jomā, ko patiesībā tomēr īsti neizmanto ne apdrošināšanas nozares pārstāvji, ne klienti.

4.2.2   Šodienas situācijas vispārējs pamatojums

| 4.2.2.1 | Iepriekš aprakstīto faktisko situāciju varētu izskaidrot, aplūkojot tās vispārējo tiesisko pamatu. Galvenais faktors ir tas, ka apdrošināšana bieži vien tiek saukta par “tiesību preci”. Tas saistīts ar faktu, ka produkts, ko pārdod apdrošināšanas kompānija, ir pats apdrošināšanas līgums, kura formu veido pušu pašnoteikšanas tiesības un līgumam piemērojami (obligāti) tiesību akti. |
| --- | --- |

4.2.2.1

Iepriekš aprakstīto faktisko situāciju varētu izskaidrot, aplūkojot tās vispārējo tiesisko pamatu. Galvenais faktors ir tas, ka apdrošināšana bieži vien tiek saukta par “tiesību preci”. Tas saistīts ar faktu, ka produkts, ko pārdod apdrošināšanas kompānija, ir pats apdrošināšanas līgums, kura formu veido pušu pašnoteikšanas tiesības un līgumam piemērojami (obligāti) tiesību akti.

| 4.2.2.2 | Protams, nav jāraizējas par pienācīgu iekšējā tirgus darbību, ja apdrošināšanas līgumu tiesību normu jomā pastāv pušu pašnoteikšanas tiesības, kas ļauj pusēm veidot apdrošināšanas produktu formu atbilstoši abpusējām vēlmēm. |
| --- | --- |

4.2.2.2

Protams, nav jāraizējas par pienācīgu iekšējā tirgus darbību, ja apdrošināšanas līgumu tiesību normu jomā pastāv pušu pašnoteikšanas tiesības, kas ļauj pusēm veidot apdrošināšanas produktu formu atbilstoši abpusējām vēlmēm.

| 4.2.2.3 | Tomēr apdrošināšana lielā mērā ir pakļauta obligātu noteikumu prasībām. (21) Daži no šiem noteikumiem vienlaikus ir saistoši starptautiskā līmenī. |
| --- | --- |

4.2.2.3

Tomēr apdrošināšana lielā mērā ir pakļauta obligātu noteikumu prasībām. (21) Daži no šiem noteikumiem vienlaikus ir saistoši starptautiskā līmenī.

| 4.2.2.4 | Būtībā, konkrēta apdrošinātāja piedāvātās preces formu lielā mērā nosaka apdrošināšanas līgumam piemērojamais tiesiskais regulējums. Šī iemesla dēļ atšķirīgi valstu apdrošināšanas tiesību akti var būt par šķērsli iekšējā tirgus izveidei. Komisijas rīcības plāns Eiropas saistību tiesību saskaņošanai atklāti atzīst šo faktu. (22) Tas gūs apstiprinājumu arī turpmāk, aplūkojot apdrošinātāja (4.2.3 apakšpunkts), apdrošinājuma ņēmēja (4.2.4 apakšpunkts) un apdrošināšanas starpnieku (4.2.5 apakšpunkts) perspektīvas. |
| --- | --- |

4.2.2.4

Būtībā, konkrēta apdrošinātāja piedāvātās preces formu lielā mērā nosaka apdrošināšanas līgumam piemērojamais tiesiskais regulējums. Šī iemesla dēļ atšķirīgi valstu apdrošināšanas tiesību akti var būt par šķērsli iekšējā tirgus izveidei. Komisijas rīcības plāns Eiropas saistību tiesību saskaņošanai atklāti atzīst šo faktu. (22) Tas gūs apstiprinājumu arī turpmāk, aplūkojot apdrošinātāja (4.2.3 apakšpunkts), apdrošinājuma ņēmēja (4.2.4 apakšpunkts) un apdrošināšanas starpnieku (4.2.5 apakšpunkts) perspektīvas.

4.2.3   Apdrošinātāja perspektīva

| 4.2.3.1 | Apdrošinātāji nodrošina apdrošināšanas segumu. Savas polises tie izstrādā, pamatojoties uz risku aprēķinu, kas ņem vērā tiesisko vidi, kurā polise tiek pārdota. Apdrošinātājs, kas spēj pārdot savu preci viena un tā paša tiesiskā regulējuma ietvaros visā Kopienu teritorijā, var summēt EK segtos riskus bez izkropļojumiem, ko rada valstu atšķirīgie apdrošināšanas tiesību akti. Tādējādi atšķirīgie apdrošināšanas tiesību akti neierobežo apdrošinātāja brīvības. |
| --- | --- |

4.2.3.1

Apdrošinātāji nodrošina apdrošināšanas segumu. Savas polises tie izstrādā, pamatojoties uz risku aprēķinu, kas ņem vērā tiesisko vidi, kurā polise tiek pārdota. Apdrošinātājs, kas spēj pārdot savu preci viena un tā paša tiesiskā regulējuma ietvaros visā Kopienu teritorijā, var summēt EK segtos riskus bez izkropļojumiem, ko rada valstu atšķirīgie apdrošināšanas tiesību akti. Tādējādi atšķirīgie apdrošināšanas tiesību akti neierobežo apdrošinātāja brīvības.

| 4.2.3.2 | Turpretim ja tiesību akti, ko piemēro polisēm, mainās atkarībā no tā, kur polise tiek pārdota, atšķirīga tiesiskā vide katrā dalībvalstī ietekmēs risku aprēķinu un tādējādi iespaidos to tiesību aktu darbību, uz kuriem pārsvarā balstās apdrošināšanas darījumi. |
| --- | --- |

4.2.3.2

Turpretim ja tiesību akti, ko piemēro polisēm, mainās atkarībā no tā, kur polise tiek pārdota, atšķirīga tiesiskā vide katrā dalībvalstī ietekmēs risku aprēķinu un tādējādi iespaidos to tiesību aktu darbību, uz kuriem pārsvarā balstās apdrošināšanas darījumi.

| 4.2.3.3 | Tā rezultāta apdrošinātājiem, kas pārdod savus pakalpojumus pārrobežu mērogā, nāktos pielāgot savas polises atšķirīgām formām un aprēķiniem atkarībā no piemērojamiem tiesību aktiem. Tas nopietni kavētu iekšējā tirgus darbību. |
| --- | --- |

4.2.3.3

Tā rezultāta apdrošinātājiem, kas pārdod savus pakalpojumus pārrobežu mērogā, nāktos pielāgot savas polises atšķirīgām formām un aprēķiniem atkarībā no piemērojamiem tiesību aktiem. Tas nopietni kavētu iekšējā tirgus darbību.

| 4.2.3.4 | Īsumā pārskatot Kopienu noteikumus attiecībā uz starptautiskajām privāttiesībām apdrošināšanas nozarē, kļūst skaidrs, ka apdrošinātājs, faktiski, ir spiests pielāgot polises tās dalībvalsts tiesiskajai videi, kurā tās tiek pārdotas. Saskaņā ar Otrās Nedzīvības apdrošināšanas direktīvas 7. panta 1. punkta a) un h) apakšpunktu (23) tieši dalībvalsts tiesību aktos slēpjas risks, un saskaņā ar Dzīvības apdrošināšanas direktīvas 32. panta 1. punkta pirmo daļu (24) tieši saistību dalībvalsts ir tā, kas attiecas uz apdrošināšanas līgumu. Riska atrašanās vietu vai saistību vietu vairumā gadījumu nosaka pēc apdrošinājuma ņēmēja pastāvīgās dzīvesvietas. (25) |
| --- | --- |

4.2.3.4

Īsumā pārskatot Kopienu noteikumus attiecībā uz starptautiskajām privāttiesībām apdrošināšanas nozarē, kļūst skaidrs, ka apdrošinātājs, faktiski, ir spiests pielāgot polises tās dalībvalsts tiesiskajai videi, kurā tās tiek pārdotas. Saskaņā ar Otrās Nedzīvības apdrošināšanas direktīvas 7. panta 1. punkta a) un h) apakšpunktu (23) tieši dalībvalsts tiesību aktos slēpjas risks, un saskaņā ar Dzīvības apdrošināšanas direktīvas 32. panta 1. punkta pirmo daļu (24) tieši saistību dalībvalsts ir tā, kas attiecas uz apdrošināšanas līgumu. Riska atrašanās vietu vai saistību vietu vairumā gadījumu nosaka pēc apdrošinājuma ņēmēja pastāvīgās dzīvesvietas. (25)

| 4.2.3.5 | Apdrošinātājs var no tā izvairīties, izvēloties tiesisko regulējumu, ko piemēro apdrošināšanas līgumam (visticamāk — paša rezidences tiesību aktus), vienojoties ar apdrošinājuma ņēmēju. Tomēr šo iespēju būtiski ierobežo starptautisko privāttiesību noteikumi apdrošināšanas direktīvās. Nedzīvības apdrošināšanas jomā direktīvas piešķir brīvu tiesiskā regulējuma izvēli tikai apdrošināšanas līgumiem ar lielu risku segumu. (26) Dalībvalstīm — t.i., dalībvalstij, kur atrodas risks — tiek dota rīcības brīvība attiecībā uz pušu pašnoteikšanas tiesību apjoma palielināšanu. (27) Visos pārējos gadījumos direktīvas nodrošina pušu pašnoteikšanas tiesības tikai ierobežotā apjomā (28) un tādējādi nenovērš minētās problēmas, ar ko saskaras apdrošinātāji, veicot apdrošināšanas līgumu pārrobežu tirdzniecību. Dzīvības apdrošināšanas jomā saistību dalībvalsts var piešķirt pusēm pašnoteikšanas tiesības. (29) Pretējā gadījumā pušu tiesiskā regulējuma izvēle ir stipri ierobežota. (30) |
| --- | --- |

4.2.3.5

Apdrošinātājs var no tā izvairīties, izvēloties tiesisko regulējumu, ko piemēro apdrošināšanas līgumam (visticamāk — paša rezidences tiesību aktus), vienojoties ar apdrošinājuma ņēmēju. Tomēr šo iespēju būtiski ierobežo starptautisko privāttiesību noteikumi apdrošināšanas direktīvās. Nedzīvības apdrošināšanas jomā direktīvas piešķir brīvu tiesiskā regulējuma izvēli tikai apdrošināšanas līgumiem ar lielu risku segumu. (26) Dalībvalstīm — t.i., dalībvalstij, kur atrodas risks — tiek dota rīcības brīvība attiecībā uz pušu pašnoteikšanas tiesību apjoma palielināšanu. (27) Visos pārējos gadījumos direktīvas nodrošina pušu pašnoteikšanas tiesības tikai ierobežotā apjomā (28) un tādējādi nenovērš minētās problēmas, ar ko saskaras apdrošinātāji, veicot apdrošināšanas līgumu pārrobežu tirdzniecību. Dzīvības apdrošināšanas jomā saistību dalībvalsts var piešķirt pusēm pašnoteikšanas tiesības. (29) Pretējā gadījumā pušu tiesiskā regulējuma izvēle ir stipri ierobežota. (30)

| 4.2.3.6 | Šie novērojumi par situāciju Eiropas starptautisko apdrošināšanas līgumu tiesību normās skaidri liecina, ka masveida risku apdrošināšanā apdrošinātājam vairumā gadījumu sava prece jāpielāgo apdrošinājuma ņēmēja pastāvīgās dzīvesvietas tiesiskajai videi. (31) Šo nastu vēl smagāku padara tas, ka apdrošinājuma ņēmējs pēc līguma noslēgšanas var mainīt pastāvīgo dzīvesvietu. (32) |
| --- | --- |

4.2.3.6

Šie novērojumi par situāciju Eiropas starptautisko apdrošināšanas līgumu tiesību normās skaidri liecina, ka masveida risku apdrošināšanā apdrošinātājam vairumā gadījumu sava prece jāpielāgo apdrošinājuma ņēmēja pastāvīgās dzīvesvietas tiesiskajai videi. (31) Šo nastu vēl smagāku padara tas, ka apdrošinājuma ņēmējs pēc līguma noslēgšanas var mainīt pastāvīgo dzīvesvietu. (32)

| 4.2.3.7 | Vienīgais izņēmums Eiropas starptautisko apdrošināšanas līgumu tiesību normās ir lielu risku apdrošināšana nedzīvības apdrošināšanā. Šajā gadījumā apdrošinātājs un apdrošinājuma ņēmējs var izvēlēties tiesisko regulējumu, kas tiks piemērots. Tomēr pat liela riska apdrošināšanas gadījumā tās dalībvalsts, kurā atrodas apdrošinājuma ņēmēja dzīvesvieta, tiesa (kam ir piekritība Briseles I Regulas 9. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē (33)) var uzlikt savus saistošus noteikumus (34). |
| --- | --- |

4.2.3.7

Vienīgais izņēmums Eiropas starptautisko apdrošināšanas līgumu tiesību normās ir lielu risku apdrošināšana nedzīvības apdrošināšanā. Šajā gadījumā apdrošinātājs un apdrošinājuma ņēmējs var izvēlēties tiesisko regulējumu, kas tiks piemērots. Tomēr pat liela riska apdrošināšanas gadījumā tās dalībvalsts, kurā atrodas apdrošinājuma ņēmēja dzīvesvieta, tiesa (kam ir piekritība Briseles I Regulas 9. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē (33)) var uzlikt savus saistošus noteikumus (34).

| 4.2.3.8 | Līdz ar to apdrošinātāji vilcināsies sniegt pakalpojumus pārrobežu mērogā vismaz masveida risku apdrošināšanas gadījumā. Var strīdēties par to, vai starptautisko privāttiesību regulējuma maiņa varētu atrisināt šo jautājumu. Protams, varētu likties, ka minētie šķēršļi izzustu, ja puses varētu brīvi izvēlēties tiesisko regulējumu un — ja šādas izvēles nebūtu — piemērojamo tiesisko regulējumu noteiktu pēc apdrošinātāja reģistrācijas vietas. Tomēr šādas pārmaiņas starptautiskajās privāttiesībās nopietni apdraudētu apdrošinājuma ņēmēja un patērētāju aizsardzības pamatjēdzienus starptautisko privāttiesību izpratnē, piešķirot tiesības brīvi izvēlēties tiesisko regulējumu apdrošināšanas nozarē pat darījumos ar klientiem, kur citās nozarēs patērētāju aizsargā Romas Konvencijas 5. pants. Vienlaikus tas pilnībā neatrisinātu problēmu — tās dalībvalsts, kurā atrodas apdrošinājuma ņēmēja dzīvesvieta, tiesas tāpat piemērotu savus starptautiski saistošus noteikumus. Turklāt apdrošinājuma ņēmēji vilcinātos iepirkties ārzemēs zinot, ka tie zaudēs aizsardzību savā mītnes zemē un būs pakļauti nezināmām ārvalstu apdrošināšanas tiesību normām. (35) |
| --- | --- |

4.2.3.8

Līdz ar to apdrošinātāji vilcināsies sniegt pakalpojumus pārrobežu mērogā vismaz masveida risku apdrošināšanas gadījumā. Var strīdēties par to, vai starptautisko privāttiesību regulējuma maiņa varētu atrisināt šo jautājumu. Protams, varētu likties, ka minētie šķēršļi izzustu, ja puses varētu brīvi izvēlēties tiesisko regulējumu un — ja šādas izvēles nebūtu — piemērojamo tiesisko regulējumu noteiktu pēc apdrošinātāja reģistrācijas vietas. Tomēr šādas pārmaiņas starptautiskajās privāttiesībās nopietni apdraudētu apdrošinājuma ņēmēja un patērētāju aizsardzības pamatjēdzienus starptautisko privāttiesību izpratnē, piešķirot tiesības brīvi izvēlēties tiesisko regulējumu apdrošināšanas nozarē pat darījumos ar klientiem, kur citās nozarēs patērētāju aizsargā Romas Konvencijas 5. pants. Vienlaikus tas pilnībā neatrisinātu problēmu — tās dalībvalsts, kurā atrodas apdrošinājuma ņēmēja dzīvesvieta, tiesas tāpat piemērotu savus starptautiski saistošus noteikumus. Turklāt apdrošinājuma ņēmēji vilcinātos iepirkties ārzemēs zinot, ka tie zaudēs aizsardzību savā mītnes zemē un būs pakļauti nezināmām ārvalstu apdrošināšanas tiesību normām. (35)

4.2.4   Apdrošinājuma ņēmēja perspektīva

| 4.2.4.1 | Pie pašreizējā starptautisko privāttiesību regulējuma apdrošinājuma ņēmēji var samērā brīvi pieprasīt apdrošināšanas segumu ārvalstīs. Zinot, ka (vairumā gadījumu) tos aizsargās tās dalībvalsts likumi, kurā atrodas viņu dzīvesvieta, tie varēs brīvi iegādāties apdrošināšanu pārrobežu mērogā. Tomēr apdrošinājuma ņēmēji nevarēs iegādāties ārvalstu preci, pat ja to vēlēsies — piemērojot viņu mītnes zemes tiesisko regulējumu, nopirktās polises vienmēr tiks pārvērstas līgumos, ko lielākā vai mazākā mērā regulē viņu pašu mītnes zemes tiesību akti. Un, pat ja viņi tomēr vēlēsies iegādāties ārvalstu apdrošināšanas preci, tiem būs darīšana ar ārvalstu apdrošinātājiem, kas vilcinās piešķirt šādu segumu. |
| --- | --- |

4.2.4.1

Pie pašreizējā starptautisko privāttiesību regulējuma apdrošinājuma ņēmēji var samērā brīvi pieprasīt apdrošināšanas segumu ārvalstīs. Zinot, ka (vairumā gadījumu) tos aizsargās tās dalībvalsts likumi, kurā atrodas viņu dzīvesvieta, tie varēs brīvi iegādāties apdrošināšanu pārrobežu mērogā. Tomēr apdrošinājuma ņēmēji nevarēs iegādāties ārvalstu preci, pat ja to vēlēsies — piemērojot viņu mītnes zemes tiesisko regulējumu, nopirktās polises vienmēr tiks pārvērstas līgumos, ko lielākā vai mazākā mērā regulē viņu pašu mītnes zemes tiesību akti. Un, pat ja viņi tomēr vēlēsies iegādāties ārvalstu apdrošināšanas preci, tiem būs darīšana ar ārvalstu apdrošinātājiem, kas vilcinās piešķirt šādu segumu.

| 4.2.4.2 | Kā jau minēts, no šādas vilcināšanās, iespējams, varētu izvairīties, mainot starptautisko apdrošināšanas līgumu tiesību normas. (36) Tomēr šādi mainot starptautiskās privāttiesības, apdrošinātāja vilcināšanos piešķirt segumu aizstātu vismaz tikpat spēcīga apdrošinājuma ņēmēja vilcināšanās meklēt segumu ārvalstīs. Šādi iekšējais apdrošināšanas tirgus nespēs veidoties. |
| --- | --- |

4.2.4.2

Kā jau minēts, no šādas vilcināšanās, iespējams, varētu izvairīties, mainot starptautisko apdrošināšanas līgumu tiesību normas. (36) Tomēr šādi mainot starptautiskās privāttiesības, apdrošinātāja vilcināšanos piešķirt segumu aizstātu vismaz tikpat spēcīga apdrošinājuma ņēmēja vilcināšanās meklēt segumu ārvalstīs. Šādi iekšējais apdrošināšanas tirgus nespēs veidoties.

| 4.2.4.3 | Jāpiemin vēl viens aspekts. Iekšējā tirgū apdrošinājuma ņēmējam ir tiesības brīvi pārvietoties (skat., jo īpaši, EK Līguma 18. pantu). Tomēr pastāvīgās dzīvesvietas maiņa var negatīvi ietekmēt apdrošinājuma ņēmēja apdrošināšanas situāciju. Pirmkārt, tās dalībvalsts, uz kuru pārceļas apdrošinājuma ņēmējs, tiesas var uzlikt jaunus starptautiski saistošus noteikumus, kas ietekmē iepriekšējās dzīvesvietas valstī nopirkto apdrošināšanas polisi. Otrkārt, tiesību akti obligātās apdrošināšanas jomā var pieprasīt segumu, kas atšķiras no tā, ko apdrošinājuma ņēmējs iegādājies savā iepriekšējā dzīvesvietā. Treškārt, apdrošinājuma ņēmējs var vēlēties, lai riski vienas apdrošināšanas polises ietvaros atrastos dažādās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

4.2.4.3

Jāpiemin vēl viens aspekts. Iekšējā tirgū apdrošinājuma ņēmējam ir tiesības brīvi pārvietoties (skat., jo īpaši, EK Līguma 18. pantu). Tomēr pastāvīgās dzīvesvietas maiņa var negatīvi ietekmēt apdrošinājuma ņēmēja apdrošināšanas situāciju. Pirmkārt, tās dalībvalsts, uz kuru pārceļas apdrošinājuma ņēmējs, tiesas var uzlikt jaunus starptautiski saistošus noteikumus, kas ietekmē iepriekšējās dzīvesvietas valstī nopirkto apdrošināšanas polisi. Otrkārt, tiesību akti obligātās apdrošināšanas jomā var pieprasīt segumu, kas atšķiras no tā, ko apdrošinājuma ņēmējs iegādājies savā iepriekšējā dzīvesvietā. Treškārt, apdrošinājuma ņēmējs var vēlēties, lai riski vienas apdrošināšanas polises ietvaros atrastos dažādās dalībvalstīs.

| 4.2.4.4 | Pašreizējā situācija tiesību jomā neļauj pilnībā veidot šādas eiropolises, tā vietā tiek slēgti tā saucamie “jumta līgumi”, ko būtībā veido tikpat daudz līgumu, cik ir attiecīgo dalībvalstu. Tas, kas tādējādi pietrūkst, ir pārnēsājama “Euromobile” polise apdrošinājuma ņēmējam (37), kas savas dzīves laikā uzturas un strādā dažādās EK daļās. |
| --- | --- |

4.2.4.4

Pašreizējā situācija tiesību jomā neļauj pilnībā veidot šādas eiropolises, tā vietā tiek slēgti tā saucamie “jumta līgumi”, ko būtībā veido tikpat daudz līgumu, cik ir attiecīgo dalībvalstu. Tas, kas tādējādi pietrūkst, ir pārnēsājama “Euromobile” polise apdrošinājuma ņēmējam (37), kas savas dzīves laikā uzturas un strādā dažādās EK daļās.

4.2.5   Apdrošināšanas starpnieku perspektīva

| 4.2.5.1 | Starpnieki spēlē galveno lomu apdrošināšanas līgumu sadalē. Tie ir iekšējā apdrošināšanas tirgus izveides pamatelements. Šis apgalvojums ir jo īpaši patiess attiecībā uz apdrošināšanas brokeriem. Izmantojot pakalpojumu sniegšanas brīvību, ko garantē EK Līguma 49.-55. pants un ko ievieš ar Direktīvu par apdrošināšanas starpniekiem (38), starpnieki sniedz pamatīgu ieguldījumu iekšējā apdrošināšanas tirgus izveidē un darbībā. Jo īpaši masveida risku apdrošināšanas jomā, visticamāk, nevis pats klients, bet gan brokeris būs tas, kurš mēģinās izvietot risku ārvalstu apdrošināšanas tirgū. |
| --- | --- |

4.2.5.1

Starpnieki spēlē galveno lomu apdrošināšanas līgumu sadalē. Tie ir iekšējā apdrošināšanas tirgus izveides pamatelements. Šis apgalvojums ir jo īpaši patiess attiecībā uz apdrošināšanas brokeriem. Izmantojot pakalpojumu sniegšanas brīvību, ko garantē EK Līguma 49.-55. pants un ko ievieš ar Direktīvu par apdrošināšanas starpniekiem (38), starpnieki sniedz pamatīgu ieguldījumu iekšējā apdrošināšanas tirgus izveidē un darbībā. Jo īpaši masveida risku apdrošināšanas jomā, visticamāk, nevis pats klients, bet gan brokeris būs tas, kurš mēģinās izvietot risku ārvalstu apdrošināšanas tirgū.

| 4.2.5.2 | Tomēr jebkura informācija par ārvalstu apdrošināšanas tirgu un tajā pieejamiem produktiem diez vai būs nozīmīga brokerim, kas nepārzina vietējo likumdošanu. Tā kā ārvalstu apdrošināšanas tirgū pieejamie produkti tiek izstrādāti, ņemot vērā vietējo likumdošanu, brokeris nedrīkst pieņemt, ka polises saturs un cena paliks nemainīgi tā (ārvalstu) klienta tiesiskajā vidē. Tādējādi brokeriem nav viegli pašiem piedāvāt savus pakalpojumus ārvalstu apdrošināšanas tirgū masveida risku izvietošanai, bet tiem nākas vest sarunas par katru atsevišķu līgumu. Tas, visticamāk, radīs pārmērīgi augstas darījumu izmaksas un līdz ar to kavēs iekšējā apdrošināšanas tirgus darbību. |
| --- | --- |

4.2.5.2

Tomēr jebkura informācija par ārvalstu apdrošināšanas tirgu un tajā pieejamiem produktiem diez vai būs nozīmīga brokerim, kas nepārzina vietējo likumdošanu. Tā kā ārvalstu apdrošināšanas tirgū pieejamie produkti tiek izstrādāti, ņemot vērā vietējo likumdošanu, brokeris nedrīkst pieņemt, ka polises saturs un cena paliks nemainīgi tā (ārvalstu) klienta tiesiskajā vidē. Tādējādi brokeriem nav viegli pašiem piedāvāt savus pakalpojumus ārvalstu apdrošināšanas tirgū masveida risku izvietošanai, bet tiem nākas vest sarunas par katru atsevišķu līgumu. Tas, visticamāk, radīs pārmērīgi augstas darījumu izmaksas un līdz ar to kavēs iekšējā apdrošināšanas tirgus darbību.

4.2.6   Līdzīgi apsvērumi par apdrošināšanu, ko tirgo ar filiāļu starpniecību

| 4.2.6.1 | Ļoti bieži tiek pieminēts, ka pati apdrošināšanas būtība pieprasa, lai apdrošinātājs ģeogrāfiski atrastos tuvāk klientam. Nākotnē šis novērojums varētu liecināt, ka pārrobežu tirdzniecība apdrošināšanas nozarē būs retāka parādība nekā citās nozarēs (piem., grāmatu tirdzniecība ar Interneta tīkla starpniecību u. c.). Lai uzturētu saikni ar klientu, apdrošinātāji var dot priekšroku darbībai citās dalībvalstīs ar filiāļu vai meitas uzņēmumu starpniecību. |
| --- | --- |

4.2.6.1

Ļoti bieži tiek pieminēts, ka pati apdrošināšanas būtība pieprasa, lai apdrošinātājs ģeogrāfiski atrastos tuvāk klientam. Nākotnē šis novērojums varētu liecināt, ka pārrobežu tirdzniecība apdrošināšanas nozarē būs retāka parādība nekā citās nozarēs (piem., grāmatu tirdzniecība ar Interneta tīkla starpniecību u. c.). Lai uzturētu saikni ar klientu, apdrošinātāji var dot priekšroku darbībai citās dalībvalstīs ar filiāļu vai meitas uzņēmumu starpniecību.

| 4.2.6.2 | Tie, kas pārstāv šādu viedokli, principā neiebilst pret apdrošināšanas līgumu tiesību normu saskaņošanu. Tie drīzāk cenšas parādīt, ka tas atstās iespaidu tikai uz konkrētu apdrošināšanas līgumu daļu, kuru tirdzniecība faktiski notiks pārrobežu mērogā vai kuri tiks piedāvāti klientiem, kas pārvietojas un maina dzīvesvietu no vienas dalībvalsts uz citu. |
| --- | --- |

4.2.6.2

Tie, kas pārstāv šādu viedokli, principā neiebilst pret apdrošināšanas līgumu tiesību normu saskaņošanu. Tie drīzāk cenšas parādīt, ka tas atstās iespaidu tikai uz konkrētu apdrošināšanas līgumu daļu, kuru tirdzniecība faktiski notiks pārrobežu mērogā vai kuri tiks piedāvāti klientiem, kas pārvietojas un maina dzīvesvietu no vienas dalībvalsts uz citu.

| 4.2.6.3 | Tomēr patiesā ietekme būs krietni ievērojamāka. Ja apdrošināšanas līgumi citās dalībvalstīs tiek pārdoti ar filiāļu (“pārstāvniecību”) vai pat meitas uzņēmuma starpniecību, klientiem, starpniekiem un apdrošinātājiem rodas tieši tās pašas problēmas. Apdrošinātājiem nākas pielāgot savus produktus vietējiem apstākļiem, tostarp tiesiskajai videi. Līdz ar to tiem nākas pārstrādāt savus produktus. Tādējādi polisi, kas izstrādāta vienā no dalībvalstīm, nav iespējams pārdot citā dalībvalstī ar filiāles starpniecību, neveicot tajā būtiskas izmaiņas atšķirīgas (tiesiskās) vides dēļ. Starpniekiem un klientiem nāksies saskarties ar problēmu, ka tie vienkārši nevarēs savā tirgū atrast ārvalstu apdrošināšanas produktus. |
| --- | --- |

4.2.6.3

Tomēr patiesā ietekme būs krietni ievērojamāka. Ja apdrošināšanas līgumi citās dalībvalstīs tiek pārdoti ar filiāļu (“pārstāvniecību”) vai pat meitas uzņēmuma starpniecību, klientiem, starpniekiem un apdrošinātājiem rodas tieši tās pašas problēmas. Apdrošinātājiem nākas pielāgot savus produktus vietējiem apstākļiem, tostarp tiesiskajai videi. Līdz ar to tiem nākas pārstrādāt savus produktus. Tādējādi polisi, kas izstrādāta vienā no dalībvalstīm, nav iespējams pārdot citā dalībvalstī ar filiāles starpniecību, neveicot tajā būtiskas izmaiņas atšķirīgas (tiesiskās) vides dēļ. Starpniekiem un klientiem nāksies saskarties ar problēmu, ka tie vienkārši nevarēs savā tirgū atrast ārvalstu apdrošināšanas produktus.

| 4.2.6.4 | Apdrošināšanas līgumu tiesību normu saskaņošana ievērojami samazinātu produktu izstrādes izmaksas iekšējā tirgū. Apdrošinātāji, kas veic uzņēmējdarbību citā dalībvalstī, varētu aprobežoties ar konsultāciju sniegšanu klientam ar aģentu starpniecību, pretenziju izskatīšanu to kompetentajos reģionālajos birojos u. tml. Pat ja apdrošinātāji darbotos ar meitas uzņēmumu starpniecību, apdrošinātāju grupas varētu apvienot spēkus un produktu izstrādes izmaksas. |
| --- | --- |

4.2.6.4

Apdrošināšanas līgumu tiesību normu saskaņošana ievērojami samazinātu produktu izstrādes izmaksas iekšējā tirgū. Apdrošinātāji, kas veic uzņēmējdarbību citā dalībvalstī, varētu aprobežoties ar konsultāciju sniegšanu klientam ar aģentu starpniecību, pretenziju izskatīšanu to kompetentajos reģionālajos birojos u. tml. Pat ja apdrošinātāji darbotos ar meitas uzņēmumu starpniecību, apdrošinātāju grupas varētu apvienot spēkus un produktu izstrādes izmaksas.

| 4.2.6.5 | Līdz ar to ieguvēji iekšējā tirgus situācijā būtu klienti. Iekšējā tirgū, kas balstās uz saskaņotām apdrošināšanas līgumu tiesību normām, jaunievedumi apdrošināšanas nozarē varētu vienkāršāk šķērsot robežas. Eiropas klientiem būtu pieejami apdrošināšanas produkti, kas izstrādāti ārvalstīs. |
| --- | --- |

4.2.6.5

Līdz ar to ieguvēji iekšējā tirgus situācijā būtu klienti. Iekšējā tirgū, kas balstās uz saskaņotām apdrošināšanas līgumu tiesību normām, jaunievedumi apdrošināšanas nozarē varētu vienkāršāk šķērsot robežas. Eiropas klientiem būtu pieejami apdrošināšanas produkti, kas izstrādāti ārvalstīs.

4.3   Īpašs faktors: apdrošināšanas līgumu tiesību normu saskaņošana un ES paplašināšanās

| 4.3.1 | 2004. gada 1. maijā EK pievienojās 10 jaunas dalībvalstis, astoņas no kurām ir pārejas periodā. To apdrošināšanas tiesību akti jāsaskaņo ar acquis communautaire, kas ir obligāts priekšnoteikums, lai iestātos EK. (39) Apdrošināšanas tirgus darbības obligāts priekšnoteikums šajās valstīs ir mūsdienīgu tiesību aktu izstrāde apdrošināšanas līgumu tiesību normu jomā. Kaut gan atsevišķas jaunās dalībvalstis jau ir ieviesušas mūsdienīgus tiesību aktus, citām šis uzdevums vēl jāpilda. |
| --- | --- |

4.3.1

2004. gada 1. maijā EK pievienojās 10 jaunas dalībvalstis, astoņas no kurām ir pārejas periodā. To apdrošināšanas tiesību akti jāsaskaņo ar acquis communautaire, kas ir obligāts priekšnoteikums, lai iestātos EK. (39) Apdrošināšanas tirgus darbības obligāts priekšnoteikums šajās valstīs ir mūsdienīgu tiesību aktu izstrāde apdrošināšanas līgumu tiesību normu jomā. Kaut gan atsevišķas jaunās dalībvalstis jau ir ieviesušas mūsdienīgus tiesību aktus, citām šis uzdevums vēl jāpilda.

| 4.3.2 | Tādējādi apdrošināšanas līgumu tiesību normu saskaņošana acīmredzami kalpo paplašināta iekšējā apdrošināšanas tirgus interesēm, palīdzot jaunajām dalībvalstīm modernizēt savus tiesību aktus un izvairīties no jaunu būtisku atšķirību veidošanās valstu tiesību sistēmās. Šķiet, būtu noderīgi, ja EK Komisija pēc iespējas drīzāk darītu attiecīgajām valstīm zināmu, kad tā plāno saskaņot apdrošināšanas līgumu tiesību normas. |
| --- | --- |

4.3.2

Tādējādi apdrošināšanas līgumu tiesību normu saskaņošana acīmredzami kalpo paplašināta iekšējā apdrošināšanas tirgus interesēm, palīdzot jaunajām dalībvalstīm modernizēt savus tiesību aktus un izvairīties no jaunu būtisku atšķirību veidošanās valstu tiesību sistēmās. Šķiet, būtu noderīgi, ja EK Komisija pēc iespējas drīzāk darītu attiecīgajām valstīm zināmu, kad tā plāno saskaņot apdrošināšanas līgumu tiesību normas.

5.   Komisijas 1979. gada direktīvas priekšlikums

| 5.1 | Kā jau minēts iepriekš, Komisija 1979. gadā iesniedza sākotnējo priekšlikumu direktīvai par normatīvo un administratīvo aktu koordinēšanu attiecībā uz apdrošināšanas līgumiem. (40) Šis priekšlikums tika izstrādāts, aizsākot “Vispārējo programmu pakalpojumu sniegšanas brīvības ierobežojumu likvidēšanai”, kas — jautājumos, kuri attiecās uz tiešo apdrošināšanu — paredzēja to tiesisko un administratīvo instrumentu koordinēšanu, kuri regulē apdrošināšanas līgumus, “tiktāl, cik to būtiskās atšķirības kaitē apdrošinājuma ņēmējiem un trešajām personām”. (41) |
| --- | --- |

5.1

Kā jau minēts iepriekš, Komisija 1979. gadā iesniedza sākotnējo priekšlikumu direktīvai par normatīvo un administratīvo aktu koordinēšanu attiecībā uz apdrošināšanas līgumiem. (40) Šis priekšlikums tika izstrādāts, aizsākot “Vispārējo programmu pakalpojumu sniegšanas brīvības ierobežojumu likvidēšanai”, kas — jautājumos, kuri attiecās uz tiešo apdrošināšanu — paredzēja to tiesisko un administratīvo instrumentu koordinēšanu, kuri regulē apdrošināšanas līgumus, “tiktāl, cik to būtiskās atšķirības kaitē apdrošinājuma ņēmējiem un trešajām personām”. (41)

| 5.2 | No priekšlikuma izriet, ka netika nodrošināta atbilstoša tajā laikā spēkā esošo Direktīvu koordinēšana; tajā tika pausts viedoklis, ka nepietiek ar Līgumu aizliegt diskriminējošu attieksmi pret pakalpojumu sniegšanu, ja attiecīgā kompānija nav dibināta dalībvalstī, kurā tā sniedz pakalpojumus. |
| --- | --- |

5.2

No priekšlikuma izriet, ka netika nodrošināta atbilstoša tajā laikā spēkā esošo Direktīvu koordinēšana; tajā tika pausts viedoklis, ka nepietiek ar Līgumu aizliegt diskriminējošu attieksmi pret pakalpojumu sniegšanu, ja attiecīgā kompānija nav dibināta dalībvalstī, kurā tā sniedz pakalpojumus.

| 5.2.1 | Šajā sakarā tika apgalvots, ka būtu vēlams regulēt “konkrētus vispārējos jautājumus, kas jo īpaši saistīti ar segumu, kurš pastāv atkarībā no prēmiju maksājumiem, līguma darbības termiņa un to apdrošināto personu stāvokļa, kas nav apdrošinājuma ņēmēji”, kā arī “sekas, ko, pirmkārt, rada apdrošināšanas ņēmēja uzvedība līguma slēgšanas brīdī un tā darbības laikā saistībā ar riska un pretenziju deklarēšanu, un, otrkārt, tā attieksme pret pasākumiem, kas jāveic pretenziju gadījumā”. |
| --- | --- |

5.2.1

Šajā sakarā tika apgalvots, ka būtu vēlams regulēt “konkrētus vispārējos jautājumus, kas jo īpaši saistīti ar segumu, kurš pastāv atkarībā no prēmiju maksājumiem, līguma darbības termiņa un to apdrošināto personu stāvokļa, kas nav apdrošinājuma ņēmēji”, kā arī “sekas, ko, pirmkārt, rada apdrošināšanas ņēmēja uzvedība līguma slēgšanas brīdī un tā darbības laikā saistībā ar riska un pretenziju deklarēšanu, un, otrkārt, tā attieksme pret pasākumiem, kas jāveic pretenziju gadījumā”.

| 5.2.2 | Priekšlikumā tāpat tika pausta pārliecība, ka “dalībvalstis var būt pilnvarotas pieņemt atšķirīgus risinājumus tikai tādā gadījumā, ja to skaidri paredz direktīvas teksts”; jebkura cita pieeja liktu apšaubīt mērķus, ko ar šo priekšlikumu vēlas sasniegt. Tādējādi tas būtu nozīmīgs solis ceļā uz šīs jomas pilnīgu saskaņotību. (42) |
| --- | --- |

5.2.2

Priekšlikumā tāpat tika pausta pārliecība, ka “dalībvalstis var būt pilnvarotas pieņemt atšķirīgus risinājumus tikai tādā gadījumā, ja to skaidri paredz direktīvas teksts”; jebkura cita pieeja liktu apšaubīt mērķus, ko ar šo priekšlikumu vēlas sasniegt. Tādējādi tas būtu nozīmīgs solis ceļā uz šīs jomas pilnīgu saskaņotību. (42)

| 5.3 | Komiteja, vienbalsīgi apstiprinot atzinumu par šo priekšlikumu (43), izdarīja šādus galvenos secinājumus:






  a) | Komiteja aplūkoja tikai to jautājumu koordinēšanu, kurus tā uzskatīja par būtiskiem, lai gan tai šķiet, ka pēc tam vajadzētu saskaņot arī citus aspektus; |
| --- | --- | --- |

5.3

Komiteja, vienbalsīgi apstiprinot atzinumu par šo priekšlikumu (43), izdarīja šādus galvenos secinājumus:

a)

Komiteja aplūkoja tikai to jautājumu koordinēšanu, kurus tā uzskatīja par būtiskiem, lai gan tai šķiet, ka pēc tam vajadzētu saskaņot arī citus aspektus;

| b) | Komiteja izsaka nožēlu, ka direktīva nespēja noteikt atšķirības starp masveida riskiem un komerciāliem, rūpnieciskiem un citiem riskiem; |
| --- | --- |

b)

Komiteja izsaka nožēlu, ka direktīva nespēja noteikt atšķirības starp masveida riskiem un komerciāliem, rūpnieciskiem un citiem riskiem;

| c) | tā ierosina no direktīvas piemērošanas jomas svītrot arī apdrošināšanu pret slimībām; |
| --- | --- |

c)

tā ierosina no direktīvas piemērošanas jomas svītrot arī apdrošināšanu pret slimībām;

| d) | tā izsaka nožēlu, ka direktīva neattiecas uz polisēm, ko izsniedz dalībvalstī dibināts apdrošinātājs risku segumam ārpus dalībvalstīm, vai polisēm, kas izsniegtas apdrošinājuma ņēmējiem, kuru dzīvesvieta atrodas ārpus Kopienas; |
| --- | --- |

d)

tā izsaka nožēlu, ka direktīva neattiecas uz polisēm, ko izsniedz dalībvalstī dibināts apdrošinātājs risku segumam ārpus dalībvalstīm, vai polisēm, kas izsniegtas apdrošinājuma ņēmējiem, kuru dzīvesvieta atrodas ārpus Kopienas;

| e) | Komiteja aicina formulēt īpašus noteikumus, lai pienācīgi aizsargātu apdrošinājuma ņēmējus — fiziskas personas vai mazos uzņēmumus, jo īpaši attiecībā uz:






  1) | uzteikuma termiņu un atkāpšanās tiesībām; |
| --- | --- | --- |

e)

Komiteja aicina formulēt īpašus noteikumus, lai pienācīgi aizsargātu apdrošinājuma ņēmējus — fiziskas personas vai mazos uzņēmumus, jo īpaši attiecībā uz:

1)

uzteikuma termiņu un atkāpšanās tiesībām;

| 2) | negodīgiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

2)

negodīgiem nosacījumiem;

| 3) | skaidru izņēmumu un gala termiņu formulējumu; |
| --- | --- |

3)

skaidru izņēmumu un gala termiņu formulējumu;

| 4) | pilnīgu informāciju pirms līguma noslēgšanas; |
| --- | --- |

4)

pilnīgu informāciju pirms līguma noslēgšanas;

| f) | tā aicina cietušo trešo personu regresa tiesības regulēt ar atsevišķu ad hoc direktīvu vai risināt šo jautājumu nākošajā koordinēšanas posmā. |
| --- | --- |

f)

tā aicina cietušo trešo personu regresa tiesības regulēt ar atsevišķu ad hoc direktīvu vai risināt šo jautājumu nākošajā koordinēšanas posmā.

| 5.4 | Turpinājumā Komiteja kritiski izanalizēja katru atsevišķu priekšlikuma punktu; ar tās piezīmēm šajā sakarā vēl arvien ir vērts rēķināties, izstrādājot jaunas iniciatīvas konkrētajā jomā. |
| --- | --- |

5.4

Turpinājumā Komiteja kritiski izanalizēja katru atsevišķu priekšlikuma punktu; ar tās piezīmēm šajā sakarā vēl arvien ir vērts rēķināties, izstrādājot jaunas iniciatīvas konkrētajā jomā.

| 5.5 | Vienlaikus arī Eiropas Parlaments sniedza atzinumu par šo priekšlikumu (44). Tostarp, tas izteica viedokli, ka “saskaņošana garantētu vienotu apdrošinājuma ņēmēju aizsardzības standartu neatkarīgi no izvēlētajiem tiesību aktiem”. |
| --- | --- |

5.5

Vienlaikus arī Eiropas Parlaments sniedza atzinumu par šo priekšlikumu (44). Tostarp, tas izteica viedokli, ka “saskaņošana garantētu vienotu apdrošinājuma ņēmēju aizsardzības standartu neatkarīgi no izvēlētajiem tiesību aktiem”.

| 5.5.1 | Konkrēti, Parlaments piedāvāja virkni grozījumu, jo īpaši saistībā ar direktīvas piemērošanas jomu (atkāpšanās izņēmuma gadījumos), apdrošināšanas līgumu pamatelementiem, apdrošinājuma ņēmēja pienākumu darīt zināmus konkrētus apstākļus, no tā izrietošās sekas, kas ietekmē apdrošināšanas līguma derīgumu atkarībā no sākotnējiem apstākļiem vai to izmaiņām līguma darbības periodā, pierādījumiem, ko apdrošinājuma ņēmējam jāsniedz pretenziju gadījumā, un nosacījumiem, ar ko līgumu var lauzt. |
| --- | --- |

5.5.1

Konkrēti, Parlaments piedāvāja virkni grozījumu, jo īpaši saistībā ar direktīvas piemērošanas jomu (atkāpšanās izņēmuma gadījumos), apdrošināšanas līgumu pamatelementiem, apdrošinājuma ņēmēja pienākumu darīt zināmus konkrētus apstākļus, no tā izrietošās sekas, kas ietekmē apdrošināšanas līguma derīgumu atkarībā no sākotnējiem apstākļiem vai to izmaiņām līguma darbības periodā, pierādījumiem, ko apdrošinājuma ņēmējam jāsniedz pretenziju gadījumā, un nosacījumiem, ar ko līgumu var lauzt.

| 5.5.2 | Parlamenta izteikto piezīmju mērķis nepārprotami ir uzsvērt — “apdrošinātāja un apdrošinātā interesēm ir jābūt taisnīgā līdzsvarā”. |
| --- | --- |

5.5.2

Parlamenta izteikto piezīmju mērķis nepārprotami ir uzsvērt — “apdrošinātāja un apdrošinātā interesēm ir jābūt taisnīgā līdzsvarā”.

| 5.6 | Ņemot vērā šīs piezīmes, Komisijai bija iespēja sastādīt jaunu, grozītu priekšlikumu (45), kurā tika iestrādāti Komitejas un Parlamenta izteiktie ierosinājumi un priekšlikumi. Šajā dokumentā pirmo reizi tika vērsta uzmanību uz to, ka “tiesību aktu koordinēšana attiecībā uz apdrošināšanas līgumiem sekmētu tādu pakalpojumu sniegšanu dalībvalstīs, ko nodrošina citas dalībvalsts pakalpojumu sniedzējs”. Tādējādi pirmo reizi tika minēts mērķis izveidot vienotu tirgu finanšu pakalpojumu jomā. (46) |
| --- | --- |

5.6

Ņemot vērā šīs piezīmes, Komisijai bija iespēja sastādīt jaunu, grozītu priekšlikumu (45), kurā tika iestrādāti Komitejas un Parlamenta izteiktie ierosinājumi un priekšlikumi. Šajā dokumentā pirmo reizi tika vērsta uzmanību uz to, ka “tiesību aktu koordinēšana attiecībā uz apdrošināšanas līgumiem sekmētu tādu pakalpojumu sniegšanu dalībvalstīs, ko nodrošina citas dalībvalsts pakalpojumu sniedzējs”. Tādējādi pirmo reizi tika minēts mērķis izveidot vienotu tirgu finanšu pakalpojumu jomā. (46)

| 5.6.1 | Šim Komisijas priekšlikumam direktīvas izstrādei bija jāstājas spēkā 1983. gada 1. jūlijā. Tomēr tas, galu galā, netika pieņemts Dalībvalstu politiskās gribas trūkuma dēļ. |
| --- | --- |

5.6.1

Šim Komisijas priekšlikumam direktīvas izstrādei bija jāstājas spēkā 1983. gada 1. jūlijā. Tomēr tas, galu galā, netika pieņemts Dalībvalstu politiskās gribas trūkuma dēļ.

5.7   Cik šodien ir nozīmīgs Komisijas 1979./1980. gada priekšlikums?

| 5.7.1 | Atbildes uz šajā sakarā nosūtītās anketas jautājumiem un 2004. gada 16. aprīļa noklausīšanās sēdes rezultāti liecina, ka pastāv vienprātība par to, ka šo priekšlikumu, par spīti tam, ka tas sastādīts pirms divdesmit gadiem, ir nopietni jāapsver kā joprojām vērtīgu ieguldījumu un labu atspēriena punktu jaunas iniciatīvas izstrādei šajā jomā. |
| --- | --- |

5.7.1

Atbildes uz šajā sakarā nosūtītās anketas jautājumiem un 2004. gada 16. aprīļa noklausīšanās sēdes rezultāti liecina, ka pastāv vienprātība par to, ka šo priekšlikumu, par spīti tam, ka tas sastādīts pirms divdesmit gadiem, ir nopietni jāapsver kā joprojām vērtīgu ieguldījumu un labu atspēriena punktu jaunas iniciatīvas izstrādei šajā jomā.

| 5.7.2 | Neskatoties uz to, tāpat tika norādīts, ka pašreizējās prasības apdrošināšanas līgumu saskaņošanai krietni pārsniedz tās, kas formulētas 1980. gada priekšlikumā, un noteikumi, kuri tiks piedāvāti, jāizstrādā, balstoties uz diskusiju par salīdzināmu tiesību aktu padziļinātu izpēti. |
| --- | --- |

5.7.2

Neskatoties uz to, tāpat tika norādīts, ka pašreizējās prasības apdrošināšanas līgumu saskaņošanai krietni pārsniedz tās, kas formulētas 1980. gada priekšlikumā, un noteikumi, kuri tiks piedāvāti, jāizstrādā, balstoties uz diskusiju par salīdzināmu tiesību aktu padziļinātu izpēti.

6.   Saskaņošanas veidi

6.1   Labāko risinājumu meklēšana, pielietojot salīdzināmu tiesību metodi

| 6.1.1 | Jebkuram mēģinājumam saskaņot Eiropas apdrošināšanas līgumu tiesību normas vispirms pienācīgi jāsagatavojas, veicot tiesību aktu salīdzināšanu. Šis darbs jau labu laiku tiek veikts akadēmiskā līmenī. Faktiski, jau ir paveikts salīdzinoši liels darbs vispārējo saistību tiesību jomā, izstrādājot Eiropas Saistību tiesību principus. Apdrošināšanas līgumu tiesību normu jomā jau ir publicēti un vēl tiks publicēti daudzi tiesību aktu salīdzinošā pētījuma rezultāti. (47) 1999. gadā profesors Raiherts-Fasilide [Professor Reichert-Facilides] izveidoja Projekta darba grupu ar nosaukumu “Eiropas apdrošināšanas līgumu tiesību normu piemērošanas princips” [“Restatement of European Insurance Contract Law”]. Šīs darba grupas locekļi ir apdrošināšanas līgumu tiesiskā regulējuma eksperti un pārstāv atšķirīga tiesiskā regulējuma valstis (gan EK, gan ārvalstis). |
| --- | --- |

6.1.1

Jebkuram mēģinājumam saskaņot Eiropas apdrošināšanas līgumu tiesību normas vispirms pienācīgi jāsagatavojas, veicot tiesību aktu salīdzināšanu. Šis darbs jau labu laiku tiek veikts akadēmiskā līmenī. Faktiski, jau ir paveikts salīdzinoši liels darbs vispārējo saistību tiesību jomā, izstrādājot Eiropas Saistību tiesību principus. Apdrošināšanas līgumu tiesību normu jomā jau ir publicēti un vēl tiks publicēti daudzi tiesību aktu salīdzinošā pētījuma rezultāti. (47) 1999. gadā profesors Raiherts-Fasilide [Professor Reichert-Facilides] izveidoja Projekta darba grupu ar nosaukumu “Eiropas apdrošināšanas līgumu tiesību normu piemērošanas princips” [“Restatement of European Insurance Contract Law”]. Šīs darba grupas locekļi ir apdrošināšanas līgumu tiesiskā regulējuma eksperti un pārstāv atšķirīga tiesiskā regulējuma valstis (gan EK, gan ārvalstis).

| 6.1.2 | Vadlīnijas, meklējot “labāko risinājumu” apdrošināšanas līgumu tiesību normām, varētu būt šādas: pirmkārt, pienācīga uzmanība jāvelta ikvienas apdrošināšanas līgumu tiesību normas pamatuzdevumam — paredzēt tiesisku pamatu efektīvai riska apdrošināšanai no apdrošinātāja puses, tādējādi garantējot pašu apdrošināšanas darījumu veiksmīgu funkcionēšanu; otrkārt, ir svarīgi rūpīgi līdzsvarot pušu pretrunīgās intereses. Šajā nolūkā pienācīgi jānovērtē mūsdienu tendence piešķirt apdrošinājuma ņēmējam salīdzinoši augstu aizsardzības pakāpi. |
| --- | --- |

6.1.2

Vadlīnijas, meklējot “labāko risinājumu” apdrošināšanas līgumu tiesību normām, varētu būt šādas: pirmkārt, pienācīga uzmanība jāvelta ikvienas apdrošināšanas līgumu tiesību normas pamatuzdevumam — paredzēt tiesisku pamatu efektīvai riska apdrošināšanai no apdrošinātāja puses, tādējādi garantējot pašu apdrošināšanas darījumu veiksmīgu funkcionēšanu; otrkārt, ir svarīgi rūpīgi līdzsvarot pušu pretrunīgās intereses. Šajā nolūkā pienācīgi jānovērtē mūsdienu tendence piešķirt apdrošinājuma ņēmējam salīdzinoši augstu aizsardzības pakāpi.

| 6.1.3 | Pamatojoties uz minētajiem novērojumiem, vajadzētu mērķtiecīgi censties uzlabot situāciju iekšējā apdrošināšanas tirgū ar obligātu noteikumu palīdzību. Šādi noteikumi veido saistošu tiesisko pamatu pušu autonomai līgumu slēgšanai un vienlaikus arī šķērsli iekšējā apdrošināšanas tirgus izveidei, ja tie netiek saskaņoti. Rezultātā nepieciešamība regulēt apdrošināšanas jomu ir pielīdzināma nepieciešamībai saskaņot iekšējo apdrošināšanas tirgu. |
| --- | --- |

6.1.3

Pamatojoties uz minētajiem novērojumiem, vajadzētu mērķtiecīgi censties uzlabot situāciju iekšējā apdrošināšanas tirgū ar obligātu noteikumu palīdzību. Šādi noteikumi veido saistošu tiesisko pamatu pušu autonomai līgumu slēgšanai un vienlaikus arī šķērsli iekšējā apdrošināšanas tirgus izveidei, ja tie netiek saskaņoti. Rezultātā nepieciešamība regulēt apdrošināšanas jomu ir pielīdzināma nepieciešamībai saskaņot iekšējo apdrošināšanas tirgu.

6.2   Saskaņošanas pasākumiem jānodrošina augsts apdrošinājuma ņēmēju aizsardzības līmenis

| 6.2.1 | Apdrošināšanas līgumu tiesību normu — vismaz to daļēji obligāto noteikumu — mērķis ir vājākās puses aizsardzība, un no funkcionālā viedokļa tās var saukt par patērētāju aizsardzības tiesību normām. Tomēr parasti apdrošinājuma ņēmēja aizsardzība sniedzas tālāk nekā vispārējā patērētāju tiesību aizsardzība — līdz ar privātiem klientiem apdrošināšanas gadījumā ir aizsargāti arī mazie uzņēmumi. |
| --- | --- |

6.2.1

Apdrošināšanas līgumu tiesību normu — vismaz to daļēji obligāto noteikumu — mērķis ir vājākās puses aizsardzība, un no funkcionālā viedokļa tās var saukt par patērētāju aizsardzības tiesību normām. Tomēr parasti apdrošinājuma ņēmēja aizsardzība sniedzas tālāk nekā vispārējā patērētāju tiesību aizsardzība — līdz ar privātiem klientiem apdrošināšanas gadījumā ir aizsargāti arī mazie uzņēmumi.

| 6.2.2 | Saskaņojot Eiropas Patērētāju aizsardzības likumu, EK pienākums ir sniegt patērētājiem augstu aizsardzības līmeni (skat., piem., EK Līguma 95. panta 3. punktu). Šī koncepcija tāpat tiek piemērota tiesību aktiem, balstītiem uz EK Līguma pantiem, kas piešķir EK likumdevēja pilnvaras (apdrošināšanas tiesību jomā parasti EK Līguma 47. panta 2. punkts kopā ar 55. pantu). Līdz ar to apdrošināšanas līgumu tiesību normu saskaņošanas pasākumi nodrošinātu augstāku apdrošinājuma ņēmēju aizsardzības līmeni. |
| --- | --- |

6.2.2

Saskaņojot Eiropas Patērētāju aizsardzības likumu, EK pienākums ir sniegt patērētājiem augstu aizsardzības līmeni (skat., piem., EK Līguma 95. panta 3. punktu). Šī koncepcija tāpat tiek piemērota tiesību aktiem, balstītiem uz EK Līguma pantiem, kas piešķir EK likumdevēja pilnvaras (apdrošināšanas tiesību jomā parasti EK Līguma 47. panta 2. punkts kopā ar 55. pantu). Līdz ar to apdrošināšanas līgumu tiesību normu saskaņošanas pasākumi nodrošinātu augstāku apdrošinājuma ņēmēju aizsardzības līmeni.

6.3   Prasību minimums vai pilnīga saskaņošana?

| 6.3.1 | Izanalizējot pašreizējās problēmas saistībā ar iekšējo apdrošināšanas tirgu, ir skaidri redzams, ka vajadzīga pilnīga apdrošināšanas līgumu tiesību normu saskaņošana. Prasību minimums saskaņošanas jomā ļautu dalībvalstīm piemērot augstāku aizsardzības standartu, nekā to paredz Eiropas tiesību akti, tādējādi radot jaunus šķēršļus iekšējā apdrošināšanas tirgus darbībai. |
| --- | --- |

6.3.1

Izanalizējot pašreizējās problēmas saistībā ar iekšējo apdrošināšanas tirgu, ir skaidri redzams, ka vajadzīga pilnīga apdrošināšanas līgumu tiesību normu saskaņošana. Prasību minimums saskaņošanas jomā ļautu dalībvalstīm piemērot augstāku aizsardzības standartu, nekā to paredz Eiropas tiesību akti, tādējādi radot jaunus šķēršļus iekšējā apdrošināšanas tirgus darbībai.

| 6.3.2 | Prasību minimuma piemērošana nekaitētu iekšējā tirgus darbībai, ja pašreizējo starptautisko privāttiesību režīmu varētu aizstāt ar noteikumiem, kas novestu pie tās valsts tiesību aktu piemērošanas, kurā ir dibināts apdrošinātājs. Šādi ikviens apdrošinātājs izstrādātu produktus atbilstoši savas valsts tiesību aktiem (nodrošinot vismaz zemāko pieļaujamo Eiropas aizsardzības standartu) un varētu tos pārdot, balstoties uz “pašmāju” tiesību aktu piemērošanu visās pārējās dalībvalstīs. Apdrošinājuma ņēmējs varētu paļauties uz to, ka saņems zemāko pieļaujamo aizsardzības pakāpi, pat nebūdams ārvalstu tiesību subjekts. |
| --- | --- |

6.3.2

Prasību minimuma piemērošana nekaitētu iekšējā tirgus darbībai, ja pašreizējo starptautisko privāttiesību režīmu varētu aizstāt ar noteikumiem, kas novestu pie tās valsts tiesību aktu piemērošanas, kurā ir dibināts apdrošinātājs. Šādi ikviens apdrošinātājs izstrādātu produktus atbilstoši savas valsts tiesību aktiem (nodrošinot vismaz zemāko pieļaujamo Eiropas aizsardzības standartu) un varētu tos pārdot, balstoties uz “pašmāju” tiesību aktu piemērošanu visās pārējās dalībvalstīs. Apdrošinājuma ņēmējs varētu paļauties uz to, ka saņems zemāko pieļaujamo aizsardzības pakāpi, pat nebūdams ārvalstu tiesību subjekts.

| 6.3.3 | Tomēr šāda starptautisko privāttiesību režīma nomaiņa ir nedz ticama, nedz vēlama. Pirmkārt, šādas pārmaiņas liegtu apdrošināšanas pakalpojumu patērētājiem aizsardzību, ko paredz Romas Konvencijas 5. pants, kas aizsargā “pasīvo” patērētāju pat tajās lomās, kur ievērojama daļa patērētāju aizsardzības likumu ir saskaņota. Otrkārt, apdrošināšanas ņēmēja dzīvesvietas likuma obligātos noteikumus var uzlikt tiesas; tādējādi vienmēr saglabāsies šķēršļi iekšējā tirgus darbībai. Treškārt, ir jāpiemin, ka atbilstoši Regulai par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi apdrošinātājs var iesūdzēt apdrošinājuma ņēmēju tikai tiesās pēc apdrošinājuma ņēmēja dzīvesvietas (skat. 12. panta 1. punktu, ar atsevišķiem izņēmumiem), un atbilstoši 9. panta 1. punktam apdrošinājuma ņēmējs, visticamāk, izvēlēsies tieši tās pašas tiesas savu prasību izskatīšanai. |
| --- | --- |

6.3.3

Tomēr šāda starptautisko privāttiesību režīma nomaiņa ir nedz ticama, nedz vēlama. Pirmkārt, šādas pārmaiņas liegtu apdrošināšanas pakalpojumu patērētājiem aizsardzību, ko paredz Romas Konvencijas 5. pants, kas aizsargā “pasīvo” patērētāju pat tajās lomās, kur ievērojama daļa patērētāju aizsardzības likumu ir saskaņota. Otrkārt, apdrošināšanas ņēmēja dzīvesvietas likuma obligātos noteikumus var uzlikt tiesas; tādējādi vienmēr saglabāsies šķēršļi iekšējā tirgus darbībai. Treškārt, ir jāpiemin, ka atbilstoši Regulai par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi apdrošinātājs var iesūdzēt apdrošinājuma ņēmēju tikai tiesās pēc apdrošinājuma ņēmēja dzīvesvietas (skat. 12. panta 1. punktu, ar atsevišķiem izņēmumiem), un atbilstoši 9. panta 1. punktam apdrošinājuma ņēmējs, visticamāk, izvēlēsies tieši tās pašas tiesas savu prasību izskatīšanai.

| 6.3.4 | Tādējādi starptautisko privāttiesību režīma nomaiņa radītu situāciju, kurā piekritības tiesām vairumā gadījumu nāktos piemērot ārvalstu tiesību aktus. Tas padarītu tiesvedību apdrošināšanas lietās vēl apgrūtinošāku un dārgāku, pat ja būtu jāsaskaņo paši apdrošināšanas tiesību akti. Līdz ar to šāda pieeja nav ieteicama. Starptautisko privāttiesību režīmam principā būtu jāpaliek nemainīgam, un apdrošināšanas līgumu tiesību normām jābūt pilnībā saskaņotām. Tomēr šāds apgalvojums neliedz iespēju uzlabot pašreizējo starptautisko privāttiesību režīmu, piem., kamēr nav saskaņotas apdrošināšanas līgumu tiesību normas, “eiromobilam” pilsonim varētu ļaut izvēlēties starp viņa dzīvesvietas valsts likumdošanu un pilsonības valsts tiesību aktiem. |
| --- | --- |

6.3.4

Tādējādi starptautisko privāttiesību režīma nomaiņa radītu situāciju, kurā piekritības tiesām vairumā gadījumu nāktos piemērot ārvalstu tiesību aktus. Tas padarītu tiesvedību apdrošināšanas lietās vēl apgrūtinošāku un dārgāku, pat ja būtu jāsaskaņo paši apdrošināšanas tiesību akti. Līdz ar to šāda pieeja nav ieteicama. Starptautisko privāttiesību režīmam principā būtu jāpaliek nemainīgam, un apdrošināšanas līgumu tiesību normām jābūt pilnībā saskaņotām. Tomēr šāds apgalvojums neliedz iespēju uzlabot pašreizējo starptautisko privāttiesību režīmu, piem., kamēr nav saskaņotas apdrošināšanas līgumu tiesību normas, “eiromobilam” pilsonim varētu ļaut izvēlēties starp viņa dzīvesvietas valsts likumdošanu un pilsonības valsts tiesību aktiem.

6.4   Vai iekšējam apdrošināšanas tirgum vajadzīga vispārējo saistību tiesību saskaņošana?

| 6.4.1 | Pēc klasifikācijas apdrošināšanas līgumu tiesību normas ir vispārējo saistību tiesību kategorija. Tādējādi rodas jautājums — vai apdrošināšanas līgumu tiesību normu saskaņošana var sasniegt tai nospraustos mērķus tikai tādā gadījumā, ja tiek saskaņotas visas pārējās saistību tiesību normas (vai vismaz to vispārējā sadaļa), vai arī attiecīgie mērķi tiek sasniegti neatkarīgi no tā? Patiesāks izrādās otrais no pieņēmumiem. |
| --- | --- |

6.4.1

Pēc klasifikācijas apdrošināšanas līgumu tiesību normas ir vispārējo saistību tiesību kategorija. Tādējādi rodas jautājums — vai apdrošināšanas līgumu tiesību normu saskaņošana var sasniegt tai nospraustos mērķus tikai tādā gadījumā, ja tiek saskaņotas visas pārējās saistību tiesību normas (vai vismaz to vispārējā sadaļa), vai arī attiecīgie mērķi tiek sasniegti neatkarīgi no tā? Patiesāks izrādās otrais no pieņēmumiem.

| 6.4.2 | Kā jau minēts iepriekš, tieši obligātie noteikumi ir tie, kas kavē iekšējā apdrošināšanas tirgus darbību, tādēļ tos jāsaskaņo. Kopumā saistību tiesības tomēr pēc savas būtības nav obligātas. Pastāv daži obligāti noteikumi. Izrādās, šie noteikumi dalībvalstu tiesiskajā regulējumā būtībā nav nedz tik atšķirīgi, lai to saskaņošanas trūkums traucētu iekšējā apdrošināšanas tirgus darbību, nedz arī tiem ir noteicoša ietekme uz pašu apdrošināšanas produktu. |
| --- | --- |

6.4.2

Kā jau minēts iepriekš, tieši obligātie noteikumi ir tie, kas kavē iekšējā apdrošināšanas tirgus darbību, tādēļ tos jāsaskaņo. Kopumā saistību tiesības tomēr pēc savas būtības nav obligātas. Pastāv daži obligāti noteikumi. Izrādās, šie noteikumi dalībvalstu tiesiskajā regulējumā būtībā nav nedz tik atšķirīgi, lai to saskaņošanas trūkums traucētu iekšējā apdrošināšanas tirgus darbību, nedz arī tiem ir noteicoša ietekme uz pašu apdrošināšanas produktu.

| 6.4.3 | Ir vērojami izņēmumi. Tomēr šādus izņēmuma gadījumus var risināt apdrošināšanas nozares saskaņošanas procesā. Viens no šādiem gadījumiem, faktiski, ir risināts Direktīvā par negodīgiem nosacījumiem patērētāju līgumos (48), ko piemēro arī patērētāju apdrošināšanas polisēm. (49) Apdrošināšanas līgumu likumam Eiropas līmenī vajadzētu vienīgi paplašināt tā piemērošanas jomu, attiecinot uz visiem masveida riskiem, lai apmierinātu iekšējā apdrošināšanas tirgus prasības. |
| --- | --- |

6.4.3

Ir vērojami izņēmumi. Tomēr šādus izņēmuma gadījumus var risināt apdrošināšanas nozares saskaņošanas procesā. Viens no šādiem gadījumiem, faktiski, ir risināts Direktīvā par negodīgiem nosacījumiem patērētāju līgumos (48), ko piemēro arī patērētāju apdrošināšanas polisēm. (49) Apdrošināšanas līgumu likumam Eiropas līmenī vajadzētu vienīgi paplašināt tā piemērošanas jomu, attiecinot uz visiem masveida riskiem, lai apmierinātu iekšējā apdrošināšanas tirgus prasības.

| 6.4.4 | Minēto argumentu mērķis nav apstrīdēt saistību tiesību saskaņošanu kopumā. Tie pilnībā atstāj šī jautājuma izlemšanu EK iestāžu pārziņā. Patiesībā, vispārējo saistību tiesību saskaņošana atvieglotu apdrošināšanas līgumu tiesību normu saskaņošanu. Ar konkrēto argumentu palīdzību tiek mēģināts parādīt, ka apdrošināšanas līgumu tiesību normu saskaņošana arī pati par sevi var sasniegt tai nospraustos mērķus. |
| --- | --- |

6.4.4

Minēto argumentu mērķis nav apstrīdēt saistību tiesību saskaņošanu kopumā. Tie pilnībā atstāj šī jautājuma izlemšanu EK iestāžu pārziņā. Patiesībā, vispārējo saistību tiesību saskaņošana atvieglotu apdrošināšanas līgumu tiesību normu saskaņošanu. Ar konkrēto argumentu palīdzību tiek mēģināts parādīt, ka apdrošināšanas līgumu tiesību normu saskaņošana arī pati par sevi var sasniegt tai nospraustos mērķus.

6.5   Jāizstrādā izvēles instruments vai jāsaskaņo valsts apdrošināšanas līgumu tiesību normas?

6.5.1   Atšķirība starp valsts tiesību aktu saskaņošanu un izvēles instrumentu

| 6.5.1.1 | Rīcības plāns Eiropas saistību tiesību saskaņošanai ir izvirzījis iespēju ieviest izvēles instrumentu tā vietā, lai saskaņotu vai apvienotu valsts saistību tiesību aktus. Galvenā atšķirība starp šīm divām pieejām jāskata faktā, ka izvēles instrumenta gadījumā valsts saistību tiesību akti paliktu nemainīgi vienalga, vai līgumslēdzējas puses izvēlas tā pielietošanu vai izvairās no tās atkarībā no tā, vai instruments paredzēs šādu izvēles vai izvairīšanās pieeju. Tādējādi tiek radīts paralēls tiesiskais regulējums (Eiropas un valstu līmenī), un pusēm ļauts izvēlēties starp šiem diviem režīmiem. |
| --- | --- |

6.5.1.1

Rīcības plāns Eiropas saistību tiesību saskaņošanai ir izvirzījis iespēju ieviest izvēles instrumentu tā vietā, lai saskaņotu vai apvienotu valsts saistību tiesību aktus. Galvenā atšķirība starp šīm divām pieejām jāskata faktā, ka izvēles instrumenta gadījumā valsts saistību tiesību akti paliktu nemainīgi vienalga, vai līgumslēdzējas puses izvēlas tā pielietošanu vai izvairās no tās atkarībā no tā, vai instruments paredzēs šādu izvēles vai izvairīšanās pieeju. Tādējādi tiek radīts paralēls tiesiskais regulējums (Eiropas un valstu līmenī), un pusēm ļauts izvēlēties starp šiem diviem režīmiem.

| 6.5.1.2 | Turpretim valsts saistību tiesību aktu saskaņošana vai apvienošana nomainītu tradicionālās valstu saistību tiesību koncepcijas ar Eiropas risinājumu. Pusēm nebūtu iespējas izvēlēties starp savas valsts vai Eiropas modeli. |
| --- | --- |

6.5.1.2

Turpretim valsts saistību tiesību aktu saskaņošana vai apvienošana nomainītu tradicionālās valstu saistību tiesību koncepcijas ar Eiropas risinājumu. Pusēm nebūtu iespējas izvēlēties starp savas valsts vai Eiropas modeli.

6.5.2   Abu pieeju priekšrocības un trūkumi

| 6.5.2.1 | Raugoties no iekšējā apdrošināšanas tirgus perspektīvas viedokļa, abiem risinājumiem kopīga acīmredzama priekšrocība — tie patiesi nojauc tiesiskos šķēršļus polišu tirdzniecībai visā Eiropā un ļauj apdrošinājuma ņēmējam brīvi pārvietoties Kopienā, apdrošināšanas līgumu tiesību normu atšķirībām nekaitējot viņa polisei. Tieši tāpēc šodienas situācijā ir vēlama jebkura no abām pieejām, un konkrētas pieejas izvēle galu galā ir polises, nevis principa jautājums. |
| --- | --- |

6.5.2.1

Raugoties no iekšējā apdrošināšanas tirgus perspektīvas viedokļa, abiem risinājumiem kopīga acīmredzama priekšrocība — tie patiesi nojauc tiesiskos šķēršļus polišu tirdzniecībai visā Eiropā un ļauj apdrošinājuma ņēmējam brīvi pārvietoties Kopienā, apdrošināšanas līgumu tiesību normu atšķirībām nekaitējot viņa polisei. Tieši tāpēc šodienas situācijā ir vēlama jebkura no abām pieejām, un konkrētas pieejas izvēle galu galā ir polises, nevis principa jautājums.

| 6.5.2.2 | Valsts apdrošināšanas līgumu tiesību normu saskaņošana varētu izrādīties apgrūtinošāka nekā izvēles instrumenta ieviešana. Tā kā saskaņošanas rezultātā valstu “tradīcijas” varētu nomainīt Eiropas risinājums, valstu tiesību elite (gan praktizējošie profesijas pārstāvji, gan mācībspēki) varētu vilcināties sekot aicinājumam veikt saskaņošanu. |
| --- | --- |

6.5.2.2

Valsts apdrošināšanas līgumu tiesību normu saskaņošana varētu izrādīties apgrūtinošāka nekā izvēles instrumenta ieviešana. Tā kā saskaņošanas rezultātā valstu “tradīcijas” varētu nomainīt Eiropas risinājums, valstu tiesību elite (gan praktizējošie profesijas pārstāvji, gan mācībspēki) varētu vilcināties sekot aicinājumam veikt saskaņošanu.

| 6.5.2.3 | Neviennozīmīgs faktors ir savstarpējā saistība, kas pastāv starp iejaukšanās intensitāti valsts tiesību aktos un rezultātu sasniegšanas ātrumu iekšējā tirgū. Tā kā izvēles instruments neatcels valsts tiesību aktus, to var uzskatīt par mīkstinātu pieeju un tādējādi — par krietni vieglāk pieņemamu tirgum. No otras puses, pastāv bažas, ka izvēles instruments varētu likt vienotā tirgus dalībniekiem (piem., apdrošināšanas kompānijām un brokeriem) nogaidīt — vilcinoties kļūt par skrējiena līderi, katrs gaidītu, kad kāds cits mēģinās to darīt pirmais, un censtos mācīties no konkurentu (bēdīgās) pieredzes. Vai varbūt izvēles instrumentu uzskatīs par izdevīgu logu, ko ikviens vēlēsies atvērt pirmais, t.i., pārdodot apdrošināšanu Internetā? Protams, saskaņošanai uzreiz būtu rezultāti, jo neviens no dalībniekiem nevarētu izvairīties no tās piemērošanas. No otras puses, iejaukšanos varētu uzskatīt par ļoti vai pat pārāk spēcīgu. |
| --- | --- |

6.5.2.3

Neviennozīmīgs faktors ir savstarpējā saistība, kas pastāv starp iejaukšanās intensitāti valsts tiesību aktos un rezultātu sasniegšanas ātrumu iekšējā tirgū. Tā kā izvēles instruments neatcels valsts tiesību aktus, to var uzskatīt par mīkstinātu pieeju un tādējādi — par krietni vieglāk pieņemamu tirgum. No otras puses, pastāv bažas, ka izvēles instruments varētu likt vienotā tirgus dalībniekiem (piem., apdrošināšanas kompānijām un brokeriem) nogaidīt — vilcinoties kļūt par skrējiena līderi, katrs gaidītu, kad kāds cits mēģinās to darīt pirmais, un censtos mācīties no konkurentu (bēdīgās) pieredzes. Vai varbūt izvēles instrumentu uzskatīs par izdevīgu logu, ko ikviens vēlēsies atvērt pirmais, t.i., pārdodot apdrošināšanu Internetā? Protams, saskaņošanai uzreiz būtu rezultāti, jo neviens no dalībniekiem nevarētu izvairīties no tās piemērošanas. No otras puses, iejaukšanos varētu uzskatīt par ļoti vai pat pārāk spēcīgu.

| 6.5.2.4 | No tehniskā viedokļa bažas par izvēles instrumentu ir saistītas ar to, ka šāds instruments nespēj pilnībā aizstāt saskaņošanu. Par to var viegli pārliecināties, aplūkojot motorizēto transportlīdzekļu īpašnieku civiltiesiskās atbildības apdrošināšanu. Transportlīdzekļu īpašnieku civiltiesiskās atbildības apdrošināšanas tiesību normu saskaņošanai ir būtiska nozīme, ņemot vērā EK pilsoņu pārvietošanās brīvību, jo tā nodrošinātu obligāto aizsardzību negadījumos cietušajiem. Ir skaidrs, ka cietušā aizsardzība nedrīkst būt atkarīga no apdrošināšanas līguma slēdzēju izvēles par labu Eiropas instrumentam. Tādējādi izvēles instruments nevarētu aizstāt valsts transportlīdzekļu īpašnieku civiltiesiskās atbildības apdrošināšanas tiesību normas. |
| --- | --- |

6.5.2.4

No tehniskā viedokļa bažas par izvēles instrumentu ir saistītas ar to, ka šāds instruments nespēj pilnībā aizstāt saskaņošanu. Par to var viegli pārliecināties, aplūkojot motorizēto transportlīdzekļu īpašnieku civiltiesiskās atbildības apdrošināšanu. Transportlīdzekļu īpašnieku civiltiesiskās atbildības apdrošināšanas tiesību normu saskaņošanai ir būtiska nozīme, ņemot vērā EK pilsoņu pārvietošanās brīvību, jo tā nodrošinātu obligāto aizsardzību negadījumos cietušajiem. Ir skaidrs, ka cietušā aizsardzība nedrīkst būt atkarīga no apdrošināšanas līguma slēdzēju izvēles par labu Eiropas instrumentam. Tādējādi izvēles instruments nevarētu aizstāt valsts transportlīdzekļu īpašnieku civiltiesiskās atbildības apdrošināšanas tiesību normas.

| 6.5.2.5 | Visbeidzot, tiek uzdots jautājums, vai izvēles instruments dos efektīvus rezultātus tādā jomā kā apdrošināšanas tiesības, ko raksturo pušu nelīdzsvarotas pozīcijas. Vai puses savu izvēli izdarīs prasmīgi, vai to vienpusēji izdarīs apdrošinātāji, paredzot izvēles un izvairīšanās nosacījumus savos vispārējos apdrošināšanas noteikumos? |
| --- | --- |

6.5.2.5

Visbeidzot, tiek uzdots jautājums, vai izvēles instruments dos efektīvus rezultātus tādā jomā kā apdrošināšanas tiesības, ko raksturo pušu nelīdzsvarotas pozīcijas. Vai puses savu izvēli izdarīs prasmīgi, vai to vienpusēji izdarīs apdrošinātāji, paredzot izvēles un izvairīšanās nosacījumus savos vispārējos apdrošināšanas noteikumos?

| 6.5.2.6 | Galvenā nozīme nav tam, vai Eiropas Apdrošināšanas līguma likums sasniegs mērķi, saskaņojot valstu tiesību aktus vai izveidojot izvēles instrumentu. Tomēr jautājums rūpīgi jāapsver. |
| --- | --- |

6.5.2.6

Galvenā nozīme nav tam, vai Eiropas Apdrošināšanas līguma likums sasniegs mērķi, saskaņojot valstu tiesību aktus vai izveidojot izvēles instrumentu. Tomēr jautājums rūpīgi jāapsver.

6.6   Viseiropas apdrošināšanas noteikumu izstrāde

| 6.6.1 | Visbeidzot var uzdot jautājumu — vai tiesību aktu saskaņošanu var aizstāt ar viseiropas apdrošināšanas noteikumu izstrādi? Bez šaubām, apdrošinātāju, kam jāņem vērā ikvienu katras dalībvalsts tiesību aktu, rūpes mazinātos (lai gan neizzustu), ja saskaņošanu veiktu kopīgiem spēkiem ar EK iestāžu atbalstu. |
| --- | --- |

6.6.1

Visbeidzot var uzdot jautājumu — vai tiesību aktu saskaņošanu var aizstāt ar viseiropas apdrošināšanas noteikumu izstrādi? Bez šaubām, apdrošinātāju, kam jāņem vērā ikvienu katras dalībvalsts tiesību aktu, rūpes mazinātos (lai gan neizzustu), ja saskaņošanu veiktu kopīgiem spēkiem ar EK iestāžu atbalstu.

| 6.6.2 | Neskatoties uz to, šī pieeja nav apsveicama. Pirmkārt, viseiropas noteikumos ir iespējams ņemt vērā valstu likumdošanu atšķirības, tomēr tik un tā būs vajadzīgs atsevišķs riska aprēķins, un šādi noteikumi var traucēt pilsonim, kurš pārvietojas ES. |
| --- | --- |

6.6.2

Neskatoties uz to, šī pieeja nav apsveicama. Pirmkārt, viseiropas noteikumos ir iespējams ņemt vērā valstu likumdošanu atšķirības, tomēr tik un tā būs vajadzīgs atsevišķs riska aprēķins, un šādi noteikumi var traucēt pilsonim, kurš pārvietojas ES.

| 6.6.3 | Turklāt, izmantojot šādu pieeju, tiktu izstrādāti paraugnoteikumi, kas kaitētu konkurencei apdrošināšanas tirgū. Jāatceras, ka viens no galvenajiem soļiem ceļā uz vienota apdrošināšanas tirgus izveidi bija dalībvalstu tiesību atcelšana sistemātiski kontrolēt vispārējos apdrošināšanas noteikumus, pirms tie tiek ieviesti tirgū (50). Šāda veida kontroles rezultātā zūd apdrošināšanas produktu daudzveidība, samazinās klientu izvēles iespējas un līdz ar to arī konkurences iespējas. Viseiropas vispārējo apdrošināšanas noteikumu izstrāde pēc būtības ietver sevī līdzīgu risku. |
| --- | --- |

6.6.3

Turklāt, izmantojot šādu pieeju, tiktu izstrādāti paraugnoteikumi, kas kaitētu konkurencei apdrošināšanas tirgū. Jāatceras, ka viens no galvenajiem soļiem ceļā uz vienota apdrošināšanas tirgus izveidi bija dalībvalstu tiesību atcelšana sistemātiski kontrolēt vispārējos apdrošināšanas noteikumus, pirms tie tiek ieviesti tirgū (50). Šāda veida kontroles rezultātā zūd apdrošināšanas produktu daudzveidība, samazinās klientu izvēles iespējas un līdz ar to arī konkurences iespējas. Viseiropas vispārējo apdrošināšanas noteikumu izstrāde pēc būtības ietver sevī līdzīgu risku.

7.   Saskaņošanas jomas

| 7.1 | Iepriekš jau tika norādīts, ka jāsaskaņo tieši apdrošināšanas līgumu obligātās tiesību normas. Nākamais jautājums ir par to, vai jāsaskaņo visas vai tikai konkrētas apdrošināšanas līgumu tiesību jomas. |
| --- | --- |

7.1

Iepriekš jau tika norādīts, ka jāsaskaņo tieši apdrošināšanas līgumu obligātās tiesību normas. Nākamais jautājums ir par to, vai jāsaskaņo visas vai tikai konkrētas apdrošināšanas līgumu tiesību jomas.

| 7.2 | Parasti apdrošināšanas līguma tiesību normas iedalās divās daļās: vispārējā daļa, ko veido noteikumi, kas piemērojami visiem apdrošināšanas līgumiem, un specifisku apdrošināšanas nozaru īpašie noteikumi. Jautājums — vai iekšējam apdrošināšanas tirgum vajadzīga vispārējo noteikumu, specifisku apdrošināšanas nozaru īpašo noteikumu vai abu šo noteikumu saskaņošana? |
| --- | --- |

7.2

Parasti apdrošināšanas līguma tiesību normas iedalās divās daļās: vispārējā daļa, ko veido noteikumi, kas piemērojami visiem apdrošināšanas līgumiem, un specifisku apdrošināšanas nozaru īpašie noteikumi. Jautājums — vai iekšējam apdrošināšanas tirgum vajadzīga vispārējo noteikumu, specifisku apdrošināšanas nozaru īpašo noteikumu vai abu šo noteikumu saskaņošana?

| 7.3 | Teorētiski, vajadzētu saskaņot abus — vispārējie noteikumi, tāpat kā specifisku apdrošināšanas nozaru īpašie noteikumi ietekmē produktu un tādējādi traucē iekšējā apdrošināšanas tirgus darbību, piem., noteikumi par vekseļu galvojumiem, kas regulāri atrodami vispārējā sadaļā, ietekmē riska un prēmijas proporciju tikpat lielā mērā, cik īpašie noteikumi, piem., dzīvības apdrošināšanā, kas regulē šo konkrēto apdrošināšanu. Tādējādi saskaņošanai principā nevajadzētu nošķirt šīs noteikumu sadaļas. |
| --- | --- |

7.3

Teorētiski, vajadzētu saskaņot abus — vispārējie noteikumi, tāpat kā specifisku apdrošināšanas nozaru īpašie noteikumi ietekmē produktu un tādējādi traucē iekšējā apdrošināšanas tirgus darbību, piem., noteikumi par vekseļu galvojumiem, kas regulāri atrodami vispārējā sadaļā, ietekmē riska un prēmijas proporciju tikpat lielā mērā, cik īpašie noteikumi, piem., dzīvības apdrošināšanā, kas regulē šo konkrēto apdrošināšanu. Tādējādi saskaņošanai principā nevajadzētu nošķirt šīs noteikumu sadaļas.

| 7.4 | Tomēr saskaņošanu var veikt pakāpeniski. Tādā gadījumā jāsastāda prioritāšu saraksts. Šim nolūkam varētu būt noderīgi vispirms saskaņot vispārējos noteikumus. Pie pašreizējā valstu apdrošināšanas līgumu tiesību normu režīma daudzas apdrošināšanas apakšnozares nav pakļautas īpašiem vai obligātiem (51) noteikumiem, bet gan tikai vispārējiem noteikumiem. Tādēļ vissteidzamāk veicamais pasākums ir apdrošināšanas līgumu vispārējo tiesību normu saskaņošana, ja vien tās ir obligātas. Šī saskaņošana nekavējoties ļautu izveidoties iekšējam apdrošināšanas tirgum visās apakšnozarēs, ko neregulē īpašas vai obligātas tiesību normas. Tiklīdz šis uzdevums būs izpildīts, tas pats būs jāveic arī regulētām nozarēm, tādām kā dzīvības un veselības apdrošināšana. |
| --- | --- |

7.4

Tomēr saskaņošanu var veikt pakāpeniski. Tādā gadījumā jāsastāda prioritāšu saraksts. Šim nolūkam varētu būt noderīgi vispirms saskaņot vispārējos noteikumus. Pie pašreizējā valstu apdrošināšanas līgumu tiesību normu režīma daudzas apdrošināšanas apakšnozares nav pakļautas īpašiem vai obligātiem (51) noteikumiem, bet gan tikai vispārējiem noteikumiem. Tādēļ vissteidzamāk veicamais pasākums ir apdrošināšanas līgumu vispārējo tiesību normu saskaņošana, ja vien tās ir obligātas. Šī saskaņošana nekavējoties ļautu izveidoties iekšējam apdrošināšanas tirgum visās apakšnozarēs, ko neregulē īpašas vai obligātas tiesību normas. Tiklīdz šis uzdevums būs izpildīts, tas pats būs jāveic arī regulētām nozarēm, tādām kā dzīvības un veselības apdrošināšana.

| 7.5 | Noteikumu veidi, ko varētu saskaņot pirmkārt, ir šādi:






  a) | pienākumi pirms līguma slēgšanas, galvenokārt [sniedzamā] informācija; |
| --- | --- | --- |

7.5

Noteikumu veidi, ko varētu saskaņot pirmkārt, ir šādi:

a)

pienākumi pirms līguma slēgšanas, galvenokārt [sniedzamā] informācija;

| b) | līguma uzbūve; |
| --- | --- |

b)

līguma uzbūve;

| c) | apdrošināšanas polise, veids, darbība un formālās prasības; |
| --- | --- |

c)

apdrošināšanas polise, veids, darbība un formālās prasības;

| d) | līguma darbības ilgums, tā atjaunošana un izbeigšana; |
| --- | --- |

d)

līguma darbības ilgums, tā atjaunošana un izbeigšana;

| e) | apdrošināšanas starpnieki; |
| --- | --- |

e)

apdrošināšanas starpnieki;

| f) | riska padziļināšanās; |
| --- | --- |

f)

riska padziļināšanās;

| g) | apdrošināšanas prēmija; |
| --- | --- |

g)

apdrošināšanas prēmija;

| h) | apdrošinātais gadījums; |
| --- | --- |

h)

apdrošinātais gadījums;

| i) | apdrošināšana par labu trešai personai. |
| --- | --- |

i)

apdrošināšana par labu trešai personai.

8.   Secinājumi un ieteikumi

| 8.1 | Mūsdienās apdrošināšana ir būtisks pakalpojums tirgus attiecībās, kas veidojas starp pašiem nozares profesionāļiem, kā arī viņiem un patērētājiem. |
| --- | --- |

8.1

Mūsdienās apdrošināšana ir būtisks pakalpojums tirgus attiecībās, kas veidojas starp pašiem nozares profesionāļiem, kā arī viņiem un patērētājiem.

| 8.2 | Atsevišķi pamatprincipi, kas regulē apdrošināšanas līgumu slēgšanu un derīgumu, ES dalībvalstu tiesību sistēmas parasti atšķiras. |
| --- | --- |

8.2

Atsevišķi pamatprincipi, kas regulē apdrošināšanas līgumu slēgšanu un derīgumu, ES dalībvalstu tiesību sistēmas parasti atšķiras.

| 8.3 | Šāds lietu stāvoklis kavē konkrētā finanšu instrumenta pārrobežu tirgvedību un līdz ar to traucē pabeigt iekšējā tirgus izveidi šajā nozarē. |
| --- | --- |

8.3

Šāds lietu stāvoklis kavē konkrētā finanšu instrumenta pārrobežu tirgvedību un līdz ar to traucē pabeigt iekšējā tirgus izveidi šajā nozarē.

| 8.4 | Obligāto noteikumu, kas pazīstami kā apdrošināšanas tiesību normu “vispārējā sadaļa”, daļējai saskaņošanai varētu būt izšķiroša nozīme, lai novērstu veselu virkni šķēršļu un sarežģījumu, ar ko nākas saskarties apdrošināšanas kompānijām, apdrošināšanas starpniekiem, apdrošinātajām personām un apdrošinājuma ņēmējiem — gan speciālistiem, gan individuāliem klientiem, veicot pārrobežu apdrošināšanas darījumus. |
| --- | --- |

8.4

Obligāto noteikumu, kas pazīstami kā apdrošināšanas tiesību normu “vispārējā sadaļa”, daļējai saskaņošanai varētu būt izšķiroša nozīme, lai novērstu veselu virkni šķēršļu un sarežģījumu, ar ko nākas saskarties apdrošināšanas kompānijām, apdrošināšanas starpniekiem, apdrošinātajām personām un apdrošinājuma ņēmējiem — gan speciālistiem, gan individuāliem klientiem, veicot pārrobežu apdrošināšanas darījumus.

| 8.5 | Par šo bija vienisprātis visas ieinteresētās puses, kuru viedoklis tika apzināts gan aptaujas, gan noklausīšanās sēdes laikā. |
| --- | --- |

8.5

Par šo bija vienisprātis visas ieinteresētās puses, kuru viedoklis tika apzināts gan aptaujas, gan noklausīšanās sēdes laikā.

| 8.6 | Pastāv uzskats, ka saskaņošana jāveic pakāpeniski, par sākotnējo mērķi izvirzot iespējamu tāda apdrošināšanas līguma izvēles modeļa pieņemšanu, kura visi nosacījumi un sastāvdaļas tomēr būtu obligātas. |
| --- | --- |

8.6

Pastāv uzskats, ka saskaņošana jāveic pakāpeniski, par sākotnējo mērķi izvirzot iespējamu tāda apdrošināšanas līguma izvēles modeļa pieņemšanu, kura visi nosacījumi un sastāvdaļas tomēr būtu obligātas.

| 8.7 | Veicot sagatavošanās darbu, jāņem vērā Komisijas 1979.-1980. gada direktīvā formulētie priekšlikumi ieinteresēto pušu, pilsoniskās sabiedrības pārstāvju un dalībvalstu pārvaldības iestāžu izteikto piezīmju un analīzes kontekstā, veltot pienācīgu vērību pārmaiņām, kas starpposmā norisinājušās šajā nozarē. |
| --- | --- |

8.7

Veicot sagatavošanās darbu, jāņem vērā Komisijas 1979.-1980. gada direktīvā formulētie priekšlikumi ieinteresēto pušu, pilsoniskās sabiedrības pārstāvju un dalībvalstu pārvaldības iestāžu izteikto piezīmju un analīzes kontekstā, veltot pienācīgu vērību pārmaiņām, kas starpposmā norisinājušās šajā nozarē.

| 8.8 | Kopienas instrumentam, ko šajā nolūkā jālieto, vajadzētu būt regulai, kuras tiesisko pamatu veido EK Līguma 95. pants. |
| --- | --- |

8.8

Kopienas instrumentam, ko šajā nolūkā jālieto, vajadzētu būt regulai, kuras tiesisko pamatu veido EK Līguma 95. pants.

| 8.9 | Balstoties uz šajā atzinumā sniegtajiem apsvērumiem, EESK mudina Komisiju atkārtoti ķerties pie šīs lietas izskatīšanas un sākt salīdzināmo tiesību normu un valstu prakses izpēti apdrošināšanas līgumu jomā, lai apliecinātu, ka ir vajadzīgs, ieteicams un iespējams turpināt apdrošināšanas līgumu tiesību normu saskaņošanu Kopienu līmenī. |
| --- | --- |

8.9

Balstoties uz šajā atzinumā sniegtajiem apsvērumiem, EESK mudina Komisiju atkārtoti ķerties pie šīs lietas izskatīšanas un sākt salīdzināmo tiesību normu un valstu prakses izpēti apdrošināšanas līgumu jomā, lai apliecinātu, ka ir vajadzīgs, ieteicams un iespējams turpināt apdrošināšanas līgumu tiesību normu saskaņošanu Kopienu līmenī.

| 8.10 | To darot, jāņem vērā šajā nozarē jau veikto akadēmisko pētījumu rezultāti. |
| --- | --- |

8.10

To darot, jāņem vērā šajā nozarē jau veikto akadēmisko pētījumu rezultāti.

| 8.11 | EESK iesaka Komisijai darbu pie šī jautājuma publiskot un nodot to sabiedrības apspriešanai ar īpaša zaļās grāmatas dokumenta palīdzību, kura pamatu veidotu piemērotākā Kopienu instrumenta iestrādes. |
| --- | --- |

8.11

EESK iesaka Komisijai darbu pie šī jautājuma publiskot un nodot to sabiedrības apspriešanai ar īpaša zaļās grāmatas dokumenta palīdzību, kura pamatu veidotu piemērotākā Kopienu instrumenta iestrādes.

| 8.12 | EESK apzinās, ka tikai ar skaidri izteiktu dalībvalstu politisku gribu sekmēt apdrošināšanas līgumu tiesību normu saskaņošanas iniciatīvu iespējams īstenot šo nozīmīgo ieguldījumu finanšu pakalpojumu iekšējā tirgus izveidē. |
| --- | --- |

8.12

EESK apzinās, ka tikai ar skaidri izteiktu dalībvalstu politisku gribu sekmēt apdrošināšanas līgumu tiesību normu saskaņošanas iniciatīvu iespējams īstenot šo nozīmīgo ieguldījumu finanšu pakalpojumu iekšējā tirgus izveidē.

| 8.13 | EESK aicina Eiropas Parlamentu pievienoties šai iniciatīvai un piešķirt tai attiecīgu prioritāti savā politiskajā darba kārtībā, atkārtoti paužot atbalstu mērķim saskaņot apdrošināšanas līgumu tiesību normu vispārējās sadaļas obligātos noteikumus. |
| --- | --- |

8.13

EESK aicina Eiropas Parlamentu pievienoties šai iniciatīvai un piešķirt tai attiecīgu prioritāti savā politiskajā darba kārtībā, atkārtoti paužot atbalstu mērķim saskaņot apdrošināšanas līgumu tiesību normu vispārējās sadaļas obligātos noteikumus.

Briselē, 2004. gada 15. decembrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

prezidente

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Referents Manuels Atajde Ferreiras kungs [Mr Manuel Ataíde Ferreira], OV C 95, 30.03.1998.

1

Mr Manuel Ataíde Ferreira

(2)  KOM(79) 355 galīgā versija, publicēts OV C 190, 28.07.1979, ko groza KOM(80) 854 galīgā versija, publicēts OV C 355, 31.12.1980: EESK un EP atzinumi, kas publicēti attiecīgi OV C 146, 16.06.1980 un C 265, 13.10.1980. Konkrētie teksti tiks analizēti šī atzinuma 5. punktā.

2

(3)  Skat. 1. parindi 2.1.9. apakšpunktam.

3

(4)  Skat. 1. parindi 2.3.1.1.1 apakšpunktam.

4

(5)  Skat. 1. parindi 3.4 apakšpunktam.

5

(6)  Skat. 1. parindi 3.6.1 apakšpunktam.

6

(7)  Skat. 1. parindi 4.3.6 apakšpunktam.

7

(8)  Pastāvēja uzskats, ka direktīvā jāiekļauj šādi aspekti:

8

| “– | obligātā pirms līguma slēgšanas sniedzamā informācija; |
| --- | --- |

“–

obligātā pirms līguma slēgšanas sniedzamā informācija;

| – | pamatterminu un to skaidrojumu saraksts; |
| --- | --- |

–

pamatterminu un to skaidrojumu saraksts;

| – | tipisku apdrošināšanas līgumu negodīgu nosacījumu saraksts; |
| --- | --- |

–

tipisku apdrošināšanas līgumu negodīgu nosacījumu saraksts;

| – | obligātais jebkura apdrošināšanas līguma satura minimums; |
| --- | --- |

–

obligātais jebkura apdrošināšanas līguma satura minimums;

| – | visas līgumsaistības, kas kopīgas jebkuram apdrošināšanas līgumam; |
| --- | --- |

–

visas līgumsaistības, kas kopīgas jebkuram apdrošināšanas līgumam;

| – | jebkura apdrošināšanas līguma pamatprincipi un nosacījumi; |
| --- | --- |

–

jebkura apdrošināšanas līguma pamatprincipi un nosacījumi;

| – | provizoriska kompensāciju shēma trešo personu civiltiesiskās atbildības apdrošināšanai; |
| --- | --- |

–

provizoriska kompensāciju shēma trešo personu civiltiesiskās atbildības apdrošināšanai;

| – | obligāta prēmiju piesaiste risku vērtībai, jo īpaši izmantojot automātisku apdrošināto objektu amortizāciju atbilstoši to vecumam un attiecīgi samazinot prēmijas; |
| --- | --- |

–

obligāta prēmiju piesaiste risku vērtībai, jo īpaši izmantojot automātisku apdrošināto objektu amortizāciju atbilstoši to vecumam un attiecīgi samazinot prēmijas;

| – | zemākā pieļaujamā uzteikuma termiņa noteikšana, kurā patērētāji var atteikties no līguma; |
| --- | --- |

–

zemākā pieļaujamā uzteikuma termiņa noteikšana, kurā patērētāji var atteikties no līguma;

| – | prasība, lai polises būtu salasāmas un saprotamas un lai ar vispārējiem un īpašajiem nosacījumiem varētu iepazīties pirms līguma parakstīšanas. |
| --- | --- |

–

prasība, lai polises būtu salasāmas un saprotamas un lai ar vispārējiem un īpašajiem nosacījumiem varētu iepazīties pirms līguma parakstīšanas.

Skat. 1. parindi 4.5 apakšpunktam. Šī tēma tika atkārtoti analizēta un uzsvērta vairākos EESK atzinumos, tādos kā nesenais atzinums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai, kas groza Padomes Direktīvas 72/166/EEK, 84/5/EEK, 88/357/EEK, 90/232/EEK un Direktīvu 2000/26/EK, par transportlīdzekļu īpašnieku civiltiesiskās atbildības apdrošināšanu, par ko referēja Levo kungs [Mr Levaux] (4.3 apakšpunkts), OV C 95, 23.04.2003”.

(9)  “ECLG-Consumer Insurance”, Patērētāju politikas vēstnesis (1986.), 205.-228. lpp.

9

“ECLG-Consumer Insurance”,

(10)  CEA nota, 2003. gada 4. jūnijs

10

CEA

(11)  KOM(2001) 398 galīgā versija,11.7.2001. (OV C 255, 13.09.2001.)

11

(12)  KOM(2003) 68 galīgā versija, 12.2.2003.

12

(13)  Rīcības plāna 74. punkts. Skat., turpat, arī 27., 47. un 48. punktu.

13

(14)  Dok. A5-0256/2003, pieņemts EP sesijā 02.09.2003., 11. un 14. punkts.

14

(15)  ECJ,1986. gada 4. decembris. ECR 1986, 3755 (Komisija, Vācija)

15

ECJ,

(16)  Starptautiskās procesuālās tiesības: Padomes 2000. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 44/2001 par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās, OV 2001 Nr. L 12/1 (pēdējie grozījumi OV 2002 Nr. L 225/13), 8.-14. pants; starptautiskās privāttiesības: 1980. gada 19. jūnija Konvencija par tiesību aktiem, kas piemērojami līgumsaistībām, OV 1980 Nr. L 166, jo īpaši 1. panta 3., 4, punkts; Direktīvu tiesības: Otrā Padomes 1988. gada 22. jūnija Direktīva 88/357/EEK par normatīvo un administratīvo aktu koordinēšanu attiecībā uz tiešo apdrošināšanu, kas nav dzīvības apdrošināšana, un noteikumu izstrādi, lai veicinātu efektīvu pakalpojumu sniegšanas brīvības īstenošanu, un Direktīvas 73/239/EEK grozījumiem, OV 1988 Nr. L 172/1 (pēdējie grozījumi OV 1992 Nr. L 228/1), jo īpaši 2. panta c), d) apakšpunkti, 3., 5., 7. un 8. pants; Padomes 1992. gada 18. jūnija Direktīva 92/49/EEK par normatīvo un administratīvo aktu koordinēšanu attiecībā uz tiešo apdrošināšanu, kas nav dzīvības apdrošināšana, un Direktīvu 73/239/EEK un 88/357/EEK grozījumiem (Trešā Nedzīvības apdrošināšanas direktīva), OV 1992 Nr. L 228/1 (pēdējie grozījumi OV 2003 Nr. L 35/1), jo īpaši 1. panta a), b) apakšpunkts, 27., 28., 30., 31. pants; Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 5. novembra Dzīvības apdrošināšanas Direktīva 2002/83/EK, OV 2002 Nr. L 345/1, jo īpaši 32., 33. pants; saistībā ar direktīvam starptautisko privāttiesību jomā skat. Reichert-Facilides/d'Oliveira (eds.), International Insurance Contract Law in the EC, Deventer 1993; Reichert-Facilides (Hg.), Aspekte des internationalen Versicherungsvertragsrechts im EWR, Tübingen 1994.

16

Reichert-Facilides/d'Oliveira (eds.), International Insurance Contract Law in the EC, Deventer 1993; Reichert-Facilides (Hg.), Aspekte des internationalen Versicherungsvertragsrechts im EWR, Tübingen 1994

(17)  Padomes 1972. gada 24. aprīļa Direktīva 72/166/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz motorizēto transportlīdzekļu īpašnieku civiltiesiskās atbildības apdrošināšanu un pienākuma piemērošanu apdrošināt šādu atbildību, OV 1972 Nr. L 103/1 (pēdējie grozījumi OV 1984 Nr. L 8/17); Otrā Padomes 1983. gada 30. decembra Direktīva 84/5/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz motorizēto transportlīdzekļu īpašnieku civiltiesiskās atbildības apdrošināšanu, OV 1984 Nr. L 8/17 (pēdējie grozījumi OV 1990 Nr. L 129/33); Trešā Padomes 1990. gada 14. maija Direktīva 90/232/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā motorizēto transportlīdzekļu īpašnieku civiltiesiskās atbildības apdrošināšanu, OV 1990 Nr. L 129/33; Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 16. maija Direktīva 2000/26/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz motorizēto transportlīdzekļu īpašnieku civiltiesiskās atbildības apdrošināšanu un Padomes Direktīvu 73/239/EEK un 88/357/EEK (Ceturtā Transportlīdzekļu apdrošināšanas direktīva) grozījumiem, OV 2000 Nr. L 181/65; 2002. gada 7. jūnijā Komisija piedāvāja piekto direktīvu, KOM (2002) 244 galīgā versija = OV 2002 Nr. C 227 E/387.

17

(18)  Padomes 1987. gada 22. jūnija Direktīva 87/344/EEK par normatīvo un administratīvo aktu koordinēšanu attiecībā uz juridisko izdevumu apdrošināšanu, OV 1987 Nr. L 185/77.

18

(19)  Minēts 4.1.2 apakšpunktā.

19

(20)  Skat. Eurostat.

20

Eurostat

(21)  Šādus noteikumus var saukt par pilnīgi obligātiem, ja puses vienojoties nedrīkst no tiem atkāpties. Tos var saukt par daļēji obligātiem, ja puses drīkst (tikai) vienoties par nosacījumiem, kas klientam labvēlīgāki nekā tiesību normas.

21

(22)  OV 2003 Nr. C 63/1 (9. punkta 47., 48. apakšpunkts: “Tādas pašas problēmas jo īpaši raksturīgas apdrošināšanas līgumiem”).

22

(23)  Citātu pilnībā skat. 20. parindē iepriekš.

23

(24)  Citātu pilnībā skat. 20. parindē iepriekš.

24

(25)  Skat. Otrās Nedzīvības apdrošināšanas direktīvas 2. panta d) apakšpunktu, Dzīvības apdrošināšanas direktīvas 1. panta 1. punkta g) apakšpunktu.

25

(26)  7. panta 1. punkta f) apakšpunkts Otrās Nedzīvības apdrošināšanas direktīvā (ko groza Trešās Nedzīvības apdrošināšanas direktīvas 27. pants); attiecībā uz lielu risku formulējumu skat. Pirmās Nedzīvības apdrošināšanas direktīvas 5. panta d) punkta i) apakšpunktu.

26

(27)  Skat. Otrās Nedzīvības apdrošināšanas direktīvas 7. panta 1. punkta a) un d) apakšpunktu.

27

(28)  Skat. 7. panta 1. punkta b), c), e) apakšpunktu.

28

(29)  Skat. Dzīvības apdrošināšanas direktīvas 32. panta 1. punkta otro teikumu.

29

(30)  Skat. Dzīvības apdrošināšanas direktīvas 32. panta 2. punktu.

30

(31)  Skat. EK Komisijas rīcības plānu OV 2003 Nr. 63/1 (9. lpp., 48. punkts: “Praksē ir pierādījies, ka nav iespējams formulēt vienotu polisi, ko pie vienādiem nosacījumiem varētu tirgot atšķirīgos Eiropas tirgos”).

31

(32)  Lai gan dzīvesvietas maiņa kopumā neietekmētu piemērojamos tiesību aktus, (starptautiski) obligātus noteikumus jaunajā pastāvīgajā dzīvesvietā var uzlikt attiecīgās dalībvalsts tiesas; pamatojoties uz 9. panta 1. punkta b) apakšpunktu Regulā par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi, apdrošinājuma ņēmējs ir tiesīgs celt prasību pret apdrošinātāju savas (jaunās) rezidences dalībvalstī. Konkrētās dalībvalsts tiesas var uzlikt obligātus noteikumus saskaņā ar Otrās Nedzīvības apdrošināšanas direktīvas 7. panta 2. punkta otro apakšpunktu un Dzīvības apdrošināšanas direktīvas 32. panta 4. punktu (lex fori obligātie noteikumi).

32

lex fori

(33)  Skat. 20. parindi iepriekš.

33

(34)  Apdrošinātājs no tā varētu izvairīties, formulējot nosacījumus tiesu piekritībai, ko pieļauj Briseles I Regulas 13. panta 5. punkts kopā ar 14. pantu (tā 5. punktu), un piešķirot izņēmuma piekritību tās dalībvalsts tiesām, kurā atrodas apdrošinātāja rezidence. Kopumā apdrošinātāja perspektīvas kļūst krietni daudzsološākas lielu risku apdrošināšanas gadījumā.

34

(35)  Skat. 4.2.4 apakšpunktu iepriekš.

35

(36)  Skat. 4.2.3 apakšpunkta daļas.

36

(37)  Basedow, Die Gesetzgebung zum Versicherungsvertrag zwischen europäischer Integration und Verbraucherpolitik, in: Reichert-Facilides/Schyder (Hg.), Versicherungsrecht in Europa – Kernperspektiven am Ende des 20. Jahrhunderts, ZSR 2000 (Beiheft 34) 13 – 30 (page 20).

37

Basedow, Die Gesetzgebung zum Versicherungsvertrag zwischen europäischer Integration und Verbraucherpolitik, in: Reichert-Facilides/Schyder (Hg.), Versicherungsrecht in Europa – Kernperspektiven am Ende des 20. Jahrhunderts, ZSR 2000 (Beiheft 34) 13 – 30 (page 20)

(38)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 9. decembra Direktīva 2002/92/EK par apdrošināšanas starpniecību, OV L 9, 15.01.2003., 3. lpp.

38

(39)  Skat. Heiss, “Expanding the Insurance Acquis to Accession Candidates: From the Europe Agreements to Full Membership,” in: Heiss (ed.), “An Internal Insurance Market in an Enlarged European Union”, Karlsruhe, 2002, 11 – 22.

39

Heiss, “Expanding the Insurance Acquis to Accession Candidates: From the Europe Agreements to Full Membership,” in: Heiss (ed.), “An Internal Insurance Market in an Enlarged European Union”, Karlsruhe, 2002, 11 – 22.

(40)  KOM(79) 355 galīgā versija, 1979. gada 10. jūlijs, 190/2, 1979. gada 28. jūlijs

40

(41)  OV, 15.1.1962., Tit. V, C a)

41

(42)  Tekstā, tostarp, ir norāde uz šādu jomu saskaņošanu:

42

| a) | apdrošināšanas polises oficiālā uzbūve; |
| --- | --- |

a)

apdrošināšanas polises oficiālā uzbūve;

| b) | tiesības deklarēt garantijas, noslēdzot līgumu, līdz ar obligāto prasību minimumu, kas uz tām attiecas; |
| --- | --- |

b)

tiesības deklarēt garantijas, noslēdzot līgumu, līdz ar obligāto prasību minimumu, kas uz tām attiecas;

| c) | valoda, kādā līgums tiek noslēgts; |
| --- | --- |

c)

valoda, kādā līgums tiek noslēgts;

| d) | noteikumi, kas regulē apdrošinātās personas deklarācijas, noslēdzot līgumu, attiecībā uz apstākļiem, kuri varētu ietekmēt apdrošinātāja riska novērtējumu un akceptēšanu, un sekām gadījumā, ja apdrošinātajai personai šādu deklarēšanu neizdodas veikt vai tā tīšuprāt to nedara; |
| --- | --- |

d)

noteikumi, kas regulē apdrošinātās personas deklarācijas, noslēdzot līgumu, attiecībā uz apstākļiem, kuri varētu ietekmēt apdrošinātāja riska novērtējumu un akceptēšanu, un sekām gadījumā, ja apdrošinātajai personai šādu deklarēšanu neizdodas veikt vai tā tīšuprāt to nedara;

| e) | noteikumi, kas regulē apdrošinātās personas deklarācijas pēc līguma noslēgšanas attiecība uz faktiem vai apstākļiem, kas var palielināt risku, līdz ar sekām, ko rada šādu saistību nepildīšana; |
| --- | --- |

e)

noteikumi, kas regulē apdrošinātās personas deklarācijas pēc līguma noslēgšanas attiecība uz faktiem vai apstākļiem, kas var palielināt risku, līdz ar sekām, ko rada šādu saistību nepildīšana;

| f) | noteikumi par pierādīšanas pienākumu gadījumā, ja netiek pildītas augšminētās saistības; |
| --- | --- |

f)

noteikumi par pierādīšanas pienākumu gadījumā, ja netiek pildītas augšminētās saistības;

| g) | noteikumi, kas regulē prēmijas riska samazināšanās gadījumā; |
| --- | --- |

g)

noteikumi, kas regulē prēmijas riska samazināšanās gadījumā;

| h) | sekas, ko rada apdrošināšanas prēmiju pilnīga vai daļēja neizmaksāšana; |
| --- | --- |

h)

sekas, ko rada apdrošināšanas prēmiju pilnīga vai daļēja neizmaksāšana;

| i) | apdrošinājuma ņēmēja pienākumi prasījuma gadījumā; |
| --- | --- |

i)

apdrošinājuma ņēmēja pienākumi prasījuma gadījumā;

| j) | noteikumi par apdrošināšanas līguma laušanu; |
| --- | --- |

j)

noteikumi par apdrošināšanas līguma laušanu;

| k) | līgumslēdzēju iespējamā atkāpšanās no direktīvas noteikumiem gadījumā, ja tas ir izdevīgāk apdrošinājuma ņēmējam, apdrošinātai personai vai trešai personai, kam nodarīti zaudējumi. |
| --- | --- |

k)

līgumslēdzēju iespējamā atkāpšanās no direktīvas noteikumiem gadījumā, ja tas ir izdevīgāk apdrošinājuma ņēmējam, apdrošinātai personai vai trešai personai, kam nodarīti zaudējumi.

Piedāvātā Direktīva būtu jāpiemēro visiem tiešās apdrošināšanas veidiem, kas nav dzīvības apdrošināšana, izņemot tos, kuri attiecas uz:

| a) | dzelzceļa ritošo sastāvu; |
| --- | --- |

a)

dzelzceļa ritošo sastāvu;

| b) | aviācijas transportu; |
| --- | --- |

b)

aviācijas transportu;

| c) | jūras, ezeru un upju, un kanālu kuģiem; |
| --- | --- |

c)

jūras, ezeru un upju, un kanālu kuģiem;

| d) | tranzītprecēm; |
| --- | --- |

d)

tranzītprecēm;

| e) | atbildības apdrošināšanu aviācijas transportam, jūras, ezeru un upju, un kanālu kuģiem; |
| --- | --- |

e)

atbildības apdrošināšanu aviācijas transportam, jūras, ezeru un upju, un kanālu kuģiem;

| f) | kredītu un galvojumu apdrošināšanu, pievēršot uzmanību īpašām iezīmēm, kas raksturo šīs apdrošināšanas jomas. |
| --- | --- |

f)

kredītu un galvojumu apdrošināšanu, pievēršot uzmanību īpašām iezīmēm, kas raksturo šīs apdrošināšanas jomas.

(43)  ESK 1980. gada 27. februāra Atzinums 226/80, referents De Bruyn, OV C 146, 16.06.1980.

43

De Bruyn

(44)  OV C 265, 13.10.1980.

44

(45)  KOM(80) 854 galīgā versija, 15.12.1980. – OV C 355, 31.12.1980.

45

(46)  Konkrēti, Komisijas jaunais priekšlikums atsaucās uz:

46

| a) | apdrošināšanas pret slimībām svītrošanu, kā to ierosināja Komiteja; |
| --- | --- |

a)

apdrošināšanas pret slimībām svītrošanu, kā to ierosināja Komiteja;

| b) | detalizētāku procedūru līguma laušanai, pārāk lielu nozīmi piešķirot iespējai saglabāt grozītus līgumus tā vietā, lai tos vienkārši anulētu; |
| --- | --- |

b)

detalizētāku procedūru līguma laušanai, pārāk lielu nozīmi piešķirot iespējai saglabāt grozītus līgumus tā vietā, lai tos vienkārši anulētu;

| c) | precīzāku formulējumu noteikumiem par pierādīšanas pienākumu. |
| --- | --- |

c)

precīzāku formulējumu noteikumiem par pierādīšanas pienākumu.

(47)  Skat. Basedow/Fock (ed.), Europäisches Versicherungsvertragsrecht, Tübingen, Volumes I and II 2002, Volume III 2003; Reichert-Facilides (ed.), Insurance Contracts, in: International Encyclopedia of Comparative Law (vēl nav publicēts).

47

Basedow/Fock (ed.), Europäisches Versicherungsvertragsrecht, Tübingen, Volumes I and II 2002, Volume III 2003; Reichert-Facilides (ed.), Insurance Contracts, in: International Encyclopedia of Comparative Law

(48)  Padomes 1993. gada 5. aprīļa Direktīva 93/13/EEC par negodīgiem nosacījumiem patērētāju līgumos; OV 1993 Nr. L 95/29.

48

(49)  Vajadzības gadījumā var pievienot īpašu apdrošināšanas nozarei raksturīgo negodīgo nosacījumu sarakstu; skat. ESK pašiniciatīvas Atzinumu par patērētājiem apdrošināšanas tirgū (CES 116/98, 29.01.1998) un pētījumu, ko Komisijas uzdevumā (Līgums AO-2600/93/009263) koordinējis Monpeljē Universitātes Patērētāju tiesību centrs [Centre de Droit de la Consommation from the University of Montpellier], par negodīgiem nosacījumiem konkrētās apdrošināšanas apakšnozarēs līdzīgu tam, ko Komisija pavisam nesen piedāvāja par patērētāju kredītu (KOM(2002) 443).

49

CES 116/98

Centre de Droit de la Consommation from the University of Montpellier

(50)  Skat. Trešās Nedzīvības apdrošināšanas direktīvas 29. pantu, Dzīvības apdrošināšanas direktīvas 34. pantu.

50

(51)  Daudzi noteikumi, kas atrodami valstu apdrošināšanas līgumu tiesību aktos un piemērojami konkrētām nozarēm, nav obligāti un tādējādi paši par sevi nav šķērslis iekšējā tirgus izveidei.

51

---

| 28.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 157/15 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 157/15

---

Atzinums par tēmu Tūrisms un sports: nākotnes izaicinājumi Eiropai (pašiniciatīvas atzinums)

(2005/C 157/02)

2004. gada 29. janvārī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja saskaņā ar sava reglamenta 29. panta 2. punktu pieņēma lēmumu sastādīt pašiniciatīvas atzinumu par tūrismu un sportu: nākotnes izaicinājumi Eiropai (pašiniciatīvas atzinums).

Iekšējā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa, kura bija atbildīga par Komitejas darba sagatavošanu šajā jautājumā, pieņēma savu atzinumu 2004. gada 10. novembrī. Referents bija
  Pesci

  kungs.

Savā 413. plenārajā sesijā 2004. gada 15. un 16. decembrī (15. decembra sēdē) Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ar 144 balsīm par, 1 pret un 2 atturoties pieņēma sekojošo atzinumu:

Priekšvārds

Cilvēku, pilsētu un sabiedrību attīstību veicina savstarpēja apmaiņa un dalīšanās pozitīvajās vērtībās, kas balstītas uz cieņu pret citiem un rosina abpusēju sapratni, iecietību, viesmīlību un abpusēju vēlmi mainīties iegūtajā pieredzē un nākotnes plānos.

Arvien mobilākajā sabiedrībā, ko raksturo tālejošas sociālas, ģeopolitiskas un tehnoloģiskas pārmaiņas, kurās jāievēro materiālais progress, vismaz vērtību attīstībā, būtu svarīgi izmantot visas, gan lielas, gan mazas, iespējas, lai šīs vērtības stiprinātu un izplatītu.

Tūrisma un sporta sektors ir dabiski vērtību stiprināšanas un izplatīšanas līdzekļi. Tās ir sociāla un kultūras rakstura nodarbības ar tādām pašām tiesībām, kādas ir ekonomiskajai darbībai, un ir cieši saistītas savā starpā, ar virkni kopēju pamatvērtību — intelektuālā zinātkāre, atvērtība pārmaiņām, izglītošanās un vienādu noteikumu visiem princips.

Tūrisms un sports var sniegt savu ieguldījumu arī Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanā, kas tiecas līdz 2010. gadam padarīt Eiropu par konkurētspējīgāko uz zināšanām balstīto ekonomiku pasaulē. Patiesi, arvien pieaugošā šo sektoru ekonomiskā ietekme ir ES valstu ekonomikas dzinējspēks.

Konstitucionālā līguma projekta pieņemšana, kurā pirmo reizi tūrisms atzīts par ES jurisdikcijai pakļautu, šo ieguldījumu padarītu vēl nozīmīgāku. EESK to uzlūko kā sākotnējo pamata soli pretim Eiropas attīstības, atbalsta un saskaņotības politikai attiecībā uz tūrismu un apsveic panta par sportu iekļaušanu iepriekš minētajā konstitucionālajā tekstā.

1.   Ievads

| 1.1 | Tūrisms un sports ir divi sektori, kas, paredzams, nākotnē sniegs aizvien nozīmīgāku ieguldījumu Eiropas ekonomiskajā uzplaukumā un sociālajā labklājībā. To svarīgā loma ir vispāratzīta visā pasaulē. |
| --- | --- |

1.1

Tūrisms un sports ir divi sektori, kas, paredzams, nākotnē sniegs aizvien nozīmīgāku ieguldījumu Eiropas ekonomiskajā uzplaukumā un sociālajā labklājībā. To svarīgā loma ir vispāratzīta visā pasaulē.

| 1.2 | Valstis un sabiedrības aizvien vairāk šos sektorus uzlūko kā galvenos kanālus pozitīvu vērtību un vēstījumu izplatīšanā un ekonomikas attīstībā, kas būtu ilgspējīga no sociālā un vides aspekta. |
| --- | --- |

1.2

Valstis un sabiedrības aizvien vairāk šos sektorus uzlūko kā galvenos kanālus pozitīvu vērtību un vēstījumu izplatīšanā un ekonomikas attīstībā, kas būtu ilgspējīga no sociālā un vides aspekta.

| 1.3 | Sports vienmēr piesaistījis lielas cilvēku masas, kuriem ir kopīga aizraušanās, iesaistot viņus pastāvīgos ceļojumos, lai vērotu kā lielus, tā mazus sporta pasākumus. |
| --- | --- |

1.3

Sports vienmēr piesaistījis lielas cilvēku masas, kuriem ir kopīga aizraušanās, iesaistot viņus pastāvīgos ceļojumos, lai vērotu kā lielus, tā mazus sporta pasākumus.

| 1.4 | Mūsdienās tūrisms piedāvā veselu sporta pasākumu amplitūdu, kas jo īpaši beidzamajos gados bijuši ļoti sekmīgi, dažkārt palīdzot atdzīvināt rajonus, kas ir daļēji vai krasi panīkuši (1). |
| --- | --- |

1.4

Mūsdienās tūrisms piedāvā veselu sporta pasākumu amplitūdu, kas jo īpaši beidzamajos gados bijuši ļoti sekmīgi, dažkārt palīdzot atdzīvināt rajonus, kas ir daļēji vai krasi panīkuši (1).

| 1.5 | Tādējādi daži sporta ceļu galamērķi kļuvuši par tūristu ceļu galamērķiem un otrādi, tiem abiem kļūstot savstarpēji cieši saistītiem un katram atrodot otrā jaunas pakalpojumu sniegšanas un izaugsmes iespējas. |
| --- | --- |

1.5

Tādējādi daži sporta ceļu galamērķi kļuvuši par tūristu ceļu galamērķiem un otrādi, tiem abiem kļūstot savstarpēji cieši saistītiem un katram atrodot otrā jaunas pakalpojumu sniegšanas un izaugsmes iespējas.

| 1.6 | Tas padarījis atsevišķus galamērķus pievilcīgākus ne tikai jauniem (un ne tik jauniem) cilvēkiem, bet arī cilvēkiem ar īpašām vajadzībām, kuri beidzot var baudīt lielāku, līdz šim nepazītu prieku par brīvdienām saistībā ar sportu. |
| --- | --- |

1.6

Tas padarījis atsevišķus galamērķus pievilcīgākus ne tikai jauniem (un ne tik jauniem) cilvēkiem, bet arī cilvēkiem ar īpašām vajadzībām, kuri beidzot var baudīt lielāku, līdz šim nepazītu prieku par brīvdienām saistībā ar sportu.

| 1.7 | 2002. gadā Eiropu apmeklējuši četri simti vienpadsmit miljonu cilvēku, pārstāvot vairāk kā 5 % IKP un paaugstinot Eiropas daļu pasaules tūrisma tirgū līdz pat aptuveni 58 %. Tomēr Pasaules Tūrisma organizācija (PTO) /WTO (World Tourism Organisation) lēš, ka līdz 2020. gadam Eiropas daļa pasaules tūrisma tirgū pazemināsies līdz 46 %, neraugoties uz faktu, ka tūristu skaits gandrīz divkāršosies, kas notiks jaunu konkurentu konkurences dēļ. |
| --- | --- |

1.7

2002. gadā Eiropu apmeklējuši četri simti vienpadsmit miljonu cilvēku, pārstāvot vairāk kā 5 % IKP un paaugstinot Eiropas daļu pasaules tūrisma tirgū līdz pat aptuveni 58 %. Tomēr Pasaules Tūrisma organizācija (PTO) /WTO (World Tourism Organisation) lēš, ka līdz 2020. gadam Eiropas daļa pasaules tūrisma tirgū pazemināsies līdz 46 %, neraugoties uz faktu, ka tūristu skaits gandrīz divkāršosies, kas notiks jaunu konkurentu konkurences dēļ.

| 1.8 | Šī atzinuma sakarā EESK atbalstīja Romā organizēto publisko noklausīšanos par tūrismu un sportu: nākotnes izaicinājumiem Eiropai, kurā piedalījās vadošie Itālijas un Eiropas tūrisma un sporta sektora pārstāvji un Eiropas Komisijas tūrisma un sporta struktūrvienību vadītāji. Notikušais dialogs bija vērtīgs un sniedza daudzus priekšlikumus un vielu pārdomām (2). |
| --- | --- |

1.8

Šī atzinuma sakarā EESK atbalstīja Romā organizēto publisko noklausīšanos par tūrismu un sportu: nākotnes izaicinājumiem Eiropai, kurā piedalījās vadošie Itālijas un Eiropas tūrisma un sporta sektora pārstāvji un Eiropas Komisijas tūrisma un sporta struktūrvienību vadītāji. Notikušais dialogs bija vērtīgs un sniedza daudzus priekšlikumus un vielu pārdomām (2).

| 1.9 | Balstoties uz Romā notikušo publisko noklausīšanos un ņemot vērā faktu, ka šogad PTO Pasaules Tūrisma diena (2004. gada 27. septembris) bija veltīta sporta un tūrisma tēmai: diviem dzīviem savstarpējas sapratnes, kultūras un sabiedrības attīstības spēkiem, EESK ir galvenajās līnijās ieskicējusi dažus punktus debatēm nākotnē, integrētāku analīzes un darbības politiku abos sektoros. |
| --- | --- |

1.9

Balstoties uz Romā notikušo publisko noklausīšanos un ņemot vērā faktu, ka šogad PTO Pasaules Tūrisma diena (2004. gada 27. septembris) bija veltīta sporta un tūrisma tēmai: diviem dzīviem savstarpējas sapratnes, kultūras un sabiedrības attīstības spēkiem, EESK ir galvenajās līnijās ieskicējusi dažus punktus debatēm nākotnē, integrētāku analīzes un darbības politiku abos sektoros.

| 1.10 | Eiropai, kura jau būs uzņēmusi Eiropas Futbola čempionātu Portugālē un XXVIII Olimpiskās spēles un Paralimpiskās spēles Grieķijā 2004. gadā, nākamo piecu gadu laikā būs jāuzņem virkne pasaules sporta notikumu, un tā ietekme tūristu un ekonomikas plūsmas izpratnē būs milzīga, nodrošinot visus Eiropas tūristu ceļu galamērķus ar unikālu iespēju, starptautiskajiem viesiem ceļojot pāri kontinentam. |
| --- | --- |

1.10

Eiropai, kura jau būs uzņēmusi Eiropas Futbola čempionātu Portugālē un XXVIII Olimpiskās spēles un Paralimpiskās spēles Grieķijā 2004. gadā, nākamo piecu gadu laikā būs jāuzņem virkne pasaules sporta notikumu, un tā ietekme tūristu un ekonomikas plūsmas izpratnē būs milzīga, nodrošinot visus Eiropas tūristu ceļu galamērķus ar unikālu iespēju, starptautiskajiem viesiem ceļojot pāri kontinentam.

2.   Tūrisms un sports: nākotnes izaicinājumi Eiropai

| 2.1 | Turpmākajos gados pasaules plašsaziņas līdzekļi savu uzmanību pievērsīs Eiropai uz ilgstošiem laika periodiem. Eiropas Savienība būs plašsaziņas līdzekļu uzmanības centrā visos šajos gadījumos (3), dažādos kanālos un dažādos līmeņos. Tādēļ Eiropu apspriedīs, vismaz vadošajos līmeņos, politiskā un sociāli kulturālajā izpratnē, tūrisma un, protams, sporta izpratnē. |
| --- | --- |

2.1

Turpmākajos gados pasaules plašsaziņas līdzekļi savu uzmanību pievērsīs Eiropai uz ilgstošiem laika periodiem. Eiropas Savienība būs plašsaziņas līdzekļu uzmanības centrā visos šajos gadījumos (3), dažādos kanālos un dažādos līmeņos. Tādēļ Eiropu apspriedīs, vismaz vadošajos līmeņos, politiskā un sociāli kulturālajā izpratnē, tūrisma un, protams, sporta izpratnē.

| 2.2 | Tādēļ Eiropas sabiedrībai šis lielāko sporta notikumu periods jāuzlūko ne tikai kā ekonomiska izdevība, bet gan, pirmkārt un galvenokārt, kā kultūras un sociālo vērtību atspoguļošanas un izplatīšanas iespēja, ievērojot izaugsmi un ilgspējīgu attīstību. |
| --- | --- |

2.2

Tādēļ Eiropas sabiedrībai šis lielāko sporta notikumu periods jāuzlūko ne tikai kā ekonomiska izdevība, bet gan, pirmkārt un galvenokārt, kā kultūras un sociālo vērtību atspoguļošanas un izplatīšanas iespēja, ievērojot izaugsmi un ilgspējīgu attīstību.

| 2.3 | Nepārprotami, šie notikumi nodrošina milzīgu attīstības un mācību un izglītošanās pasākumu ieviešanas lauku cilvēkiem dalībvalstīs un plašākā sabiedrībā. Īpaša uzmanība jāpievērš jauniešiem un tiem, kuri mazāk integrēti sabiedrības dzīvē, tādiem kā cilvēki ar īpašām vajadzībām. |
| --- | --- |

2.3

Nepārprotami, šie notikumi nodrošina milzīgu attīstības un mācību un izglītošanās pasākumu ieviešanas lauku cilvēkiem dalībvalstīs un plašākā sabiedrībā. Īpaša uzmanība jāpievērš jauniešiem un tiem, kuri mazāk integrēti sabiedrības dzīvē, tādiem kā cilvēki ar īpašām vajadzībām.

| 2.4 | Kas attiecas uz konkurētspēju tūrisma sektorā, nākamie gadi ar šo lielāko pasaules sporta notikumu bagātību varētu būt krietna iespēja Eiropai, kas tādējādi varēs attīstīt un īstenot tirgus piedāvājumu attiecībā uz augstas kvalitātes viesu uzņemšanas telpām un vietām un ilgspējīgu pakalpojumu sniegšanu. |
| --- | --- |

2.4

Kas attiecas uz konkurētspēju tūrisma sektorā, nākamie gadi ar šo lielāko pasaules sporta notikumu bagātību varētu būt krietna iespēja Eiropai, kas tādējādi varēs attīstīt un īstenot tirgus piedāvājumu attiecībā uz augstas kvalitātes viesu uzņemšanas telpām un vietām un ilgspējīgu pakalpojumu sniegšanu.

| 2.5 | Eiropas Savienību šobrīd veido 25 valstis ar visām priekšrocībām, ko tas sniedz 450 miljoniem jaunās Kopienas iedzīvotāju. Tādēļ būs lielāks skaits pieejamu galamērķu, cilvēku, kuri vēlas ceļot, kā arī sportistu un notikumu, ko pēc iespējas ātrāk iekļaut Eiropas programmās un apritē. |
| --- | --- |

2.5

Eiropas Savienību šobrīd veido 25 valstis ar visām priekšrocībām, ko tas sniedz 450 miljoniem jaunās Kopienas iedzīvotāju. Tādēļ būs lielāks skaits pieejamu galamērķu, cilvēku, kuri vēlas ceļot, kā arī sportistu un notikumu, ko pēc iespējas ātrāk iekļaut Eiropas programmās un apritē.

3.   Tūrisms un sports: dubultstratēģija Eiropai

| 3.1 | Tūrisms ir nozare, kas sekmē mieru, rosina integrāciju cilvēku starpā un tādējādi veicina mierīgu līdzāspastāvēšanu, ko raksturo iecietība un savstarpēja cieņa. |
| --- | --- |

3.1

Tūrisms ir nozare, kas sekmē mieru, rosina integrāciju cilvēku starpā un tādējādi veicina mierīgu līdzāspastāvēšanu, ko raksturo iecietība un savstarpēja cieņa.

| 3.2 | Tūrisms ir pierādījis, ka var palīdzēt paaugstināt dzīves līmeni miljoniem cilvēku visā pasaulē, sekmējot taisnīgāku un aptverošāku ekonomisko attīstību. |
| --- | --- |

3.2

Tūrisms ir pierādījis, ka var palīdzēt paaugstināt dzīves līmeni miljoniem cilvēku visā pasaulē, sekmējot taisnīgāku un aptverošāku ekonomisko attīstību.

| 3.3 | Tā ietekme uz nodarbinātību ir ievērojama. Eiropā tūrisma sektorā strādā vairāk kā divi miljoni uzņēmumu, nodarbinot pāri par 8 miljoniem cilvēku, nemaz nerunājot par palīgpersonālu. |
| --- | --- |

3.3

Tā ietekme uz nodarbinātību ir ievērojama. Eiropā tūrisma sektorā strādā vairāk kā divi miljoni uzņēmumu, nodarbinot pāri par 8 miljoniem cilvēku, nemaz nerunājot par palīgpersonālu.

| 3.4 | Patiesi, tūrisms ir starpsektorāls pēc sava rakstura, un tam ir lielāka spēja vairot nodarbinātību, nekā citiem ražošanas veidiem. |
| --- | --- |

3.4

Patiesi, tūrisms ir starpsektorāls pēc sava rakstura, un tam ir lielāka spēja vairot nodarbinātību, nekā citiem ražošanas veidiem.

| 3.5 | Tomēr tas ir arī sektors, kurš vairāk cieš no ekonomikas lejupslīdes, starptautiskajām krīzēm un sezonas faktoriem, kas nozīmē, ka tā ieguldījums ilgtermiņa nodarbinātībā ir ierobežots, lai gan tas pastāvīgi apliecinājis noteiktu pretestības spēju kopumā, pateicoties piedāvāto produktu dažādībai, kuru daudzējādība izlīdzina strukturālo un eventuālo problēmu ietekmi un ļauj sektoram tās absorbēt. |
| --- | --- |

3.5

Tomēr tas ir arī sektors, kurš vairāk cieš no ekonomikas lejupslīdes, starptautiskajām krīzēm un sezonas faktoriem, kas nozīmē, ka tā ieguldījums ilgtermiņa nodarbinātībā ir ierobežots, lai gan tas pastāvīgi apliecinājis noteiktu pretestības spēju kopumā, pateicoties piedāvāto produktu dažādībai, kuru daudzējādība izlīdzina strukturālo un eventuālo problēmu ietekmi un ļauj sektoram tās absorbēt.

| 3.6 | Nākamajos gados risināms jautājums būs radīt un saglabāt sociāli un ekonomiski stabilu sistēmu visās 25 Eiropas dalībvalstīs, novēršot jebkādas sociālas izslēgšanas formas. Tūrisms, sports un kultūra jāpadara praktiski pieejami visu priekam, ar vismaznodrošinātākajām sociālajām grupām paredzētiem atvieglinājumiem. |
| --- | --- |

3.6

Nākamajos gados risināms jautājums būs radīt un saglabāt sociāli un ekonomiski stabilu sistēmu visās 25 Eiropas dalībvalstīs, novēršot jebkādas sociālas izslēgšanas formas. Tūrisms, sports un kultūra jāpadara praktiski pieejami visu priekam, ar vismaznodrošinātākajām sociālajām grupām paredzētiem atvieglinājumiem.

| 3.7 | Eiropas Komisija jau galvenajos vilcienos iezīmējusi šo procesu savā 2001. gada novembra paziņojumā “Strādājot kopā Eiropas tūrisma nākotnei” (4) un tam sekojošajā 2003. gada novembra paziņojumā ar nosaukumu “Pamatorientācija uz Eiropas tūrisma ilgspējību” (5). Tagadējais uzdevums ir piešķirt būtību šajos dokumentos paustajām idejām. |
| --- | --- |

3.7

Eiropas Komisija jau galvenajos vilcienos iezīmējusi šo procesu savā 2001. gada novembra paziņojumā “Strādājot kopā Eiropas tūrisma nākotnei” (4) un tam sekojošajā 2003. gada novembra paziņojumā ar nosaukumu “Pamatorientācija uz Eiropas tūrisma ilgspējību” (5). Tagadējais uzdevums ir piešķirt būtību šajos dokumentos paustajām idejām.

| 3.8 | Tomēr, ja sasniedzams augstvērtīgs tūrisms, to nepieciešams integrēt citos sabiedrības ražošanas un/vai izklaides sektoros. Sports, ko raksturo vērtību, kultūras, likumu un principu bagātība, ir ideāls partneris ilgspējīgas izaugsmes veicināšanā visos līmeņos. |
| --- | --- |

3.8

Tomēr, ja sasniedzams augstvērtīgs tūrisms, to nepieciešams integrēt citos sabiedrības ražošanas un/vai izklaides sektoros. Sports, ko raksturo vērtību, kultūras, likumu un principu bagātība, ir ideāls partneris ilgspējīgas izaugsmes veicināšanā visos līmeņos.

| 3.9 | Sports, līdzīgi kā tūrisms, mūsdienās ir būtiska cilvēku brīvā lika nodarbošanās un vienlaikus arī sociālās izaugsmes un ekonomiskās attīstības virzītājspēks ar lielu potenciālu. |
| --- | --- |

3.9

Sports, līdzīgi kā tūrisms, mūsdienās ir būtiska cilvēku brīvā lika nodarbošanās un vienlaikus arī sociālās izaugsmes un ekonomiskās attīstības virzītājspēks ar lielu potenciālu.

| 3.10 | Vērtības, ko tas popularizē un kas — tas ir labi zināms fakts — datējamas jau ar pirmajām grieķu Olimpiskajām spēlēm astotajā gadsimtā p. m. ē., ir ļoti atbilstošas un aizvien vairāk rod savu izpausmi jauniešu izglītības politikā. |
| --- | --- |

3.10

Vērtības, ko tas popularizē un kas — tas ir labi zināms fakts — datējamas jau ar pirmajām grieķu Olimpiskajām spēlēm astotajā gadsimtā p. m. ē., ir ļoti atbilstošas un aizvien vairāk rod savu izpausmi jauniešu izglītības politikā.

| 3.11 | Beidzamajos gados sporta ekonomiskā dimensija ir augusi visās proporcijās. Lielākie sporta pasākumi ir kļuvuši par vispārēju liela mēroga sociālu pulcēšanos, kas raida savus vēstījumus un popularizē vērtības visās vecumu grupās visā pasaulē. |
| --- | --- |

3.11

Beidzamajos gados sporta ekonomiskā dimensija ir augusi visās proporcijās. Lielākie sporta pasākumi ir kļuvuši par vispārēju liela mēroga sociālu pulcēšanos, kas raida savus vēstījumus un popularizē vērtības visās vecumu grupās visā pasaulē.

| 3.12 | Sporta pasākumi ir radījuši arī jaunas tūrisma formas, kas apvieno tradicionālās brīvdienas ar iespēju nodarboties ar kādu noteiktu sporta veidu. Šajā nozīmē liela mēroga sporta pasākumi kalpo kā katalizatori un mudina cilvēkus nodarboties ar jauniem sporta veidiem. |
| --- | --- |

3.12

Sporta pasākumi ir radījuši arī jaunas tūrisma formas, kas apvieno tradicionālās brīvdienas ar iespēju nodarboties ar kādu noteiktu sporta veidu. Šajā nozīmē liela mēroga sporta pasākumi kalpo kā katalizatori un mudina cilvēkus nodarboties ar jauniem sporta veidiem.

| 3.13 | No vienas puses, sports izmanto tūrisma infrastruktūras priekšrocības un pakalpojumus un, no otras puses, veicina tūrismu, kas gūst ievērojamu labumu no sporta pasākumiem, kuri notiek tūristu ceļu galamērķos: ievērojiet cilvēku skaitu, kuri ceļo, lai noskatītos Pasaules Futbola čempionātus vai Olimpiskās spēles, un, kas svarīgāk, iztēlojieties to popularitāti, kādu no šādiem pasākumiem var iemantot tos uzņemošā valsts. |
| --- | --- |

3.13

No vienas puses, sports izmanto tūrisma infrastruktūras priekšrocības un pakalpojumus un, no otras puses, veicina tūrismu, kas gūst ievērojamu labumu no sporta pasākumiem, kuri notiek tūristu ceļu galamērķos: ievērojiet cilvēku skaitu, kuri ceļo, lai noskatītos Pasaules Futbola čempionātus vai Olimpiskās spēles, un, kas svarīgāk, iztēlojieties to popularitāti, kādu no šādiem pasākumiem var iemantot tos uzņemošā valsts.

| 3.14 | Šajā atzinumā pirmkārt un galvenokārt tiks runāts par galvenajiem sporta pasākumiem, kuri vispārēji runājot, sniedz Eiropas ceļojumu virzieniem vislielāko peļņu un kultūras un sociāla rakstura priekšrocības, kā arī nodrošina to lielāko publicitāti, taču ne tikai par tiem. |
| --- | --- |

3.14

Šajā atzinumā pirmkārt un galvenokārt tiks runāts par galvenajiem sporta pasākumiem, kuri vispārēji runājot, sniedz Eiropas ceļojumu virzieniem vislielāko peļņu un kultūras un sociāla rakstura priekšrocības, kā arī nodrošina to lielāko publicitāti, taču ne tikai par tiem.

| 3.15 | Tīri vispārējā izpratnē “galvenais sporta pasākums” jāuztver kā notikums, kas spēj piesaistīt vērā ņemamu tūristu plūsmu, kuri paliek pasākuma vietā pa nakti un tādējādi sekmē šīs vietas tūrisma ekonomiku. |
| --- | --- |

3.15

Tīri vispārējā izpratnē “galvenais sporta pasākums” jāuztver kā notikums, kas spēj piesaistīt vērā ņemamu tūristu plūsmu, kuri paliek pasākuma vietā pa nakti un tādējādi sekmē šīs vietas tūrisma ekonomiku.

| 3.16 | Galvenie pasākumi var būt vērtību, uzvedības un prakses formu izcelšanas iespējas, ko iespējams ieviest un pilnveidot neskaitāmos pasākumos, kādi notiek vietējā līmenī (6). |
| --- | --- |

3.16

Galvenie pasākumi var būt vērtību, uzvedības un prakses formu izcelšanas iespējas, ko iespējams ieviest un pilnveidot neskaitāmos pasākumos, kādi notiek vietējā līmenī (6).

| 3.17 | Tomēr kompleksās saites starp tūrismu un sportu ir daļa no plašākām attiecībām, kas sevī ietver arī sociālo, kultūras un vides sektoru. Mūsdienu tūrists tiecas pēc arvien visaptverošākām brīvdienām, kas var apmierināt viņa atpūtas, kultūras un sporta vajadzības vienā piedāvājumu paketē. |
| --- | --- |

3.17

Tomēr kompleksās saites starp tūrismu un sportu ir daļa no plašākām attiecībām, kas sevī ietver arī sociālo, kultūras un vides sektoru. Mūsdienu tūrists tiecas pēc arvien visaptverošākām brīvdienām, kas var apmierināt viņa atpūtas, kultūras un sporta vajadzības vienā piedāvājumu paketē.

4.   Institucionālais līmenis

| 4.1 | Pagātnē vienīgā Kopienas tūrisma politikas tiesiskā bāze bija EK līguma 3. panta u) apakšpunkts, kas saturēja vispārēju atsauci uz pasākumiem tūrisma jomā. Sektoram ar tik spēcīgu ietekmi uz ekonomiku daudzās ES valstīs tas bija smags ierobežojums īstas Eiropas tūrisma politikas sasniegšanas ceļā. |
| --- | --- |

4.1

Pagātnē vienīgā Kopienas tūrisma politikas tiesiskā bāze bija EK līguma 3. panta u) apakšpunkts, kas saturēja vispārēju atsauci uz pasākumiem tūrisma jomā. Sektoram ar tik spēcīgu ietekmi uz ekonomiku daudzās ES valstīs tas bija smags ierobežojums īstas Eiropas tūrisma politikas sasniegšanas ceļā.

| 4.2 | Patiesi, tūrisms pēc savas dabas ir ļoti starpsektorāla nozare: tas aptver gandrīz visus ražošanas sektorus un pakalpojumus un prasa efektīvu liela mēroga ekonomiku, kas attiecas gan uz reģionālo pārvaldību, gan to pamatojošo lēmumu pieņemšanas un politikas veidošanas procesu. |
| --- | --- |

4.2

Patiesi, tūrisms pēc savas dabas ir ļoti starpsektorāla nozare: tas aptver gandrīz visus ražošanas sektorus un pakalpojumus un prasa efektīvu liela mēroga ekonomiku, kas attiecas gan uz reģionālo pārvaldību, gan to pamatojošo lēmumu pieņemšanas un politikas veidošanas procesu.

| 4.3 | Tomēr, jo īpaši kopš 1999. gada, Kopienas institūcijas ir parādījušas atjaunotu un arvien pieaugošu interesi par tūrismu (7). EESK ir aktīvi novērojusi šo jauno tendenci un ar entuziasmu apsveic ad hoc tūrisma normas iekļaušanu Eiropas Konstitūcijā (8). |
| --- | --- |

4.3

Tomēr, jo īpaši kopš 1999. gada, Kopienas institūcijas ir parādījušas atjaunotu un arvien pieaugošu interesi par tūrismu (7). EESK ir aktīvi novērojusi šo jauno tendenci un ar entuziasmu apsveic ad hoc tūrisma normas iekļaušanu Eiropas Konstitūcijā (8).

| 4.4 | Šis pagrieziena punkts iezīmē ilgstošas un dažkārt kaitējošas tūrisma atbīdīšanas malā beigas un nodrošina nepieciešamos apstākļus sektoram, kas jāatzīst un oficiāli jāintegrē ES politikā. |
| --- | --- |

4.4

Šis pagrieziena punkts iezīmē ilgstošas un dažkārt kaitējošas tūrisma atbīdīšanas malā beigas un nodrošina nepieciešamos apstākļus sektoram, kas jāatzīst un oficiāli jāintegrē ES politikā.

| 4.5 | EESK cer, ka no šī brīža tūrisms varēs rēķināties ar patiesi pārdomātiem, specifiskiem Eiropas pasākumiem, programmām un iniciatīvām. Šajā sakarā tam nepieciešama vienotas vadošas institūcijas izveide Kopienas līmenī, kuras modelis atbilstu specifisku sektoru Eiropas aģentūru iestrādnēm (9). |
| --- | --- |

4.5

EESK cer, ka no šī brīža tūrisms varēs rēķināties ar patiesi pārdomātiem, specifiskiem Eiropas pasākumiem, programmām un iniciatīvām. Šajā sakarā tam nepieciešama vienotas vadošas institūcijas izveide Kopienas līmenī, kuras modelis atbilstu specifisku sektoru Eiropas aģentūru iestrādnēm (9).

| 4.6 | Jebkādā gadījumā EESK priecājas par faktu, ka Eiropas Savienība jau strādā pie tūrisma politikas, kas sekmētu visu veidu ilgspējīgu attīstību (10). |
| --- | --- |

4.6

Jebkādā gadījumā EESK priecājas par faktu, ka Eiropas Savienība jau strādā pie tūrisma politikas, kas sekmētu visu veidu ilgspējīgu attīstību (10).

| 4.7 | Pievēršoties Eiropas politikai sportā, to pamato virkne pamatdokumentu, ieskaitot Eiropas Sporta hartu (1992), Amsterdamas līgumu, kas noteica sporta sociālo nozīmību, un Nicas līgumam pievienotā deklarācija, kas piešķīra sportam specifisku vietu Kopienas kompetences jomu vidū. |
| --- | --- |

4.7

Pievēršoties Eiropas politikai sportā, to pamato virkne pamatdokumentu, ieskaitot Eiropas Sporta hartu (1992), Amsterdamas līgumu, kas noteica sporta sociālo nozīmību, un Nicas līgumam pievienotā deklarācija, kas piešķīra sportam specifisku vietu Kopienas kompetences jomu vidū.

| 4.8 | Daļēji pateicoties stimulam, ko tas saņēma Nicas samitā, sportam tika piešķirta tam pienācīgā vieta 2004. gada jūnijā pieņemtajā Eiropas Konstitūcijā, kur tas ir specifisku nosacījumu priekšmets (11). |
| --- | --- |

4.8

Daļēji pateicoties stimulam, ko tas saņēma Nicas samitā, sportam tika piešķirta tam pienācīgā vieta 2004. gada jūnijā pieņemtajā Eiropas Konstitūcijā, kur tas ir specifisku nosacījumu priekšmets (11).

| 4.9 | Lai uzsvērtu sporta sociālo un izglītojošo nozīmību, Komisija ir 2004. gadu nosaukusi par Eiropas Izglītības caur sportu gadu. Tas ir veids, kā pievērst uzmanību sektoram, kā arī apmācību finansēšanai, apziņas celšanai un attīstības projektiem skolās un izglītības organizācijās visā Savienībā. |
| --- | --- |

4.9

Lai uzsvērtu sporta sociālo un izglītojošo nozīmību, Komisija ir 2004. gadu nosaukusi par Eiropas Izglītības caur sportu gadu. Tas ir veids, kā pievērst uzmanību sektoram, kā arī apmācību finansēšanai, apziņas celšanai un attīstības projektiem skolās un izglītības organizācijās visā Savienībā.

| 4.10 | Šī iniciatīva ir rosinājusi arī studentu mobilitāti, kas, lai gan ar ierobežotu finansējumu, devusi studentiem iespēju apmeklēt vietas prom no mājām un apmierināt gan viņu ceļojumu un jaunu vietu atklāšanas kāri, gan vēlmi nodarboties ar iemīļoto sporta veidu. |
| --- | --- |

4.10

Šī iniciatīva ir rosinājusi arī studentu mobilitāti, kas, lai gan ar ierobežotu finansējumu, devusi studentiem iespēju apmeklēt vietas prom no mājām un apmierināt gan viņu ceļojumu un jaunu vietu atklāšanas kāri, gan vēlmi nodarboties ar iemīļoto sporta veidu.

| 4.11 | Kā integrēt tūrismu, sportu un kultūru, ir viens no risināmiem jautājumiem, kam mums turpmākajos gados jāpievēršas, lai veicinātu Eiropas ekonomiku un palīdzētu panākt augstāku dzīves kvalitāti visiem. |
| --- | --- |

4.11

Kā integrēt tūrismu, sportu un kultūru, ir viens no risināmiem jautājumiem, kam mums turpmākajos gados jāpievēršas, lai veicinātu Eiropas ekonomiku un palīdzētu panākt augstāku dzīves kvalitāti visiem.

| 4.12 | Iepriekš minēto Lisabonas mērķu gaismā tas ieņem prioritātes statusu, kurā jebkādā gadījumā ir jāņem vērā mainīgā ekonomiskā situācija ES valstīs, lai garantētu ilgstošu, ilgspējīgu izaugsmi un attīstību. |
| --- | --- |

4.12

Iepriekš minēto Lisabonas mērķu gaismā tas ieņem prioritātes statusu, kurā jebkādā gadījumā ir jāņem vērā mainīgā ekonomiskā situācija ES valstīs, lai garantētu ilgstošu, ilgspējīgu izaugsmi un attīstību.

| 4.13 | Eiropas Tūrisma forumā un Eiropas Sporta forumā varētu organizēt īpašus seminārus un popularizēt novatoriskas iniciatīvas kā daļu no novatoriskas stratēģijas veidošanas Eiropas līmenī, kuras uzdevums ir integrēt tūrisma, sporta un kultūras sektorus. Novatoriskās iniciatīvas varētu ietvert studentu apmaiņas, apziņas paaugstināšanas kampaņas, lai iesaistītu “sportojošo” tūristu kultūras un sociālajā dzīvē tajā vietā, kur notiek sporta pasākums, vai kursus, kas veidoti, lai attīstītu jaunas prasmes. No šīs perspektīvas raugoties, ir būtiski, pirmkārt un galvenokārt, iesaistīt gan pilsonisko sabiedrību, gan privāto sektoru. |
| --- | --- |

4.13

Eiropas Tūrisma forumā un Eiropas Sporta forumā varētu organizēt īpašus seminārus un popularizēt novatoriskas iniciatīvas kā daļu no novatoriskas stratēģijas veidošanas Eiropas līmenī, kuras uzdevums ir integrēt tūrisma, sporta un kultūras sektorus. Novatoriskās iniciatīvas varētu ietvert studentu apmaiņas, apziņas paaugstināšanas kampaņas, lai iesaistītu “sportojošo” tūristu kultūras un sociālajā dzīvē tajā vietā, kur notiek sporta pasākums, vai kursus, kas veidoti, lai attīstītu jaunas prasmes. No šīs perspektīvas raugoties, ir būtiski, pirmkārt un galvenokārt, iesaistīt gan pilsonisko sabiedrību, gan privāto sektoru.

| 4.14 | Tiesiska divu sektoru — tūrisma un sporta — atzīšana Konstitucionālā līguma projektā ir liels solis uz priekšu, pretim šo mērķu sasniegšanai, jo īpaši attiecībā uz šajos divos sektoros strādājošo Eiropas uzņēmumu konkurētspējas veicināšanu un attīstību. |
| --- | --- |

4.14

Tiesiska divu sektoru — tūrisma un sporta — atzīšana Konstitucionālā līguma projektā ir liels solis uz priekšu, pretim šo mērķu sasniegšanai, jo īpaši attiecībā uz šajos divos sektoros strādājošo Eiropas uzņēmumu konkurētspējas veicināšanu un attīstību.

5.   Drošība un olimpiskais pamiers

| 5.1 | Kā jau minēts, turpmākie gadi būs sporta notikumiem bagāti, un miljoniem cilvēku saplūdīs no visas pasaules tos noskatīties. |
| --- | --- |

5.1

Kā jau minēts, turpmākie gadi būs sporta notikumiem bagāti, un miljoniem cilvēku saplūdīs no visas pasaules tos noskatīties.

| 5.2 | Šis lielu attālumu ceļošanas, lielu sporta notikumu un izvērstas plašsaziņas līdzekļu uzmanības periods izvirza neatliekamu jautājumu par drošību. Šim jautājumam jāpievēršas ar atbildības sajūtu, neizplatot nevajadzīgu trauksmi, taču pārdomājot visus aizsardzības un uzraudzības pasākumus, kādi nepieciešami, lai nodrošinātu ikviena sporta pasākuma gludu norisi. |
| --- | --- |

5.2

Šis lielu attālumu ceļošanas, lielu sporta notikumu un izvērstas plašsaziņas līdzekļu uzmanības periods izvirza neatliekamu jautājumu par drošību. Šim jautājumam jāpievēršas ar atbildības sajūtu, neizplatot nevajadzīgu trauksmi, taču pārdomājot visus aizsardzības un uzraudzības pasākumus, kādi nepieciešami, lai nodrošinātu ikviena sporta pasākuma gludu norisi.

| 5.3 | Sadarbība un iepriekšēja kopīgas darbības stratēģiju izveide attiecībā uz minēto ir izšķirošie lielu sporta pasākumu organizācijas elementi. |
| --- | --- |

5.3

Sadarbība un iepriekšēja kopīgas darbības stratēģiju izveide attiecībā uz minēto ir izšķirošie lielu sporta pasākumu organizācijas elementi.

| 5.4 | Tādēļ turpmākajos gados drošībai jābūt visu pasākumu organizācijas pamatā, un tai pēc būtības jābalstās uz iepriekšēju novēršanu. |
| --- | --- |

5.4

Tādēļ turpmākajos gados drošībai jābūt visu pasākumu organizācijas pamatā, un tai pēc būtības jābalstās uz iepriekšēju novēršanu.

| 5.5 | Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālasambleja 2000. gada 6. septembrī pieņēma deklarāciju, kuras 10. punktā teikts: “Mēs mudinām dalībvalstis, katru atsevišķi un visas kopā, tagad un nākotnē, ievērot olimpisko pamieru un atbalstīt Starptautisko Olimpisko komiteju tās pūliņos sekmēt mieru un cilvēku saprašanos ar sporta un olimpisko ideālu starpniecību.” |
| --- | --- |

5.5

Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālasambleja 2000. gada 6. septembrī pieņēma deklarāciju, kuras 10. punktā teikts: “Mēs mudinām dalībvalstis, katru atsevišķi un visas kopā, tagad un nākotnē, ievērot olimpisko pamieru un atbalstīt Starptautisko Olimpisko komiteju tās pūliņos sekmēt mieru un cilvēku saprašanos ar sporta un olimpisko ideālu starpniecību.”

| 5.6 | Gan nesenā Briseles Eiropas Padome (2003. gada 12. decembrī), gan Eiropas Parlaments (2004. gada 1. aprīlī) pieņēma līdzīgus aicinājumus. Jo īpaši Eiropas Parlaments apsveica Starptautiskās Olimpiskās komitejas (SOK) izveidoto Starptautisko fondu olimpiskajam pamieram, organizāciju, kas turpinās miera ideālu un saprašanās ar sporta starpniecību veicināšanu. |
| --- | --- |

5.6

Gan nesenā Briseles Eiropas Padome (2003. gada 12. decembrī), gan Eiropas Parlaments (2004. gada 1. aprīlī) pieņēma līdzīgus aicinājumus. Jo īpaši Eiropas Parlaments apsveica Starptautiskās Olimpiskās komitejas (SOK) izveidoto Starptautisko fondu olimpiskajam pamieram, organizāciju, kas turpinās miera ideālu un saprašanās ar sporta starpniecību veicināšanu.

| 5.7 | Savā rakstā debatēs par drošību EESC uzsver nepieciešamību sekmēt olimpisko pamieru kā universālu vēstījumu, kas attiecas uz visiem pasaules sporta notikumiem turpmākajos gados. Tā vēlreiz uzsver, ka sports var sniegt savu ieguldījumu dialoga kultūras izplatīšanā un cilvēku satikšanās iespēju palielināšanā. |
| --- | --- |

5.7

Savā rakstā debatēs par drošību EESC uzsver nepieciešamību sekmēt olimpisko pamieru kā universālu vēstījumu, kas attiecas uz visiem pasaules sporta notikumiem turpmākajos gados. Tā vēlreiz uzsver, ka sports var sniegt savu ieguldījumu dialoga kultūras izplatīšanā un cilvēku satikšanās iespēju palielināšanā.

6.   Integrēta ilgspējība

| 6.1 | Kā jau minēts, tūrisma un sporta starpā ir izveidotas kompleksas saites, kam ir sociāla, ekonomiska un vides ietekme. Attiecības ir vēl sarežģītākas, ja runa ir par liela mēroga (galvenajiem) pasākumiem. |
| --- | --- |

6.1

Kā jau minēts, tūrisma un sporta starpā ir izveidotas kompleksas saites, kam ir sociāla, ekonomiska un vides ietekme. Attiecības ir vēl sarežģītākas, ja runa ir par liela mēroga (galvenajiem) pasākumiem.

| 6.2 | Tādēļ pasākumu organizēšanā jāņem vērā visi ilgspējības principi — sociālie un kultūras, ekonomikas un vides. Vadlīnijas attiecībā uz ilgspējīgu tūrismu, ko pieņēmusi Komisija tās iepriekš minētajā nesenajā paziņojumā par pamatorientāciju attiecībā uz Eiropas tūrisma ilgspējību (12) un kas novērtētas EESK atzinumā par sociāli ilgspējīgu tūrismu ikvienam (13) jāpiemēro sportam un sporta norises vietām. |
| --- | --- |

6.2

Tādēļ pasākumu organizēšanā jāņem vērā visi ilgspējības principi — sociālie un kultūras, ekonomikas un vides. Vadlīnijas attiecībā uz ilgspējīgu tūrismu, ko pieņēmusi Komisija tās iepriekš minētajā nesenajā paziņojumā par pamatorientāciju attiecībā uz Eiropas tūrisma ilgspējību (12) un kas novērtētas EESK atzinumā par sociāli ilgspējīgu tūrismu ikvienam (13) jāpiemēro sportam un sporta norises vietām.

| 6.3 | Sociālajā un kultūras izpratnē sporta notikumiem, pirmkārt un galvenokārt, jābūt pasākumiem, kas veicina identitāšu un kultūras apmaiņu. Tāpēc tiek ierosināts atbalstīt tūrisma/sporta rakstura iniciatīvas un pasākumus, kuros iesaistīti vairāki dažādu Eiropas valstu reģioni (pēc Interreg programmas parauga). |
| --- | --- |

6.3

Sociālajā un kultūras izpratnē sporta notikumiem, pirmkārt un galvenokārt, jābūt pasākumiem, kas veicina identitāšu un kultūras apmaiņu. Tāpēc tiek ierosināts atbalstīt tūrisma/sporta rakstura iniciatīvas un pasākumus, kuros iesaistīti vairāki dažādu Eiropas valstu reģioni (pēc Interreg programmas parauga).

| 6.4 | No sociālā un ekonomiskā viedokļa mēs gribam norādīt, ka pasākuma organizēšanā lielāka uzmanība jāpievērš vietējai sabiedrībai. Visi pakalpojumi un infrastruktūra jāplāno, paturot prātā potenciālu to lietojumu nākotnē no vietējo iedzīvotāju puses. Vietējās sabiedrības intereses jāņem vērā arī attiecībā uz darba vietu radīšanu un apmācības kas saistīta ar pasākumiem, īstenošanu. |
| --- | --- |

6.4

No sociālā un ekonomiskā viedokļa mēs gribam norādīt, ka pasākuma organizēšanā lielāka uzmanība jāpievērš vietējai sabiedrībai. Visi pakalpojumi un infrastruktūra jāplāno, paturot prātā potenciālu to lietojumu nākotnē no vietējo iedzīvotāju puses. Vietējās sabiedrības intereses jāņem vērā arī attiecībā uz darba vietu radīšanu un apmācības kas saistīta ar pasākumiem, īstenošanu.

| 6.5 | Jau ir izveidoti noteikti paraugi, kā novērtēt pasākumu norises vietu un ar pasākumiem saistīto pakalpojumu kapacitāti vides ilgspējības un citu kritēriju izpratnē. Būtu vietā veicināt šo paraugu un to piemērošanas izplatīšanu arī attiecībā uz sporta pasākumu jomu, aizstāvot, kā jau tika teikts, integrētu pieeju trijiem atzariem: sabiedrībai, ekonomikai un videi. |
| --- | --- |

6.5

Jau ir izveidoti noteikti paraugi, kā novērtēt pasākumu norises vietu un ar pasākumiem saistīto pakalpojumu kapacitāti vides ilgspējības un citu kritēriju izpratnē. Būtu vietā veicināt šo paraugu un to piemērošanas izplatīšanu arī attiecībā uz sporta pasākumu jomu, aizstāvot, kā jau tika teikts, integrētu pieeju trijiem atzariem: sabiedrībai, ekonomikai un videi.

| 6.6 | Tādēļ šo pasākumu plānošanas, vadības un izveides paraugi jāidentificē un jāpopularizē, lai maksimāli palielinātu iegūto peļņu un pievienoto vērtību, īpaši uzņemošajam reģionam un sabiedrībai, kas jebkādā gadījumā cieš no problēmām, kas saistītas ar šādiem pasākumiem un tikai retumis izjūt kādu būtisku ieguvumu. |
| --- | --- |

6.6

Tādēļ šo pasākumu plānošanas, vadības un izveides paraugi jāidentificē un jāpopularizē, lai maksimāli palielinātu iegūto peļņu un pievienoto vērtību, īpaši uzņemošajam reģionam un sabiedrībai, kas jebkādā gadījumā cieš no problēmām, kas saistītas ar šādiem pasākumiem un tikai retumis izjūt kādu būtisku ieguvumu.

| 6.7 | Liela mēroga sporta pasākumi var būt iespējas, kā attīstīt augsta līmeņa prasmes un pieredzi, kas var būt vērtīga sporta/tūrisma norises vietā arī vidēji ilgā un ilgā laika posmā, ciktāl tas attiecas uz telpu izveidi un viesu vajadzību ievērošanu. Tie var kalpot arī labākās prakses popularizēšanai integrētas sporta un tūrisma pārvaldības jomā. |
| --- | --- |

6.7

Liela mēroga sporta pasākumi var būt iespējas, kā attīstīt augsta līmeņa prasmes un pieredzi, kas var būt vērtīga sporta/tūrisma norises vietā arī vidēji ilgā un ilgā laika posmā, ciktāl tas attiecas uz telpu izveidi un viesu vajadzību ievērošanu. Tie var kalpot arī labākās prakses popularizēšanai integrētas sporta un tūrisma pārvaldības jomā.

| 6.8 | Kompleksu pasākumu organizācija prasa sākotnēju iespējamo konfliktu vietējo iedzīvotāju un īslaicīgu viesu starpā izpēti attiecībā uz resursu, pakalpojumu, telpu un vietu izmantojumu un to kvalitāti. |
| --- | --- |

6.8

Kompleksu pasākumu organizācija prasa sākotnēju iespējamo konfliktu vietējo iedzīvotāju un īslaicīgu viesu starpā izpēti attiecībā uz resursu, pakalpojumu, telpu un vietu izmantojumu un to kvalitāti.

| 6.9 | Būtiska būs cieša sadarbība popularizētāju, organizatoru, vietējo pārstāvju, gala lietotāju pārstāvju un sociālo ieinteresēto pušu pārstāvju, kā arī visu kopumā iesaistīto pušu starpā. |
| --- | --- |

6.9

Būtiska būs cieša sadarbība popularizētāju, organizatoru, vietējo pārstāvju, gala lietotāju pārstāvju un sociālo ieinteresēto pušu pārstāvju, kā arī visu kopumā iesaistīto pušu starpā.

| 6.10 | Sporta notikumi jāiekļauj vidējā un ilgstoša laika posma plānošanā uzņemošajā pasākuma norises vietā un valstī. It īpaši jāapsver, kāda būs to ietekme uz vispārējo tūrisma/sporta pasākumu norises vietas tēlu. |
| --- | --- |

6.10

Sporta notikumi jāiekļauj vidējā un ilgstoša laika posma plānošanā uzņemošajā pasākuma norises vietā un valstī. It īpaši jāapsver, kāda būs to ietekme uz vispārējo tūrisma/sporta pasākumu norises vietas tēlu.

| 6.11 | Labi zināms fakts ir tas, ka tūrisma sezonālais raksturs bieži vien ir šķērslis tā attīstībā. Arī sporta notikumi palīdz virzīt attīstībā esošā tūrisma politiku un tūrisma ekonomiku visa gada garumā, maksimāli palielinot peļņu un nodrošinot stabilas ilgtermiņa darba vietas. |
| --- | --- |

6.11

Labi zināms fakts ir tas, ka tūrisma sezonālais raksturs bieži vien ir šķērslis tā attīstībā. Arī sporta notikumi palīdz virzīt attīstībā esošā tūrisma politiku un tūrisma ekonomiku visa gada garumā, maksimāli palielinot peļņu un nodrošinot stabilas ilgtermiņa darba vietas.

| 6.12 | Ir vērts noteikt nepārtrauktu pašreizējās un nākamās pieredzes novērošanu, lai palīdzētu definēt pieredzes modeli attiecībā uz sporta pasākumu plānošanu un vadīšanu, kurā pilnībā ņemti vērā iepriekš minētie sociālie, vides un ekonomiskie faktori. Jo īpaši vērtīgi būtu novērot telpu un vietu lietojumu un tam sekojošo atsevišķam pasākumam izveidoto struktūrvienību un pakalpojumu lietojumu pēc tam, kad šis pasākums beidzies. |
| --- | --- |

6.12

Ir vērts noteikt nepārtrauktu pašreizējās un nākamās pieredzes novērošanu, lai palīdzētu definēt pieredzes modeli attiecībā uz sporta pasākumu plānošanu un vadīšanu, kurā pilnībā ņemti vērā iepriekš minētie sociālie, vides un ekonomiskie faktori. Jo īpaši vērtīgi būtu novērot telpu un vietu lietojumu un tam sekojošo atsevišķam pasākumam izveidoto struktūrvienību un pakalpojumu lietojumu pēc tam, kad šis pasākums beidzies.

| 6.13 | Vispārinot, EESK gribētu uzsvērt ilgspējīga Eiropas tūrisma daudzgadu programmā noteikto pasākumu, rīcības un ieteikumu pieņemšanas iespēju, radot 21. darba kārtību sportam un populārākajām noises vietām attiecībā uz sporta notikumu organizēšanu un uzņemšanu. |
| --- | --- |

6.13

Vispārinot, EESK gribētu uzsvērt ilgspējīga Eiropas tūrisma daudzgadu programmā noteikto pasākumu, rīcības un ieteikumu pieņemšanas iespēju, radot 21. darba kārtību sportam un populārākajām noises vietām attiecībā uz sporta notikumu organizēšanu un uzņemšanu.

| 6.14 | Laba prakse un pozitīva pieredze sporta notikumu plānošanā un pārvaldīšanā ar tūrisma dimensiju ir sistemātiski jāprotokolē, jāizplata un jāapkopo, lai gaidāmo galveno ES pasākumu organizāciju padarītu tik sekmīgu, cik vien tas iespējams. |
| --- | --- |

6.14

Laba prakse un pozitīva pieredze sporta notikumu plānošanā un pārvaldīšanā ar tūrisma dimensiju ir sistemātiski jāprotokolē, jāizplata un jāapkopo, lai gaidāmo galveno ES pasākumu organizāciju padarītu tik sekmīgu, cik vien tas iespējams.

7.   Tūrisms, sports un mācības

| 7.1 | EESK gribētu atkārtot nepieciešamību visos līmeņos stiprināt mācību un izglītošanās kā sporta un tūrisma politikas daļas uzdevumu. |
| --- | --- |

7.1

EESK gribētu atkārtot nepieciešamību visos līmeņos stiprināt mācību un izglītošanās kā sporta un tūrisma politikas daļas uzdevumu.

| 7.2 | Aicinājums uz šādu pieeju tika izteikts arī deklarācijā par specifiskajiem sporta raksturlielumiem, kas tika pievienota 2000. gada decembra Nīcas Eiropas Padomes secinājumiem, kur uzsvērts, ka “Kopienai ... jāņem vērā sportam raksturīgās sociālās, izglītošanas un kultūras funkcijas ..., lai varētu cienīt un kopt tā sociālās lomas saglabāšanai būtiski svarīgo ētikas kodeksu un solidaritāti”. |
| --- | --- |

7.2

Aicinājums uz šādu pieeju tika izteikts arī deklarācijā par specifiskajiem sporta raksturlielumiem, kas tika pievienota 2000. gada decembra Nīcas Eiropas Padomes secinājumiem, kur uzsvērts, ka “Kopienai ... jāņem vērā sportam raksturīgās sociālās, izglītošanas un kultūras funkcijas ..., lai varētu cienīt un kopt tā sociālās lomas saglabāšanai būtiski svarīgo ētikas kodeksu un solidaritāti”.

| 7.3 | Pozitīvu vērtību, kas kopīgas tūrismam un sportam, integrēšana un veicināšana var būt efektīvs veids, kā integrāciju pacelt kopienu, vietu un valstu līmenī. |
| --- | --- |

7.3

Pozitīvu vērtību, kas kopīgas tūrismam un sportam, integrēšana un veicināšana var būt efektīvs veids, kā integrāciju pacelt kopienu, vietu un valstu līmenī.

| 7.4 | Tādējādi ierosinātā uzdevuma dēļ — izmantot galvenos notikumus, kas saņems milzīgu plašsaziņas līdzekļu atspoguļojumu un uzmanību, kā līdzekļus mācību principu un vadlīniju popularizēšanai — 2004. gadā uzsākto pasākumu virkne iegūst vēl jo lielāku nozīmību. |
| --- | --- |

7.4

Tādējādi ierosinātā uzdevuma dēļ — izmantot galvenos notikumus, kas saņems milzīgu plašsaziņas līdzekļu atspoguļojumu un uzmanību, kā līdzekļus mācību principu un vadlīniju popularizēšanai — 2004. gadā uzsākto pasākumu virkne iegūst vēl jo lielāku nozīmību.

| 7.5 | Tā kā ES paplašinās, lai uzņemtu vēl 10 jaunas valstis, šīs iespējas palielināsies. Plašsaziņas līdzekļu lietojums padarīs iespējamu izvērst un dalīties ar jaunajām dalībvalstīm šajos izglītošanas projektos, lai iepazīstinātu tās ar Savienību un tās cilvēkiem un mainītos vērtībām, kas balstītas uz sportisku garu, taisnīgu spēli un sacensību. |
| --- | --- |

7.5

Tā kā ES paplašinās, lai uzņemtu vēl 10 jaunas valstis, šīs iespējas palielināsies. Plašsaziņas līdzekļu lietojums padarīs iespējamu izvērst un dalīties ar jaunajām dalībvalstīm šajos izglītošanas projektos, lai iepazīstinātu tās ar Savienību un tās cilvēkiem un mainītos vērtībām, kas balstītas uz sportisku garu, taisnīgu spēli un sacensību.

| 7.6 | Galvenās vērtības, ko varētu attīstīt un nodot, ietver iecietību, atklātu, sirsnīgu attieksmi un atvērtību, kurā dalīties dažādiem cilvēkiem un etniskajām grupām. Šo vērtību īstenošanai ES ir nepieciešama, no vienas puses, attiecīga skolas izglītība kā arī pieaugušo izglītošana visiem tūrismā un sportā nodarbinātajiem un, no otras puses, intensīva pieredzes apmaiņa, kas ir jāveicina. Tūristi ar ceļojumiem saista arī gaidas saistībā ar augšā minētajām vērtībām. |
| --- | --- |

7.6

Galvenās vērtības, ko varētu attīstīt un nodot, ietver iecietību, atklātu, sirsnīgu attieksmi un atvērtību, kurā dalīties dažādiem cilvēkiem un etniskajām grupām. Šo vērtību īstenošanai ES ir nepieciešama, no vienas puses, attiecīga skolas izglītība kā arī pieaugušo izglītošana visiem tūrismā un sportā nodarbinātajiem un, no otras puses, intensīva pieredzes apmaiņa, kas ir jāveicina. Tūristi ar ceļojumiem saista arī gaidas saistībā ar augšā minētajām vērtībām.

| 7.7 | Gadījumos, kas saistīti ar sporta un tūrisma pasākumiem, īpaša uzmanība jāvērš uz tiesību visām iedzīvotāju grupām principu — un jo īpaši vājākām grupām: jauniešiem, vecāka gadagājuma cilvēkiem, cilvēkiem ar īpašām vajadzībām — nodarboties ar dažādiem sporta veidiem un piedalīties šī sporta veida pasākumos. |
| --- | --- |

7.7

Gadījumos, kas saistīti ar sporta un tūrisma pasākumiem, īpaša uzmanība jāvērš uz tiesību visām iedzīvotāju grupām principu — un jo īpaši vājākām grupām: jauniešiem, vecāka gadagājuma cilvēkiem, cilvēkiem ar īpašām vajadzībām — nodarboties ar dažādiem sporta veidiem un piedalīties šī sporta veida pasākumos.

| 7.8 | Kā noteikts iepriekš minētajā deklarācijā par sporta specifiskajiem raksturlielumiem, kas pievienota 2000. gada Nicas Eiropadomes secinājumiem, “fiziski vai garīgi nespējīgajiem fizisku un sporta nodarbību prakse sniedz jo īpaši labvēlīgu pavērsienu uz individuāla talanta, rehabilitācijas, sociālās integrācijas un solidaritātes attīstību ...”. |
| --- | --- |

7.8

Kā noteikts iepriekš minētajā deklarācijā par sporta specifiskajiem raksturlielumiem, kas pievienota 2000. gada Nicas Eiropadomes secinājumiem, “fiziski vai garīgi nespējīgajiem fizisku un sporta nodarbību prakse sniedz jo īpaši labvēlīgu pavērsienu uz individuāla talanta, rehabilitācijas, sociālās integrācijas un solidaritātes attīstību ...”.

| 7.9 | Šie pasākumi, kas tiecas sniegt labumu vājākajām sabiedrības grupām, jāievieš centrālajām valdībām un vietējām pašvaldībām, nacionālajām federācijām, sporta sabiedrībām un apvienībām, amatieru klubiem un skolām. |
| --- | --- |

7.9

Šie pasākumi, kas tiecas sniegt labumu vājākajām sabiedrības grupām, jāievieš centrālajām valdībām un vietējām pašvaldībām, nacionālajām federācijām, sporta sabiedrībām un apvienībām, amatieru klubiem un skolām.

| 7.10 | Skolas ir visauglīgākā augsne pozitīvu vērtību izplatīšanai un savstarpējas sapratnes attīstīšanai, jo kompleksās attiecības sporta, tūrisma un mācību starpā iespējams izmantot pilnībā, sākot ar skolas vecuma bērniem. |
| --- | --- |

7.10

Skolas ir visauglīgākā augsne pozitīvu vērtību izplatīšanai un savstarpējas sapratnes attīstīšanai, jo kompleksās attiecības sporta, tūrisma un mācību starpā iespējams izmantot pilnībā, sākot ar skolas vecuma bērniem.

| 7.11 | Tāpēc tiek ierosināts turpināt studentu mobilitātes un apmaiņas veicināšanu, organizējot sporta pasākumus, kas sevī ietver iespējas iepazīties ar vietējo kultūru un dzīvi. |
| --- | --- |

7.11

Tāpēc tiek ierosināts turpināt studentu mobilitātes un apmaiņas veicināšanu, organizējot sporta pasākumus, kas sevī ietver iespējas iepazīties ar vietējo kultūru un dzīvi.

| 7.12 | Tiek ierosināts stiprināt sadarbību starp dalībvalstīm īpaši informācijas apmaiņā par labāko praksi un iesaistīt sporta tūristus sporta pasākumu uzņemošo sabiedrību kultūras un sociālajā dzīvē, lai gan mazinātu jebkāda veida vardarbību un neiecietību, gan radītu iespējas abpusējai izaugsmei. |
| --- | --- |

7.12

Tiek ierosināts stiprināt sadarbību starp dalībvalstīm īpaši informācijas apmaiņā par labāko praksi un iesaistīt sporta tūristus sporta pasākumu uzņemošo sabiedrību kultūras un sociālajā dzīvē, lai gan mazinātu jebkāda veida vardarbību un neiecietību, gan radītu iespējas abpusējai izaugsmei.

| 7.13 | Būtu vērts noskaidrot arī to, vai ir nepieciešamība pēc kursiem, kas attīsta jaunas prasmes, kādas vajadzīgas tūrisma/sporta pasākumu organizēšanā, kuros tiktu ņemti vērā visi sociālās izaugsmes, integrētas ilgspējības, saziņas un mārketinga aspekti, kas saistīti ar tūrismu. |
| --- | --- |

7.13

Būtu vērts noskaidrot arī to, vai ir nepieciešamība pēc kursiem, kas attīsta jaunas prasmes, kādas vajadzīgas tūrisma/sporta pasākumu organizēšanā, kuros tiktu ņemti vērā visi sociālās izaugsmes, integrētas ilgspējības, saziņas un mārketinga aspekti, kas saistīti ar tūrismu.

8.   Secinājumi

| 8.1 | Tūrisms un sports var kļūt par pozitīvo vērtību, ko iedvesmo cieņa pret citiem un kas vērstas uz savstarpēju sapratni, iecietību un abpusēju pieņemšanu, attīstības, apmaiņas un izplatīšanas laboratorijām. Šie sektori ir dabiski piemēroti šādam uzdevumam, un to nozīme iegūst īpašu svarīgumu sabiedrības, kas kļūst aizvien dinamiskāka un ko raksturo pamatīgas sociālas un kultūras, ģeopolitiskas un tehnoloģiskas pārmaiņas, kontekstā. |
| --- | --- |

8.1

Tūrisms un sports var kļūt par pozitīvo vērtību, ko iedvesmo cieņa pret citiem un kas vērstas uz savstarpēju sapratni, iecietību un abpusēju pieņemšanu, attīstības, apmaiņas un izplatīšanas laboratorijām. Šie sektori ir dabiski piemēroti šādam uzdevumam, un to nozīme iegūst īpašu svarīgumu sabiedrības, kas kļūst aizvien dinamiskāka un ko raksturo pamatīgas sociālas un kultūras, ģeopolitiskas un tehnoloģiskas pārmaiņas, kontekstā.

| 8.2 | Tūrisms un sports var sniegt lielu ieguldījumu arī Lisabonas stratēģijā noteikto uzdevumu īstenošanā. Patiesi, to pieaugošā ekonomiskā ietekme varētu kļūt par īstu ekonomikas virzītājspēku Eiropas Savienībā, īpaši tajā gadījumā, ja visas ar šim diviem sektoriem saistīto prasmju attīstīšanas un izplatīšanas iespējas tiktu izmantotas pilnībā. |
| --- | --- |

8.2

Tūrisms un sports var sniegt lielu ieguldījumu arī Lisabonas stratēģijā noteikto uzdevumu īstenošanā. Patiesi, to pieaugošā ekonomiskā ietekme varētu kļūt par īstu ekonomikas virzītājspēku Eiropas Savienībā, īpaši tajā gadījumā, ja visas ar šim diviem sektoriem saistīto prasmju attīstīšanas un izplatīšanas iespējas tiktu izmantotas pilnībā.

| 8.3 | Tūrisma un sporta iekļaušana Eiropas Konstitūcijas galīgajā versijā apliecina vēsturisku pagrieziena punktu šiem diviem sektoriem. Tagad EESK cer uz ievērojamu aktivitāti Kopienas līmenī šajās divās nozarēs un iesaka izmantot atklātu saskaņošanas metodi, lai garantētu savstarpējo apmaiņu ar prasmēm un zināšanām un salīdzinājumu Eiropas līmenī. |
| --- | --- |

8.3

Tūrisma un sporta iekļaušana Eiropas Konstitūcijas galīgajā versijā apliecina vēsturisku pagrieziena punktu šiem diviem sektoriem. Tagad EESK cer uz ievērojamu aktivitāti Kopienas līmenī šajās divās nozarēs un iesaka izmantot atklātu saskaņošanas metodi, lai garantētu savstarpējo apmaiņu ar prasmēm un zināšanām un salīdzinājumu Eiropas līmenī.

| 8.4 | Sports un tūrisms ir divi kompleksi, atšķirīgi sektori, ir ļoti grūti pētīt tos kopā un izdarīt ekonomiskus un sociālus salīdzinājumus. Tāpēc EESK ierosina izveidot kopēju Eiropas monitoringa aģentūru un datu banku, lai vāktu un klasificētu zināšanas un labāko praksi un izplatītu tās dalībvalstīs nolūkā sekmēt šo divu sektoru attīstību. |
| --- | --- |

8.4

Sports un tūrisms ir divi kompleksi, atšķirīgi sektori, ir ļoti grūti pētīt tos kopā un izdarīt ekonomiskus un sociālus salīdzinājumus. Tāpēc EESK ierosina izveidot kopēju Eiropas monitoringa aģentūru un datu banku, lai vāktu un klasificētu zināšanas un labāko praksi un izplatītu tās dalībvalstīs nolūkā sekmēt šo divu sektoru attīstību.

| 8.5 | Tāpat EESK cer, ka Eiropas Savienība veicinās pētījumus un zinātnisko izpēti, lai būtu iespējama tūrisma-sporta apvienojuma sociālās, ekonomiskās un vides ietekmes salīdzinošā analīze Eiropas līmenī. |
| --- | --- |

8.5

Tāpat EESK cer, ka Eiropas Savienība veicinās pētījumus un zinātnisko izpēti, lai būtu iespējama tūrisma-sporta apvienojuma sociālās, ekonomiskās un vides ietekmes salīdzinošā analīze Eiropas līmenī.

| 8.6 | Tādas kultūras kā piekļuve tūrismam un sportam visiem izplatība un politikas noteikšanai šādas kultūras atbalstā jābūt prioritātei visos attīstības pasākumos šajos divos sektoros, ņemot vērā vājāku iedzīvotāju grupu — jauniešu, vecāka gadagājuma cilvēku un cilvēku ar īpašām vajadzībām — vajadzības, kā arī to cilvēku vajadzības, kuriem nav daudz naudas tēriņiem. Šajā sakarā EESK gribētu redzēt kampaņu, kas popularizētu tā fakta apziņu, ka pieejamība un ilgspējība ir tie nepieciešamie raksturlielumi, kas tirgus dalībniekus padara konkurētspējīgākus. |
| --- | --- |

8.6

Tādas kultūras kā piekļuve tūrismam un sportam visiem izplatība un politikas noteikšanai šādas kultūras atbalstā jābūt prioritātei visos attīstības pasākumos šajos divos sektoros, ņemot vērā vājāku iedzīvotāju grupu — jauniešu, vecāka gadagājuma cilvēku un cilvēku ar īpašām vajadzībām — vajadzības, kā arī to cilvēku vajadzības, kuriem nav daudz naudas tēriņiem. Šajā sakarā EESK gribētu redzēt kampaņu, kas popularizētu tā fakta apziņu, ka pieejamība un ilgspējība ir tie nepieciešamie raksturlielumi, kas tirgus dalībniekus padara konkurētspējīgākus.

| 8.7 | Tiek ierosināts, ka jāizveido Eiropas Tūrisma aģentūra, kuras uzdevums būs sargāt šī sektora specifiskos raksturlielumus, analizēt tā problēmas, noteikt iespējamās attīstības virzības līnijas un identificēt novatoriskus instrumentus ilgspējīgai izaugsmei, kas iekļaujami ES strukturālajos plānos. |
| --- | --- |

8.7

Tiek ierosināts, ka jāizveido Eiropas Tūrisma aģentūra, kuras uzdevums būs sargāt šī sektora specifiskos raksturlielumus, analizēt tā problēmas, noteikt iespējamās attīstības virzības līnijas un identificēt novatoriskus instrumentus ilgspējīgai izaugsmei, kas iekļaujami ES strukturālajos plānos.

| 8.8 | Tūrisms un sports ir daudzpusīgas, sarežģītas parādības ar lielu attīstības potenciālu. Šis atzinums uztur spēkā horizontālas integrācijas nepieciešamību šajos sektoros Eiropas līmenī, tā, lai to potenciālu būtu iespējams īstenot gan sociāli ekonomiskajā, gan kultūras jomā. Turklāt EESK uzsver nepieciešamību, ieviešot ierosinātos pasākumus, vērst nedalītu uzmanību uz to ilgspējību gan šajās jomās, gan arī vides izpratnē. |
| --- | --- |

8.8

Tūrisms un sports ir daudzpusīgas, sarežģītas parādības ar lielu attīstības potenciālu. Šis atzinums uztur spēkā horizontālas integrācijas nepieciešamību šajos sektoros Eiropas līmenī, tā, lai to potenciālu būtu iespējams īstenot gan sociāli ekonomiskajā, gan kultūras jomā. Turklāt EESK uzsver nepieciešamību, ieviešot ierosinātos pasākumus, vērst nedalītu uzmanību uz to ilgspējību gan šajās jomās, gan arī vides izpratnē.

| 8.9 | Šo atzinumu EESK sauc par “Romas deklarāciju par tūrismu un sportu”, lai to būtu iespējams vieglāk identificēt un izplatīt visos Eiropas līmeņa nozīmīgākajos pasākumos tūrisma un sporta jomā. |
| --- | --- |

8.9

Šo atzinumu EESK sauc par “Romas deklarāciju par tūrismu un sportu”, lai to būtu iespējams vieglāk identificēt un izplatīt visos Eiropas līmeņa nozīmīgākajos pasākumos tūrisma un sporta jomā.

Briselē, 2004. gada 15. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

prezidente

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Labs šī procesa paraugs ir Turīnas pilsēta, kas, pateicoties gaidāmajām 2006. gada Ziemas Olimpiskajām spēlēm un Paralimpiskajām spēlēm, atjauno pamestus rūpniecības rajonus un apdzīvo jaunus priekšpilsētu rajonus, veicinot vietējo ekonomiku visos tās sektoros.

1

(2)  Sabiedrības uzklausīšana par tūrismu un sportu: nākotnes izaicinājumi Eiropai, kas notika CNEL (Nacionālajā Ekonomikas un darba padomē) Romā 2004. gada 22. aprīlī.

2

CNEL

(3)  Skatīt 3. zemsvītras piezīmi.

3

(4)  COM(2001) 665 galīgā versija

4

(5)  COM(2003) 716 galīgā versija

5

(6)  Vietējās sacensības, starpskolu un amatieru sacīkstes, reģionālie sporta pasākumi, pasaules universitāšu spēles u. tml.

6

(7)  Ieskaitot 1999. gada Eiropas darbības plānu attiecībā uz nodarbinātību tūrismā, Komisijas 2001. gada novembra paziņojumu “Strādājot kopā Eiropas tūrisma nākotnei”, Eiropas Parlamenta 2002. gada 14. maija rezolūciju par Eiropas tūrisma nākotni un Komisijas 2003. gada novembra paziņojumu par Eiropas tūrisma ilgtspējības pamatorientāciju.

7

(8)  I-16. pants un III-181a. pants (3A. sadaļa).

8

(9)  Piemēram, Eiropas Medicīnisko produktu novērtēšanas aģentūra, Eiropas Drošības un veselības darbā aģentūra, Eiropas Pārtikas drošuma institūcija, Eiropas Vides aģentūra u. c.

9

(10)  EESK ir piedalījusies procesā, izveidojot pašiniciatīvas atzinumu par sociāli ilgspējīgu tūrismu ikvienam (2004. gada 5. februāra OV C 32), kas paredzēts kā ieguldījums turpmākajos pasākumos.

10

(11)  I-16. pants un III-282. pants (4. sadaļa).

11

(12)  COM(2003) 716 galīgā versija.

12

(13)  2004. gada 5. februāra OV C 32.

13

---

| 28.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 157/22 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 157/22

---

Atzinums par tēmu Komisijas paziņojums: Ceļā uz Eiropas stratēģiju nanotehnoloģijas jomā

(COM(2004) 338 galīgā red.)

(2005/C 157/03)

Eiropas Komisija 2004. gada 12.maijā nolēma lūgt Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju saskaņā ar EK Līguma 262. pantu iesniegt atzinumu par sekojošu dokumentu: Komisijas paziņojums: Ceļā uz Eiropas stratēģiju nanotehnoloģijas jomā

Iekšējā tirgus, ražošanas un patēriņa darba grupa, kurai bija uzdots veikt priekšdarbus, pieņēma savu atzinumu 2004. gada2004. gada 10. novembrī. Referēja PEZZINI kungs.

Komiteja savā 413. plenārajā sesijā 2004. gada 15. un 16. decembrī (15. decembra sēdē) ar 151 balsīm par un 1 atturoties pieņēma sekojošu atzinumu:

1.   Priekšvārds

| 1.1 | EESK apzinās faktu, ka sekojošais atzinums skar daļēji jaunu tematisko nozari, kuras terminoloģija nereti ir gandrīz nepazīstama vai tikpat kā netiek lietota. Šī iemesla dēļ tika uzskatīts par nepieciešamu sākumā prezentēt īsu jēdzienu skaidrojumu un aprakstīt nanotehnoloģijas attīstības līmeni, kā arī pielietojumu Amerikā un Āzijā. |
| --- | --- |

1.1

EESK apzinās faktu, ka sekojošais atzinums skar daļēji jaunu tematisko nozari, kuras terminoloģija nereti ir gandrīz nepazīstama vai tikpat kā netiek lietota. Šī iemesla dēļ tika uzskatīts par nepieciešamu sākumā prezentēt īsu jēdzienu skaidrojumu un aprakstīt nanotehnoloģijas attīstības līmeni, kā arī pielietojumu Amerikā un Āzijā.

| 1.2 | Atzinuma saturs
  2.
  3.
  4.
  5.
  6.
  7.
  8. |
| --- | --- |

1.2

Atzinuma saturs

2.

3.

4.

5.

6.

7.

8.

2.   Terminoloģija

| 2.1 | Nano-: ir kāda veseluma miljardā daļa. Sakarā ar to, ka mūsu gadījumā ir runa par mēriem, lietosim “nano-” kā miljardo daļu no metra. |
| --- | --- |

2.1

Nano-: ir kāda veseluma miljardā daļa. Sakarā ar to, ka mūsu gadījumā ir runa par mēriem, lietosim “nano-” kā miljardo daļu no metra.

| 2.2 | Mikro-: apzīmē kāda veseluma miljono daļu. Mūsu gadījumā tā ir miljonā daļa no metra. |
| --- | --- |

2.2

Mikro-: apzīmē kāda veseluma miljono daļu. Mūsu gadījumā tā ir miljonā daļa no metra.

| 2.3 | Nanozinātnes: nanozinātnes attiecas matērijas pamatstruktūru un sastāvu atomu un molekulu līmenī, veido jaunu bāzi tradicionālajām zinātnēm (ķīmijai, fizikai, elektroniskajai bioloģijai...). Tās ir zinātnes, kas pēta atomu iespējas atsevišķās disciplīnās. (1) |
| --- | --- |

2.3

Nanozinātnes: nanozinātnes attiecas matērijas pamatstruktūru un sastāvu atomu un molekulu līmenī, veido jaunu bāzi tradicionālajām zinātnēm (ķīmijai, fizikai, elektroniskajai bioloģijai...). Tās ir zinātnes, kas pēta atomu iespējas atsevišķās disciplīnās. (1)

| 2.4 | Nanotehnoloģijas: Tās ir tehnoloģijas, kas ļauj manipulēt ar atomiem un molekulām tā, lai tiktu radītas jaunas virsmas un objekti. Pateicoties cita veida sastāvam un jaunajam atomu izvietojumam, tādējādi tiek sasniegtas sevišķas īpašības, kas ir izmantojamas ikdienas dzīvē. (2) Respektīvi, tās ir tehnoloģijas, kas izmanto metra miljardās daļiņas. |
| --- | --- |

2.4

Nanotehnoloģijas: Tās ir tehnoloģijas, kas ļauj manipulēt ar atomiem un molekulām tā, lai tiktu radītas jaunas virsmas un objekti. Pateicoties cita veida sastāvam un jaunajam atomu izvietojumam, tādējādi tiek sasniegtas sevišķas īpašības, kas ir izmantojamas ikdienas dzīvē. (2) Respektīvi, tās ir tehnoloģijas, kas izmanto metra miljardās daļiņas.

| 2.5 | Šeit iederētos augstākminētās definīcijas papildināšana ar vēl vienu, kas ir kodolīgāka no zinātniskā viedokļa. Nanotehnoloģija ir multidisciplināra bāze materiālu, kopumu un sistēmu radīšanai ar matērijas kontroles palīdzību nanometriskā līmenī. |
| --- | --- |

2.5

Šeit iederētos augstākminētās definīcijas papildināšana ar vēl vienu, kas ir kodolīgāka no zinātniskā viedokļa. Nanotehnoloģija ir multidisciplināra bāze materiālu, kopumu un sistēmu radīšanai ar matērijas kontroles palīdzību nanometriskā līmenī.

| 2.6 | Nanomehānika: Objekta īpašībām izmēri kļūst svarīgi jau tad, ja mērvienība viens nanometrs tiek nomainīta pret vairākiem dučiem nanometru (tas attiecas uz objektiem, kas sastāv no dažiem desmitiem līdz dažiem tūkstošiem atomu). Šajā dimensiju līmenī kādam no 100 dzelzs atomiem sastāvošam objektam piemīt pilnīgi citas fizikāli ķīmiskās īpašības, nekā citam objektam, kas sastāv no 200 atomiem, — arī tad, ja abi šie objekti ir veidoti no viebtiem un tiem pašiem atomiem. Analoģiski — no nanodaļiņām sastāvošam cietķermenim piemīt pilnīgi citādas mehāniskās un elektromagnētiskās īpašības nekā tradicionāli veidotiem cietajiem ķermeņiem ar tādu pašu ķīmisko sastāvu. Šīs īpašības ir atkarīgas no atsevišķām vienībām, no kurām sastāv attiecīgais cietais ķermenis. |
| --- | --- |

2.6

Nanomehānika: Objekta īpašībām izmēri kļūst svarīgi jau tad, ja mērvienība viens nanometrs tiek nomainīta pret vairākiem dučiem nanometru (tas attiecas uz objektiem, kas sastāv no dažiem desmitiem līdz dažiem tūkstošiem atomu). Šajā dimensiju līmenī kādam no 100 dzelzs atomiem sastāvošam objektam piemīt pilnīgi citas fizikāli ķīmiskās īpašības, nekā citam objektam, kas sastāv no 200 atomiem, — arī tad, ja abi šie objekti ir veidoti no viebtiem un tiem pašiem atomiem. Analoģiski — no nanodaļiņām sastāvošam cietķermenim piemīt pilnīgi citādas mehāniskās un elektromagnētiskās īpašības nekā tradicionāli veidotiem cietajiem ķermeņiem ar tādu pašu ķīmisko sastāvu. Šīs īpašības ir atkarīgas no atsevišķām vienībām, no kurām sastāv attiecīgais cietais ķermenis.

| 2.7 | Tas ir principiāls zinātniskais un tehnoloģiskais jaunievedums, kas mainīs mūsu pieeju materiālu radīšanai un apstrādei visās zinātnes un tehnoloģijas jomās. Respektīvi, nanotehnoloģija nav jauna zinātne, kas pievienojas ķīmijai, fizikai vai bioloģijai, bet gan jauns veids, kādā ar ķīmiju, fiziku vai bioloģiju darboties. |
| --- | --- |

2.7

Tas ir principiāls zinātniskais un tehnoloģiskais jaunievedums, kas mainīs mūsu pieeju materiālu radīšanai un apstrādei visās zinātnes un tehnoloģijas jomās. Respektīvi, nanotehnoloģija nav jauna zinātne, kas pievienojas ķīmijai, fizikai vai bioloģijai, bet gan jauns veids, kādā ar ķīmiju, fiziku vai bioloģiju darboties.

| 2.8 | No augstāk minētā izriet, ka materiāls vai nanostrukturēta sistēma veidojas no vienībām ar nanometriskiem izmēriem (no atsevišķiem atomiem konstruētās struktūras, pie kurām tradicionāli esam pieraduši, vairs nav piemērojamas) un tāpēc ir apveltīts ar sevišķām īpašībām, kas ietilpst kompleksās struktūrās. Tātad, ir skaidrs, ka produktīvie paraugi, kas balstās uz atsevišķu, savā starpā pilnīgi vienādu atomu vai molekulu savienojumiem, tiks mainīti un aizstāti ar pamatprincipiem, kur galvenos parametrus nosaka izmēri. |
| --- | --- |

2.8

No augstāk minētā izriet, ka materiāls vai nanostrukturēta sistēma veidojas no vienībām ar nanometriskiem izmēriem (no atsevišķiem atomiem konstruētās struktūras, pie kurām tradicionāli esam pieraduši, vairs nav piemērojamas) un tāpēc ir apveltīts ar sevišķām īpašībām, kas ietilpst kompleksās struktūrās. Tātad, ir skaidrs, ka produktīvie paraugi, kas balstās uz atsevišķu, savā starpā pilnīgi vienādu atomu vai molekulu savienojumiem, tiks mainīti un aizstāti ar pamatprincipiem, kur galvenos parametrus nosaka izmēri.

| 2.9 | Lai pilnā apmērā uzskatāmi parādītu nanotehnoloģiju revolucionāro būtību, to, kas tas ir aptuveni tas pats, kā, ja tiktu atklāta jauna elementu periodiskā sistēma, kas tikai būtu daudz lielāka un sarežģītāka par mums jau pazīstamo, un rastos iespēja pārvarēt stāvokļa diagrammu uzliktos ierobežojumus (piemēram, attiecībā uz iespēju sajaukt kopā divas vielas). |
| --- | --- |

2.9

Lai pilnā apmērā uzskatāmi parādītu nanotehnoloģiju revolucionāro būtību, to, kas tas ir aptuveni tas pats, kā, ja tiktu atklāta jauna elementu periodiskā sistēma, kas tikai būtu daudz lielāka un sarežģītāka par mums jau pazīstamo, un rastos iespēja pārvarēt stāvokļa diagrammu uzliktos ierobežojumus (piemēram, attiecībā uz iespēju sajaukt kopā divas vielas).

| 2.10 | Tas nozīmē, ka runa ir par Bottom-up tehnoloģijām, ar kuru palīdzību no atsevišķu funkciju dinamikas iespējams nokļūt pie vienota veseluma. To pielietojums kļūst arvien plašāks un cita starpā tiek izmantots arī sekojošās jomās: veselības aizsardzībā, informācijas tehnoloģijās, zinātnē par materiāliem, apstrādājošā rūpniecībā, enerģētikā, drošībā, kosmosa izpētē, optikā, akustikā, ķīmijā, pārtikas rūpniecībā un vides zinātnēs. |
| --- | --- |

2.10

Tas nozīmē, ka runa ir par Bottom-up tehnoloģijām, ar kuru palīdzību no atsevišķu funkciju dinamikas iespējams nokļūt pie vienota veseluma. To pielietojums kļūst arvien plašāks un cita starpā tiek izmantots arī sekojošās jomās: veselības aizsardzībā, informācijas tehnoloģijās, zinātnē par materiāliem, apstrādājošā rūpniecībā, enerģētikā, drošībā, kosmosa izpētē, optikā, akustikā, ķīmijā, pārtikas rūpniecībā un vides zinātnēs.

| 2.11 | Raugoties uz šīm jomām, dažās no kurām pielietojums jau ir kļuvis iespējams un pilsoņi to izmanto (3), reālistisks ir apgalvojums, ka “nanotehnoloģijas var ievērojami uzlabot dzīves kvalitāti, apstrādājošās rūpniecības konkurētspēju un ilgspējīgu attīstību.” (4) |
| --- | --- |

2.11

Raugoties uz šīm jomām, dažās no kurām pielietojums jau ir kļuvis iespējams un pilsoņi to izmanto (3), reālistisks ir apgalvojums, ka “nanotehnoloģijas var ievērojami uzlabot dzīves kvalitāti, apstrādājošās rūpniecības konkurētspēju un ilgspējīgu attīstību.” (4)

| 2.12 | Mikroelektronika. Elektronikas daļa, kas nodarbojas ar integrēto elektrisko shēmu izstrādāšanu, kas darbojas vienā “vienīgajā pusvadītāja diapazonā”, ļoti mazās mērvienībās. Šodien mikroelektroniskās tehnoloģijas spēj konstruēt atsevišķus komponentus ar izmēriem, kas ir mazāki par 0,1 mikrometru vai 100 nanometriem. (5) |
| --- | --- |

2.12

Mikroelektronika. Elektronikas daļa, kas nodarbojas ar integrēto elektrisko shēmu izstrādāšanu, kas darbojas vienā “vienīgajā pusvadītāja diapazonā”, ļoti mazās mērvienībās. Šodien mikroelektroniskās tehnoloģijas spēj konstruēt atsevišķus komponentus ar izmēriem, kas ir mazāki par 0,1 mikrometru vai 100 nanometriem. (5)

| 2.13 | Nanoelektronika. Tā ir zinātne, kas nodarbojas ar elektrisko shēmu izpēti un izgatavošanu, kas ar dažādu tehnoloģiju un materiālu palīdzību tiek veidotas no “silīcija” un pašos pamatos funkcionē pēc citiem principiem nekā patreizējās. (6) |
| --- | --- |

2.13

Nanoelektronika. Tā ir zinātne, kas nodarbojas ar elektrisko shēmu izpēti un izgatavošanu, kas ar dažādu tehnoloģiju un materiālu palīdzību tiek veidotas no “silīcija” un pašos pamatos funkcionē pēc citiem principiem nekā patreizējās. (6)

| 2.13.1 | Nanoelektronika gatavojas kļūt par nanotehnoloģiju galveno jomu. Tā pretendē uz apmēram tādu pašu lomu, kāda patlaban visās zinātnes nozarēs un industriālajos procesos ir elektronikai. (7) |
| --- | --- |

2.13.1

Nanoelektronika gatavojas kļūt par nanotehnoloģiju galveno jomu. Tā pretendē uz apmēram tādu pašu lomu, kāda patlaban visās zinātnes nozarēs un industriālajos procesos ir elektronikai. (7)

| 2.13.2 | Elektrisko/elektronisko detaļu attīstība ir bijusi ļoti strauja. Tikai dažu gadu desmitu laikā, sākot ar caurulēm, no pusvadītājiem ir radīts čips un mikročips, lai šodien varētu nonākt līdz nanočipam, kura daļas sastāv tikai no dažiem simtiem atomu. Nanočipā var būt ietverta informācija, kas apjoma ziņā atbilst 25 enciklopēdijas Britannica sējumiem. (8) |
| --- | --- |

2.13.2

Elektrisko/elektronisko detaļu attīstība ir bijusi ļoti strauja. Tikai dažu gadu desmitu laikā, sākot ar caurulēm, no pusvadītājiem ir radīts čips un mikročips, lai šodien varētu nonākt līdz nanočipam, kura daļas sastāv tikai no dažiem simtiem atomu. Nanočipā var būt ietverta informācija, kas apjoma ziņā atbilst 25 enciklopēdijas Britannica sējumiem. (8)

| 2.13.3 | Zinātniekiem un elektronisko detaļu ražotājiem jau sen bija skaidrs tas, ka informācijas plūsma kļūs arvien ātrāka, samazinoties čipa izmēriem. (9) Tātad, nanoelektronika ļauj pārvaldīt informāciju ļoti ātri, izmantojot ārkārtīgi minimālu telpu. |
| --- | --- |

2.13.3

Zinātniekiem un elektronisko detaļu ražotājiem jau sen bija skaidrs tas, ka informācijas plūsma kļūs arvien ātrāka, samazinoties čipa izmēriem. (9) Tātad, nanoelektronika ļauj pārvaldīt informāciju ļoti ātri, izmantojot ārkārtīgi minimālu telpu.

| 2.14 | Rastra tuneļa mikroskops: Šis instruments savam izgudrotājam nodrošināja Nobela prēmiju un tiek dēvēts arī par “21. gadsimta lēcu”. Tas ļauj “skatīt” matēriju atomārā līmenī. Funkcionēšanas princips ir sekojošs: mikroskopa smaile tiek bīdīta paralēli kādai virsmai. Virsmas elektroni (nevis atomi), pateicoties tuneļa efektam, virzās no virsmas uz smaili. Tā rezultātā rodas strāva. Samazinoties atstatumam starp virsmu un smaili, tā kļūst arvien intensīvāka. Šī strāva tiek pārvērsta ar augstuma aprēķina palīdzību, un tā ļauj saglabāt kāda materiāla virsmas topogrāfiju nanometriskā līmenī. |
| --- | --- |

2.14

Rastra tuneļa mikroskops: Šis instruments savam izgudrotājam nodrošināja Nobela prēmiju un tiek dēvēts arī par “21. gadsimta lēcu”. Tas ļauj “skatīt” matēriju atomārā līmenī. Funkcionēšanas princips ir sekojošs: mikroskopa smaile tiek bīdīta paralēli kādai virsmai. Virsmas elektroni (nevis atomi), pateicoties tuneļa efektam, virzās no virsmas uz smaili. Tā rezultātā rodas strāva. Samazinoties atstatumam starp virsmu un smaili, tā kļūst arvien intensīvāka. Šī strāva tiek pārvērsta ar augstuma aprēķina palīdzību, un tā ļauj saglabāt kāda materiāla virsmas topogrāfiju nanometriskā līmenī.

| 2.14.1 | Tuneļa efekts: Daļiņa, kas atrodas kādā atverē un kam piemīt noteikta enerģija, klasiskajā mehānikā nevar no turienes izkļūt — vismaz tad, ja ar esošo enerģiju nepietiek, lai pārlēktu atveres malām. Turpretī kvantu mehānikā situācija saskaņā ar “Heizenberga nenoteiktības principu” ir ļoti atšķirīga. Ja daļiņa ir iesprostota atverē, tās atrašanās vietas nenoteiktība būs loti neliela un izraisītu palielinātu ātruma nenoteiktību. Tas nozīmē, kas pastāv zināma varbūtība, ka šai daļiņai būs pietiekošs daudzums enerģijas, lai izkļūtu no atveres arī tādā gadījumā, ja ar tai piemītošo vidējo enerģijas daudzumu šķēršļa pārvarēšanai nepietiek. (10) |
| --- | --- |

2.14.1

Tuneļa efekts: Daļiņa, kas atrodas kādā atverē un kam piemīt noteikta enerģija, klasiskajā mehānikā nevar no turienes izkļūt — vismaz tad, ja ar esošo enerģiju nepietiek, lai pārlēktu atveres malām. Turpretī kvantu mehānikā situācija saskaņā ar “Heizenberga nenoteiktības principu” ir ļoti atšķirīga. Ja daļiņa ir iesprostota atverē, tās atrašanās vietas nenoteiktība būs loti neliela un izraisītu palielinātu ātruma nenoteiktību. Tas nozīmē, kas pastāv zināma varbūtība, ka šai daļiņai būs pietiekošs daudzums enerģijas, lai izkļūtu no atveres arī tādā gadījumā, ja ar tai piemītošo vidējo enerģijas daudzumu šķēršļa pārvarēšanai nepietiek. (10)

| 2.15 | Ogļūdeņraža nanocaurules: Tās veido īpašs ogļūdeņraža atomu izkārtojums. Nanocaurules ir pieskaitāmas visstabilākajiem un vieglākajiem materiāliem, kādi šodien ir pazīstami. Tās ir sešas reizes vieglākas un simtreiz stabilākas par tēraudu. To diametrs ir tikai daži nanometri, un to garums var pārsniegt pat vairākus mikronus. (11) |
| --- | --- |

2.15

Ogļūdeņraža nanocaurules: Tās veido īpašs ogļūdeņraža atomu izkārtojums. Nanocaurules ir pieskaitāmas visstabilākajiem un vieglākajiem materiāliem, kādi šodien ir pazīstami. Tās ir sešas reizes vieglākas un simtreiz stabilākas par tēraudu. To diametrs ir tikai daži nanometri, un to garums var pārsniegt pat vairākus mikronus. (11)

| 2.16 | Makromolekulu pašsaplūšana: Tas ir process, ko izmanto laboratorijās, lai imitētu dabu: “Viss dzīvai ir pašsaplūšana”. Pašsaplūšanas process kalpo kā pieslēgvieta starp elektroniskajām sistēmām un bioloģiskiem audiem un atbalsta centienus savienot informātiku un bioloģiju. Mērķis, ko zinātnieki uzskata par sasniedzamu jau tuvākajā nākotnē, ir atdot dzirdi kurlajiem un redzi aklajiem. (12) |
| --- | --- |

2.16

Makromolekulu pašsaplūšana: Tas ir process, ko izmanto laboratorijās, lai imitētu dabu: “Viss dzīvai ir pašsaplūšana”. Pašsaplūšanas process kalpo kā pieslēgvieta starp elektroniskajām sistēmām un bioloģiskiem audiem un atbalsta centienus savienot informātiku un bioloģiju. Mērķis, ko zinātnieki uzskata par sasniedzamu jau tuvākajā nākotnē, ir atdot dzirdi kurlajiem un redzi aklajiem. (12)

| 2.17 | Biomimētika:
   (13) Zinātne, kas pēta likumus, uz kuriem balstās dabā sastopamā molekulu saplūšana. Šo likumu pārzināšana ļautu izgatavot mākslīgus nanomotorus, kas balstītos uz tādiem pašiem principiem, kādi valda dabā. (14) |
| --- | --- |

2.17

Biomimētika:
   (13) Zinātne, kas pēta likumus, uz kuriem balstās dabā sastopamā molekulu saplūšana. Šo likumu pārzināšana ļautu izgatavot mākslīgus nanomotorus, kas balstītos uz tādiem pašiem principiem, kādi valda dabā. (14)

3.   Ievads

| 3.1 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja apsveic skaidrību, ar kādu ir sastādīts Ziņojums par nanotehnoloģijām, atbalsta iemeslus, uz kuriem Komisija balsta nepieciešamību priekšlaicīgi sagatavot labus ierosinājumus par šo tēmu, un apsveic daudzās, tai skaitā kompaktdiskos pieejamās publikācijas, kas orientētas gan uz ekspertu aprindām, gan jaunatni. |
| --- | --- |

3.1

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja apsveic skaidrību, ar kādu ir sastādīts Ziņojums par nanotehnoloģijām, atbalsta iemeslus, uz kuriem Komisija balsta nepieciešamību priekšlaicīgi sagatavot labus ierosinājumus par šo tēmu, un apsveic daudzās, tai skaitā kompaktdiskos pieejamās publikācijas, kas orientētas gan uz ekspertu aprindām, gan jaunatni.

| 3.1.1 | Sevišķi kompaktdiski ar pedagoģisku ievirzi ir uzskatāmi par ārkārtīgi lietderīgiem izglītības medijiem, kas palīdz nodot nepieciešamo informāciju par nanotehnoloģijām plašai, līdz šim nekādas priekšzināšanas neapguvušai un bieži vien gados jaunai publikai. |
| --- | --- |

3.1.1

Sevišķi kompaktdiski ar pedagoģisku ievirzi ir uzskatāmi par ārkārtīgi lietderīgiem izglītības medijiem, kas palīdz nodot nepieciešamo informāciju par nanotehnoloģijām plašai, līdz šim nekādas priekšzināšanas neapguvušai un bieži vien gados jaunai publikai.

| 3.2 | EESK uzskata, ka šī tēma sakarā ar to, ka no tās var izrietēt jauni un lietderīgi atklājumi daudzās pilsoņu dzīves jomās, ir jāpopularizē valodā, kas iespēju robežās ir saprotama ikvienam. Bez tam pētījumiem ir jābūt orientētiem uz produktiem, kas atbilst pret ilgspējīgu attīstību jūtīgām patērētāju vajadzībām un prasībām. |
| --- | --- |

3.2

EESK uzskata, ka šī tēma sakarā ar to, ka no tās var izrietēt jauni un lietderīgi atklājumi daudzās pilsoņu dzīves jomās, ir jāpopularizē valodā, kas iespēju robežās ir saprotama ikvienam. Bez tam pētījumiem ir jābūt orientētiem uz produktiem, kas atbilst pret ilgspējīgu attīstību jūtīgām patērētāju vajadzībām un prasībām.

| 3.2.1 | Īpaša loma var būt arī žurnālistiem un masu mediju izdevējiem, sevišķi, strādājot ar specializētajiem preses izdevumiem, kuru uzdevums, pirmkārt, ir publicēt ziņas par zinātnieku panākumiem un rūpēties par to, lai zinātne sniegtu konkrētus rezultātus. |
| --- | --- |

3.2.1

Īpaša loma var būt arī žurnālistiem un masu mediju izdevējiem, sevišķi, strādājot ar specializētajiem preses izdevumiem, kuru uzdevums, pirmkārt, ir publicēt ziņas par zinātnieku panākumiem un rūpēties par to, lai zinātne sniegtu konkrētus rezultātus.

| 3.2.2 | Pašreizējie nanotehnoloģiju attīstības indikatori galvenokārt koncentrējas uz četriem aspektiem: 1) publikācijām (15); 2) patentiem; 3) uzņēmumu dibināšanu (Start-ups); 4) apgrozījumu. Publikācijas nodrošina ES pirmo vietu ar procentuālo īpatsvaru 33 %, tai seko ASV ar 28 %. Precīzi procentuālie rādītāji par Ķīnu nav pieejami, taču šķiet, ka arī šajā valstī publikāciju skaits palielinās. Patentu jomā pirmo vietu ieņem ASV ar 42 %, otrajā vietā ir ES ar 36 %. Kas attiecas uz uzņēmumu dibināšanu, no 1.000 uzņēmumiem, kas patiešām nodarbojas ar nanotehniku, 600 ir izveidoti ASV un 350 Eiropas Savienībā. Apgrozījuma rādītāji liecina par pieaugumu no pašreizējiem 50 miljardiem eiro līdz 350 miljardiem 2010. gadā, lai līdz 2015. gadam sasniegtu 1.000 miljardus eiro. (16) |
| --- | --- |

3.2.2

Pašreizējie nanotehnoloģiju attīstības indikatori galvenokārt koncentrējas uz četriem aspektiem: 1) publikācijām (15); 2) patentiem; 3) uzņēmumu dibināšanu (Start-ups); 4) apgrozījumu. Publikācijas nodrošina ES pirmo vietu ar procentuālo īpatsvaru 33 %, tai seko ASV ar 28 %. Precīzi procentuālie rādītāji par Ķīnu nav pieejami, taču šķiet, ka arī šajā valstī publikāciju skaits palielinās. Patentu jomā pirmo vietu ieņem ASV ar 42 %, otrajā vietā ir ES ar 36 %. Kas attiecas uz uzņēmumu dibināšanu, no 1.000 uzņēmumiem, kas patiešām nodarbojas ar nanotehniku, 600 ir izveidoti ASV un 350 Eiropas Savienībā. Apgrozījuma rādītāji liecina par pieaugumu no pašreizējiem 50 miljardiem eiro līdz 350 miljardiem 2010. gadā, lai līdz 2015. gadam sasniegtu 1.000 miljardus eiro. (16)

| 3.3 | Nanotehnoloģijas un nanozinātnes ne tikai veido jaunu bāzi dabas zinātnēs un materiālu izpētē, bet, pirmkārt, ir arī viens no daudzsološākajiem un svarīgākajiem multidisciplinārajiem instrumentiem, lai radītu augsta inovatīvā līmeņa ražošanas sistēmas un atklājumus, kā arī daudzveidīgu pielietojumu visdažādākajās nozarēs lielā skaitā sabiedrības dzīves jomu. |
| --- | --- |

3.3

Nanotehnoloģijas un nanozinātnes ne tikai veido jaunu bāzi dabas zinātnēs un materiālu izpētē, bet, pirmkārt, ir arī viens no daudzsološākajiem un svarīgākajiem multidisciplinārajiem instrumentiem, lai radītu augsta inovatīvā līmeņa ražošanas sistēmas un atklājumus, kā arī daudzveidīgu pielietojumu visdažādākajās nozarēs lielā skaitā sabiedrības dzīves jomu.

| 3.3.1 | Nanometrikas līmenī tradicionāli materiāli iegūst īpašības, kas atšķiras no to makroskopiskajiem līdziniekiem un tādējādi ļauj izgatavot sistēmas ar uzlabotu funkcionalitāti un efektivitāti. Nanotehnoloģijas ir pilnībā jaunas ar to, ka, samazinot kāda materiāla izmērus, izmainās tā fizikālās un ķīmiskās īpašības. “Tas ļauj izstrādāt ražošanas stratēģijas, kas ir līdzīgas tiem pamatprincipiem, kurus kompleksu sistēmu radīšanai izmanto daba — ar racionālu enerģijas patēriņu un nepieciešamā izejvielu, kā arī radītā atkritumu daudzuma minimumu.” (17) |
| --- | --- |

3.3.1

Nanometrikas līmenī tradicionāli materiāli iegūst īpašības, kas atšķiras no to makroskopiskajiem līdziniekiem un tādējādi ļauj izgatavot sistēmas ar uzlabotu funkcionalitāti un efektivitāti. Nanotehnoloģijas ir pilnībā jaunas ar to, ka, samazinot kāda materiāla izmērus, izmainās tā fizikālās un ķīmiskās īpašības. “Tas ļauj izstrādāt ražošanas stratēģijas, kas ir līdzīgas tiem pamatprincipiem, kurus kompleksu sistēmu radīšanai izmanto daba — ar racionālu enerģijas patēriņu un nepieciešamā izejvielu, kā arī radītā atkritumu daudzuma minimumu.” (17)

| 3.3.2 | Tātad ar nanotehnoloģiju saistītajiem ražošanas procesiem ir jābalstās uz jauniem pamatprincipiem, kas pilnā apjomā respektē un garantē šīs jaunās īpašības, nodrošinot maksimālu labumu Eiropas ekonomiskajai un sociālajai sistēmai. |
| --- | --- |

3.3.2

Tātad ar nanotehnoloģiju saistītajiem ražošanas procesiem ir jābalstās uz jauniem pamatprincipiem, kas pilnā apjomā respektē un garantē šīs jaunās īpašības, nodrošinot maksimālu labumu Eiropas ekonomiskajai un sociālajai sistēmai.

| 3.4 | Nanotehnoloģijas pamatprincips caurauž visus ražošanas sektorus. Patlaban nanotehnoloģija ražošanas procesos jau tiek pielietota sekojošās nozarēs: elektronikā (18), ķīmijā (19), farmācijā (20), mehānikā (21), autorūpniecībā, aviācijā un kosmosa lidojumos (22) un apstrādājošā rūpniecībā (23) un kosmētikas jomā. |
| --- | --- |

3.4

Nanotehnoloģijas pamatprincips caurauž visus ražošanas sektorus. Patlaban nanotehnoloģija ražošanas procesos jau tiek pielietota sekojošās nozarēs: elektronikā (18), ķīmijā (19), farmācijā (20), mehānikā (21), autorūpniecībā, aviācijā un kosmosa lidojumos (22) un apstrādājošā rūpniecībā (23) un kosmētikas jomā.

| 3.5 | Ar nanotehnoloģiju palīdzību Eiropas Savienība, attīstoties uz zināšanām balstītai sabiedrībai, var dot izšķirošu ieguldījumu Eiropas Padomes Lisabonas konferencē izvirzīto mērķu sasniegšanā un padarīt Eiropu par dinamiskāko un konkurētspējīgāko pasaules reģionu. Tā ietvaros šim reģionam ir jāizceļas ar ekoloģisko apziņu, vienotību, uzņēmumu dibināšanas vilni, augstāku darbaspēka kvalifikāciju, kā arī jaunām profesionālajām ievirzēm un izglītības programmām. |
| --- | --- |

3.5

Ar nanotehnoloģiju palīdzību Eiropas Savienība, attīstoties uz zināšanām balstītai sabiedrībai, var dot izšķirošu ieguldījumu Eiropas Padomes Lisabonas konferencē izvirzīto mērķu sasniegšanā un padarīt Eiropu par dinamiskāko un konkurētspējīgāko pasaules reģionu. Tā ietvaros šim reģionam ir jāizceļas ar ekoloģisko apziņu, vienotību, uzņēmumu dibināšanas vilni, augstāku darbaspēka kvalifikāciju, kā arī jaunām profesionālajām ievirzēm un izglītības programmām.

| 3.6 | Komisija uzskata, ka Eiropai nanotehnoloģiju jomā ir izdevīgas starta pozīcijas, tomēr tām vēl ir jārada noturīgas konkurences priekšrocības Eiropas rūpniecībai un Eiropas sabiedrībai, lai nodrošinātu kārtīgus ienākumus no ieguldītā kapitāla, ņemot vērā zinātnei nepieciešamo investīciju lielo apjomu. |
| --- | --- |

3.6

Komisija uzskata, ka Eiropai nanotehnoloģiju jomā ir izdevīgas starta pozīcijas, tomēr tām vēl ir jārada noturīgas konkurences priekšrocības Eiropas rūpniecībai un Eiropas sabiedrībai, lai nodrošinātu kārtīgus ienākumus no ieguldītā kapitāla, ņemot vērā zinātnei nepieciešamo investīciju lielo apjomu.

| 3.6.1 | Galvenā problēma ir šo tik plašajai ekonomikas un sabiedrības jomai pielietojamo tehnoloģiju stratēģiskās nozīmes apzināšanās. Tikpat svarīgi ir arī izstrādāt patiešām integrētu politiku nanotehnoloģiju un nanozinātņu jomā, kam tiek piešķirti ievērojami līdzekļi un ko pilnībā atbalsta privātais sektors, rūpnieki, finansu pasaule un izglītības sektors. |
| --- | --- |

3.6.1

Galvenā problēma ir šo tik plašajai ekonomikas un sabiedrības jomai pielietojamo tehnoloģiju stratēģiskās nozīmes apzināšanās. Tikpat svarīgi ir arī izstrādāt patiešām integrētu politiku nanotehnoloģiju un nanozinātņu jomā, kam tiek piešķirti ievērojami līdzekļi un ko pilnībā atbalsta privātais sektors, rūpnieki, finansu pasaule un izglītības sektors.

4.   Komisijas ierosinājuma kopsavilkums

| 4.1 | Ar paziņojumu par nanotehnoloģiju Komisija vēlas institucionālā līmenī rosināt pārdomas par Kopienas iniciatīvu, kas orientēta uz sekojošiem mērķiem:






  — | investīciju un koordinācijas palielināšanas zinātnes un tehnoloģijas jomā, lai radītu nanotehnoloģijām industriālu pielietojumu un vienlaikus saglabātu augstu zinātnes un konkurences līmeni; |
| --- | --- | --- |

4.1

Ar paziņojumu par nanotehnoloģiju Komisija vēlas institucionālā līmenī rosināt pārdomas par Kopienas iniciatīvu, kas orientēta uz sekojošiem mērķiem:

—

investīciju un koordinācijas palielināšanas zinātnes un tehnoloģijas jomā, lai radītu nanotehnoloģijām industriālu pielietojumu un vienlaikus saglabātu augstu zinātnes un konkurences līmeni;

| — | konkurētspējīgas zinātnes un tehnoloģijas infrastruktūras (“High-Tech” Centru) attīstība, kas respektē rūpniecības un zinātnisko institūciju vajadzības; |
| --- | --- |

—

konkurētspējīgas zinātnes un tehnoloģijas infrastruktūras (“High-Tech” Centru) attīstība, kas respektē rūpniecības un zinātnisko institūciju vajadzības;

| — | zinātniskā personāla starpdisciplinārās izglītības un papildapmācības veicināšana, akcentējot komerciālo domāšanas veidu; |
| --- | --- |

—

zinātniskā personāla starpdisciplinārās izglītības un papildapmācības veicināšana, akcentējot komerciālo domāšanas veidu;

| — | priviliģētu nosacījumu nodrošināšana tehnoloģiju apmaiņai un inovācijām, lai Eiropas augstākās klases tehnoloģijas zinātnes un attīstības jomā radītu produktus un metodes, kas uzlabo vispārējo labklājību; |
| --- | --- |

—

priviliģētu nosacījumu nodrošināšana tehnoloģiju apmaiņai un inovācijām, lai Eiropas augstākās klases tehnoloģijas zinātnes un attīstības jomā radītu produktus un metodes, kas uzlabo vispārējo labklājību;

| — | priekšlaicīga sabiedriskās domas iesaistīšana zinātnes un tehnoloģiju procesā; |
| --- | --- |

—

priekšlaicīga sabiedriskās domas iesaistīšana zinātnes un tehnoloģiju procesā;

| — | nešaubīga visu potenciālo risku izvērtēšana, kas skar sabiedrības veselību, drošību, apkārtējo vidi un patērētāju tiesības, apkopojot datus, kas nepieciešami riska novērtējumam, to integrēšana katrā nanotehnoloģijas produktu dzīvescikla etapā, esošo metožu pielāgošana un jaunu metožu izstrāde vajadzības gadījumā; |
| --- | --- |

—

nešaubīga visu potenciālo risku izvērtēšana, kas skar sabiedrības veselību, drošību, apkārtējo vidi un patērētāju tiesības, apkopojot datus, kas nepieciešami riska novērtējumam, to integrēšana katrā nanotehnoloģijas produktu dzīvescikla etapā, esošo metožu pielāgošana un jaunu metožu izstrāde vajadzības gadījumā;

| — | augstākminēto pasākumu pilnveidošana ar atbilstošas sadarbības un iniciatīvu palīdzību starptautiskā līmenī. |
| --- | --- |

—

augstākminēto pasākumu pilnveidošana ar atbilstošas sadarbības un iniciatīvu palīdzību starptautiskā līmenī.

| 4.2 | Konkrēti Komisija ierosina veikt sekojošas aktivitātes:






  — | izveidot Eiropas zinātnisko telpu nanotehnoloģiju izpētei; |
| --- | --- | --- |

4.2

Konkrēti Komisija ierosina veikt sekojošas aktivitātes:

—

izveidot Eiropas zinātnisko telpu nanotehnoloģiju izpētei;

| — | attīstīt kvalitatīvi augstvērtīgas infrastruktūras zinātnes pamatu apguvei un pētniecisko struktūru darbībai augstskolās, kas ir pieejamas uzņēmumiem, sevišķi, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

—

attīstīt kvalitatīvi augstvērtīgas infrastruktūras zinātnes pamatu apguvei un pētniecisko struktūru darbībai augstskolās, kas ir pieejamas uzņēmumiem, sevišķi, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem;

| — | veicināt investīcijas cilvēkresursos ES un dalībvalstu līmenī; |
| --- | --- |

—

veicināt investīcijas cilvēkresursos ES un dalībvalstu līmenī;

| — | stiprināt aktivitātes rūpniecisko inovāciju, patentu sistēmu, metroloģijas un standartizācijas, drošības regulēšanas un aizsardzības, veselības, vides aizsardzības jomā; bez tam veicināt patērētāju un investoru atbildības sajūtu par attīstības procesu; |
| --- | --- |

—

stiprināt aktivitātes rūpniecisko inovāciju, patentu sistēmu, metroloģijas un standartizācijas, drošības regulēšanas un aizsardzības, veselības, vides aizsardzības jomā; bez tam veicināt patērētāju un investoru atbildības sajūtu par attīstības procesu;

| — | nostiprināt uz uzticēšanos balstītas un permanentas, atklātā dialogā veidotas attiecības starp zinātni un sabiedrību; |
| --- | --- |

—

nostiprināt uz uzticēšanos balstītas un permanentas, atklātā dialogā veidotas attiecības starp zinātni un sabiedrību;

| — | uzturēt un intensificēt spēcīgu un strukturētu starptautisko sadarbību, kas izmanto nomenklatūru, akceptētus rīcības kodeksus un kopīgu stratēģiju, lai novērstu izslēgšanu no nanotehnoloģiju attīstības procesa; |
| --- | --- |

—

uzturēt un intensificēt spēcīgu un strukturētu starptautisko sadarbību, kas izmanto nomenklatūru, akceptētus rīcības kodeksus un kopīgu stratēģiju, lai novērstu izslēgšanu no nanotehnoloģiju attīstības procesa;

| — | stratēģiskā koordinācija un integrēti projekti Kopienas līmenī, kam tiek piešķirti atbilstoši finansiālie un humānie resursi. |
| --- | --- |

—

stratēģiskā koordinācija un integrēti projekti Kopienas līmenī, kam tiek piešķirti atbilstoši finansiālie un humānie resursi.

5.   Svarīgākās attīstības tendences Amerikā, Āzijā un Okeānijā

| 5.1 | Lai koordinētu daudzās amerikāņu aģentūras, kas darbojas nanotehnoloģiju jomā, Amerikā 2001. gadā tika aizsākta pamatizpētes un pielietojuma pētniecības programma. Šī Nacionālā nanotehnoloģijas iniciatīva (NNI) 2005. budžeta gadam saņēma finansējumu vairāk nekā miljarda dolāru apmērā — tas bija divreiz vairāk par sākotnējo budžetu 2001. gadā. Šo finansu līdzekļu konkrētais pielietojums bija sekojošs: pamatizpētei un pielietojuma pētniecībai, High-Tech centriem un infrastruktūrai, kā arī, lai novērtētu un konstatētu ietekmi uz sabiedrību, sevišķi, ņemot vērā ētikas, tiesību, sabiedriskās drošības un veselības aizsardzības aspektus, kā arī no cilvēkresursu viedokļa. |
| --- | --- |

5.1

Lai koordinētu daudzās amerikāņu aģentūras, kas darbojas nanotehnoloģiju jomā, Amerikā 2001. gadā tika aizsākta pamatizpētes un pielietojuma pētniecības programma. Šī Nacionālā nanotehnoloģijas iniciatīva (NNI) 2005. budžeta gadam saņēma finansējumu vairāk nekā miljarda dolāru apmērā — tas bija divreiz vairāk par sākotnējo budžetu 2001. gadā. Šo finansu līdzekļu konkrētais pielietojums bija sekojošs: pamatizpētei un pielietojuma pētniecībai, High-Tech centriem un infrastruktūrai, kā arī, lai novērtētu un konstatētu ietekmi uz sabiedrību, sevišķi, ņemot vērā ētikas, tiesību, sabiedriskās drošības un veselības aizsardzības aspektus, kā arī no cilvēkresursu viedokļa.

| 5.1.1 | NNI tiešā veidā finansē desmit federālās aģentūras un koordinē vēl dažas. National Science Foundation (NSF), Enerģētikas Ministrijas (DOE — Department of Energy) Zinātnes pārvalde (Office of Science), Aizsardzības Ministrija un Nacionālais Veselības institūts (NIH) ieguldīja arvien lielākus finansu līdzekļus, kas bija paredzēti tieši nanotehnoloģijai. DOE investēja sevišķi milzīgas summas un spēja īstenot piecus lielus infrastruktūras pasākumus, proti, ierīkot pētniecības centrus “Nano”- līmenī, kas ir pieejami visiem, kas darbojas zinātniskās pētniecības jomā. Aizsardzības Ministrijas nanotehnoloģijas programma gadu gaitā saņēma ievērojamu atbalsta ieguldījumus, starp kuriem bija arī ASV armijas pasūtījumi. |
| --- | --- |

5.1.1

NNI tiešā veidā finansē desmit federālās aģentūras un koordinē vēl dažas. National Science Foundation (NSF), Enerģētikas Ministrijas (DOE — Department of Energy) Zinātnes pārvalde (Office of Science), Aizsardzības Ministrija un Nacionālais Veselības institūts (NIH) ieguldīja arvien lielākus finansu līdzekļus, kas bija paredzēti tieši nanotehnoloģijai. DOE investēja sevišķi milzīgas summas un spēja īstenot piecus lielus infrastruktūras pasākumus, proti, ierīkot pētniecības centrus “Nano”- līmenī, kas ir pieejami visiem, kas darbojas zinātniskās pētniecības jomā. Aizsardzības Ministrijas nanotehnoloģijas programma gadu gaitā saņēma ievērojamu atbalsta ieguldījumus, starp kuriem bija arī ASV armijas pasūtījumi.

| 5.1.2 | Tik lielu šāda veida progresu bija iespējams sasniegt, pateicoties tam, ka 2003. gada decembrī tika pieņemts pamata likums par Amerikas politiku nanotehnoloģijas jomā — “21st Century Nanotechnology Research and Development Act”. Ar šo Likumu cita starpā tika izveidota Nacionālā Nanotehnoloģijas koordinēšanas pārvalde ar sekojošiem uzdevumiem:






  — | jaunu mērķu, prioritāšu un vērtējuma parametru noteikšana; |
| --- | --- | --- |

5.1.2

Tik lielu šāda veida progresu bija iespējams sasniegt, pateicoties tam, ka 2003. gada decembrī tika pieņemts pamata likums par Amerikas politiku nanotehnoloģijas jomā — “21st Century Nanotechnology Research and Development Act”. Ar šo Likumu cita starpā tika izveidota Nacionālā Nanotehnoloģijas koordinēšanas pārvalde ar sekojošiem uzdevumiem:

—

jaunu mērķu, prioritāšu un vērtējuma parametru noteikšana;

| — | aģentūru savstarpējā koordinācija un citu ASV veikto aktivitāšu koordinācija federālā līmenī; |
| --- | --- |

—

aģentūru savstarpējā koordinācija un citu ASV veikto aktivitāšu koordinācija federālā līmenī;

| — | investīcijas zinātnes un tehnoloģiju attīstības programmās, nanotehnoloģijā un ar to saistītajās zinātnēs; |
| --- | --- |

—

investīcijas zinātnes un tehnoloģiju attīstības programmās, nanotehnoloģijā un ar to saistītajās zinātnēs;

| — | starpdisciplināru nanotehnoloģiskās izpētes centru ierīkošana uz konkurences pamatiem dažādās ģeogrāfiskās vietās — eventuāli ar valsts vai industriālā sektora līdzdalību; |
| --- | --- |

—

starpdisciplināru nanotehnoloģiskās izpētes centru ierīkošana uz konkurences pamatiem dažādās ģeogrāfiskās vietās — eventuāli ar valsts vai industriālā sektora līdzdalību;

| — | pielietojuma attīstības paātrināšana privātajā sektorā; sevišķi, saistībā ar uzņēmumu dibināšanu; |
| --- | --- |

—

pielietojuma attīstības paātrināšana privātajā sektorā; sevišķi, saistībā ar uzņēmumu dibināšanu;

| — | izglītības un profesionālās kvalifikācijas nodrošināšana, lai izveidotu un stiprinātu nanozinātņu tehnoloģisko un tehnisko kultūru; |
| --- | --- |

—

izglītības un profesionālās kvalifikācijas nodrošināšana, lai izveidotu un stiprinātu nanozinātņu tehnoloģisko un tehnisko kultūru;

| — | ētisko, tiesisko un ekoloģisko aspektu ievērošana nanotehnoloģiju attīstībā un “Konsensa konferenču” un diskusiju rīkošana par šiem jautājumiem, iesaistot pilsoņus un pilsonisko sabiedrību; |
| --- | --- |

—

ētisko, tiesisko un ekoloģisko aspektu ievērošana nanotehnoloģiju attīstībā un “Konsensa konferenču” un diskusiju rīkošana par šiem jautājumiem, iesaistot pilsoņus un pilsonisko sabiedrību;

| — | informācijas apmaiņas veicināšana starp zinātni un rūpniecību, valsti, centrālo valdību un reģionālajām valdībām; |
| --- | --- |

—

informācijas apmaiņas veicināšana starp zinātni un rūpniecību, valsti, centrālo valdību un reģionālajām valdībām;

| — | plānveida veicināšana federālo programmu izmantošanas jomā, piemēram, “Small Business Innovation Research Program” un“Small Business Technology Transfer Research Program”, lai radītu blīvu nanotehnoloģiju attīstības tīklu visu — arī mazāko — uzņēmumu darbības vidē. |
| --- | --- |

—

plānveida veicināšana federālo programmu izmantošanas jomā, piemēram, “Small Business Innovation Research Program” un“Small Business Technology Transfer Research Program”, lai radītu blīvu nanotehnoloģiju attīstības tīklu visu — arī mazāko — uzņēmumu darbības vidē.

| 5.1.3 | Lai atbalstītu augstākminēto likumu, Nacionālais Standartizācijas un tehnoloģiju institūts (NIST) sastādīja speciālu programmu ražošanas attīstībai nanotehnoloģiju jomā. Tā koncentrējas uz mērījumu tehniku, drošumu un kvalitātes standartiem, ražošanas procesu kontroli un industriālās prakses uzlabošanu. Pateicoties “Manufacturing Extension Partnership”, minētās programmas rezultātus var pielietot arī attiecībā uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

5.1.3

Lai atbalstītu augstākminēto likumu, Nacionālais Standartizācijas un tehnoloģiju institūts (NIST) sastādīja speciālu programmu ražošanas attīstībai nanotehnoloģiju jomā. Tā koncentrējas uz mērījumu tehniku, drošumu un kvalitātes standartiem, ražošanas procesu kontroli un industriālās prakses uzlabošanu. Pateicoties “Manufacturing Extension Partnership”, minētās programmas rezultātus var pielietot arī attiecībā uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem.

| 5.1.4 | Augstākminētais likums paredz arī informācijas administrēšanas institūciju. Tās uzdevumi ir sekojoši:






  — | rūpēties par nanotehnoloģiju marketingu, tehnoloģiju apmaiņu un jauno koncepciju pielietošanu tirgus un militāro produktu attīstībā, |
| --- | --- | --- |

5.1.4

Augstākminētais likums paredz arī informācijas administrēšanas institūciju. Tās uzdevumi ir sekojoši:

—

rūpēties par nanotehnoloģiju marketingu, tehnoloģiju apmaiņu un jauno koncepciju pielietošanu tirgus un militāro produktu attīstībā,

| — | popularizēt valsts un privāto universitāšu un laboratoriju praktisko pieredzi, kas ir sevi attaisnojusi un varētu izrādīties “ejoša” tirgū. |
| --- | --- |

—

popularizēt valsts un privāto universitāšu un laboratoriju praktisko pieredzi, kas ir sevi attaisnojusi un varētu izrādīties “ejoša” tirgū.

| 5.1.5 | Plānots ierīkot arī Amerikas centru, kas nodarbosies ar sagatavošanos nanotehnoloģijām. Tā uzdevums būs sagatavot, koordinēt, apkopot un izplatīt pētījumus par nanotehnoloģijas radītajām sekām ētikas, tiesību, skolu, ekoloģijas un nodarbinātības politikas jomā. Bez tam, tā uzdevums būs prognozēt problemātiku ar eventuāli negatīvām sekām. |
| --- | --- |

5.1.5

Plānots ierīkot arī Amerikas centru, kas nodarbosies ar sagatavošanos nanotehnoloģijām. Tā uzdevums būs sagatavot, koordinēt, apkopot un izplatīt pētījumus par nanotehnoloģijas radītajām sekām ētikas, tiesību, skolu, ekoloģijas un nodarbinātības politikas jomā. Bez tam, tā uzdevums būs prognozēt problemātiku ar eventuāli negatīvām sekām.

| 5.1.6 | Visbeidzot, Likumā paredzētais organizatoriskais ietvars tiek pilnveidots ar nanomateriālu ražotāju centra izveidi. Šis centrs atbild par jauno pārstrādes tehnoloģiju atbalstīšanu, koordinēšanu un uzskaitīšanu, kā arī par rezultātu apkopošanu, lai atvieglotu to nodošanu amerikāņu rūpniecības rīcībā. |
| --- | --- |

5.1.6

Visbeidzot, Likumā paredzētais organizatoriskais ietvars tiek pilnveidots ar nanomateriālu ražotāju centra izveidi. Šis centrs atbild par jauno pārstrādes tehnoloģiju atbalstīšanu, koordinēšanu un uzskaitīšanu, kā arī par rezultātu apkopošanu, lai atvieglotu to nodošanu amerikāņu rūpniecības rīcībā.

| 5.1.7 | Bez tam, Likums nosaka, kāds būs attiecīgais finansiālais nodrošinājums ASV nozīmīgākajām federālajām aģentūrām un ministrijām, piemēram, NSF, DOE, NASA un NIST, laikposmā no 2005. līdz 2008. gadam. (24) |
| --- | --- |

5.1.7

Bez tam, Likums nosaka, kāds būs attiecīgais finansiālais nodrošinājums ASV nozīmīgākajām federālajām aģentūrām un ministrijām, piemēram, NSF, DOE, NASA un NIST, laikposmā no 2005. līdz 2008. gadam. (24)

| 5.2 | Pēc tam, kad amerikāņi bija nākuši klajā ar iniciatīvu NNI, Āzijas un Klusā okeāna piekrastes reģiona zinātnes politikas tehnoloģiskās izpētes un attīstības daļā notika fundamentālas pārmaiņas. Tika pieņemti lēmumi, kuru mērķis bija nodrošināt reģionam vadošās pozīcijas nanotehnoloģiju attīstības jomā. Tā daudzās Āzijas un Klusā okeāna valstīs kļuva par “visu prioritāšu prioritāti”, un tai iedalītā finansējuma kopējais apjoms 2003. gadā pārsniedza 1,4 miljardus USD: šai summā 70 % īpatsvars pieder Japānai. Tomēr ievērojamas investīcijas ir reģistrētas arī Ķīnā, Dienvidkorejā, Taivānā, Honkongā, Indijā, Malaizijā, Taizemē, Singapūrā un — ko nedrīkst aizmirst — arī Austrālijā un Jaunzēlandē. |
| --- | --- |

5.2

Pēc tam, kad amerikāņi bija nākuši klajā ar iniciatīvu NNI, Āzijas un Klusā okeāna piekrastes reģiona zinātnes politikas tehnoloģiskās izpētes un attīstības daļā notika fundamentālas pārmaiņas. Tika pieņemti lēmumi, kuru mērķis bija nodrošināt reģionam vadošās pozīcijas nanotehnoloģiju attīstības jomā. Tā daudzās Āzijas un Klusā okeāna valstīs kļuva par “visu prioritāšu prioritāti”, un tai iedalītā finansējuma kopējais apjoms 2003. gadā pārsniedza 1,4 miljardus USD: šai summā 70 % īpatsvars pieder Japānai. Tomēr ievērojamas investīcijas ir reģistrētas arī Ķīnā, Dienvidkorejā, Taivānā, Honkongā, Indijā, Malaizijā, Taizemē, Singapūrā un — ko nedrīkst aizmirst — arī Austrālijā un Jaunzēlandē.

| 5.3 | Kopš astoņdesmito gadu vidus Japāna ir pieņēmusi dažādas daudzgadīgas programmas (uz 5-10 gadiem) nanozinātnes un nanotehnoloģijas jomā. 2003. gadā finansējums zinātnes un tehnoloģiju attīstības programmai nanotehnoloģiju un nanomateriālu jomā sasniedza 900 miljonus USD, taču dažādas tēmas, kas skar nanotehnoloģijas, ir iekļautas arī citās bioloģisko, ekoloģisko un informācijas zinātņu programmās: tā rezultātā 2003. gadā fondi, kas ir šīs jomas rīcībā, sasniedza gandrīz 1,5 miljardus USD un 2004. gadā palielinājās vēl par apmēram 20 %. Pateicoties diviem lielajiem komercuzņēmumiem Mitsui & Co un Mitsubishi Corporation, ir ļoti spēcīgi pārstāvēts arī Japānas privātais sektors. Ievērojamas investīcijas nanotehnoloģijās izdara lielākie Japānas uzņēmumi — NEC, Hitachi, Fujitsu, NTT, Toshiba, Sony, Sumitono Electric, Fuji Xerox un citi. |
| --- | --- |

5.3

Kopš astoņdesmito gadu vidus Japāna ir pieņēmusi dažādas daudzgadīgas programmas (uz 5-10 gadiem) nanozinātnes un nanotehnoloģijas jomā. 2003. gadā finansējums zinātnes un tehnoloģiju attīstības programmai nanotehnoloģiju un nanomateriālu jomā sasniedza 900 miljonus USD, taču dažādas tēmas, kas skar nanotehnoloģijas, ir iekļautas arī citās bioloģisko, ekoloģisko un informācijas zinātņu programmās: tā rezultātā 2003. gadā fondi, kas ir šīs jomas rīcībā, sasniedza gandrīz 1,5 miljardus USD un 2004. gadā palielinājās vēl par apmēram 20 %. Pateicoties diviem lielajiem komercuzņēmumiem Mitsui & Co un Mitsubishi Corporation, ir ļoti spēcīgi pārstāvēts arī Japānas privātais sektors. Ievērojamas investīcijas nanotehnoloģijās izdara lielākie Japānas uzņēmumi — NEC, Hitachi, Fujitsu, NTT, Toshiba, Sony, Sumitono Electric, Fuji Xerox un citi.

| 5.3.1 | Ķīna aktuālajā piecgades plānā 2001. līdz 2005. gadam ir paredzējusi nanotehnoloģijām apmēram 300 miljonus USD lielus izdevumus. Pēc Ķīnas Zinātnes un tehnoloģiju ministra teiktā, šajā jomā darbojas apmēram 50 universitātes, 20 institūti un vairāk nekā 100 uzņēmumi. Lai nodrošinātu atbilstošu platformu nanotehnoloģijas komercializācijai, starp Pekinu un Šanhaju tika izveidots Inženiercentrs un industriālais nanotehnikas parks. Bez tam Ķīnas valdība ir piešķīrusi 33 miljonus USD nacionālā nanozinātnes un nanotehnoloģiju pētniecības centra izveidei ar mērķi uzlabot zinātniskās izpētes koncentrāciju šajā jomā. |
| --- | --- |

5.3.1

Ķīna aktuālajā piecgades plānā 2001. līdz 2005. gadam ir paredzējusi nanotehnoloģijām apmēram 300 miljonus USD lielus izdevumus. Pēc Ķīnas Zinātnes un tehnoloģiju ministra teiktā, šajā jomā darbojas apmēram 50 universitātes, 20 institūti un vairāk nekā 100 uzņēmumi. Lai nodrošinātu atbilstošu platformu nanotehnoloģijas komercializācijai, starp Pekinu un Šanhaju tika izveidots Inženiercentrs un industriālais nanotehnikas parks. Bez tam Ķīnas valdība ir piešķīrusi 33 miljonus USD nacionālā nanozinātnes un nanotehnoloģiju pētniecības centra izveidei ar mērķi uzlabot zinātniskās izpētes koncentrāciju šajā jomā.

| 5.3.2 | Ķīnas Zinātņu akadēmija (CAS) 2002. gadā nodibināja Casnec (CAS nanotehnoloģiskās inženierijas centru ar kopējo finansējuma apjomu 6 milj. USD) kā platformu nanozinātņu un nanotehnoloģiju marketinga paātrināšanai. Honkongā divi galvenie nanotehnikas finansējuma avoti ir Grant Research Council un Innovation and Technology Fund, kuru finansējums laikposmā no 1998. līdz 2002. gadam izlietots 20,6 miljonu USD apmērā. Hong Kong University of Science and Technology (HKUST) un Politehnikums 2003. un 2004. gadā ir atbalstījuši paši savus nanotehnikas centrus ar gandrīz 9 miljonus USD lielu summu. |
| --- | --- |

5.3.2

Ķīnas Zinātņu akadēmija (CAS) 2002. gadā nodibināja Casnec (CAS nanotehnoloģiskās inženierijas centru ar kopējo finansējuma apjomu 6 milj. USD) kā platformu nanozinātņu un nanotehnoloģiju marketinga paātrināšanai. Honkongā divi galvenie nanotehnikas finansējuma avoti ir Grant Research Council un Innovation and Technology Fund, kuru finansējums laikposmā no 1998. līdz 2002. gadam izlietots 20,6 miljonu USD apmērā. Hong Kong University of Science and Technology (HKUST) un Politehnikums 2003. un 2004. gadā ir atbalstījuši paši savus nanotehnikas centrus ar gandrīz 9 miljonus USD lielu summu.

| 5.3.3 | Austrālijā un Jaunzēlandē Australia Research Council (ARC) piecu gadu laikā ir dubultojusi savus konkurētspējīgiem projektiem paredzētos finansējuma avotus. Tā ietvaros tās programmā ietilpst astoņu elitāru centru ierīkošana dažādos reģionos, lai padziļināti pētītu tādas tāmas kā kvantu datortehnoloģijas, kvantu atomāro optiku, fotovoltaiku, progresīvo fotoniku un progresīvās optiskās sistēmas. |
| --- | --- |

5.3.3

Austrālijā un Jaunzēlandē Australia Research Council (ARC) piecu gadu laikā ir dubultojusi savus konkurētspējīgiem projektiem paredzētos finansējuma avotus. Tā ietvaros tās programmā ietilpst astoņu elitāru centru ierīkošana dažādos reģionos, lai padziļināti pētītu tādas tāmas kā kvantu datortehnoloģijas, kvantu atomāro optiku, fotovoltaiku, progresīvo fotoniku un progresīvās optiskās sistēmas.

| 5.3.4 | Jaunzēlandes MacDiarmid Institute for Advanced Materials and Nanotechnology savukārt koordinē izpēti un profesionālo papildapmācību materiālu zinātnēs un nanotehnoloģijā Jaunzēlandē. Tas notiek, balstoties uz spēcīgu sadarbību starp universitātēm un dažādiem partneriem, starp kuriem ir arī Industry Research Ltd. (IRL) un Institute of Geological and Nuclear Sciences (IGNS). |
| --- | --- |

5.3.4

Jaunzēlandes MacDiarmid Institute for Advanced Materials and Nanotechnology savukārt koordinē izpēti un profesionālo papildapmācību materiālu zinātnēs un nanotehnoloģijā Jaunzēlandē. Tas notiek, balstoties uz spēcīgu sadarbību starp universitātēm un dažādiem partneriem, starp kuriem ir arī Industry Research Ltd. (IRL) un Institute of Geological and Nuclear Sciences (IGNS).

| 5.3.5 | MacDiarmid Institute koncentrē savas aktivitātes uz sekojošām jomām: nanoinženiertehniku materiālu izstrādē, optoelektroniku (25), supervadītājiem, ogļūdeņraža nanocaurulēm, kompleksiem vieglajiem un šķidrajiem materiāliem, taustes un attēlu sistēmām un, visbeidzot, uz jauniem enerģijas akumulēšanas materiāliem. |
| --- | --- |

5.3.5

MacDiarmid Institute koncentrē savas aktivitātes uz sekojošām jomām: nanoinženiertehniku materiālu izstrādē, optoelektroniku (25), supervadītājiem, ogļūdeņraža nanocaurulēm, kompleksiem vieglajiem un šķidrajiem materiāliem, taustes un attēlu sistēmām un, visbeidzot, uz jauniem enerģijas akumulēšanas materiāliem.

6.   Vispārīgas piezīmes

| 6.1 | Nanotehnoloģijas spēcīgā ekspansija visā pasaulē — gan Amerikā, gan Āzijā un Okeānijā — liecina par to, ka laiks sistemātiskai un koordinētai rīcībai Eiropā ir vairāk nekā klāt. Ar šīs rīcības palīdzību ir jānodrošina pamatzinātņu un pielietojuma izpētes finansēšana Kopienu un nacionālā līmenī un bez tam jārūpējas par jaunu produktu, procesu un pakalpojumu izplatīšanu. |
| --- | --- |

6.1

Nanotehnoloģijas spēcīgā ekspansija visā pasaulē — gan Amerikā, gan Āzijā un Okeānijā — liecina par to, ka laiks sistemātiskai un koordinētai rīcībai Eiropā ir vairāk nekā klāt. Ar šīs rīcības palīdzību ir jānodrošina pamatzinātņu un pielietojuma izpētes finansēšana Kopienu un nacionālā līmenī un bez tam jārūpējas par jaunu produktu, procesu un pakalpojumu izplatīšanu.

| 6.2 | Kopīgā Eiropas stratēģijā jāiekļauj sekojoši elementi:






  — | kopīgo centienu palielināšana pētniecības un tehnoloģiskās attīstības jomā Eiropas inovāciju un zinātnes telpas izveides ietvaros; |
| --- | --- | --- |

6.2

Kopīgā Eiropas stratēģijā jāiekļauj sekojoši elementi:

—

kopīgo centienu palielināšana pētniecības un tehnoloģiskās attīstības jomā Eiropas inovāciju un zinātnes telpas izveides ietvaros;

| — | rūpniecības sektora un zinātnes pasaules (pētniecības, izglītības, kā arī papildus izglītošanās) interaktīvās sadarbības intensifikācija; |
| --- | --- |

—

rūpniecības sektora un zinātnes pasaules (pētniecības, izglītības, kā arī papildus izglītošanās) interaktīvās sadarbības intensifikācija;

| — | paātrināta industriālā un multisektoralā pielietojuma un sociāli ekonomiskās, tiesiski normatīvās, kā arī fiskālās un finansiālās politikas vides attīstība, papildinot to ar uzņēmumu dibināšanu un jaunām profesionālajām ievirzēm; |
| --- | --- |

—

paātrināta industriālā un multisektoralā pielietojuma un sociāli ekonomiskās, tiesiski normatīvās, kā arī fiskālās un finansiālās politikas vides attīstība, papildinot to ar uzņēmumu dibināšanu un jaunām profesionālajām ievirzēm;

| — | ētisko pamatprincipu ievērošana, vides, kā arī veselības un drošības aizsardzības garantēšana visa zinātnisko pielietojumu dzīvescikla laikā; attiecību ar pilsonisko sabiedrību respektēšana; noteikumu ievērošana mērījumu tehnikas un standartizācijas jomā; |
| --- | --- |

—

ētisko pamatprincipu ievērošana, vides, kā arī veselības un drošības aizsardzības garantēšana visa zinātnisko pielietojumu dzīvescikla laikā; attiecību ar pilsonisko sabiedrību respektēšana; noteikumu ievērošana mērījumu tehnikas un standartizācijas jomā;

| — | pastiprināta pasākumu un iniciatīvu, struktūru un iesaistīto personu tīklu koordinēšana Kopienu līmenī, lai varētu uzturēt un attīsit patreizējās konkurences pozīcijas zinātnes, tehnoloģiju un uz pielietojumu orientētās attīstības procesā; |
| --- | --- |

—

pastiprināta pasākumu un iniciatīvu, struktūru un iesaistīto personu tīklu koordinēšana Kopienu līmenī, lai varētu uzturēt un attīsit patreizējās konkurences pozīcijas zinātnes, tehnoloģiju un uz pielietojumu orientētās attīstības procesā;

| — | tūlītēja jauno dalībvalstu iesaistīšana nanotehnoloģiju izpētes un pielietošanas procesā, izmantojot mērķtiecīgus pasākumus un EFRF un ESF (26) paredzētos finansu līdzekļus. (27) |
| --- | --- |

—

tūlītēja jauno dalībvalstu iesaistīšana nanotehnoloģiju izpētes un pielietošanas procesā, izmantojot mērķtiecīgus pasākumus un EFRF un ESF (26) paredzētos finansu līdzekļus. (27)

| 6.3 | Ievērojamas kritiskās virsvērtības masas izveidei jānoved pie kopīgas stratēģijas rašanās un tālākās attīstības. Ražojošiem rūpniecības sektoriem un pakalpojumu sniedzējiem, sevišķi, nelielākiem uzņēmumiem, no vienas puses, būtu jāvar izmantot šādas stratēģijas rezultātus savas konkurētspējas un inovāciju potenciāla palielināšanā, bet no otras puses, jāspēj dot arī savs ieguldījums, izmantojot priviliģētus Eiropas tīklus, kuros iesaistītas universitātes, sabiedriskie un privātie pētījumu centri, kā arī finansu institūcijas. |
| --- | --- |

6.3

Ievērojamas kritiskās virsvērtības masas izveidei jānoved pie kopīgas stratēģijas rašanās un tālākās attīstības. Ražojošiem rūpniecības sektoriem un pakalpojumu sniedzējiem, sevišķi, nelielākiem uzņēmumiem, no vienas puses, būtu jāvar izmantot šādas stratēģijas rezultātus savas konkurētspējas un inovāciju potenciāla palielināšanā, bet no otras puses, jāspēj dot arī savs ieguldījums, izmantojot priviliģētus Eiropas tīklus, kuros iesaistītas universitātes, sabiedriskie un privātie pētījumu centri, kā arī finansu institūcijas.

| 6.4 | Šīs stratēģijas attīstībai jābūt cieši saistītai ar visas sabiedrības attīstību. Tas nozīmē, ka stratēģijas svarīgākais ieguldījums, kas tai jādod ne tikai uz zināšanām balstītas Eiropas ekonomikas konkurētspējas ziņā, bet arī — un jo sevišķi — veselības, vides aizsardzības un drošības, kā arī Savienības pilsoņu dzīves kvalitātes uzlabošanas jomā, ir jābalsta uz ticamiem pamatojumiem. Respektīvi, ir jārūpējas arī par pilsoņu, uzņēmumu un organizāciju pieprasījumu pēc nanotehnoloģijām, jo noteicošais ir spēja sniegt uz šādu pieprasījumu konkrētas atbildes. |
| --- | --- |

6.4

Šīs stratēģijas attīstībai jābūt cieši saistītai ar visas sabiedrības attīstību. Tas nozīmē, ka stratēģijas svarīgākais ieguldījums, kas tai jādod ne tikai uz zināšanām balstītas Eiropas ekonomikas konkurētspējas ziņā, bet arī — un jo sevišķi — veselības, vides aizsardzības un drošības, kā arī Savienības pilsoņu dzīves kvalitātes uzlabošanas jomā, ir jābalsta uz ticamiem pamatojumiem. Respektīvi, ir jārūpējas arī par pilsoņu, uzņēmumu un organizāciju pieprasījumu pēc nanotehnoloģijām, jo noteicošais ir spēja sniegt uz šādu pieprasījumu konkrētas atbildes.

| 6.5 | Visas sabiedrības mobilizācija nanotehnoloģiju ieviešanai jānodrošina ar caurredzama un droša nanotehnoloģiju attīstības procesa palīdzību. Tas ietver visu pamatizpētes norisi — līdz pat rezultātu pielietošanai, to demonstrēšanai un tirgum piemērotu, inovatīvu produktu un pakalpojumu attīstībai. Šeit ir nepieciešamas viennozīmīgas un visiem pilsoņiem izprotamas vienošanās, ar kurām tiek apliecināts, ka visā ar šo jauno tehnoloģiju palīdzību izgatavoto produktu lietošanas un utilizācijas ciklā tiek nodrošināta atbilstoša uzraudzība un nepārtraukta iespējamo risku novērtēšana. |
| --- | --- |

6.5

Visas sabiedrības mobilizācija nanotehnoloģiju ieviešanai jānodrošina ar caurredzama un droša nanotehnoloģiju attīstības procesa palīdzību. Tas ietver visu pamatizpētes norisi — līdz pat rezultātu pielietošanai, to demonstrēšanai un tirgum piemērotu, inovatīvu produktu un pakalpojumu attīstībai. Šeit ir nepieciešamas viennozīmīgas un visiem pilsoņiem izprotamas vienošanās, ar kurām tiek apliecināts, ka visā ar šo jauno tehnoloģiju palīdzību izgatavoto produktu lietošanas un utilizācijas ciklā tiek nodrošināta atbilstoša uzraudzība un nepārtraukta iespējamo risku novērtēšana.

| 6.6 | Atšķirībā no tā, kā tas bija citu jauno tehnoloģiju izplatīšanās gadījumos, radot labvēlīgu klimatu zinātnes un sabiedrības attiecībās, ir jānovērš barjeru un šķēršļu veidošanās nanotehnoloģiju attīstībā. |
| --- | --- |

6.6

Atšķirībā no tā, kā tas bija citu jauno tehnoloģiju izplatīšanās gadījumos, radot labvēlīgu klimatu zinātnes un sabiedrības attiecībās, ir jānovērš barjeru un šķēršļu veidošanās nanotehnoloģiju attīstībā.

| 6.7 | Gan Eiropas struktūru izveidei, gan jaunu starpdisciplināro zinātnieku un universitāšu profilu attīstībai ir vienlīdz liela nozīme. Arī šī iemesla dēļ ir jāiegūst pilnīga uzticēšanās no nodokļu maksātāju un politisko lēmumu pieņēmēju puses, viņiem ir jāatzīst milzīgās iespējas, ko piedāvā nanotehnoloģiskā revolūcija. |
| --- | --- |

6.7

Gan Eiropas struktūru izveidei, gan jaunu starpdisciplināro zinātnieku un universitāšu profilu attīstībai ir vienlīdz liela nozīme. Arī šī iemesla dēļ ir jāiegūst pilnīga uzticēšanās no nodokļu maksātāju un politisko lēmumu pieņēmēju puses, viņiem ir jāatzīst milzīgās iespējas, ko piedāvā nanotehnoloģiskā revolūcija.

| 6.8 | Tādēļ nanotehnoloģiju attīstība ir liels izaicinājums ne tikai intelektuāļu un zinātnieku aprindām, bet arī visai sabiedrībai, jo fenomeni, kuru dabas zinātņu pamatotās likumsakarības ir pazīstamas makro- līmenī, nano- līmenī izmainās, samazinās vai tiek likvidēti. Tam var būt ievērojamas — arī dramatiskas — sekas pielietojuma ziņā, un tas var novest pie jaunu ražošanas tehniku, jaunu pamatprincipu, dažādu pakalpojumu sniegšanas veidu un jaunu profesionālo ieviržu rašanās. |
| --- | --- |

6.8

Tādēļ nanotehnoloģiju attīstība ir liels izaicinājums ne tikai intelektuāļu un zinātnieku aprindām, bet arī visai sabiedrībai, jo fenomeni, kuru dabas zinātņu pamatotās likumsakarības ir pazīstamas makro- līmenī, nano- līmenī izmainās, samazinās vai tiek likvidēti. Tam var būt ievērojamas — arī dramatiskas — sekas pielietojuma ziņā, un tas var novest pie jaunu ražošanas tehniku, jaunu pamatprincipu, dažādu pakalpojumu sniegšanas veidu un jaunu profesionālo ieviržu rašanās.

| 6.8.1 | Priekšnoteikums šādam straujam apvērsumam ir jaunu vadības spēku radīšanas un/vai esošo pārkvalificēšanas stratēģija, kas spētu pārvaldīt šo apvērsumu, īstenot šī procesa jauno ielietojumu, veicināt jaunu profesionālo ieviržu rašanos un piesaistīt visas pasaules “gaišākos prātus”. |
| --- | --- |

6.8.1

Priekšnoteikums šādam straujam apvērsumam ir jaunu vadības spēku radīšanas un/vai esošo pārkvalificēšanas stratēģija, kas spētu pārvaldīt šo apvērsumu, īstenot šī procesa jauno ielietojumu, veicināt jaunu profesionālo ieviržu rašanos un piesaistīt visas pasaules “gaišākos prātus”.

| 6.9 | Komisijas nesen iesniegtās finansiālās prognozes 2007. līdz 2013. gadam ir jāpārbauda un jāmaina līdzekļu piešķiršanas daļā, lai tās atbilstu jaunās tehnoloģiskās revolūcijas izaicinājumam. Piemēram, Savienoto Valstu Kongress tikai 2004. gadā vien piešķīra šai jomai vairāk nekā 700 miljonus eiro. Saskaņā ar ASV Federālās pamatizpētes veicināšanas iestādes (National Science Foundation — NSF) vērtējumu 2003. gadā visā pasaulē tehnoloģijās no civilās puses ir investēta vairāk nekā 2,7 miljardus eiro liela summa, kuras sadalījums ir sekojošs:






  — | apmēram 700 miljoni eiro — ASV (tos papildina vēl 250 miljoni eiro, ko pārvalda ASV Aizsardzības Ministrija); |
| --- | --- | --- |

6.9

Komisijas nesen iesniegtās finansiālās prognozes 2007. līdz 2013. gadam ir jāpārbauda un jāmaina līdzekļu piešķiršanas daļā, lai tās atbilstu jaunās tehnoloģiskās revolūcijas izaicinājumam. Piemēram, Savienoto Valstu Kongress tikai 2004. gadā vien piešķīra šai jomai vairāk nekā 700 miljonus eiro. Saskaņā ar ASV Federālās pamatizpētes veicināšanas iestādes (National Science Foundation — NSF) vērtējumu 2003. gadā visā pasaulē tehnoloģijās no civilās puses ir investēta vairāk nekā 2,7 miljardus eiro liela summa, kuras sadalījums ir sekojošs:

—

apmēram 700 miljoni eiro — ASV (tos papildina vēl 250 miljoni eiro, ko pārvalda ASV Aizsardzības Ministrija);

| — | 720 miljoni eiro — Japānā; |
| --- | --- |

—

720 miljoni eiro — Japānā;

| — | mazāk kā 600 miljoni eiro — Eiropā (ieskaitot Šveici); |
| --- | --- |

—

mazāk kā 600 miljoni eiro — Eiropā (ieskaitot Šveici);

| — | apmēram 720 miljoni eiro — pārējās pasaules valstīs. |
| --- | --- |

—

apmēram 720 miljoni eiro — pārējās pasaules valstīs.

| 6.10 | Globālā industriālās ražošanas izaugsme nanotehnoloģiju jomā nākamajiem desmit līdz piecpadsmit gadiem tiek novērtēta 1.000 miljardu eiro apmērā un būs saistīta ar nepieciešamību pēc jauniem cilvēkresursiem ar šim sektoram atbilstošu kvalifikāciju, kas kopumā veido vairāk kā divus miljonus nodarbināto. |
| --- | --- |

6.10

Globālā industriālās ražošanas izaugsme nanotehnoloģiju jomā nākamajiem desmit līdz piecpadsmit gadiem tiek novērtēta 1.000 miljardu eiro apmērā un būs saistīta ar nepieciešamību pēc jauniem cilvēkresursiem ar šim sektoram atbilstošu kvalifikāciju, kas kopumā veido vairāk kā divus miljonus nodarbināto.

| 6.10.1 | Arī šī premisa apstiprina to, ka spēkā princips: “Nanotehnoloģijas ir nodarbinātības stratēģijas progress (28)”. Uz zināšanām balstītas sabiedrības attīstību, pirmkārt, patiešām var novērtēt pēc tās spējas iejūtīgi un apzinīgi iekļauties jaunajās jomās, kas ir saistītas ar darbavietu radīšanu un progresu. |
| --- | --- |

6.10.1

Arī šī premisa apstiprina to, ka spēkā princips: “Nanotehnoloģijas ir nodarbinātības stratēģijas progress (28)”. Uz zināšanām balstītas sabiedrības attīstību, pirmkārt, patiešām var novērtēt pēc tās spējas iejūtīgi un apzinīgi iekļauties jaunajās jomās, kas ir saistītas ar darbavietu radīšanu un progresu.

| 6.11 | ES finansiālo un humāno resursu palielināšanai un koordinēšanai Kopienu līmenī līdz ar to ir principiāla nozīme veiksmīgai Kopienu stratēģijas īstenošanai šajā sektorā. |
| --- | --- |

6.11

ES finansiālo un humāno resursu palielināšanai un koordinēšanai Kopienu līmenī līdz ar to ir principiāla nozīme veiksmīgai Kopienu stratēģijas īstenošanai šajā sektorā.

| 6.12 | Āzijas un Amerikas pieredze parādīja, ka nav iespējams iztikt bez integrētas bāzes, uz kuras tiek īstenoti dažādie, ar šī sektora attīstību tieši vai netieši saistīti pasākumi, lai nodrošinātu proaktīvu pieeju nepieciešamībai pēc uzņēmumu dibināšanas, jaunām izglītības programmām un jauna tiesiskā, normatīvā un tehniskās standartizācijas ietvara. |
| --- | --- |

6.12

Āzijas un Amerikas pieredze parādīja, ka nav iespējams iztikt bez integrētas bāzes, uz kuras tiek īstenoti dažādie, ar šī sektora attīstību tieši vai netieši saistīti pasākumi, lai nodrošinātu proaktīvu pieeju nepieciešamībai pēc uzņēmumu dibināšanas, jaunām izglītības programmām un jauna tiesiskā, normatīvā un tehniskās standartizācijas ietvara.

| 6.13 | Kā uzsvērts daudzos līdz šim veiktos pētījumos (29), nanotehnoloģijas ļauj ražot, apstrādāt un izvietot daļiņas, vienlaikus nodrošinot proaktīvu tehnoloģisko bāzi un konkurētspējīgas apstrādes un ražošanas izmaksas. |
| --- | --- |

6.13

Kā uzsvērts daudzos līdz šim veiktos pētījumos (29), nanotehnoloģijas ļauj ražot, apstrādāt un izvietot daļiņas, vienlaikus nodrošinot proaktīvu tehnoloģisko bāzi un konkurētspējīgas apstrādes un ražošanas izmaksas.

| 6.14 | Ilgtermiņā zinātne spēs nodrošināt instrumentus, ar kuriem samontēt nanoobjektus, kas veidos kompleksas sistēmas un pildīs tādas funkcijas, ko nespēj atsevišķi komponenti. Taču tas ir tālākās nākotnes mērķis, kura gatavību tirgum vēl nav iespējams novērtēt, bet kura sasniegšanu obligāti nepieciešams veicināt ar atbilstošu pasākumu palīdzību. |
| --- | --- |

6.14

Ilgtermiņā zinātne spēs nodrošināt instrumentus, ar kuriem samontēt nanoobjektus, kas veidos kompleksas sistēmas un pildīs tādas funkcijas, ko nespēj atsevišķi komponenti. Taču tas ir tālākās nākotnes mērķis, kura gatavību tirgum vēl nav iespējams novērtēt, bet kura sasniegšanu obligāti nepieciešams veicināt ar atbilstošu pasākumu palīdzību.

| 6.15 | Daži “inteliģenti” materiāli (30) jau ir realizēti un pieejami patērētājiem:






  — | ilgmūžīgi materiāli autorūpniecībai, aviācijai un kosmiskajiem lidojumiem, |
| --- | --- | --- |

6.15

Daži “inteliģenti” materiāli (30) jau ir realizēti un pieejami patērētājiem:

—

ilgmūžīgi materiāli autorūpniecībai, aviācijai un kosmiskajiem lidojumiem,

| — | augstas efektivitātes smērvielas, |
| --- | --- |

—

augstas efektivitātes smērvielas,

| — | nanodaliņas berzes mazināšanai, |
| --- | --- |

—

nanodaliņas berzes mazināšanai,

| — | mehānisko daļu virsmas apstrāde, |
| --- | --- |

—

mehānisko daļu virsmas apstrāde,

| — | ārkārtīgi maza izmēra Intelligent Sticks ar atmiņas ietilpību līdz 1.000 MB, (31) |
| --- | --- |

—

ārkārtīgi maza izmēra Intelligent Sticks ar atmiņas ietilpību līdz 1.000 MB, (31)

| — | fleksibli kompaktdiski mūzikas ierakstiem ar ilgumu, kas pārsniedz divdesmit stundas, |
| --- | --- |

—

fleksibli kompaktdiski mūzikas ierakstiem ar ilgumu, kas pārsniedz divdesmit stundas,

| — | pašattīrošas auduma, keramikas vai stikla virsmas, (32) |
| --- | --- |

—

pašattīrošas auduma, keramikas vai stikla virsmas, (32)

| — | stikli ar elektriski regulējamu caurspīdīgumu, |
| --- | --- |

—

stikli ar elektriski regulējamu caurspīdīgumu,

| — | karstumizturīgi stikli, kas pacieš pat ārkārtīgi augstas temperatūras, |
| --- | --- |

—

karstumizturīgi stikli, kas pacieš pat ārkārtīgi augstas temperatūras,

| — | nanostrukturēts skārds, kas nav saskrāpējams un ir izturīgs pret koroziju, |
| --- | --- |

—

nanostrukturēts skārds, kas nav saskrāpējams un ir izturīgs pret koroziju,

| — | diagnostikas sistēmas, |
| --- | --- |

—

diagnostikas sistēmas,

| — | īpašas aizsarglakas, ar ko apstrādā mūra konstrukcijās un ēkas, |
| --- | --- |

—

īpašas aizsarglakas, ar ko apstrādā mūra konstrukcijās un ēkas,

| — | aizsarglakas mūra konstrukcijām, dzelzceļa vagoniem un citiem objektiem, kas pasargā no grafiti uzklāšanas. |
| --- | --- |

—

aizsarglakas mūra konstrukcijām, dzelzceļa vagoniem un citiem objektiem, kas pasargā no grafiti uzklāšanas.

| 6.15.1 | Augstāk uzskaitītās pielietojuma jomas papildina vēl daudzas citas, kas jau tiek izmantotas vai atrodas izstrādes nobeiguma fāzē un pavisam drīz kļūs par ikdienas dzīves sastāvdaļu. Tās iezīmē evolūciju un/vai revolūciju “domotikā” (33) un tādējādi veicina pilsoņu dzīves kvalitātes uzlabošanos. |
| --- | --- |

6.15.1

Augstāk uzskaitītās pielietojuma jomas papildina vēl daudzas citas, kas jau tiek izmantotas vai atrodas izstrādes nobeiguma fāzē un pavisam drīz kļūs par ikdienas dzīves sastāvdaļu. Tās iezīmē evolūciju un/vai revolūciju “domotikā” (33) un tādējādi veicina pilsoņu dzīves kvalitātes uzlabošanos.

| 6.16 | Pateicoties biomimētikai, kas pēta iespēju savienot elektroniskas sistēmas ar bioloģiskiem audiem, tuvā nākotnē būs iespējams nodrošināt jaunus stimulus organismiem ar bojātām dzirdes funkcijām vai dāvāt acu gaismu organismiem ar bojātu redzi. |
| --- | --- |

6.16

Pateicoties biomimētikai, kas pēta iespēju savienot elektroniskas sistēmas ar bioloģiskiem audiem, tuvā nākotnē būs iespējams nodrošināt jaunus stimulus organismiem ar bojātām dzirdes funkcijām vai dāvāt acu gaismu organismiem ar bojātu redzi.

| 6.16.1 | Laboratorijā jau ir realizēti dažāda veida mikromotori (34), kas spēj sasniegt iepriekš noteiktu mērķi, piemēram, neitralizēt inficētu šūnu, lai tā nepārnes infekciju uz citām šūnām. Patlaban operatīvā iejaukšanās skar ne tikai slimās, bet arī veselās šūnas un tādējādi nereti nodara organismam ievērojamu kaitējumu. |
| --- | --- |

6.16.1

Laboratorijā jau ir realizēti dažāda veida mikromotori (34), kas spēj sasniegt iepriekš noteiktu mērķi, piemēram, neitralizēt inficētu šūnu, lai tā nepārnes infekciju uz citām šūnām. Patlaban operatīvā iejaukšanās skar ne tikai slimās, bet arī veselās šūnas un tādējādi nereti nodara organismam ievērojamu kaitējumu.

| 6.16.2 | Zinātnē pielietotā tehnika jau šodien spēj demonstrēt daudzus konkrētus rezultātus, kas varētu būt izmantojami ikdienas dzīvē, kaut arī izmaksas patlaban ir ļoti lielas. Lai izmaksas kļūtu pieejamas, zināšanām par jaunajām iespējām ir jākļūst par visas sabiedrības kulturālu vērtību un tādējādi jārada iespēja mainīt iesakņojušos procesus un ieradumus, jo tie vairumā gadījumu kavē un novilcina pārmaiņas. |
| --- | --- |

6.16.2

Zinātnē pielietotā tehnika jau šodien spēj demonstrēt daudzus konkrētus rezultātus, kas varētu būt izmantojami ikdienas dzīvē, kaut arī izmaksas patlaban ir ļoti lielas. Lai izmaksas kļūtu pieejamas, zināšanām par jaunajām iespējām ir jākļūst par visas sabiedrības kulturālu vērtību un tādējādi jārada iespēja mainīt iesakņojušos procesus un ieradumus, jo tie vairumā gadījumu kavē un novilcina pārmaiņas.

| 6.17 | Tekstilrūpniecība, apģērbu un apavu ražošana tās tradicionālajā formā visā Eiropas Savienībā atrodas krīzes priekšā arī tādēļ, ka šo krīzi rada konkurence no to valstu puses, kurās netiek ņemtas vērā fundamentālas darba tiesības un cenā netiek ierēķinātas ne vides piesārņojuma, ne darba vietas higiēnas un drošības izmaksas. |
| --- | --- |

6.17

Tekstilrūpniecība, apģērbu un apavu ražošana tās tradicionālajā formā visā Eiropas Savienībā atrodas krīzes priekšā arī tādēļ, ka šo krīzi rada konkurence no to valstu puses, kurās netiek ņemtas vērā fundamentālas darba tiesības un cenā netiek ierēķinātas ne vides piesārņojuma, ne darba vietas higiēnas un drošības izmaksas.

| 6.17.1 | Inteliģenti un/vai tehniski audumi, kas tiek izgatavoti ar nanotehnoloģisku pulveru palīdzību, izplatītās daudzās Eiropas valstīs, un to izplatības pieaugums gadā ir apmēram 30 %. Šiem no jauna izstrādātajiem audumiem ir īpaša loma drošības ziņā visos aspektos: sākot no ceļu satiksmes drošības, līdz vides piesārņojuma novēršanai, saskarē ar ķimikālijām, alerģiju izraisošiem produktiem, atmosfēras iedarbībā utt. (35) |
| --- | --- |

6.17.1

Inteliģenti un/vai tehniski audumi, kas tiek izgatavoti ar nanotehnoloģisku pulveru palīdzību, izplatītās daudzās Eiropas valstīs, un to izplatības pieaugums gadā ir apmēram 30 %. Šiem no jauna izstrādātajiem audumiem ir īpaša loma drošības ziņā visos aspektos: sākot no ceļu satiksmes drošības, līdz vides piesārņojuma novēršanai, saskarē ar ķimikālijām, alerģiju izraisošiem produktiem, atmosfēras iedarbībā utt. (35)

| 6.18 | Sakarā ar nanotehnoloģijām fundamentālas izmaiņas patlaban notiek arī medicīnā, sevišķi, smagu audzēju un vecuma izraisītu slimību diagnostikas un savlaicīgas ārstēšanas jomā. Mērķtiecīgi pielietotas nanodaļiņas var izmantot kā ļoti efektīvus indikatorus infekcijas izraisītāju vai īpašu vielmaiņas produktu noteikšanai vai kā medijus medikamentu ievadīšanai īpašās orgānu zonās vai lokāli ierobežotās slimības skartajās daļās. Šāda veida sistēmas jau tiek izmantotas dažādos izmēģinājumos. |
| --- | --- |

6.18

Sakarā ar nanotehnoloģijām fundamentālas izmaiņas patlaban notiek arī medicīnā, sevišķi, smagu audzēju un vecuma izraisītu slimību diagnostikas un savlaicīgas ārstēšanas jomā. Mērķtiecīgi pielietotas nanodaļiņas var izmantot kā ļoti efektīvus indikatorus infekcijas izraisītāju vai īpašu vielmaiņas produktu noteikšanai vai kā medijus medikamentu ievadīšanai īpašās orgānu zonās vai lokāli ierobežotās slimības skartajās daļās. Šāda veida sistēmas jau tiek izmantotas dažādos izmēģinājumos.

7.   Īpašas piezīmes

| 7.1 | Nanotehnoloģiskā pieeja jauniem materiāliem ir vērsta uz jaunu funkciju radīšanu, lietojot sastāvdaļas no nanometriskā diapazona. Iespaidīgs piemērs ir cēlies no ilgmūžīgu un efektīvu materiālu ražošanas un transformācijas tehnikas automobiļu un aviācijas sektoros, respektīvi, sektoros, kuros Eiropa ieņem labākas pozīcijas nekā galvenie konkurenti. Tika izsmeļoši parādīts, ka nanostrukturētas sistēmas var ievērojami mazināt divu savstarpējā saskarē esošu virsmu berzi un, tātad, aizkavēt arī to nolietošanos. |
| --- | --- |

7.1

Nanotehnoloģiskā pieeja jauniem materiāliem ir vērsta uz jaunu funkciju radīšanu, lietojot sastāvdaļas no nanometriskā diapazona. Iespaidīgs piemērs ir cēlies no ilgmūžīgu un efektīvu materiālu ražošanas un transformācijas tehnikas automobiļu un aviācijas sektoros, respektīvi, sektoros, kuros Eiropa ieņem labākas pozīcijas nekā galvenie konkurenti. Tika izsmeļoši parādīts, ka nanostrukturētas sistēmas var ievērojami mazināt divu savstarpējā saskarē esošu virsmu berzi un, tātad, aizkavēt arī to nolietošanos.

| 7.1.1 | Kā piemēru (kas noteikti pilnībā nenosedz dažādās nanotehnoloģiju pielietojuma jomas produktu izgatavošanā) var minēt no nanodaliņām sastāvošu virsmu un materiālu izstrādāšanu berzes un nolietojuma mazināšanai. Šīm sistēmām ir fundamentāla loma, attīstoties jauniem industriālajiem procesiem ar augstu efektivitātes līmeni un minimālu kaitējumu apkārtējai videi. Apmēram 25 % no visā pasaulē patērētās enerģijas tiek izšķērdēti berzes izraisīto zudumu rezultātā. (36) Zaudējumi, kas saistīti ar mehānisko daļu nolietošanos, veido 1,3 līdz 1,6 % no industrializētas valsts iekšzemes kopprodukta (IKP). Saskaņā ar novērtējumu berzes, nolietošanās un eļļošanas radītās izmaksas gadā sastāda 350 miljardus eiro. To dalījums pa sektoriem ir sekojošs: sauszemes transports — 46,6 %, rūpnieciskās ražošanas procesi — 33 %, energoapgāde — 6,8 %, aviācija — 2,8 %, sadzīves patēriņš — 0,5 %, citi — 10,3 %. (37) |
| --- | --- |

7.1.1

Kā piemēru (kas noteikti pilnībā nenosedz dažādās nanotehnoloģiju pielietojuma jomas produktu izgatavošanā) var minēt no nanodaliņām sastāvošu virsmu un materiālu izstrādāšanu berzes un nolietojuma mazināšanai. Šīm sistēmām ir fundamentāla loma, attīstoties jauniem industriālajiem procesiem ar augstu efektivitātes līmeni un minimālu kaitējumu apkārtējai videi. Apmēram 25 % no visā pasaulē patērētās enerģijas tiek izšķērdēti berzes izraisīto zudumu rezultātā. (36) Zaudējumi, kas saistīti ar mehānisko daļu nolietošanos, veido 1,3 līdz 1,6 % no industrializētas valsts iekšzemes kopprodukta (IKP). Saskaņā ar novērtējumu berzes, nolietošanās un eļļošanas radītās izmaksas gadā sastāda 350 miljardus eiro. To dalījums pa sektoriem ir sekojošs: sauszemes transports — 46,6 %, rūpnieciskās ražošanas procesi — 33 %, energoapgāde — 6,8 %, aviācija — 2,8 %, sadzīves patēriņš — 0,5 %, citi — 10,3 %. (37)

| 7.1.2 | Tātad, jaunas tehnoloģiskās platformas ir jābalsta uz pamatprincipiem, kuros tiek ņemtas vērā nanotehnoloģiju specifiskās īpašības un, sevišķi, fakts, ka atbilst funkcijas un izmēri jeb izmēru kontrole atbilst funkciju kontrolei. Apgaismojošs ir piemērs par smērvielām: Ja kādā virsmā ir iekļautas atbilstoša izmēra nanometriskās daļiņas, vairs nav nepieciešams lietot smērvielas, jo šo funkciju, pateicoties jaunajiem izmēriem, jau pilda nanodaļiņas. |
| --- | --- |

7.1.2

Tātad, jaunas tehnoloģiskās platformas ir jābalsta uz pamatprincipiem, kuros tiek ņemtas vērā nanotehnoloģiju specifiskās īpašības un, sevišķi, fakts, ka atbilst funkcijas un izmēri jeb izmēru kontrole atbilst funkciju kontrolei. Apgaismojošs ir piemērs par smērvielām: Ja kādā virsmā ir iekļautas atbilstoša izmēra nanometriskās daļiņas, vairs nav nepieciešams lietot smērvielas, jo šo funkciju, pateicoties jaunajiem izmēriem, jau pilda nanodaļiņas.

| 7.1.3 | Nanostrukturētie, t.i., nanometriska izmēra daļiņas saturošie, materiāli un apšuvumi spēj ievērojami samazināt iepriekš aprakstītos procentuālos rādītājus. Piemēram, berzes koeficienta samazināšana par 20 % vieglās automašīnas pārnesumkārbā var par 0,64 % līdz 0,80 % mazināt enerģijas zudumus. Transporta sektorā vien tas katru gadu palīdzētu ietaupīt 26 miljardus eiro. |
| --- | --- |

7.1.3

Nanostrukturētie, t.i., nanometriska izmēra daļiņas saturošie, materiāli un apšuvumi spēj ievērojami samazināt iepriekš aprakstītos procentuālos rādītājus. Piemēram, berzes koeficienta samazināšana par 20 % vieglās automašīnas pārnesumkārbā var par 0,64 % līdz 0,80 % mazināt enerģijas zudumus. Transporta sektorā vien tas katru gadu palīdzētu ietaupīt 26 miljardus eiro.

| 7.1.4 | Virsmu kontrole un inženiertehniskā modificēšana ir atslēgas tehnoloģija ilgspējīgas izaugsmes nodrošināšanai. Britu Tirdzniecības un rūpniecības Ministrijas izklāstīts rūpniecības attīstības statuss virsmu modifikācijas jomā laikposmā no 1995. līdz 2005. un 2010. gadam. (38) No ziņojuma izriet, ka Lielbritānijā virsmu modifikāciju tirgus apjoms 1995. gadā bija apmēram 15 miljardi eiro un preču ražošanas vērtība sastādīja apmēram 150 miljardus eiro, no kuriem 7 miljardi bija saistīti ar tehnoloģiju izstrādi virsmu aizsardzībai pret nodilumu. Šajā sektorā Apvienotā Karaliste 2005. gadam prognozē apmēram 32 miljardus eiro lielu ieguldījumu, kas ietekmēs industriālos procesus apmēram 215 miljardu eiro vērtībā . |
| --- | --- |

7.1.4

Virsmu kontrole un inženiertehniskā modificēšana ir atslēgas tehnoloģija ilgspējīgas izaugsmes nodrošināšanai. Britu Tirdzniecības un rūpniecības Ministrijas izklāstīts rūpniecības attīstības statuss virsmu modifikācijas jomā laikposmā no 1995. līdz 2005. un 2010. gadam. (38) No ziņojuma izriet, ka Lielbritānijā virsmu modifikāciju tirgus apjoms 1995. gadā bija apmēram 15 miljardi eiro un preču ražošanas vērtība sastādīja apmēram 150 miljardus eiro, no kuriem 7 miljardi bija saistīti ar tehnoloģiju izstrādi virsmu aizsardzībai pret nodilumu. Šajā sektorā Apvienotā Karaliste 2005. gadam prognozē apmēram 32 miljardus eiro lielu ieguldījumu, kas ietekmēs industriālos procesus apmēram 215 miljardu eiro vērtībā .

| 7.1.5 | Atbilstošo rādītāju aprēķins Eiropas tirgum ir 240 miljardi eiro virsmu apstrādei ar ietekmi uz citiem ražošanas sektoriem apmēram 1.600 miljardu eiro vērtībā. |
| --- | --- |

7.1.5

Atbilstošo rādītāju aprēķins Eiropas tirgum ir 240 miljardi eiro virsmu apstrādei ar ietekmi uz citiem ražošanas sektoriem apmēram 1.600 miljardu eiro vērtībā.

| 7.2 | Lai industriālais progress varētu gūt labumu no nanotehnoloģijām (39), tam jābūt balstītam uz spēju nodrošināt tradicionālo ražošanas metožu un tehnoloģiju (top-down) apvienošanu ar inovatīvām metodēm uz jau eksistējošām vai vēl izveidojamām platformām, kas nodrošina iespēju nanometriskā līmenī izgatavot, mainīt un integrēt jaunas daļas. |
| --- | --- |

7.2

Lai industriālais progress varētu gūt labumu no nanotehnoloģijām (39), tam jābūt balstītam uz spēju nodrošināt tradicionālo ražošanas metožu un tehnoloģiju (top-down) apvienošanu ar inovatīvām metodēm uz jau eksistējošām vai vēl izveidojamām platformām, kas nodrošina iespēju nanometriskā līmenī izgatavot, mainīt un integrēt jaunas daļas.

| 7.2.1 | Fundamentāla nozīme ir principam, kas balstās uz vadību. Līdzās vispārējām, uz patērētāju orientētajām iniciatīvām nepieciešams īstenot iniciatīvas, kas vērstas uz nozaru asociācijām, vietējo pārvaldi un bezpeļņas sektoru, lai tādējādi iesaistītu procesā ekonomiskos, politiskos un sociālos tīklus. Šeit svarīgu lomu varētu spēlēt kompetenču centri (40), kas rada priekšnoteikumus uzlabotai koordinācijai starp vietējā un Kopienu līmeņa iniciatīvām un nodrošina labvēlīgu klimatu inovācijām nanotehnoloģiju jomā. Šeit būtu jāiekļauj arī iniciatīvas, kas saistītas ar nanotehnoloģijas ietekmes novērtēšanu no veselības un vides aizsardzības aspekta. Bez tam, būtu mērķtiecīgi nodrošināt saistību starp ES atbalstītajiem pasākumiem (top-down) un iniciatīvām, kas radušās un tiek veicinātas vietējā līmenī (bottom-up). |
| --- | --- |

7.2.1

Fundamentāla nozīme ir principam, kas balstās uz vadību. Līdzās vispārējām, uz patērētāju orientētajām iniciatīvām nepieciešams īstenot iniciatīvas, kas vērstas uz nozaru asociācijām, vietējo pārvaldi un bezpeļņas sektoru, lai tādējādi iesaistītu procesā ekonomiskos, politiskos un sociālos tīklus. Šeit svarīgu lomu varētu spēlēt kompetenču centri (40), kas rada priekšnoteikumus uzlabotai koordinācijai starp vietējā un Kopienu līmeņa iniciatīvām un nodrošina labvēlīgu klimatu inovācijām nanotehnoloģiju jomā. Šeit būtu jāiekļauj arī iniciatīvas, kas saistītas ar nanotehnoloģijas ietekmes novērtēšanu no veselības un vides aizsardzības aspekta. Bez tam, būtu mērķtiecīgi nodrošināt saistību starp ES atbalstītajiem pasākumiem (top-down) un iniciatīvām, kas radušās un tiek veicinātas vietējā līmenī (bottom-up).

| 7.3 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja vēlas apstiprināt, ka tā apzinās ievērojamo nanozinātnes un nanotehnoloģijas attīstības potenciālu Lisabonas stratēģijas kontekstā. Zinātņu apvienošana uz dabas materiālās vienotības bāzes nano- līmenī nozīmē jauna pamatakmens ielikšanu zināšanu, inovāciju, tehnoloģiju un attīstības apvienošanai. |
| --- | --- |

7.3

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja vēlas apstiprināt, ka tā apzinās ievērojamo nanozinātnes un nanotehnoloģijas attīstības potenciālu Lisabonas stratēģijas kontekstā. Zinātņu apvienošana uz dabas materiālās vienotības bāzes nano- līmenī nozīmē jauna pamatakmens ielikšanu zināšanu, inovāciju, tehnoloģiju un attīstības apvienošanai.

| 7.4 | Neskatoties uz Sestajā Pētniecības ietvara programmā noteikto centienu īstenošanu, koordinācijas mēģinājumi Eiropas līmenī nav spējuši izkļūt no sadrumstalotības stāvokļa. Šķiet, ka koncentrēšanās šeit notiek uz resursu izmantošanas racionalizāciju. Kaut arī pamatizpēte un jaunu industriālo procesu izstrādāšana saņem spēcīgu atbalstu, tādu iniciatīvu veicināšana un atbalstīšana, kuru mērķis ir masveida produkcijas ražošanai izmantojamu tehnoloģiju attīstība, ir izrādījusies nepietiekama. Vēl mazākā mērā ir izdevies ievirzīt sliedēs šajā jomā Eiropas līmeņa vadību. |
| --- | --- |

7.4

Neskatoties uz Sestajā Pētniecības ietvara programmā noteikto centienu īstenošanu, koordinācijas mēģinājumi Eiropas līmenī nav spējuši izkļūt no sadrumstalotības stāvokļa. Šķiet, ka koncentrēšanās šeit notiek uz resursu izmantošanas racionalizāciju. Kaut arī pamatizpēte un jaunu industriālo procesu izstrādāšana saņem spēcīgu atbalstu, tādu iniciatīvu veicināšana un atbalstīšana, kuru mērķis ir masveida produkcijas ražošanai izmantojamu tehnoloģiju attīstība, ir izrādījusies nepietiekama. Vēl mazākā mērā ir izdevies ievirzīt sliedēs šajā jomā Eiropas līmeņa vadību.

| 7.5 | Efektīvai koordinācijai dalībvalstu līmenī ir fundamentāla nozīme. Taču līdz šim tā praksē netika pielietota, sevišķi, izpētes rezultātu īstenošanas jomā. Uzņēmumi — jo īpaši, mazie un vidējie uzņēmumi — daudzās Eiropas valstīs bija spiesti cīnīties ar sekojošām grūtībām:






  — | fundamentālu zināšanu trūkums nanozinātnes un nanotehnoloģijas jomā; |
| --- | --- | --- |

7.5

Efektīvai koordinācijai dalībvalstu līmenī ir fundamentāla nozīme. Taču līdz šim tā praksē netika pielietota, sevišķi, izpētes rezultātu īstenošanas jomā. Uzņēmumi — jo īpaši, mazie un vidējie uzņēmumi — daudzās Eiropas valstīs bija spiesti cīnīties ar sekojošām grūtībām:

—

fundamentālu zināšanu trūkums nanozinātnes un nanotehnoloģijas jomā;

| — | uzņēmumu vajadzībām atbilstošu profesionālo ieviržu trūkums; |
| --- | --- |

—

uzņēmumu vajadzībām atbilstošu profesionālo ieviržu trūkums;

| — | nespēja novērtēt jauno tehnoloģiju ietekmi uz tehnoloģiskajiem procesiem un tirgu; |
| --- | --- |

—

nespēja novērtēt jauno tehnoloģiju ietekmi uz tehnoloģiskajiem procesiem un tirgu;

| — | grūtības iegādāties un novērtēt izejvielas ar nanostruktūru; |
| --- | --- |

—

grūtības iegādāties un novērtēt izejvielas ar nanostruktūru;

| — | nespēja iesaistīt nanotehnoloģiskos procesus tradicionālajās ražošanās metodēs; |
| --- | --- |

—

nespēja iesaistīt nanotehnoloģiskos procesus tradicionālajās ražošanās metodēs;

| — | grūtības nanoproduktu tirgus attīstības novērtēšanā; |
| --- | --- |

—

grūtības nanoproduktu tirgus attīstības novērtēšanā;

| — | nepietiekami kontakti ar universitātēm un inovāciju centriem. |
| --- | --- |

—

nepietiekami kontakti ar universitātēm un inovāciju centriem.

| 7.6 | EESK uzskata, ka ir loti svarīgi ar pētniecības palīdzību radīt lietderīgu sistēmu sabiedrības veselības aizsardzības un pilsoņu ikdienas dzīves jomā, vienmēr sekojot “mimesis” principam — dabas atdarināšanai. |
| --- | --- |

7.6

EESK uzskata, ka ir loti svarīgi ar pētniecības palīdzību radīt lietderīgu sistēmu sabiedrības veselības aizsardzības un pilsoņu ikdienas dzīves jomā, vienmēr sekojot “mimesis” principam — dabas atdarināšanai.

| 7.7 | EESK ar prieku uzņem ziņu par tematiskā tīkla “Nanoforums” (41) nodibināšanu un cer, ka šī tīkla publikācijas tiks pārtulkotas visu dalībvalstu valodās un izplatītas šajās valstīs. Publikācijās izmantotajai valodai ir jābūt pēc iespējas vienkāršai un saprotamai plašai publikai. Universitātēm un pētniecības centriem ir jānodrošina iespēja izmantot tematiskā tīkla darbības rezultātus. |
| --- | --- |

7.7

EESK ar prieku uzņem ziņu par tematiskā tīkla “Nanoforums” (41) nodibināšanu un cer, ka šī tīkla publikācijas tiks pārtulkotas visu dalībvalstu valodās un izplatītas šajās valstīs. Publikācijās izmantotajai valodai ir jābūt pēc iespējas vienkāršai un saprotamai plašai publikai. Universitātēm un pētniecības centriem ir jānodrošina iespēja izmantot tematiskā tīkla darbības rezultātus.

| 7.7.1 | Bez tam, EESK ir pārliecināta, ka augsta ranga grupas ierosinātās Eiropas tehnoloģiskā Nanoelektronikas platformas (42) panākumi būs atkarīgi no tā, kā tā, izmantojot nepārtrauktu informācijas apmaiņu ar Komisiju, spēs nodrošināt, lai nenotiktu nevajadzīga un dārga pētījumu pārklāšanās. |
| --- | --- |

7.7.1

Bez tam, EESK ir pārliecināta, ka augsta ranga grupas ierosinātās Eiropas tehnoloģiskā Nanoelektronikas platformas (42) panākumi būs atkarīgi no tā, kā tā, izmantojot nepārtrauktu informācijas apmaiņu ar Komisiju, spēs nodrošināt, lai nenotiktu nevajadzīga un dārga pētījumu pārklāšanās.

| 7.8 | EESK viedoklis ir arī tāds, ka investīcijas šajos sektoros ES ir jāpalielina no patreizējiem trim miljardiem eiro līdz astoņiem miljardiem 2008. gadā. Tam jānotiek regulārā Komisijas kontrolē, ņemot vērā sekojošus aspektus:






  — | tirgus īpatsvara palielināšanos, |
| --- | --- | --- |

7.8

EESK viedoklis ir arī tāds, ka investīcijas šajos sektoros ES ir jāpalielina no patreizējiem trim miljardiem eiro līdz astoņiem miljardiem 2008. gadā. Tam jānotiek regulārā Komisijas kontrolē, ņemot vērā sekojošus aspektus:

—

tirgus īpatsvara palielināšanos,

| — | sabiedriskās un privātās investīcijas zinātnē, |
| --- | --- |

—

sabiedriskās un privātās investīcijas zinātnē,

| — | nanotehnoloģijas apgūstošo studentu skaita palielināšanos. |
| --- | --- |

—

nanotehnoloģijas apgūstošo studentu skaita palielināšanos.

8.   Secinājumi

| 8.1 | Komiteja pilnībā pievienojas Padomes (Konkurence) 2004. gada 24. septembra secinājumiem attiecībā uz nanozinātnes un nanotehnoloģijas nozīmīgo lomu. No līdz šim sasniegtajiem rezultātiem var secināt, ka ir svarīgi padziļināt zināšanas un izveidot instrumentus, kas ļautu iejaukties atomu uzbūvē, lai radītu jaunas struktūras un mainītu esošo struktūru īpašības. |
| --- | --- |

8.1

Komiteja pilnībā pievienojas Padomes (Konkurence) 2004. gada 24. septembra secinājumiem attiecībā uz nanozinātnes un nanotehnoloģijas nozīmīgo lomu. No līdz šim sasniegtajiem rezultātiem var secināt, ka ir svarīgi padziļināt zināšanas un izveidot instrumentus, kas ļautu iejaukties atomu uzbūvē, lai radītu jaunas struktūras un mainītu esošo struktūru īpašības.

| 8.2 | Šai sakarā Komiteja iesaka nekavējoties īstenot kopīgu, integrētu un uz atbildību balstītu stratēģiju Eiropas līmenī, kas īpaši orientēta uz kopīgu centienu izstrādi pētniecības un tehnoloģiju jomā, zinātnisko un tehnoloģisko demonstrāciju un izglītību, rūpniecības un zinātnes mijiedarbību; paātrinātu industriālā un multisektorālā pielietojuma izstrādāšanu un pastiprinātu politikas, pasākumu, struktūru un iesaistīto personu tīklu “atvērtu koordinēšanu” Kopienu līmenī. Šīs stratēģijas ietvaros jau no paša sākuma un visā dzīvescikla laikā arī starptautiskā līmenī ir jānodrošina ētisko pamatprincipu ievērošana, vides un veselības aizsardzības un zinātnisko pielietojumu drošības garantēšana, kā arī atbilstoša tehniskā standartizācija. |
| --- | --- |

8.2

Šai sakarā Komiteja iesaka nekavējoties īstenot kopīgu, integrētu un uz atbildību balstītu stratēģiju Eiropas līmenī, kas īpaši orientēta uz kopīgu centienu izstrādi pētniecības un tehnoloģiju jomā, zinātnisko un tehnoloģisko demonstrāciju un izglītību, rūpniecības un zinātnes mijiedarbību; paātrinātu industriālā un multisektorālā pielietojuma izstrādāšanu un pastiprinātu politikas, pasākumu, struktūru un iesaistīto personu tīklu “atvērtu koordinēšanu” Kopienu līmenī. Šīs stratēģijas ietvaros jau no paša sākuma un visā dzīvescikla laikā arī starptautiskā līmenī ir jānodrošina ētisko pamatprincipu ievērošana, vides un veselības aizsardzības un zinātnisko pielietojumu drošības garantēšana, kā arī atbilstoša tehniskā standartizācija.

| 8.3 | Komiteja nepārprotami akcentē, ka šādai stratēģijai jābūt cieši saistītai ar visas sabiedrības attīstību. Tai jādod ne tikai ieguldījums Eiropas ekonomikas konkurētspējā, bet arī — un jo sevišķi — veselības, vides aizsardzības un drošības, kā arī Savienības pilsoņu dzīves kvalitātes uzlabošanas jomā. |
| --- | --- |

8.3

Komiteja nepārprotami akcentē, ka šādai stratēģijai jābūt cieši saistītai ar visas sabiedrības attīstību. Tai jādod ne tikai ieguldījums Eiropas ekonomikas konkurētspējā, bet arī — un jo sevišķi — veselības, vides aizsardzības un drošības, kā arī Savienības pilsoņu dzīves kvalitātes uzlabošanas jomā.

| 8.3.1 | Šai sakarā Komiteja uzsver, ka ir svarīgi jau no paša sākuma nodrošināt atbildības pilnu un ilgspējīgu nanotehnoloģiju attīstību, kas atbilstu tam, ko pilsoniskā sabiedrība pamatoti cer no tās sagaidīt vides aizsardzības, veselības, ētikas, rūpniecības un ekonomikas jomās. |
| --- | --- |

8.3.1

Šai sakarā Komiteja uzsver, ka ir svarīgi jau no paša sākuma nodrošināt atbildības pilnu un ilgspējīgu nanotehnoloģiju attīstību, kas atbilstu tam, ko pilsoniskā sabiedrība pamatoti cer no tās sagaidīt vides aizsardzības, veselības, ētikas, rūpniecības un ekonomikas jomās.

| 8.3.2 | Komiteja iestājas par ievērojamu pamatizpētei piešķirto līdzekļu palielināšanu, jo radikāli tehnoloģiskie un industriālie sasniegumi vienmēr balstās uz zinātnes sasniegumiem. |
| --- | --- |

8.3.2

Komiteja iestājas par ievērojamu pamatizpētei piešķirto līdzekļu palielināšanu, jo radikāli tehnoloģiskie un industriālie sasniegumi vienmēr balstās uz zinātnes sasniegumiem.

| 8.3.3 | Jāīsteno Barselonā nospraustais 3 % (43) mērķis, un noteikta daļa šo līdzekļu jāizmanto nanotehnoloģijām, to pielietošanas attīstīšanai un nano-, bio-, informācijas un zināšanu tehnoloģiju konverģencei. |
| --- | --- |

8.3.3

Jāīsteno Barselonā nospraustais 3 % (43) mērķis, un noteikta daļa šo līdzekļu jāizmanto nanotehnoloģijām, to pielietošanas attīstīšanai un nano-, bio-, informācijas un zināšanu tehnoloģiju konverģencei.

| 8.3.4 | Komisijas nesen iesniegtās finansiālās prognozes 2007. līdz 2013. gadam ir jāpārbauda un jāmaina līdzekļu piešķiršanas daļā, lai tās atbilstu jaunās, nanotehnoloģiskās revolūcijas izaicinājumam. |
| --- | --- |

8.3.4

Komisijas nesen iesniegtās finansiālās prognozes 2007. līdz 2013. gadam ir jāpārbauda un jāmaina līdzekļu piešķiršanas daļā, lai tās atbilstu jaunās, nanotehnoloģiskās revolūcijas izaicinājumam.

| 8.3.5 | Paredzētā līdzekļus palielināšana ir jāīsteno, piešķirot atbilstošu finansējumu ar gaidāmās Septītās ietvara programmas starpniecību. Summas apmēram jebkurā gadījumā ir jālīdzinās tam, kāds tiek piešķirts citās valstīs, piemēram, ASV. |
| --- | --- |

8.3.5

Paredzētā līdzekļus palielināšana ir jāīsteno, piešķirot atbilstošu finansējumu ar gaidāmās Septītās ietvara programmas starpniecību. Summas apmēram jebkurā gadījumā ir jālīdzinās tam, kāds tiek piešķirts citās valstīs, piemēram, ASV.

| 8.4 | Komiteja uzskata, ka Eiropai būtu jāpieņem ambiciozs rīcības plāns, kam pievienots konkrēts darbības un laika grafiks un kas balstās uz integrēta pamatprincipa. Tādējādi būtu jāiegūst nepieciešamā visu iesaistīto personu piekrišana kopīgai vīzijai. Tai būtu jāietver viennozīmīgi un caurredzami mērķi un jāsniedz atbildes uz ekonomiskā un sabiedriskā progresa nepieciešamības, dzīves kvalitātes uzlabošanas, kā arī visas sabiedrības drošības un veselības aizsardzības jautājumiem. |
| --- | --- |

8.4

Komiteja uzskata, ka Eiropai būtu jāpieņem ambiciozs rīcības plāns, kam pievienots konkrēts darbības un laika grafiks un kas balstās uz integrēta pamatprincipa. Tādējādi būtu jāiegūst nepieciešamā visu iesaistīto personu piekrišana kopīgai vīzijai. Tai būtu jāietver viennozīmīgi un caurredzami mērķi un jāsniedz atbildes uz ekonomiskā un sabiedriskā progresa nepieciešamības, dzīves kvalitātes uzlabošanas, kā arī visas sabiedrības drošības un veselības aizsardzības jautājumiem.

| 8.5 | Pēc Komitejas domām, ir jāizveido tehnoloģiskās platformas ar ievērojamu kritisko masu un augstu Eiropas virsvērtību, kas apvieno sabiedriskos un privātos spēkus (zinātni, rūpniecību, finanses, pārvaldi), kas darbojas dažādās specifiskās pielietojuma jomās. |
| --- | --- |

8.5

Pēc Komitejas domām, ir jāizveido tehnoloģiskās platformas ar ievērojamu kritisko masu un augstu Eiropas virsvērtību, kas apvieno sabiedriskos un privātos spēkus (zinātni, rūpniecību, finanses, pārvaldi), kas darbojas dažādās specifiskās pielietojuma jomās.

| 8.6 | Komiteja apstiprina, ka ir nepieciešams steidzami ierīkot Eiropas infrastruktūras augstā līmenī un izveidot kompetenču centrus. Šādu centru izvietošana un specializācija jānosaka ciešā sadarbībā starp Eiropas institūcijām un vietējiem spēkiem. Tādējādi vienoti rūpnieciskie reģioni varētu orientēties uz noteiktām, reģionam atbilstošām precēm, izmantojot jau eventuāli to rīcībā esošās konsolidētās pētniecības un tehnoloģiju iestādes ar zināmu kritisko masu. |
| --- | --- |

8.6

Komiteja apstiprina, ka ir nepieciešams steidzami ierīkot Eiropas infrastruktūras augstā līmenī un izveidot kompetenču centrus. Šādu centru izvietošana un specializācija jānosaka ciešā sadarbībā starp Eiropas institūcijām un vietējiem spēkiem. Tādējādi vienoti rūpnieciskie reģioni varētu orientēties uz noteiktām, reģionam atbilstošām precēm, izmantojot jau eventuāli to rīcībā esošās konsolidētās pētniecības un tehnoloģiju iestādes ar zināmu kritisko masu.

| 8.6.1 | Kompetenču centriem būtu jāgarantē jaudas kvalitatīvi augstvērtīga, uz pielietojumu un inovācijām orientēta pētnieciskā darba veikšanai un realizēšanai, un, proti, pielietojot nanotehnoloģiju — sevišķi, nanoelektronikas, nanobiotehnoloģijas un nanomedicīnas jomās. |
| --- | --- |

8.6.1

Kompetenču centriem būtu jāgarantē jaudas kvalitatīvi augstvērtīga, uz pielietojumu un inovācijām orientēta pētnieciskā darba veikšanai un realizēšanai, un, proti, pielietojot nanotehnoloģiju — sevišķi, nanoelektronikas, nanobiotehnoloģijas un nanomedicīnas jomās.

| 8.7 | Tik delikātā jomā, pirmkārt, ir nepieciešams garantēt zinātniekiem drošību un autortiesības. EESK ir pārliecināta, ka ir jāizdodas atrisināt patentu problēmu skaidrā un apmierinošā veidā, lai garantētu lietišķās nanotehnoloģijas izpētes panākumus. Taču ir nekavējoties jāparūpējas par “

  Nano-IPR-Helpdesk

  ” izveidi Eiropas līmenī, lai apmierinātu zinātnieku, uzņēmumu un pētniecisko centru vajadzības. |
| --- | --- |

8.7

Tik delikātā jomā, pirmkārt, ir nepieciešams garantēt zinātniekiem drošību un autortiesības. EESK ir pārliecināta, ka ir jāizdodas atrisināt patentu problēmu skaidrā un apmierinošā veidā, lai garantētu lietišķās nanotehnoloģijas izpētes panākumus. Taču ir nekavējoties jāparūpējas par “

  Nano-IPR-Helpdesk

  ” izveidi Eiropas līmenī, lai apmierinātu zinātnieku, uzņēmumu un pētniecisko centru vajadzības.

| 8.8 | Komisijai, saskaņojot ar dalībvalstīm, ir jāintensificē centieni un jāveicina padziļināti pētījumi, ko veic universitātes un pētnieciskie centri, lai šajā tik novatoriskajā sektorā ar vienkāršām procedūrām un nelielām izmaksām padarītu patenta saņemšanu šķietami vieglu. |
| --- | --- |

8.8

Komisijai, saskaņojot ar dalībvalstīm, ir jāintensificē centieni un jāveicina padziļināti pētījumi, ko veic universitātes un pētnieciskie centri, lai šajā tik novatoriskajā sektorā ar vienkāršām procedūrām un nelielām izmaksām padarītu patenta saņemšanu šķietami vieglu.

| 8.8.1 | Attiecībā uz starptautisko sadarbību jāveic darbs drošības un pasākumu un procedūru standartizācijas jomā kopā ar trešajām valstīm. Īpaša uzmanība jāvelta Ķīnai, jo tā ir izdarījusi ievērojamas investīcijas nanotehnoloģiju jomā. Starp citu, arī ASV un Japāna šai ziņā īsteno ļoti agresīvu politiku (jāatceras kaut vai starp Ķīnu un Kaliforniju noslēgtā vienošanās par High-Tech centru izveidi nanotehnoloģiju pielietošanai biomedicīnas jomā). |
| --- | --- |

8.8.1

Attiecībā uz starptautisko sadarbību jāveic darbs drošības un pasākumu un procedūru standartizācijas jomā kopā ar trešajām valstīm. Īpaša uzmanība jāvelta Ķīnai, jo tā ir izdarījusi ievērojamas investīcijas nanotehnoloģiju jomā. Starp citu, arī ASV un Japāna šai ziņā īsteno ļoti agresīvu politiku (jāatceras kaut vai starp Ķīnu un Kaliforniju noslēgtā vienošanās par High-Tech centru izveidi nanotehnoloģiju pielietošanai biomedicīnas jomā).

| 8.8.2 | EESK uzskata, ka bez tam ir jācenšas (piemēram, ar 2003. gada Izaugsmes iniciatīvas palīdzību) panākt nanotehnikas uzņēmumu skaita palielināšanos Savienībā. Šai nolūkā ir jāveicina un jāuzlabo noturīgs apmaiņas darbs starp universitātēm, nanotehnoloģiju inovācijas centriem un uzņēmumiem. |
| --- | --- |

8.8.2

EESK uzskata, ka bez tam ir jācenšas (piemēram, ar 2003. gada Izaugsmes iniciatīvas palīdzību) panākt nanotehnikas uzņēmumu skaita palielināšanos Savienībā. Šai nolūkā ir jāveicina un jāuzlabo noturīgs apmaiņas darbs starp universitātēm, nanotehnoloģiju inovācijas centriem un uzņēmumiem.

| 8.8.3 | Ir nepieciešamas akcijas, kas vērstas uz industriālo procesu attīstību, kas balstās uz nanotehnoloģijām (no nanotehnoloģijām līdz nanoražošanai) — gan lielajos, gan ari mazajos uzņēmumos. ASV piemēram (plāna izveide federālo programmu izmantošanai, piemēram, “Small Business Innovation Research Program” un “Small Business Technology Transfer Research Program”) būtu jāseko arī Eiropas līmenī, lai radītu blīvu nanotehnoloģiju attīstības tīklu visu — arī mazāko — uzņēmumu darbības vidē.. |
| --- | --- |

8.8.3

Ir nepieciešamas akcijas, kas vērstas uz industriālo procesu attīstību, kas balstās uz nanotehnoloģijām (no nanotehnoloģijām līdz nanoražošanai) — gan lielajos, gan ari mazajos uzņēmumos. ASV piemēram (plāna izveide federālo programmu izmantošanai, piemēram, “Small Business Innovation Research Program” un “Small Business Technology Transfer Research Program”) būtu jāseko arī Eiropas līmenī, lai radītu blīvu nanotehnoloģiju attīstības tīklu visu — arī mazāko — uzņēmumu darbības vidē..

| 8.8.4 | Svarīgu lomu var spēlēt nacionālā un vietējā līmeņa profesionālās asociācijas. Dažas akcijas, kas orientētas uz “intensīvu” sensibilizāciju, varētu veicināt sadarbībā ar Zinātnes ģenerāldirekciju un Uzņēmumu ģenerāldirekciju, iesaistot visus ekonomikas un sabiedrības pārstāvjus un pielietojot Triestā radīto pārbaudītās praktiskās pieredzes modeli. (44) |
| --- | --- |

8.8.4

Svarīgu lomu var spēlēt nacionālā un vietējā līmeņa profesionālās asociācijas. Dažas akcijas, kas orientētas uz “intensīvu” sensibilizāciju, varētu veicināt sadarbībā ar Zinātnes ģenerāldirekciju un Uzņēmumu ģenerāldirekciju, iesaistot visus ekonomikas un sabiedrības pārstāvjus un pielietojot Triestā radīto pārbaudītās praktiskās pieredzes modeli. (44)

| 8.8.5 | Svarīgs instruments Eiropas līmenī, pēc Komitejas domām, varētu būt Eiropas informācijas dienesta ierīkošana (45) (Clearing-House), kas atvieglotu sekojošas darbības:






  — | nanotehnoloģijas marketingu, tehnoloģiju apmaiņu un jaunu koncepciju pielietošanu tirgum un militārām vajadzībām paredzētajos produktos, |
| --- | --- | --- |

8.8.5

Svarīgs instruments Eiropas līmenī, pēc Komitejas domām, varētu būt Eiropas informācijas dienesta ierīkošana (45) (Clearing-House), kas atvieglotu sekojošas darbības:

—

nanotehnoloģijas marketingu, tehnoloģiju apmaiņu un jaunu koncepciju pielietošanu tirgum un militārām vajadzībām paredzētajos produktos,

| — | pārbaudītākās un sevi attaisnojošās, tirgum piemērotās universitāšu un laboratoriju prakses popularizēšanu. |
| --- | --- |

—

pārbaudītākās un sevi attaisnojošās, tirgum piemērotās universitāšu un laboratoriju prakses popularizēšanu.

| 8.9 | Līdzās Eiropas platformām un saistībā ar tām būtu jānodibina dažas vispasaules platformas. Tās veidotu saikni ar ANO valstīm un spētu risināt problēmas sekojošos jautājumos:






  — | Patenti |
| --- | --- | --- |

8.9

Līdzās Eiropas platformām un saistībā ar tām būtu jānodibina dažas vispasaules platformas. Tās veidotu saikni ar ANO valstīm un spētu risināt problēmas sekojošos jautājumos:

—

Patenti

| — | Ētikas likumi |
| --- | --- |

—

Ētikas likumi

| — | Sociālā konsensa panākšana |
| --- | --- |

—

Sociālā konsensa panākšana

| — | Vides politikas jautājumi |
| --- | --- |

—

Vides politikas jautājumi

| — | Ilgspējīga attīstība |
| --- | --- |

—

Ilgspējīga attīstība

| — | Patērētāju aizsardzība |
| --- | --- |

—

Patērētāju aizsardzība

| 8.10 | Eiropas Investīciju bankai (EIB) arī ar konkrētiem Eiropas Investīciju fonda (EIF) pasākumiem būtu jārada procentu ziņā izdevīgi kredīta ietvari, kas tiktu pārvaldīti kopā ar reģionālo finanšu sabiedrību kredītinstitūcijām, kas specializējas uzņēmumu kredītu jomā, riska kapitāla sabiedrībām un “pilsoņu apvienībām”, lai veicinātu tādu uzņēmumu dibināšanu un attīstību, kas specializējas nanotehnoloģisko produktu ražošanā. |
| --- | --- |

8.10

Eiropas Investīciju bankai (EIB) arī ar konkrētiem Eiropas Investīciju fonda (EIF) pasākumiem būtu jārada procentu ziņā izdevīgi kredīta ietvari, kas tiktu pārvaldīti kopā ar reģionālo finanšu sabiedrību kredītinstitūcijām, kas specializējas uzņēmumu kredītu jomā, riska kapitāla sabiedrībām un “pilsoņu apvienībām”, lai veicinātu tādu uzņēmumu dibināšanu un attīstību, kas specializējas nanotehnoloģisko produktu ražošanā.

| 8.10.1 | Pozitīvā pieredze, kas pagātnē nesusi labākos rezultātus, tāpat kā Izaugsmes un vides programma, kura gan vairāk bija veltīta vides jomai, būtu jāatkārto, lai veicinātu jaunās, uz nanotehnoloģijas balstītās ražošanas izaugsmi. (46) |
| --- | --- |

8.10.1

Pozitīvā pieredze, kas pagātnē nesusi labākos rezultātus, tāpat kā Izaugsmes un vides programma, kura gan vairāk bija veltīta vides jomai, būtu jāatkārto, lai veicinātu jaunās, uz nanotehnoloģijas balstītās ražošanas izaugsmi. (46)

| 8.11 | Izpēte un tās ietekme uz produktiem jāveido tā, lai tā, pirmkārt, tiktu vērsta uz pilsoņu prasību izpildi un ilgspējīgu attīstību. Šajā jomā būtu jāiekļauj iniciatīvas, kas saistītas ar nanotehnoloģijas ietekmes novērtēšanu no veselības un vides aizsardzības aspekta. Bez tam, būtu mērķtiecīgi nodrošināt saistību starp ES atbalstītajiem pasākumiem (top-down) un iniciatīvām, kas radušās un tiek veicinātas vietējā līmenī (bottom-up).. |
| --- | --- |

8.11

Izpēte un tās ietekme uz produktiem jāveido tā, lai tā, pirmkārt, tiktu vērsta uz pilsoņu prasību izpildi un ilgspējīgu attīstību. Šajā jomā būtu jāiekļauj iniciatīvas, kas saistītas ar nanotehnoloģijas ietekmes novērtēšanu no veselības un vides aizsardzības aspekta. Bez tam, būtu mērķtiecīgi nodrošināt saistību starp ES atbalstītajiem pasākumiem (top-down) un iniciatīvām, kas radušās un tiek veicinātas vietējā līmenī (bottom-up)..

| 8.12 | Dialogam ar sabiedrību jābūt zinātniski pamatotam un konstantam. Jaunās tehnoloģijas, kas rodas atomu izmantošanas rezultātā, jāatspoguļo caurredzamā veidā un jārada pilsoņos drošības sajūta, ka tās neslēpj riska potenciālu, kas apdraud veselību vai vidi. Vēsture māca, ka bažas un bailes no jauniem produktiem visbiežāk izraisa nezināšana un tās neatbilst īstenībai. |
| --- | --- |

8.12

Dialogam ar sabiedrību jābūt zinātniski pamatotam un konstantam. Jaunās tehnoloģijas, kas rodas atomu izmantošanas rezultātā, jāatspoguļo caurredzamā veidā un jārada pilsoņos drošības sajūta, ka tās neslēpj riska potenciālu, kas apdraud veselību vai vidi. Vēsture māca, ka bažas un bailes no jauniem produktiem visbiežāk izraisa nezināšana un tās neatbilst īstenībai.

| 8.12.1 | Šī iemesla dēļ EESK vēlas redzēt noturīgu un tiešu saistību starp pētījumu rezultātiem un vispāratzītajiem ētikas principiem, kam nepieciešams dialogs starptautiskā līmenī. |
| --- | --- |

8.12.1

Šī iemesla dēļ EESK vēlas redzēt noturīgu un tiešu saistību starp pētījumu rezultātiem un vispāratzītajiem ētikas principiem, kam nepieciešams dialogs starptautiskā līmenī.

| 8.13 | Galvenokārt tehnoloģijas platformas (47) izveides un attīstības fāzē Eiropas Savienības jaunajām dalībvalstīm ir jāvelta īpaša uzmanība, lai nodrošinātu tām gan apjomīgu pārstāvību, gan tiešu iesaistīšanu Eiropas priviliģēto centru darbībā. |
| --- | --- |

8.13

Galvenokārt tehnoloģijas platformas (47) izveides un attīstības fāzē Eiropas Savienības jaunajām dalībvalstīm ir jāvelta īpaša uzmanība, lai nodrošinātu tām gan apjomīgu pārstāvību, gan tiešu iesaistīšanu Eiropas priviliģēto centru darbībā.

| 8.14 | EESK uzskata, ka pētniecības koordinēšana plašā nanozinātnes jomā joprojām ir jāatstāj Komisijas rokās, lai tā kopā ar Parlamentu un Padomi varētu garantēt Eiropas pilsoņiem vislabāko iespējamo pievienoto vērtību, kā arī plašāk izplatītu, blīvāku un objektīvāku izpētes rezultātu pielietojumu savukārt par pamatpētniecību būtu jāatbild šim nolūkam izveidojamajai neatkarīgai Eiropas Zinātnes padomei. |
| --- | --- |

8.14

EESK uzskata, ka pētniecības koordinēšana plašā nanozinātnes jomā joprojām ir jāatstāj Komisijas rokās, lai tā kopā ar Parlamentu un Padomi varētu garantēt Eiropas pilsoņiem vislabāko iespējamo pievienoto vērtību, kā arī plašāk izplatītu, blīvāku un objektīvāku izpētes rezultātu pielietojumu savukārt par pamatpētniecību būtu jāatbild šim nolūkam izveidojamajai neatkarīgai Eiropas Zinātnes padomei.

| 8.15 | Komiteja lūdz Komisiju reizi divos gados sniegt tai ziņojumu par progresu nanotehnoloģiju jomā, lai tā varētu novērtēt pieņemtā rīcības plāna izpildes rezultātus un nepieciešamības gadījumā sagatavot ierosinājumus tā izmaiņām un aktualizēšanai. |
| --- | --- |

8.15

Komiteja lūdz Komisiju reizi divos gados sniegt tai ziņojumu par progresu nanotehnoloģiju jomā, lai tā varētu novērtēt pieņemtā rīcības plāna izpildes rezultātus un nepieciešamības gadījumā sagatavot ierosinājumus tā izmaiņām un aktualizēšanai.

Briselē, 2004. gada 15. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

prezidente

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Intervija ar Komisijas locekli BUSQUIN (Kopsavilkums IP/04/820, 2004. gada 29. jūnijā).

1

BUSQUIN

(2)  Turpat.

2

(3)  Salīdzinājumam skat. Secinājumu 6.15. punktu.

3

(4)  Salīdz.: atsauce 1.

4

(5)  Milānas Politehnikuma Mikro- un nanoelektronikas centrs, prof. Alessandro Spinelli.

5

Alessandro Spinelli

(6)  Turpat.

6

(7)  Investīcijas nanoelektronikā šodien sastāda 6 miljardus €, kas tiek sadalītu sekojoši: 1/3 nano- un mikro- izpētei, 1/3 diagnostikai, 1/3 materiāliem (Avots: Eiropas Komisija, Zinātnes Ģenerāldirekcija).

7

(8)  Avots: Eiropas Komisija, Zinātnes Ģenerāldirekcija, 2003. gads.

8

(9)  Salīdz.: 3.3.1. punkts.

9

(10)  Tullio REGGE: “Il vuoto dei fisici (Fiziķu tukšums)”, L'astronomia (Astronomija), Nr. 18, 1982. gada septembris - oktobris.

10

Tullio REGGE

Il vuoto dei fisici

L'astronomia

(11)  Avots: Eiropas Komisija, Zinātnes Ģenerāldirekcija, 2003. gads.

11

(12)  Daži eksperimenti jau ir piedzīvojuši progresu. Ir jau izdevies panākt komunikāciju starp gliemeža neironu un elektronisku čipu.

12

(13)  No grieķu vārda mimesis – dabas atdarināšana.

13

mimesis

(14)  Piemēram, spermatozoīdu patstāvīgā kustība.

14

(15)  Šeit runa ir nevis par kvalitatīviem, bet kvantitatīviem datiem; būtu mērķtiecīgi veikt precīzāku izpēti – tādu kā britu Royal Society.

15

Royal Society

(16)  Avots: Eiropas Komisija, Zinātnes Ģenerāldirekcija.

16

(17)  Avots: Milānas Universitāte, Fizikas fakultāte. Starpdisciplinārais nanostrukturēto materiālu un pieslēgvietu centrs.

17

(18)  Salīdz.: “Technology Roadmap for Nanoelectronics”, Eiropas Komisijas IST programma “Jaunas un nākotnes tehnoloģijas”, 2000. gada 2. izdevums.

18

Technology Roadmap for Nanoelectronics

(19)  Nanostrukturētas piedevas polimēros, lakās, smērvielās.

19

(20)  Nanostrukturēti aktīvo vielu nesēji, diagnostikas sistēmas.

20

(21)  Mehānisku daļu virmas apstrāde palielina ilgmūžību un efektivitātes palielināšanai.

21

(22)  Riepas, šasijas materiāli, kontroles un uzraudzības sistēmas.

22

(23)  Tehniskie un inteliģentie materiāli.

23

(24)  Finansu līdzekļi 03.12.2003. Likuma daudzgadīgajā prognozē tiek sadalīti sekojoši:

24

| (a) | National Science Foundation








  (1) | USD 385.000.000 - 2005. gadā; |
| --- | --- | --- |

(a)

National Science Foundation

National Science Foundation

(1)

USD 385.000.000 - 2005. gadā;

| (2) | USD 424.000.000 - 2006. gadā; |
| --- | --- |

(2)

USD 424.000.000 - 2006. gadā;

| (3) | USD 449.000.000 - 2007. gadā; |
| --- | --- |

(3)

USD 449.000.000 - 2007. gadā;

| (4) | USD 476.000.000 - 2008. gadā. |
| --- | --- |

(4)

USD 476.000.000 - 2008. gadā.

| (b) | Department of Energy








  (1) | USD 317.000.000 - 2005. budžeta gadā; |
| --- | --- | --- |

(b)

Department of Energy

Department of Energy

(1)

USD 317.000.000 - 2005. budžeta gadā;

| (2) | USD 347.000.000 - 2006. budžeta gadā; |
| --- | --- |

(2)

USD 347.000.000 - 2006. budžeta gadā;

| (3) | USD 380.000.000 - 2007. budžeta gadā; |
| --- | --- |

(3)

USD 380.000.000 - 2007. budžeta gadā;

| (4) | USD 415.000.000 - 2008. budžeta gadā. |
| --- | --- |

(4)

USD 415.000.000 - 2008. budžeta gadā.

| (c) | National Aeronautics and Space Administration








  (1) | USD 34.100.000 - 2005. gadā; |
| --- | --- | --- |

(c)

National Aeronautics and Space Administration

National Aeronautics and Space Administration

(1)

USD 34.100.000 - 2005. gadā;

| (2) | USD 37.500.000 - 2006. gadā; |
| --- | --- |

(2)

USD 37.500.000 - 2006. gadā;

| (3) | USD 40.000.000 - 2007. gadā; |
| --- | --- |

(3)

USD 40.000.000 - 2007. gadā;

| (4) | USD 42.300.000 - 2008. gadā. |
| --- | --- |

(4)

USD 42.300.000 - 2008. gadā.

| (d) | National Institute of Standards and Technology








  (1) | USD 68.200.000 - 2005. gadā; |
| --- | --- | --- |

(d)

National Institute of Standards and Technology

National Institute of Standards and Technology

(1)

USD 68.200.000 - 2005. gadā;

| (2) | USD 75.000.000 - 2006. gadā; |
| --- | --- |

(2)

USD 75.000.000 - 2006. gadā;

| (3) | USD 80.000.000 - 2007. gadā; |
| --- | --- |

(3)

USD 80.000.000 - 2007. gadā;

| (4) | USD 84.000.000 - 2008. gadā. |
| --- | --- |

(4)

USD 84.000.000 - 2008. gadā.

| (e) | Environmental Protection Agency








  (1) | USD 5.500.000 - 2005. budžeta gadā; |
| --- | --- | --- |

(e)

Environmental Protection Agency

Environmental Protection Agency

(1)

USD 5.500.000 - 2005. budžeta gadā;

| (2) | USD 6.050.000 - 2006. budžeta gadā; |
| --- | --- |

(2)

USD 6.050.000 - 2006. budžeta gadā;

| (3) | USD 6.413.000 - 2007. budžeta gadā; |
| --- | --- |

(3)

USD 6.413.000 - 2007. budžeta gadā;

| (4) | USD 6.800.000 - 2008. budžeta gadā. |
| --- | --- |

(4)

USD 6.800.000 - 2008. budžeta gadā.

(25)  Optoelektronika: tehnisks pielietojums, kas veido optikas un elektronikas jomu kombināciju un nodarbojas ar ierīcēm elektrisko signālu pārvēršanai optiskajos vai otrādi (kompaktdisku atskaņotāji, lāzeru sistēmas u.c.).

25

(26)  EFRF (Eiropas Reģionālās attīstības fonds): viens no struktūrfondiem, ko IV ass ietvaros (lokālās attīstības sistēmas) var izmantot zinātnei paredzētās infrastruktūras un iekārtu finansēšanai.

26

ESF (Eiropas Sociālais fonds): vēl viens struktūrfonds, ko III ass ietvaros (cilvēkresursi) var izmantot zinātnieku izglītības un uzņēmēju papildapmācības finansēšanai.

(27)  Kompaktdiski un jaunākās Zinātnes Ģenerāldirekcijas publikācijas iepazīstina ar Eiropas izpētes centru saturu un specializāciju. Sīkāku informāciju skat.:

27

http://cordis.lu/nanotechnology.

(28)  Attiecībā uz attīstību kā līdzekli nodarbinātības palielināšanai un uzlabošanai salīdz. skat. Luksemburgas (1997), Kadifas (1998), Ķelnes (1999) un Lisabonas (2000) procesus.

28

(29)  Eiropas Komisija, Zinātnes Ģenerāldirekcija.

29

(30)  Tās ir nanostrukturētas virsmas, kam piemīt savādākas īpašības nekā tradicionālajām.

30

(31)  Šeit runa ir par ļoti derīgiem instrumentiem, kas palīdz saglabāt neskaitāmus datus, fotogrāfijas un mūzikas ierakstus.

31

(32)  No noteikta atomu veida radītu virsmu īpašais strukturējums aizkavē netīrumu un putekļu pieķeršanos, kas nonāk tiešā saskarē ar šiem audumiem, keramiku vai stiklu.

32

(33)  No latīņu vārda domus: zinātne, kas pēta mājas evolūciju visos aspektos.

33

domus:

(34)  Grenobles Universitātē jau ir veikti daudzi eksperimenti ar dažāda veida mikromotoriem uz kinēzikas bāzes.

34

(35)  Salīdzinājumam skat. Atzinumu CESE 967/2004 (OV C 302, 07.12.2004) un Gentas un Bergamo universitāšu pētījumus (tekstilrūpniecība).

35

(36)  Avots: Oakridge National Laboratory, USA.

36

Oakridge National Laboratory, USA.

(37)  Turpat.

37

(38)  A. Matthews, R. Artley and P. Holiday, 2005 Revisited: The UK Surface Engineering Industry to 2010, NASURF, Dera, 1998.

38

A. Matthews, R. Artley and P. Holiday, 2005 Revisited: The UK Surface Engineering Industry to 2010, NASURF, Dera, 1998.

(39)  NB: Tas nav nanotehnoloģiju industriālais progress, bet gan progress, kas gūst labumu no nanotehnoloģijām.

39

(40)  salīdzinājumam skat. arī SERVITEC (Tehnoloģisko pakalpojumu centra) pieredzi Technoloģiju parkā Dalmine, Bergamo (Itālija).

40

(41)  Nanoforuma tīkls sastāv no: Institute of Nanotechnology (UK) koordinatora statusā; UDI Technologiezentrum (DE); CEA-LETI (FR); CMP Científica (ES); Nordic Nanotech (DK); Malsch Technovaluation (NL).

41

Institute of Nanotechnology (UK)

UDI Technologiezentrum (DE)

CEA-LETI (FR); CMP Científica (ES); Nordic Nanotech (DK); Malsch Technovaluation (NL).

http://www.nanoforum.org.

(42)  Salīdz: iepriekšējā atsauce: ziņojums “Vision 2020”, publicēts 2004. gada 29. jūnijā.

42

Vision 2020

(43)  Zinātnes un attīstības vajadzībām dalībvalstīm un Kopienai un īpaši rūpniecībai ir jāiztērē 3 % no Eiropas sociālā kopprodukta.

43

(44)  Nanoforumā Triestā 2003. gadā piedalījās vairāk kā 1.000 cilvēki.

44

(45)  CFR, Amerikas tiesiskie normatīvi par nanotehnoloģiju; 2003. gada decembris.

45

(46)  Izaugsmes un vides programmu vadīja EIF sadarbībā ar dažādām Eiropas finanšu institūcijām, un tā, pateicoties kopējam finansējumam un kredītiem ar izdevīgiem procentiem, palīdzēja uzlabot vides aspektus sīkajos, mazajos un vidējos uzņēmumos.

46

(47)  Salīdz.: 6.3. punkts

47

---

| 28.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 157/34 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 157/34

---

Atzinums par Eiropas satiksmes noteikumiem un transportlīdzekļu reģistru (pašiniciatīvas atzinums)

(2005/C 157/04)

2004. gada 29. janvārī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja nolēma sagatavot savu pašiniciatīvas atzinumu saskaņā ar tās reglamenta 29. panta 2. punktu, par Eiropas satiksmes noteikumiem un transportlīdzekļu reģistru.

Transporta, enerģijas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa, kas bija atbildīga par Komitejas darba sagatavošanu, pieņēma atzinumu 2004. gada 5. oktobrī. Ziņotājs bija Pegado Liz kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja savā 2004. gada 15. un 16. decembra 413. plenārajā sesijā (2004. gada 15. decembra sēdē) ar 147 balsīm par, 1 balsi pret un 3 atturoties, pieņēma sekojošu atzinumu:

1.   Ievads: Atzinuma mērķis un pamatojums

| 1.1 | 2004. gada 29. janvāra sēdē EESK pieņēma TEN darba grupas prasību izstrādāt pašiniciatīvas atzinumu par Eiropas satiksmes noteikumiem. |
| --- | --- |

1.1

2004. gada 29. janvāra sēdē EESK pieņēma TEN darba grupas prasību izstrādāt pašiniciatīvas atzinumu par Eiropas satiksmes noteikumiem.

| 1.2 | Ņemot vērā faktu, ka (a) brīva personu pārvietošanās ir viena no pamatbrīvībām, kas ir Līguma (1) pamatos, (b) robežkontroles atcelšana starp dalībvalstīm ir viens no ES mērķiem (2), kā to paredz Šengenas acquis
   (3) un (c) transports ir viena no sfērām, kur Kopienai ir vienota politika (4), ceļu satiksmes likumdošanas saskaņošanu varētu uzskatīt par īpaši svarīgu jautājumu, īpaši, lai nokomplektētu iekšējo tirgu (5). |
| --- | --- |

1.2

Ņemot vērā faktu, ka (a) brīva personu pārvietošanās ir viena no pamatbrīvībām, kas ir Līguma (1) pamatos, (b) robežkontroles atcelšana starp dalībvalstīm ir viens no ES mērķiem (2), kā to paredz Šengenas acquis
   (3) un (c) transports ir viena no sfērām, kur Kopienai ir vienota politika (4), ceļu satiksmes likumdošanas saskaņošanu varētu uzskatīt par īpaši svarīgu jautājumu, īpaši, lai nokomplektētu iekšējo tirgu (5).

| 1.3 | Ir jārēķinās arī ar pasažieru autotransporta un kravas autotransporta apjomu Eiropā –15, kas pēdējos gados ir attiecīgi audzis.
  Beidzamā statistika norāda, sevišķi, ka:






  — | sauszemes transporta sektorā ir nodarbināti 3,9 miljoni cilvēku (2001. gada dati); |
| --- | --- | --- |

1.3

Ir jārēķinās arī ar pasažieru autotransporta un kravas autotransporta apjomu Eiropā –15, kas pēdējos gados ir attiecīgi audzis.

Beidzamā statistika norāda, sevišķi, ka:

—

sauszemes transporta sektorā ir nodarbināti 3,9 miljoni cilvēku (2001. gada dati);

| — | kravu autopārvadājumi sastāda 45 % no visiem kravu pārvadājumiem, kas kopš 1970. gada ir pieauguši par 120 %; |
| --- | --- |

—

kravu autopārvadājumi sastāda 45 % no visiem kravu pārvadājumiem, kas kopš 1970. gada ir pieauguši par 120 %;

| — | pasažieru autopārvadājumi sastāda 86.8 % no visiem pasažieru pārvadājumiem, kas kopš 1970. gada ir pieauguši par 128 %; |
| --- | --- |

—

pasažieru autopārvadājumi sastāda 86.8 % no visiem pasažieru pārvadājumiem, kas kopš 1970. gada ir pieauguši par 128 %;

| — | sauszemes pasažieru transporta (55,455 miljoni EUR) un kravu pārvadājumu (220,787 miljoni EUR) apgrozījums (2000. gada dati) sastāda apmēram 49 % no kopējā apgrozījuma transporta sektorā (566,193 miljoni EUR) (nav pieejama statistika par Grieķiju) (6). |
| --- | --- |

—

sauszemes pasažieru transporta (55,455 miljoni EUR) un kravu pārvadājumu (220,787 miljoni EUR) apgrozījums (2000. gada dati) sastāda apmēram 49 % no kopējā apgrozījuma transporta sektorā (566,193 miljoni EUR) (nav pieejama statistika par Grieķiju) (6).

| 1.4 | Pasažieru un kravu autopārvadājumus regulē daudzi dažādi valsts noteikumi, pat ciktāl tas attiecas uz braukšanas noteikumiem un principiem. |
| --- | --- |

1.4

Pasažieru un kravu autopārvadājumus regulē daudzi dažādi valsts noteikumi, pat ciktāl tas attiecas uz braukšanas noteikumiem un principiem.

| 1.4.1 | Bez šī, ir spēkā arī dažas starptautiskās konvencijas, katra ar atšķirīgu darbības lauku un pretrunīgiem noteikumiem. |
| --- | --- |

1.4.1

Bez šī, ir spēkā arī dažas starptautiskās konvencijas, katra ar atšķirīgu darbības lauku un pretrunīgiem noteikumiem.

| 1.4.2 | Vienkāršs brauciens cauri Eiropai pakļauj vadītājus dažādiem statūtiem un noteikumiem, pakļaujot viņus dažādiem, un dažreiz, pretrunīgiem noteikumiem. |
| --- | --- |

1.4.2

Vienkāršs brauciens cauri Eiropai pakļauj vadītājus dažādiem statūtiem un noteikumiem, pakļaujot viņus dažādiem, un dažreiz, pretrunīgiem noteikumiem.

| 1.4.3 | Šī situācija ir kļuvusi vēl sarežģītāka sakarā ar neseno ES paplašināšanos un jaunajām dalībvalstīm, kurām arī ir savi īpaši braukšanas noteikumi. |
| --- | --- |

1.4.3

Šī situācija ir kļuvusi vēl sarežģītāka sakarā ar neseno ES paplašināšanos un jaunajām dalībvalstīm, kurām arī ir savi īpaši braukšanas noteikumi.

| 1.5 | Šī pašiniciatīvas atzinuma mērķis ir mudināt Komisiju izskatīt likumdošanas nepieciešamību un lietderību, lai saskaņotu braukšanas noteikumus Eiropas Savienībā, lai gan ar dažiem izņēmumiem, veikt salīdzinošo tiesību analīzi, lai izceltu nesaskaņas noteikumos, kas ietverti dažādu dalībvalstu satiksmes noteikumos, un ierosināt iespējamos risinājumus saskaņošanai Eiropas līmenī. |
| --- | --- |

1.5

Šī pašiniciatīvas atzinuma mērķis ir mudināt Komisiju izskatīt likumdošanas nepieciešamību un lietderību, lai saskaņotu braukšanas noteikumus Eiropas Savienībā, lai gan ar dažiem izņēmumiem, veikt salīdzinošo tiesību analīzi, lai izceltu nesaskaņas noteikumos, kas ietverti dažādu dalībvalstu satiksmes noteikumos, un ierosināt iespējamos risinājumus saskaņošanai Eiropas līmenī.

| 1.6 | Sagatavojot šo atzinumu, tika uzskatīts par būtisku, ņemt vērā galveno ieinteresēto pušu viedokļus (caur ceļu izmantotāju pārstāvjiem, transportlīdzekļu ražotājiem un reglamentējošām iestādēm). Tādēļ 2004. gada 17. maijā tika organizēta atklāta izskatīšana paralēli otrajai specializētās nodaļas sanāksmei un to apmeklēja sektorā iesaistītās personas. |
| --- | --- |

1.6

Sagatavojot šo atzinumu, tika uzskatīts par būtisku, ņemt vērā galveno ieinteresēto pušu viedokļus (caur ceļu izmantotāju pārstāvjiem, transportlīdzekļu ražotājiem un reglamentējošām iestādēm). Tādēļ 2004. gada 17. maijā tika organizēta atklāta izskatīšana paralēli otrajai specializētās nodaļas sanāksmei un to apmeklēja sektorā iesaistītās personas.

| 1.6.1 | Lai sekmētu diskusijas un, tai pašā laikā, savāktu informāciju, tika sagatavotas aptaujas lapas un iesniegtas grupu locekļiem, lai tie izteiktu savus viedokļus. |
| --- | --- |

1.6.1

Lai sekmētu diskusijas un, tai pašā laikā, savāktu informāciju, tika sagatavotas aptaujas lapas un iesniegtas grupu locekļiem, lai tie izteiktu savus viedokļus.

2.   Atzinuma pamats

| 2.1 | Ideja izstrādāt vispārējus satiksmes noteikumus nav jauna; patiesi, jo īpaši, kur ir bijusi iesaistīta Eiropa, ir bijušas jau ierosmes šajā sfērā, piemēram, aicinājums kodificēt esošos noteikumus VIII Starptautiskajā kongresā par satiksmi (7). |
| --- | --- |

2.1

Ideja izstrādāt vispārējus satiksmes noteikumus nav jauna; patiesi, jo īpaši, kur ir bijusi iesaistīta Eiropa, ir bijušas jau ierosmes šajā sfērā, piemēram, aicinājums kodificēt esošos noteikumus VIII Starptautiskajā kongresā par satiksmi (7).

| 2.2 | Arī Vācijas Transporta iestāžu padomes 38. konferences laikā, kas notika 2000. gada janvārī, IV darba grupa uzsvēra Eiropas satiksmes noteikumu saskaņošanu kā galveno mērķi (8). |
| --- | --- |

2.2

Arī Vācijas Transporta iestāžu padomes 38. konferences laikā, kas notika 2000. gada janvārī, IV darba grupa uzsvēra Eiropas satiksmes noteikumu saskaņošanu kā galveno mērķi (8).

| 2.3 | Komisija ir sekojusi dažādām ierosmēm, kas saistītas ar šo lietu un tēmējusi uz to pašu mērķi, bet līdz šim tā nav pilnībā pieņēmusi ideju par Eiropas satiksmes noteikumu izstrādāšanu kā tādu (9). |
| --- | --- |

2.3

Komisija ir sekojusi dažādām ierosmēm, kas saistītas ar šo lietu un tēmējusi uz to pašu mērķi, bet līdz šim tā nav pilnībā pieņēmusi ideju par Eiropas satiksmes noteikumu izstrādāšanu kā tādu (9).

| 2.4 | Īpaša uzmanība jāpievērš pētījuma secinājumiem, kas nesen tika veikts Eiropas Kopienas ĢD Enerģija un Transports, kas izvirzīja argumentus satiksmes noteikumu saskaņošanai un pasākumu ieviešanai caur ES nākotnes likumdošanas iniciatīvām (10). |
| --- | --- |

2.4

Īpaša uzmanība jāpievērš pētījuma secinājumiem, kas nesen tika veikts Eiropas Kopienas ĢD Enerģija un Transports, kas izvirzīja argumentus satiksmes noteikumu saskaņošanai un pasākumu ieviešanai caur ES nākotnes likumdošanas iniciatīvām (10).

| 2.5 | EESK vairākos atzinumos pēc kārtas ir pievērsusi uzmanību nepieciešamībai “atļaut vairāk brīvu transporta kustību Savienības robežās”, uzstādot “pienākumu valsts iestādēm atcelt konkrētus valsts iekšējos noteikumus, kas sagādā grūtības to pilsoņiem izmantot transportlīdzekļus, kas reģistrēti citā dalībvalstī”
   (11). |
| --- | --- |

2.5

EESK vairākos atzinumos pēc kārtas ir pievērsusi uzmanību nepieciešamībai “atļaut vairāk brīvu transporta kustību Savienības robežās”, uzstādot “pienākumu valsts iestādēm atcelt konkrētus valsts iekšējos noteikumus, kas sagādā grūtības to pilsoņiem izmantot transportlīdzekļus, kas reģistrēti citā dalībvalstī”
   (11).

3.   Īss likumdošanas kopsavilkums, kas izklāstīta konvencijās un tās sfēra

| 3.1 | Starptautiskie ceļu satiksmes noteikumi ir iekļauti vairāku konvenciju pamatos, vissvarīgākās no kurām ir: 1926. gada Parīzes konvencija, 1949. gada Ženēvas konvencija un 1968. gada Vīnes konvencija. |
| --- | --- |

3.1

Starptautiskie ceļu satiksmes noteikumi ir iekļauti vairāku konvenciju pamatos, vissvarīgākās no kurām ir: 1926. gada Parīzes konvencija, 1949. gada Ženēvas konvencija un 1968. gada Vīnes konvencija.

| 3.2 | Satrptautisko konvenciju, kas attiecas uz autotransporta kustību
  , parakstīja 40 valstis, 1926. gada 24. aprīlī, Parīzē. Konvencijas mērķis bija veicināt starptautisko tūrismu un pašreiz tā ir spēkā vairāk nekā 50 valstīs. |
| --- | --- |

3.2

Satrptautisko konvenciju, kas attiecas uz autotransporta kustību
  , parakstīja 40 valstis, 1926. gada 24. aprīlī, Parīzē. Konvencijas mērķis bija veicināt starptautisko tūrismu un pašreiz tā ir spēkā vairāk nekā 50 valstīs.

| 3.2.1 | Šīs konvencijas galvenie mērķi ir:






  a) | noteikt minimālās tehniskās specifikācijas autotransportam, tai skaitā reģistrācijai, gaismām un transportlīdzekļa identifikācijai, katrā apmeklētajā valstī; |
| --- | --- | --- |

3.2.1

Šīs konvencijas galvenie mērķi ir:

a)

noteikt minimālās tehniskās specifikācijas autotransportam, tai skaitā reģistrācijai, gaismām un transportlīdzekļa identifikācijai, katrā apmeklētajā valstī;

| b) | noteikt noteikumus par starptautisko autotransopta apliecību izsniegšanu un derīgumu, lai šoferi varētu likumīgi iebraukt un braukt teritorijā, ko ietver Konvencija; |
| --- | --- |

b)

noteikt noteikumus par starptautisko autotransopta apliecību izsniegšanu un derīgumu, lai šoferi varētu likumīgi iebraukt un braukt teritorijā, ko ietver Konvencija;

| c) | atzīt dažādu valstu braukšanas apliecības un noteikt starptautisko braukšanas atļauju iezīmes, kas derīgas līgumslēdzēju valstīs, kas neatzīst citu valstu apliecības, bez jebkādiem nodomiem aizstāt pēdējās; |
| --- | --- |

c)

atzīt dažādu valstu braukšanas apliecības un noteikt starptautisko braukšanas atļauju iezīmes, kas derīgas līgumslēdzēju valstīs, kas neatzīst citu valstu apliecības, bez jebkādiem nodomiem aizstāt pēdējās;

| d) | ieviest (sešas) brīdinājuma zīmes, kas ir jāuzstāda līgumslēdzēja pušu valstu teritorijās; |
| --- | --- |

d)

ieviest (sešas) brīdinājuma zīmes, kas ir jāuzstāda līgumslēdzēja pušu valstu teritorijās;

| e) | izveidot sistēmu, lai varētu veikt informācijas apmaiņu par vadītājiem, kuriem ir starptautiskās braukšanas apliecības un atļaujas, kuri ir iesaistīti nopietnos satiksmes negadījumos vai valsts iekšējo ceļu satiksmes noteikumu pārkāpumos. |
| --- | --- |

e)

izveidot sistēmu, lai varētu veikt informācijas apmaiņu par vadītājiem, kuriem ir starptautiskās braukšanas apliecības un atļaujas, kuri ir iesaistīti nopietnos satiksmes negadījumos vai valsts iekšējo ceļu satiksmes noteikumu pārkāpumos.

| 3.2.2 | Lai gan šī konvencija vienkāršoja muitas procedūras, tā neatbrīvoja vadītājus no valsts iekšējo ceļu satiksmes noteikumu zināšanas un ievērošanas. |
| --- | --- |

3.2.2

Lai gan šī konvencija vienkāršoja muitas procedūras, tā neatbrīvoja vadītājus no valsts iekšējo ceļu satiksmes noteikumu zināšanas un ievērošanas.

| 3.2.3 | Turklāt, konvencija nestājās spēkā, pirms to nebija ratificējusi katra dalībvalsts un attiecīgā ratificētā konvencija iesniegta. Parasti, konvencija ir spēkā tikai līgumslēdzējas valsts galvenajā teritorijā; ir nepieciešama precīzi formulēta deklarācija, lai tā darbotos pārējās teritorijās, kas ir tās pārvaldīšanā. |
| --- | --- |

3.2.3

Turklāt, konvencija nestājās spēkā, pirms to nebija ratificējusi katra dalībvalsts un attiecīgā ratificētā konvencija iesniegta. Parasti, konvencija ir spēkā tikai līgumslēdzējas valsts galvenajā teritorijā; ir nepieciešama precīzi formulēta deklarācija, lai tā darbotos pārējās teritorijās, kas ir tās pārvaldīšanā.

| 3.3 | Konvenciju par ceļu satiksmi parakstīja 17 valstis, 1949. gada 19. septembrī, Ženēvā. Pašreiz tā ir spēkā 120 valstīs un aizstāj 1926. gada konvenciju starp līgumslēdzējām valstīm un parakstītājvalstīm. |
| --- | --- |

3.3

Konvenciju par ceļu satiksmi parakstīja 17 valstis, 1949. gada 19. septembrī, Ženēvā. Pašreiz tā ir spēkā 120 valstīs un aizstāj 1926. gada konvenciju starp līgumslēdzējām valstīm un parakstītājvalstīm.

| 3.3.1 | Šajā konvencijā tika izklāstīti principi, kas bija iekļauti agrākās konvencijas pamatos, saskaņā ar notikumiem automašīnu rūpniecībā, un tā atklāja pieaugošās bažas par ceļu satiksmes drošību. |
| --- | --- |

3.3.1

Šajā konvencijā tika izklāstīti principi, kas bija iekļauti agrākās konvencijas pamatos, saskaņā ar notikumiem automašīnu rūpniecībā, un tā atklāja pieaugošās bažas par ceļu satiksmes drošību.

| 3.3.2 | Kamēr tā nebija izvirzījusi par noteikumu izmantot specifiskas ceļa zīmes, tā pieprasīja, ka valstis pieņem homogēnu ceļa zīmju un signālu sistēmu, un izmantot tos, kur stingri nepieciešams. |
| --- | --- |

3.3.2

Kamēr tā nebija izvirzījusi par noteikumu izmantot specifiskas ceļa zīmes, tā pieprasīja, ka valstis pieņem homogēnu ceļa zīmju un signālu sistēmu, un izmantot tos, kur stingri nepieciešams.

| 3.3.3 | Šī konvencija nenoteica daudz braukšanas noteikumus, kā arī neieviesa neko daudz jaunu, izņemot piesardzību, kas jāievēro, braucot garām pretim nākošam transportam, noteikumus par priekšroku un gaismu izmantošanu. |
| --- | --- |

3.3.3

Šī konvencija nenoteica daudz braukšanas noteikumus, kā arī neieviesa neko daudz jaunu, izņemot piesardzību, kas jāievēro, braucot garām pretim nākošam transportam, noteikumus par priekšroku un gaismu izmantošanu.

| 3.3.4 | Konvencijas spēkā stāšanās bija pakļauta tiem pašiem nosacījumiem kā iepriekš, turpretim mēģinājumus ieviest saskaņošanu slāpēja fakts, ka valstis nebija gatavas pieņemt konkrētus noteikumus un varētu arī noraidīt grozījumus. |
| --- | --- |

3.3.4

Konvencijas spēkā stāšanās bija pakļauta tiem pašiem nosacījumiem kā iepriekš, turpretim mēģinājumus ieviest saskaņošanu slāpēja fakts, ka valstis nebija gatavas pieņemt konkrētus noteikumus un varētu arī noraidīt grozījumus.

| 3.4 | 1968. gada 8. novembraKonvenciju par ceļu satiksmi parakstīja 37 valstis, Vīnē, un pašreiz tā ir spēkā aptuveni 100 valstīs. Tiklīdz tā tika ratificēta un iesniegta, šī konvencija aizstāja 1926. gada un 1949. gada konvencijas, līgumslēdzēju valstu attiecībās. |
| --- | --- |

3.4

1968. gada 8. novembraKonvenciju par ceļu satiksmi parakstīja 37 valstis, Vīnē, un pašreiz tā ir spēkā aptuveni 100 valstīs. Tiklīdz tā tika ratificēta un iesniegta, šī konvencija aizstāja 1926. gada un 1949. gada konvencijas, līgumslēdzēju valstu attiecībās.

| 3.4.1 | Šī konvencija ir visaptverošākā ceļu satiksmes noteikumu izteiksmē, tajā tiek veltīta vesela 30 pantu nodaļa ceļa noteikumiem un nosaka noteikumus par galvenajiem manevriem, kas atrodami mūsdienu satiksmes noteikumos. 1968. gada konvencija bija daudz plašāka kā iepriekšējās — minimālisma — konvencijas, kurās tika aplūkota tikai braukšana garām pretī braucošam transportam un saistītās zīmes un signāli; tā ne tikai noteica principus, kas šoferiem jāievēro, kad tiek izpildīti visbīstamākie manevri (piemēram, apdzīšana, braukšanas virziena maiņa, piesardzība, kas jāievēro attiecībā uz gājējiem, u.c.), bet arī regulēja stāvēšanu un automašīnas novietošanu stāvvietā, pasažieru iekāpšanu un izkāpšanu no transportlīdzekļiem, braukšanu tuneļos — īsumā, visu tipisko situāciju klāstu, ar ko autovadītāji saskaras. |
| --- | --- |

3.4.1

Šī konvencija ir visaptverošākā ceļu satiksmes noteikumu izteiksmē, tajā tiek veltīta vesela 30 pantu nodaļa ceļa noteikumiem un nosaka noteikumus par galvenajiem manevriem, kas atrodami mūsdienu satiksmes noteikumos. 1968. gada konvencija bija daudz plašāka kā iepriekšējās — minimālisma — konvencijas, kurās tika aplūkota tikai braukšana garām pretī braucošam transportam un saistītās zīmes un signāli; tā ne tikai noteica principus, kas šoferiem jāievēro, kad tiek izpildīti visbīstamākie manevri (piemēram, apdzīšana, braukšanas virziena maiņa, piesardzība, kas jāievēro attiecībā uz gājējiem, u.c.), bet arī regulēja stāvēšanu un automašīnas novietošanu stāvvietā, pasažieru iekāpšanu un izkāpšanu no transportlīdzekļiem, braukšanu tuneļos — īsumā, visu tipisko situāciju klāstu, ar ko autovadītāji saskaras.

| 3.4.2 | Šī konvencija bija tālāk attīstīta nekā iepriekšējie teksti, pieprasot līgumslēdzējas un parakstītājvalstis pielāgot vietējās likumdošanas saturu braukšanas noteikumiem, kas noteikti konvencijā. Autovadītāji no tā guva labumu, proti, viņi labāk varētu pārzināt galvenos braukšanas noteikumus, braucot parakstītājvalstīs. |
| --- | --- |

3.4.2

Šī konvencija bija tālāk attīstīta nekā iepriekšējie teksti, pieprasot līgumslēdzējas un parakstītājvalstis pielāgot vietējās likumdošanas saturu braukšanas noteikumiem, kas noteikti konvencijā. Autovadītāji no tā guva labumu, proti, viņi labāk varētu pārzināt galvenos braukšanas noteikumus, braucot parakstītājvalstīs.

| 3.4.3 | Tomēr, valstīm vēl arvien bija iespējas noraidīt konvencijas grozījumus. |
| --- | --- |

3.4.3

Tomēr, valstīm vēl arvien bija iespējas noraidīt konvencijas grozījumus.

| 3.5 | Šis pārskats skaidri norāda, ka Eiropas Savienībā (kurā tagad ietilpst vēl desmit jaunas valstis) ir spēkā trīs starptautiskās konvencijas, lai gan ne katra dalībvalsts ir parakstījusi visas trīs konvencijas (12). Tādēļ, ES vēl joprojām ir tālu no pilnīgas ceļu satiksmes noteikumu saskaņošanas, jo īpaši, ja divdesmit pieci valsts iekšējie likumu kopumi, kas pastāvīgi attīstās, tiek pievienoti iepriekš minētajām konvencijām (13). |
| --- | --- |

3.5

Šis pārskats skaidri norāda, ka Eiropas Savienībā (kurā tagad ietilpst vēl desmit jaunas valstis) ir spēkā trīs starptautiskās konvencijas, lai gan ne katra dalībvalsts ir parakstījusi visas trīs konvencijas (12). Tādēļ, ES vēl joprojām ir tālu no pilnīgas ceļu satiksmes noteikumu saskaņošanas, jo īpaši, ja divdesmit pieci valsts iekšējie likumu kopumi, kas pastāvīgi attīstās, tiek pievienoti iepriekš minētajām konvencijām (13).

| 3.6 | Ir pārvarēti vairāki — vai ir pārvarēšanas procesā — šķēršļi, piemēram, robežkontroles atcelšana, nosacījumi transportlīdzekļa un to sastāvdaļu apstiprinājumam, un autovadītāju apliecību savstarpējā atzīšana un noteikumu saskaņošana attiecībā uz tām. Lai kā, ceļu satiksmes pamataspekti paliek neatrisināti: braukšanas noteikumi un ceļa zīmes, un signāli. |
| --- | --- |

3.6

Ir pārvarēti vairāki — vai ir pārvarēšanas procesā — šķēršļi, piemēram, robežkontroles atcelšana, nosacījumi transportlīdzekļa un to sastāvdaļu apstiprinājumam, un autovadītāju apliecību savstarpējā atzīšana un noteikumu saskaņošana attiecībā uz tām. Lai kā, ceļu satiksmes pamataspekti paliek neatrisināti: braukšanas noteikumi un ceļa zīmes, un signāli.

| 3.7 | Ciktāl tas attiecas uz pārējo pasaules daļu, kamēr šīs konvencijas atvieglo muitas procedūras un braukšanu Kopienas robežās, tajā pašā laikā trešo valstu pilsoņi, kas apmeklē ES, saskaras ar tikpat daudz un dažādiem braukšanas noteikumiem, cik valstis tie apmeklē. |
| --- | --- |

3.7

Ciktāl tas attiecas uz pārējo pasaules daļu, kamēr šīs konvencijas atvieglo muitas procedūras un braukšanu Kopienas robežās, tajā pašā laikā trešo valstu pilsoņi, kas apmeklē ES, saskaras ar tikpat daudz un dažādiem braukšanas noteikumiem, cik valstis tie apmeklē.

4.   Vairākas acīm redzamas neatbilstības starp dalībvalstu tiesību aktiem

| 4.1 | Salīdzinošo tiesību īsa izpēte atklāj, ka ir trīs svarīgas atšķirības ceļu satiksmes likumdošanā dažādās dalībvalstīs, vairākos galvenajos virzienos. Šādas neatbilstības rada īstu barjeru brīvai apritei un iespējams apdraud cilvēku un preču drošību, un tā rezultātā rodas vairāk negadījumu visā Eiropā. |
| --- | --- |

4.1

Salīdzinošo tiesību īsa izpēte atklāj, ka ir trīs svarīgas atšķirības ceļu satiksmes likumdošanā dažādās dalībvalstīs, vairākos galvenajos virzienos. Šādas neatbilstības rada īstu barjeru brīvai apritei un iespējams apdraud cilvēku un preču drošību, un tā rezultātā rodas vairāk negadījumu visā Eiropā.

| 4.2 | Sekojošajās piezīmēs sevišķi, bet ne tikai, tiek ņemti vērā novērojumi, kas veikti iepriekšējā izpētē, kas tika veikta Komisijai, kas pamatīgi iztirzā šos aspektus (14). |
| --- | --- |

4.2

Sekojošajās piezīmēs sevišķi, bet ne tikai, tiek ņemti vērā novērojumi, kas veikti iepriekšējā izpētē, kas tika veikta Komisijai, kas pamatīgi iztirzā šos aspektus (14).

| 4.3 | Zemāk ir daži (no vairākiem) īpaši nozīmīgi un satraucoši likumdošanu atšķirību pēdējie piemēri:
  Ātruma ierobežojums ārpus apbūvētām teritorijām uz ceļiem, kur ir atdalošā barjera, kas atdala divas brauktuves






  BE | 120 km/h |
| --- | --- | --- |
| PT | 90 km/h |
| UK | 70 mph (jūdzes stundā) (112 km/h) |

4.3

Zemāk ir daži (no vairākiem) īpaši nozīmīgi un satraucoši likumdošanu atšķirību pēdējie piemēri:

Ātruma ierobežojums ārpus apbūvētām teritorijām uz ceļiem, kur ir atdalošā barjera, kas atdala divas brauktuves

BE

120 km/h

PT

90 km/h

UK

70 mph (jūdzes stundā) (112 km/h)

Smagie pārkāpumi

| BE | + 10 km/h |
| --- | --- |
| PT | + 30 km/h |

BE

- 10 km/h

PT

- 30 km/h

Alkohols

| SE | 0,2 |
| --- | --- |
| UK | 0,8 |

SE

0,2

UK

0,8

Prasība vieglajiem automobiļiem būt aprīkotiem ar aptieciņu

| EL | Jā |
| --- | --- |
| FR | Nē |

EL

Jā

FR

Nē

Sarkanā + dzeltenā gaisma: gatavošanās virzīties uz priekšu

| DK/FI | Jā |
| --- | --- |
| NL/ES | Nē |

DK/FI

Jā

NL/ES

Nē

Prasība dot ceļu riteņbraucējiem uz apļa

| DE | Jā |
| --- | --- |
| PT | Nē |

DE

Jā

PT

Nē

Prasība dot ceļu sabiedriskajam transportam, kas izbrauc no autobusu vai tramvaju pieturām

| ES | Jā |
| --- | --- |
| IT | Nē |

ES

Jā

IT

Nē

Prasība lietot gaismas ārpus apbūvētām teritorijām

| IT | Jā |
| --- | --- |
| LU | Nē |

IT

Jā

LU

Nē

Automašīnas novietošanas aizlieguma zīme

| IE | Balts fons un sarkana apmale |
| --- | --- |
| Citas valstis | Zils fons un sarkana apmale |

IE

Balts fons un sarkana apmale

Citas valstis

Zils fons un sarkana apmale

Aizliegums pasažieriem izkāpt uz brauktuves

| PT | Jā |
| --- | --- |
| IE | Nē |

PT

Jā

IE

Nē

| 4.4 | Lai kā, kā iepriekšminētā izpēte uzskatāmi parāda, līdzīgas neatbilstības ir novērojamas arī tādās sfērās kā, prasības attiecībā uz autovadītāju apliecībām, ceļa zīmes un signāli, obligātais drošības aprīkojums, gājēju pārejas, priekšrocības noteikumi, gaismu izmantošana, noteikumi, saskaņā ar kādiem pasažieri drīkst iekāpt un izkāpt no transportlīdzekļa, speciālo joslu izmantošana, apdzīšana, transportlīdzekļu klasifikācija, riepu veids, vilkšana un pat ceļazīmju un luksoforu forma. Izpēte kopumā norāda uz četrdesmit piecām neatbilstībām ikdienas pamat satiksmes noteikumos. |
| --- | --- |

4.4

Lai kā, kā iepriekšminētā izpēte uzskatāmi parāda, līdzīgas neatbilstības ir novērojamas arī tādās sfērās kā, prasības attiecībā uz autovadītāju apliecībām, ceļa zīmes un signāli, obligātais drošības aprīkojums, gājēju pārejas, priekšrocības noteikumi, gaismu izmantošana, noteikumi, saskaņā ar kādiem pasažieri drīkst iekāpt un izkāpt no transportlīdzekļa, speciālo joslu izmantošana, apdzīšana, transportlīdzekļu klasifikācija, riepu veids, vilkšana un pat ceļazīmju un luksoforu forma. Izpēte kopumā norāda uz četrdesmit piecām neatbilstībām ikdienas pamat satiksmes noteikumos.

| 4.5 | Turklāt, lai gan ir būtiskas atšķirības satiksmes pamatnoteikumu formulējumos, vēl nopietnāks ir fakts, ka šie noteikumi tiek interpretēti un piemēroti atšķirīgi dažādās dalībvalstīs. Tas ir ne tikai tādēļ, ka cilvēki uztver šo noteikumu neievērošanu dažādi, bet arī tādēļ, ka arī sodi par braukšanas pārkāpumiem ievērojami atšķiras. |
| --- | --- |

4.5

Turklāt, lai gan ir būtiskas atšķirības satiksmes pamatnoteikumu formulējumos, vēl nopietnāks ir fakts, ka šie noteikumi tiek interpretēti un piemēroti atšķirīgi dažādās dalībvalstīs. Tas ir ne tikai tādēļ, ka cilvēki uztver šo noteikumu neievērošanu dažādi, bet arī tādēļ, ka arī sodi par braukšanas pārkāpumiem ievērojami atšķiras.

5.   2004. gada 17. maija atklātās izskatīšanas kopsavilkums

| 5.1 | Pateicoties ieguldījumu kvalitātei, šis atklātās izskatīšanas process — ko apmeklēja pārstāvji no i) dažādām privātām organizācijām, kas pārstāv šoferu intereses, automobiļu industriju, ceļu drošības un negadījumu novēršanu un ii) AIT–FIA un TIS-PT valdes, kas ir kompānija, kas koordinē izpēti, kas minēta iepriekš (15) — kas notika 2004. gada 17. maijā, palīdzēja noskaidrot un izskaidrot dažādus jautājumus, kas saistīti ar šo atzinumu, atspoguļojot pilsoniskās sabiedrības galveno ieinteresēto pušu viedokļus.
  Daudzas puses arī papildināja savus izklāstus, iesūtot atbildes uz aptaujas lapām, ko viņi saņēma par šo tematu. |
| --- | --- |

5.1

Pateicoties ieguldījumu kvalitātei, šis atklātās izskatīšanas process — ko apmeklēja pārstāvji no i) dažādām privātām organizācijām, kas pārstāv šoferu intereses, automobiļu industriju, ceļu drošības un negadījumu novēršanu un ii) AIT–FIA un TIS-PT valdes, kas ir kompānija, kas koordinē izpēti, kas minēta iepriekš (15) — kas notika 2004. gada 17. maijā, palīdzēja noskaidrot un izskaidrot dažādus jautājumus, kas saistīti ar šo atzinumu, atspoguļojot pilsoniskās sabiedrības galveno ieinteresēto pušu viedokļus.

Daudzas puses arī papildināja savus izklāstus, iesūtot atbildes uz aptaujas lapām, ko viņi saņēma par šo tematu.

| 5.2 | Izklāstu un rakstisko ieguldījumu apkopojums parāda, ka ir plaši izplatīta būtības pieņemšana un EESK iniciatīvu iekļaušanās laikā, ieviešot konkrētas pakāpes Eiropas mēroga ceļu satiksmes noteikumu saskaņošanu. Dažas puses ir bijušas atvērtas arī iespējai un vēlamībai pakāpeniski sakārtot transportlīdzekļu reģistru un transportlīdzekļu reģistrāciju. |
| --- | --- |

5.2

Izklāstu un rakstisko ieguldījumu apkopojums parāda, ka ir plaši izplatīta būtības pieņemšana un EESK iniciatīvu iekļaušanās laikā, ieviešot konkrētas pakāpes Eiropas mēroga ceļu satiksmes noteikumu saskaņošanu. Dažas puses ir bijušas atvērtas arī iespējai un vēlamībai pakāpeniski sakārtot transportlīdzekļu reģistru un transportlīdzekļu reģistrāciju.

| 5.3 | Šajā sakarā, īpaši tika uzsvērti sekojošie punkti:






  a) | ES 2003. gada 8. maija pamatlēmums — kas ietver pārrobežu atzīšanu un naudas sodu piespriešanu par satiksmes noteikumu pārkāpšanu — ietver un pieprasa pasākumus, kas nepieciešami, lai ieviestu vienādus ceļu satiksmes noteikumus visā Eiropā; |
| --- | --- | --- |

5.3

Šajā sakarā, īpaši tika uzsvērti sekojošie punkti:

a)

ES 2003. gada 8. maija pamatlēmums — kas ietver pārrobežu atzīšanu un naudas sodu piespriešanu par satiksmes noteikumu pārkāpšanu — ietver un pieprasa pasākumus, kas nepieciešami, lai ieviestu vienādus ceļu satiksmes noteikumus visā Eiropā;

| b) | tai pašā laikā, ir svarīgi paturēt prātā i) procedūras noteikumus sodu uzlikšanai un piemērošanai un ii) likumīgās aizsardzības iespējas, kas pieejamas dažādās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

b)

tai pašā laikā, ir svarīgi paturēt prātā i) procedūras noteikumus sodu uzlikšanai un piemērošanai un ii) likumīgās aizsardzības iespējas, kas pieejamas dažādās dalībvalstīs;

| c) | braukšanas noteikumi faktiski ievērojami atšķiras galvenajās jomās dažādās dalībvalstīs, un tas rada paaugstinātas briesmas autovadītājiem, kad tie vada autotransportu ārpus savas mītnes zemes; |
| --- | --- |

c)

braukšanas noteikumi faktiski ievērojami atšķiras galvenajās jomās dažādās dalībvalstīs, un tas rada paaugstinātas briesmas autovadītājiem, kad tie vada autotransportu ārpus savas mītnes zemes;

| d) | galvenās uzsvērtās atšķirības, papildus tām, kuras minētas TIS-PT izpētē, ietver:






  — | atšķirības alkohola līmeņa asinīs pieļaujamajās normās |
| --- | --- | --- |

d)

galvenās uzsvērtās atšķirības, papildus tām, kuras minētas TIS-PT izpētē, ietver:

—

atšķirības alkohola līmeņa asinīs pieļaujamajās normās

| — | ātruma ierobežojumu |
| --- | --- |

—

ātruma ierobežojumu

| — | ceļa zīmes, ceļu policijas signālus un apzīmējumus uz ceļiem |
| --- | --- |

—

ceļa zīmes, ceļu policijas signālus un apzīmējumus uz ceļiem

| — | sodus par pārkāpumiem un procedūru noteikumus to izpildei |
| --- | --- |

—

sodus par pārkāpumiem un procedūru noteikumus to izpildei

| — | obligāto drošības aprīkojumu; |
| --- | --- |

—

obligāto drošības aprīkojumu;

| e) | ir jāpieņem pakāpeniskā pieeja likumdošanas sakārtošanas procesam, kas noved pie iespējamās visā Kopienā izplatītās saskaņošanas; |
| --- | --- |

e)

ir jāpieņem pakāpeniskā pieeja likumdošanas sakārtošanas procesam, kas noved pie iespējamās visā Kopienā izplatītās saskaņošanas;

| f) | šobrīd izskatās, ka pilnīga saskaņošana nav iespējama, izņemot galvenajās, pamatjomās; |
| --- | --- |

f)

šobrīd izskatās, ka pilnīga saskaņošana nav iespējama, izņemot galvenajās, pamatjomās;

| g) | šajās jomās obligāti ir jāiekļauj:






  — | satiksmes drošības dažādie aspekti |
| --- | --- | --- |

g)

šajās jomās obligāti ir jāiekļauj:

—

satiksmes drošības dažādie aspekti

| — | transportlīdzekļu obligātais aprīkojums (piemēram, nomaināmās automašīnu gaismu spuldzes, avārijas trijstūris, brīvroku mobilie tālruņi, drošības spilveni u.c.) |
| --- | --- |

—

transportlīdzekļu obligātais aprīkojums (piemēram, nomaināmās automašīnu gaismu spuldzes, avārijas trijstūris, brīvroku mobilie tālruņi, drošības spilveni u.c.)

| — | ceļa zīmes un apzīmējumi |
| --- | --- |

—

ceļa zīmes un apzīmējumi

| — | kritēriji autovadītāja apliecības izsniegšanai |
| --- | --- |

—

kritēriji autovadītāja apliecības izsniegšanai

| — | standarta soda punkti autovadītāju apliecībām |
| --- | --- |

—

standarta soda punkti autovadītāju apliecībām

| — | soda veidi daudz nopietnākiem pārkāpumiem; |
| --- | --- |

—

soda veidi daudz nopietnākiem pārkāpumiem;

| h) | modelim, pēc kura jāvadās, lai veiktu šādu likumdošanas sakārtošanu, vajadzētu būt Vīnes konvencijai; |
| --- | --- |

h)

modelim, pēc kura jāvadās, lai veiktu šādu likumdošanas sakārtošanu, vajadzētu būt Vīnes konvencijai;

| i) | pirms jebkāda priekšlikuma, ir jāveic izmaksu un labuma izpēte, balstoties uz pozīcijām, kas jau ir izmantotas dažās transporta sektora un ceļu satiksmes drošības iniciatīvās (16); |
| --- | --- |

i)

pirms jebkāda priekšlikuma, ir jāveic izmaksu un labuma izpēte, balstoties uz pozīcijām, kas jau ir izmantotas dažās transporta sektora un ceļu satiksmes drošības iniciatīvās (16);

| j) | īpaša uzmanība jāpievērš ceļu satiksmes noteikumu ieviešanai, to kontrolei un sodiem par pārkāpumiem. |
| --- | --- |

j)

īpaša uzmanība jāpievērš ceļu satiksmes noteikumu ieviešanai, to kontrolei un sodiem par pārkāpumiem.

| 5.4 | Daži līdzīgi un papildus aspekti, kas minēti jebkurai iniciatīvai šajās jomās, ietver:






  a) | standarta sistēmas automātiskai automaģistrāļu un tiltu nodevu apmaksai (17); |
| --- | --- | --- |

5.4

Daži līdzīgi un papildus aspekti, kas minēti jebkurai iniciatīvai šajās jomās, ietver:

a)

standarta sistēmas automātiskai automaģistrāļu un tiltu nodevu apmaksai (17);

| b) | transportlīdzekļu svara un izmēru standarta definīcijas un blakus pastāvošie ierobežojumi; |
| --- | --- |

b)

transportlīdzekļu svara un izmēru standarta definīcijas un blakus pastāvošie ierobežojumi;

| c) | minimālais braukšanas apmācību skaits, kas nepieciešams šoferiem, atkarībā no piesaistītā transportlīdzekļa; |
| --- | --- |

c)

minimālais braukšanas apmācību skaits, kas nepieciešams šoferiem, atkarībā no piesaistītā transportlīdzekļa;

| d) | faktu, ka šai apmācībai jāietver tas, ko darīt avārijas gadījumā, kā arī pirmo palīdzību; |
| --- | --- |

d)

faktu, ka šai apmācībai jāietver tas, ko darīt avārijas gadījumā, kā arī pirmo palīdzību;

| e) | minimālo kvalitātes standartu noteikšana, būvējot ceļu infrastruktūras; un |
| --- | --- |

e)

minimālo kvalitātes standartu noteikšana, būvējot ceļu infrastruktūras; un

| f) | satiksmes un avāriju novēršanas mācību kampaņas, izglītības līmenī un arī pieaugušajiem. |
| --- | --- |

f)

satiksmes un avāriju novēršanas mācību kampaņas, izglītības līmenī un arī pieaugušajiem.

6.   Eiropas satiksmes noteikumu kompetence

| 6.1 | Pēc atklātās izskatīšanas, kas minēta iepriekš, tika izteikta skaidra vēlme virzīties pretim ceļu satiksmes noteikumu saskaņošanai, ne tikai aprobežoties ar jautājumiem, kas saistīti ar satiksmi, bet arī attiecībā uz tādām lietām, kas ietekmē ceļu infrastruktūru un satiksmes drošību. |
| --- | --- |

6.1

Pēc atklātās izskatīšanas, kas minēta iepriekš, tika izteikta skaidra vēlme virzīties pretim ceļu satiksmes noteikumu saskaņošanai, ne tikai aprobežoties ar jautājumiem, kas saistīti ar satiksmi, bet arī attiecībā uz tādām lietām, kas ietekmē ceļu infrastruktūru un satiksmes drošību.

| 6.2 | Kopš dibināšanas, Eiropas Savienība ir izdevusi neskaitāmus likumdošanas apkopojumus par ceļu satiksmi: par autovadītāja apliecībām, transportlīdzekļu un to sastāvdaļu apstiprinājumu, noteikumiem, kas attiecas uz transporta līdzekļu apdrošināšanu, u.c. Uz spēles tiek likta ceļu satiksmes noteikumu ieviešana, ar nolūku saskaņot šos noteikumus; tas nākotnē varētu palīdzēt citās interešu jomās, piemēram, satiksmes drošība, ko ietekmē autovadītāja drošība un zināšanas attiecībā uz to, kādu virzienu pieņemt dažādos braukšanas apstākļos. |
| --- | --- |

6.2

Kopš dibināšanas, Eiropas Savienība ir izdevusi neskaitāmus likumdošanas apkopojumus par ceļu satiksmi: par autovadītāja apliecībām, transportlīdzekļu un to sastāvdaļu apstiprinājumu, noteikumiem, kas attiecas uz transporta līdzekļu apdrošināšanu, u.c. Uz spēles tiek likta ceļu satiksmes noteikumu ieviešana, ar nolūku saskaņot šos noteikumus; tas nākotnē varētu palīdzēt citās interešu jomās, piemēram, satiksmes drošība, ko ietekmē autovadītāja drošība un zināšanas attiecībā uz to, kādu virzienu pieņemt dažādos braukšanas apstākļos.

| 6.3 | Kā jau iepriekš minēts, 1968. gada Vīnes konvencija satur vispilnīgāko tekstu attiecībā uz ceļu satiksmi; tajā tiek apskatīti šie jautājumi vissīkākajās detaļās, un — tā kā tā ir starptautisks dokuments, ko pieņem lielākā daļa Eiropas valstu — tai ir īpaša iezīme, tā pieprasa parakstītājvalstīm ieviest to valsts likumus saskaņā ar Konvencijas noteikumiem. Pieņemot, ka šis ir visplašāk pazīstamais un pieņemtais teksts starp Eiropas valstīm, šī konvencija varētu kalpot kā pamats plašākām pārrunām par Eiropas satiksmes noteikumiem.. |
| --- | --- |

6.3

Kā jau iepriekš minēts, 1968. gada Vīnes konvencija satur vispilnīgāko tekstu attiecībā uz ceļu satiksmi; tajā tiek apskatīti šie jautājumi vissīkākajās detaļās, un — tā kā tā ir starptautisks dokuments, ko pieņem lielākā daļa Eiropas valstu — tai ir īpaša iezīme, tā pieprasa parakstītājvalstīm ieviest to valsts likumus saskaņā ar Konvencijas noteikumiem. Pieņemot, ka šis ir visplašāk pazīstamais un pieņemtais teksts starp Eiropas valstīm, šī konvencija varētu kalpot kā pamats plašākām pārrunām par Eiropas satiksmes noteikumiem..

| 6.4 | Tādējādi, priekšlikumam, kas ir izvirzīts, ir jāsaskaņo satiksmes noteikumi, kas veido lielākās daļas mūsdienu Eiropas satiksmes noteikumu kodolu — jo īpaši, bet ne tikai:






  a) | vispārīgie autotransporta vadīšanas noteikumi: uzsākšana un braukšana, ātrumu pārslēgšana, daudzās satiksmes joslas un paralēlās joslas, ceļu krustojumi, apļi, distance starp ceļa apmali un ietvi, ātrums un distance starp transportlīdzekļiem; |
| --- | --- | --- |

6.4

Tādējādi, priekšlikumam, kas ir izvirzīts, ir jāsaskaņo satiksmes noteikumi, kas veido lielākās daļas mūsdienu Eiropas satiksmes noteikumu kodolu — jo īpaši, bet ne tikai:

a)

vispārīgie autotransporta vadīšanas noteikumi: uzsākšana un braukšana, ātrumu pārslēgšana, daudzās satiksmes joslas un paralēlās joslas, ceļu krustojumi, apļi, distance starp ceļa apmali un ietvi, ātrums un distance starp transportlīdzekļiem;

| b) | autovadītāja signāli; |
| --- | --- |

b)

autovadītāja signāli;

| c) | ātrums braucot (nav obligāti maksimālais ātruma ierobežojums); |
| --- | --- |

c)

ātrums braucot (nav obligāti maksimālais ātruma ierobežojums);

| d) | vispārīgie noteikumi par priekšroku krustojumos, uz apļa un starp transportlīdzekļiem; |
| --- | --- |

d)

vispārīgie noteikumi par priekšroku krustojumos, uz apļa un starp transportlīdzekļiem;

| e) | apdzīšana; |
| --- | --- |

e)

apdzīšana;

| f) | braukšanas virzienu maiņa; |
| --- | --- |

f)

braukšanas virzienu maiņa;

| g) | reversēšana; |
| --- | --- |

g)

reversēšana;

| h) | pagriezieni par 180o; |
| --- | --- |

h)

pagriezieni par 180o;

| i) | apstāšanās un automašīnas novietošana stāvvietā; |
| --- | --- |

i)

apstāšanās un automašīnas novietošana stāvvietā;

| j) | transportlīdzekļu jauda un izmērs, pasažieru un preču pārvadāšana, pasažieru iekāpšana un izkāpšana, kraušanas operācijas; |
| --- | --- |

j)

transportlīdzekļu jauda un izmērs, pasažieru un preču pārvadāšana, pasažieru iekāpšana un izkāpšana, kraušanas operācijas;

| k) | gaismas un to izmantošana; |
| --- | --- |

k)

gaismas un to izmantošana;

| l) | avārijas transports un speciālās joslas, piemēram, uz automaģistrālēm un līdzīgiem ceļiem, pārbrauktuves un joslas, kas paredzētas speciālam transportam, uz sliedēm, vai nē; |
| --- | --- |

l)

avārijas transports un speciālās joslas, piemēram, uz automaģistrālēm un līdzīgiem ceļiem, pārbrauktuves un joslas, kas paredzētas speciālam transportam, uz sliedēm, vai nē;

| m) | pieļautā alkohola daudzuma līmenis asinīs un psihotropo vielu līmenis; |
| --- | --- |

m)

pieļautā alkohola daudzuma līmenis asinīs un psihotropo vielu līmenis;

| n) | drošības aprīkojuma izmantošana (drošības jostas, bērnu sēdeklīši/norobežojumi); |
| --- | --- |

n)

drošības aprīkojuma izmantošana (drošības jostas, bērnu sēdeklīši/norobežojumi);

| o) | obligātie dokumenti; |
| --- | --- |

o)

obligātie dokumenti;

| p) | ko darīt avārijas vai bojājumu gadījumā; |
| --- | --- |

p)

ko darīt avārijas vai bojājumu gadījumā;

| q) | standarta definīcijas un noteikumi, kas attiecas uz dažādiem koplietošanas ceļu izmantotājiem, jo īpaši, motocikliem, kvadrcikliem, tricikliem, mopēdiem, velosipēdiem, skrituļslidotājiem un skeitbordistiem un vadītājiem ar invaliditāti; |
| --- | --- |

q)

standarta definīcijas un noteikumi, kas attiecas uz dažādiem koplietošanas ceļu izmantotājiem, jo īpaši, motocikliem, kvadrcikliem, tricikliem, mopēdiem, velosipēdiem, skrituļslidotājiem un skeitbordistiem un vadītājiem ar invaliditāti;

| r) | noteikumi gājējiem un piesardzības pasākumi, kas jāievēro autovadītājiem; |
| --- | --- |

r)

noteikumi gājējiem un piesardzības pasākumi, kas jāievēro autovadītājiem;

| s) | speciālie noteikumi, ka jāievēro autovadītājiem attiecībā uz sabiedrisko transportu un speciālo transportu; un |
| --- | --- |

s)

speciālie noteikumi, ka jāievēro autovadītājiem attiecībā uz sabiedrisko transportu un speciālo transportu; un

| t) | dzīvnieki uz ceļiem. |
| --- | --- |

t)

dzīvnieki uz ceļiem.

| 6.5 | Satiksmes noteikumiem ir jābūt papildinātiem un precizētiem, un ir jāizskaidro jebkādi izņēmumi, izmantojot ceļa zīmes, lai nodrošinātu informācijas daudzveidību, kas iespējams palielinās ceļu satiksmes drošību. Tādējādi, ir jābūt standarta ceļa zīmēm, formas, būtības, izvietojuma un priekšrocības ziņā, attiecībā uz satiksmes noteikumiem, pie kam ir jāraugās, lai tās saistībā ar to skaitu un drošību varētu tikt labāk izmantotas. |
| --- | --- |

6.5

Satiksmes noteikumiem ir jābūt papildinātiem un precizētiem, un ir jāizskaidro jebkādi izņēmumi, izmantojot ceļa zīmes, lai nodrošinātu informācijas daudzveidību, kas iespējams palielinās ceļu satiksmes drošību. Tādējādi, ir jābūt standarta ceļa zīmēm, formas, būtības, izvietojuma un priekšrocības ziņā, attiecībā uz satiksmes noteikumiem, pie kam ir jāraugās, lai tās saistībā ar to skaitu un drošību varētu tikt labāk izmantotas.

| 6.6 | Ceļa zīmes nav vienīgā joma, uz kuru tiek mērķēts. Būtu arī lietderīgi saskaņot ceļu policijas signālus, gaismu signālus, autovadītāju signālus un ceļa apzīmējumus. |
| --- | --- |

6.6

Ceļa zīmes nav vienīgā joma, uz kuru tiek mērķēts. Būtu arī lietderīgi saskaņot ceļu policijas signālus, gaismu signālus, autovadītāju signālus un ceļa apzīmējumus.

| 6.7 | Satiksmes noteikumu vai ceļa zīmju neievērošana ir pārkāpums; tas ietver standarta noteikumus kontroles procedūrām, īpaši, lai noteiktu ātrumu, alkohola un psihotropo vielu līmeni asinīs. Lai kā, pirms šī, dalībvalstīm ir jāvienojas par to, kas ir pārkāpums, lai izvairītos no tā, ka viena darbība ir pārkāpums vienā dalībvalstī, bet citā — nē. Tādējādi, ir jāizveido pārkāpuma definīcija. |
| --- | --- |

6.7

Satiksmes noteikumu vai ceļa zīmju neievērošana ir pārkāpums; tas ietver standarta noteikumus kontroles procedūrām, īpaši, lai noteiktu ātrumu, alkohola un psihotropo vielu līmeni asinīs. Lai kā, pirms šī, dalībvalstīm ir jāvienojas par to, kas ir pārkāpums, lai izvairītos no tā, ka viena darbība ir pārkāpums vienā dalībvalstī, bet citā — nē. Tādējādi, ir jāizveido pārkāpuma definīcija.

| 6.8 | No tā izriet, ka ir svarīgi izpētīt un izveidot vienkāršotus mehānismus, lai veicinātu vienādu Eiropas satiksmes noteikumu interpretāciju, pieņemot, ka procedūrām, kas attiecas uz satiksmes noteikumu pārkāpumiem, ir jābūt ātrām, lai to standarti būtu efektīvi — pamatā ir nepieciešams vienkāršots process attiecībā uz jautājumiem, kas nosūtīti tiesai prejudiciālam nolēmumam. |
| --- | --- |

6.8

No tā izriet, ka ir svarīgi izpētīt un izveidot vienkāršotus mehānismus, lai veicinātu vienādu Eiropas satiksmes noteikumu interpretāciju, pieņemot, ka procedūrām, kas attiecas uz satiksmes noteikumu pārkāpumiem, ir jābūt ātrām, lai to standarti būtu efektīvi — pamatā ir nepieciešams vienkāršots process attiecībā uz jautājumiem, kas nosūtīti tiesai prejudiciālam nolēmumam.

7.   Vienots transportlīdzekļu reģistrācijas numurs visā Eiropā

| 7.1 | Transportlīdzekļu reģistrācijas prasības, dokumenti un procedūras arī būtiski atšķiras starp dalībvalstīm. Iespēja virzīties pretim vienotam Eiropas transportlīdzekļu reģistram tika apspriesta atklātajā izskatīšanā, tika saņemts atbalsts no vairākām pusēm. |
| --- | --- |

7.1

Transportlīdzekļu reģistrācijas prasības, dokumenti un procedūras arī būtiski atšķiras starp dalībvalstīm. Iespēja virzīties pretim vienotam Eiropas transportlīdzekļu reģistram tika apspriesta atklātajā izskatīšanā, tika saņemts atbalsts no vairākām pusēm.

| 7.2 | Turklāt, atklātajā izskatīšanā tika novērtēti arī centrālā Eiropas transportlīdzekļu īpašnieku reģistra plusi un mīnusi, kas varētu fiksēt arī citus galvenos punktus, kas attiecas uz transportlīdzekļiem, piemēram, nodevas, nodokļi un citas saistītās izmaksas, kopā ar dažādām īpašumtiesību/izmatošanas formām. Šajā kontekstā tika uzsvērtas šāda veida risinājuma priekšrocības tirdzniecībai ar transportlīdzekļiem, krāpšanai un transportlīdzekļu zādzību novēršanai Kopienas robežās, un lietas ierosināšanai autovadītājiem no citām dalībvalstīm, kuri ir izdarījuši satiksmes pārkāpumus. |
| --- | --- |

7.2

Turklāt, atklātajā izskatīšanā tika novērtēti arī centrālā Eiropas transportlīdzekļu īpašnieku reģistra plusi un mīnusi, kas varētu fiksēt arī citus galvenos punktus, kas attiecas uz transportlīdzekļiem, piemēram, nodevas, nodokļi un citas saistītās izmaksas, kopā ar dažādām īpašumtiesību/izmatošanas formām. Šajā kontekstā tika uzsvērtas šāda veida risinājuma priekšrocības tirdzniecībai ar transportlīdzekļiem, krāpšanai un transportlīdzekļu zādzību novēršanai Kopienas robežās, un lietas ierosināšanai autovadītājiem no citām dalībvalstīm, kuri ir izdarījuši satiksmes pārkāpumus.

| 7.3 | Ir nojauta, ka ir nepieciešamie apstākļi, lai virzītos pretim vienota autotransporta reģistra ieviešanai, kas saistīts ar pašiem transportlīdzekļiem un nevis transportlīdzekļu īpašniekiem vai lietotājiem. Tā varētu pielietot pieredzi, kas jau iegūta no informācijas sistēmām par reģistrācijas numuriem un īpašnieku noteikšanu transportlīdzekļu apdrošināšanai (3. Direktīva). |
| --- | --- |

7.3

Ir nojauta, ka ir nepieciešamie apstākļi, lai virzītos pretim vienota autotransporta reģistra ieviešanai, kas saistīts ar pašiem transportlīdzekļiem un nevis transportlīdzekļu īpašniekiem vai lietotājiem. Tā varētu pielietot pieredzi, kas jau iegūta no informācijas sistēmām par reģistrācijas numuriem un īpašnieku noteikšanu transportlīdzekļu apdrošināšanai (3. Direktīva).

| 7.4 | Tādējādi būtu lielāka iespēja pirkt, apdrošināt un reģistrēt transportlīdzekli jebkurā dalībvalstī un tas būtu galvenais devums, lai atbalstītu pārrobežu tirdzniecību ar transportlīdzekļiem, cilvēku mobilitāti, tūrismu un vienota tirgus attīstību (18). |
| --- | --- |

7.4

Tādējādi būtu lielāka iespēja pirkt, apdrošināt un reģistrēt transportlīdzekli jebkurā dalībvalstī un tas būtu galvenais devums, lai atbalstītu pārrobežu tirdzniecību ar transportlīdzekļiem, cilvēku mobilitāti, tūrismu un vienota tirgus attīstību (18).

| 7.5 | Bez tam, vienota Eiropas transportlīdzekļu reģistrācijas sistēma izrādās ir ārkārtīgi noderīga, papildus faktam, ka būs iespējams to uzstādīt bez pārmērīgi augstām izmaksām; tā sākotnēji piesaistīs milzīgas priekšrocības no viedokļa, ka: noteikt transportlīdzekļa dokumentu īpašnieku (īpašumtiesības vai cita likumīga vienošanās); likumīga drošība transportlīdzekļu darījumos; zādzības un krāpšanas novēršana; un vieglāk kontrolēt sodus par pārkāpumiem, kas veikti kādā no dalībvalstīm. |
| --- | --- |

7.5

Bez tam, vienota Eiropas transportlīdzekļu reģistrācijas sistēma izrādās ir ārkārtīgi noderīga, papildus faktam, ka būs iespējams to uzstādīt bez pārmērīgi augstām izmaksām; tā sākotnēji piesaistīs milzīgas priekšrocības no viedokļa, ka: noteikt transportlīdzekļa dokumentu īpašnieku (īpašumtiesības vai cita likumīga vienošanās); likumīga drošība transportlīdzekļu darījumos; zādzības un krāpšanas novēršana; un vieglāk kontrolēt sodus par pārkāpumiem, kas veikti kādā no dalībvalstīm.

8.   Tiesiskais pamats un attiecīgais Kopienas dokuments

| 8.1 | Pašreizējos apstākļos, EESK uzskata, ka vispiemērotākais juridiskais dokuments, lai izvērstu šā mēroga iniciatīvu, kas ir izklāstīta, būtu direktīva minimālai saskaņošanai. |
| --- | --- |

8.1

Pašreizējos apstākļos, EESK uzskata, ka vispiemērotākais juridiskais dokuments, lai izvērstu šā mēroga iniciatīvu, kas ir izklāstīta, būtu direktīva minimālai saskaņošanai.

| 8.2 | Tiesiskajā pamatā šādas direktīvas pieņemšanai ir jāņem vērā iniciatīvas ietekme, kā līdzekli, lai pilnveidotu vienoto tirgu un palielinātu Eiropas cilvēku kustības brīvību Kopienas robežās. |
| --- | --- |

8.2

Tiesiskajā pamatā šādas direktīvas pieņemšanai ir jāņem vērā iniciatīvas ietekme, kā līdzekli, lai pilnveidotu vienoto tirgu un palielinātu Eiropas cilvēku kustības brīvību Kopienas robežās.

9.   Secinājumi un ieteikumi

A)   Eiropas satiksmes noteikumi

| 9.1 | EESK pieturās pie viedokļa, ka zināmā mērā ceļu satiksmes noteikumu likumdošanas saskaņošana ir ne tikai efektīvs veids, kā paātrināt vienota tirgus izveidi, bet arī padara drošāku automašīnu satiksmi. |
| --- | --- |

9.1

EESK pieturās pie viedokļa, ka zināmā mērā ceļu satiksmes noteikumu likumdošanas saskaņošana ir ne tikai efektīvs veids, kā paātrināt vienota tirgus izveidi, bet arī padara drošāku automašīnu satiksmi.

| 9.2 | Bez tam, EESK uzskata, ka šāda saskaņošana varētu arī veikt galveno ieguldījumu satiksmes drošības paaugstināšanā un negadījumu novēršanas sekmēšanā, tādējādi, nodrošināt daudz noturīgāku Eiropas cilvēku kustības brīvību. |
| --- | --- |

9.2

Bez tam, EESK uzskata, ka šāda saskaņošana varētu arī veikt galveno ieguldījumu satiksmes drošības paaugstināšanā un negadījumu novēršanas sekmēšanā, tādējādi, nodrošināt daudz noturīgāku Eiropas cilvēku kustības brīvību.

| 9.3 | EESK uzskata, ka ir nepieciešamie apstākļi, lai uzsāktu sagatavošanas darbus Kopienas likumdošanas iniciatīvai, ar iepriekš minētiem mērķiem, ņemot vērā dažādos viedokļus un grūtības, kas izklāstītas šajā atzinumā. |
| --- | --- |

9.3

EESK uzskata, ka ir nepieciešamie apstākļi, lai uzsāktu sagatavošanas darbus Kopienas likumdošanas iniciatīvai, ar iepriekš minētiem mērķiem, ņemot vērā dažādos viedokļus un grūtības, kas izklāstītas šajā atzinumā.

| 9.4 | Komiteja saprot, ka pašreizējā situācijā, iespēju izmantot direktīvu minimālai saskaņošanai ir jāuzskata kā pirmo soli pretim Eiropas satiksmes noteikumu izveidei, izmantojot Vīnes konvenciju kā paraugu, definējot pamata satiksmes noteikumus, autovadītāju kvalifikāciju un autovadītāja tiesības, un pārkāpumu veidus un saistītos sodus. |
| --- | --- |

9.4

Komiteja saprot, ka pašreizējā situācijā, iespēju izmantot direktīvu minimālai saskaņošanai ir jāuzskata kā pirmo soli pretim Eiropas satiksmes noteikumu izveidei, izmantojot Vīnes konvenciju kā paraugu, definējot pamata satiksmes noteikumus, autovadītāju kvalifikāciju un autovadītāja tiesības, un pārkāpumu veidus un saistītos sodus.

B)   Vienotais Eiropas transportlīdzekļu reģistrs

| 9.5 | EESK arī uzskata, ka likumīgā drošība autotransporta izmantošanā, jo tas atvieglo transportlīdzekļu izsekošanu, ievērojami iegūs no vienota Eiropas transportlīdzekļu reģistra izveides, kas būtu saistīts ar pašiem transportlīdzekļiem. |
| --- | --- |

9.5

EESK arī uzskata, ka likumīgā drošība autotransporta izmantošanā, jo tas atvieglo transportlīdzekļu izsekošanu, ievērojami iegūs no vienota Eiropas transportlīdzekļu reģistra izveides, kas būtu saistīts ar pašiem transportlīdzekļiem.

| 9.6 | EESK arī uzskata, ka saistošais Kopienas dokuments varētu noteikt pamatu vienotas sistēmas izveidei Eiropas transportlīdzekļu reģistram, transportlīdzekļu reģistra sistēmas izveidei Eiropā, kas pamatā balstīta uz esošo pieredzi sadarbībā starp atbildīgajām valsts iestādēm. |
| --- | --- |

9.6

EESK arī uzskata, ka saistošais Kopienas dokuments varētu noteikt pamatu vienotas sistēmas izveidei Eiropas transportlīdzekļu reģistram, transportlīdzekļu reģistra sistēmas izveidei Eiropā, kas pamatā balstīta uz esošo pieredzi sadarbībā starp atbildīgajām valsts iestādēm.

| 9.7 | Rezultātā, tā mudina Komisiju sākt izpēti, kas nepieciešama izmaksu un labuma analīzei attiecībā uz dažādām jomām, kas jāsaskaņo. |
| --- | --- |

9.7

Rezultātā, tā mudina Komisiju sākt izpēti, kas nepieciešama izmaksu un labuma analīzei attiecībā uz dažādām jomām, kas jāsaskaņo.

C)   Secinājumi

| 9.8 | Tā iesaka Komisijai izmanot “Zaļo grāmatu”, lai uzsāktu publisku diskusiju par šo jautājumu, ar nolūku iegūt pēc iespējas vairāk ieinteresēto pušu viedokļus. |
| --- | --- |

9.8

Tā iesaka Komisijai izmanot “Zaļo grāmatu”, lai uzsāktu publisku diskusiju par šo jautājumu, ar nolūku iegūt pēc iespējas vairāk ieinteresēto pušu viedokļus.

| 9.9 | Pa to laiku, tā steidzina Komisiju, savukārt, turpināt iesāktās izpētes, ar nolūku pilnībā saskaņot lietas, kas attiecas uz braukšanu kopumā kā arī uzlabotu automašīnu drošību.. |
| --- | --- |

9.9

Pa to laiku, tā steidzina Komisiju, savukārt, turpināt iesāktās izpētes, ar nolūku pilnībā saskaņot lietas, kas attiecas uz braukšanu kopumā kā arī uzlabotu automašīnu drošību..

| 9.10 | EESK vēlas pievērst dalībvalstu uzmanību nepieciešamībai un iekļaušanās laikā veikt aizvien vairāk spiedīgos pasākumus sadarbībai un saskaņošanai lietās, attiecībā uz ceļu satiksmes noteikumiem, negadījumu novēršanu, pirmo palīdzību/sākotnējiem pasākumiem, kas veicami nelaimes gadījumā un zaudējumu atlīdzināšanu. |
| --- | --- |

9.10

EESK vēlas pievērst dalībvalstu uzmanību nepieciešamībai un iekļaušanās laikā veikt aizvien vairāk spiedīgos pasākumus sadarbībai un saskaņošanai lietās, attiecībā uz ceļu satiksmes noteikumiem, negadījumu novēršanu, pirmo palīdzību/sākotnējiem pasākumiem, kas veicami nelaimes gadījumā un zaudējumu atlīdzināšanu.

| 9.11 | EESK cer, ka Eiropas Parlaments pilnībā atbalstīs šo iniciatīvu un mudinās Komisiju un Padomi veikt pasākumus, kas nepieciešami šo mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

9.11

EESK cer, ka Eiropas Parlaments pilnībā atbalstīs šo iniciatīvu un mudinās Komisiju un Padomi veikt pasākumus, kas nepieciešami šo mērķu sasniegšanai.

Brisele, 2004. gada 15. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

prezidente

Anne–Marie SIGMUND

---

(1)  EK Līguma 39. pants un nākamie panti.

1

(2)  ES Līguma 2. panta 4. ievilkums un EK Līguma 61. pants un nākamie panti.

2

(3)  ES Līguma 2. Protokols.

3

(4)  EK Līguma 70. pants un nākamie panti.

4

(5)  EK Līguma 95. pants un nākamie panti.

5

(6)  Skatīt “ES Enerģija un Transports skaitļos”, ĢD Enerģija un Transports sadarbībā ar EUROSTAT (Eiropas Kopienu Statistikas birojs) (2003.).

6

ES Enerģija un Transports skaitļos

(7)  Dott. Argante Righetti, Procuratore Pubblico, Bellinzona – Ticino, Criteri di applicazione delle norme di circolazione per i veicoli stranieri in caso di difformità fra la Convenzione di Ginevra e la legislazione interna degli Stati aderenti, Automobile Club di Perugia, 1961. gada 8-10. septembris.

7

(8)  Šis jautājums ir jāizvirza drīzumā notiekošajās Eiropas Satiksmes noteikumu dienās (Trīra Nr. V), 2004. gada oktobrī un 1. Eiropas Ceļu kongresā, kas notiks Lisabonā no 2004. gada 24. līdz 26. novembrim, par “Mobilitāti paplašinātajā Eiropā: problēmas un pienākumi” ceļu jomā.

8

Eiropas Satiksmes noteikumu dienās (Trīra Nr. V),

(9)  Jo īpaši 1998. gada 17. jūnija Padomes akts ar ko izstrādā Konvenciju par vadītāja tiesību diskvalifikāciju (OV C 216, 10.07.98), 1998. gada 3. novembra Regula (EK) Nr. 2411/98 par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju reģistrācijas dalībvalsts pazīšanas zīmes atzīšanu Kopienas iekšējā satiksmē, 1999. gada 29. aprīļa Direktīva 1999/37/EC un 2003. gada 23. decembra Direktīva 2003/127/EC par transportlīdzekļu reģistrācijas dokumentiem (OV L 138, 01.06.1999. un OV L 10, 16.01.2004), 2000. gada 26. jūnija Padomes rezolūcija par ceļu satiksmes drošības uzlabošanu (OV C 218, 31.07.2000), 2004. gada 6. aprīļa Komisijas ieteikums par ieviešanu ceļu satiksmes drošības jomā (OV L 111, 17.04.04), 2003. gada 23. decembra Komisijas Lēmums par tehniskajām prasībām attiecībā uz 3. panta īstenošanu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2003/102/EC, kas attiecas uz gājēju un citu ievainojamu satiksmes dalībnieku aizsardzību (OV L 31, 04. 02. 04), 2004. gada 11. februāra Direktīva 2004/11/EC par noteiktu kategoriju mehānisko transportlīdzekļu ātruma ierobežošanas ierīcēm vai līdzīgām uzstādītām ātruma ierobežošanas sistēmām (OV L 44, 14.02.04), 2004. gada 2. aprīļa Komisijas Lēmums par Padomes Direktīvas 72/166/EEC piemērošanu attiecībā uz transportlīdzekļu īpašnieku civiltiesiskās atbildības apdrošināšanas kontroli (OV L 105, 14.04.04), Priekšlikums 2003. gada 21. oktobra Direktīvai par vadītāja apliecībām (COM(2003) 621, galīgā red.), Priekšlikums Direktīvai par kopīgu noteikumu ieviešanu noteiktiem kravu autopārvadājumu veidiem (COM (2004) 47, galīgā red., 02.02.04), un Priekšlikums Regulai par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgajām robežām, attiecībā uz dalībvalstu dienestu, kas atbildīgi par transportlīdzekļu reģistrācijas apliecību izsniegšanu, piekļuvi Šengenas Informācijas sistēmai (COM(2003) 510, galīga red., 21.08.2003). Tāpat, Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEC) Regulām Nr. 39, 60, 62, 71, 73, 78, 101 un 103 ir tāds pats mērķis, nodrošināt informāciju (OV L 95, 31.03.2004).

9

(10)  Ceļu satiksmes noteikumu salīdzinošā izpēte un attiecīgās realizēšanas darbības Eiropas Savienības dalībvalstīs, ko veikusi TIS.PT, Consultores em Transportes, Inovação e Sistemas, S.A. un pabeigta 2004. gada februārī.

10

Ceļu satiksmes noteikumu salīdzinošā izpēte un attiecīgās realizēšanas darbības Eiropas Savienības dalībvalstīs

(11)  Salīdz. EESK Atzinums 304/2004 par Priekšlikumu Regulai, ar ko groza Konvenciju, ar ko īsteno 1985. gada 14. jūnija Šengenas Līgumu par pakāpenisku kontroles atcelšanu uz kopīgajām robežām, attiecībā uz dalībvalstu dienestu, kas atbildīgi par transportlīdzekļu reģistrācijas apliecību izsniegšanu, piekļuvi Šengenas Informācijas sistēmai, kam ziņojuma sniedzējs bija Barros Vale kungs. Skatīt arī, inter alia, EESK Atzinumu 507/2004 par Priekšlikumu Direktīvai par vadītāja apliecībām (Pārstrādāts), kam ziņojuma sniedzējs bija Jan Simmons kungs, un EESK Atzinumu 207/2004 par Komisijas Paziņojumu par Informācijas un Komunikāciju tehnoloģijām drošiem un “attīstītiem” transportlīdzekļiem, kam ziņojuma sniedzējs bija V Ranocchiari kungs.

11

inter alia

V Ranocchiari

(12)  Piemēram, starp Portugāli un Vāciju ir spēkā 1926. gada Konvencija; starp Portugāli un Beļģiju – 1949. gada Konvencija; starp Vāciju un Beļģiju – 1968. gada Konvencija. Ir pat vēl vairāk piemēru, ja tiek ņemtas vērā jaunās dalībvalstis. Turpmākie piemēri ietver 1926. gada Konvenciju starp Vāciju, Īriju un Nīderlandi; 1949. gada Konvencija starp Nīderlandi, Portugāli un Zviedriju; un 1968. gada Konvencija starp Somiju, Itāliju, Austriju un Latviju. Šī dažādība sakņojas faktā, ka valstis pievienojas (vai nē) pēdējam dokumentam. Tādējādi, kad divas vai vairākas valstis paraksta pēdējo dokumentu, iepriekšējās konvencijas vairs nav spēkā starp tām, bet turpina būt spēkā attiecībā uz citām valstīm, kas nav parakstījušas pēdējo konvenciju.

12

(13)  Piemēram, Portugāle nesen pārstrādāja savus satiksmes noteikumus un Itālija ir tikko sākusi darīt to pašu.

13

(14)  Skatīt 10. atsauci.

14

(15)  Salīdzināt 2.4 un 4. punktu

15

(16)  Salīdzināt Eiropas Satiksmes drošības padomes ziņojumu par “Rentabliem ES satiksmes drošības pasākumiem” (2003) un gala ziņojumu par “Satiksmes drošības uzlabojumu izmaksu un labuma analīzi”, ko veica ICF Consulting, Ltd, Londona, 2003. gada 12. jūnijā.

16

“Rentabliem ES satiksmes drošības pasākumiem”

“Satiksmes drošības uzlabojumu izmaksu un labuma analīzi”

(17)  Salīdzināt ar 2004. gada 29. aprīļa Direktīvu 2004/52/EC par ceļu nodevu elektrisko sistēmu savstarpēju izmantojamību Kopienā (OV L 166, 30.04.04).

17

(18)  Daži izpētes grupas locekļi ieteica izvirzīt sistēmu, sakarā ar ko būtu iespējams pirkt un reģistrēt transportlīdzekli uz starptautiskā pamata, lai ietvertu to cilvēku gadījums, kuri, profesionālos nolūkos, ir dalībvalstīs īslaicīgi vai ir regulāri spiesti apmeklēt šo valsti.

18

---

| 28.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 157/42 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 157/42

---

Atzinums par jūras transporta un jūrnieku komplektēšanas un apmācības veicināšanu (pašiniciatīvas atzinums) Administrators:
  Luís Lobo

(2005/C 157/05)

2004. gada 29. janvārī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja nolēma sastādīt atzinumu pati pēc savas iniciatīvas saskaņā ar sava reglamenta 29. noteikuma 2. punktu par Jūras transporta un jūrnieku komplektēšanas un apmācības veicināšanu.

Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa, kas bija atbildīga par Komitejas darba sagatavošanu šajā jautājumā, pieņēma savu atzinumu 2004. gada 5. oktobrī. Ziņojuma sniedzējs bija
  Chagas

  kgs.

Savā 413. plenārajā sesijā 2004. gada 15. un 16. decembrī (2004. gada 15. decembra sanāksmē) Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ar 137 balsīm par un 5 atturoties pieņēma sekojošo atzinumu.

1.   Ievads

| 1.1 | 1996. gadā Eiropas Komisija un ES Ministru Padomes Īrijas prezidentūra organizēja Dublinā starptautisku konferenci ar nosaukumu “Vai Eiropas Savienības jūrnieks ir apdraudēta suga?” Konference atzina, ka Eiropas jūrnieki ir būtiski nozīmīgi Eiropas jūrniecības nozare ilgtspējas nodrošināšanā. Tika izvirzīta virkne priekšlikumu, kā atjaunot pietiekamā skaitā augsti profesionālu jūrnieku bāzi. Tajā pašā gadā Komisija savā paziņojumā “Ceļā uz jaunu jūras transporta stratēģiju” (1) sniedza situācijas analīzi. Tās pārdomas tika iekļautas arī 1997. gada 24. marta Rezolūcijā par jaunu stratēģiju, kā palielināt Kopienas kuģniecības konkurētspēju (2). Eiropas Savienības Ministru Padome apstiprināja Komisijas paziņojumu un cita starpā atzina, ka nepieciešami pozitīvi pasākumi, lai veicinātu Kopienas jūrnieku nodarbinātību. |
| --- | --- |

1.1

1996. gadā Eiropas Komisija un ES Ministru Padomes Īrijas prezidentūra organizēja Dublinā starptautisku konferenci ar nosaukumu “Vai Eiropas Savienības jūrnieks ir apdraudēta suga?” Konference atzina, ka Eiropas jūrnieki ir būtiski nozīmīgi Eiropas jūrniecības nozare ilgtspējas nodrošināšanā. Tika izvirzīta virkne priekšlikumu, kā atjaunot pietiekamā skaitā augsti profesionālu jūrnieku bāzi. Tajā pašā gadā Komisija savā paziņojumā “Ceļā uz jaunu jūras transporta stratēģiju” (1) sniedza situācijas analīzi. Tās pārdomas tika iekļautas arī 1997. gada 24. marta Rezolūcijā par jaunu stratēģiju, kā palielināt Kopienas kuģniecības konkurētspēju (2). Eiropas Savienības Ministru Padome apstiprināja Komisijas paziņojumu un cita starpā atzina, ka nepieciešami pozitīvi pasākumi, lai veicinātu Kopienas jūrnieku nodarbinātību.

| 1.2 | Komisija Paziņojumā par jūrnieku apmācību un komplektēšanu (3) ir atzinusi krasu samazinājumu labi apmācīta personāla, īpaši virsnieku, piedāvājumā beidzamo divu dekāžu laikā. Kopš 1980-to gadu sākuma gan ES flote, gan ES jūrnieku skaits ir ievērojami samazinājies. Tomēr plāna pasažieru un prāmju nozare ES ir izņēmums, ko turpina apkalpot galvenokārt ES karoga kuģi, kuru komandas pārsvarā veido ES pilsoņi. Nozare, dalībvalstis un Komisija ir pievērsusies jautājumam par sarūkošo ES jūrnieku skaitu līdz ar augsti kvalificētu jūrnieku trūkumu virknē gadījumu, tomēr pasākumi, kas noteikti, lai apturētu un vērstu par labu šādu samazinājumu, lielākoties bijuši neefektīvi. |
| --- | --- |

1.2

Komisija Paziņojumā par jūrnieku apmācību un komplektēšanu (3) ir atzinusi krasu samazinājumu labi apmācīta personāla, īpaši virsnieku, piedāvājumā beidzamo divu dekāžu laikā. Kopš 1980-to gadu sākuma gan ES flote, gan ES jūrnieku skaits ir ievērojami samazinājies. Tomēr plāna pasažieru un prāmju nozare ES ir izņēmums, ko turpina apkalpot galvenokārt ES karoga kuģi, kuru komandas pārsvarā veido ES pilsoņi. Nozare, dalībvalstis un Komisija ir pievērsusies jautājumam par sarūkošo ES jūrnieku skaitu līdz ar augsti kvalificētu jūrnieku trūkumu virknē gadījumu, tomēr pasākumi, kas noteikti, lai apturētu un vērstu par labu šādu samazinājumu, lielākoties bijuši neefektīvi.

| 1.3 | Virkne pētījumu un pētniecības projektu ir mēģinājuši noteikt un adresēt ES jūrnieku skaita samazināšanos. Tie sevī ietvēruši:






  — | 1996. gada pētījumu par jūrniecības profesijām Eiropas Savienībā (finansējusi Komisija); |
| --- | --- | --- |

1.3

Virkne pētījumu un pētniecības projektu ir mēģinājuši noteikt un adresēt ES jūrnieku skaita samazināšanos. Tie sevī ietvēruši:

—

1996. gada pētījumu par jūrniecības profesijām Eiropas Savienībā (finansējusi Komisija);

| — | 1998. gada FST/ECSA kopīgo pētījumu (finansējusi Komisija) (4); |
| --- | --- |

—

1998. gada FST/ECSA kopīgo pētījumu (finansējusi Komisija) (4);

| — | METHAR
   (5) pētniecības projektu un METNET
   (6) pētniecības projektu (abus finansējusi Eiropas Komisija saskaņā ar Transporta RTD programmu attiecīgi 4. un 5. sistēmas ietvaros). |
| --- | --- |

—

METHAR
   (5) pētniecības projektu un METNET
   (6) pētniecības projektu (abus finansējusi Eiropas Komisija saskaņā ar Transporta RTD programmu attiecīgi 4. un 5. sistēmas ietvaros).

| 1.4 | BSJP/SKF 2000. gada personālā sastāva atjaunināšanas ziņojums (7), publicēts 2000. gada aprīlī, iespējams, uz šo dienu ir vispusīgākais pētījums par visaptverošu tirdzniecības flotes jūrnieku piedāvājumu un pieprasījumu. Tajā tika lēsts, ka pastāv 16 000 virsnieku vai 4 % darbaspēka deficīts. Perspektīvas attiecībā uz virsniekiem 2010. gadā atkarībā no izaugsmes, komplektēšanas prasmes, zudumu un paplašinātas apmācības pēc jutīguma analīzes rāda vai nu aptuveni 11 % pārpalikumu vai 24 % deficītu. Sagaidāms, ka nākamais informācijas atjauninājums 2005. gadā uzrādīs deficītu. Saskaņā ar FST/ECSA kopīgo pētījumu 1998. gadā (8), ES visnopietnākajā veidā ietekmējis aplēstais kādu 13 000 virsnieku trūkums 2001. gadā, kas līdz 2006. gadam sasniegs aptuveni 36 000 lielu virsnieku skaitu. |
| --- | --- |

1.4

BSJP/SKF 2000. gada personālā sastāva atjaunināšanas ziņojums (7), publicēts 2000. gada aprīlī, iespējams, uz šo dienu ir vispusīgākais pētījums par visaptverošu tirdzniecības flotes jūrnieku piedāvājumu un pieprasījumu. Tajā tika lēsts, ka pastāv 16 000 virsnieku vai 4 % darbaspēka deficīts. Perspektīvas attiecībā uz virsniekiem 2010. gadā atkarībā no izaugsmes, komplektēšanas prasmes, zudumu un paplašinātas apmācības pēc jutīguma analīzes rāda vai nu aptuveni 11 % pārpalikumu vai 24 % deficītu. Sagaidāms, ka nākamais informācijas atjauninājums 2005. gadā uzrādīs deficītu. Saskaņā ar FST/ECSA kopīgo pētījumu 1998. gadā (8), ES visnopietnākajā veidā ietekmējis aplēstais kādu 13 000 virsnieku trūkums 2001. gadā, kas līdz 2006. gadam sasniegs aptuveni 36 000 lielu virsnieku skaitu.

| 1.5 | Nesenais pētījums (9), ko Apvienotajā Karalistē veikusi Kārdifas universitāte un ko pasūtījis Transporta departaments, Kuģniecības kamera un Jūras sabiedrība, ir noteicis ievērojamu iztrūkumu attiecībā uz augsti kvalificētu jūrnieku skaitu, kas var aizpildīt darba vietas piekrastes kuģniecības nodarbinājumā Apvienotajā Karalistē. |
| --- | --- |

1.5

Nesenais pētījums (9), ko Apvienotajā Karalistē veikusi Kārdifas universitāte un ko pasūtījis Transporta departaments, Kuģniecības kamera un Jūras sabiedrība, ir noteicis ievērojamu iztrūkumu attiecībā uz augsti kvalificētu jūrnieku skaitu, kas var aizpildīt darba vietas piekrastes kuģniecības nodarbinājumā Apvienotajā Karalistē.

| 1.6 | Komisija ir atzinusi, ka īsi jūras ceļi ir transporta sistēmas neatņemama sastāvdaļa (10). Lai gan pieņemta virkne iniciatīvu īsu jūras ceļu veicināšanas nolūkā, īpaši saistībā ar Kopienas ietvaru valsts palīdzībai kuģniecības sektorā, tas nav devis nekādu vērā ņemamu reālu uzlabojumu attiecībā uz ES jūrnieku nodarbinātību. Kaut arī reģistrētā tonnāža dažās dalībvalstīs vairs nesamazinās un dažās ir radusies tonnāžas palielināšanās, taču ES jūrnieku skaits turpina samazināties. |
| --- | --- |

1.6

Komisija ir atzinusi, ka īsi jūras ceļi ir transporta sistēmas neatņemama sastāvdaļa (10). Lai gan pieņemta virkne iniciatīvu īsu jūras ceļu veicināšanas nolūkā, īpaši saistībā ar Kopienas ietvaru valsts palīdzībai kuģniecības sektorā, tas nav devis nekādu vērā ņemamu reālu uzlabojumu attiecībā uz ES jūrnieku nodarbinātību. Kaut arī reģistrētā tonnāža dažās dalībvalstīs vairs nesamazinās un dažās ir radusies tonnāžas palielināšanās, taču ES jūrnieku skaits turpina samazināties.

2.   Komisijas ieteikumi jūrnieku komplektēšanas un apmācības un jūras transporta veicināšanā (11)

| 2.1 | Atzīstot, ka nodarbinātība un apmācība ir divi jautājumi, par kuriem primāri atbildīgas ir dalībvalstis, Komisija ir noteikusi un izvirzījusi ieteikumus attiecībā uz prioritāru darbību:






  a) | pienācīga esošo Kopienas un starptautisko likumu piemērošana attiecībā uz dzīves un darba apstākļiem un klāja darba kvalitāti, lai uzlabotu sociālos apstākļus kā augstas kvalifikācijas personāla komplektēšanas un saglabāšanas līdzekli; |
| --- | --- | --- |

2.1

Atzīstot, ka nodarbinātība un apmācība ir divi jautājumi, par kuriem primāri atbildīgas ir dalībvalstis, Komisija ir noteikusi un izvirzījusi ieteikumus attiecībā uz prioritāru darbību:

a)

pienācīga esošo Kopienas un starptautisko likumu piemērošana attiecībā uz dzīves un darba apstākļiem un klāja darba kvalitāti, lai uzlabotu sociālos apstākļus kā augstas kvalifikācijas personāla komplektēšanas un saglabāšanas līdzekli;

| b) | atzinusi pieaugušo konkurenci no lētāka ārpus ES valstu darbaspēka puses plāna pasažieru prāmju pakalpojumos Eiropas Savienībā. Risinājuma atrašana šai problēmai izvirzīja nepieciešamību sociālajiem partneriem veikt paralēlus pasākumus; |
| --- | --- |

b)

atzinusi pieaugušo konkurenci no lētāka ārpus ES valstu darbaspēka puses plāna pasažieru prāmju pakalpojumos Eiropas Savienībā. Risinājuma atrašana šai problēmai izvirzīja nepieciešamību sociālajiem partneriem veikt paralēlus pasākumus;

| c) | dalībvalstis un sociālie partneri organizē saskaņotas apzināšanās kampaņas valstu un Eiropas līmenī, lai atjaunotu kuģniecības nozares tēlu un sniegtu jauniešiem faktus par iespējām un līdzdalību jūrniecības karjerā; |
| --- | --- |

c)

dalībvalstis un sociālie partneri organizē saskaņotas apzināšanās kampaņas valstu un Eiropas līmenī, lai atjaunotu kuģniecības nozares tēlu un sniegtu jauniešiem faktus par iespējām un līdzdalību jūrniecības karjerā;

| d) | kuģu īpašnieki izzina iespējas attiecībā uz dzīves un darba apstākļu uzlabošanu, ieskaitot dežūru grafikus un atlīdzību; |
| --- | --- |

d)

kuģu īpašnieki izzina iespējas attiecībā uz dzīves un darba apstākļu uzlabošanu, ieskaitot dežūru grafikus un atlīdzību;

| e) | nodrošina augsti kvalitatīvas jūras apmācības saglabāšanu ES kopā ar dalībvalstīm un sociālajiem partneriem, nodrošinot pietiekamu skaitu apmācību vietu uz kuģa; |
| --- | --- |

e)

nodrošina augsti kvalitatīvas jūras apmācības saglabāšanu ES kopā ar dalībvalstīm un sociālajiem partneriem, nodrošinot pietiekamu skaitu apmācību vietu uz kuģa;

| f) | dalībvalstis un sociālie partneri izpēta un izmanto to iespēju priekšrocības, kādas piedāvā Kopienas instrumenti, kas ir pieejami attiecībā uz finansiālo atbalstu jūras apmācībā; |
| --- | --- |

f)

dalībvalstis un sociālie partneri izpēta un izmanto to iespēju priekšrocības, kādas piedāvā Kopienas instrumenti, kas ir pieejami attiecībā uz finansiālo atbalstu jūras apmācībā;

| g) | sniedza atzinumu, ka Kopiena var atbalstīt nozares pūliņus, lai vērstu par labu pašreizējo ES jūrnieku iztrūkumu, sponsorējot virkni ad hoc pētniecības projektu ar 6. sistēmas programmas starpniecību. |
| --- | --- |

g)

sniedza atzinumu, ka Kopiena var atbalstīt nozares pūliņus, lai vērstu par labu pašreizējo ES jūrnieku iztrūkumu, sponsorējot virkni ad hoc pētniecības projektu ar 6. sistēmas programmas starpniecību.

| 2.1.1 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja izteica atzinumu (12), ka visiem tiem, kuriem bija adresēts Komisijas paziņojums par jūrnieku apmācību un komplektēšanu, būtu rūpīgi jāievēro atzinuma ieteikumi. Jo īpaši tika izdarīta atsauce uz dalībvalstīm, kurām pēc iespējas pilnīgāk jāizmanto valsts palīdzības jūras transportā, kā arī citi pastāvoši ES palīdzības pasākumi. Komiteja vērsa uzmanību uz klāja dzīves un darba apstākļu uzlabošanas, attiecīgo starptautisko standartu ratifikācijas un ieviešanas nepieciešamību, kā arī uz to, ka vajadzības gadījumā jāveic atbilstoša darbība, lai veicinātu jūrniecības profesiju sociālo, prestiža un darba apmierinātību. Tāpat Komiteja vērsa uzmanību uz profesionālas sadarbības un veicināšanas no dalībvalstu un sociālo partneru puses vajadzību. |
| --- | --- |

2.1.1

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja izteica atzinumu (12), ka visiem tiem, kuriem bija adresēts Komisijas paziņojums par jūrnieku apmācību un komplektēšanu, būtu rūpīgi jāievēro atzinuma ieteikumi. Jo īpaši tika izdarīta atsauce uz dalībvalstīm, kurām pēc iespējas pilnīgāk jāizmanto valsts palīdzības jūras transportā, kā arī citi pastāvoši ES palīdzības pasākumi. Komiteja vērsa uzmanību uz klāja dzīves un darba apstākļu uzlabošanas, attiecīgo starptautisko standartu ratifikācijas un ieviešanas nepieciešamību, kā arī uz to, ka vajadzības gadījumā jāveic atbilstoša darbība, lai veicinātu jūrniecības profesiju sociālo, prestiža un darba apmierinātību. Tāpat Komiteja vērsa uzmanību uz profesionālas sadarbības un veicināšanas no dalībvalstu un sociālo partneru puses vajadzību.

| 2.2 | Atzīstot, ka jūras transports ir jautājums, par kuru primārā atbildība jāuzņemas dalībvalstīm, Komisija ir noteikusi un izvirzījusi ieteikumus attiecībā uz prioritāro darbību. Lai gan uzsvars likts uz īslaicīgu došanos jūrā, pasākumi neaprobežojas tikai ar šo sektoru.






  a) | tiesiskā darbība ietver direktīvas par noteiktām formalitātēm, kādas jāievēro kuģiem, iebraucot dalībvalstu ostās un/vai izbraucot no tām (IMO–FAL), ieviešanu, Marko Polo ieviešanu, jauktas transportu sistēmas kraušanas iekārtu, jūras motorceļu standartizāciju un saskaņošanu un kuģniecības vides aizsardzības noteikumu ievērošanas uzlabošanu; |
| --- | --- | --- |

2.2

Atzīstot, ka jūras transports ir jautājums, par kuru primārā atbildība jāuzņemas dalībvalstīm, Komisija ir noteikusi un izvirzījusi ieteikumus attiecībā uz prioritāro darbību. Lai gan uzsvars likts uz īslaicīgu došanos jūrā, pasākumi neaprobežojas tikai ar šo sektoru.

a)

tiesiskā darbība ietver direktīvas par noteiktām formalitātēm, kādas jāievēro kuģiem, iebraucot dalībvalstu ostās un/vai izbraucot no tām (IMO–FAL), ieviešanu, Marko Polo ieviešanu, jauktas transportu sistēmas kraušanas iekārtu, jūras motorceļu standartizāciju un saskaņošanu un kuģniecības vides aizsardzības noteikumu ievērošanas uzlabošanu;

| b) | tehniskā darbība ietver Muitas procedūru rokasgrāmatu piekrastes kuģniecībai, šķēršļu noteikšanu un likvidēšanu, lai padarītu piekrastes kuģniecību veiksmīgāku, valstu likumu saskaņošanu un Kopienas muitas procedūru datorizāciju, kā arī pētniecisko un tehnoloģisko attīstību; |
| --- | --- |

b)

tehniskā darbība ietver Muitas procedūru rokasgrāmatu piekrastes kuģniecībai, šķēršļu noteikšanu un likvidēšanu, lai padarītu piekrastes kuģniecību veiksmīgāku, valstu likumu saskaņošanu un Kopienas muitas procedūru datorizāciju, kā arī pētniecisko un tehnoloģisko attīstību;

| c) | operatīvā darbība ietver “vienas pieturas” administratīvos veikalus, piekrastes kuģniecības koordinācijas punktu svarīgās nozīmes nodrošināšanu, piekrastes kuģniecības veicināšanas centru labas funkcionēšanas un konsultāciju nodrošināšanu, piekrastes kuģniecības kā veiksmīgas transporta alternatīvas tēla popularizēšanu un statistiskās informācijas vākšanu. |
| --- | --- |

c)

operatīvā darbība ietver “vienas pieturas” administratīvos veikalus, piekrastes kuģniecības koordinācijas punktu svarīgās nozīmes nodrošināšanu, piekrastes kuģniecības veicināšanas centru labas funkcionēšanas un konsultāciju nodrošināšanu, piekrastes kuģniecības kā veiksmīgas transporta alternatīvas tēla popularizēšanu un statistiskās informācijas vākšanu.

| 2.2.1 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atbalstīja Komisijas paziņojumu atzinumā (13) par darbības programmu piekrastes kuģniecības veicināšanā. Tomēr Komiteja vērsa uzmanību uz nepieciešamību novērst sašaurinājumus, lai piekrastes kuģniecību varētu iesaistīt jauktā transportsistēmā. Tika izteiktas bažas par virkni ar to saistītu jautājumu. Komiteja uzsvēra arī nepārtrauktas veicamo darbību uzraudzīšanas svarīgumu. |
| --- | --- |

2.2.1

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atbalstīja Komisijas paziņojumu atzinumā (13) par darbības programmu piekrastes kuģniecības veicināšanā. Tomēr Komiteja vērsa uzmanību uz nepieciešamību novērst sašaurinājumus, lai piekrastes kuģniecību varētu iesaistīt jauktā transportsistēmā. Tika izteiktas bažas par virkni ar to saistītu jautājumu. Komiteja uzsvēra arī nepārtrauktas veicamo darbību uzraudzīšanas svarīgumu.

3.   Padomes ieteikumi jūrnieku komplektēšanas un apmācības un jūras transporta veicināšanā

| 3.1 | Padome atzina (14) Komisijas paziņojuma par “jūrnieku apmācības un komplektēšanas” (15) vispārējo struktūru un politikas virzienus. To darot, Padome atzina kuģniecības nozīmību pasaules un Kopienas iekšējā tirdzniecībā. Turklāt Padome atzina, ka jūras transports ir visefektīvākais, videi nekaitīgākais un lētākais transporta veids. |
| --- | --- |

3.1

Padome atzina (14) Komisijas paziņojuma par “jūrnieku apmācības un komplektēšanas” (15) vispārējo struktūru un politikas virzienus. To darot, Padome atzina kuģniecības nozīmību pasaules un Kopienas iekšējā tirdzniecībā. Turklāt Padome atzina, ka jūras transports ir visefektīvākais, videi nekaitīgākais un lētākais transporta veids.

| 3.2 | Atzīstot kuģniecības konkurējošo raksturu, Padome uzsvēra arī pazeminātu standartu kuģniecības apkarošanas svarīgumu, gan inkorporējot starptautiskos standartus vai aizpildot robus starptautiskajā likumdošanā, tādējādi uzsverot spēkā esošās likumdošanas ieviešanas un īstenošanas svarīgumu, ieskaitot likumdošanu, kas attiecas uz dzīves un darba apstākļiem, jo jūrnieki ir kuģa drošības pamata elementi. |
| --- | --- |

3.2

Atzīstot kuģniecības konkurējošo raksturu, Padome uzsvēra arī pazeminātu standartu kuģniecības apkarošanas svarīgumu, gan inkorporējot starptautiskos standartus vai aizpildot robus starptautiskajā likumdošanā, tādējādi uzsverot spēkā esošās likumdošanas ieviešanas un īstenošanas svarīgumu, ieskaitot likumdošanu, kas attiecas uz dzīves un darba apstākļiem, jo jūrnieki ir kuģa drošības pamata elementi.

| 3.3 | Padome jo īpaši atzina cilvēkfaktora nozīmību kvalitatīvā kuģniecībā un nepieciešamību pozitīvi ietekmēt sabiedrisko domu, attiecībā gan uz jūrniecības kā karjeras tēlu, gan uz tās pievilcību. |
| --- | --- |

3.3

Padome jo īpaši atzina cilvēkfaktora nozīmību kvalitatīvā kuģniecībā un nepieciešamību pozitīvi ietekmēt sabiedrisko domu, attiecībā gan uz jūrniecības kā karjeras tēlu, gan uz tās pievilcību.

| 3.4 | Padome turklāt atzina Kopienas vadlīniju attiecībā uz valsts palīdzību jūras sektorā pozitīvo ietekmi un tās nozīmību dalībvalstu flotu konkurētspējas uzturēšanā un dalībvalstu reģistros uzskaitīto kuģu skaita palielināšanā. |
| --- | --- |

3.4

Padome turklāt atzina Kopienas vadlīniju attiecībā uz valsts palīdzību jūras sektorā pozitīvo ietekmi un tās nozīmību dalībvalstu flotu konkurētspējas uzturēšanā un dalībvalstu reģistros uzskaitīto kuģu skaita palielināšanā.

| 3.5 | Atzīstot jūras transporta svarīgumu, Padome noteica un izvirzīja ieteikumus cita starpā attiecībā uz ssekojošiem specifiskiem jautājumiem:






  a) | pēc iespējas ātrāka pārskatīto Kopienas vadlīniju attiecībā uz valsts palīdzību jūras sektorā izstrāde, lai nodrošinātu jūras zināšanu konkurētspējas un veicināšanas, kā arī Eiropas jūrnieku nodarbinātības uzturēšanu; |
| --- | --- | --- |

3.5

Atzīstot jūras transporta svarīgumu, Padome noteica un izvirzīja ieteikumus cita starpā attiecībā uz ssekojošiem specifiskiem jautājumiem:

a)

pēc iespējas ātrāka pārskatīto Kopienas vadlīniju attiecībā uz valsts palīdzību jūras sektorā izstrāde, lai nodrošinātu jūras zināšanu konkurētspējas un veicināšanas, kā arī Eiropas jūrnieku nodarbinātības uzturēšanu;

| b) | dalībvalstīm uzlabot kuģniecības tēlu; |
| --- | --- |

b)

dalībvalstīm uzlabot kuģniecības tēlu;

| c) | turpmāka kvalitatīvas kuģniecības popularizēšana ar stingrāku IMO un ILO juridisko instrumentu, kā arī Kopienas likumdošanas ievērošanu, karoga statusa ieviešanu (FSI) un ostu stāvokļa kontroli (PSC); |
| --- | --- |

c)

turpmāka kvalitatīvas kuģniecības popularizēšana ar stingrāku IMO un ILO juridisko instrumentu, kā arī Kopienas likumdošanas ievērošanu, karoga statusa ieviešanu (FSI) un ostu stāvokļa kontroli (PSC);

| d) | iespējas, kā izveidot Eiropas kvalitātes apbalvošanas sistēmu, atzīstot kvalitatīvi strādājošus operatorus, kas ievēro cita starpā drošuma, jūrnieku dzīves un darba apstākļu, drošības un vides aizsardzības standartus, kā arī stimulus, kā veicināt kvalitatīvu kuģniecību; |
| --- | --- |

d)

iespējas, kā izveidot Eiropas kvalitātes apbalvošanas sistēmu, atzīstot kvalitatīvi strādājošus operatorus, kas ievēro cita starpā drošuma, jūrnieku dzīves un darba apstākļu, drošības un vides aizsardzības standartus, kā arī stimulus, kā veicināt kvalitatīvu kuģniecību;

| e) | apsveica Komisijas nodomu sniegt ziņojumu par iespējamo specifiskas atzīšanas procedūru attīstību attiecībā uz kompetences sertifikātiem Kopienas ietvaros, ievērojot STCW prasības; |
| --- | --- |

e)

apsveica Komisijas nodomu sniegt ziņojumu par iespējamo specifiskas atzīšanas procedūru attīstību attiecībā uz kompetences sertifikātiem Kopienas ietvaros, ievērojot STCW prasības;

| f) | sociālo partneru ieguldījums dalībvalstu un Komisijas pūliņos jaunu cilvēku piesaistīšanā jūrniecības profesijām, ieskaitot pievilcīgu darba un apmaksas apstākļu radīšanu. Tajā jāietver arī sieviešu nodarbinātības veicināšana jūrā, kā arī uz sauszemes; |
| --- | --- |

f)

sociālo partneru ieguldījums dalībvalstu un Komisijas pūliņos jaunu cilvēku piesaistīšanā jūrniecības profesijām, ieskaitot pievilcīgu darba un apmaksas apstākļu radīšanu. Tajā jāietver arī sieviešu nodarbinātības veicināšana jūrā, kā arī uz sauszemes;

| g) | kuģu īpašniekiem nodrošināt un saglabāt pietiekamu nodarbinātības līmeni ES pilsoņiem savu kuģu komandās un savās uzņēmējsabiedrībās; jo īpaši karjeras popularizēšanā ar mobilitātes, izvirzīšanās un turpmākas nodarbinātības perspektīvām, parakstot karjeras līgumus ar jaunajiem virsniekiem. Tas jāpapildina ar uzlabojumiem darba un dzīves apstākļos, izmantojot moderno tehnoloģiju un sakaru līdzekļu sniegtās priekšrocības; |
| --- | --- |

g)

kuģu īpašniekiem nodrošināt un saglabāt pietiekamu nodarbinātības līmeni ES pilsoņiem savu kuģu komandās un savās uzņēmējsabiedrībās; jo īpaši karjeras popularizēšanā ar mobilitātes, izvirzīšanās un turpmākas nodarbinātības perspektīvām, parakstot karjeras līgumus ar jaunajiem virsniekiem. Tas jāpapildina ar uzlabojumiem darba un dzīves apstākļos, izmantojot moderno tehnoloģiju un sakaru līdzekļu sniegtās priekšrocības;

| h) | konvenciju svarīgums attiecībā uz darba standartiem, t. i., ILO konvenciju svarīgums. |
| --- | --- |

h)

konvenciju svarīgums attiecībā uz darba standartiem, t. i., ILO konvenciju svarīgums.

4.   Eiropas Parlamenta viedokļi attiecībā uz jūrnieku komplektēšanas un apmācības un jūras transporta veicināšanu

| 4.1 | Virknē gadījumu Eiropas Parlaments ir adresējis jautājumu par jūras transporta un jūrniecības profesiju popularizēšanu. Jo īpaši savā nesenajā rezolūcijā par drošuma uzlabošanu jūrā (P5_TA_PROV(2004)0350) pēc negadījuma ar tankkuģi Prestige pie Spānijas Galīsijas krastiem, virkne priekšlikumu, ja tos īstenotu, sniegtu ievērojamu ieguldījumu, tiešu vai netiešu, ES kuģniecības veicināšanā, sniedzot labumu gan ES kuģu īpašniekiem, gan ES jūrniekiem. |
| --- | --- |

4.1

Virknē gadījumu Eiropas Parlaments ir adresējis jautājumu par jūras transporta un jūrniecības profesiju popularizēšanu. Jo īpaši savā nesenajā rezolūcijā par drošuma uzlabošanu jūrā (P5_TA_PROV(2004)0350) pēc negadījuma ar tankkuģi Prestige pie Spānijas Galīsijas krastiem, virkne priekšlikumu, ja tos īstenotu, sniegtu ievērojamu ieguldījumu, tiešu vai netiešu, ES kuģniecības veicināšanā, sniedzot labumu gan ES kuģu īpašniekiem, gan ES jūrniekiem.

| 4.2 | Citu starpā EESK ar interesi atzīmē sekojošus šajā ziņojumā iekļautos ieteikumus: |
| --- | --- |

4.2

Citu starpā EESK ar interesi atzīmē sekojošus šajā ziņojumā iekļautos ieteikumus:

| 4.2.1 | “[EP] mudina uz visaptverošu un kohezīvu Eiropas jūras politiku, kuras uzdevums būtu Eiropas jūras drošuma zonas radīšana; uzskata, ka šai politikai jābalstās uz sekojošiem pasākumiem:






  — | pazemināta standarta kuģu aizliegšana; |
| --- | --- | --- |

4.2.1

“[EP] mudina uz visaptverošu un kohezīvu Eiropas jūras politiku, kuras uzdevums būtu Eiropas jūras drošuma zonas radīšana; uzskata, ka šai politikai jābalstās uz sekojošiem pasākumiem:

—

pazemināta standarta kuģu aizliegšana;

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

| — | jūrnieku dzīves un darba apstākļu un apmācības uzlabošana ...” |
| --- | --- |

—

jūrnieku dzīves un darba apstākļu un apmācības uzlabošana ...”

| 4.2.2 | “[EP] uzsver, ka drošuma interesēs jūrā ir būtiski, lai jūrnieki saņemtu algu, kas piešķir vērtību viņu darbam, un lai tiktu izbeigta pārmērīgā ekspluatācija, kāda pastāv uz daudziem kuģiem; aicina Komisiju strādāt pie šīs profesijas harmonizēšanas un augstāka statusa Eiropas mērogā ar likumdošanas starpniecību, un šajā sakarā darboties IMO ietvaros.” |
| --- | --- |

4.2.2

“[EP] uzsver, ka drošuma interesēs jūrā ir būtiski, lai jūrnieki saņemtu algu, kas piešķir vērtību viņu darbam, un lai tiktu izbeigta pārmērīgā ekspluatācija, kāda pastāv uz daudziem kuģiem; aicina Komisiju strādāt pie šīs profesijas harmonizēšanas un augstāka statusa Eiropas mērogā ar likumdošanas starpniecību, un šajā sakarā darboties IMO ietvaros.”

| 4.2.3 | “[EP] aicina izstrādāt pasākumus, kā celt jūras profesiju prestižu un padarīt tās pievilcīgākas jaunu cilvēku vispār un jo īpaši jauno eiropiešu acīs.” |
| --- | --- |

4.2.3

“[EP] aicina izstrādāt pasākumus, kā celt jūras profesiju prestižu un padarīt tās pievilcīgākas jaunu cilvēku vispār un jo īpaši jauno eiropiešu acīs.”

5.   Vispārēji komentāri un novērojumi

| 5.1 | Atzīstams, ka kuģniecībai kā daļai no aktīvas ilgtspējīgas attīstības programmas ES ietvaros ir būtiska nozīme. Jūras transporta nozīmīgums tika noteikts Komisijas Baltajā grāmatā ar nosaukumu “Eiropas transporta politika 2010. gadam: laiks izlemt” (16) un izcelts jūras politikas dokumentā ar nosaukumu “Eiropas Savienības likumdošana un uzdevumi attiecībā uz jūras transportu” (17). |
| --- | --- |

5.1

Atzīstams, ka kuģniecībai kā daļai no aktīvas ilgtspējīgas attīstības programmas ES ietvaros ir būtiska nozīme. Jūras transporta nozīmīgums tika noteikts Komisijas Baltajā grāmatā ar nosaukumu “Eiropas transporta politika 2010. gadam: laiks izlemt” (16) un izcelts jūras politikas dokumentā ar nosaukumu “Eiropas Savienības likumdošana un uzdevumi attiecībā uz jūras transportu” (17).

| 5.2 | Kuģniecība ES eksportā/importā dod 40,7 % vērtības ziņā un 69,9 % svara ziņā (18). Dalībvalstīm ar salu statusu šie rādītāji ir ievērojami augstāki. Jūras transports ir visnozīmīgākais transporta veids attiecībā uz ES ārējo tirdzniecību. |
| --- | --- |

5.2

Kuģniecība ES eksportā/importā dod 40,7 % vērtības ziņā un 69,9 % svara ziņā (18). Dalībvalstīm ar salu statusu šie rādītāji ir ievērojami augstāki. Jūras transports ir visnozīmīgākais transporta veids attiecībā uz ES ārējo tirdzniecību.

| 5.3 | Kopienas iekšējā tirdzniecībā kuģniecība dod 12 % vērtības ziņā un 19,7 % svara ziņā (19). Attālajām salām un dažiem reģioniem šie rādītāji ir ievērojami augstāki, jo īpaši Apvienotajai Karalistei un Īrijai, kas ir gandrīz pilnībā atkarīgas no jūras transporta attiecībā uz savu ekonomisko labklājību un uzplaukumu. |
| --- | --- |

5.3

Kopienas iekšējā tirdzniecībā kuģniecība dod 12 % vērtības ziņā un 19,7 % svara ziņā (19). Attālajām salām un dažiem reģioniem šie rādītāji ir ievērojami augstāki, jo īpaši Apvienotajai Karalistei un Īrijai, kas ir gandrīz pilnībā atkarīgas no jūras transporta attiecībā uz savu ekonomisko labklājību un uzplaukumu.

| 5.4 | Veselīga un elastīga kuģniecības nozare dod savu ieguldījumu citu transporta veidu veicināšanā. Bez tam veiksmīga kuģniecības industrija palīdz stiprināt un palielināt visu jūrniecības sektoru kopumā. Jo īpaši prasības ievērošana attiecībā uz apmācītiem, augsti kvalificētiem jūrniekiem, lai tie spētu pāriet darbā pakalpojumu, finanšu, izklaides un ražošanas apakšsektoros. Lai gan pastāv kāda aizvietošanas elementa iespēja, alternatīvas apmācības metodes ne vienmēr ir vēlamas vai iespējamas. |
| --- | --- |

5.4

Veselīga un elastīga kuģniecības nozare dod savu ieguldījumu citu transporta veidu veicināšanā. Bez tam veiksmīga kuģniecības industrija palīdz stiprināt un palielināt visu jūrniecības sektoru kopumā. Jo īpaši prasības ievērošana attiecībā uz apmācītiem, augsti kvalificētiem jūrniekiem, lai tie spētu pāriet darbā pakalpojumu, finanšu, izklaides un ražošanas apakšsektoros. Lai gan pastāv kāda aizvietošanas elementa iespēja, alternatīvas apmācības metodes ne vienmēr ir vēlamas vai iespējamas.

| 5.5 | Nepieciešams izstrādāt atšķirības dienesta pakāpju un virsnieku starpā. Šķiet, ka kuģu īpašnieki vairāk tiecas nodarbināt ES virsniekus, neraugoties uz augstajām darba izmaksām. |
| --- | --- |

5.5

Nepieciešams izstrādāt atšķirības dienesta pakāpju un virsnieku starpā. Šķiet, ka kuģu īpašnieki vairāk tiecas nodarbināt ES virsniekus, neraugoties uz augstajām darba izmaksām.

| 5.6 | Ievērojams skaits ES virsnieku ir nodarbināti jūrā augsta riska un augstas vērtības zonās, un augstākajos posteņos visā nozarē uz visdažādākajiem kuģiem jūrā. Šādu cilvēku pieredze tiek ekstensīvi izmantota gan kuģniecības firmās, gan flotu vadībā kā ES ietvaros, tā arī ārpus tās. |
| --- | --- |

5.6

Ievērojams skaits ES virsnieku ir nodarbināti jūrā augsta riska un augstas vērtības zonās, un augstākajos posteņos visā nozarē uz visdažādākajiem kuģiem jūrā. Šādu cilvēku pieredze tiek ekstensīvi izmantota gan kuģniecības firmās, gan flotu vadībā kā ES ietvaros, tā arī ārpus tās.

| 5.7 | ES ierindas jūrniekus lielā skaitā nomainījuši ārpus ES valstu jūrnieki uz ES reģistrētiem kuģiem. Pieaugoša ES ierindas jūrnieku nodarbinātība ir saistīta ar speciālistu kuģiem, ieskaitot tos, kuri izvietoti darbā ārzonas enerģijas sektorā. Tas ir kuģu īpašnieku veikto izmaksu samazināšanas pasākumu rezultāts, kuri tādējādi mēģināja samazināt savas darba izmaksas, lai paliktu konkurētspējīgi un/vai celtu savu rentabilitāti. |
| --- | --- |

5.7

ES ierindas jūrniekus lielā skaitā nomainījuši ārpus ES valstu jūrnieki uz ES reģistrētiem kuģiem. Pieaugoša ES ierindas jūrnieku nodarbinātība ir saistīta ar speciālistu kuģiem, ieskaitot tos, kuri izvietoti darbā ārzonas enerģijas sektorā. Tas ir kuģu īpašnieku veikto izmaksu samazināšanas pasākumu rezultāts, kuri tādējādi mēģināja samazināt savas darba izmaksas, lai paliktu konkurētspējīgi un/vai celtu savu rentabilitāti.

| 5.8 | Atzīts, ka jūras ostas ir svarīgi transporta mezgli, kas ir būtiski dalībvalstu tirdzniecības un ekonomiskās attīstības sekmēšanā. Jūras ostu kā transporta mezglu nozīmību pamato statistikas dati, kas iekļauti Eiropas Jūras ostu organizācijas gada pārskatā par 2003. gadu (20). ES jūras ostas balstās uz augsti kvalificētu un pieredzējušu jūrnieku darbu virknē amatu. Lai gan jūras stūrmaņi un ostu meistari ir viegli identificējama grupa, pieredzējuši jūrnieki ir nodarbināti ostas pārvaldībā un loģistikas darbā. |
| --- | --- |

5.8

Atzīts, ka jūras ostas ir svarīgi transporta mezgli, kas ir būtiski dalībvalstu tirdzniecības un ekonomiskās attīstības sekmēšanā. Jūras ostu kā transporta mezglu nozīmību pamato statistikas dati, kas iekļauti Eiropas Jūras ostu organizācijas gada pārskatā par 2003. gadu (20). ES jūras ostas balstās uz augsti kvalificētu un pieredzējušu jūrnieku darbu virknē amatu. Lai gan jūras stūrmaņi un ostu meistari ir viegli identificējama grupa, pieredzējuši jūrnieki ir nodarbināti ostas pārvaldībā un loģistikas darbā.

| 5.9 | ES ievērojamas ieņēmumu summas rodas speciālistu kuģniecības pakalpojumu sniegšanas darbā. Papildus tiešai flotu vadībai un darbībai tas attiecas arī uz tādām jomām kā brokeru darbs, juridiskie un finansiālie pakalpojumi. |
| --- | --- |

5.9

ES ievērojamas ieņēmumu summas rodas speciālistu kuģniecības pakalpojumu sniegšanas darbā. Papildus tiešai flotu vadībai un darbībai tas attiecas arī uz tādām jomām kā brokeru darbs, juridiskie un finansiālie pakalpojumi.

| 5.10 | Iekārtu ražošana, ieskaitot drošības iekārtas kuģiem un izklaides nozarei, ir svarīga ES. Virkne bijušo jūrnieku ir nodarbināta šajā apakšsektorā gan izstrādes darbā, gan pārdošanā. |
| --- | --- |

5.10

Iekārtu ražošana, ieskaitot drošības iekārtas kuģiem un izklaides nozarei, ir svarīga ES. Virkne bijušo jūrnieku ir nodarbināta šajā apakšsektorā gan izstrādes darbā, gan pārdošanā.

| 5.11 | Kuģu būve, lai gan tā cieš no ārējas konkurences, jo īpaši no Tālajiem Austrumiem, ir svarīga dažu dalībvalstu un reģionu ekonomikā. Tagad darbs galvenokārt koncentrēts uz kara kuģu, kruīzu kuģu un augsti specializētu kuģu būvi. Tā ir nozīmīga darbība arī attiecībā uz kuģu remontu, kā arī ārzonas enerģijas sektora nodrošināšanā. |
| --- | --- |

5.11

Kuģu būve, lai gan tā cieš no ārējas konkurences, jo īpaši no Tālajiem Austrumiem, ir svarīga dažu dalībvalstu un reģionu ekonomikā. Tagad darbs galvenokārt koncentrēts uz kara kuģu, kruīzu kuģu un augsti specializētu kuģu būvi. Tā ir nozīmīga darbība arī attiecībā uz kuģu remontu, kā arī ārzonas enerģijas sektora nodrošināšanā.

| 5.12 | Tāpat ir ievērojams pieprasījums pēc augsti kvalificētiem un pieredzējušiem jūrniekiem ES dalībvalstu regulējošajās institūcijās. Tāds personāls ir būtisks, lai nodrošinātu atbilstošu kuģu FSI un PSC inspekciju, lai nodrošinātu dzīvības drošumu jūrā un jūras vides aizsardzību. |
| --- | --- |

5.12

Tāpat ir ievērojams pieprasījums pēc augsti kvalificētiem un pieredzējušiem jūrniekiem ES dalībvalstu regulējošajās institūcijās. Tāds personāls ir būtisks, lai nodrošinātu atbilstošu kuģu FSI un PSC inspekciju, lai nodrošinātu dzīvības drošumu jūrā un jūras vides aizsardzību.

| 5.13 | Kopienas jūras koledžas nodrošina augstu izglītības/apmācības standartu ārpus ES valstu pilsoņiem, tādējādi sekmējot kuģniecības drošību, dzīvības drošumu jūrā un jūras vides aizsardzību. |
| --- | --- |

5.13

Kopienas jūras koledžas nodrošina augstu izglītības/apmācības standartu ārpus ES valstu pilsoņiem, tādējādi sekmējot kuģniecības drošību, dzīvības drošumu jūrā un jūras vides aizsardzību.

| 5.14 | Augsti kvalificēti un pieredzējuši ES jūrnieki ir pieprasīti ilgstpējīgas jūras infrastruktūras attīstībā un ar pakalpojumiem saistītās apakšnodaļās. Kopējais no ECSA/ETF saņemtais projekta priekšlikums (21) par karjeras ceļu veidošanu ar jūru saistītajās nozarēs ir ticis pieņemts un secinājumiem būtu jābūt 2005. gada laikā. |
| --- | --- |

5.14

Augsti kvalificēti un pieredzējuši ES jūrnieki ir pieprasīti ilgstpējīgas jūras infrastruktūras attīstībā un ar pakalpojumiem saistītās apakšnodaļās. Kopējais no ECSA/ETF saņemtais projekta priekšlikums (21) par karjeras ceļu veidošanu ar jūru saistītajās nozarēs ir ticis pieņemts un secinājumiem būtu jābūt 2005. gada laikā.

| 5.15 | Nav pietiekamu pierādījumu tam, lai domātu, ka jaunie ES pilsoņi nevēlas uzsākt karjeru kuģniecības nozarē. Tur, kur notiek efektīvas popularizēšanas kampaņas, piedāvājot iespējas kuģniecības nozarē, tās piesaista ievērojamu skaitu kandidātu. |
| --- | --- |

5.15

Nav pietiekamu pierādījumu tam, lai domātu, ka jaunie ES pilsoņi nevēlas uzsākt karjeru kuģniecības nozarē. Tur, kur notiek efektīvas popularizēšanas kampaņas, piedāvājot iespējas kuģniecības nozarē, tās piesaista ievērojamu skaitu kandidātu.

6.   Jūras profesija

| 6.1 | Atzīts, ka darbaspēks arvien vairāk noveco un pašreizējie komplektēšanas līmeņi ir nepietiekami, lai nomainītu pašreizējo ES jūrnieku skaitu. Vēl jo vairāk tas attiecas uz vecākajiem virsniekiem, kuri netiek nodarbināti tikai uz Es karoga kuģiem vien, bet ir pieprasīti arī uz ārvalstu karogu kuģiem. Ņemot vērā laiku, kāds nepieciešams, lai apmācītu šādas personas un lai tās apgūtu nepieciešamo pieredzi, jāatzīst, ka dažās dalībvalstīs situācija šobrīd kļūst kritiska. |
| --- | --- |

6.1

Atzīts, ka darbaspēks arvien vairāk noveco un pašreizējie komplektēšanas līmeņi ir nepietiekami, lai nomainītu pašreizējo ES jūrnieku skaitu. Vēl jo vairāk tas attiecas uz vecākajiem virsniekiem, kuri netiek nodarbināti tikai uz Es karoga kuģiem vien, bet ir pieprasīti arī uz ārvalstu karogu kuģiem. Ņemot vērā laiku, kāds nepieciešams, lai apmācītu šādas personas un lai tās apgūtu nepieciešamo pieredzi, jāatzīst, ka dažās dalībvalstīs situācija šobrīd kļūst kritiska.

| 6.2 | Jūrniecības kā karjeras pievilcība visās ES dalībvalstīs ir ievērojami atšķirīga. Tas var būt atšķirīgu ekonomisko apstākļu, ģeogrāfiskā novietojuma vai kultūras rezultāts. |
| --- | --- |

6.2

Jūrniecības kā karjeras pievilcība visās ES dalībvalstīs ir ievērojami atšķirīga. Tas var būt atšķirīgu ekonomisko apstākļu, ģeogrāfiskā novietojuma vai kultūras rezultāts.

| 6.3 | Izteikta doma, ka jaunieši arvien vairāk nevēlas pavadīt ilgu laiku jūrā, jo tas tiek uzskatīts par sociāli un finansiāli neizdevīgu. Tomēr ir dažas profesijas, kas piedāvā pagarinātus atvaļinājuma periodus, lai būtu iespēja iesaistīties atpūtas pasākumos un doties ceļojumos. |
| --- | --- |

6.3

Izteikta doma, ka jaunieši arvien vairāk nevēlas pavadīt ilgu laiku jūrā, jo tas tiek uzskatīts par sociāli un finansiāli neizdevīgu. Tomēr ir dažas profesijas, kas piedāvā pagarinātus atvaļinājuma periodus, lai būtu iespēja iesaistīties atpūtas pasākumos un doties ceļojumos.

| 6.4 | Pastāv empīrisks pierādījums no Apvienotās Karalistes, kas liek domāt, ka tur, kur notiek efektīvas popularizēšanas kampaņas, veidojot palielinātu karjeras izpratni kuģniecības nozarē, ir pietiekams skaits jauniešu, kuri piesakās uz piedāvātajām apmācībām profesijā. |
| --- | --- |

6.4

Pastāv empīrisks pierādījums no Apvienotās Karalistes, kas liek domāt, ka tur, kur notiek efektīvas popularizēšanas kampaņas, veidojot palielinātu karjeras izpratni kuģniecības nozarē, ir pietiekams skaits jauniešu, kuri piesakās uz piedāvātajām apmācībām profesijā.

| 6.5 | Jūras infrastruktūras nozaru ilgtspējas interesēs un kā daļa no popularizēšanas kampaņas, lai iesaistītu jauniešus jūras profesijās, ir būtiski piedāvāt “karjeru kuģniecībā” pretstatā “karjerai jūrā”. Tāda rīcība parāda plašākas iespējas, kas ir pieejamas, un samazina jauniešu un vecāku pretestību karjerai šajā nozarē. |
| --- | --- |

6.5

Jūras infrastruktūras nozaru ilgtspējas interesēs un kā daļa no popularizēšanas kampaņas, lai iesaistītu jauniešus jūras profesijās, ir būtiski piedāvāt “karjeru kuģniecībā” pretstatā “karjerai jūrā”. Tāda rīcība parāda plašākas iespējas, kas ir pieejamas, un samazina jauniešu un vecāku pretestību karjerai šajā nozarē.

| 6.6 | Jūras izglītībai un apmācībai, lai gan tā atbilst STCW konvencijas un ISM kodeksa noteikumiem, nepieciešams nodrošināt to, lai kursi atbilstu modernām prasībām, ievērojot nozares vajadzības un sagatavojot indivīdu tehnoloģiskām pārmaiņām. |
| --- | --- |

6.6

Jūras izglītībai un apmācībai, lai gan tā atbilst STCW konvencijas un ISM kodeksa noteikumiem, nepieciešams nodrošināt to, lai kursi atbilstu modernām prasībām, ievērojot nozares vajadzības un sagatavojot indivīdu tehnoloģiskām pārmaiņām.

| 6.7 | Zvejniecības nozares jūrnieki un militārie jūrnieki nodrošina noderīgu, taču ierobežotu papildu darbaspēka bāzi kuģniecības nozarē. Ņemot vērā gan samazinājumu zvejniecības nozarē, gan ES Jūras spēku samazinājumu, to, kuri būtu pieejami nodarbinātībai kuģniecības sektorā, vai nu jūrā, vai uz sauszemes, skaits kļūst arvien mazāks. Būtisks ES zvejniecības flotes apjoma samazinājums, visticamāk, tomēr nedos ievērojamu skaitu papildinājuma, ievērojot šī darbaspēka novecošanu. |
| --- | --- |

6.7

Zvejniecības nozares jūrnieki un militārie jūrnieki nodrošina noderīgu, taču ierobežotu papildu darbaspēka bāzi kuģniecības nozarē. Ņemot vērā gan samazinājumu zvejniecības nozarē, gan ES Jūras spēku samazinājumu, to, kuri būtu pieejami nodarbinātībai kuģniecības sektorā, vai nu jūrā, vai uz sauszemes, skaits kļūst arvien mazāks. Būtisks ES zvejniecības flotes apjoma samazinājums, visticamāk, tomēr nedos ievērojamu skaitu papildinājuma, ievērojot šī darbaspēka novecošanu.

| 6.8. | ES ierindas jūrnieku skaita saglabāšana ir arī nozīmīga jūrniecības zināšanu bāzes saglabāšanai ES. Bez tam, pie attiecīgas tālākmācības, tas var būt vērtīgs avots oficieru posteņu aizpildīšanai. |
| --- | --- |

6.8.

ES ierindas jūrnieku skaita saglabāšana ir arī nozīmīga jūrniecības zināšanu bāzes saglabāšanai ES. Bez tam, pie attiecīgas tālākmācības, tas var būt vērtīgs avots oficieru posteņu aizpildīšanai.

7.   Jūras transports

| 7.1 | Atzīts, ka bijusi virkne iniciatīvu, lai popularizētu piekrastes kuģniecību dalībvalstīs. Dažos gadījumos šī kuģniecība vēl ir tikai pašā savas attīstības sākumā, un rezultāti vēl tikai gaidāmi. Tomēr jādomā, ka dalībvalstu starpā pastāv ļoti niecīga sadarbība. Tādas iniciatīvas kā “Jūras motorceļu” popularizēšana ir noderīgas, paplašinot kuģniecības profilu. Nepieciešams iesaistīt visas dalībvalstis kooperatīvos pasākumos, lai jūras transportu izmantotu vispilnīgākajā veidā. |
| --- | --- |

7.1

Atzīts, ka bijusi virkne iniciatīvu, lai popularizētu piekrastes kuģniecību dalībvalstīs. Dažos gadījumos šī kuģniecība vēl ir tikai pašā savas attīstības sākumā, un rezultāti vēl tikai gaidāmi. Tomēr jādomā, ka dalībvalstu starpā pastāv ļoti niecīga sadarbība. Tādas iniciatīvas kā “Jūras motorceļu” popularizēšana ir noderīgas, paplašinot kuģniecības profilu. Nepieciešams iesaistīt visas dalībvalstis kooperatīvos pasākumos, lai jūras transportu izmantotu vispilnīgākajā veidā.

| 7.2 | Atzīstot, ka valsts palīdzības vadlīnijas attiecībā uz pasākumu atbalstīšanu kuģniecībā ir būtiskas, lai nodrošinātu godīgu konkurenci dalībvalstu starpāun liekāku konkurētspēju, šādu pasākumu efektivitāti varētu apšaubīt, ņemot vērā nepārtraukto ES jūrnieku nodarbinātības samazināšanos. |
| --- | --- |

7.2

Atzīstot, ka valsts palīdzības vadlīnijas attiecībā uz pasākumu atbalstīšanu kuģniecībā ir būtiskas, lai nodrošinātu godīgu konkurenci dalībvalstu starpāun liekāku konkurētspēju, šādu pasākumu efektivitāti varētu apšaubīt, ņemot vērā nepārtraukto ES jūrnieku nodarbinātības samazināšanos.

| 7.3 | Ir liecības, kas liek domāt, ka dažas dalībvalstis pilnībā neizmanto noteikumus, kādi tagad pastāv saskaņā ar valsts palīdzības vadlīnijām. Turklāt jādomā, ka ir arī zināms gribas trūkums veikt izmaiņas tur, kur vai nu pastāv ierobežojumi, vai arī tiek uzskatīts, ka tādi pastāv. |
| --- | --- |

7.3

Ir liecības, kas liek domāt, ka dažas dalībvalstis pilnībā neizmanto noteikumus, kādi tagad pastāv saskaņā ar valsts palīdzības vadlīnijām. Turklāt jādomā, ka ir arī zināms gribas trūkums veikt izmaiņas tur, kur vai nu pastāv ierobežojumi, vai arī tiek uzskatīts, ka tādi pastāv.

| 7.4 | Atzīstot, ka dalībvalstis pašas atbild par kuģniecības veicināšanu, liekas, ka jebkādas centralizētas koordinācijas trūkums kavē attīstību. Tā rezultātā tādām iniciatīvām kā Marko Polo vai Jūras motorceļi, kas izstrādātas, lai popularizētu piekrastes kuģniecību, vēl nav bijusi pilna efektivitāte. |
| --- | --- |

7.4

Atzīstot, ka dalībvalstis pašas atbild par kuģniecības veicināšanu, liekas, ka jebkādas centralizētas koordinācijas trūkums kavē attīstību. Tā rezultātā tādām iniciatīvām kā Marko Polo vai Jūras motorceļi, kas izstrādātas, lai popularizētu piekrastes kuģniecību, vēl nav bijusi pilna efektivitāte.

8.   Ieteikumi

| 8.1 | Komisijai jāveic attiecīgs darbs un jāizstrādā ieteikumi:






  a) | jānovērtē esošie pasākumi, kas izstrādāti, lai rosinātu jūras transporta veicināšanu dalībvalstīs; |
| --- | --- | --- |

8.1

Komisijai jāveic attiecīgs darbs un jāizstrādā ieteikumi:

a)

jānovērtē esošie pasākumi, kas izstrādāti, lai rosinātu jūras transporta veicināšanu dalībvalstīs;

| b) | jānovērtē esošie pasākumi, kas izstrādāti, lai rosinātu jūrnieku rekrutēšanu un apmācību dalībvalstīs; |
| --- | --- |

b)

jānovērtē esošie pasākumi, kas izstrādāti, lai rosinātu jūrnieku rekrutēšanu un apmācību dalībvalstīs;

| c) | jānosaka ES jūrnieku skaits, kāds nepieciešams, lai uzturētu jūras infrastruktūru un radniecīgas industrijas; |
| --- | --- |

c)

jānosaka ES jūrnieku skaits, kāds nepieciešams, lai uzturētu jūras infrastruktūru un radniecīgas industrijas;

| d) | jāizpēta spēkā esošo valsts palīdzības vadlīniju noteikumu darbība un piemērotība, saistībā ar pirmo sertifikātu kvalifikāciju. Bez tam jāizpēta noteikumi par apmācību saikni ar 2. un 3. STCW sertifikāta līmeni attiecībā uz dienestu/apmācību, esot nodarbinātam uz kuģa; |
| --- | --- |

d)

jāizpēta spēkā esošo valsts palīdzības vadlīniju noteikumu darbība un piemērotība, saistībā ar pirmo sertifikātu kvalifikāciju. Bez tam jāizpēta noteikumi par apmācību saikni ar 2. un 3. STCW sertifikāta līmeni attiecībā uz dienestu/apmācību, esot nodarbinātam uz kuģa;

| e) | jānodrošina, lai tiktu noteiktas prioritātes, kas rosinātu ES pilsoņu kā jūrnieku komplektēšanu, apmācību un paturēšanu. |
| --- | --- |

e)

jānodrošina, lai tiktu noteiktas prioritātes, kas rosinātu ES pilsoņu kā jūrnieku komplektēšanu, apmācību un paturēšanu.

| 8.2 | Dalībvalstīm jāveic attiecīga darbība un jāizstrādā rekomendācijas:






  a) | jānodrošina, lai pamata ILO un konsolidētās konvencijas, IMO konvencijas atbilstoši grozījumiem un ES direktīvas tiktu ieviestas un ievērotas tā, lai būtu iespējama atbilstoša nodarbinātība un dzīves apstākļi; |
| --- | --- | --- |

8.2

Dalībvalstīm jāveic attiecīga darbība un jāizstrādā rekomendācijas:

a)

jānodrošina, lai pamata ILO un konsolidētās konvencijas, IMO konvencijas atbilstoši grozījumiem un ES direktīvas tiktu ieviestas un ievērotas tā, lai būtu iespējama atbilstoša nodarbinātība un dzīves apstākļi;

| b) | jānodrošina atbilstošs finansiālais atbalsts apmācībām, vispilnīgākajā veidā izmantojot spēkā esošās valsts palīdzības vadlīnijas. Tam sevī jāietver, kur vien tas iespējams, nodokļu un sociālās drošības režīmu lietojums; |
| --- | --- |

b)

jānodrošina atbilstošs finansiālais atbalsts apmācībām, vispilnīgākajā veidā izmantojot spēkā esošās valsts palīdzības vadlīnijas. Tam sevī jāietver, kur vien tas iespējams, nodokļu un sociālās drošības režīmu lietojums;

| c) | jānosaka jebkādi turpmākie pasākumi, kas nepieciešami, lai rosinātu ES jūrnieku komplektēšanu un apmācību; |
| --- | --- |

c)

jānosaka jebkādi turpmākie pasākumi, kas nepieciešami, lai rosinātu ES jūrnieku komplektēšanu un apmācību;

| d) | jāstrādā ar sociālajiem partneriem, lai īstenotu efektīvas veicināšanas kampaņas, rosinot jauniešus uzsākt karjeru kuģniecības nozarē; |
| --- | --- |

d)

jāstrādā ar sociālajiem partneriem, lai īstenotu efektīvas veicināšanas kampaņas, rosinot jauniešus uzsākt karjeru kuģniecības nozarē;

| e) | jānodrošina, lai būtu pieejams atbilstošs finansējums augstas kvalitātes izglītības/apmācības iestāžu nodrošināšanā, sagatavojot jūras speciālistus; |
| --- | --- |

e)

jānodrošina, lai būtu pieejams atbilstošs finansējums augstas kvalitātes izglītības/apmācības iestāžu nodrošināšanā, sagatavojot jūras speciālistus;

| f) | jārosina plašāks atbalsts attiecībā uz to jūrnieku apmācību, kas saistīti ar jūras nozarēm; |
| --- | --- |

f)

jārosina plašāks atbalsts attiecībā uz to jūrnieku apmācību, kas saistīti ar jūras nozarēm;

| g) | jānodrošina nepieciešamā transporta struktūra tā, lai veicinātu un izvērstu kuģniecības izmantojumu; |
| --- | --- |

g)

jānodrošina nepieciešamā transporta struktūra tā, lai veicinātu un izvērstu kuģniecības izmantojumu;

| h) | jāpopularizē jūras transporta kā videi visnekaitīgākā transporta veida lietojums; |
| --- | --- |

h)

jāpopularizē jūras transporta kā videi visnekaitīgākā transporta veida lietojums;

| i) | jānodrošina tāds kuģu diapazons, kas atbilst stratēģiskajām un ekonomiskajām vajadzībām; |
| --- | --- |

i)

jānodrošina tāds kuģu diapazons, kas atbilst stratēģiskajām un ekonomiskajām vajadzībām;

| j) | jānodrošina, lai netiktu ieviesti tādi pasākumi, kas diskriminētu jūrniecības profesiju, un jālikvidē tādi pašreizējie pasākumi, kas mēģina diskriminēt jūrniekus, it īpaši kapteiņus. |
| --- | --- |

j)

jānodrošina, lai netiktu ieviesti tādi pasākumi, kas diskriminētu jūrniecības profesiju, un jālikvidē tādi pašreizējie pasākumi, kas mēģina diskriminēt jūrniekus, it īpaši kapteiņus.

| 8.3 | Eiropas Parlamentam un Padomei būtu:






  a) | jāveicina Komisijas priekšlikumi attiecībā uz pasākumiem, kuros tiek popularizēts jūras transports; |
| --- | --- | --- |

8.3

Eiropas Parlamentam un Padomei būtu:

a)

jāveicina Komisijas priekšlikumi attiecībā uz pasākumiem, kuros tiek popularizēts jūras transports;

| b) | jāveicina Komisijas priekšlikumi attiecībā uz pasākumiem, kuros tiek veicināta jūrnieku rekrutēšana un apmācība; |
| --- | --- |

b)

jāveicina Komisijas priekšlikumi attiecībā uz pasākumiem, kuros tiek veicināta jūrnieku rekrutēšana un apmācība;

| c) | jāvēro Komisijas darbība attiecībā uz pasākumiem, kas paredzēti jūras transporta popularizēšanai; |
| --- | --- |

c)

jāvēro Komisijas darbība attiecībā uz pasākumiem, kas paredzēti jūras transporta popularizēšanai;

| d) | jāvēro Komisijas darbība attiecībā uz pasākumiem, kas paredzēti jūrnieku komplektēšanas un apmācības veicināšanai. |
| --- | --- |

d)

jāvēro Komisijas darbība attiecībā uz pasākumiem, kas paredzēti jūrnieku komplektēšanas un apmācības veicināšanai.

| 8.4 | Kuģu īpašniekiem jāveic attiecīga darbība, lai:






  a) | nodrošinātu atbilstošu nodarbinātību un sociālos apstākļus, kas rosinātu augsti kvalificētu ES jūrnieku komplektēšanu un paturēšanu; |
| --- | --- | --- |

8.4

Kuģu īpašniekiem jāveic attiecīga darbība, lai:

a)

nodrošinātu atbilstošu nodarbinātību un sociālos apstākļus, kas rosinātu augsti kvalificētu ES jūrnieku komplektēšanu un paturēšanu;

| b) | censtos komplektēt augsta kalibra indivīdus un nodrošinātu atbilstošu apmācību; |
| --- | --- |

b)

censtos komplektēt augsta kalibra indivīdus un nodrošinātu atbilstošu apmācību;

| c) | nodrošinātu atbilstošu skaitu apmācību vietu un pēc tam darba vietu, lai nodrošinātu ES vecāko virsnieku piedāvājumu; |
| --- | --- |

c)

nodrošinātu atbilstošu skaitu apmācību vietu un pēc tam darba vietu, lai nodrošinātu ES vecāko virsnieku piedāvājumu;

| d) | izpētītu veidus, kā attīstīt kuģniecību ES iekšējam tirgum un ārējam tirgum. |
| --- | --- |

d)

izpētītu veidus, kā attīstīt kuģniecību ES iekšējam tirgum un ārējam tirgum.

| 8.5 | Arodbiedrībām jāveic attiecīga darbība, lai:






  a) | veicinātu karjeras kuģniecības nozarē; |
| --- | --- | --- |

8.5

Arodbiedrībām jāveic attiecīga darbība, lai:

a)

veicinātu karjeras kuģniecības nozarē;

| b) | censtos nodrošināt ES jūrnieku augstu profesionālo stāvokli; |
| --- | --- |

b)

censtos nodrošināt ES jūrnieku augstu profesionālo stāvokli;

| c) | ietvertu līdzdalību kuģniecības nozares veicināšanā, ieskaitot piekrastes kuģniecības veicināšanu. |
| --- | --- |

c)

ietvertu līdzdalību kuģniecības nozares veicināšanā, ieskaitot piekrastes kuģniecības veicināšanu.

Brisele, 2004. gada 15. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

prezidente

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  COM(96) 81 galīgā red., 08.04.1997

1

(2)  OV C 109, 08.04.1997., 1. lpp.

2

(3)  COM(2001) 188 galīgā red., 06.04.2001; EESK atzinums: OV C 80, 03.04.2002, 9. lpp

3

(4)  Avots: Transporta strādnieku apvienību federācijas Eiropas Savienībā un Eiropas Kuģu īpašnieku asociācijas (ECSA) kopīgais pētījums: “Nodarbinātības iespēju uzlabošana ES jūrniekiem: pētījums jūrnieku apmācības un izglītības prioritāšu noteikšanā” (1998)

4

(5)  METHAR: Eiropas jūras izglītības un apmācības programmu saskaņošana

5

METHAR

(6)  METNET: Tematiskais jūrnieku jūras izglītības, apmācības un mobilitātes tīkls

6

METNET

(7)  BSJP (Baltijas un starptautiskā jūras padome)/SKF (Starptautiskā Kuģniecības federācija) 2000. gada personālā sastāva atjaunināšana – jūrnieku pieprasījums un piedāvājums visā pasaulē – 2000. gada aprīlis

7

(8)  Skatīt 3. zemsvītras piezīmi

8

(9)  Avots: pētījums ar nosaukumu “Apvienotās Karalistes ekonomikas prasības attiecībā uz cilvēkiem ar jūrniecības darba pieredzi 2003. gadā”, ko pasūtījis Transporta departaments, Kuģniecības kamera un Jūras sabiedrība Apvienotajā Karalistē un ko uzņēmusies Kārdifas universitāte.

9

(10)  COM(2003) 155 galīgā red., 07.04.2003.

10

(11)  Skatīt 4. atsauci.

11

(12)  EESK 2002. gada 3. aprīļa Atzinums OV C 80, 9. lpp.

12

(13)  EESK 2004. gada 5. februāra Atzinums OV C 32, 67. lpp.

13

(14)  Padomes 2515. sēde 05.06.2003., 9686/03 (Presse 146)

14

(15)  skatīt 1. atsauci

15

(16)  Baltā grāmata “Eiropas transporta politika 2010. gadam: laiks izlemt” – Eiropas Komisija, 2001. gads

16

(17)  Jūras politika “Eiropas Savienības likumdošana un uzdevumi attiecībā uz jūras transportu” – Eiropas Komisija, 2002. gads

17

(18)  ES enerģija un transports skaitļos, statistikas kabatas grāmatiņa 2003. gadam – Eiropas Komisija

18

(19)  Skatīt 16. atsauci

19

(20)  Eiropas Jūras ostu organizācijas gada pārskats par 2003. gadu

20

(21)  Priekšlikums kopīgam ECSA/ETF projektam par karjeras ceļu veidošanu ar jūru saistītajās nozarēs 2004. gadā

21

ECSA/ETF

---

| 28.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 157/48 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 157/48

---

Atzinums par Komisijas lēmumprojekts par EK Līguma 86. panta pielietošanu attiecībā uz valsts subsīdijām, kas tiek piešķirtas noteiktiem uzņēmumiem kā kompensācija par vispārējo sabiedrības ekonomisko interešu pakalpojumu sniegšanu un Komisijas Direktīvas projektu par grozījumiem Direktīvā 80/723/EEC par dalībvalstu un sabiedrisko uzņēmumu savstarpējo finansiālo attiecību caurredzamību

(2005/C 157/06)

Komisija 2004. gada 19. martā nolēma saskaņā ar Eiropas kopienas dibināšanas līguma 262. pantu konsultējās ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par: Komisijas lēmumprojekts par EK Līguma 86. panta pielietošanu attiecībā uz valsts subsīdijām, kas tiek piešķirtas noteiktiem uzņēmumiem kā kompensācija par vispārējo sabiedrības ekonomisko interešu pakalpojumu sniegšanu un Komisijas Direktīvas .../.../... projektu par grozījumiem Direktīvā 80/723/EEC par dalībvalstu un sabiedrisko uzņēmumu savstarpējo finansiālo attiecību caurredzamību

Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības darba grupa pieņēma savu atzinumu 2004. gada 5. oktobrī. Ziņojuma sniedzējs bija HERNÁNDEZ BATALLER kungs un ziņojuma līdzautors: BURANI kungs.

Savā 2004.gada 15. un 16. decembra 413. plenārajā sesijā (2004. gada 15. decembra sēdē) Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ar 140 balsīm par un deviņiem atturoties pieņēma sekojošu atzinumu:

1.   Ievads

| 1.1 | Saskaņā ar EK Līguma 3. panta g) apakšpunktu Kopienas darbība ietver arī “sistēmu, kas iekšējā tirgū pasargā konkurenci no falsifikācijas”. Efektīva kontrole, kas palīdz novērst to, ka dalībvalstu piešķirtās subsīdijas sagroza konkurenci, ir viens no šo priekšrakstu būtiskajiem elementiem. |
| --- | --- |

1.1

Saskaņā ar EK Līguma 3. panta g) apakšpunktu Kopienas darbība ietver arī “sistēmu, kas iekšējā tirgū pasargā konkurenci no falsifikācijas”. Efektīva kontrole, kas palīdz novērst to, ka dalībvalstu piešķirtās subsīdijas sagroza konkurenci, ir viens no šo priekšrakstu būtiskajiem elementiem.

| 1.2 | Nepieciešamība kontrolēt valsts subsīdijas tika vairākkārt pasvītrota Eiropas Padomes sēdēs. Stokholmas Eiropas Padome savos 2001. gada 24. marta secinājumos konstatēja sekojošo: “Eiropas Savienībā ir jāsamazina valsts subsīdiju apjoms un jāveido šī sistēma caurredzamāka...” Šai sakarā dalībvalstīm līdz 2003. gadam ir jānodrošina, lai valsts subsīdijām attiecībā pret IKP būtu tendence samazināties, ņemot vērā nepieciešamību novirzīt subsīdijas uz kopējām interesēm atbilstošiem horizontālajiem mērķiem, ieskaitot kohēzijas mērķus. |
| --- | --- |

1.2

Nepieciešamība kontrolēt valsts subsīdijas tika vairākkārt pasvītrota Eiropas Padomes sēdēs. Stokholmas Eiropas Padome savos 2001. gada 24. marta secinājumos konstatēja sekojošo: “Eiropas Savienībā ir jāsamazina valsts subsīdiju apjoms un jāveido šī sistēma caurredzamāka...” Šai sakarā dalībvalstīm līdz 2003. gadam ir jānodrošina, lai valsts subsīdijām attiecībā pret IKP būtu tendence samazināties, ņemot vērā nepieciešamību novirzīt subsīdijas uz kopējām interesēm atbilstošiem horizontālajiem mērķiem, ieskaitot kohēzijas mērķus.

| 1.3 | Komisija ierosina normatīvus valsts subsīdiju regulēšanai, kas tiek piešķirtas noteiktiem uzņēmumiem kā kompensācija par vispārīgām ekonomiskajām interesēm atbilstošu pakalpojumu sniegšanu. Šī regulēšana notiek lēmuma un ad-hoc Kopienas normatīvu formā, kā arī izdarot grozījumus Direktīvā 80/723/EEC par dalībvalstu un sabiedrisko uzņēmumu savstarpējo finansiālo attiecību caurredzamību (1). |
| --- | --- |

1.3

Komisija ierosina normatīvus valsts subsīdiju regulēšanai, kas tiek piešķirtas noteiktiem uzņēmumiem kā kompensācija par vispārīgām ekonomiskajām interesēm atbilstošu pakalpojumu sniegšanu. Šī regulēšana notiek lēmuma un ad-hoc Kopienas normatīvu formā, kā arī izdarot grozījumus Direktīvā 80/723/EEC par dalībvalstu un sabiedrisko uzņēmumu savstarpējo finansiālo attiecību caurredzamību (1).

| 1.4 | Projekta mērķis ir pakļaut finansiālo palīdzību, ko dalībvalstis piešķir noteiktiem sabiedrisko ekonomisko interešu dienestiem, pilnībā vai daļēji uzņemoties segt ar vispārējās labklājības nodrošināšanas pienākumiem saistītās papildus izmaksas, EK Līguma normām un, sevišķi, Kopienas normatīviem konkurences jomā. |
| --- | --- |

1.4

Projekta mērķis ir pakļaut finansiālo palīdzību, ko dalībvalstis piešķir noteiktiem sabiedrisko ekonomisko interešu dienestiem, pilnībā vai daļēji uzņemoties segt ar vispārējās labklājības nodrošināšanas pienākumiem saistītās papildus izmaksas, EK Līguma normām un, sevišķi, Kopienas normatīviem konkurences jomā.

| 1.4.1 | Tomēr projektā tiek izšķirtas dažādas kompensācijas izmaksu kategorijas un tādējādi ierobežota normatīvu pielietojuma joma. Tā, piemēram, no jaunajiem noteikumiem ir izslēgtas kompensāciju izmaksas, kas izpilda četrus priekšnoteikumus, ko Eiropas Kopienas Tiesu palāta ir izvirzījusi savos spriedumos ALTMARK (2) un ENIRIRSORSE (3) lietās. Šie priekšnoteikumi ir: Atbalstītajam uzņēmumam patiešām ir uzliktas saistības pildīt ekonomiskos uzdevumus vispārības labā, un šīm saistībām ir jābūt skaidri definētām. Parametriem, saskaņā ar kuriem tiek aprēķināta kompensācija, ir iepriekš jābūt objektīvi un caurredzami uzskaitītiem. Kompensācija nedrīkst būt lielāka par tiem līdzekļiem, kas ir nepieciešami, lai pilnībā vai daļēji nosegtu kopējo ekonomisko interešu saistību izpildes izmaksas, ņemot vērā tās rezultātā saņemto ienākumu un atbilstošos ienākuma procentus. Ja uzņēmums, kuram tiek uzticēta vispārējo ekonomisko interešu saistību izpilde, konkrētā gadījumā netiek izraudzīts, pielietojot optimālu sabiedrisko pasūtījumu piešķiršanas konkursu, nepieciešamās kompensācijas apjoms jānosaka, analizējot izmaksas, kas sakarā ar attiecīgo saistību izpildi rastos optimāli vadītam vidusmēra uzņēmumam, kura nodrošinājums atbilst izvirzītajām prasībām un gūst atbilstošu peļņu. Tiesu Palāta neierindo šīs kompensāciju izmaksas starp Līguma nosacījumiem pakļautajām “valsts subsīdijām”. |
| --- | --- |

1.4.1

Tomēr projektā tiek izšķirtas dažādas kompensācijas izmaksu kategorijas un tādējādi ierobežota normatīvu pielietojuma joma. Tā, piemēram, no jaunajiem noteikumiem ir izslēgtas kompensāciju izmaksas, kas izpilda četrus priekšnoteikumus, ko Eiropas Kopienas Tiesu palāta ir izvirzījusi savos spriedumos ALTMARK (2) un ENIRIRSORSE (3) lietās. Šie priekšnoteikumi ir: Atbalstītajam uzņēmumam patiešām ir uzliktas saistības pildīt ekonomiskos uzdevumus vispārības labā, un šīm saistībām ir jābūt skaidri definētām. Parametriem, saskaņā ar kuriem tiek aprēķināta kompensācija, ir iepriekš jābūt objektīvi un caurredzami uzskaitītiem. Kompensācija nedrīkst būt lielāka par tiem līdzekļiem, kas ir nepieciešami, lai pilnībā vai daļēji nosegtu kopējo ekonomisko interešu saistību izpildes izmaksas, ņemot vērā tās rezultātā saņemto ienākumu un atbilstošos ienākuma procentus. Ja uzņēmums, kuram tiek uzticēta vispārējo ekonomisko interešu saistību izpilde, konkrētā gadījumā netiek izraudzīts, pielietojot optimālu sabiedrisko pasūtījumu piešķiršanas konkursu, nepieciešamās kompensācijas apjoms jānosaka, analizējot izmaksas, kas sakarā ar attiecīgo saistību izpildi rastos optimāli vadītam vidusmēra uzņēmumam, kura nodrošinājums atbilst izvirzītajām prasībām un gūst atbilstošu peļņu. Tiesu Palāta neierindo šīs kompensāciju izmaksas starp Līguma nosacījumiem pakļautajām “valsts subsīdijām”.

| 1.4.2 | Bez tam, nav iekļautas Komisijas 2004. gada 12. janvāra Regulās (EC) Nr. 69/2001 (4) paredzētās De-minimis subsīdijas un valsts subsīdijas sabiedriskajam radio (5). |
| --- | --- |

1.4.2

Bez tam, nav iekļautas Komisijas 2004. gada 12. janvāra Regulās (EC) Nr. 69/2001 (4) paredzētās De-minimis subsīdijas un valsts subsīdijas sabiedriskajam radio (5).

| 1.4.3 | Tālāk, saskaņā ar EK Līguma 73. panta un Padomes Regulu (EEC) Nr. 1191/69 (6) un 1107/70 (7) nosacījumiem noteiktas subsīdijas zemes transporta, respektīvi, dzelzceļa, autotransporta un iekšējo ūdeņu kuģniecības, jomā, projektā nav iekļautas, sevišķi, ja runa ir par uzņēmumiem, kas sniedz pārvadājumu pakalpojumus tikai pilsētas, tuvajā un reģionālajā satiksmē. |
| --- | --- |

1.4.3

Tālāk, saskaņā ar EK Līguma 73. panta un Padomes Regulu (EEC) Nr. 1191/69 (6) un 1107/70 (7) nosacījumiem noteiktas subsīdijas zemes transporta, respektīvi, dzelzceļa, autotransporta un iekšējo ūdeņu kuģniecības, jomā, projektā nav iekļautas, sevišķi, ja runa ir par uzņēmumiem, kas sniedz pārvadājumu pakalpojumus tikai pilsētas, tuvajā un reģionālajā satiksmē.

| 1.4.4 | Visbeidzot, ņemot vērā īpašos kopējās transporta politikas mērķus, Komisija pati uzskata par vajadzīgu neiekļaut šī Lēmuma pielietojuma jomā kompensācijas maksājumus kopējo ekonomisko interešu dienestiem aviotransporta un jūras pārvadājumu sektorā (8), kas tomēr uz jūras transportu nav attiecināms, ja kopējo ekonomisko interešu pakalpojumi ir saistīti ar salu transporta apkalpošanu, kur pasažieru skaits gadā nepārsniedz 100.000. |
| --- | --- |

1.4.4

Visbeidzot, ņemot vērā īpašos kopējās transporta politikas mērķus, Komisija pati uzskata par vajadzīgu neiekļaut šī Lēmuma pielietojuma jomā kompensācijas maksājumus kopējo ekonomisko interešu dienestiem aviotransporta un jūras pārvadājumu sektorā (8), kas tomēr uz jūras transportu nav attiecināms, ja kopējo ekonomisko interešu pakalpojumi ir saistīti ar salu transporta apkalpošanu, kur pasažieru skaits gadā nepārsniedz 100.000.

| 1.4.5 | Tādējādi šī projekta pielietojuma joma saskaņā ar Lēmuma 1. pantu ietver arī jūras satiksmes dienestus, kas apkalpo salas, kā arī visus kompensāciju maksājumus par vispārējo ekonomisko interešu pakalpojumu sniegšanu, kas ir uzskatāmi par valsts subsīdijām uzņēmumiem, kuri darbojas kādā no EK Līgumā minētajiem ekonomikas sektoriem, ja ir izpildīti sekojoši priekšnoteikumi:






  1) | Gada kopējais nodokļu apgrozījums divos iepriekšējos saimnieciskās darbības gados pirms vispārējo ekonomisko interešu pakalpojumu sniegšanas saistību uzņemšanās ir mazāks par “robežvērtību (...)” (9) un gadā izmaksātās kompensācijas apjoms arī nesasniedz “robežvērtību”(...) (10). Kredītiestādēm robežvērtībai (...) atbilst bilances summa (...). |
| --- | --- | --- |

1.4.5

Tādējādi šī projekta pielietojuma joma saskaņā ar Lēmuma 1. pantu ietver arī jūras satiksmes dienestus, kas apkalpo salas, kā arī visus kompensāciju maksājumus par vispārējo ekonomisko interešu pakalpojumu sniegšanu, kas ir uzskatāmi par valsts subsīdijām uzņēmumiem, kuri darbojas kādā no EK Līgumā minētajiem ekonomikas sektoriem, ja ir izpildīti sekojoši priekšnoteikumi:

1)

Gada kopējais nodokļu apgrozījums divos iepriekšējos saimnieciskās darbības gados pirms vispārējo ekonomisko interešu pakalpojumu sniegšanas saistību uzņemšanās ir mazāks par “robežvērtību (...)” (9) un gadā izmaksātās kompensācijas apjoms arī nesasniedz “robežvērtību”(...) (10). Kredītiestādēm robežvērtībai (...) atbilst bilances summa (...).

| 2) | Subsīdijas paredzētas slimnīcām, kas sniedz vispārējo ekonomisko interešu pakalpojumus. |
| --- | --- |

2)

Subsīdijas paredzētas slimnīcām, kas sniedz vispārējo ekonomisko interešu pakalpojumus.

| 3) | Subsīdijas paredzētas uzņēmumiem, kuru kompetencē ietilpst sociālie dzīvokļi un kuriem uzticēts sniegt vispārējo ekonomisko interešu pakalpojumus. |
| --- | --- |

3)

Subsīdijas paredzētas uzņēmumiem, kuru kompetencē ietilpst sociālie dzīvokļi un kuriem uzticēts sniegt vispārējo ekonomisko interešu pakalpojumus.

| 1.4.6 | Valsts subsīdiju savienojamību ar Līgumu EK Līguma 86. panta 2. daļas izpratnē Lēmuma pielietošana šajās jomās neskar, ja ir izpildīti noteikti priekšnosacījumi. Komisija ierosina šeit atšķirt subsīdijas, kas to lielā apjoma dēļ var izraisīt konkurences falsifikāciju, no tādām subsīdijām, kuru apmērs drīzāk ir uzskatāms par pieticīgu. |
| --- | --- |

1.4.6

Valsts subsīdiju savienojamību ar Līgumu EK Līguma 86. panta 2. daļas izpratnē Lēmuma pielietošana šajās jomās neskar, ja ir izpildīti noteikti priekšnosacījumi. Komisija ierosina šeit atšķirt subsīdijas, kas to lielā apjoma dēļ var izraisīt konkurences falsifikāciju, no tādām subsīdijām, kuru apmērs drīzāk ir uzskatāms par pieticīgu.

| 1.4.7 | Projekts padara vēl uzstājīgāku prasību pēc lielākas dalībvalstu un sabiedrisko pakalpojumu sektora uzņēmumu finansiālo attiecību caurredzamības un paredz patlaban spēkā esošās Direktīvas 80/723/EEC grozījumus, nosakot jaunu definīciju “uzņēmumiem, kuru pienākums ir organizēt atsevišķu grāmatvedību”. Līdz ar to uzņēmumiem, kas sniedz vispārējo ekonomisko interešu pakalpojumus vai kuriem uzticēta vispārēju ekonomisku interešu pakalpojumu veikšana un kuri papildus veic arī citu darbību, neatkarīgi no kompensācijas maksājumu tiesiskā iedalījuma jānodrošina atsevišķa vispārējo ekonomisko interešu pakalpojumu dalīta grāmatvedība. |
| --- | --- |

1.4.7

Projekts padara vēl uzstājīgāku prasību pēc lielākas dalībvalstu un sabiedrisko pakalpojumu sektora uzņēmumu finansiālo attiecību caurredzamības un paredz patlaban spēkā esošās Direktīvas 80/723/EEC grozījumus, nosakot jaunu definīciju “uzņēmumiem, kuru pienākums ir organizēt atsevišķu grāmatvedību”. Līdz ar to uzņēmumiem, kas sniedz vispārējo ekonomisko interešu pakalpojumus vai kuriem uzticēta vispārēju ekonomisku interešu pakalpojumu veikšana un kuri papildus veic arī citu darbību, neatkarīgi no kompensācijas maksājumu tiesiskā iedalījuma jānodrošina atsevišķa vispārējo ekonomisko interešu pakalpojumu dalīta grāmatvedība.

| 1.4.8 | Jau pastāvošos, stingrākos EK normatīvus, kas ir specifiski piemērojami atsevišķos sektoros un attiecas uz vispārējo sabiedrisko interešu saistību, kā arī sabiedrisko pakalpojumu izpildi, projekts neaizskar. |
| --- | --- |

1.4.8

Jau pastāvošos, stingrākos EK normatīvus, kas ir specifiski piemērojami atsevišķos sektoros un attiecas uz vispārējo sabiedrisko interešu saistību, kā arī sabiedrisko pakalpojumu izpildi, projekts neaizskar.

| 1.4.9 | Projekta pielietojuma joma aprobežojas ar vispārējo ekonomisko interešu pakalpojumiem EK Līguma 86. panta 2. daļas izpratnē, kaut gan pašā projektā nav definēts, kas ar to jāsaprot. |
| --- | --- |

1.4.9

Projekta pielietojuma joma aprobežojas ar vispārējo ekonomisko interešu pakalpojumiem EK Līguma 86. panta 2. daļas izpratnē, kaut gan pašā projektā nav definēts, kas ar to jāsaprot.

| 1.4.10 | Citi projekta nosacījumi ir ieturēti konkrētāk, piemēram, par reģistrēšanās pienākuma vienotību un atbrīvošanu no tā, priekšnoteikumiem sabiedrisko pasūtījumu saņemšanai un kompensāciju izmaksu aprēķinu. |
| --- | --- |

1.4.10

Citi projekta nosacījumi ir ieturēti konkrētāk, piemēram, par reģistrēšanās pienākuma vienotību un atbrīvošanu no tā, priekšnoteikumiem sabiedrisko pasūtījumu saņemšanai un kompensāciju izmaksu aprēķinu.

| 1.4.11 | Lēmumprojekta 2. pantā ir noteikts, ka kompensāciju izmaksas par sabiedriskajiem pakalpojumiem, kas atbilst šajā Lēmumā izvirzītajiem priekšnoteikumiem, ir savienojamas ar kopējo tirgu un atbrīvojamas no notifikācijas pienākuma saskaņā ar EK Līguma 88. panta 3. daļu. |
| --- | --- |

1.4.11

Lēmumprojekta 2. pantā ir noteikts, ka kompensāciju izmaksas par sabiedriskajiem pakalpojumiem, kas atbilst šajā Lēmumā izvirzītajiem priekšnoteikumiem, ir savienojamas ar kopējo tirgu un atbrīvojamas no notifikācijas pienākuma saskaņā ar EK Līguma 88. panta 3. daļu.

| 1.4.12 | Saskaņā ar Lēmumprojekta 4. pantu, sabiedriskās apgādes pasūtījumi jāpiešķir ar publiska tiesiskā akta starpniecību (ar likumu/liekumiem, regulām, līgumu), no kura jāizriet precīzam sabiedrisko labklājību veicinošo saistību veidam, to izpildi veicošajiem uzņēmumiem un ģeogrāfiskajai piemērošanas teritorijai. |
| --- | --- |

1.4.12

Saskaņā ar Lēmumprojekta 4. pantu, sabiedriskās apgādes pasūtījumi jāpiešķir ar publiska tiesiskā akta starpniecību (ar likumu/liekumiem, regulām, līgumu), no kura jāizriet precīzam sabiedrisko labklājību veicinošo saistību veidam, to izpildi veicošajiem uzņēmumiem un ģeogrāfiskajai piemērošanas teritorijai.

| 1.4.13 | Pēdējais no minētajiem aspektiem tiek padziļināti aplūkots Lēmuma 5. pantā, kā arī atbilstošo Kopienas pamata nosacījumu 12. līdz 23. punktā. Pamatā ir paredzēts, ka kompensāciju izmaksas nedrīkst pārsniegt summu, kas nepieciešama, lai nosegtu kopējo ekonomisko interešu saistību izpildes izmaksas, ņemot vērā tās rezultātā saņemto ienākumu un atbilstošos ienākuma procentus. |
| --- | --- |

1.4.13

Pēdējais no minētajiem aspektiem tiek padziļināti aplūkots Lēmuma 5. pantā, kā arī atbilstošo Kopienas pamata nosacījumu 12. līdz 23. punktā. Pamatā ir paredzēts, ka kompensāciju izmaksas nedrīkst pārsniegt summu, kas nepieciešama, lai nosegtu kopējo ekonomisko interešu saistību izpildes izmaksas, ņemot vērā tās rezultātā saņemto ienākumu un atbilstošos ienākuma procentus.

| 1.4.14 | Aprēķinātās vispārējo ekonomisko interešu pakalpojumu izmaksas šajā gadījumā var ietvert visus ar to sniegšanu saistītos mainīgos izdevumus, atbilstošu fiksēto izmaksu summu un atbilstošus procentus no vispārējo ekonomisko interešu pakalpojumu sniegšanai iedalītajiem pašu līdzekļiem (11). Izmaksas, kas saistītas ar citām darbībām, kas nav vispārējo ekonomisko interešu pakalpojumi, nekādā gadījumā nedrīkst iekļaut vispārējo ekonomisko interešu pakalpojumu izmaksās. Izmaksu aprēķināšana principā jāveic “saskaņā ar vispārīgajiem grāmatvedības principiem”. |
| --- | --- |

1.4.14

Aprēķinātās vispārējo ekonomisko interešu pakalpojumu izmaksas šajā gadījumā var ietvert visus ar to sniegšanu saistītos mainīgos izdevumus, atbilstošu fiksēto izmaksu summu un atbilstošus procentus no vispārējo ekonomisko interešu pakalpojumu sniegšanai iedalītajiem pašu līdzekļiem (11). Izmaksas, kas saistītas ar citām darbībām, kas nav vispārējo ekonomisko interešu pakalpojumi, nekādā gadījumā nedrīkst iekļaut vispārējo ekonomisko interešu pakalpojumu izmaksās. Izmaksu aprēķināšana principā jāveic “saskaņā ar vispārīgajiem grāmatvedības principiem”.

| 1.4.15 | Ieņēmumu daļā ir jāņem vērā vismaz visi no vispārējo ekonomisko interešu pakalpojumu sniegšanas gūtie ienākumi. Ar atbilstošiem procentiem šajā gadījumā jāsaprot atbilstoša peļņa no kapitāla, ņemot vērā risku, ko uzņēmums uzņēmies sakarā ar dalībvalsts iesaistīšanos, vai arī šāda riska neesamību (12). |
| --- | --- |

1.4.15

Ieņēmumu daļā ir jāņem vērā vismaz visi no vispārējo ekonomisko interešu pakalpojumu sniegšanas gūtie ienākumi. Ar atbilstošiem procentiem šajā gadījumā jāsaprot atbilstoša peļņa no kapitāla, ņemot vērā risku, ko uzņēmums uzņēmies sakarā ar dalībvalsts iesaistīšanos, vai arī šāda riska neesamību (12).

| 1.4.16 | Tas nozīmē, ka dalībvalstīm ir regulāri jākontrolē, vai netiek izmaksātas neatbilstoši augstas kompensācijas, respektīvi, kompensācijas, kas nav nepieciešamas vispārējo ekonomisko interešu pakalpojumu funkcionēšanai, jo tās nav savienojamas ar kopējo tirgu. Taču, ja pārmaksātā kompensācijas summa nepārsniedz desmit procentus no gada laikā izmaksātās kompensācijas kopsummas, to var novirzīt uz nākamo gadu. Sakarā ar to, ka izmaksas gadu no gada svārstās, noteiktu vispārējo ekonomisko interešu pakalpojumu funkcionēšanai var būt nepieciešama pat par šiem desmit procentiem lielāka kompensācija; šādā gadījumā dalībvalstīm regulāri jāsastāda specifiskā sektora bilance, kas nedrīkst aptvert ilgāku laikposmu kā trīs gadus; pārmaksātā kompensācija šī perioda beigās ir jāatmaksā. |
| --- | --- |

1.4.16

Tas nozīmē, ka dalībvalstīm ir regulāri jākontrolē, vai netiek izmaksātas neatbilstoši augstas kompensācijas, respektīvi, kompensācijas, kas nav nepieciešamas vispārējo ekonomisko interešu pakalpojumu funkcionēšanai, jo tās nav savienojamas ar kopējo tirgu. Taču, ja pārmaksātā kompensācijas summa nepārsniedz desmit procentus no gada laikā izmaksātās kompensācijas kopsummas, to var novirzīt uz nākamo gadu. Sakarā ar to, ka izmaksas gadu no gada svārstās, noteiktu vispārējo ekonomisko interešu pakalpojumu funkcionēšanai var būt nepieciešama pat par šiem desmit procentiem lielāka kompensācija; šādā gadījumā dalībvalstīm regulāri jāsastāda specifiskā sektora bilance, kas nedrīkst aptvert ilgāku laikposmu kā trīs gadus; pārmaksātā kompensācija šī perioda beigās ir jāatmaksā.

2.   Vispārējas piezīmes

| 2.1 | Ar šo projektu Komisija izpilda savu Lākenes Eiropas Padomei (2001. gada decembrī) pausto apņemšanos paaugstināt sabiedrisko pakalpojumu drošības līmeni un šai nolūkā izdot konkrētus Kopienas pamata normatīvus par valsts subsīdijām, uzņēmumiem, kam uzdots sniegt vispārējo ekonomisko interešu pakalpojumus (13). |
| --- | --- |

2.1

Ar šo projektu Komisija izpilda savu Lākenes Eiropas Padomei (2001. gada decembrī) pausto apņemšanos paaugstināt sabiedrisko pakalpojumu drošības līmeni un šai nolūkā izdot konkrētus Kopienas pamata normatīvus par valsts subsīdijām, uzņēmumiem, kam uzdots sniegt vispārējo ekonomisko interešu pakalpojumus (13).

| 2.2 | Ņemot vērā spēkā esošos priekšrakstus par vispārējo ekonomisko interešu pakalpojumu finansēšanu, gan pastāv zināma tiesiskā nedrošība, īpaši, saistībā ar šo normatīvu pielietojumu attiecībā uz valsts subsīdijām. Kaut gan Tiesu Palāta, kā jau minēts, savā tiesu praksē (ar spriedumiem lietās ALMARK un ENIRIRSORSE) ir izvirzījusi virkni tiesisko kritēriju, kas jāizpilda. |
| --- | --- |

2.2

Ņemot vērā spēkā esošos priekšrakstus par vispārējo ekonomisko interešu pakalpojumu finansēšanu, gan pastāv zināma tiesiskā nedrošība, īpaši, saistībā ar šo normatīvu pielietojumu attiecībā uz valsts subsīdijām. Kaut gan Tiesu Palāta, kā jau minēts, savā tiesu praksē (ar spriedumiem lietās ALMARK un ENIRIRSORSE) ir izvirzījusi virkni tiesisko kritēriju, kas jāizpilda.

| 2.3 | Taču ir nepieciešams sīkāk precizēt šos kritērijus, sevišķi, izmaksu aprēķināšanas procedūras (caurredzamība, parametri) un vispārējo sabiedrisko interešu saistību veidus, par kādiem var saņemt kompensāciju (14). |
| --- | --- |

2.3

Taču ir nepieciešams sīkāk precizēt šos kritērijus, sevišķi, izmaksu aprēķināšanas procedūras (caurredzamība, parametri) un vispārējo sabiedrisko interešu saistību veidus, par kādiem var saņemt kompensāciju (14).

| 2.4 | Šai ziņā projekts ir īpaši nepieciešams uzņēmumiem, jo, kamēr nav stājušies spēkā zem jautājuma zīmes esošie tiesiskie pamatnosacījumi, jebkuras publiskās subsīdijas, ko saņem vispārējo ekonomisko interešu pakalpojumus sniedzošais uzņēmums un kas nav pieteiktas Komisijai, var tikt uzskatītas par nelegālām. |
| --- | --- |

2.4

Šai ziņā projekts ir īpaši nepieciešams uzņēmumiem, jo, kamēr nav stājušies spēkā zem jautājuma zīmes esošie tiesiskie pamatnosacījumi, jebkuras publiskās subsīdijas, ko saņem vispārējo ekonomisko interešu pakalpojumus sniedzošais uzņēmums un kas nav pieteiktas Komisijai, var tikt uzskatītas par nelegālām.

| 2.5 | Šīs subsīdijas, tātad, dalībvalstu kompetentajās tiesās netiek pasargātas no prasībām, ar kurām var apstrīdēt to likumīgumu. |
| --- | --- |

2.5

Šīs subsīdijas, tātad, dalībvalstu kompetentajās tiesās netiek pasargātas no prasībām, ar kurām var apstrīdēt to likumīgumu.

| 2.6 | Vajadzība pēc skaidrības ir sevišķi nepieciešama finansējumu un tirgus iedalīšanas jomā, kurās dalībvalstu tiesības definēt un sastādīt sabiedrisko pakalpojumu pasūtījumus regulāri nonāks konfliktā ar noteiktiem Kopienas tiesību pamatnosacījumiem. |
| --- | --- |

2.6

Vajadzība pēc skaidrības ir sevišķi nepieciešama finansējumu un tirgus iedalīšanas jomā, kurās dalībvalstu tiesības definēt un sastādīt sabiedrisko pakalpojumu pasūtījumus regulāri nonāks konfliktā ar noteiktiem Kopienas tiesību pamatnosacījumiem.

| 2.7 | Kopienas trūkuma situācija šī rīcības brīvības robeža nozīmē to, ka šāds finansēšanas mehānisms nedrīkst izkropļot konkurenci (15), nekaitējot sabiedrisko uzdevumu izpildei un ievērojot subsidiaritātes principu, kas tiek uzlikts par pienākumu konstitucionālajās tiesībās aun gan Eiropas Savienībai, gan dalībvalstīm saistoša tiesiskā norma, kas tomēr nedrīkst novest pie Kopienas vērtību apšaubīšanas, šo ieskatu brīvību sakarā ar harmonizētu Kopienas priekšrakstu neesamību ierobežo tikai ES konkurences tiesības. |
| --- | --- |

2.7

Kopienas trūkuma situācija šī rīcības brīvības robeža nozīmē to, ka šāds finansēšanas mehānisms nedrīkst izkropļot konkurenci (15), nekaitējot sabiedrisko uzdevumu izpildei un ievērojot subsidiaritātes principu, kas tiek uzlikts par pienākumu konstitucionālajās tiesībās aun gan Eiropas Savienībai, gan dalībvalstīm saistoša tiesiskā norma, kas tomēr nedrīkst novest pie Kopienas vērtību apšaubīšanas, šo ieskatu brīvību sakarā ar harmonizētu Kopienas priekšrakstu neesamību ierobežo tikai ES konkurences tiesības.

| 2.8 | Komisijai būtu jāpārbauda, kā var skaidri un nepārprotami attēlot katru ierosinājumu tiesisko aktu (tiesiskā bāze, nepieciešamība, proporcionalitāte) un rīkošanos Kopienas līmenī (subsidiaritātes kritēriji, kvalitatīvie un/vai kvantitatīvie indikatori) atbilstoši administratīvās prakses piemēriem un Protokolam subsidiaritātes un proporcionalitātes principu pielietošanu. |
| --- | --- |

2.8

Komisijai būtu jāpārbauda, kā var skaidri un nepārprotami attēlot katru ierosinājumu tiesisko aktu (tiesiskā bāze, nepieciešamība, proporcionalitāte) un rīkošanos Kopienas līmenī (subsidiaritātes kritēriji, kvalitatīvie un/vai kvantitatīvie indikatori) atbilstoši administratīvās prakses piemēriem un Protokolam subsidiaritātes un proporcionalitātes principu pielietošanu.

| 2.9 | Šo un citu iemeslu dēļ Komisijas ierosinājums ir apsveicams. Būtībā tas kalpo dalībvalstīm kā instrukcija, pildot tādas fundamentālas saistības, kā caurredzamas sabiedrisko pasūtījumu piešķiršanas procedūras ievērošana un modrības uzturēšana sakarā ar eventuālo kaitējošo ietekmi uz brīvo konkurenci, ko izraisa sabiedriskos pakalpojumus sniedzošo uzņēmumu darbības neefektivitāte (16). |
| --- | --- |

2.9

Šo un citu iemeslu dēļ Komisijas ierosinājums ir apsveicams. Būtībā tas kalpo dalībvalstīm kā instrukcija, pildot tādas fundamentālas saistības, kā caurredzamas sabiedrisko pasūtījumu piešķiršanas procedūras ievērošana un modrības uzturēšana sakarā ar eventuālo kaitējošo ietekmi uz brīvo konkurenci, ko izraisa sabiedriskos pakalpojumus sniedzošo uzņēmumu darbības neefektivitāte (16).

| 2.10 | EESK atbalsta leģislatīvo iniciatīvu paplašināt Tiesu Palātas izvirzītos kritērijus, lai atdalītu kompensāciju izmaksas par kopējās labklājības veicināšanas saistību izpildi no Līguma noteikumiem par valsts subsīdijām. |
| --- | --- |

2.10

EESK atbalsta leģislatīvo iniciatīvu paplašināt Tiesu Palātas izvirzītos kritērijus, lai atdalītu kompensāciju izmaksas par kopējās labklājības veicināšanas saistību izpildi no Līguma noteikumiem par valsts subsīdijām.

3.   Īpašas piezīmes

| 3.1 | Neraugoties uz visu, eksistē virkne formālu un profesionālu jautājumu, kas rodas sakarā ar šo projektu. |
| --- | --- |

3.1

Neraugoties uz visu, eksistē virkne formālu un profesionālu jautājumu, kas rodas sakarā ar šo projektu.

| 3.2 | Trīs galvenos projekta mērķus var rezumēt sekojoši: 1. “relatīvi neliela” apjoma valsts subsīdijām uzņēmumiem, kam uzdots sniegt vispārējo ekonomisko interešu pakalpojumus, principiāli jābūt savienojamām ar iekšējo tirgu; 2. attiecībā uz kompensācijām par vispārējo ekonomisko interešu pakalpojumu sniegšanu, kas pārsniedz šo apjomu, jāpalielina tiesiskā drošība, pielietojot Kopienas pamata nosacījumus, kas ietver kompensāciju izmaksu novērtēšanas kritērijus; 3. Ir sistemātiski jāuzskaita kritēriji, pēc kuriem tiek noteikts, vai kompensācijas izmaksas ir uzskatāmas par valsts subsīdijām. |
| --- | --- |

3.2

Trīs galvenos projekta mērķus var rezumēt sekojoši: 1. “relatīvi neliela” apjoma valsts subsīdijām uzņēmumiem, kam uzdots sniegt vispārējo ekonomisko interešu pakalpojumus, principiāli jābūt savienojamām ar iekšējo tirgu; 2. attiecībā uz kompensācijām par vispārējo ekonomisko interešu pakalpojumu sniegšanu, kas pārsniedz šo apjomu, jāpalielina tiesiskā drošība, pielietojot Kopienas pamata nosacījumus, kas ietver kompensāciju izmaksu novērtēšanas kritērijus; 3. Ir sistemātiski jāuzskaita kritēriji, pēc kuriem tiek noteikts, vai kompensācijas izmaksas ir uzskatāmas par valsts subsīdijām.

| 3.3 | Pēc EESK domām, projekta nosacījumu pielietojuma joma ir jāpaplašina, iekļaujot visas skaidri definētās, regulārās kompensāciju izmaksas par vispārējo ekonomisko interešu pakalpojumu sniegšanu, ja tās atbilst konkrētā gadījumā papildus izmaksām, taču tās nepārsniedz, un kompensāciju saņemošajam uzņēmumam ir jānodrošina atsevišķa grāmatvedība. Tas ir spēkā, rezervējot Komisijai un Tiesu Palātai turpmākās kontroles un sankciju uzlikšanas pilnvaras. |
| --- | --- |

3.3

Pēc EESK domām, projekta nosacījumu pielietojuma joma ir jāpaplašina, iekļaujot visas skaidri definētās, regulārās kompensāciju izmaksas par vispārējo ekonomisko interešu pakalpojumu sniegšanu, ja tās atbilst konkrētā gadījumā papildus izmaksām, taču tās nepārsniedz, un kompensāciju saņemošajam uzņēmumam ir jānodrošina atsevišķa grāmatvedība. Tas ir spēkā, rezervējot Komisijai un Tiesu Palātai turpmākās kontroles un sankciju uzlikšanas pilnvaras.

| 3.4 | Tomēr projekta pielietojums joma nav skaidra un, sevišķi, Lēmuma gadījumā, aprakstīta, izmantojot patiesi heterogēnus kritērijus, kas vai nu atdala noteiktus lietas apstākļus jeb atsevišķus nozaru sektorus (salīdzinājumam skat. 1.2. punktu), vai definē tos vispārīgi, izmantojot drīzāk kvantitatīvus nekā kvalitatīvus kritērijus (salīdzinājumam skat. 1.3. punktu). |
| --- | --- |

3.4

Tomēr projekta pielietojums joma nav skaidra un, sevišķi, Lēmuma gadījumā, aprakstīta, izmantojot patiesi heterogēnus kritērijus, kas vai nu atdala noteiktus lietas apstākļus jeb atsevišķus nozaru sektorus (salīdzinājumam skat. 1.2. punktu), vai definē tos vispārīgi, izmantojot drīzāk kvantitatīvus nekā kvalitatīvus kritērijus (salīdzinājumam skat. 1.3. punktu).

| 3.5 | Līdzīgi ir arī ar nenoteiktu tiesisko jēdzienu pielietošanu dažos projekta nosacījumos, piemēram, ka uz sabiedriskajiem pakalpojumiem attiecināmo izmaksu aprēķins jāveic “saskaņā ar grāmatvedības vispārējiem principiem” (salīdzinājumam skat. 1.4. punktu). Vai arī norāde uz “vispārējo ekonomisko interešu pakalpojumiem EK Līguma 86. panta 2. daļas izpratnē”, definējot Lēmuma pielietojuma jomu. Kā zināms, šāda veida pakalpojumi vēl nav definēti ne līgumos, ne no tiem izrietošajās Kopienas tiesībās. |
| --- | --- |

3.5

Līdzīgi ir arī ar nenoteiktu tiesisko jēdzienu pielietošanu dažos projekta nosacījumos, piemēram, ka uz sabiedriskajiem pakalpojumiem attiecināmo izmaksu aprēķins jāveic “saskaņā ar grāmatvedības vispārējiem principiem” (salīdzinājumam skat. 1.4. punktu). Vai arī norāde uz “vispārējo ekonomisko interešu pakalpojumiem EK Līguma 86. panta 2. daļas izpratnē”, definējot Lēmuma pielietojuma jomu. Kā zināms, šāda veida pakalpojumi vēl nav definēti ne līgumos, ne no tiem izrietošajās Kopienas tiesībās.

| 3.6 | EESK uzskata, ka salu kabotāža būtu izslēdzama no pielietojuma jomas tādā pašā veidā kā visi pārējie transporta pakalpojumu sniedzēji, ja vien Komisija nevar atbilstoši pamatot to iekļaušanu projektā. |
| --- | --- |

3.6

EESK uzskata, ka salu kabotāža būtu izslēdzama no pielietojuma jomas tādā pašā veidā kā visi pārējie transporta pakalpojumu sniedzēji, ja vien Komisija nevar atbilstoši pamatot to iekļaušanu projektā.

| 3.7 | Šai sakarā, ņemot vērā projekta mērķu izteikti tehniski instrumentālo raksturu, varētu pieprasīt Komisijai, lai tā stingrāk norobežo vispārējo ekonomisko interešu pakalpojumu jēdzienu no citām definīcijām, kas valda dalībvalstu konstitucionālajās tradīcijās, piemēram, sabiedrisko pakalpojumu un vispārīgo interešu pakalpojumu koncepcijām (17). Pēc tā, ko Komisija patlaban saprot ar vispārējo ekonomisko interešu pakalpojumiem, iznāk, ka tādas sabiedriski ārkārtīgi nozīmīgas darbības kā veselības un patērētāju tiesību aizsardzībai veltītas izpētes finansēšana tajos neietilpst. (18). |
| --- | --- |

3.7

Šai sakarā, ņemot vērā projekta mērķu izteikti tehniski instrumentālo raksturu, varētu pieprasīt Komisijai, lai tā stingrāk norobežo vispārējo ekonomisko interešu pakalpojumu jēdzienu no citām definīcijām, kas valda dalībvalstu konstitucionālajās tradīcijās, piemēram, sabiedrisko pakalpojumu un vispārīgo interešu pakalpojumu koncepcijām (17). Pēc tā, ko Komisija patlaban saprot ar vispārējo ekonomisko interešu pakalpojumiem, iznāk, ka tādas sabiedriski ārkārtīgi nozīmīgas darbības kā veselības un patērētāju tiesību aizsardzībai veltītas izpētes finansēšana tajos neietilpst. (18).

| 3.8 | Šai ziņā ir jāuzsver, ka vispārējo interešu pakalpojumu un vispārējo ekonomisko interešu pakalpojumu jēdzieni ir pilnībā jāizskaidro supranacionālā līmenī, turpretī sociālo pakalpojumu jēdzienam šāda Kopienas tiesību definīcija nav nepieciešama vismaz divu iemeslu dēļ. Proti, pirmkārt, sociālie pakalpojumi tikai tad ir pakļauti Kopienas tiesībām, ja tie ir saistīti ar pakalpojumu sniedzēja peļņu, un, otrkārt, šādā gadījumā tie automātiski iekļaujas kādā no abām augstākminētajām kategorijām. |
| --- | --- |

3.8

Šai ziņā ir jāuzsver, ka vispārējo interešu pakalpojumu un vispārējo ekonomisko interešu pakalpojumu jēdzieni ir pilnībā jāizskaidro supranacionālā līmenī, turpretī sociālo pakalpojumu jēdzienam šāda Kopienas tiesību definīcija nav nepieciešama vismaz divu iemeslu dēļ. Proti, pirmkārt, sociālie pakalpojumi tikai tad ir pakļauti Kopienas tiesībām, ja tie ir saistīti ar pakalpojumu sniedzēja peļņu, un, otrkārt, šādā gadījumā tie automātiski iekļaujas kādā no abām augstākminētajām kategorijām.

| 3.9 | Bez tam, projektā nav noteiktas vispārējo ekonomisko interešu pakalpojumu dažas finansēšanas formas. Tas attiecas, piemēram, uz finansēšanu pēc solidaritātes principa, kas rada apgrūtinātas pieejas noteiktiem nacionālajiem tirgiem (piemēram, apdrošināšanas pakalpojumu tirgum) problēmu, vai uz pārbaudītas prakses novērtējuma kritērijiem Kopienas līmenī, kam būtu arī tāds pozitīvs efekts, ka tiktu noskaidrots tā saucamās “nokrejošanas” (cream skimming) likumīgums (19). |
| --- | --- |

3.9

Bez tam, projektā nav noteiktas vispārējo ekonomisko interešu pakalpojumu dažas finansēšanas formas. Tas attiecas, piemēram, uz finansēšanu pēc solidaritātes principa, kas rada apgrūtinātas pieejas noteiktiem nacionālajiem tirgiem (piemēram, apdrošināšanas pakalpojumu tirgum) problēmu, vai uz pārbaudītas prakses novērtējuma kritērijiem Kopienas līmenī, kam būtu arī tāds pozitīvs efekts, ka tiktu noskaidrots tā saucamās “nokrejošanas” (cream skimming) likumīgums (19).

| 3.10 | Fundamentālo pamata normatīvu ievērošana projektā nav specificēta pa sektoriem, un nav ņemta vērā pakalpojumu sniedzēju reakcija; uz visiem attiecas vieni un tie paši kritēriji. |
| --- | --- |

3.10

Fundamentālo pamata normatīvu ievērošana projektā nav specificēta pa sektoriem, un nav ņemta vērā pakalpojumu sniedzēju reakcija; uz visiem attiecas vieni un tie paši kritēriji.

| 3.11 | Tā rezultātā sakarā ar aplamu vienlīdzības principa pielietojumu tiek novienādoti pilnībā atšķirīgi lietas apstākļi. Dzeramā ūdens apgāde un kanalizācija, un atkritumu pārstrāde būtu jāpielīdzina elektroenerģijas vai gāzes apgādei. Respektīvi, līdzās tiek nostatīti sektori, kas nedarbojas pie vienādiem nosacījumiem (piemēram, vides aizsardzības, infrastruktūras u.c. ziņā) un kas strādā savstarpēji nepielīdzināmiem tirgiem. Pirmie no minētajiem uzņēmumiem vairāk sniedz komunālos vai reģionālos pakalpojumus, kamēr otrie darbojas nacionālā, pārrobežu vai starptautiskā līmenī. Tādēļ to vienlīdzīga aplūkošana supranacionālos finansēšanas normatīvos nav pareiza. |
| --- | --- |

3.11

Tā rezultātā sakarā ar aplamu vienlīdzības principa pielietojumu tiek novienādoti pilnībā atšķirīgi lietas apstākļi. Dzeramā ūdens apgāde un kanalizācija, un atkritumu pārstrāde būtu jāpielīdzina elektroenerģijas vai gāzes apgādei. Respektīvi, līdzās tiek nostatīti sektori, kas nedarbojas pie vienādiem nosacījumiem (piemēram, vides aizsardzības, infrastruktūras u.c. ziņā) un kas strādā savstarpēji nepielīdzināmiem tirgiem. Pirmie no minētajiem uzņēmumiem vairāk sniedz komunālos vai reģionālos pakalpojumus, kamēr otrie darbojas nacionālā, pārrobežu vai starptautiskā līmenī. Tādēļ to vienlīdzīga aplūkošana supranacionālos finansēšanas normatīvos nav pareiza.

| 3.12 | Arī vispārējo ekonomisko interešu pakalpojumu sniedzējiem visi sektori nešķiet vienlīdz interesanti. Dažu pakalpojumu sniegšanai ir nepieciešamas noteiktas infrastruktūras un aprīkojums, kas, protams, ir saistīts ar lielākām izmaksām un sakarā ar tuvākā un vidējā perspektīvā negaidāmo rentabilitāti atduras pat pret privātuzņēmēju pretestību. |
| --- | --- |

3.12

Arī vispārējo ekonomisko interešu pakalpojumu sniedzējiem visi sektori nešķiet vienlīdz interesanti. Dažu pakalpojumu sniegšanai ir nepieciešamas noteiktas infrastruktūras un aprīkojums, kas, protams, ir saistīts ar lielākām izmaksām un sakarā ar tuvākā un vidējā perspektīvā negaidāmo rentabilitāti atduras pat pret privātuzņēmēju pretestību.

| 3.13 | Bez tam, projekts, kura tiesisko bāzi veido EK Līguma 86. panta 3. daļa, padara acīmredzamas līgumu savstarpējās pretrunas, jo vispārējo ekonomisko interešu pakalpojumu konkurences tiesību nosacījumi saskaņā ar EK Līguma 86. panta 2. daļu ir izņēmums un Pamattiesību hartas 36. pantā tiek viennozīmīgi aprakstīti. Šāda interpretācija relativizē vispārējo ekonomisko interešu pakalpojumu materiāli tiesisko vērtību gan ES politiskajā darbībā — sociālās un teritoriālās vienotības jomā, gan pilsoņu pamattiesību, piemēram, pārvietošanās brīvības, nodrošināšanā. |
| --- | --- |

3.13

Bez tam, projekts, kura tiesisko bāzi veido EK Līguma 86. panta 3. daļa, padara acīmredzamas līgumu savstarpējās pretrunas, jo vispārējo ekonomisko interešu pakalpojumu konkurences tiesību nosacījumi saskaņā ar EK Līguma 86. panta 2. daļu ir izņēmums un Pamattiesību hartas 36. pantā tiek viennozīmīgi aprakstīti. Šāda interpretācija relativizē vispārējo ekonomisko interešu pakalpojumu materiāli tiesisko vērtību gan ES politiskajā darbībā — sociālās un teritoriālās vienotības jomā, gan pilsoņu pamattiesību, piemēram, pārvietošanās brīvības, nodrošināšanā.

| 3.14 | Līdz ar to projekta radītās problēmas skar paša Komisijas izmantotā tiesisko aktu izdošanas instrumenta kodolu, vismaz jautājumos par tā atbilstību mērķim un normatīvu efektivitāti. Kas attiecas uz pirmo jautājumu, šis tiesisko aktu izdošanas instruments atgādina jau visādā ziņā pazīstamās un Kopienas iekšējā tirgus konkurences tiesībās bieži pielietotās regulas par noteiktu grupu atbrīvošanu. Piesaistot atšķirīgus lietas apstākļus, pastāv risks, ka notiks latenta harmonizācija, mēģinot vienu reizi par visām ar vienu regulu starpniecību noregulēt daudzslāņainos vispārējo ekonomisko interešu pakalpojumus, neskatoties uz to, ka no juridiskā viedokļa ir nepieciešama diferencētāka un padziļinātāka pieeja. |
| --- | --- |

3.14

Līdz ar to projekta radītās problēmas skar paša Komisijas izmantotā tiesisko aktu izdošanas instrumenta kodolu, vismaz jautājumos par tā atbilstību mērķim un normatīvu efektivitāti. Kas attiecas uz pirmo jautājumu, šis tiesisko aktu izdošanas instruments atgādina jau visādā ziņā pazīstamās un Kopienas iekšējā tirgus konkurences tiesībās bieži pielietotās regulas par noteiktu grupu atbrīvošanu. Piesaistot atšķirīgus lietas apstākļus, pastāv risks, ka notiks latenta harmonizācija, mēģinot vienu reizi par visām ar vienu regulu starpniecību noregulēt daudzslāņainos vispārējo ekonomisko interešu pakalpojumus, neskatoties uz to, ka no juridiskā viedokļa ir nepieciešama diferencētāka un padziļinātāka pieeja.

| 3.15 | Sakarā ar šo piezīmi attiecībā uz otro jautājumu par normatīvu efektivitāti jānorāda sekojošais. Tā kā šai pamata direktīvai, kuras izdošanu EESK jau sen pieprasīja, (20) lai konsolidētu vispārējo ekonomisko interešu pakalpojumus regulējošo normatīvu mērķus un definētu līgumos un specifiskajās sektoru direktīvās izmantotos jēdzienus, kā arī nosacījumus atsevišķu pakalpojumu sniedzēju darbībai, (21) nebija priekšprojekta, iesniegtais projekts vien nevar pietiekošā mērā garantēt tādu tiesisko drošību, kāda šai jomā ir nepieciešama iekšējā tirgū. |
| --- | --- |

3.15

Sakarā ar šo piezīmi attiecībā uz otro jautājumu par normatīvu efektivitāti jānorāda sekojošais. Tā kā šai pamata direktīvai, kuras izdošanu EESK jau sen pieprasīja, (20) lai konsolidētu vispārējo ekonomisko interešu pakalpojumus regulējošo normatīvu mērķus un definētu līgumos un specifiskajās sektoru direktīvās izmantotos jēdzienus, kā arī nosacījumus atsevišķu pakalpojumu sniedzēju darbībai, (21) nebija priekšprojekta, iesniegtais projekts vien nevar pietiekošā mērā garantēt tādu tiesisko drošību, kāda šai jomā ir nepieciešama iekšējā tirgū.

| 3.16 | Bez minētās juridiskās infrastruktūras ir ieprogrammēti vēl daudzi citi pielietojuma un interpretācijas konflikti, kas apgrūtinās kompetentās tiesiskās uzraudzības institūcijas. Proti, projekta īstenošana varētu novest pie tā, ka tiek pārkāpts subsidiaritātes princips, kas pašreizējās integrācijas kontekstā tiek aizsargāts daudz spēcīgāk nekā jebkad agrāk, par ko cita starpā liecina Eiropas Konventa izstrādātā Eiropas Konstitūcijas projekta I nodaļas 9. pants un “Ad-hoc” protokols. |
| --- | --- |

3.16

Bez minētās juridiskās infrastruktūras ir ieprogrammēti vēl daudzi citi pielietojuma un interpretācijas konflikti, kas apgrūtinās kompetentās tiesiskās uzraudzības institūcijas. Proti, projekta īstenošana varētu novest pie tā, ka tiek pārkāpts subsidiaritātes princips, kas pašreizējās integrācijas kontekstā tiek aizsargāts daudz spēcīgāk nekā jebkad agrāk, par ko cita starpā liecina Eiropas Konventa izstrādātā Eiropas Konstitūcijas projekta I nodaļas 9. pants un “Ad-hoc” protokols.

| 3.17 | EESK uzskata, ka šo pamata nosacījumu īstenošana nedrīkst kavēt sociālās un teritoriālās kohēzijas stiprināšanas uzdevuma izpildi. Valsts palīdzība, kas tiek piešķirta, veicina ekonomisko attīstību reģionos ar izteikti zemu dzīves līmeni vai ārkārtīgi sliktu nodarbinātības situāciju, kā arī palīdzība, ko veicina noteiktu ekonomisko apgabalu vai noteiktu pasākumu attīstību, ir jāsaglabā, tomēr tām jāatbilst arī Līguma nosacījumiem un tās ir jāpārorientē uz koherences mērķiem. |
| --- | --- |

3.17

EESK uzskata, ka šo pamata nosacījumu īstenošana nedrīkst kavēt sociālās un teritoriālās kohēzijas stiprināšanas uzdevuma izpildi. Valsts palīdzība, kas tiek piešķirta, veicina ekonomisko attīstību reģionos ar izteikti zemu dzīves līmeni vai ārkārtīgi sliktu nodarbinātības situāciju, kā arī palīdzība, ko veicina noteiktu ekonomisko apgabalu vai noteiktu pasākumu attīstību, ir jāsaglabā, tomēr tām jāatbilst arī Līguma nosacījumiem un tās ir jāpārorientē uz koherences mērķiem.

| 3.18 | Iespējams, ka ir nepieciešama jauna koncepcija Kopienas politikai valsts subsīdiju jomā, jo attiecības starp Komisiju un reģionālām un vietējām pašpārvaldēm ar kurām Komisijai ir tieši jāsadarbojas jautājumos par viņu sniegto palīdzību, var kļūt sarežģītāks. |
| --- | --- |

3.18

Iespējams, ka ir nepieciešama jauna koncepcija Kopienas politikai valsts subsīdiju jomā, jo attiecības starp Komisiju un reģionālām un vietējām pašpārvaldēm ar kurām Komisijai ir tieši jāsadarbojas jautājumos par viņu sniegto palīdzību, var kļūt sarežģītāks.

Briselē, 2004. gada 15. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

prezidente

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Direktīvas projekts, kas izdara grozījumus Direktīvā 2000/52/ECK (OV L 193, 29.07.2000., 75. lpp.).

1

(2)  2003. gada 24. jūlija spriedums lietā C-280/00, krājumā vēl nav publicēts.

2

(3)  2003. gada 27. novembra spriedums saistītajās lietās C-34/01 līdz C-38/01, krājumā vēl nav publicēts.

3

(4)  OV L 10, 13.1.2001, 30. lpp. Tie ir finansiāli pabalsti, kas trīs gadus ilgā laikposmā vienam uzņēmumam nepārsniedz 100.000 EUR. Tomēr Regulas neattiecas ne uz transporta sektoru, ne darbībām, kas saistītas ar Līguma I Pielikumā uzskaitīto izstrādājumu apstrādi vai pārdošanu.

4

(5)  Konkrēti runa ir par dienestiem, kas minēti 15.11.2001. oficiālajā biļetenā publicētā Komisijas ziņojuma 49. līdz 56. punktā.

5

(6)  OV. L 156, 28.06.1969.; jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulām (EEC) Nr. 1893/91 (OV. L 169, 29.06.1991., 1. lpp.).

6

(7)  ABl. L 130, 15.6.1970., jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulām (EEC) Nr. 543/97 (OV L 84, 26.03.1997., 6. lpp.).

7

(8)  Tomēr jāatgādina šajos transporta sektoros spēkā esošie normatīvi, kas noteikti Padomes 1992. gada 23. jūlija Regulās (EEK) Nr. 2408/92 (OV L 240, 24.08.1992., 8. lpp.) par Kopienas aviosabiedrību pieeju Kopienas iekšējās aviosatiksmes maršrutiem; jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (EEC) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.), un 1992. gada 7. decembra Regulās (EEC) Nr. 3577/92 (OV L 364, 12.12.1992., 7. lpp.) par jūras kabotāžu.

8

(9)  Galīgās robežvērtības katrā atsevišķā gadījumā tiek noteiktas, balstoties uz Komisijas saistībā ar šo projektu rīkoto konsultāciju rezultātiem.

9

(10)  Pēdējās minētās robežvērtības noteikšanai var izmantot gada vidējo rādītāju, ko veido līguma darbības laikā vai cita piecus gadus ilgā laikposmā izmaksāto kompensāciju tagadnes vērtība.

10

(11)  Skat. Tiesu Palātas 2003. gada 3. jūlija spriedumu lietā CHRONOPOST, saistītajās lietās C-83/01P, C-93/01P un C-94/01P, krājumā vēl nav publicēts.

11

(12)  Saskaņā ar Lēmuma 5. panta 4. daļu, nosakot atbilstošos procentus, īpaši jāņem vērā tas, vai ir piešķirtas ekskluzīvas vai īpašas tiesības, turklāt, dalībvalstis drīkst piedāvāt noteiktus stimulus, kas ir saistīti ar sniedzamo pakalpojumu kvalitāti.

12

(13)  COM(2001) 598 galīgā red.

13

(14)  EK Komisija: Komisijas instanču darba dokuments “Ziņojums par sabiedriskajām konsultācijām sakarā ar Zaļo grāmatu par vispārējo interešu pakalpojumiem”, Brisele, 29.3.2004., SEK (2004) 326, 27.-28. lpp.

14

(15)  Tādēļ dalībvalstis var lietot dažādus finansu mehānismus, ieskaitot, “tiešais finansiālais atbalsts no valsts budžeta, īpašas vai izņēmuma tiesības, palīdzība no tirgus dalībniekiem, vidējo tarifu un solidaritāti balstītā finansēšanas sistēma.”, COM(2004) 374, 13. lpp.

15

(16)  Šai sakarā skat.: Eiropas Parlamenta ziņojumu par Zaļo grāmatu par vispārējo interešu pakalpojumiem, Brisele, 17.12.2003., OV. A5-0484/2003, EP 323.188, 11.-13. lpp., kā arī Reģionu komitejas “Atzinumu par Zaļo grāmatu par vispārējo interešu pakalpojumiem”, OV. 73, 23.03.2004., 7. lpp., sevišķi, 10.-11. lpp.

16

(17)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ir atkārtoti nodarbojusies ar šo jautājumu – pēdējoreiz 2003. gada 11. decembra atzinumā “Zaļā grāmata par vispārējo interešu pakalpojumiem”, OV C 80, 30.03.2004., 66. lpp.

17

(18)  Skat. “Baltās grāmatas par vispārējo interešu pakalpojumiem” 1. pielikumu (“Jēdzienu definīcijas”), COM(2004) 374, citāts no 23. lpp.

18

(19)  Sevišķi liberelizētajos sektoros apšaubāma būtu tarifu izlīdzināšana un šķērsfinansējums starp rentabliem un zaudējumus nesošiem pakalpojumiem.

19

(20)  OV C 241, 07.10.2002., 4.4. punkts

20

(21)  Skat. augstāk citētā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2003. gada 11. decembra atzinuma 3.1. līdz 3.5. punktu.

21

---

| 28.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 157/53 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 157/53

---

Atzinums Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par dalībvalstu izsniegto jūrnieku sertifikātu atzīšanu un Direktīvas 2001/25/EK grozīšanu

(COM(2004) 311 final — 2004/0098 (COD))

(2005/C 157/07)

2004. gada 26. aprīlī Komisija iesniedza priekšlikumu Direktīvai par dalībvalstu izsniegto jūrnieku sertifikātu atzīšanu un Direktīvas 2001/25/EK (1) grozīšanu, kura mērķis ir paredzēt vienkāršotu dalībvalstu izsniegto sertifikātu atzīšanas kārtību.

Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informāciju sabiedrības specializētā nodaļa, kas bija atbildīga par Komitejas darba sagatavošanu šajā jautājumā, pieņēma savu atzinumu 2004. gada 24. novembrī. Ziņojuma sniedzējs bija Chagas kungs.

Savā 2004. gada 15. un 16. decembra 413. plenārajā sesijā (15. decembra sēdē) Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ar 140 balsīm par un četriem atturoties pieņēma sekojošu atzinumu:

1.   Pamatojums

| 1.1 | 2004. gada 26. aprīlī Komisija iesniedza priekšlikumu Direktīvai par dalībvalstu izsniegto jūrnieku sertifikātu atzīšanu un Direktīvas 2001/25/EK grozīšanu, kura mērķis ir paredzēt vienkāršotu dalībvalstu izsniegto sertifikātu atzīšanas kārtību. |
| --- | --- |

1.1

2004. gada 26. aprīlī Komisija iesniedza priekšlikumu Direktīvai par dalībvalstu izsniegto jūrnieku sertifikātu atzīšanu un Direktīvas 2001/25/EK grozīšanu, kura mērķis ir paredzēt vienkāršotu dalībvalstu izsniegto sertifikātu atzīšanas kārtību.

| 1.2 | Jūrniekiem izvirzītās apmācības, sertifikācijas un uzraudzības prasības ir paredzētas Starptautiskās Jūrniecības organizācijas konvencijā par jūrnieku apmācību, sertifikāciju un uzraudzību, 1978, atbilstoši tās grozījumiem (STCW konvencija). Konvencija cita starpā nosaka specifiskus kritērijus attiecībā uz pušu izdoto kapteiņa, virsnieka vai radista sertifikātu atzīšanu. |
| --- | --- |

1.2

Jūrniekiem izvirzītās apmācības, sertifikācijas un uzraudzības prasības ir paredzētas Starptautiskās Jūrniecības organizācijas konvencijā par jūrnieku apmācību, sertifikāciju un uzraudzību, 1978, atbilstoši tās grozījumiem (STCW konvencija). Konvencija cita starpā nosaka specifiskus kritērijus attiecībā uz pušu izdoto kapteiņa, virsnieka vai radista sertifikātu atzīšanu.

| 1.3 | Šīs starptautiskās prasības tika iestrādātas Kopienas likumdošanā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 4. aprīļa Direktīvu 2001/25/EK (2), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2003/103/EK (3) par jūrnieku minimālās apmācības līmeni (Direktīva). Tādējādi no dalībvalstīm tiek prasīts izdot jūrniekiem kompetences sertifikātus atbilstoši šiem standartiem. |
| --- | --- |

1.3

Šīs starptautiskās prasības tika iestrādātas Kopienas likumdošanā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 4. aprīļa Direktīvu 2001/25/EK (2), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2003/103/EK (3) par jūrnieku minimālās apmācības līmeni (Direktīva). Tādējādi no dalībvalstīm tiek prasīts izdot jūrniekiem kompetences sertifikātus atbilstoši šiem standartiem.

| 1.4 | Kas attiecas uz sertifikātu atzīšanu dalībvalstu starpā, Direktīva 2001/25/EK paredz, ka uz to jūrnieku, kas ir vai nav dalībvalstu pilsoņi, sertifikātu atzīšanu attiecas Direktīvas 89/48/EEK (4) un 92/51/EEK (5) noteikumi par vispārējo profesionālās izglītības un apmācības atzīšanas sistēmu. Vispārējā sistēma nosaka jūrnieku profesionālās kvalifikācijas apliecinājuma atzīšanas kārtību, kas sevī ietver saņemtās izglītības un apmācības, kā arī attiecīgās kvalifikācijas salīdzinājumu. Ja tajā tiek atklātas būtiskas atšķirības, attiecīgajiem jūrniekiem var piemērot noteiktus kompensācijas pasākumus. Šobrīd paradokss ir tajā apstāklī, ka ES ietvaros savstarpēja atzīšana dalībvalstu starpā ir apgrūtinošāka, nekā trešo valstu sertifikātu atzīšana. |
| --- | --- |

1.4

Kas attiecas uz sertifikātu atzīšanu dalībvalstu starpā, Direktīva 2001/25/EK paredz, ka uz to jūrnieku, kas ir vai nav dalībvalstu pilsoņi, sertifikātu atzīšanu attiecas Direktīvas 89/48/EEK (4) un 92/51/EEK (5) noteikumi par vispārējo profesionālās izglītības un apmācības atzīšanas sistēmu. Vispārējā sistēma nosaka jūrnieku profesionālās kvalifikācijas apliecinājuma atzīšanas kārtību, kas sevī ietver saņemtās izglītības un apmācības, kā arī attiecīgās kvalifikācijas salīdzinājumu. Ja tajā tiek atklātas būtiskas atšķirības, attiecīgajiem jūrniekiem var piemērot noteiktus kompensācijas pasākumus. Šobrīd paradokss ir tajā apstāklī, ka ES ietvaros savstarpēja atzīšana dalībvalstu starpā ir apgrūtinošāka, nekā trešo valstu sertifikātu atzīšana.

| 1.5 | Komisija ierosina, lai dalībvalstis automātiski akceptētu visus citas dalībvalsts jūrniekiem izdotos sertifikātus saskaņā ar Direktīvu. Galvenais ierosinātā priekšlikuma mērķis ir nodrošināt to, lai visiem jūrniekiem, kas dalībvalstī ir kvalificēti un ir šādu sertifikātu īpašnieki, būtu atļauts dienēt uz kuģiem, kas kuģo zem jebkuras dalībvalsts karoga, bez jebkādiem turpmākiem priekšnoteikumiem. |
| --- | --- |

1.5

Komisija ierosina, lai dalībvalstis automātiski akceptētu visus citas dalībvalsts jūrniekiem izdotos sertifikātus saskaņā ar Direktīvu. Galvenais ierosinātā priekšlikuma mērķis ir nodrošināt to, lai visiem jūrniekiem, kas dalībvalstī ir kvalificēti un ir šādu sertifikātu īpašnieki, būtu atļauts dienēt uz kuģiem, kas kuģo zem jebkuras dalībvalsts karoga, bez jebkādiem turpmākiem priekšnoteikumiem.

| 1.6 | Turklāt Komisija uzskata, ka vietā ir Kopienas tiesībās ieviest STCW konvencijas prasības attiecībā uz jūrnieku valodas prasmi. Šādas prasības nodrošinās efektīvu saziņu uz kuģiem un vienlaikus sekmēs jūrniecības profesionāļu brīvu pārvietošanos. |
| --- | --- |

1.6

Turklāt Komisija uzskata, ka vietā ir Kopienas tiesībās ieviest STCW konvencijas prasības attiecībā uz jūrnieku valodas prasmi. Šādas prasības nodrošinās efektīvu saziņu uz kuģiem un vienlaikus sekmēs jūrniecības profesionāļu brīvu pārvietošanos.

| 1.7 | Komisijas priekšlikumi paredz Direktīvas 2001/25/EK grozīšanu un papildus nosaka:






  — | dalībvalstu pienākumu veikt pasākumus, lai novērstu un sodītu krāpniecisku praksi, kas saistīta ar jūrnieku sertifikātiem, un |
| --- | --- | --- |

1.7

Komisijas priekšlikumi paredz Direktīvas 2001/25/EK grozīšanu un papildus nosaka:

—

dalībvalstu pienākumu veikt pasākumus, lai novērstu un sodītu krāpniecisku praksi, kas saistīta ar jūrnieku sertifikātiem, un

| — | regulāru Direktīvas 2001/25/EK prasību ievērošanas no dalībvalstu puses izvērtējumu. |
| --- | --- |

—

regulāru Direktīvas 2001/25/EK prasību ievērošanas no dalībvalstu puses izvērtējumu.

2.   Vispārēji komentāri

| 2.1 | EESK atzīst procedūras nepieciešamību, lai sekmētu Savienības ietvaros izdoto jūrnieku sertifikātu atzīšanu no visu dalībvalstu puses saskaņā ar Direktīvas 2001/25/EK minimālajām prasībām atbilstoši tās grozījumiem. |
| --- | --- |

2.1

EESK atzīst procedūras nepieciešamību, lai sekmētu Savienības ietvaros izdoto jūrnieku sertifikātu atzīšanu no visu dalībvalstu puses saskaņā ar Direktīvas 2001/25/EK minimālajām prasībām atbilstoši tās grozījumiem.

| 2.2 | Turklāt EESK atzīst nepieciešamību nodrošināt precīzu un nepārtrauktu esošo prasību ievērošanu, lai savukārt ievērotu starptautiskās prasības. |
| --- | --- |

2.2

Turklāt EESK atzīst nepieciešamību nodrošināt precīzu un nepārtrauktu esošo prasību ievērošanu, lai savukārt ievērotu starptautiskās prasības.

| 2.3 | EESK savos 2003. gada 5. jūnija secinājumos atzīmē Padomes likto uzsvaru uz nepieciešamību veicināt jūrnieku mobilitāti Savienības ietvaros (6). |
| --- | --- |

2.3

EESK savos 2003. gada 5. jūnija secinājumos atzīmē Padomes likto uzsvaru uz nepieciešamību veicināt jūrnieku mobilitāti Savienības ietvaros (6).

| 2.4 | Turklāt EESK atzīmē, ka pašreizējā vispārējā profesionālās izglītības un apmācības atzīšanas sistēma zināmā mērā ir apgrūtinoša un kavē savstarpējā dalībvalstu izdoto sertifikātu atzīšanā piemērot attiecīgos konvencijas noteikumus. |
| --- | --- |

2.4

Turklāt EESK atzīmē, ka pašreizējā vispārējā profesionālās izglītības un apmācības atzīšanas sistēma zināmā mērā ir apgrūtinoša un kavē savstarpējā dalībvalstu izdoto sertifikātu atzīšanā piemērot attiecīgos konvencijas noteikumus.

| 2.5 | EESK atzīst, ka procedūra, kas nesen ieviesta attiecībā uz ārpus Savienības izdotu sertifikātu atzīšanu, ir vienkāršāka, un līdz ar to dalībvalstī kvalificētus jūrniekus var nostādīt neizdevīgā situācijā. Ierosinātās izmaiņas, kas atbilst starptautiskajām prasībām, šo iespējamo neizdevīgumu novērsīs. |
| --- | --- |

2.5

EESK atzīst, ka procedūra, kas nesen ieviesta attiecībā uz ārpus Savienības izdotu sertifikātu atzīšanu, ir vienkāršāka, un līdz ar to dalībvalstī kvalificētus jūrniekus var nostādīt neizdevīgā situācijā. Ierosinātās izmaiņas, kas atbilst starptautiskajām prasībām, šo iespējamo neizdevīgumu novērsīs.

| 2.6 | Turklāt EESK atzīst, ka dažas dalībvalstis patur posteņus saviem pilsoņiem kapteiņa un kapteiņa palīga amatos, kā to apstiprina ES Tiesas lieta C-47/02 un lieta C-405/01; tas kalpo kā apliecinājums tam, ka dalībvalstis var kavēt brīvu jūrnieku pārvietošanos un tādējādi paturēt posteņus saviem pilsoņiem. Dalībvalstu vidū Nīderlandei un Apvienotajai Karalistei ir vismazāk ierobežojoša politika attiecībā uz ne savas valsts pilsoņu nodarbinātību. |
| --- | --- |

2.6

Turklāt EESK atzīst, ka dažas dalībvalstis patur posteņus saviem pilsoņiem kapteiņa un kapteiņa palīga amatos, kā to apstiprina ES Tiesas lieta C-47/02 un lieta C-405/01; tas kalpo kā apliecinājums tam, ka dalībvalstis var kavēt brīvu jūrnieku pārvietošanos un tādējādi paturēt posteņus saviem pilsoņiem. Dalībvalstu vidū Nīderlandei un Apvienotajai Karalistei ir vismazāk ierobežojoša politika attiecībā uz ne savas valsts pilsoņu nodarbinātību.

| 2.7 | EESK novērtē kopējas darba valodas nepieciešamību, ko visi jūrnieki saprot un spēj tajā sazināties. It īpaši svarīgi tas ir avārijas situācijās un sociālo apstākļu uzlabošanā uz kuģa. |
| --- | --- |

2.7

EESK novērtē kopējas darba valodas nepieciešamību, ko visi jūrnieki saprot un spēj tajā sazināties. It īpaši svarīgi tas ir avārijas situācijās un sociālo apstākļu uzlabošanā uz kuģa.

| 2.8 | EESK apsveic to, ka Komisija pievērš uzmanību krāpniecisku sertifikātu izplatīšanai nesenajā Starptautiskās Jūrniecības organizācijas pētījumā (7), un mudina dalībvalstis veikt un ieviest visus nepieciešamos pasākumus, lai novērstu jūrnieku sertifikātu krāpniecisku ieguvi, krāpniecisku izdošanu un viltošanu. |
| --- | --- |

2.8

EESK apsveic to, ka Komisija pievērš uzmanību krāpniecisku sertifikātu izplatīšanai nesenajā Starptautiskās Jūrniecības organizācijas pētījumā (7), un mudina dalībvalstis veikt un ieviest visus nepieciešamos pasākumus, lai novērstu jūrnieku sertifikātu krāpniecisku ieguvi, krāpniecisku izdošanu un viltošanu.

| 2.9 | EESK, atzīstot nepieciešamību pēc efektīvākas un mazāk apgrūtinošas savstarpējas sertifikātu atzīšanas sistēmas dalībvalstu starpā, uzskata, ka ir arī pastāvīga nepieciešamība pēc procedūrām, kas aktīvi apkarotu krāpniecisku sertifikāciju. Uzņēmējām dalībvalstīm jābūt piemērotām procedūrām, lai nodrošinātu to, ka citas dalībvalsts izdotu sertifikātu patiešām iespējams izmantot uz uzņēmējas dalībvalsts kuģa. |
| --- | --- |

2.9

EESK, atzīstot nepieciešamību pēc efektīvākas un mazāk apgrūtinošas savstarpējas sertifikātu atzīšanas sistēmas dalībvalstu starpā, uzskata, ka ir arī pastāvīga nepieciešamība pēc procedūrām, kas aktīvi apkarotu krāpniecisku sertifikāciju. Uzņēmējām dalībvalstīm jābūt piemērotām procedūrām, lai nodrošinātu to, ka citas dalībvalsts izdotu sertifikātu patiešām iespējams izmantot uz uzņēmējas dalībvalsts kuģa.

| 2.10 | EESK uzskata, ka uzņēmējai dalībvalsts, prasot no visiem sertifikātu īpašniekiem ievērot minimālos standartus attiecībā uz valodas prasmi, nepieciešams ievērot prasības arī attiecībā uz šīs dalībvalsts jūrniecības tiesību zināšanām. Tas savukārt rada nepieciešamību izdot “atzīšanas” dokumentu. |
| --- | --- |

2.10

EESK uzskata, ka uzņēmējai dalībvalsts, prasot no visiem sertifikātu īpašniekiem ievērot minimālos standartus attiecībā uz valodas prasmi, nepieciešams ievērot prasības arī attiecībā uz šīs dalībvalsts jūrniecības tiesību zināšanām. Tas savukārt rada nepieciešamību izdot “atzīšanas” dokumentu.

| 2.11 | EESK pieņem, ka Eiropas Jūrniecības drošības aģentūrai (EMSA) ir būtiska nozīme tajā, lai nodrošinātu atbilstību un ievērošanu visās dalībvalstīs un lai administratīvais slogs tiktu samazināts līdz minimumam. Tas ir svarīgi, lai nodrošinātu dalībvalstīs sertificēto jūrnieku augstu profesionālo līmeni. |
| --- | --- |

2.11

EESK pieņem, ka Eiropas Jūrniecības drošības aģentūrai (EMSA) ir būtiska nozīme tajā, lai nodrošinātu atbilstību un ievērošanu visās dalībvalstīs un lai administratīvais slogs tiktu samazināts līdz minimumam. Tas ir svarīgi, lai nodrošinātu dalībvalstīs sertificēto jūrnieku augstu profesionālo līmeni.

| 2.12 | EESK, atzīstot EMSA būtisko nozīmi, atzīst arī tās ierobežojumus. Tomēr EESK vērš Komisijas uzmanību uz atbilstošu finansiālas, cilvēku un tehniska rakstura resursu nepieciešamību. |
| --- | --- |

2.12

EESK, atzīstot EMSA būtisko nozīmi, atzīst arī tās ierobežojumus. Tomēr EESK vērš Komisijas uzmanību uz atbilstošu finansiālas, cilvēku un tehniska rakstura resursu nepieciešamību.

| 2.13 | EESK vērš Komisijas uzmanību uz iespējamo nelabvēlīgo ietekmi, kāda var būt neierobežota vienas dalībvalsts pilsoņu skaita pieļaušanai dienēt uz citas dalībvalsts kuģiem. Lai gan atzīstot, ka tas ir saskaņā ar darbinieku brīvu pārvietošanos, kā arī dažos gadījumos arī ar nepieciešamību, EESK atzīmē, ka jebkāda ierobežojuma trūkums attiecībā uz izdoto sertifikātu skaitu var nelabvēlīgi ietekmēt noteiktu dalībvalstu jūrnieku pastāvīgo nodarbinātību. Gala rezultātā tas var ietekmēt jūrniecības prasmju bāzes ilgtspējību un izaugsmi ES. |
| --- | --- |

2.13

EESK vērš Komisijas uzmanību uz iespējamo nelabvēlīgo ietekmi, kāda var būt neierobežota vienas dalībvalsts pilsoņu skaita pieļaušanai dienēt uz citas dalībvalsts kuģiem. Lai gan atzīstot, ka tas ir saskaņā ar darbinieku brīvu pārvietošanos, kā arī dažos gadījumos arī ar nepieciešamību, EESK atzīmē, ka jebkāda ierobežojuma trūkums attiecībā uz izdoto sertifikātu skaitu var nelabvēlīgi ietekmēt noteiktu dalībvalstu jūrnieku pastāvīgo nodarbinātību. Gala rezultātā tas var ietekmēt jūrniecības prasmju bāzes ilgtspējību un izaugsmi ES.

| 2.14 | EESK mudina dalībvalstis strādāt saskaņoti ar saviem sociālajiem partneriem, lai ieviestu līdzsvarotu nodarbinātības režīmu, kas savukārt nodrošinās ES jūrniecības prasmju bāzes ilgspējību un izaugsmi. |
| --- | --- |

2.14

EESK mudina dalībvalstis strādāt saskaņoti ar saviem sociālajiem partneriem, lai ieviestu līdzsvarotu nodarbinātības režīmu, kas savukārt nodrošinās ES jūrniecības prasmju bāzes ilgspējību un izaugsmi.

| 2.15 | EESK izsaka savu vilšanos tajā, ka Komisija, lai gan iepriekš adresējusi trešo valstu pilsoņu atzīšanu un šobrīd — savstarpējo ES jūrnieku sertifikātu atzīšanu, tomēr netiecas atrast universāli piemērojamus aizsargājošus sociālos noteikumus attiecībā uz visiem jūrniekiem, kas nodarbināti uz kuģiem ar ES karogu. |
| --- | --- |

2.15

EESK izsaka savu vilšanos tajā, ka Komisija, lai gan iepriekš adresējusi trešo valstu pilsoņu atzīšanu un šobrīd — savstarpējo ES jūrnieku sertifikātu atzīšanu, tomēr netiecas atrast universāli piemērojamus aizsargājošus sociālos noteikumus attiecībā uz visiem jūrniekiem, kas nodarbināti uz kuģiem ar ES karogu.

3.   Specifiski komentāri

3.1   1. pants

Tiek atzīts, ka Direktīva attiecas uz jūrniecības profesijām, ko praktizē dalībvalsts pilsoņi un nepilsoņi, kuriem pieder dalībvalsts izdots kompetences sertifikāts. Svarīgi, lai tas netiktu paplašināts tā, lai ietvertu sertifikātus, ko sākotnēji izdevusi trešā valsts un apstiprinājusi dalībvalsts.

3.2   3. pants

2. punktā atzīstot to, ka jebkuram jūrniekam, kuram pieder atbilstošs sertifikāts vai jebkāds cits sertifikāts, kā noteikts 1. punktā, jāļauj dienēt uz kuģiem, kas kuģo ar citas dalībvalsts karogu, tas tomēr darāms, tikai izdodot oficiāla atzinuma dokumentu. Šāds dokuments prasāms, lai novērstu krāpniecisku sertifikātu lietošanu un lai pārbaudītu valodas prasmi un zināšanas par uzņēmējas valsts jūrniecības tiesībām.

3.3   4. pants

EESK atzīst nepieciešamību jūrniekiem apgūt atbilstošu valodas prasmi, kā noteikts STCW kodeksa A-II/1., A-III/1., A-IV/2. un A-II/4. sadaļā. Tomēr zināmā mērā tas ir neskaidri, ka dalībvalstīm ir grūti nodrošināt, lai šis noteikums tiktu ievērots, jo saskaņā ar STCW kodeksu šis pienākums — nodrošināt to, ka jūrniekiem ir atbilstoša valodas prasme, — attiecināms uz uzņēmēju dalībvalsti. Ja šis noteikums ir ievērots, uzņēmēja dalībvalsts var piešķirt attiecīgu atzinumu.

3.4   5. pants

EESK apsveic noteikumus attiecībā uz krāpšanas novēršanu. Krāpniecisku kompetences sertifikātu lietojumā ir iespēja ne tikai apdraudēt dzīvības drošību uz jūras, bet arī radīt smagu kaitējumu jūras videi un degradēt jūrniecības profesiju stāvokli. Atbilstoša atzīšanas dokumenta izsniegšana palīdzēs novērst krāpniecisku sertifikātu lietojumu.

3.5   6. pants

EESK apsveic EMSA lomu tajā apstāklī, ka tā nodrošina atbilstošu pasākumu veikšanu un piemērošanu no dalībvalstu puses, lai novērstu un sodītu krāpniecisku sertifikātu lietojumu.

3.6   7. pants

EESK atzīst un apsveic to, ka Komisija ar Aģentūras palīdzību ik laika periodā, kas nepārsniedz piecus gadus, pārbauda to, vai dalībvalstis ievēro prasības attiecībā uz apmācību un sertificēšanas piemērošanu, kādas noteiktas Direktīvā 2001/25/EK.

4.   Secinājums

| 4.1 | Neierobežojot iepriekš izteiktos komentārus, EESK atzīst un apsveic Komisijas priekšlikumu. |
| --- | --- |

4.1

Neierobežojot iepriekš izteiktos komentārus, EESK atzīst un apsveic Komisijas priekšlikumu.

| 4.2 | EESK akceptē nepieciešamību pēc mazāk apgrūtinošas sertifikātu atzīšanas sistēmas dalībvalstīm. Tomēr automātiska atzīšana nedrīkst izslēgt nepieciešamību nodrošināt atbilstošu valodas prasmi, uzņēmējas dalībvalsts jūrniecības tiesību zināšanas un krāpniecisku sertifikātu lietojuma novēršanu. Tādēļ no uzņēmējas dalībvalsts tiek prasīts ieviest atbilstošas atzīšanas procedūras. |
| --- | --- |

4.2

EESK akceptē nepieciešamību pēc mazāk apgrūtinošas sertifikātu atzīšanas sistēmas dalībvalstīm. Tomēr automātiska atzīšana nedrīkst izslēgt nepieciešamību nodrošināt atbilstošu valodas prasmi, uzņēmējas dalībvalsts jūrniecības tiesību zināšanas un krāpniecisku sertifikātu lietojuma novēršanu. Tādēļ no uzņēmējas dalībvalsts tiek prasīts ieviest atbilstošas atzīšanas procedūras.

| 4.3 | EESK, atzīstot vēlmi pēc efektīvas un uzticamas dalībvalstu izdoto kompetences sertifikātu atzīšanas sistēmas, izsaka savas bažas par to, ka Komisija nav ņēmusi vērā ES pilsoņu nodarbinātību nākotnē, kā arī Eiropas jūrniecības prasmju bāzes uzturēšanu un izaugsmi. |
| --- | --- |

4.3

EESK, atzīstot vēlmi pēc efektīvas un uzticamas dalībvalstu izdoto kompetences sertifikātu atzīšanas sistēmas, izsaka savas bažas par to, ka Komisija nav ņēmusi vērā ES pilsoņu nodarbinātību nākotnē, kā arī Eiropas jūrniecības prasmju bāzes uzturēšanu un izaugsmi.

| 4.4 | EESK atzīst Komisijas nozīmi — ar EMSA palīdzību — procedūru integritātes nodrošināšanā un prasa, lai Komisija ņemtu vērā, ka gan dalībvalstu, gan Eiropas līmenī jādara pieejami atbilstoši resursi. |
| --- | --- |

4.4

EESK atzīst Komisijas nozīmi — ar EMSA palīdzību — procedūru integritātes nodrošināšanā un prasa, lai Komisija ņemtu vērā, ka gan dalībvalstu, gan Eiropas līmenī jādara pieejami atbilstoši resursi.

| 4.5 | EESK, atzīstot to svarīgumu, kādu Komisija piešķir jūras izglītībai un apmācībai dzīvības drošības uz jūras un jūras vides aizsardzības interesēs, izsaka savas bažas par to, ka nav veikti papildu pasākumi, lai gan trešo valstu pilsoņi, gan ES pilsoņi netiktu ekspluatēti uz dalībvalstu kuģiem. |
| --- | --- |

4.5

EESK, atzīstot to svarīgumu, kādu Komisija piešķir jūras izglītībai un apmācībai dzīvības drošības uz jūras un jūras vides aizsardzības interesēs, izsaka savas bažas par to, ka nav veikti papildu pasākumi, lai gan trešo valstu pilsoņi, gan ES pilsoņi netiktu ekspluatēti uz dalībvalstu kuģiem.

Briselē, 2004. gada 15. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

prezidente

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 4. aprīļa Direktīva 2001/25/EK par jūrnieku minimālās apmācības līmeni.

1

(2)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 17. novembra Direktīva 2003/103/EK, ar ko groza Direktīvu 2001/25/EC par jūrnieku minimālās apmācības līmeni.

3

(4)  Padomes Direktīva 89/48/EEK par profesionālās izglītības un apmācības beigās izsniegto augstākās izglītības diplomu atzīšanas vispārējo sistēmu.

4

(5)  Padomes Direktīva 92/51/EEK par izglītības un apmācības atzīšanas otro vispārējo sistēmu, kas papildina Direktīvu 89/48/EEK.

5

(6)  Par kuģniecības nozares un jūrnieku profesijas popularizēšanu Eiropas Savienībā.

6

(7)  Pētījums par krāpniecisku praksi, kas saistīta ar kompetences un apstiprinājuma sertifikātiem, Jūrnieku Starptautiskais pētījumu centrs (SIRC) 2001.

7

SIRC

---

| 28.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 157/56 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 157/56

---

Atzinums par Ierosinājumi Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvām par harmonizētiem iekšzemes kuģniecības informācijas dienestiem Kopienu iekšzemes kuģu ceļu sistēmā

(COM(2004) 392 final — 2004/0123 (COD))

(2005/C 157/08)

Padome 2004. gada 8. jūnijā pieņēma lēmumu saskaņā ar EK Līguma 71. pantu lūgt Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju iesniegt atzinumu par sekojošu dokumentu: Ierosinājumi Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvām par harmonizētiem iekšzemes kuģniecības informācijas dienestiem Kopienu iekšzemes kuģu ceļu sistēmā “Transporta, enerģētikas, infrastruktūru un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa”, kam bija uzdots veikt priekšdarbus, pieņēma savu atzinumu 2004. gada 24. novembrī. Ziņoja
  Simons

  kgs.

Komiteja savā 413. plenārajā sesijā 2004. gada 15. un 16. decembrī (15. decembra sēdē) ar 144 balsīm par un 1 atturoties pieņēma šādu atzinumu:

1.   Ievads

| 1.1 | Eiropas Komisija 25.05.2004. iesniedza Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvas projektu par harmonizētiem iekšzemes kuģniecības informācijas dienestiem (RIS) Kopienu iekšzemes kuģniecības sistēmā. Eiropas Komisijas mērķis ir tādējādi atbalstīt turpmāko iekšzemes kuģniecības attīstību, integrējot un harmonizējot pastāvošos nacionālos telemātikas dienestus, kas pēdējos gados ir tikuši vai tiek izveidoti dažādās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

1.1

Eiropas Komisija 25.05.2004. iesniedza Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvas projektu par harmonizētiem iekšzemes kuģniecības informācijas dienestiem (RIS) Kopienu iekšzemes kuģniecības sistēmā. Eiropas Komisijas mērķis ir tādējādi atbalstīt turpmāko iekšzemes kuģniecības attīstību, integrējot un harmonizējot pastāvošos nacionālos telemātikas dienestus, kas pēdējos gados ir tikuši vai tiek izveidoti dažādās dalībvalstīs.

| 1.2 | Ierosinātās direktīvas politisko pamatu veido ceļu satiksmei alternatīvu transporta veidu veicināšana, lai risinātu ar transporta politikas sadrumstalotību saistītās problēmas, kas radušās aizvadītajos gados un ir uzskatāmas par cēloni Eiropas transporta sistēmā patlaban valdošajām lielajām problēmām.
  Iekšzemes kuģniecībai gan infrastruktūras, gan navigācijas tehnikas ziņā piemīt pietiekams potenciāls, lai uz to novirzītu ievērojami lielāku daļu no kopējā Eiropas preču autopārvadājumu apjoma. Izmantojot robežas šķērsojošos kuģu ceļus un daudzos iekšzemes ūdeņu navigācijas maršrutus Eiropas teritorijā, iekšzemes kuģniecība var sniegt transporta pakalpojumus lielākajā Eiropas suverēnās teritorijas daļā. Iekšzemes kuģniecības sektoru raksturo inovācijas dažādās jomās. Pateicoties tam, ka iekšzemes kuģniecība kā ceļu satiksmes alternatīva kļūst arvien populārāka, tai jau ir izdevies iekarot jaunus tirgus sektorus. |
| --- | --- |

1.2

Ierosinātās direktīvas politisko pamatu veido ceļu satiksmei alternatīvu transporta veidu veicināšana, lai risinātu ar transporta politikas sadrumstalotību saistītās problēmas, kas radušās aizvadītajos gados un ir uzskatāmas par cēloni Eiropas transporta sistēmā patlaban valdošajām lielajām problēmām.

Iekšzemes kuģniecībai gan infrastruktūras, gan navigācijas tehnikas ziņā piemīt pietiekams potenciāls, lai uz to novirzītu ievērojami lielāku daļu no kopējā Eiropas preču autopārvadājumu apjoma. Izmantojot robežas šķērsojošos kuģu ceļus un daudzos iekšzemes ūdeņu navigācijas maršrutus Eiropas teritorijā, iekšzemes kuģniecība var sniegt transporta pakalpojumus lielākajā Eiropas suverēnās teritorijas daļā. Iekšzemes kuģniecības sektoru raksturo inovācijas dažādās jomās. Pateicoties tam, ka iekšzemes kuģniecība kā ceļu satiksmes alternatīva kļūst arvien populārāka, tai jau ir izdevies iekarot jaunus tirgus sektorus.

| 1.3 | Iekšzemes kuģniecības pozīcijām Kopienu tirgū jau ir piešķirta liela nozīme dažādos Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas (iniciatīvas) atzinumos, komisiju konsultācijās un secinājumos (1). Īpašu uzmanību jāvelta infrastruktūras trūkumu novēršanai gan nacionālā, gan starptautiskā līmenī, kā ietvaros Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atkārtoti aicina Savienības dalībvalstis, pirmkārt, veikt nepieciešamos kuģu ceļu uzturēšanas pasākumus. Atbilstošu kuģu ceļu uzturēšanu komiteja uzskata par priekšnoteikumu, bez kura avansētu iekšzemes kuģniecības informācijas dienestu ieviešanai nav tikpat kā nekādas jēgas. Šī priekšnoteikuma neizpilde jau šodien rada grūtības, kas var apdraudēt iekšzemes kuģniecības pozīciju attīstību nākotnē (2). |
| --- | --- |

1.3

Iekšzemes kuģniecības pozīcijām Kopienu tirgū jau ir piešķirta liela nozīme dažādos Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas (iniciatīvas) atzinumos, komisiju konsultācijās un secinājumos (1). Īpašu uzmanību jāvelta infrastruktūras trūkumu novēršanai gan nacionālā, gan starptautiskā līmenī, kā ietvaros Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atkārtoti aicina Savienības dalībvalstis, pirmkārt, veikt nepieciešamos kuģu ceļu uzturēšanas pasākumus. Atbilstošu kuģu ceļu uzturēšanu komiteja uzskata par priekšnoteikumu, bez kura avansētu iekšzemes kuģniecības informācijas dienestu ieviešanai nav tikpat kā nekādas jēgas. Šī priekšnoteikuma neizpilde jau šodien rada grūtības, kas var apdraudēt iekšzemes kuģniecības pozīciju attīstību nākotnē (2).

| 1.4 | Komisija apņemas Baltās grāmatas stratēģijas ietvaros arī turpmāk atbalstīt šo sektoru, pieskaņojoties jaunām tirgus prasībām. Šai sakarā tā uzstājīgi mudina ieviest mūsdienīgas informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT), lai, pirmkārt, uzlabotu satiksmes un transporta menedžmentu iekšzemes kuģu ceļu sistēmā. |
| --- | --- |

1.4

Komisija apņemas Baltās grāmatas stratēģijas ietvaros arī turpmāk atbalstīt šo sektoru, pieskaņojoties jaunām tirgus prasībām. Šai sakarā tā uzstājīgi mudina ieviest mūsdienīgas informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT), lai, pirmkārt, uzlabotu satiksmes un transporta menedžmentu iekšzemes kuģu ceļu sistēmā.

| 1.5 | Eiropas Komisija pārstāv uzskatu, ka RIS koncepcijas ieviešana palīdzēs nodrošināt patreizējo un jauno RIS sistēmu saderību un savietojamību Eiropas līmenī. Tāpēc jāmudina Eiropas iekārtu ražotāji izgatavot RIS aparatūru un programmu nodrošinājumu par saprātīgām un pamatotām cenām. |
| --- | --- |

1.5

Eiropas Komisija pārstāv uzskatu, ka RIS koncepcijas ieviešana palīdzēs nodrošināt patreizējo un jauno RIS sistēmu saderību un savietojamību Eiropas līmenī. Tāpēc jāmudina Eiropas iekārtu ražotāji izgatavot RIS aparatūru un programmu nodrošinājumu par saprātīgām un pamatotām cenām.

| 1.6 | Starptautiskās upju komisijas, Centrālā Reinas kuģniecības komisija un Donavas komisija atbalsta RIS izstrādāšanu un ieviešanu. Centrālā Reinas kuģniecības komisija šajā nolūkā jau ir akceptējusi direktīvā paredzēto, Starptautiskās kuģniecības asociācijas (PIANC) izstrādāto tehnisko vadlīniju un specifikāciju pielietošanu kuģošanā pa Reinu. |
| --- | --- |

1.6

Starptautiskās upju komisijas, Centrālā Reinas kuģniecības komisija un Donavas komisija atbalsta RIS izstrādāšanu un ieviešanu. Centrālā Reinas kuģniecības komisija šajā nolūkā jau ir akceptējusi direktīvā paredzēto, Starptautiskās kuģniecības asociācijas (PIANC) izstrādāto tehnisko vadlīniju un specifikāciju pielietošanu kuģošanā pa Reinu.

2.   Informācijas dienestu (RIS) lietotāji un nozīme iekšzemes kuģniecībā

| 2.1 | No ierosinātās direktīvas izriet, ka iekšzemes kuģniecības informācijas dienestu koncepcija radīs šajā sektorā visdziļākās pārmaiņas vairāku gadu desmitu laikā. Koncepcijas mērķis ir izveidot informācijas dienestus, kas sniedz atbalstu satiksmes un transporta procesu plānošanā un menedžmentā. Lai to sasniegtu, nacionālā līmenī patstāvīgi izstrādātais telemātikas pielietojums ir jāintegrē starpoperacionālā koncepcijā. |
| --- | --- |

2.1

No ierosinātās direktīvas izriet, ka iekšzemes kuģniecības informācijas dienestu koncepcija radīs šajā sektorā visdziļākās pārmaiņas vairāku gadu desmitu laikā. Koncepcijas mērķis ir izveidot informācijas dienestus, kas sniedz atbalstu satiksmes un transporta procesu plānošanā un menedžmentā. Lai to sasniegtu, nacionālā līmenī patstāvīgi izstrādātais telemātikas pielietojums ir jāintegrē starpoperacionālā koncepcijā.

| 2.2 | Saskaņā ar ierosinājumiem RIS ieviešanai ir jādod labums visam Eiropas iekšzemes kuģniecības sektoram, kā ietvaros īpašu interesi izraisa iekšzemes kuģniecības atdzīvināšana, ieviešot RIS, jauno Centrāleiropas un Austrumeiropas dalībvalstu iestāšanās kontekstā.
  Tai pašā laikā RIS ir jāatvieglo kompetento iestāžu uzdevumu izpilde, sevišķi, transporta menedžmenta un bīstamo kravu kontroles jomā. Jāpaaugstina arī drošības un vides aizsardzības līmeni, jo sistēmas dalībnieki būs labāk informēti un samazināsies reaģēšanas laiks avārijas gadījumā. |
| --- | --- |

2.2

Saskaņā ar ierosinājumiem RIS ieviešanai ir jādod labums visam Eiropas iekšzemes kuģniecības sektoram, kā ietvaros īpašu interesi izraisa iekšzemes kuģniecības atdzīvināšana, ieviešot RIS, jauno Centrāleiropas un Austrumeiropas dalībvalstu iestāšanās kontekstā.

Tai pašā laikā RIS ir jāatvieglo kompetento iestāžu uzdevumu izpilde, sevišķi, transporta menedžmenta un bīstamo kravu kontroles jomā. Jāpaaugstina arī drošības un vides aizsardzības līmeni, jo sistēmas dalībnieki būs labāk informēti un samazināsies reaģēšanas laiks avārijas gadījumā.

| 2.3 | Harmonizētu iekšzemes kuģniecības dienestu nodrošinātajām priekšrocībām jāskar gan ar satiksmi, gan transportu saistītās struktūras. Tas nozīmē, ka direktīvas radītās priekšrocības ir jābauda gan nacionālajām iestādēm, gan iekšzemes kuģniecībai. Tādējādi direktīvām ir gan ar sabiedriskajām tiesībām, gan ar privāttiesībām saistīti mērķi. Dažādās mērķu nostādnes un izejas punkti sistēmas izmantošanai sabiedrisko tiesību un privāttiesību mērķiem prasa īpašu informācijas un dienestu kontroli un neatbilstošas izmantošanas novēršanu. Izmantojot datus sabiedriski tiesiskām vajadzībām, viennozīmīgi jānodrošina privātās sfēras aizsardzība elektroniskajā komunikācijā. |
| --- | --- |

2.3

Harmonizētu iekšzemes kuģniecības dienestu nodrošinātajām priekšrocībām jāskar gan ar satiksmi, gan transportu saistītās struktūras. Tas nozīmē, ka direktīvas radītās priekšrocības ir jābauda gan nacionālajām iestādēm, gan iekšzemes kuģniecībai. Tādējādi direktīvām ir gan ar sabiedriskajām tiesībām, gan ar privāttiesībām saistīti mērķi. Dažādās mērķu nostādnes un izejas punkti sistēmas izmantošanai sabiedrisko tiesību un privāttiesību mērķiem prasa īpašu informācijas un dienestu kontroli un neatbilstošas izmantošanas novēršanu. Izmantojot datus sabiedriski tiesiskām vajadzībām, viennozīmīgi jānodrošina privātās sfēras aizsardzība elektroniskajā komunikācijā.

| 2.4 | Dažādās mērķu nostādnes un izejas punkti sistēmas izmantošanai sabiedrisko tiesību un privāttiesību mērķiem prasa īpašu informācijas un dienestu kontroli un neatbilstošas izmantošanas novēršanu. Izmantojot datus sabiedriski tiesiskām vajadzībām, viennozīmīgi jānodrošina privātās sfēras aizsardzība elektroniskajā komunikācijā. |
| --- | --- |

2.4

Dažādās mērķu nostādnes un izejas punkti sistēmas izmantošanai sabiedrisko tiesību un privāttiesību mērķiem prasa īpašu informācijas un dienestu kontroli un neatbilstošas izmantošanas novēršanu. Izmantojot datus sabiedriski tiesiskām vajadzībām, viennozīmīgi jānodrošina privātās sfēras aizsardzība elektroniskajā komunikācijā.

3.   RIS priekšrocības saistībā ar iekšzemes kuģniecības nākotnes perspektīvām

| 3.1 | Iekšzemes kuģniecības informācijas dienesti saskaņā ar direktīvas projektu ir uzlūkojami kā sabiedriski lietderīgs atbalsts potenciālajai transporta apjomu novirzīšanai uz kuģniecību un pastiprinātai iekšzemes kuģniecības iekļaušanai intermodālās koncepcijās. Saskaņā ar ierosinājumiem no RIS ir sagaidāmi pozitīvi stratēģiskie rezultāti četros aspektos, proti:






  — | lielāka konkurētspēja, |
| --- | --- | --- |

3.1

Iekšzemes kuģniecības informācijas dienesti saskaņā ar direktīvas projektu ir uzlūkojami kā sabiedriski lietderīgs atbalsts potenciālajai transporta apjomu novirzīšanai uz kuģniecību un pastiprinātai iekšzemes kuģniecības iekļaušanai intermodālās koncepcijās. Saskaņā ar ierosinājumiem no RIS ir sagaidāmi pozitīvi stratēģiskie rezultāti četros aspektos, proti:

—

lielāka konkurētspēja,

| — | optimāla infrastruktūru izmantošana, |
| --- | --- |

—

optimāla infrastruktūru izmantošana,

| — | uzlabojumi drošības un riska profilakses ziņā, |
| --- | --- |

—

uzlabojumi drošības un riska profilakses ziņā,

| — | labāka vides aizsardzība. |
| --- | --- |

—

labāka vides aizsardzība.

| 3.2 | Sakarā ar pirmo aspektu EESK uzskata, ka nepieciešams akcentēt to, ka konkurētspējas palielināšanai ir jāuzlabo visa sektora pozīcijas salīdzinājumā ar citiem transporta veidiem. Paredzētie dienesti nedrīkst izraisīt tālāku iekšzemes kuģniecības konkurētspējas pasliktināšanos jaunajās un potenciālajās dalībvalstīs, kas sakarā ar ekonomisko situāciju šajās valstīs jau tā ir novājināta. Piešķirot līdzekļus dienestu darbības īstenošanai, šim aspektam ir jāpievērš galvenā uzmanība. (3) |
| --- | --- |

3.2

Sakarā ar pirmo aspektu EESK uzskata, ka nepieciešams akcentēt to, ka konkurētspējas palielināšanai ir jāuzlabo visa sektora pozīcijas salīdzinājumā ar citiem transporta veidiem. Paredzētie dienesti nedrīkst izraisīt tālāku iekšzemes kuģniecības konkurētspējas pasliktināšanos jaunajās un potenciālajās dalībvalstīs, kas sakarā ar ekonomisko situāciju šajās valstīs jau tā ir novājināta. Piešķirot līdzekļus dienestu darbības īstenošanai, šim aspektam ir jāpievērš galvenā uzmanība. (3)

| 3.3 | Pielietojot efektīvu maršrutu plānošanu, saskaņā ar ierosinājumiem ir paredzēts ierobežot gaidīšanas ilgumu, kā arī rentabilitātes zudumus, pateicoties pieskaņotiem tempiem. Bez tam, RIS ar informācijas pieslēgvietu starpniecību, iesaistot visus nodrošināšanas ķēdes dalībniekus, veicinās iekšzemes kuģniecības kā transporta veida iekļaušanu intermodālās transporta sistēmās. |
| --- | --- |

3.3

Pielietojot efektīvu maršrutu plānošanu, saskaņā ar ierosinājumiem ir paredzēts ierobežot gaidīšanas ilgumu, kā arī rentabilitātes zudumus, pateicoties pieskaņotiem tempiem. Bez tam, RIS ar informācijas pieslēgvietu starpniecību, iesaistot visus nodrošināšanas ķēdes dalībniekus, veicinās iekšzemes kuģniecības kā transporta veida iekļaušanu intermodālās transporta sistēmās.

| 3.4 | Jau labi zināmajām iekšzemes kuģniecības priekšrocībām — drošībai, mazākai bīstamībai un ekoloģiskumam — vienlaikus ar konkurētspējas veicināšanu tā vēl vairāk jāizceļ starp citiem transporta veidiem. Iekšzemes kuģniecība jau šodien ir uzskatāma par drošāko transporta veidu (4). |
| --- | --- |

3.4

Jau labi zināmajām iekšzemes kuģniecības priekšrocībām — drošībai, mazākai bīstamībai un ekoloģiskumam — vienlaikus ar konkurētspējas veicināšanu tā vēl vairāk jāizceļ starp citiem transporta veidiem. Iekšzemes kuģniecība jau šodien ir uzskatāma par drošāko transporta veidu (4).

| 3.5 | Vides aizsardzības jomā iekšzemes kuģniecība jau patreizējā situācijā spēj saglabāt savu līdzšinējo pārākumu pār citiem transporta veidiem. Nesen publicētais pētījums par iekšzemes kuģniecības ieguldījumu vides aizsardzībā (5) ļauj izdarīt secinājumu, ka iekšzemes kuģniecība var uzlabot transporta ķēdes ieguldījumu vides aizsardzībā. Tas savukārt palīdzēs veicināt Kioto mērķu sasniegšanu izplūdes gāzu daudzuma samazināšanas jomā. |
| --- | --- |

3.5

Vides aizsardzības jomā iekšzemes kuģniecība jau patreizējā situācijā spēj saglabāt savu līdzšinējo pārākumu pār citiem transporta veidiem. Nesen publicētais pētījums par iekšzemes kuģniecības ieguldījumu vides aizsardzībā (5) ļauj izdarīt secinājumu, ka iekšzemes kuģniecība var uzlabot transporta ķēdes ieguldījumu vides aizsardzībā. Tas savukārt palīdzēs veicināt Kioto mērķu sasniegšanu izplūdes gāzu daudzuma samazināšanas jomā.

| 3.6 | Arī ES vides ministru 2004. gada 28. jūnija lēmums ierobežot iekšzemes kuģu izmantotās degvielas sēra saturu līdz 0,1 procentam 2010. gadā atbilst iekšzemes kuģniecības ekoloģiskajai ievirzei. Augsts sēra saturs degvielā apdraud cilvēka veselību un var izraisīt pārmērīgu augsnes un ūdens skābumu. Iekšzemes kuģniecība veicinās šo risku mazināšanu, lai attaisnotu savu visekoloģiskākā transporta veida reputāciju. Eiropas iekšzemes flote jau tagad izmanto galvenokārt tādu degvielu, kuras sēra saturs ir mazāks par 0, 2 procentiem.
  Gan iebūvējot motorus ar zemu izplūdes gāzu emisiju, gan izmantojot degvielu ar ierobežotu kaitīgo vielu saturu, iespējams nodrošināt pozitīvas iekšzemes kuģniecības ekoloģiskās bilances saglabāšanu, salīdzinot ar citiem transporta veidiem.
  Minētais ieguvums, ko nodrošina iekšzemes kuģniecības informācijas dienestu ieviešana, kas palīdzēs vēl vairāk samazināt enerģijas patēriņu iekšzemes kuģniecībā, var kļūt par atbalstu iekšzemes kuģniecības centieniem tās izvirzīto ekoloģisko mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

3.6

Arī ES vides ministru 2004. gada 28. jūnija lēmums ierobežot iekšzemes kuģu izmantotās degvielas sēra saturu līdz 0,1 procentam 2010. gadā atbilst iekšzemes kuģniecības ekoloģiskajai ievirzei. Augsts sēra saturs degvielā apdraud cilvēka veselību un var izraisīt pārmērīgu augsnes un ūdens skābumu. Iekšzemes kuģniecība veicinās šo risku mazināšanu, lai attaisnotu savu visekoloģiskākā transporta veida reputāciju. Eiropas iekšzemes flote jau tagad izmanto galvenokārt tādu degvielu, kuras sēra saturs ir mazāks par 0, 2 procentiem.

Gan iebūvējot motorus ar zemu izplūdes gāzu emisiju, gan izmantojot degvielu ar ierobežotu kaitīgo vielu saturu, iespējams nodrošināt pozitīvas iekšzemes kuģniecības ekoloģiskās bilances saglabāšanu, salīdzinot ar citiem transporta veidiem.

Minētais ieguvums, ko nodrošina iekšzemes kuģniecības informācijas dienestu ieviešana, kas palīdzēs vēl vairāk samazināt enerģijas patēriņu iekšzemes kuģniecībā, var kļūt par atbalstu iekšzemes kuģniecības centieniem tās izvirzīto ekoloģisko mērķu sasniegšanā.

4.   Direktīvas projekts un tā pielietojuma joma

| 4.1 | Direktīvai ir jāuzliek dalībvalstīm par pienākumu atvieglot priekšnoteikumu nodrošināšanu iekšzemes kuģniecības informācijas dienestu (RIS) ieviešanai un pielietošanai un nodrošināt regulējošos ietvarus lēmumu pieņemšanai un tālākai attīstībai. Izejas punkts ir jau pastāvošo tehnoloģiju tieša integrācija (1. pants). |
| --- | --- |

4.1

Direktīvai ir jāuzliek dalībvalstīm par pienākumu atvieglot priekšnoteikumu nodrošināšanu iekšzemes kuģniecības informācijas dienestu (RIS) ieviešanai un pielietošanai un nodrošināt regulējošos ietvarus lēmumu pieņemšanai un tālākai attīstībai. Izejas punkts ir jau pastāvošo tehnoloģiju tieša integrācija (1. pants).

| 4.2 | Bez tam pielietojuma jomas ierobežošanu ar IV un augstākas klases iekšzemes kuģu ceļiem EESK uzskata par lietderīgu. Apsveicami ir tas, ka līdz ar norādi uz kuģu ceļu klasifikāciju saskaņā ar Eiropas noteikumiem ir izvēlēta dinamiska atsauces sistēma. |
| --- | --- |

4.2

Bez tam pielietojuma jomas ierobežošanu ar IV un augstākas klases iekšzemes kuģu ceļiem EESK uzskata par lietderīgu. Apsveicami ir tas, ka līdz ar norādi uz kuģu ceļu klasifikāciju saskaņā ar Eiropas noteikumiem ir izvēlēta dinamiska atsauces sistēma.

| 4.3 | Direktīva definē dalībvalstu īpašās saistības sakarā ar pārvadājumiem nepieciešamo datu nodrošināšanu, elektroniskajām navigācijas kartēm un kuģniecības apsaimniekotāju un iestāžu informēšanu.
  Valstu apņemšanās nodrošināt navigācijā izmantojamas elektroniskās kuģniecības kartes tikai Va un augstākas klases kuģu ceļiem saskaņā ar Eiropas iekšzemes kuģu ceļu klasifikāciju izraisa EESK šaubas, ņemot vērā Vācijas, Beļģijas, Čehijas un Polijas kuģu ceļu tīklus (4. pants). |
| --- | --- |

4.3

Direktīva definē dalībvalstu īpašās saistības sakarā ar pārvadājumiem nepieciešamo datu nodrošināšanu, elektroniskajām navigācijas kartēm un kuģniecības apsaimniekotāju un iestāžu informēšanu.

Valstu apņemšanās nodrošināt navigācijā izmantojamas elektroniskās kuģniecības kartes tikai Va un augstākas klases kuģu ceļiem saskaņā ar Eiropas iekšzemes kuģu ceļu klasifikāciju izraisa EESK šaubas, ņemot vērā Vācijas, Beļģijas, Čehijas un Polijas kuģu ceļu tīklus (4. pants).

| 4.4 | Direktīva principā neuzliek privātajiem lietotājiem, respektīvi, kuģniecības uzņēmumu apsaimniekotājiem, saistības instalēt dalībai RIS nepieciešamo aprīkojumu. Tomēr dalībvalstis tiek aicinātas veikt atbilstošus pasākumus, lai veicinātu lietotāju un kuģu atbilstību direktīvā ierosinātajām prasībām attiecībā uz aprīkojumu. Lai izpildītu šīs prasības un stimulētu dienestu izmantošanu no kuģniecības apsaimniekotāju puses, pēc komitejas domām, līdzās nepieciešamo datu nodrošināšanai dalībvalstīm ir jāstimulē arī ar to saistītā kuģu papildus aprīkošana.
  Ar caurredzamības un brīvprātīguma principiem saistītu iemeslu dēļ jāizvairās no tā, ka šo dienestu izmantošana tiek ieviesta kā obligāta. Tomēr metodēm un stimuliem, kas veicina to, ka kuģniecības apsaimniekotāji izmanto ieviesto sistēmu, lai realizētu direktīvā izvirzītos mērķus, ir jākļūst par dalībvalstu veikto, ar RIS ieviešanu saistīto pasākumu sastāvdaļu. |
| --- | --- |

4.4

Direktīva principā neuzliek privātajiem lietotājiem, respektīvi, kuģniecības uzņēmumu apsaimniekotājiem, saistības instalēt dalībai RIS nepieciešamo aprīkojumu. Tomēr dalībvalstis tiek aicinātas veikt atbilstošus pasākumus, lai veicinātu lietotāju un kuģu atbilstību direktīvā ierosinātajām prasībām attiecībā uz aprīkojumu. Lai izpildītu šīs prasības un stimulētu dienestu izmantošanu no kuģniecības apsaimniekotāju puses, pēc komitejas domām, līdzās nepieciešamo datu nodrošināšanai dalībvalstīm ir jāstimulē arī ar to saistītā kuģu papildus aprīkošana.

Ar caurredzamības un brīvprātīguma principiem saistītu iemeslu dēļ jāizvairās no tā, ka šo dienestu izmantošana tiek ieviesta kā obligāta. Tomēr metodēm un stimuliem, kas veicina to, ka kuģniecības apsaimniekotāji izmanto ieviesto sistēmu, lai realizētu direktīvā izvirzītos mērķus, ir jākļūst par dalībvalstu veikto, ar RIS ieviešanu saistīto pasākumu sastāvdaļu.

| 4.5 | Tehniskā specifikācija dienestu plānošanai, ieviešanai un izmantošanai ir noteikta tehniskajās vadlīnijās (RIS vadlīnijās). Komiteja uzskata, ka, lai saglabātu sistēmu vienotību, tām ir jābūt saskaņotām ar jau pastāvošajām atbilstošo starptautisko organizāciju vadlīnijām un specifikācijām. |
| --- | --- |

4.5

Tehniskā specifikācija dienestu plānošanai, ieviešanai un izmantošanai ir noteikta tehniskajās vadlīnijās (RIS vadlīnijās). Komiteja uzskata, ka, lai saglabātu sistēmu vienotību, tām ir jābūt saskaņotām ar jau pastāvošajām atbilstošo starptautisko organizāciju vadlīnijām un specifikācijām.

| 4.6 | Lai iekšzemes kuģniecības informācijas dienestu ietvaros izmantotu datus sabiedriskiem un komerciāliem mērķiem, nepieciešams nodrošināt īpašu kuģniecības apsaimniekotāju privātās sfēras aizsardzību. Pēc komitejas domām, datu drošībai sakarā ar dažādu datu delikātumu ir jāvelta īpaša uzmanība un jānodrošina to aizsardzība pret nodošanu publisku institūciju rīcībā. |
| --- | --- |

4.6

Lai iekšzemes kuģniecības informācijas dienestu ietvaros izmantotu datus sabiedriskiem un komerciāliem mērķiem, nepieciešams nodrošināt īpašu kuģniecības apsaimniekotāju privātās sfēras aizsardzību. Pēc komitejas domām, datu drošībai sakarā ar dažādu datu delikātumu ir jāvelta īpaša uzmanība un jānodrošina to aizsardzība pret nodošanu publisku institūciju rīcībā.

| 4.7 | Ierosinātās direktīvas īstenošanai Komisija saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu izveido komiteju, kas definē nosacījumus Komisijas kompetencē nodoto īstenošanas noteikumu (1999/468/EK) pielietošanai. Lai nodrošinātu direktīvas realizēšanu atbilstoši izvirzītajiem mērķiem un paredzēto iekšzemes kuģniecības attīstības veicināšanu, šai no Eiropas Savienības dalībvalstu pārstāvjiem sastāvošajai komitejai tās darbā, pēc komitejas domām, jākonsultējas arī ar profesionālo asociāciju pārstāvjiem (11. pants). |
| --- | --- |

4.7

Ierosinātās direktīvas īstenošanai Komisija saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu izveido komiteju, kas definē nosacījumus Komisijas kompetencē nodoto īstenošanas noteikumu (1999/468/EK) pielietošanai. Lai nodrošinātu direktīvas realizēšanu atbilstoši izvirzītajiem mērķiem un paredzēto iekšzemes kuģniecības attīstības veicināšanu, šai no Eiropas Savienības dalībvalstu pārstāvjiem sastāvošajai komitejai tās darbā, pēc komitejas domām, jākonsultējas arī ar profesionālo asociāciju pārstāvjiem (11. pants).

5.   Direktīvas īstenošana

5.1   Akceptēšana no lietotāju puses

Komiteja uzskata, ka direktīvas ieviešanai un īstenošanai jāpiešķir īpaša nozīme. Standartizētajiem iekšzemes kuģniecības dienestiem jāizplata mērķtiecīga informācija, kas var palīdzēt kuģu satiksmes veicināšanā. Savienības dalībvalstīs veiktās telemātikas aptaujas ir parādījušas, ka iekšzemes kuģniecības rīcībā vēl nav pietiekošas iespējas, lai izmantotu RIS.

Lai veicinātu to, ka lietotāji un kuģniecības apsaimniekotāji akceptē direktīvu ieviešanu, pēc komitejas domām, ir neizbēgami papildus pasākumi, kas nodrošina atbalstu ar aprīkojumu saistīto prasību izpildē. Tāpēc komiteja piekrīt Nīderlandes un Austrijas Transporta ministriju kopīgajam ierosinājumam Eiropas Komisijai izstrādāt kopējus RIS īstenošanas priekšlikumus. Tie veicinātu īstenošanas projektu realizāciju (potenciālajās) dalībvalstīs atbilstošu ES veicināšanas programmu ietvaros, sevišķi, saistībā ar RIS ieviešanu ekonomiski vājākajos reģionos.

Iekšzemes kuģniecības informācijas dienestu efektivitāte ir atkarīga no tā, lai to maksimāli izmantotu kuģniecības apsaimniekotāji. Pēc komitejas domām, šim nolūkam izstrādātajiem ģenerālplāniem ir jāatbilst šīm prasībām.

5.2   Izmaksas

Kā minēts ar ierosinātajām direktīvām saistītajos apsvērumos, Eiropas iekārtu ražotāji ir jāmudina izgatavot RIS aparatūru un programmu nodrošinājumu par saprātīgām un attaisnojamām cenām. Eiropas Komisija pārstāv uzskatu, ka RIS koncepcijas ieviešana palīdzēs sasniegt patreizējo un jauno RIS sistēmu saderību un savietojamību Eiropas līmenī. Komiteja uzskata, ka šāda veida pamudinājumam, lai tas realizētos, Komisijai ir jānodrošina papildus stimuli un uzraudzība. Šeit varētu palīdzēt regulāra informācijas sniegšana un publikācijas.

Papildus lielajām RIS aparatūras un programmu nodrošinājuma izmaksām, no kuģniecības apsaimniekotāju viedokļa, līdz šim datu pārraidīšanu un interneta komunikācijas ar GSM starpniecību ir ierobežojušas augstās komunikāciju izmaksas. Komiteja uzskata, ka direktīvas ieviešanas ietvaros ir jāatbalsta tādas komunikācijas sistēmas, kas vislabāk atbilst iekšzemes kuģniecības vajadzībām un kuru izmantošana ir visrentablākā.

6.   Sekojošo ieteikumu pamatojums

| 6.1 | Lielākais Eiropas Savienības ekonomiskais izaicinājums ir tās izaugsmes potenciāla realizēšana. Šai nolūkā ir jāizstrādā un jāatbalsta ilgtspējīgas izaugsmes koncepcijas. Preču pārvadājumiem ir svarīga loma Kopienu tirgū. Tomēr sakarā ar to, ka neeksistē koherenta satiksmes un transporta politika, tie var sadurties ar lielām grūtībām, kas sevišķi ir saistītas ar ceļu satiksmes pārslogojumu, nepietiekamu sadarbību starp dzelzceļa uzņēmumiem un brīvas tirgus pieejamības trūkumu. |
| --- | --- |

6.1

Lielākais Eiropas Savienības ekonomiskais izaicinājums ir tās izaugsmes potenciāla realizēšana. Šai nolūkā ir jāizstrādā un jāatbalsta ilgtspējīgas izaugsmes koncepcijas. Preču pārvadājumiem ir svarīga loma Kopienu tirgū. Tomēr sakarā ar to, ka neeksistē koherenta satiksmes un transporta politika, tie var sadurties ar lielām grūtībām, kas sevišķi ir saistītas ar ceļu satiksmes pārslogojumu, nepietiekamu sadarbību starp dzelzceļa uzņēmumiem un brīvas tirgus pieejamības trūkumu.

| 6.2 | Eiropas nākotne ir saistīta arī ar ūdeni. Ūdeņiem un kuģu ceļiem mūsu sabiedrībā ir svarīga loma. Eiropas Savienības teritorijā 50 % no visiem iedzīvotājiem dzīvo piekrastes tuvumā vai pie kādas no 15 lielākajām Eiropas upēm. Eiropas Savienībai paplašinoties, Iekšzemes ūdensceļu transports (IUT) spēlēs pat vēl lielāku lomu iekšējā tirgū. Daudzās no jaunajām dalībvalstīm ir kuģojami ūdensceļi, kas tiek izmantoti kravas transportam. Eiropas Komisijas paziņotās politikas ietvaros IUT, kā arī daļa no jauktās transporta sistēmas var spēlēt izšķirošu lomu jauno dalībvalstu integrācijā un to ekonomiskās izaugsmes potenciāla veicināšanā. |
| --- | --- |

6.2

Eiropas nākotne ir saistīta arī ar ūdeni. Ūdeņiem un kuģu ceļiem mūsu sabiedrībā ir svarīga loma. Eiropas Savienības teritorijā 50 % no visiem iedzīvotājiem dzīvo piekrastes tuvumā vai pie kādas no 15 lielākajām Eiropas upēm. Eiropas Savienībai paplašinoties, Iekšzemes ūdensceļu transports (IUT) spēlēs pat vēl lielāku lomu iekšējā tirgū. Daudzās no jaunajām dalībvalstīm ir kuģojami ūdensceļi, kas tiek izmantoti kravas transportam. Eiropas Komisijas paziņotās politikas ietvaros IUT, kā arī daļa no jauktās transporta sistēmas var spēlēt izšķirošu lomu jauno dalībvalstu integrācijā un to ekonomiskās izaugsmes potenciāla veicināšanā.

| 6.3 | Preču pārvadājumu funkcionēšana ir atkarīga no nevainojamas infrastruktūras. Saprātīga esošo kuģu ceļu infrastruktūru uzturēšana un apkope, kā arī trūkumu novēršana ir galvenais priekšnoteikums intermodālu preču pārvadāšanas koncepciju stimulēšanai un iekšzemes kuģniecības lomas palielināšanai. Atbilstošu kuģu ceļu uzturēšanu komiteja uzskata par galveno priekšnoteikumu, bez kura avansētu iekšzemes kuģniecības informācijas dienestu ieviešanai nav tikpat kā nekādas jēgas. Šī pamatnosacījuma neizpilde jau šodien rada problēmas, kas var apdraudēt turpmāko iekšzemes kuģniecības pozīciju attīstību. Tādēļ komiteja aicina dalībvalstis īstenot nepieciešamos pasākumus un piešķirt atbilstošus līdzekļus. |
| --- | --- |

6.3

Preču pārvadājumu funkcionēšana ir atkarīga no nevainojamas infrastruktūras. Saprātīga esošo kuģu ceļu infrastruktūru uzturēšana un apkope, kā arī trūkumu novēršana ir galvenais priekšnoteikums intermodālu preču pārvadāšanas koncepciju stimulēšanai un iekšzemes kuģniecības lomas palielināšanai. Atbilstošu kuģu ceļu uzturēšanu komiteja uzskata par galveno priekšnoteikumu, bez kura avansētu iekšzemes kuģniecības informācijas dienestu ieviešanai nav tikpat kā nekādas jēgas. Šī pamatnosacījuma neizpilde jau šodien rada problēmas, kas var apdraudēt turpmāko iekšzemes kuģniecības pozīciju attīstību. Tādēļ komiteja aicina dalībvalstis īstenot nepieciešamos pasākumus un piešķirt atbilstošus līdzekļus.

7.   Vispārīga rakstura ieteikumi

| 7.1 | Sakarā ar augstākminētajiem iemesliem tiesiskā ietvara ieviešana harmonizētiem iekšzemes kuģniecības informācijas dienestiem Kopienu iekšzemes kuģu ceļu sistēmā ir apsveicama. Harmonizēti informācijas dienesti iekšzemes kuģu ceļu sistēmā, ar priekšnoteikumu, ka tie tiek plašāk akceptēti, var palīdzēt īstenot šai sakarā pasludināto mērķi — Modal Shift orientāciju uz iekšzemes kuģniecību kā alternatīvo transporta veidu ar izaugsmes potenciālu un priekšrocībām drošības un vides aizsardzības ziņā.
  Svarīgākais ekonomikas jautājums, ar ko sastopas Eiropas Savienība, ir izaugsmes potenciālā realizēšana. Tādējādi ir nepieciešams atbalstīt ilgspējīgu izaugsmi. Kravu transports spēlē nozīmīgu lomu iekšējā tirgū. Tomēr šajā aspektā pastāv problēmas visā Eiropā, jo lielie satiksmes sastrēgumi apdraud ekonomikas attīstību visā Eiropas Savienībā. Risinājums ir jārod modālajās pārmaiņās un ilgspējīgā attīstībā, veicinot inteliģento transporta risinājumu pielietojumu.
  Tādējādi ekonomiskā attīstība Eiropā ir atkarīga no spēcīgas un līdzsvarotas transporta politikas, ko nepieciešams pilnībā atzīt Eiropas likumdevējiem.
  Šī iemesla dēļ ir jāizstrādā adekvāti tiesiskie akti un jānodrošina, lai iekšzemes kuģniecības attīstība kļūtu par politisku prioritāti.
  Atsaucoties uz panākumiem, kas sasniegti, novirzot transporta slodzes uz tuvsatiksmes kuģniecību, ar mērķtiecīgu pasākumu palīdzību un ar priekšnoteikumu, ka tiks saņemts politisks atbalsts, līdzīgus panākumus var sasniegt arī iekšzemes kuģniecības jomā. |
| --- | --- |

7.1

Sakarā ar augstākminētajiem iemesliem tiesiskā ietvara ieviešana harmonizētiem iekšzemes kuģniecības informācijas dienestiem Kopienu iekšzemes kuģu ceļu sistēmā ir apsveicama. Harmonizēti informācijas dienesti iekšzemes kuģu ceļu sistēmā, ar priekšnoteikumu, ka tie tiek plašāk akceptēti, var palīdzēt īstenot šai sakarā pasludināto mērķi — Modal Shift orientāciju uz iekšzemes kuģniecību kā alternatīvo transporta veidu ar izaugsmes potenciālu un priekšrocībām drošības un vides aizsardzības ziņā.

Svarīgākais ekonomikas jautājums, ar ko sastopas Eiropas Savienība, ir izaugsmes potenciālā realizēšana. Tādējādi ir nepieciešams atbalstīt ilgspējīgu izaugsmi. Kravu transports spēlē nozīmīgu lomu iekšējā tirgū. Tomēr šajā aspektā pastāv problēmas visā Eiropā, jo lielie satiksmes sastrēgumi apdraud ekonomikas attīstību visā Eiropas Savienībā. Risinājums ir jārod modālajās pārmaiņās un ilgspējīgā attīstībā, veicinot inteliģento transporta risinājumu pielietojumu.

Tādējādi ekonomiskā attīstība Eiropā ir atkarīga no spēcīgas un līdzsvarotas transporta politikas, ko nepieciešams pilnībā atzīt Eiropas likumdevējiem.

Šī iemesla dēļ ir jāizstrādā adekvāti tiesiskie akti un jānodrošina, lai iekšzemes kuģniecības attīstība kļūtu par politisku prioritāti.

Atsaucoties uz panākumiem, kas sasniegti, novirzot transporta slodzes uz tuvsatiksmes kuģniecību, ar mērķtiecīgu pasākumu palīdzību un ar priekšnoteikumu, ka tiks saņemts politisks atbalsts, līdzīgus panākumus var sasniegt arī iekšzemes kuģniecības jomā.

| 7.2 | Labums, ko tautsaimniecība gūst no ceļu satiksmes atslogošanas, iekšzemes kuģniecības integrēšanas intermodālās transporta koncepcijās, attaisno Eiropas telemātikas veicināšanu iekšzemes kuģniecībā un iekšzemes kuģniecības dienestu harmonizāciju. Lai efektīvi īstenotu direktīvas projektā iekļautos pasākumus, EESK sniedz sekojošus ieteikumus, ko uzskata par nepieciešamiem, ieviešot iekšzemes kuģniecības informācijas dienestus:






  — | jau pieņemto tehnisko vadlīniju pārņemšana no citām atbilstošām starptautiskajām organizācijām RIS direktīvas ietvaros; |
| --- | --- | --- |

7.2

Labums, ko tautsaimniecība gūst no ceļu satiksmes atslogošanas, iekšzemes kuģniecības integrēšanas intermodālās transporta koncepcijās, attaisno Eiropas telemātikas veicināšanu iekšzemes kuģniecībā un iekšzemes kuģniecības dienestu harmonizāciju. Lai efektīvi īstenotu direktīvas projektā iekļautos pasākumus, EESK sniedz sekojošus ieteikumus, ko uzskata par nepieciešamiem, ieviešot iekšzemes kuģniecības informācijas dienestus:

—

jau pieņemto tehnisko vadlīniju pārņemšana no citām atbilstošām starptautiskajām organizācijām RIS direktīvas ietvaros;

| — | valstu apņemšanās nodrošināt navigācijā izmantojamas elektroniskās kuģniecības kartes IV un augstākas klases kuģu ceļiem saskaņā ar Eiropas iekšzemes kuģu ceļu klasifikāciju; |
| --- | --- |

—

valstu apņemšanās nodrošināt navigācijā izmantojamas elektroniskās kuģniecības kartes IV un augstākas klases kuģu ceļiem saskaņā ar Eiropas iekšzemes kuģu ceļu klasifikāciju;

| — | datu aizsardzība pret neatbilstošu izmantošanu; |
| --- | --- |

—

datu aizsardzība pret neatbilstošu izmantošanu;

| — | nozares konsultācijas Komisijas izveidotās vai izveidojamās direktīvas īstenošanas komitejas darbības ietvaros. |
| --- | --- |

—

nozares konsultācijas Komisijas izveidotās vai izveidojamās direktīvas īstenošanas komitejas darbības ietvaros.

8.   Īpašas piezīmes

| 8.1 | Nepieciešami perifēri pasākumi, kas papildina direktīvas īstenošanu uz iekšzemes kuģiem.
  Iekšzemes kuģniecības rīcībā vēl nav pietiekamas RIS pielietošanas iespējas, taču iekšzemes kuģniecības informācijas dienestu efektivitāte ir atkarīga no tā, lai kuģniecības apsaimniekotāji tos izmantotu iespējami vairāk. Izstrādāto ģenerālplānu ietvaros ar mērķtiecīgu pasākumu palīdzību jānodrošina šo prasību ievērošana. Šie pasākumi ir saistīti ar:






  — | RIS īstenošanas projekta izstrādāšanu; |
| --- | --- | --- |

8.1

Nepieciešami perifēri pasākumi, kas papildina direktīvas īstenošanu uz iekšzemes kuģiem.

Iekšzemes kuģniecības rīcībā vēl nav pietiekamas RIS pielietošanas iespējas, taču iekšzemes kuģniecības informācijas dienestu efektivitāte ir atkarīga no tā, lai kuģniecības apsaimniekotāji tos izmantotu iespējami vairāk. Izstrādāto ģenerālplānu ietvaros ar mērķtiecīgu pasākumu palīdzību jānodrošina šo prasību ievērošana. Šie pasākumi ir saistīti ar:

—

RIS īstenošanas projekta izstrādāšanu;

| — | kuģniecības apsaimniekotāju stimulēšanu un atbalstīšanu, uzstādot uz kuģiem nepieciešamo aprīkojumu, lai varētu efektīvi izmantot sistēmu atbilstoši direktīvas izvirzītajiem mērķiem; |
| --- | --- |

—

kuģniecības apsaimniekotāju stimulēšanu un atbalstīšanu, uzstādot uz kuģiem nepieciešamo aprīkojumu, lai varētu efektīvi izmantot sistēmu atbilstoši direktīvas izvirzītajiem mērķiem;

| — | rentablu komunikāciju sistēmu attīstības veicināšanu, kas vislabāk atbilst iekšzemes kuģniecības vajadzībām; |
| --- | --- |

—

rentablu komunikāciju sistēmu attīstības veicināšanu, kas vislabāk atbilst iekšzemes kuģniecības vajadzībām;

| — | RIS aparatūras un programmu nodrošinājuma ražošanas izmaksu uzraudzību. |
| --- | --- |

—

RIS aparatūras un programmu nodrošinājuma ražošanas izmaksu uzraudzību.

| 8.2 | EESK iesaka pielietot šos pasākumus, lai efektīvi īstenotu ierosinātās direktīvas. |
| --- | --- |

8.2

EESK iesaka pielietot šos pasākumus, lai efektīvi īstenotu ierosinātās direktīvas.

Briselē, 2004. gada 15. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

prezidente

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Tie ir: DI CESE 48/2002 rev.: Jauktās konsultatīvās komisijas ES/Rumānija 5. sēdē, 2002. gada 23./24. maijā Bukarestē pieņemtie kopīgie secinājumi par tēmu “Donavas kā Transeiropas transporta koridora optimizācija”, referente Dr. Bredima-Savopoulou; EESK atzinums par “Strukturēta sociālā dialoga īstenošana Eiropas kopējos transporta koridoros” OV. C 85; 08.04.2002., referente: Alleweldt kundze; EESK atzinums par tēmu “Transeiropas iekšzemes kuģniecības ceļu tīkla nākotne”, OV. C 80; 2002. gada 3. marts, ziņotājs: Levaux kungs, kā arī EESK atzinums par “Tiekšanās pēc kopīgiem Eiropas normatīviem iekšzemes kuģniecībā”, OV. C 10; 14.01.2004., ziņotājs Simons kungs.

1

Bredima-Savopoulou

Alleweldt

Levaux

Simons

(2)  Piemēram, Nīderlandē, neskatoties uz to, ka ir nepieciešamas investīcijas 35 miljonu eiru apmērā, 2004. gadā ir apturētas investīcijas kuģu ceļu uzturēšanā, lai atbrīvotos no pastāvošās stagnācijas un novērstu tās tālāku attīstīšanos; tomēr nepieciešamie līdzekļi tiks piešķirti tikai 2007. gadā.

2

Vācijā laika posmam no 2000. līdz 2020. gadam nomaiņai paredzētās nepieciešamās investīcijas aprēķinātas 11 miljardu eiru apmērā. Atbilstoši tam ikgadējā summa pārsniedz 500 miljonus eiras, taču Federālajā Satiksmes ceļu plānā laikposmam no 2001. līdz 2005. gadam paredzētā vidējā nepieciešamā summa gadā ir 440 miljoni eiras (Planco slēdziens “Vācu iekšzemes kuģniecības potenciāls un nākotne”, 2003. gada novembris).

Planco

(3)  Visas Donavas valstis jau piedalās RIS pilotprojektos, kas saistīti ar iekšzemes kuģniecības dienestu harmonizēšanu (skat. COMPRIS: Consortium, Operational Management Platform 2002-2005, kur piedalās 44 partneri no 11 valstīm, tai skaitā no Slovākijas, Ungārijas, Rumānijas un Bulgārijas). Ir sagaidāms, ka iekšzemes kuģniecības informācijas dienesti ievērojami modernizēs Donavas kuģniecību (Via Donau: “Strategy and achievements on the implementation of RIS in the Danube region”,13.10.2004.).

3

COMPRIS: Consortium, Operational Management Platform 2002-2005

Via Donau: “Strategy and achievements on the implementation of RIS in the Danube region”,

(4)  ES Enerģētikas un transporta informācija, statistikas dati 2003. g., 3. daļa: Transports, 6. nodaļa:Drošība.

4

ES Enerģētikas un transporta informācija, statistikas dati 2003. g., 3. daļa: Transports, 6. nodaļa:Drošība.

(5)  Royal Haskoning: “Iekšzemes kuģniecības ietekme uz vidi”, 2004. gada 27. janvārī.

5

Royal Haskoning: “Iekšzemes kuģniecības ietekme uz vidi”, 2004. gada 27. janvārī.

---

| 28.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 157/61 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 157/61

---

Atzinums par tēmu Priekšlikums Padomes regulai, ar kuru izveido Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūru un groza Regulu (EK) Nr. 2847/93, ar ko izveido kopējai zivsaimniecības politikai piemērojamu kontroles sistēmu

(COM(2004) 289 galīgā red. — 2004/0108 (CNS))

(2005/C 157/09)

Padome 2004. gada 14. maijā ir nolēmusi saskaņā ar EK dibināšanas līguma 37. pantu apspriesties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par šādu jautājumu: Priekšlikums izstrādāt Padomes regulu, ar kuru izveido Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūru un groza Regulu (EK) Nr. 2847/93, ar ko izveido kopējai zivsaimniecības politikai piemērojamu kontroles sistēmu

Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides aizsardzības specializētās nodaļas, kas atbild par komitejas dokumenta sagatavošanu minētajā jomā, ir pieņēmusi atzinumu 2004. gada 16. novembrī. Ziņojumu sniedza Sarró Iparraguirre kungs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 413. plenārajā sesijā 2004. gada 15. un 16. decembrī (2004. gada 15. decembra sēdē) ar 138 balsīm par, 3 balsīm pret un 7 atturoties ir pieņēmusi šādu atzinumu:

1.   Ievads

| 1.1 | Kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) reforma, kuras galvenais mērķis ir zivsaimniecības resursu saglabāšana un ilgtspējīga izmantošana, stājās spēkā 2003. gada 1. janvārī. Šim nolūkam Kopienas zivsaimniecības nozares un dalībvalstu vajadzībām ir izveidots obligātu noteikumu kopums. |
| --- | --- |

1.1

Kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) reforma, kuras galvenais mērķis ir zivsaimniecības resursu saglabāšana un ilgtspējīga izmantošana, stājās spēkā 2003. gada 1. janvārī. Šim nolūkam Kopienas zivsaimniecības nozares un dalībvalstu vajadzībām ir izveidots obligātu noteikumu kopums.

| 1.2 | Regulas 2371/2002 (1), ar ko reglamentē Kopienas zivsaimniecības kontroles un pārbaudes sistēmu, V nodaļā ir skaidri noteikti dalībvalstu un Eiropas Komisijas pienākumi, kā arī izklāstīti tie sadarbības un koordinēšanas mehānismi, kam jādarbojas starp dalībvalstīm un starp dalībvalstīm un Eiropas Komisiju, lai nodrošinātu KZP noteikumu izpildi. |
| --- | --- |

1.2

Regulas 2371/2002 (1), ar ko reglamentē Kopienas zivsaimniecības kontroles un pārbaudes sistēmu, V nodaļā ir skaidri noteikti dalībvalstu un Eiropas Komisijas pienākumi, kā arī izklāstīti tie sadarbības un koordinēšanas mehānismi, kam jādarbojas starp dalībvalstīm un starp dalībvalstīm un Eiropas Komisiju, lai nodrošinātu KZP noteikumu izpildi.

| 1.3 | Eiropas Komisija uzskata, ka dalībvalstīm KZP noteikumu ieviešanā nepieciešama stabila darbības kontroles un pārbaudes struktūra Kopienas līmenī, pietiekami kontroles un pārbaudes līdzekļi un atbilstoša stratēģija minēto līdzekļu saskaņotai izvietošanai. |
| --- | --- |

1.3

Eiropas Komisija uzskata, ka dalībvalstīm KZP noteikumu ieviešanā nepieciešama stabila darbības kontroles un pārbaudes struktūra Kopienas līmenī, pietiekami kontroles un pārbaudes līdzekļi un atbilstoša stratēģija minēto līdzekļu saskaņotai izvietošanai.

| 1.4 | Ar šā jaunā priekšlikuma par regulas (2) izstrādi starpniecību Eiropas Komisija vēlas izveidot Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūru (še turpmāk — “aģentūru”), kā Kopienas specializētu tehnisko struktūru, kas nodrošina kopējās zivsaimniecības politikas normu vienotu un faktisku piemērošanu dalībvalstīs, organizē dalībvalstu darbības saskaņošanu attiecībā uz zvejniecības uzraudzību un kontroli un veicina dalībvalstu savstarpēju sadarbību. |
| --- | --- |

1.4

Ar šā jaunā priekšlikuma par regulas (2) izstrādi starpniecību Eiropas Komisija vēlas izveidot Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūru (še turpmāk — “aģentūru”), kā Kopienas specializētu tehnisko struktūru, kas nodrošina kopējās zivsaimniecības politikas normu vienotu un faktisku piemērošanu dalībvalstīs, organizē dalībvalstu darbības saskaņošanu attiecībā uz zvejniecības uzraudzību un kontroli un veicina dalībvalstu savstarpēju sadarbību.

| 1.5 | Eiropas Komisija tādēļ ierosina, ka aģentūrai jākoordinē kontrole un pārbaude, ko veic dalībvalstis, atbilstoši Kopienas kontroles un pārbaudes saistībām; jāsaskaņo dalībvalstu apvienoto kontroles un pārbaudes līdzekļu izvietošana; jāpalīdz dalībvalstīm sniegt Komisijai un trešām personām ziņojumus par zvejas darbību un kontroles un pārbaudes pasākumiem; un jāpalīdz dalībvalstīm izpildīt to uzdevumus un saistības saskaņā ar kopējās zivsaimniecības politikas normām. |
| --- | --- |

1.5

Eiropas Komisija tādēļ ierosina, ka aģentūrai jākoordinē kontrole un pārbaude, ko veic dalībvalstis, atbilstoši Kopienas kontroles un pārbaudes saistībām; jāsaskaņo dalībvalstu apvienoto kontroles un pārbaudes līdzekļu izvietošana; jāpalīdz dalībvalstīm sniegt Komisijai un trešām personām ziņojumus par zvejas darbību un kontroles un pārbaudes pasākumiem; un jāpalīdz dalībvalstīm izpildīt to uzdevumus un saistības saskaņā ar kopējās zivsaimniecības politikas normām.

| 1.6 | Komisija ierosina arī to, ka aģentūra var sniegt dalībvalstīm ar līgumiem saistītus pakalpojumus pēc dalībvalstu lūguma un uz to rēķina, palīdzēt dalībvalstīm inspektoru apmācībā, uzņemties tādu preču un pakalpojumu vienotu iegādi, kas attiecas uz kontroles un pārbaudes pasākumiem, un koordinēt dalībvalstu darbību kopīgu eksperimentālu projektu īstenošanā. |
| --- | --- |

1.6

Komisija ierosina arī to, ka aģentūra var sniegt dalībvalstīm ar līgumiem saistītus pakalpojumus pēc dalībvalstu lūguma un uz to rēķina, palīdzēt dalībvalstīm inspektoru apmācībā, uzņemties tādu preču un pakalpojumu vienotu iegādi, kas attiecas uz kontroles un pārbaudes pasākumiem, un koordinēt dalībvalstu darbību kopīgu eksperimentālu projektu īstenošanā.

| 1.7 | Priekšlikumā par regulas izstrādi paredzēts, ka aģentūra būs Kopienas publiska struktūra ar juridiskas personas statusu. Komisija ierosina izveidot aģentūras administrāciju, kurā ir viens pārstāvis no katras dalībvalsts, kuras kuģi veic zvejas darbību saistībā ar jūras dzīvajiem resursiem, un četri Komisijas pārstāvji, kā arī Komisijas iecelti četri zivju rūpniecības nozares pārstāvji. Aģentūrai būs arī izpilddirektors. |
| --- | --- |

1.7

Priekšlikumā par regulas izstrādi paredzēts, ka aģentūra būs Kopienas publiska struktūra ar juridiskas personas statusu. Komisija ierosina izveidot aģentūras administrāciju, kurā ir viens pārstāvis no katras dalībvalsts, kuras kuģi veic zvejas darbību saistībā ar jūras dzīvajiem resursiem, un četri Komisijas pārstāvji, kā arī Komisijas iecelti četri zivju rūpniecības nozares pārstāvji. Aģentūrai būs arī izpilddirektors.

| 1.8 | Komisija ir paredzējusi, ka aģentūru finansē, izmantojot Kopienas ieguldījumu, maksu par pakalpojumiem, ko aģentūra sniedz dalībvalstīm, un maksu par publikācijām, apmācību un/vai citiem aģentūras sniegtiem pakalpojumiem. |
| --- | --- |

1.8

Komisija ir paredzējusi, ka aģentūru finansē, izmantojot Kopienas ieguldījumu, maksu par pakalpojumiem, ko aģentūra sniedz dalībvalstīm, un maksu par publikācijām, apmācību un/vai citiem aģentūras sniegtiem pakalpojumiem.

| 1.9 | Visbeidzot, Komisija paredz, ka aģentūra uzsāks darbu 2006. gadā, tās budžets būs 4,9 miljonu eiru un darbinieku kopskaits pirmajā gadā — 38, kas attiecīgi paaugstināsies līdz 5,2 miljoniem eiru un 49 personāla locekļiem 2007. gadā. Aģentūras mītne būs Spānijā. |
| --- | --- |

1.9

Visbeidzot, Komisija paredz, ka aģentūra uzsāks darbu 2006. gadā, tās budžets būs 4,9 miljonu eiru un darbinieku kopskaits pirmajā gadā — 38, kas attiecīgi paaugstināsies līdz 5,2 miljoniem eiru un 49 personāla locekļiem 2007. gadā. Aģentūras mītne būs Spānijā.

2.   Vispārējas piezīmes

| 2.1 | Komisijas paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam “Virzība uz vienotu un efektīvu kopējās zivsaimniecības politikas īstenošanu” (3) ir paredzēts pirms Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūras (“aģentūras”) izveides sadarbībā ar dalībvalstīm izstrādāt tehniski ekonomisko pamatojumu. Komisija ir iesniegusi ierosināto regulu bez šāda iepriekšēja tehniski ekonomiskā pamatojuma. EESK ar nožēlu atzīmē minēto faktu. |
| --- | --- |

2.1

Komisijas paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam “Virzība uz vienotu un efektīvu kopējās zivsaimniecības politikas īstenošanu” (3) ir paredzēts pirms Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūras (“aģentūras”) izveides sadarbībā ar dalībvalstīm izstrādāt tehniski ekonomisko pamatojumu. Komisija ir iesniegusi ierosināto regulu bez šāda iepriekšēja tehniski ekonomiskā pamatojuma. EESK ar nožēlu atzīmē minēto faktu.

| 2.2 | EESK atbalsta Eiropas Komisijas priekšlikumu par aģentūras izveidi un tās mērķus attiecībā uz KZP efektīvu īstenošanu un vienotu inspicēšanu un ieviešanu visā Kopienā. EESK apzinās KZP normu vienotas un faktiskas izpildes vajadzību, tomēr uzskata, ka šajā nolūkā zivsaimniecības nozarē jāakceptē un jāizprot minētās normas. Lai to panāktu, nozare no paša sākuma ir jāiesaista lēmumu pieņemšanā, sākot ar sadarbību tādu zinātnisku rekomendāciju izstrādē, uz kurām pamatojas zivsaimniecības resursu saglabāšanas stratēģija un pasākumi. EESK tādēļ uzskata, ka aģentūrai jākoncentrējas arī uz to, lai pētītu, kā pilnveidot zinātniskās rekomendācijas, un veicinātu nozares iesaisti šādu rekomendāciju izstrādē. Pēdējais minētais punkts jāiekļauj aģentūras uzdevumos, kas sīki izklāstīti priekšlikuma par regulas izstrādi 4. pantā. |
| --- | --- |

2.2

EESK atbalsta Eiropas Komisijas priekšlikumu par aģentūras izveidi un tās mērķus attiecībā uz KZP efektīvu īstenošanu un vienotu inspicēšanu un ieviešanu visā Kopienā. EESK apzinās KZP normu vienotas un faktiskas izpildes vajadzību, tomēr uzskata, ka šajā nolūkā zivsaimniecības nozarē jāakceptē un jāizprot minētās normas. Lai to panāktu, nozare no paša sākuma ir jāiesaista lēmumu pieņemšanā, sākot ar sadarbību tādu zinātnisku rekomendāciju izstrādē, uz kurām pamatojas zivsaimniecības resursu saglabāšanas stratēģija un pasākumi. EESK tādēļ uzskata, ka aģentūrai jākoncentrējas arī uz to, lai pētītu, kā pilnveidot zinātniskās rekomendācijas, un veicinātu nozares iesaisti šādu rekomendāciju izstrādē. Pēdējais minētais punkts jāiekļauj aģentūras uzdevumos, kas sīki izklāstīti priekšlikuma par regulas izstrādi 4. pantā.

| 2.3 | Ņemot vērā, ka aģentūra būs pirmā institūcija, kas paredzēta vienīgi ar zivsaimniecību saistītu jautājumu risināšanai, komiteja uzskata, ka regulas projektā jāparedz iespēja aģentūras pilnvaru paplašināšanai nākotnē. |
| --- | --- |

2.3

Ņemot vērā, ka aģentūra būs pirmā institūcija, kas paredzēta vienīgi ar zivsaimniecību saistītu jautājumu risināšanai, komiteja uzskata, ka regulas projektā jāparedz iespēja aģentūras pilnvaru paplašināšanai nākotnē.

| 2.4 | Tālab EESK uzskata, ka aģentūra varētu sniegt dalībvalstīm un Komisijai tehniskas un zinātniskas konsultācijas saistībā ar kopējās zivsaimniecības politikas normu faktisko izpildi, jo īpaši attiecībā uz ierosināto pārbaudes un kontroles pasākumu efektivitāti. Tādēļ aģentūrai varētu uzdot veicināt inspektoru un speciālistu kontroles jomā apmācību un izveidot speciālu mācību centru. Visbeidzot, aģentūrai jāatbalsta centieni soda sankciju saskaņošanā dažādās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

2.4

Tālab EESK uzskata, ka aģentūra varētu sniegt dalībvalstīm un Komisijai tehniskas un zinātniskas konsultācijas saistībā ar kopējās zivsaimniecības politikas normu faktisko izpildi, jo īpaši attiecībā uz ierosināto pārbaudes un kontroles pasākumu efektivitāti. Tādēļ aģentūrai varētu uzdot veicināt inspektoru un speciālistu kontroles jomā apmācību un izveidot speciālu mācību centru. Visbeidzot, aģentūrai jāatbalsta centieni soda sankciju saskaņošanā dažādās dalībvalstīs.

| 2.5 | Ierosinātajā Padomes regulā ir paredzēts, ka aģentūras veiktā darbības koordinācija attieksies uz tādas zvejas inspicēšanu un kontroli līdz pat zivsaimniecības produktu pirmajam tirdzniecības posmam, ko veic Kopienas zvejas kuģi dalībvalstu teritorijā vai Kopienas ūdeņos, vai ārpus Kopienas ūdeņiem. EESK uzskata, ka jāpaplašina aģentūras kompetence darbības koordinēšanā. Pirmkārt, tajā jāiekļauj inspicēšana un kontrole ne tikai līdz zivsaimniecības produktu pirmajam tirdzniecības posmam, bet gan visā lauksaimniecības produktu ķēdē no brīža, kad zivis ir noķertas, līdz tam, kamēr tās nonāk pie galapatērētāja. Otrkārt, aģentūras pienākumos jāietver to zivsaimniecības produktu kontroles koordinēšana, ko piegādā zvejas kuģi, kuri peld ar trešās valsts karogu, jo īpaši kuģi, kas praktizē nelikumīgu, neziņotu un nereglamentētu zveju. |
| --- | --- |

2.5

Ierosinātajā Padomes regulā ir paredzēts, ka aģentūras veiktā darbības koordinācija attieksies uz tādas zvejas inspicēšanu un kontroli līdz pat zivsaimniecības produktu pirmajam tirdzniecības posmam, ko veic Kopienas zvejas kuģi dalībvalstu teritorijā vai Kopienas ūdeņos, vai ārpus Kopienas ūdeņiem. EESK uzskata, ka jāpaplašina aģentūras kompetence darbības koordinēšanā. Pirmkārt, tajā jāiekļauj inspicēšana un kontrole ne tikai līdz zivsaimniecības produktu pirmajam tirdzniecības posmam, bet gan visā lauksaimniecības produktu ķēdē no brīža, kad zivis ir noķertas, līdz tam, kamēr tās nonāk pie galapatērētāja. Otrkārt, aģentūras pienākumos jāietver to zivsaimniecības produktu kontroles koordinēšana, ko piegādā zvejas kuģi, kuri peld ar trešās valsts karogu, jo īpaši kuģi, kas praktizē nelikumīgu, neziņotu un nereglamentētu zveju.

| 2.6 | EESK uzskata par ļoti vēlamu to, ka aģentūrai jāsniedz palīdzība gan Kopienai, gan dalībvalstīm to attiecībās ar trešām valstīm un reģionālajām zivsaimniecības organizācijām, jo īpaši ar minētajām organizācijām, tādēļ, ka šāda darbība palīdzēs ilglaicīgi saglabāt un izmantot zivju resursus minēto trešo valstu ūdeņos un starptautiskajos ūdeņos. EESK tādēļ uzskata, ka budžetā jāparedz pietiekami finanšu līdzekļi aģentūrai, lai tā izpildītu iepriekš minēto uzdevumu, tādējādi veicinot zivsaimniecības noturīgu attīstību. |
| --- | --- |

2.6

EESK uzskata par ļoti vēlamu to, ka aģentūrai jāsniedz palīdzība gan Kopienai, gan dalībvalstīm to attiecībās ar trešām valstīm un reģionālajām zivsaimniecības organizācijām, jo īpaši ar minētajām organizācijām, tādēļ, ka šāda darbība palīdzēs ilglaicīgi saglabāt un izmantot zivju resursus minēto trešo valstu ūdeņos un starptautiskajos ūdeņos. EESK tādēļ uzskata, ka budžetā jāparedz pietiekami finanšu līdzekļi aģentūrai, lai tā izpildītu iepriekš minēto uzdevumu, tādējādi veicinot zivsaimniecības noturīgu attīstību.

| 2.7 | EESK piekrīt ierosinātās regulas 6. pantā izteiktajam nodomam par Kopienas Zivsaimniecības centra izveidi, lai organizētu kopīgu kontroles un pārbaudes pasākumu operatīvo koordinēšanu. EESK tomēr uzskata, ka minētajā regulā jāuzskaita šāda centra pienākumi, lai izvairītos no dalībvalstu pilnvaru dublēšanās. Komiteja arī uzskata, ka aģentūrai, uzsākot darbību, jāievēro Padomes priekšlikuma 33. pantā minētās konfidencialitātes normas. |
| --- | --- |

2.7

EESK piekrīt ierosinātās regulas 6. pantā izteiktajam nodomam par Kopienas Zivsaimniecības centra izveidi, lai organizētu kopīgu kontroles un pārbaudes pasākumu operatīvo koordinēšanu. EESK tomēr uzskata, ka minētajā regulā jāuzskaita šāda centra pienākumi, lai izvairītos no dalībvalstu pilnvaru dublēšanās. Komiteja arī uzskata, ka aģentūrai, uzsākot darbību, jāievēro Padomes priekšlikuma 33. pantā minētās konfidencialitātes normas.

| 2.8 | EESK uzskata, ka Komisijas priekšlikuma III nodaļā norādītajam kopīgo dislokācijas plānu veidam ir izšķiroša nozīme kontroles politikas efektīvā, vienotā un līdzsvarotā īstenošanā dažādajās dalībvalstīs. EESK ir apmierināta ar minēto kopīgo dislokācijas plānu saturu un to pieņemšanas, īstenošanas un novērtēšanas procedūrām, un uzskata, ka dalībvalstīm jāstrādā ciešā sadarbība ar aģentūru, lai tās realizētu. |
| --- | --- |

2.8

EESK uzskata, ka Komisijas priekšlikuma III nodaļā norādītajam kopīgo dislokācijas plānu veidam ir izšķiroša nozīme kontroles politikas efektīvā, vienotā un līdzsvarotā īstenošanā dažādajās dalībvalstīs. EESK ir apmierināta ar minēto kopīgo dislokācijas plānu saturu un to pieņemšanas, īstenošanas un novērtēšanas procedūrām, un uzskata, ka dalībvalstīm jāstrādā ciešā sadarbība ar aģentūru, lai tās realizētu.

| 2.9 | Komiteja uzskata, ka ierosinātajā regulā paredzētajai katra dislokācijas plāna efektivitātes ikgadējai novērtēšanai ir izšķiroša nozīme, lai noteiktu, vai dažādās flotes pienācīgi ievēro esošos saglabāšanas un kontroles noteikumus. |
| --- | --- |

2.9

Komiteja uzskata, ka ierosinātajā regulā paredzētajai katra dislokācijas plāna efektivitātes ikgadējai novērtēšanai ir izšķiroša nozīme, lai noteiktu, vai dažādās flotes pienācīgi ievēro esošos saglabāšanas un kontroles noteikumus.

| 2.10 | EESK piekrīt priekšlikumam izveidot Komisijas, aģentūras un dalībvalstu kompetento iestāžu savstarpējas informācijas apmaiņas tīklu, tomēr uzskata, ka pašai aģentūrai un arī Komisijai jābūt īpaši modrai, lai nodrošinātu iegūto un paziņoto datu konfidencialitāti tāpat, kā tas jādara dalībvalstīm saskaņā ar ierosinātās regulas 17. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

2.10

EESK piekrīt priekšlikumam izveidot Komisijas, aģentūras un dalībvalstu kompetento iestāžu savstarpējas informācijas apmaiņas tīklu, tomēr uzskata, ka pašai aģentūrai un arī Komisijai jābūt īpaši modrai, lai nodrošinātu iegūto un paziņoto datu konfidencialitāti tāpat, kā tas jādara dalībvalstīm saskaņā ar ierosinātās regulas 17. panta 2. punktu.

| 2.11 | Attiecībā uz aģentūras iekšējo struktūru un darbību regulas priekšlikumā ir paredzēts, ka aģentūra ir Kopienas publiska struktūra ar juridiskās personas statusu. EESK pilnībā piekrīt minētajam formulējumam tādēļ, ka aģentūrai ir jābūt tādai institūcijai, kas kalpo visai Kopienai, darbojas pilnīgi pārredzami un kuru nevar ietekmēt Komisijas vai dalībvalstu īpašas intereses. Komiteja tādēļ ir nobažījusies par neskaidrību attiecībā uz to, kā aģentūra iecels savas amatpersonas — vai tās norīkos vai komandēs pagaidu darbā Komisija vai dalībvalstis. |
| --- | --- |

2.11

Attiecībā uz aģentūras iekšējo struktūru un darbību regulas priekšlikumā ir paredzēts, ka aģentūra ir Kopienas publiska struktūra ar juridiskās personas statusu. EESK pilnībā piekrīt minētajam formulējumam tādēļ, ka aģentūrai ir jābūt tādai institūcijai, kas kalpo visai Kopienai, darbojas pilnīgi pārredzami un kuru nevar ietekmēt Komisijas vai dalībvalstu īpašas intereses. Komiteja tādēļ ir nobažījusies par neskaidrību attiecībā uz to, kā aģentūra iecels savas amatpersonas — vai tās norīkos vai komandēs pagaidu darbā Komisija vai dalībvalstis.

| 2.12 | Attiecībā uz aģentūras darbiniekiem ieteicams piemērot Eiropas Kopienu Amatpersonu nolikumu, Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbinātības noteikumus un Eiropas Kopienu institūciju kopīgi pieņemtos noteikumus, tāpat ieteicams arī skaidri noteikt aģentūras un tās darbinieku līgumiskās un ārpuslīguma saistības pienākumu izpildē. Bez tam komiteja akceptē to, ka domstarpības par tāda kaitējuma atlīdzināšanu, kas izriet no aģentūras līgumiskajām saistībām, ir Eiropas Kopienu Tiesas piekritībā. |
| --- | --- |

2.12

Attiecībā uz aģentūras darbiniekiem ieteicams piemērot Eiropas Kopienu Amatpersonu nolikumu, Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbinātības noteikumus un Eiropas Kopienu institūciju kopīgi pieņemtos noteikumus, tāpat ieteicams arī skaidri noteikt aģentūras un tās darbinieku līgumiskās un ārpuslīguma saistības pienākumu izpildē. Bez tam komiteja akceptē to, ka domstarpības par tāda kaitējuma atlīdzināšanu, kas izriet no aģentūras līgumiskajām saistībām, ir Eiropas Kopienu Tiesas piekritībā.

| 2.13 | Aģentūras strukturālais pamats, kā Komisija noteikusi 25. pantā, tāpat kā jebkurā publiskā vai privātā uzņēmumā ir Valde. EESK jo īpaši atzīmē Valdes pārmērīgo atkarību no Komisijas, kurai ir desmit balsis pret vienu katras tās dalībvalsts balsi, kuras zvejas kuģi veic zvejas darbību saistībā ar jūras dzīvajiem resursiem. Dalībvalstu balsu maksimālais kopskaits būs divdesmit, kas nozīmē, ka Komisija bez grūtībām varēs uzspiest savus lēmumus. EESK uzskata, ka Komisijas pārstāvjiem katram jāpiešķir viena balss tāpat kā dalībvalstu pārstāvjiem. |
| --- | --- |

2.13

Aģentūras strukturālais pamats, kā Komisija noteikusi 25. pantā, tāpat kā jebkurā publiskā vai privātā uzņēmumā ir Valde. EESK jo īpaši atzīmē Valdes pārmērīgo atkarību no Komisijas, kurai ir desmit balsis pret vienu katras tās dalībvalsts balsi, kuras zvejas kuģi veic zvejas darbību saistībā ar jūras dzīvajiem resursiem. Dalībvalstu balsu maksimālais kopskaits būs divdesmit, kas nozīmē, ka Komisija bez grūtībām varēs uzspiest savus lēmumus. EESK uzskata, ka Komisijas pārstāvjiem katram jāpiešķir viena balss tāpat kā dalībvalstu pārstāvjiem.

| 2.14 | Bez tam Komisija ierosina iecelt Valdē četrus zivsaimniecības nozares pārstāvjus bez balsstiesībām. EESK uzskata, ka Komisijas piedāvātais nozares pārstāvju skaits ir pārmērīgi mazs un ir jāpalielina vismaz līdz astoņiem, īpaši norādot, ka minētie pārstāvji jāizvirza Eiropas darba devēju un darba ņēmēju organizācijām, kā arī viņiem jāpiešķir balsstiesības. EESK uzskata, ka ierosinātajā regulā jānosaka kritēriji, atbilstība kuriem ir obligāta, lai nozares pārstāvji iegūtu vietu Valdē. Ierosinātajā regulā jāparedz arī tas, ka nozares pārstāvjiem ir tiesības iecelt Valdē vietniekus. |
| --- | --- |

2.14

Bez tam Komisija ierosina iecelt Valdē četrus zivsaimniecības nozares pārstāvjus bez balsstiesībām. EESK uzskata, ka Komisijas piedāvātais nozares pārstāvju skaits ir pārmērīgi mazs un ir jāpalielina vismaz līdz astoņiem, īpaši norādot, ka minētie pārstāvji jāizvirza Eiropas darba devēju un darba ņēmēju organizācijām, kā arī viņiem jāpiešķir balsstiesības. EESK uzskata, ka ierosinātajā regulā jānosaka kritēriji, atbilstība kuriem ir obligāta, lai nozares pārstāvji iegūtu vietu Valdē. Ierosinātajā regulā jāparedz arī tas, ka nozares pārstāvjiem ir tiesības iecelt Valdē vietniekus.

| 2.15 | Komisija ierosina, ka Valdes sēdes sasauc tās priekšsēdētājs un ka Valdes sēdes parasti notiek vienreiz gadā vai pēc priekšsēdētāja ierosmes, vai pēc Komisijas vai valdē pārstāvēto dalībvalstu vienas trešdaļas lūguma. EESK uzskata, ka priekšlikumā jāparedz formulējums “aģentūras Valdes locekļu vienas trešdaļas lūguma tādēļ”, ka nozares pārstāvjiem arī varētu būt iemesli, lai vēlētos sasaukt Valdes sēdi. |
| --- | --- |

2.15

Komisija ierosina, ka Valdes sēdes sasauc tās priekšsēdētājs un ka Valdes sēdes parasti notiek vienreiz gadā vai pēc priekšsēdētāja ierosmes, vai pēc Komisijas vai valdē pārstāvēto dalībvalstu vienas trešdaļas lūguma. EESK uzskata, ka priekšlikumā jāparedz formulējums “aģentūras Valdes locekļu vienas trešdaļas lūguma tādēļ”, ka nozares pārstāvjiem arī varētu būt iemesli, lai vēlētos sasaukt Valdes sēdi.

| 2.16 | Regulas projekta 27. panta 4. punktā ir paredzēts, ka konfidenciāla jautājuma vai interešu konflikta gadījumā Valde var izlemt izskatīt konkrētus dienas kārtības jautājumus, tiem Valdes locekļiem, kurus Komisija iecēlusi kā zivsaimniecības nozares pārstāvjus, klāt neesot. EESK ierosina svītrot minēto punktu tādēļ, ka praktiski tas radīs ievērojamus ierobežojumus saistībā ar zivsaimniecības nozares pārstāvju dalību Valdes sēdēs. |
| --- | --- |

2.16

Regulas projekta 27. panta 4. punktā ir paredzēts, ka konfidenciāla jautājuma vai interešu konflikta gadījumā Valde var izlemt izskatīt konkrētus dienas kārtības jautājumus, tiem Valdes locekļiem, kurus Komisija iecēlusi kā zivsaimniecības nozares pārstāvjus, klāt neesot. EESK ierosina svītrot minēto punktu tādēļ, ka praktiski tas radīs ievērojamus ierobežojumus saistībā ar zivsaimniecības nozares pārstāvju dalību Valdes sēdēs.

| 2.17 | Viens no pienākumiem, ko ierosinātā regula paredz Valdei, ir pienākums sagatavot vispārēju ziņojumu par aģentūras darbību iepriekšējā gadā un par darba programmām nākamajam gadam, ko nosūtīs Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai, Revīzijas palātai un dalībvalstīm. Lielākas pārredzamības labad un lai ciešāk iesaistītu zivsaimniecības nozari, EESK uzskata, ka jāparedz pienākums nosūtīt minēto ziņojumu arī Padomdevējai komitejai zivsaimniecības un akvakultūras jomā (ACFA). |
| --- | --- |

2.17

Viens no pienākumiem, ko ierosinātā regula paredz Valdei, ir pienākums sagatavot vispārēju ziņojumu par aģentūras darbību iepriekšējā gadā un par darba programmām nākamajam gadam, ko nosūtīs Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai, Revīzijas palātai un dalībvalstīm. Lielākas pārredzamības labad un lai ciešāk iesaistītu zivsaimniecības nozari, EESK uzskata, ka jāparedz pienākums nosūtīt minēto ziņojumu arī Padomdevējai komitejai zivsaimniecības un akvakultūras jomā (ACFA).

| 2.18 | Ierosinātās regulas 29. pantā ir noteikts, ka zivsaimniecības pārstāvjiem Valdē jāiesniedz interešu deklarācija, norādot interešu, kas varētu ierobežot viņu neatkarību, neesamību vai jebkādas tiešas vai netiešas intereses, kuras varētu uzskatīt par neatkarību ierobežojošām. EESK uzskata, ka minētā interešu deklarācija ir nepareiza un nevajadzīga, ņemot vērā to, ka ikvienam nozares pārstāvim, kurš darbojas minētajā jomā un kuru varētu izraudzīties kā Valdes locekli, būs tieša ieinteresētība zivsaimniecībā, kas varētu ierobežot viņa/viņas neatkarību. Ja būs jāiesniedz interešu deklarācija, tas būs jādara arī pārējiem Valdes locekļiem. |
| --- | --- |

2.18

Ierosinātās regulas 29. pantā ir noteikts, ka zivsaimniecības pārstāvjiem Valdē jāiesniedz interešu deklarācija, norādot interešu, kas varētu ierobežot viņu neatkarību, neesamību vai jebkādas tiešas vai netiešas intereses, kuras varētu uzskatīt par neatkarību ierobežojošām. EESK uzskata, ka minētā interešu deklarācija ir nepareiza un nevajadzīga, ņemot vērā to, ka ikvienam nozares pārstāvim, kurš darbojas minētajā jomā un kuru varētu izraudzīties kā Valdes locekli, būs tieša ieinteresētība zivsaimniecībā, kas varētu ierobežot viņa/viņas neatkarību. Ja būs jāiesniedz interešu deklarācija, tas būs jādara arī pārējiem Valdes locekļiem.

| 2.19 | EESK ir nobažījusies arī par pārmērīgajām lēmumu pieņemšanas pilnvarām, kādas Komisijai būs attiecībā uz izpilddirektora izraudzīšanos, iecelšanu un darbības veida noteikšanu, kā arī attiecībā uz minētās personas atcelšanu no amata. Ierosinātās regulas 31. pantā tādēļ jānosaka, ka izpilddirektora atcelšanai no amata tāpat iecelšanai amatā nepieciešamas divas trešdaļas Valdes locekļu balsu vairākuma. EESK uzskata, ka izpilddirektora amata iespējamo kandidātu saraksts iepriekš jānosūta ACFA, lai minētā struktūra var sniegt nesaistošu atzinumu par kandidātiem. |
| --- | --- |

2.19

EESK ir nobažījusies arī par pārmērīgajām lēmumu pieņemšanas pilnvarām, kādas Komisijai būs attiecībā uz izpilddirektora izraudzīšanos, iecelšanu un darbības veida noteikšanu, kā arī attiecībā uz minētās personas atcelšanu no amata. Ierosinātās regulas 31. pantā tādēļ jānosaka, ka izpilddirektora atcelšanai no amata tāpat iecelšanai amatā nepieciešamas divas trešdaļas Valdes locekļu balsu vairākuma. EESK uzskata, ka izpilddirektora amata iespējamo kandidātu saraksts iepriekš jānosūta ACFA, lai minētā struktūra var sniegt nesaistošu atzinumu par kandidātiem.

| 2.20 | Aģentūras budžets vismaz dažus pirmos gadus pēc tās izveidošanas jānodrošina galvenokārt no Kopienas ieguldījuma Eiropas Savienības kopbudžetā tādēļ, ka pārējie divi ienākumu avoti — maksa par aģentūras sniegtajiem pakalpojumiem dalībvalstīm un maksa par publikācijām vai apmācību — var būt reāli izmantojami tikai pēc zināma laika posma. Komiteja uzskata, ka aģentūras pirmajos trīs darbības gados budžetam jābūt saprātīgi elastīgam, bet Komisijas priekšlikums šķiet pārāk ierobežojošs. |
| --- | --- |

2.20

Aģentūras budžets vismaz dažus pirmos gadus pēc tās izveidošanas jānodrošina galvenokārt no Kopienas ieguldījuma Eiropas Savienības kopbudžetā tādēļ, ka pārējie divi ienākumu avoti — maksa par aģentūras sniegtajiem pakalpojumiem dalībvalstīm un maksa par publikācijām vai apmācību — var būt reāli izmantojami tikai pēc zināma laika posma. Komiteja uzskata, ka aģentūras pirmajos trīs darbības gados budžetam jābūt saprātīgi elastīgam, bet Komisijas priekšlikums šķiet pārāk ierobežojošs.

| 2.21 | EESK atbalsta regulas projektā izklāstīto budžeta izpildes un kontroles sistēmu, jo īpaši Revīzijas palātas veikto aģentūras gada pārskatu provizorisko pārbaudi un Regulas (EK) Nr. 1073/1999 (4) par krāpšanas, korupcijas un citu nelikumīgu darbību apkarošanu noteikumu neierobežotu piemērošanu aģentūrai. Būtiska nozīme ir tam, ka aģentūra pievienojas 1999. gada 25. maija Starpinstitūciju nolīgumam par Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) veiktajām iekšējām izmeklēšanām. |
| --- | --- |

2.21

EESK atbalsta regulas projektā izklāstīto budžeta izpildes un kontroles sistēmu, jo īpaši Revīzijas palātas veikto aģentūras gada pārskatu provizorisko pārbaudi un Regulas (EK) Nr. 1073/1999 (4) par krāpšanas, korupcijas un citu nelikumīgu darbību apkarošanu noteikumu neierobežotu piemērošanu aģentūrai. Būtiska nozīme ir tam, ka aģentūra pievienojas 1999. gada 25. maija Starpinstitūciju nolīgumam par Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) veiktajām iekšējām izmeklēšanām.

| 2.22 | Regulas priekšlikumā paredzēts grozīt Regulu (EK) Nr. 2847/93 (5), ar ko izveido kopējai zivsaimniecības politikai piemērojamu kontroles sistēmu, aizstājot 34. panta c) apakšpunktu, kurā noteikts, ka Komisijas paredzētās zivsaimniecības kontroles un pārbaudes sistēmas nevar piemērot ilgāk par diviem gadiem un ka noteikt atbilstīgus pasākumus saistībā ar cilvēkresursiem un materiālajiem resursiem ir dalībvalstu pienākums. Ar priekšlikumā paredzēto grozījumu iepriekš minēto termiņu pagarina līdz trim gadiem vai uz jebkādu laika posmu, kas šajā nolūkā noteikts attiecīgajā sanācijas plānā, tajā ir noteikts, ka dalībvalstis īsteno atbilstošās programmas, pamatojoties uz kopīgajiem dislokācijas plāniem. EESK apstiprina minēto grozījumu. |
| --- | --- |

2.22

Regulas priekšlikumā paredzēts grozīt Regulu (EK) Nr. 2847/93 (5), ar ko izveido kopējai zivsaimniecības politikai piemērojamu kontroles sistēmu, aizstājot 34. panta c) apakšpunktu, kurā noteikts, ka Komisijas paredzētās zivsaimniecības kontroles un pārbaudes sistēmas nevar piemērot ilgāk par diviem gadiem un ka noteikt atbilstīgus pasākumus saistībā ar cilvēkresursiem un materiālajiem resursiem ir dalībvalstu pienākums. Ar priekšlikumā paredzēto grozījumu iepriekš minēto termiņu pagarina līdz trim gadiem vai uz jebkādu laika posmu, kas šajā nolūkā noteikts attiecīgajā sanācijas plānā, tajā ir noteikts, ka dalībvalstis īsteno atbilstošās programmas, pamatojoties uz kopīgajiem dislokācijas plāniem. EESK apstiprina minēto grozījumu.

| 2.23 | Lai ievērotu noteiktos termiņus, un saskaņā ar 40. pantu par aģentūras darba uzsākšanu EESK uzskata, ka šim priekšlikumam par regulu jāstājas spēkā 2005. gada 1. janvāri, lai nodrošinātu to, ka aģentūra spēj uzsākt darbību 2006. gada 1. janvārī. |
| --- | --- |

2.23

Lai ievērotu noteiktos termiņus, un saskaņā ar 40. pantu par aģentūras darba uzsākšanu EESK uzskata, ka šim priekšlikumam par regulu jāstājas spēkā 2005. gada 1. janvāri, lai nodrošinātu to, ka aģentūra spēj uzsākt darbību 2006. gada 1. janvārī.

3.   Secinājums

| 3.1 | EESK apsveic Komisiju sakarā ar tās priekšlikumu par aģentūras izveidi un mudina nodrošināt aģentūrai pietiekamu budžetu tās mērķu sasniegšanai, iesaka paredzēt iespēju aģentūras pilnvaru paplašināšanai un lūdz ievērot regulas priekšlikumā noteiktos termiņus. |
| --- | --- |

3.1

EESK apsveic Komisiju sakarā ar tās priekšlikumu par aģentūras izveidi un mudina nodrošināt aģentūrai pietiekamu budžetu tās mērķu sasniegšanai, iesaka paredzēt iespēju aģentūras pilnvaru paplašināšanai un lūdz ievērot regulas priekšlikumā noteiktos termiņus.

| 3.2 | EESK tādējādi uzaicina Eiropas Komisiju ņemt vērā šajā atzinumā iekļautos viedokļus un jo īpaši šādus ieteikumus: |
| --- | --- |

3.2

EESK tādējādi uzaicina Eiropas Komisiju ņemt vērā šajā atzinumā iekļautos viedokļus un jo īpaši šādus ieteikumus:

| 3.2.1 | Regulā jāparedz iespēja aģentūras pilnvaru paplašināšanai nākotnē.






  — | Aģentūrai jākoncentrējas arī uz izpēti, kā pilnveidot zinātniskās konsultācijas un veicināt nozares iesaisti šādu konsultatīvu atzinumu izstrādē. |
| --- | --- | --- |

3.2.1

Regulā jāparedz iespēja aģentūras pilnvaru paplašināšanai nākotnē.

—

Aģentūrai jākoncentrējas arī uz izpēti, kā pilnveidot zinātniskās konsultācijas un veicināt nozares iesaisti šādu konsultatīvu atzinumu izstrādē.

| — | Aģentūra varētu sniegt dalībvalstīm un Komisijai tehniskas un zinātniskas konsultācijas par kopējās zivsaimniecības politikas normu faktisku izpildi, jo īpaši par ierosināto pārbaudes un kontroles pasākumu efektivitāti. |
| --- | --- |

—

Aģentūra varētu sniegt dalībvalstīm un Komisijai tehniskas un zinātniskas konsultācijas par kopējās zivsaimniecības politikas normu faktisku izpildi, jo īpaši par ierosināto pārbaudes un kontroles pasākumu efektivitāti.

| — | Aģentūrai varētu uzticēt uzdevumu veicināt inspektoru un kontroles speciālistu apmācību un izveidot speciālu mācību centru. |
| --- | --- |

—

Aģentūrai varētu uzticēt uzdevumu veicināt inspektoru un kontroles speciālistu apmācību un izveidot speciālu mācību centru.

| — | Aģentūrai aktīvi būtu jāiesaistās pasākumos, kas vajadzīgi, lai saskaņotu soda sankcijas dažādajās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

—

Aģentūrai aktīvi būtu jāiesaistās pasākumos, kas vajadzīgi, lai saskaņotu soda sankcijas dažādajās dalībvalstīs.

| 3.3 | Aģentūras veiktajai darbības koordinācijai jāpiešķir plašāka piemērošanas joma. Pirmkārt, tai jāietver pārbaude un kontrole ne tikai līdz zivsaimniecības produktu pirmajam tirdzniecības posmam, bet gan visā lauksaimniecības produktu ķēdē, citiem vārdiem, no brīža, kad zivis ir noķertas, līdz tam, kamēr tās nonāk pie galapatērētāja. Otrkārt, aģentūras pienākumos jāiekļauj to zivsaimniecības produktu kontroles koordinēšana, ko piegādā zvejas kuģi, kuri peld ar trešās valsts karogu, jo īpaši kuģi, kas praktizē nelikumīgu, neziņotu un nereglamentētu zveju. |
| --- | --- |

3.3

Aģentūras veiktajai darbības koordinācijai jāpiešķir plašāka piemērošanas joma. Pirmkārt, tai jāietver pārbaude un kontrole ne tikai līdz zivsaimniecības produktu pirmajam tirdzniecības posmam, bet gan visā lauksaimniecības produktu ķēdē, citiem vārdiem, no brīža, kad zivis ir noķertas, līdz tam, kamēr tās nonāk pie galapatērētāja. Otrkārt, aģentūras pienākumos jāiekļauj to zivsaimniecības produktu kontroles koordinēšana, ko piegādā zvejas kuģi, kuri peld ar trešās valsts karogu, jo īpaši kuģi, kas praktizē nelikumīgu, neziņotu un nereglamentētu zveju.

| 3.4 | Aģentūrai ir jābūt struktūrai, kas kalpo visas Kopienas interesēm, kura darbojas pilnīgi pārredzami un kuru nevar ietekmēt Komisijas vai dalībvalstu konkrētas intereses. |
| --- | --- |

3.4

Aģentūrai ir jābūt struktūrai, kas kalpo visas Kopienas interesēm, kura darbojas pilnīgi pārredzami un kuru nevar ietekmēt Komisijas vai dalībvalstu konkrētas intereses.

| 3.5 | Valdē jānodrošina dalībvalstu un Eiropas Komisijas pārstāvības un nozares pārstāvju līdzsvars. |
| --- | --- |

3.5

Valdē jānodrošina dalībvalstu un Eiropas Komisijas pārstāvības un nozares pārstāvju līdzsvars.

| 3.6 | Komisijas ieteiktais nozares pārstāvju skaits Valdē ir pārak mazs un tādēļ tas jāpalielina vismaz līdz astoņiem pārstāvjiem, kā arī jāprecizē, ka viņus izvirza Eiropas darba devēju un darba ņēmēju organizācijas un ka viņiem būs balsstiesības. |
| --- | --- |

3.6

Komisijas ieteiktais nozares pārstāvju skaits Valdē ir pārak mazs un tādēļ tas jāpalielina vismaz līdz astoņiem pārstāvjiem, kā arī jāprecizē, ka viņus izvirza Eiropas darba devēju un darba ņēmēju organizācijas un ka viņiem būs balsstiesības.

| 3.7 | Aģentūrai stingri jāievēro ierosinātās regulas 33. pantā izklāstītie konfidencialitātes noteikumi. |
| --- | --- |

3.7

Aģentūrai stingri jāievēro ierosinātās regulas 33. pantā izklāstītie konfidencialitātes noteikumi.

| 3.8 | Ierosinātās regulas 27. panta 4. punkts jāatceļ. |
| --- | --- |

3.8

Ierosinātās regulas 27. panta 4. punkts jāatceļ.

| 3.9 | Ierosinātās regulas 29. panta paredzētā nozares pārstāvju interešu deklarācija ir nekonsekventa un nevajadzīga. Attiecīgā gadījumā šāda deklarācija jāpieprasa no visiem Valdes locekļiem. |
| --- | --- |

3.9

Ierosinātās regulas 29. panta paredzētā nozares pārstāvju interešu deklarācija ir nekonsekventa un nevajadzīga. Attiecīgā gadījumā šāda deklarācija jāpieprasa no visiem Valdes locekļiem.

| 3.10 | Visbeidzot, regulā jānorāda sīkāka informācija par Kopienas Zivsaimniecības kontroles centra uzdevumiem. |
| --- | --- |

3.10

Visbeidzot, regulā jānorāda sīkāka informācija par Kopienas Zivsaimniecības kontroles centra uzdevumiem.

Briselē, 2004. gada 15. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

prezidente

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Padomes 2002. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (OVL 358, 31/12/2003).

1

OVL 358, 31/12/2003

(2)  COM(2204) 289 galīgā red. 2004. gada 28. aprīlī.

2

(3)  COM(2003) galīgā red. 2003. gada 21. martā.

3

(4)  OV L 136, 31/05/99.

4

(5)  OV L 261, 20/10/93.

5

---

| 28.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 157/65 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 157/65

---

Atzinums par Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai: Eiropas rīcības plāns vides un veselības aizsardzībā 2004-2010

(COM(2004) 416 final)

(2005/C 157/10)

Eiropas Komisija 2004. gada 10. jūnijā nolēma lūgt Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju saskaņā ar EK Līguma 262. pantu iesniegt atzinumu par sekojošu dokumentu: Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai: Eiropas rīcības plāns vides un veselības aizsardzībā 2004-2010

Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides aizsardzības specializētā nodaļa, kam bija uzdots veikt priekšdarbus, pieņēma savu atzinumu 2004. gada 16. novembrī. Ziņojuma sniedzējs BRAGHIN kungs.

Savā 413. plenārajā sesijā 2004. gada 15. un 16. decembrī (15. decembra sēdē) Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ar 146 balsīm par un 2 balsīma atturoties pieņēma sekojošu atzinumu:

1.   Atzinuma kopsavilkums

| 1.1 | Komiteja piešķir vides un veselības jautājumiem stratēģisku un prioritāru nozīmi; taču sakarā ar to, ka tā uzskata ierosināto Rīcības plānu par nepietiekami efektīvu tādā ziņā, ka tas neietver sistemātisku un pilnīgu konkrētu pasākumu kopumu ar atbilstošiem to īstenošanas termiņiem, tā aicina Padomi un Eiropas Parlamentu sniegt Komisijai atbalstu konkrētāka rīcības plāna izstrādāšanā, lai nodrošinātu šo tēmu aplūkošanu integrētākā veidā, ar labāk nodefinētiem mērķiem un precīzākām norādēm, kas nepieciešamas atbilstošas ES un dalībvalstu politikas izstrādāšanai. |
| --- | --- |

1.1

Komiteja piešķir vides un veselības jautājumiem stratēģisku un prioritāru nozīmi; taču sakarā ar to, ka tā uzskata ierosināto Rīcības plānu par nepietiekami efektīvu tādā ziņā, ka tas neietver sistemātisku un pilnīgu konkrētu pasākumu kopumu ar atbilstošiem to īstenošanas termiņiem, tā aicina Padomi un Eiropas Parlamentu sniegt Komisijai atbalstu konkrētāka rīcības plāna izstrādāšanā, lai nodrošinātu šo tēmu aplūkošanu integrētākā veidā, ar labāk nodefinētiem mērķiem un precīzākām norādēm, kas nepieciešamas atbilstošas ES un dalībvalstu politikas izstrādāšanai.

| 1.2 | Ņemot to vērā, Komiteja ierosina ar jaunu sparu turpināt aizsāktās diskusijas dažādu potenciāli iesaistīto institūciju starpā, pastāvīgi iesaistot tajās speciālistus un ieinteresētās personas, sevišķi, lai panāktu sekojošo:






  — | apzinātu jau šodien izmantojamās iespējas orientēt šajā jomā īstenotās pētnieciskās programmas, kā arī Veselības rīcības programmā un Kopienu vides programmā paredzētos pasākumus uz izvirzītajiem mērķiem; |
| --- | --- | --- |

1.2

Ņemot to vērā, Komiteja ierosina ar jaunu sparu turpināt aizsāktās diskusijas dažādu potenciāli iesaistīto institūciju starpā, pastāvīgi iesaistot tajās speciālistus un ieinteresētās personas, sevišķi, lai panāktu sekojošo:

—

apzinātu jau šodien izmantojamās iespējas orientēt šajā jomā īstenotās pētnieciskās programmas, kā arī Veselības rīcības programmā un Kopienu vides programmā paredzētos pasākumus uz izvirzītajiem mērķiem;

| — | veselības un vides problemātikai jau no paša sākuma būtu jāpiešķir prioritāra nozīme gan tikko aizsāktajās debatēs par 7. Ietvara programmu, gan gaidāmajās debatēs par jauno Rīcības programmu veselības aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

—

veselības un vides problemātikai jau no paša sākuma būtu jāpiešķir prioritāra nozīme gan tikko aizsāktajās debatēs par 7. Ietvara programmu, gan gaidāmajās debatēs par jauno Rīcības programmu veselības aizsardzības jomā;

| — | noteiktu finansiālos līdzekļus, kas šo programmu ietvaros jānovirza trim lielajiem, par prioritātēm izvirzītajiem mērķiem (ko EESK nedalīti atbalsta) un tajās minētajām 13 aktivitātēm; |
| --- | --- |

—

noteiktu finansiālos līdzekļus, kas šo programmu ietvaros jānovirza trim lielajiem, par prioritātēm izvirzītajiem mērķiem (ko EESK nedalīti atbalsta) un tajās minētajām 13 aktivitātēm;

| — | izstrādātu zinātniskas metodes risku novērtēšanai, kā arī metožu harmonizēšanai un akceptēšanai, lai izvirzītie mērķi varētu balstīties uz solīdas zinātniskās bāzes; |
| --- | --- |

—

izstrādātu zinātniskas metodes risku novērtēšanai, kā arī metožu harmonizēšanai un akceptēšanai, lai izvirzītie mērķi varētu balstīties uz solīdas zinātniskās bāzes;

| — | īstenotu un veicinātu sadarbības un benchmarking aktivitātes pilnīga informācijas apjoma savākšanai, kas nepieciešama efektīvai rīcībai un ar kuras palīdzību iespējams noteikt, kādi nacionālā, reģionālā vai vietējā līmenī izdevušies pasākumi ir pielietojami arī citos reģionos; |
| --- | --- |

—

īstenotu un veicinātu sadarbības un benchmarking aktivitātes pilnīga informācijas apjoma savākšanai, kas nepieciešama efektīvai rīcībai un ar kuras palīdzību iespējams noteikt, kādi nacionālā, reģionālā vai vietējā līmenī izdevušies pasākumi ir pielietojami arī citos reģionos;

| — | precīzi noteiktu iesaistīto iestāžu kompetenci un uzdevumus un apzinātu efektīvas sadarbības, kā arī aktivitāšu un tām paredzēto resursu koordinēšanas iespējas. |
| --- | --- |

—

precīzi noteiktu iesaistīto iestāžu kompetenci un uzdevumus un apzinātu efektīvas sadarbības, kā arī aktivitāšu un tām paredzēto resursu koordinēšanas iespējas.

| 1.3 | EESK aicina arī turpmāk veltīt centienus tam, lai noskaidrotu, kādus konkrētus soļus nepieciešams spert, lai pārvarētu dominējošo kognitīvo ievirzi un iesniegtu īstu rīcības plānu ar precīziem, atbilstoši iespējām kvantificētiem mērķiem, un mudina Komisiju paātrināt plāna realizāciju un mērķu un tiem atbilstošās rīcības noteikšanu, kam piešķirta īpaša aktualitāte plāna otrajā laikposmā. |
| --- | --- |

1.3

EESK aicina arī turpmāk veltīt centienus tam, lai noskaidrotu, kādus konkrētus soļus nepieciešams spert, lai pārvarētu dominējošo kognitīvo ievirzi un iesniegtu īstu rīcības plānu ar precīziem, atbilstoši iespējām kvantificētiem mērķiem, un mudina Komisiju paātrināt plāna realizāciju un mērķu un tiem atbilstošās rīcības noteikšanu, kam piešķirta īpaša aktualitāte plāna otrajā laikposmā.

| 1.4 | Un, visbeidzot, EESK apelē pie visu ES institūciju un dalībvalstu politiskās atbildības, par to, lai notiekošajās sarunās par ES finansējumu un aktivitātēm laikā no 2007. līdz 2013. gadam šajā Paziņojumā minētie mērķi tiktu izvirzīti priekšplānā; Komiteja atzina Komisiju savlaicīgi iesniegt pamata dokumentāciju, lai nodrošinātu mērķtiecīgāku līdzekļu piešķiršanu, pamatojoties uz apzinātajām un vispārēju atbalstu ieguvušajām prioritātēm. |
| --- | --- |

1.4

Un, visbeidzot, EESK apelē pie visu ES institūciju un dalībvalstu politiskās atbildības, par to, lai notiekošajās sarunās par ES finansējumu un aktivitātēm laikā no 2007. līdz 2013. gadam šajā Paziņojumā minētie mērķi tiktu izvirzīti priekšplānā; Komiteja atzina Komisiju savlaicīgi iesniegt pamata dokumentāciju, lai nodrošinātu mērķtiecīgāku līdzekļu piešķiršanu, pamatojoties uz apzinātajām un vispārēju atbalstu ieguvušajām prioritātēm.

2.   Komisijas paziņojumu kopsavilkums

| 2.1 | 2003. gada jūnijā Komisija pieņēma lēmumu par Eiropas stratēģiju vides un veselības jomā (sauktu par SCALE iniciatīvu (1)), kuras ietvaros tika ierosināts izveidot Kopienu līmeņa sistēmu, kas apkopotu visu informāciju par vides un ekosistēmas situāciju un cilvēka veselību vienotā mehānismā. Tādējādi ir iespējams optimālāk novērtēt vides iedarbību uz cilvēka veselību, jo tiek ņemtas vērā arī tādas iedarbības formas kā “kokteiļa efekts”, kombinētais piesārņojums un akumulētais efekts. Šīs stratēģijas galamērķis ir attīstīt “cēloņsakarību ietvaru” starp apkārtējo vidi un veselību, kas sniedz nepieciešamo informāciju, lai veidotu tādu Kopienu politiku, kas nodarbotos ar veselības kaitējuma avotiem un to iedarbības parametriem. |
| --- | --- |

2.1

2003. gada jūnijā Komisija pieņēma lēmumu par Eiropas stratēģiju vides un veselības jomā (sauktu par SCALE iniciatīvu (1)), kuras ietvaros tika ierosināts izveidot Kopienu līmeņa sistēmu, kas apkopotu visu informāciju par vides un ekosistēmas situāciju un cilvēka veselību vienotā mehānismā. Tādējādi ir iespējams optimālāk novērtēt vides iedarbību uz cilvēka veselību, jo tiek ņemtas vērā arī tādas iedarbības formas kā “kokteiļa efekts”, kombinētais piesārņojums un akumulētais efekts. Šīs stratēģijas galamērķis ir attīstīt “cēloņsakarību ietvaru” starp apkārtējo vidi un veselību, kas sniedz nepieciešamo informāciju, lai veidotu tādu Kopienu politiku, kas nodarbotos ar veselības kaitējuma avotiem un to iedarbības parametriem.

| 2.2 | Eiropas vides un veselības stratēģijā īpaša uzmanība ir veltīta bērniem, jo viņi ir vairāk pakļauti piesārņojuma ietekmei un jutīgāki pret to nekā pieaugušie. Saistības attiecībā uz bērnu tiesībām uzaugt un dzīvot veselīgā vidē tagad ir jārealizē praksē. |
| --- | --- |

2.2

Eiropas vides un veselības stratēģijā īpaša uzmanība ir veltīta bērniem, jo viņi ir vairāk pakļauti piesārņojuma ietekmei un jutīgāki pret to nekā pieaugušie. Saistības attiecībā uz bērnu tiesībām uzaugt un dzīvot veselīgā vidē tagad ir jārealizē praksē.

| 2.3 | SCALE iniciatīvas tapšanā piedalījās vairāk kā 150 speciālisti, kas bija sadalīti deviņās profesionāli specifiskās darba grupās, un tikpat daudz pārstāvju no visām ES dalībvalstīm, kā arī dalībvalstu institūcijām, pētnieciskajām struktūrām, universitātēm veselības aprūpes un vides dienestiem un rūpniecības sektora un dažādu apvienību pārstāvji; viņi deva savu ieguldījumu ieteikumu sastādīšanā, darbojoties konsultatīvajās un koordinācijas grupās un uzstājoties reģionālās konferencēs, forumos, kā arī neformālās dalībvalstu sanāksmēs. |
| --- | --- |

2.3

SCALE iniciatīvas tapšanā piedalījās vairāk kā 150 speciālisti, kas bija sadalīti deviņās profesionāli specifiskās darba grupās, un tikpat daudz pārstāvju no visām ES dalībvalstīm, kā arī dalībvalstu institūcijām, pētnieciskajām struktūrām, universitātēm veselības aprūpes un vides dienestiem un rūpniecības sektora un dažādu apvienību pārstāvji; viņi deva savu ieguldījumu ieteikumu sastādīšanā, darbojoties konsultatīvajās un koordinācijas grupās un uzstājoties reģionālās konferencēs, forumos, kā arī neformālās dalībvalstu sanāksmēs.

| 2.4 | Šajā Paziņojumā (2) ietvertā, laikposmam no 2004. līdz 2010. gadam paredzētā rīcības plāna uzdevums ir nodrošināt ES visu nepieciešamo zinātnisko informāciju, lai visas 25 ES dalībvalstis varētu samazināt noteiktu negatīvu vides faktoru iedarbību uz veselību un palīdzēt sadarboties dažādiem vides, veselības aizsardzības un zinātnes jomas pārstāvjiem. |
| --- | --- |

2.4

Šajā Paziņojumā (2) ietvertā, laikposmam no 2004. līdz 2010. gadam paredzētā rīcības plāna uzdevums ir nodrošināt ES visu nepieciešamo zinātnisko informāciju, lai visas 25 ES dalībvalstis varētu samazināt noteiktu negatīvu vides faktoru iedarbību uz veselību un palīdzēt sadarboties dažādiem vides, veselības aizsardzības un zinātnes jomas pārstāvjiem.

| 2.5 | Rīcības plānā ietvertie priekšlikumi ir iedalāmi sekojošās trīs galvenajās tēmās:






  — | informācijas plūsmas uzlabošana, lai veicinātu izpratni par sakarībām starp piesārņojuma avotiem un ietekmi uz veselību (aktivitātes 1-4); |
| --- | --- | --- |

2.5

Rīcības plānā ietvertie priekšlikumi ir iedalāmi sekojošās trīs galvenajās tēmās:

—

informācijas plūsmas uzlabošana, lai veicinātu izpratni par sakarībām starp piesārņojuma avotiem un ietekmi uz veselību (aktivitātes 1-4);

| — | zināšanu trūkuma novēršana, stiprinot zinātni un aplūkojot jaunus jautājumus vides un veselības jomā (aktivitātes 5-8); |
| --- | --- |

—

zināšanu trūkuma novēršana, stiprinot zinātni un aplūkojot jaunus jautājumus vides un veselības jomā (aktivitātes 5-8);

| — | politisko koncepciju pārbaude un komunikācijas uzlabošana (aktivitātes 9-13). |
| --- | --- |

—

politisko koncepciju pārbaude un komunikācijas uzlabošana (aktivitātes 9-13).

| 2.6 | Galvenie mērķi, uz kuru sasniegšanu ir orientēts rīcības plāns, ir — uzlabot izpratni par sakarībām starp vides faktoriem un elpošanas ceļu saslimšanām, nervu sistēmas attīstības traucējumiem, vēzi un hormonālās sistēmas traucējumiem, kā arī patoloģijām, kas arvien biežāk tiek novērotas bērniem. Rīcības plānam ir jāievada mērķtiecīgi pētnieciskie pasākumi, lai attīstītu mūsu zināšanas par svarīgām cēloņsakarībām; vienlaikus ir jāuzlabo veselības uzraudzība, lai iegūtu labāku priekšstatu par slimību rašanos ES. |
| --- | --- |

2.6

Galvenie mērķi, uz kuru sasniegšanu ir orientēts rīcības plāns, ir — uzlabot izpratni par sakarībām starp vides faktoriem un elpošanas ceļu saslimšanām, nervu sistēmas attīstības traucējumiem, vēzi un hormonālās sistēmas traucējumiem, kā arī patoloģijām, kas arvien biežāk tiek novērotas bērniem. Rīcības plānam ir jāievada mērķtiecīgi pētnieciskie pasākumi, lai attīstītu mūsu zināšanas par svarīgām cēloņsakarībām; vienlaikus ir jāuzlabo veselības uzraudzība, lai iegūtu labāku priekšstatu par slimību rašanos ES.

| 2.7 | Vēl viens svarīgs ar informācijas ieguvi saistītā rīcības plāna aspekts ir novērot vides risku ekspozīciju, cita starpā ņemot vērā uzturu, apdzīvoto vidi un uzvedību, ieskaitot noteiktus dzīvesveidus, kas vēl vairāk papildina vides riska faktorus. |
| --- | --- |

2.7

Vēl viens svarīgs ar informācijas ieguvi saistītā rīcības plāna aspekts ir novērot vides risku ekspozīciju, cita starpā ņemot vērā uzturu, apdzīvoto vidi un uzvedību, ieskaitot noteiktus dzīvesveidus, kas vēl vairāk papildina vides riska faktorus.

| 2.8 | Komisija rīcības plāna īstenošanas ietvaros centīsies veicināt sadarbību starp Eiropas Vides aģentūru, Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi, galvenajiem ieinteresētajiem (dalībvalstīm, nacionālajām, reģionālajām un vietējām iestādēm, veselības aprūpes, vides aizsardzības un pētniecības, rūpniecības, lauksaimniecības un citu jomu pārstāvjiem) un ar starptautiskajām organizācijām, piemēram, PVO, OECD un atbilstošajām Apvienoto Nāciju struktūrām. |
| --- | --- |

2.8

Komisija rīcības plāna īstenošanas ietvaros centīsies veicināt sadarbību starp Eiropas Vides aģentūru, Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi, galvenajiem ieinteresētajiem (dalībvalstīm, nacionālajām, reģionālajām un vietējām iestādēm, veselības aprūpes, vides aizsardzības un pētniecības, rūpniecības, lauksaimniecības un citu jomu pārstāvjiem) un ar starptautiskajām organizācijām, piemēram, PVO, OECD un atbilstošajām Apvienoto Nāciju struktūrām.

| 2.9 | 2007. gadā Komisija veiks rīcības plāna īstenošanas starpposma novērtēšanu. Tā realizēs aktivitātes, izmantojot esošās iniciatīvas un programmas, kurām jau ir piešķirti līdzekļi. Sevišķi tas attiecas uz Kopienu īstenoto Sabiedrības veselības programmu un Sesto Pētniecības ietvara programmu. Tālākā finansēšana tiks veikta no attiecīgo dienestu aktuālā budžeta līdzekļiem. |
| --- | --- |

2.9

2007. gadā Komisija veiks rīcības plāna īstenošanas starpposma novērtēšanu. Tā realizēs aktivitātes, izmantojot esošās iniciatīvas un programmas, kurām jau ir piešķirti līdzekļi. Sevišķi tas attiecas uz Kopienu īstenoto Sabiedrības veselības programmu un Sesto Pētniecības ietvara programmu. Tālākā finansēšana tiks veikta no attiecīgo dienestu aktuālā budžeta līdzekļiem.

3.   Problemātiskie jautājumu rīcības plāna ietvaros

| 3.1 | Komiteja atbalsta pieaugošo uzmanību, ko Komisija un dalībvalstis velta vides un veselības jautājumiem, un uzskata, ka ir nepieciešama skaidra stratēģija un efektīvs rīcības plāns, lai aplūkotu šīs tēmas integrētā veidā un tādējādi Kopienu un atsevišķu dalībvalstu līmenī veicinātu atbilstošas politikas izstrādāšanu, kas palīdzētu paaugstināt iedzīvotāju labklājību un dzīves kvalitāti un sasniegt Lisabonas stratēģiskos mērķus ar ilgtspējīgas attīstības palīdzību. |
| --- | --- |

3.1

Komiteja atbalsta pieaugošo uzmanību, ko Komisija un dalībvalstis velta vides un veselības jautājumiem, un uzskata, ka ir nepieciešama skaidra stratēģija un efektīvs rīcības plāns, lai aplūkotu šīs tēmas integrētā veidā un tādējādi Kopienu un atsevišķu dalībvalstu līmenī veicinātu atbilstošas politikas izstrādāšanu, kas palīdzētu paaugstināt iedzīvotāju labklājību un dzīves kvalitāti un sasniegt Lisabonas stratēģiskos mērķus ar ilgtspējīgas attīstības palīdzību.

| 3.1.1 | Priekšdarbi bija ļoti kompleksi un tika veikti, izmantojot virkni darba grupu un sanāksmes, kas ar nelieliem starplaikiem sekoja cita citai. EESK apsveic šādu organizāciju un darbu, ko veica dalībnieki, it īpaši, dažādos tehniskajos līmeņos piesaistītie speciālisti, tomēr konstatē, ka laika trūkuma dēļ nebija iespējams pilnībā izpētīt šo komplekso un līdz šim mazpazīstamo tematiku; tādēļ Ziņojums būtībā neietver pilnīgu un viscaur sastrukturētu konkrētu pasākumu katalogu un precīzus to īstenošanas termiņus. |
| --- | --- |

3.1.1

Priekšdarbi bija ļoti kompleksi un tika veikti, izmantojot virkni darba grupu un sanāksmes, kas ar nelieliem starplaikiem sekoja cita citai. EESK apsveic šādu organizāciju un darbu, ko veica dalībnieki, it īpaši, dažādos tehniskajos līmeņos piesaistītie speciālisti, tomēr konstatē, ka laika trūkuma dēļ nebija iespējams pilnībā izpētīt šo komplekso un līdz šim mazpazīstamo tematiku; tādēļ Ziņojums būtībā neietver pilnīgu un viscaur sastrukturētu konkrētu pasākumu katalogu un precīzus to īstenošanas termiņus.

| 3.1.2 | Atšķirīgais Komisijas un dalībvalstu kompetenču apjoms vides un veselības jomās ievērojami apgrūtināja attiecīgās atbildības un līdz ar to — arī ierosināto pasākumu definēšanu saskaņā ar subsidiaritātes principiem. Pēc EESK domām, Komisijai un dalībvalstīm ir jāturpina uz koordināciju orientētie centieni, lai paātrinātu pamatzināšanu apguvi, kā arī informācijas un datu apmaiņu un lemtu par atbilstošu līdzekļu piešķiršanu plānotajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

3.1.2

Atšķirīgais Komisijas un dalībvalstu kompetenču apjoms vides un veselības jomās ievērojami apgrūtināja attiecīgās atbildības un līdz ar to — arī ierosināto pasākumu definēšanu saskaņā ar subsidiaritātes principiem. Pēc EESK domām, Komisijai un dalībvalstīm ir jāturpina uz koordināciju orientētie centieni, lai paātrinātu pamatzināšanu apguvi, kā arī informācijas un datu apmaiņu un lemtu par atbilstošu līdzekļu piešķiršanu plānotajiem pasākumiem.

| 3.1.3 | Tādēļ EESK uzlūko rīcības plānu nevis kā galarezultātu, bet drīzāk kā attīstības izejas punktu un ar šādu izpratni ir sagatavojusi arī sekojošās piezīmes. |
| --- | --- |

3.1.3

Tādēļ EESK uzlūko rīcības plānu nevis kā galarezultātu, bet drīzāk kā attīstības izejas punktu un ar šādu izpratni ir sagatavojusi arī sekojošās piezīmes.

| 3.2 | EESK vēlas īpaši vērst uzmanību uz to, ka ir nepieciešams pietiekams finansiālais nodrošinājums, jo aplūkojamais rīcības plāns neietver specifiskus līdzekļus tajā paredzēto pasākumu īstenošanai, bet ir balstīts uz iespēju īstenot katru atsevišķo aktivitāti jau pastāvošu iniciatīvu un ES finansēto programmu ietvaros, izmantojot, piemēram, Kopienu sabiedrības veselības programmu, Sesto Vides ietvara programmu (kas, starp citu, ir pieminēta tikai II daļā) un Sesto Pētniecības programmu. |
| --- | --- |

3.2

EESK vēlas īpaši vērst uzmanību uz to, ka ir nepieciešams pietiekams finansiālais nodrošinājums, jo aplūkojamais rīcības plāns neietver specifiskus līdzekļus tajā paredzēto pasākumu īstenošanai, bet ir balstīts uz iespēju īstenot katru atsevišķo aktivitāti jau pastāvošu iniciatīvu un ES finansēto programmu ietvaros, izmantojot, piemēram, Kopienu sabiedrības veselības programmu, Sesto Vides ietvara programmu (kas, starp citu, ir pieminēta tikai II daļā) un Sesto Pētniecības programmu.

| 3.2.1 | Šis princips var izrādīties lietderīgs, lai izvairītos no līdzekļu izšķērdēšanas un nevajadzīga dubultā darba, ko rada projekti, kas ir orientēti uz tiem pašiem rezultātiem, taču tādējādi iezīmētās stratēģiskās prioritātes tiek pakļautas citu programmu mehānismiem un struktūrām, kas ir radītas citu mērķu izvirzīšanas kontekstā un jau ir orientētas uz mērķiem, kas ne vienmēr sakrīt ar šajā Ziņojumā izklāstītajiem. |
| --- | --- |

3.2.1

Šis princips var izrādīties lietderīgs, lai izvairītos no līdzekļu izšķērdēšanas un nevajadzīga dubultā darba, ko rada projekti, kas ir orientēti uz tiem pašiem rezultātiem, taču tādējādi iezīmētās stratēģiskās prioritātes tiek pakļautas citu programmu mehānismiem un struktūrām, kas ir radītas citu mērķu izvirzīšanas kontekstā un jau ir orientētas uz mērķiem, kas ne vienmēr sakrīt ar šajā Ziņojumā izklāstītajiem.

| 3.2.2 | EESK uzskata, ka stratēģisks un prioritārs mērķis ir labs iedzīvotāju veselības stāvoklis, sevišķi, šai ziņā vājākajās iedzīvotāju grupās (kam, pirmkārt, ir pieskaitāmi bērni, kuriem ir veltīti SCALE iniciatīvas pasākumi, jo viņi ir viena no jūtīgākajām iedzīvotāju grupām, kam turpmāk ir jāpievienojas arī gados veciem cilvēkiem un darba ņēmējiem, kas pakļauti riska faktoru iedarbībai). Tādēļ tā uzskata par nepieciešamu pēc iespējas ātri noteikt finansu līdzekļus, kas jāvelta minētajām atslēgas tēmām un mērķiem, un pienācīgi respektēt šo nepieciešamību patlaban notiekošajās sarunās par ES budžetu 2007. līdz 2013. gadam. |
| --- | --- |

3.2.2

EESK uzskata, ka stratēģisks un prioritārs mērķis ir labs iedzīvotāju veselības stāvoklis, sevišķi, šai ziņā vājākajās iedzīvotāju grupās (kam, pirmkārt, ir pieskaitāmi bērni, kuriem ir veltīti SCALE iniciatīvas pasākumi, jo viņi ir viena no jūtīgākajām iedzīvotāju grupām, kam turpmāk ir jāpievienojas arī gados veciem cilvēkiem un darba ņēmējiem, kas pakļauti riska faktoru iedarbībai). Tādēļ tā uzskata par nepieciešamu pēc iespējas ātri noteikt finansu līdzekļus, kas jāvelta minētajām atslēgas tēmām un mērķiem, un pienācīgi respektēt šo nepieciešamību patlaban notiekošajās sarunās par ES budžetu 2007. līdz 2013. gadam.

| 3.3 | Ļoti delikāts aspekts ir arī interaktīvā sadarbība ar citām institūcijām un autonomām iestādēm tiesiskā un finansiālā līmenī. Daudzas no aktivitātēm tiek īstenotas, piedaloties starptautiskās sadarbības ietvaros realizētos projektos; tā rezultātā paredzētās iniciatīvas varēs brīvāk uzelpot, tomēr vienlaikus pastāv arī risks, ka no tā cietīs koncentrēšanās uz vēlamajiem rezultātiem un to īstenošanas temps. Jo paredzētie koordinācijas un sadarbības mehānismi nenodrošina vienotu un viennozīmīgu gribu aktivitāšu īstenošanā, un, bez tam, šādā gadījumā nebūs viegli noteikt atbildību par paredzēto aktivitāšu atsevišķu etapu norisi. |
| --- | --- |

3.3

Ļoti delikāts aspekts ir arī interaktīvā sadarbība ar citām institūcijām un autonomām iestādēm tiesiskā un finansiālā līmenī. Daudzas no aktivitātēm tiek īstenotas, piedaloties starptautiskās sadarbības ietvaros realizētos projektos; tā rezultātā paredzētās iniciatīvas varēs brīvāk uzelpot, tomēr vienlaikus pastāv arī risks, ka no tā cietīs koncentrēšanās uz vēlamajiem rezultātiem un to īstenošanas temps. Jo paredzētie koordinācijas un sadarbības mehānismi nenodrošina vienotu un viennozīmīgu gribu aktivitāšu īstenošanā, un, bez tam, šādā gadījumā nebūs viegli noteikt atbildību par paredzēto aktivitāšu atsevišķu etapu norisi.

| 3.3.1 | Tas, ka piedalās vairākas institūcijas ar atšķirīgām profesionālajām kompetencēm un resursiem (šeit, no vienas puses, ir domātas tādas institūcijas kā PVO un Vides aģentūra un, no otras puses, reģionālās vai pat vietējās pašvaldības), padara rīcību sarežģītāku un var aizkavēt mērķu un to sasniegšanai nepieciešamo līdzekļu definēšanu. |
| --- | --- |

3.3.1

Tas, ka piedalās vairākas institūcijas ar atšķirīgām profesionālajām kompetencēm un resursiem (šeit, no vienas puses, ir domātas tādas institūcijas kā PVO un Vides aģentūra un, no otras puses, reģionālās vai pat vietējās pašvaldības), padara rīcību sarežģītāku un var aizkavēt mērķu un to sasniegšanai nepieciešamo līdzekļu definēšanu.

| 3.3.2 | EESK cer, ka tiks skaidri noteikta iesaistīto institūciju (sevišķi, Komisijas, no vienas puses, un dalībvalstu, reģionālo un vietējo pašvaldību, no otras puses) loma un kompetence un precīzi piešķirtas pilnvaras atkarībā no pasākumu veida un attiecīgās kompetences saskaņā ar līgumiem. Patlaban iesniegtajā Paziņojumā šie izšķirošie punkti nav izskaidroti, tādējādi apstiprinot bažas, ko Komiteja ir izteikusi jau savā agrākajā atzinumā par Eiropas stratēģiju vides un veselības aizsardzības jomā. (3) |
| --- | --- |

3.3.2

EESK cer, ka tiks skaidri noteikta iesaistīto institūciju (sevišķi, Komisijas, no vienas puses, un dalībvalstu, reģionālo un vietējo pašvaldību, no otras puses) loma un kompetence un precīzi piešķirtas pilnvaras atkarībā no pasākumu veida un attiecīgās kompetences saskaņā ar līgumiem. Patlaban iesniegtajā Paziņojumā šie izšķirošie punkti nav izskaidroti, tādējādi apstiprinot bažas, ko Komiteja ir izteikusi jau savā agrākajā atzinumā par Eiropas stratēģiju vides un veselības aizsardzības jomā. (3)

| 3.4 | Specifisko aktivitāšu apraksts Paziņojuma II daļā nenorāda precīzus mērķus, kas jāsasniedz, bet drīzāk sniedz ziņas par vajadzībām vai — labākajā gadījumā — instrumentiem, ko Komisija sadarbībā ar citām iesaistītajām institūcijām var aktivēt, lai reaģētu uz prasībām vai trūkumiem zināšanu jomā. Diemžēl apstiprinās Komitejas jau izteiktās (4) bažas par to, ka konkrētu mērķu vai tā saucamo “milleniuma mērķu” neesamība ir tik būtisks trūkums, ka var apšaubīt Rīcības plāna mērķtiecīgumu kā tādu. |
| --- | --- |

3.4

Specifisko aktivitāšu apraksts Paziņojuma II daļā nenorāda precīzus mērķus, kas jāsasniedz, bet drīzāk sniedz ziņas par vajadzībām vai — labākajā gadījumā — instrumentiem, ko Komisija sadarbībā ar citām iesaistītajām institūcijām var aktivēt, lai reaģētu uz prasībām vai trūkumiem zināšanu jomā. Diemžēl apstiprinās Komitejas jau izteiktās (4) bažas par to, ka konkrētu mērķu vai tā saucamo “milleniuma mērķu” neesamība ir tik būtisks trūkums, ka var apšaubīt Rīcības plāna mērķtiecīgumu kā tādu.

| 3.5 | Paredzēto aktivitāšu kopīga iezīme ir detalizētas ziņas par pirmo divu vai trīs gadu laikposmu, turpretī norādes par četrus gadus ilgo noslēguma etapu ir tikai vispārīgas vai pavisam nenoteiktas. Šāda ievirze rada izbrīnu, jo plānam vajadzētu paredzēt kādas stratēģijas praktisko realizāciju, kas jau pēc savas definīcijas ir orientēta uz ilgtermiņa pielietojamiem rezultātiem. Šis trūkums esot attaisnojams ar to, ka līdz šim neesot noteikti otrajam četru gadu laikposmam paredzētie līdzekļi, taču tam nevar piekrist, jo skaidra nepieciešamo rezultātu noteikšana ir priekšnoteikums tam, lai politisko lēmumu pieņēmēji varētu piešķirt stratēģijas nozīmīgumam atbilstošus līdzekļus. |
| --- | --- |

3.5

Paredzēto aktivitāšu kopīga iezīme ir detalizētas ziņas par pirmo divu vai trīs gadu laikposmu, turpretī norādes par četrus gadus ilgo noslēguma etapu ir tikai vispārīgas vai pavisam nenoteiktas. Šāda ievirze rada izbrīnu, jo plānam vajadzētu paredzēt kādas stratēģijas praktisko realizāciju, kas jau pēc savas definīcijas ir orientēta uz ilgtermiņa pielietojamiem rezultātiem. Šis trūkums esot attaisnojams ar to, ka līdz šim neesot noteikti otrajam četru gadu laikposmam paredzētie līdzekļi, taču tam nevar piekrist, jo skaidra nepieciešamo rezultātu noteikšana ir priekšnoteikums tam, lai politisko lēmumu pieņēmēji varētu piešķirt stratēģijas nozīmīgumam atbilstošus līdzekļus.

| 3.6 | 2007. gadā ieplānotais starpposma novērtējums nav uzskatāms par pietiekamu; EESK iestājas par to, lai starpposma rezultātu vērtēšana notiktu divas reizes — 2006. un 2008. gadā. |
| --- | --- |

3.6

2007. gadā ieplānotais starpposma novērtējums nav uzskatāms par pietiekamu; EESK iestājas par to, lai starpposma rezultātu vērtēšana notiktu divas reizes — 2006. un 2008. gadā.

| 3.6.1 | Pirmā starpbilance dotu iespēju novērtējumā iekļaut rezultātus, kas sasniegti virknē programmu un/vai aktivitāšu, kas atrodas noslēguma fāzē (un nav pieminētas šajā Paziņojumā), un provizoriski novērtēt pirmajā divu gadu laikposmā sasniegto. Tādējādi veidotos stabils atskaites punkts, pirms tiek uzsākti pasākumi, kuru finansējumam no 2007. gada tiks piešķirti jauni līdzekļi. |
| --- | --- |

3.6.1

Pirmā starpbilance dotu iespēju novērtējumā iekļaut rezultātus, kas sasniegti virknē programmu un/vai aktivitāšu, kas atrodas noslēguma fāzē (un nav pieminētas šajā Paziņojumā), un provizoriski novērtēt pirmajā divu gadu laikposmā sasniegto. Tādējādi veidotos stabils atskaites punkts, pirms tiek uzsākti pasākumi, kuru finansējumam no 2007. gada tiks piešķirti jauni līdzekļi.

| 3.6.2 | Otrā starpposma novērtēšana dotu iespēju, pamatojoties uz atbilstošiem vērtējuma rezultātiem, savlaicīgi plānot sekojošo rīcības fāzi un turpmākos plāna etapus, kā arī paplašināt jau sasniegto rezultātu pielietojumu arī citās jūtīgākās mērķa grupās (piemēram, gados veciem cilvēkiem), ņemot vērā padziļinātu līdzšinējo sasniegumu un sastapto grūtību izvērtējumu. |
| --- | --- |

3.6.2

Otrā starpposma novērtēšana dotu iespēju, pamatojoties uz atbilstošiem vērtējuma rezultātiem, savlaicīgi plānot sekojošo rīcības fāzi un turpmākos plāna etapus, kā arī paplašināt jau sasniegto rezultātu pielietojumu arī citās jūtīgākās mērķa grupās (piemēram, gados veciem cilvēkiem), ņemot vērā padziļinātu līdzšinējo sasniegumu un sastapto grūtību izvērtējumu.

4.   Īpašas piezīmes

| 4.1 | Pirmā aktivitāšu grupa kalpo informācijas plūsmas uzlabošanai, izveidojot integrētu vides un veselības informāciju, kas palīdz labāk izprast kopsakarības starp piesārņojuma avotiem un ietekmi uz veselību. EESK izsaka nožēlu par to, ka joprojām pastāv tik liels informācijas bads, neskatoties uz “Kopienu rīcības programmas 1999-2003 sakarā ar vides piesārņojuma izraisītām slimībām” (5) un “Kopienu rīcības programmas par ziņojumu sniegšanu veselības jomā sabiedrības veselības jomā īstenotā rīcības plāna ietvaros” (6) pieņemšanu. Komitejai ir žēl, ka šeit aplūkoto Paziņojumu nepapildina novērtējoši ziņojumi par sasniegtajiem šo programmu rezultātiem un specifiskajiem trūkumiem, kas jānovērš rīcības plāna īstenošanas pirmajā fāzē. |
| --- | --- |

4.1

Pirmā aktivitāšu grupa kalpo informācijas plūsmas uzlabošanai, izveidojot integrētu vides un veselības informāciju, kas palīdz labāk izprast kopsakarības starp piesārņojuma avotiem un ietekmi uz veselību. EESK izsaka nožēlu par to, ka joprojām pastāv tik liels informācijas bads, neskatoties uz “Kopienu rīcības programmas 1999-2003 sakarā ar vides piesārņojuma izraisītām slimībām” (5) un “Kopienu rīcības programmas par ziņojumu sniegšanu veselības jomā sabiedrības veselības jomā īstenotā rīcības plāna ietvaros” (6) pieņemšanu. Komitejai ir žēl, ka šeit aplūkoto Paziņojumu nepapildina novērtējoši ziņojumi par sasniegtajiem šo programmu rezultātiem un specifiskajiem trūkumiem, kas jānovērš rīcības plāna īstenošanas pirmajā fāzē.

| 4.1.1 | Aktivitātes 1 (“Ar vidi saistītu veselības indikatoru izstrādāšana”) un aktivitātes 2 (“Integrētas vides, ieskaitot pārtikas produktus, uzraudzības izveide, lai konstatētu atbilstošo ekspozīciju uz cilvēkiem”) priekšplānā ir kognitīvais aspekts; aktivitāšu tālākā attīstība rīcības plāna otrajā fāzē šeit drīzāk ir nobīdīta otrajā plānā. Neskatoties uz robiem zināšanās, būtu jāizskaidro veselības datu salīdzināmības un pieejamības mērķi, lai nodrošinātu esošo datu bāzu savietošanas un integrācijas iespējas, ierosinot vajadzības gadījumā piešķirt finansu līdzekļus nepieciešamajiem metodoloģiskajiem pētījumiem, jau pastāvošo datu bāzu izplatīšanai un kopējas Eiropas datu bāzes izveidei tālākas nākotnes perspektīvā. |
| --- | --- |

4.1.1

Aktivitātes 1 (“Ar vidi saistītu veselības indikatoru izstrādāšana”) un aktivitātes 2 (“Integrētas vides, ieskaitot pārtikas produktus, uzraudzības izveide, lai konstatētu atbilstošo ekspozīciju uz cilvēkiem”) priekšplānā ir kognitīvais aspekts; aktivitāšu tālākā attīstība rīcības plāna otrajā fāzē šeit drīzāk ir nobīdīta otrajā plānā. Neskatoties uz robiem zināšanās, būtu jāizskaidro veselības datu salīdzināmības un pieejamības mērķi, lai nodrošinātu esošo datu bāzu savietošanas un integrācijas iespējas, ierosinot vajadzības gadījumā piešķirt finansu līdzekļus nepieciešamajiem metodoloģiskajiem pētījumiem, jau pastāvošo datu bāzu izplatīšanai un kopējas Eiropas datu bāzes izveidei tālākas nākotnes perspektīvā.

| 4.1.1.1 | EESK iesaka, lai integrētu vides kontroli cilvēka veselības kontrolē, pēc iespējas drīz iezīmēt nepieciešamās klīniski epidemioloģiskās, kā arī eksperimentālās pētniecības aktivitātes, kuru mērķis ir uzlabot un detalizēt zināšanas par cēloņsakarībām starp noteiktiem vides faktoriem un noteiktām slimībām. |
| --- | --- |

4.1.1.1

EESK iesaka, lai integrētu vides kontroli cilvēka veselības kontrolē, pēc iespējas drīz iezīmēt nepieciešamās klīniski epidemioloģiskās, kā arī eksperimentālās pētniecības aktivitātes, kuru mērķis ir uzlabot un detalizēt zināšanas par cēloņsakarībām starp noteiktiem vides faktoriem un noteiktām slimībām.

| 4.1.2 | Aktivitāte 3 “bioloģiskā kontrole” (respektīvi, bioloģisku indikatoru izmantošana, lai konstatētu vides piesārņojumu, slimības, funkcionāli traucējumi vai ģenētisku iedarbību) vairāk līdzinās viscaur sastopamo grūtību izklāstam, nevis “rīcības” vadlīnijām. EESK iesaka ātri izskaidrot starpdisciplinārās koordinācijas darba grupas pilnvaras un mērķus, lai padarītu to par ES līmenī un dalībvalstīs funkcionējošu un, pirmkārt, ticamu un pielietojamu instrumentu. |
| --- | --- |

4.1.2

Aktivitāte 3 “bioloģiskā kontrole” (respektīvi, bioloģisku indikatoru izmantošana, lai konstatētu vides piesārņojumu, slimības, funkcionāli traucējumi vai ģenētisku iedarbību) vairāk līdzinās viscaur sastopamo grūtību izklāstam, nevis “rīcības” vadlīnijām. EESK iesaka ātri izskaidrot starpdisciplinārās koordinācijas darba grupas pilnvaras un mērķus, lai padarītu to par ES līmenī un dalībvalstīs funkcionējošu un, pirmkārt, ticamu un pielietojamu instrumentu.

| 4.1.2.1 | EESK iesaka, izmantojot dažādu līdz šim nodarbināto darba grupu veikumu, noteikt prioritārās jomas un optimālos nosacījumus koordinācijai starp specializētajiem centriem, lai nodrošinātu “biokontroles” pasākumiem optimālus rezultātus. Bez tam, Komiteja iesaka veikt “kohortu” (pirmkārt, mātes — bērna) pētījumus, kuros adekvāti novērtēti riska ietekmes “biomarķieri”. |
| --- | --- |

4.1.2.1

EESK iesaka, izmantojot dažādu līdz šim nodarbināto darba grupu veikumu, noteikt prioritārās jomas un optimālos nosacījumus koordinācijai starp specializētajiem centriem, lai nodrošinātu “biokontroles” pasākumiem optimālus rezultātus. Bez tam, Komiteja iesaka veikt “kohortu” (pirmkārt, mātes — bērna) pētījumus, kuros adekvāti novērtēti riska ietekmes “biomarķieri”.

| 4.1.3 | Analoģiski tam, aktivitāte 4 (“uzlabota koordinācija un kopēja rīcība vides un veselības jomā”) ietver ierosinājumu izveidot konsultatīvo grupu un kopumā atbalstīt apmaiņu kompetento iestāžu starpā. EESK uzskata šādas vadlīnijas par pilnīgi nepiemērotām, jo, pēc tās domām, ar konsultatīvās grupas izveidi vien nepietiek, lai sasniegtu mērķi — regulāru paziņojumu un praktiskās pieredzes apmaiņu. Tādēļ Komiteja vēlas, lai dalībvalstis, kurās ar vidi un veselību saistītās kompetences ir sadalītas starp vairākām ministrijām, iespējami drīz nosaka atbildīgo institūciju vai iestādi, kam ir atbilstošas pilnvaras un instrumenti paredzētā virzienā orientēto centienu koordinēšanai; tā aicina Komisiju no savas puses nodrošināties ar piemērotām koordinācijas struktūrām un ierosināt efektīvus instrumentus šī procesa veicināšanai. |
| --- | --- |

4.1.3

Analoģiski tam, aktivitāte 4 (“uzlabota koordinācija un kopēja rīcība vides un veselības jomā”) ietver ierosinājumu izveidot konsultatīvo grupu un kopumā atbalstīt apmaiņu kompetento iestāžu starpā. EESK uzskata šādas vadlīnijas par pilnīgi nepiemērotām, jo, pēc tās domām, ar konsultatīvās grupas izveidi vien nepietiek, lai sasniegtu mērķi — regulāru paziņojumu un praktiskās pieredzes apmaiņu. Tādēļ Komiteja vēlas, lai dalībvalstis, kurās ar vidi un veselību saistītās kompetences ir sadalītas starp vairākām ministrijām, iespējami drīz nosaka atbildīgo institūciju vai iestādi, kam ir atbilstošas pilnvaras un instrumenti paredzētā virzienā orientēto centienu koordinēšanai; tā aicina Komisiju no savas puses nodrošināties ar piemērotām koordinācijas struktūrām un ierosināt efektīvus instrumentus šī procesa veicināšanai.

| 4.2 | Otrā aktivitāšu grupa kalpo “zināšanu robu aizpildīšanai, stiprinot pētniecību”, un ierosināto konkrēto pasākumu apskats apstiprina, ka runa vairāk ir par pamatzināšanu uzlabošanu, nevis konkrētiem pētniecības projektiem. Piemēram, 5.aktivitātes būtība ir Kopīgās pētniecības iestādes vai jau esošo pētījumu programmu sasniegumu analīzē un attiecīgajai tēmai veltītu konferenču rīkošana. Aktivitāte 6 vērsta ne tikai uz “mērķtiecīgiem pētījumiem par slimību, traucējumu un ekspozīcijas tēmām”, bet galvenokārt uz aplūkojamo slimību cēloņu un mehānismu analīzi un Eiropas pētnieciskā tīkla izveidi, nesniedzot norādes uz precīzu pētījumu ievirzi. Visbeidzot, aktivitāte 7 ir paredzēta, lai izveidotu metodisku sistēmu riska novērtēšanai, ņemot vērā komplekso mijiedarbību un ārējās izmaksas, un metodisku sistēmu šim noļuma pielietoto metožu harmonizācijai un apstiprināšanai. |
| --- | --- |

4.2

Otrā aktivitāšu grupa kalpo “zināšanu robu aizpildīšanai, stiprinot pētniecību”, un ierosināto konkrēto pasākumu apskats apstiprina, ka runa vairāk ir par pamatzināšanu uzlabošanu, nevis konkrētiem pētniecības projektiem. Piemēram, 5.aktivitātes būtība ir Kopīgās pētniecības iestādes vai jau esošo pētījumu programmu sasniegumu analīzē un attiecīgajai tēmai veltītu konferenču rīkošana. Aktivitāte 6 vērsta ne tikai uz “mērķtiecīgiem pētījumiem par slimību, traucējumu un ekspozīcijas tēmām”, bet galvenokārt uz aplūkojamo slimību cēloņu un mehānismu analīzi un Eiropas pētnieciskā tīkla izveidi, nesniedzot norādes uz precīzu pētījumu ievirzi. Visbeidzot, aktivitāte 7 ir paredzēta, lai izveidotu metodisku sistēmu riska novērtēšanai, ņemot vērā komplekso mijiedarbību un ārējās izmaksas, un metodisku sistēmu šim noļuma pielietoto metožu harmonizācijai un apstiprināšanai.

| 4.2.1 | EESK iesaka novērst patlaban pastāvošo plaša mēroga epidemioloģisko datu trūkumu, sevišķi, sakarā ar neiroloģiskas izcelsmes uzvedības traucējumiem Eiropā, par kuriem visvairāk pietrūkst zinātnes atziņu, īpaši, ja tas skar bērnus, tomēr ir pietiekams daudzums pieturas punktu, kas liecina par to cēlonisko sakarību ar dažiem vides faktoriem. |
| --- | --- |

4.2.1

EESK iesaka novērst patlaban pastāvošo plaša mēroga epidemioloģisko datu trūkumu, sevišķi, sakarā ar neiroloģiskas izcelsmes uzvedības traucējumiem Eiropā, par kuriem visvairāk pietrūkst zinātnes atziņu, īpaši, ja tas skar bērnus, tomēr ir pietiekams daudzums pieturas punktu, kas liecina par to cēlonisko sakarību ar dažiem vides faktoriem.

| 4.2.2 | EESK iesaka noteikt vides un veselības pētniecību par vienu no prioritārajām izpētes jomām 7. Pētniecības ietvara programmas kontekstā un jau tagad nodrošināt pietiekamus finansiālos līdzekļus jau finansētājām programmām, lai izveidotu zināšanu bāzi un noteiktu instrumentus un metodes efektīvu vides un veselības pasākumu īstenošanai. |
| --- | --- |

4.2.2

EESK iesaka noteikt vides un veselības pētniecību par vienu no prioritārajām izpētes jomām 7. Pētniecības ietvara programmas kontekstā un jau tagad nodrošināt pietiekamus finansiālos līdzekļus jau finansētājām programmām, lai izveidotu zināšanu bāzi un noteiktu instrumentus un metodes efektīvu vides un veselības pasākumu īstenošanai.

| 4.2.3 | Aktivitāte 8 (“iespējamo, vidi un veselību apdraudošo risku noteikšana un apkarošana”) ietver precīzākus mērķus, kas saistīti ar prognožu uzlabošanu un veselības aizsardzības sagatavošanos ekstremālajām klimatiskajām pārmaiņām un citiem vides draudiem. EESK pievienojas šiem mērķiem, lai gan tie nav tieši saistīti ar vispārējo mērķi — bērnu veselības aizsardzību, kura sasniegšanai tiek izmantota SCALE iniciatīva. EESK vēlas, lai no šāda aktivitātēm vidējā termiņā tiktu atvasināta atbilstoša programma ar saviem finansu līdzekļiem, tā vietā, lai atstātu šīs aktivitātes (kā tas tiek ierosināts tagad) mazāk piemērota konteksta ietvaros un neparedzētu tām nekādus atsevišķus līdzekļus. |
| --- | --- |

4.2.3

Aktivitāte 8 (“iespējamo, vidi un veselību apdraudošo risku noteikšana un apkarošana”) ietver precīzākus mērķus, kas saistīti ar prognožu uzlabošanu un veselības aizsardzības sagatavošanos ekstremālajām klimatiskajām pārmaiņām un citiem vides draudiem. EESK pievienojas šiem mērķiem, lai gan tie nav tieši saistīti ar vispārējo mērķi — bērnu veselības aizsardzību, kura sasniegšanai tiek izmantota SCALE iniciatīva. EESK vēlas, lai no šāda aktivitātēm vidējā termiņā tiktu atvasināta atbilstoša programma ar saviem finansu līdzekļiem, tā vietā, lai atstātu šīs aktivitātes (kā tas tiek ierosināts tagad) mazāk piemērota konteksta ietvaros un neparedzētu tām nekādus atsevišķus līdzekļus.

| 4.3 | Nobeigumā aprakstītās aktivitātes (aktivitātes 9 un 10), kas saistītas ar komunikācijas uzlabošanu un vispārējās un profesionālās izglītības attīstību, ietver dažus ierosinājumus, kas zināmā mērā ir interesanti, taču neveido solīdu bāzi komunikācijas un kvalifikācijas celšanas stratēģijai, uz kuru par šo rīcības jomu atbildīgās dalībvalstis varētu orientēt savus pasākumus un ar kuras palīdzību būtu iespējams panākt noteiktu uzvedības veidu pilsoņu vidū. Komiteja jau paskaidroja: “Sabiedriskās domas ieinteresēšana, atbalsts un līdzdalība no bāzes puses izrādīsies obligāti nepieciešams; arī šeit centrālā loma ir sociālajiem partneriem un organizētās pilsoniskās sabiedrības apvienībām.” (7) |
| --- | --- |

4.3

Nobeigumā aprakstītās aktivitātes (aktivitātes 9 un 10), kas saistītas ar komunikācijas uzlabošanu un vispārējās un profesionālās izglītības attīstību, ietver dažus ierosinājumus, kas zināmā mērā ir interesanti, taču neveido solīdu bāzi komunikācijas un kvalifikācijas celšanas stratēģijai, uz kuru par šo rīcības jomu atbildīgās dalībvalstis varētu orientēt savus pasākumus un ar kuras palīdzību būtu iespējams panākt noteiktu uzvedības veidu pilsoņu vidū. Komiteja jau paskaidroja: “Sabiedriskās domas ieinteresēšana, atbalsts un līdzdalība no bāzes puses izrādīsies obligāti nepieciešams; arī šeit centrālā loma ir sociālajiem partneriem un organizētās pilsoniskās sabiedrības apvienībām.” (7)

| 4.3.1 | Pēdējo ierosināto aktivitāšu (11.-13.) mērķis ir panākt “riska samazināšanas politikas pārbaudi un pieskaņošanu”; tās ir tiešā veidā saistītas ar priekšplānā aplūkotajām slimībām (elpvadu saslimšanām, nervu sistēmas attīstības traucējumiem, vēzi un hormonālās sistēmas traucējumiem) un aptver tādas iniciatīvas kā pilotprojektu uzsākšana, sazarota tīkla izveides veicināšana, aktuālo aktivitāšu koordinēšana vai vienkārši pasākumi “attīstības novērošana saistībā ar elektromagnētiskajiem laukiem”. Kopumā ņemot, šķiet, ka šeit drīzāk runa ir par labi domātu nodomu saraksta pasludināšanu, nevis par izsmeļošu riska situācijas konkrēto aspektu konstatāciju. Pēc EESK domām, šie ierosinājumi nav atbilstoši jau iepriekšējā paziņojumā par “stratēģiju” konstatētajam veselības kaitējuma smagumam un nav arī piemēroti īstas riska mazināšanas politikas sagatavošanai īsā laika periodā. |
| --- | --- |

4.3.1

Pēdējo ierosināto aktivitāšu (11.-13.) mērķis ir panākt “riska samazināšanas politikas pārbaudi un pieskaņošanu”; tās ir tiešā veidā saistītas ar priekšplānā aplūkotajām slimībām (elpvadu saslimšanām, nervu sistēmas attīstības traucējumiem, vēzi un hormonālās sistēmas traucējumiem) un aptver tādas iniciatīvas kā pilotprojektu uzsākšana, sazarota tīkla izveides veicināšana, aktuālo aktivitāšu koordinēšana vai vienkārši pasākumi “attīstības novērošana saistībā ar elektromagnētiskajiem laukiem”. Kopumā ņemot, šķiet, ka šeit drīzāk runa ir par labi domātu nodomu saraksta pasludināšanu, nevis par izsmeļošu riska situācijas konkrēto aspektu konstatāciju. Pēc EESK domām, šie ierosinājumi nav atbilstoši jau iepriekšējā paziņojumā par “stratēģiju” konstatētajam veselības kaitējuma smagumam un nav arī piemēroti īstas riska mazināšanas politikas sagatavošanai īsā laika periodā.

| 4.3.2 | EESK sevišķi iesaka piešķirt steidzamības statusu to faktoru izpētei, kas ietekmē gaisa kvalitāti dzīvojamās un biroju telpās (kā pieminēts rīcības 12. pozīcijā), un sastādīt precīzu īstermiņa grafiku, lai varētu iegūt zinātniskus pierādījumus, kas ļautu pārstrādāt 1999. gada ieteikumus attiecībā uz elektromagnētiskajiem laukiem. Tas, ka trūkst konkrētu mērķu un rezultātu, ko nepieciešams sasniegt noteiktajos termiņos, rada EESK bažas, ka arī šo aktivitāšu palīdzību neizdosies rast efektīvus nosacījumus, lai koordinētu to, kas līdz šim tika aizsākts Kopienu līmenī, vai panākt ar dalībvalstīm saskaņotu rīcības veidu. |
| --- | --- |

4.3.2

EESK sevišķi iesaka piešķirt steidzamības statusu to faktoru izpētei, kas ietekmē gaisa kvalitāti dzīvojamās un biroju telpās (kā pieminēts rīcības 12. pozīcijā), un sastādīt precīzu īstermiņa grafiku, lai varētu iegūt zinātniskus pierādījumus, kas ļautu pārstrādāt 1999. gada ieteikumus attiecībā uz elektromagnētiskajiem laukiem. Tas, ka trūkst konkrētu mērķu un rezultātu, ko nepieciešams sasniegt noteiktajos termiņos, rada EESK bažas, ka arī šo aktivitāšu palīdzību neizdosies rast efektīvus nosacījumus, lai koordinētu to, kas līdz šim tika aizsākts Kopienu līmenī, vai panākt ar dalībvalstīm saskaņotu rīcības veidu.

Briselē, 2004. gada 15. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

prezidente

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Komisijas paziņojums “Eiropas stratēģija vides un veselības aizsardzības jomā”, COM(2003) 338 final; atzinumu par šo Paziņojumu EESK prezentēja savā 404. plenārajā sesijā, 2003. gada 10. decembrī (referents: Ehnmark kungs, OV C 80; 30.3.2004.).

1

Ehnmark

(2)  Komisijas paziņojums “Eiropas rīcības plāns vides un veselības aizsardzības jomā 2004–2010”, COM(2004) 416 final. 09.06.2004., I un II daļa.

2

(3)  Referents: Ehnmark kungs, 6.4. punkts OV. C 80; 30.03.2004; salīdzinājumam skat. 1. piezīmi.

3

Ehnmark

(4)  Turpat, 5.3. punkts.

4

(5)  publicēts OV C 19; 21.01.1998.

5

(6)  publicēts OV C 174; 17.06.1996.

6

(7)  OV C 80; 30.3.2004.

7

---

| 28.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 157/70 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 157/70

---

Atzinums par tēmu Priekšlikums par Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko ievieš standartus noteiktu dzīvnieku sugu humānai (bezsāpju) ķeršanai slazdos

(COM(2004) 532 galīgā red. — 2004/0183 (COD))

(2005/C 157/11)

Saskaņā ar EK Līguma 175. pantu Padome 2004. gada 14. septembrī nolēma apspriesties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par Priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko ievieš standartus noteiktu dzīvnieku sugu humānai (bezsāpju) ķeršanai slazdos.

Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides aizsardzības specializētās nodaļas, kas atbild par komitejas dokumenta sagatavošanu minētajā jomā, ir pieņēmusi atzinumu 2004. gada 16. novembrī. Ziņojumu sniedza Donnelly kungs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja savā 2004.gada 15. un 16. decembra 413. plenārajā sesijā (2004. gada 16. decembra sēdē) ir pieņēmusi šādu atzinumu ar 60 balsīm “par”, 1 balsi “pret” un sešiem atturoties.

I   IEVADS

1.   Regula attiecībā uz kāju slazdiem

| 1.1 | Eiropas Parlaments 1989. gadā pieņēma rezolūciju, ar ko pieprasīja dzīvnieku kāju slazdu aizliegumu ES un tādu kažokādu un kažokādu izstrādājumu aizliegumu, kuri saņemti no valstīm, kurās dzīvnieku ķeršanai izmanto kāju slazdus.
  Atbildot uz rezolūciju, Komisija iesniedza priekšlikumu par attiecīgo regulu, ko Padome pieņēma 1991. gadā (1). Ar minēto regulu ir noteikts dzīvnieku kāju slazdu izmantošanas aizliegums ES no 1995. gada 1. janvāra un 13 konkrētu sugu dzīvnieku kažokādu ievešanas aizliegums no trešām valstīm, ja vien nav ievērots viens no šādiem nosacījumiem:






  — | atbilstošas spēkā esošās administratīvās vai juridiskās normas, kas aizliedz kāju slazdu izmantošanu, vai |
| --- | --- | --- |

1.1

Eiropas Parlaments 1989. gadā pieņēma rezolūciju, ar ko pieprasīja dzīvnieku kāju slazdu aizliegumu ES un tādu kažokādu un kažokādu izstrādājumu aizliegumu, kuri saņemti no valstīm, kurās dzīvnieku ķeršanai izmanto kāju slazdus.

Atbildot uz rezolūciju, Komisija iesniedza priekšlikumu par attiecīgo regulu, ko Padome pieņēma 1991. gadā (1). Ar minēto regulu ir noteikts dzīvnieku kāju slazdu izmantošanas aizliegums ES no 1995. gada 1. janvāra un 13 konkrētu sugu dzīvnieku kažokādu ievešanas aizliegums no trešām valstīm, ja vien nav ievērots viens no šādiem nosacījumiem:

—

atbilstošas spēkā esošās administratīvās vai juridiskās normas, kas aizliedz kāju slazdu izmantošanu, vai

| — | minēto 13 dzīvnieku sugu ķeršanā izmantotie slazdu izlikšanas paņēmieni (ES regulas I pielikums) atbilst starptautiski saskaņotiem standartiem dzīvnieku humānai (bezsāpju) ķeršanai slazdos. |
| --- | --- |

—

minēto 13 dzīvnieku sugu ķeršanā izmantotie slazdu izlikšanas paņēmieni (ES regulas I pielikums) atbilst starptautiski saskaņotiem standartiem dzīvnieku humānai (bezsāpju) ķeršanai slazdos.

| 1.2 | Jāatzīmē, ka Eiropas Parlaments savā atzinumā ir pieprasījis kāju slazdu tirdzniecības aizliegumu un tādu kažokādu un kažokādu izstrādājumu aizliegumu, kas iegūti no dzīvniekiem, kuru ķeršanā izmantoti kāju slazdi. Minēto atzinumu Padome nav ņēmusi vērā, apspriežot šo jautājumu 1991. gadā. |
| --- | --- |

1.2

Jāatzīmē, ka Eiropas Parlaments savā atzinumā ir pieprasījis kāju slazdu tirdzniecības aizliegumu un tādu kažokādu un kažokādu izstrādājumu aizliegumu, kas iegūti no dzīvniekiem, kuru ķeršanā izmantoti kāju slazdi. Minēto atzinumu Padome nav ņēmusi vērā, apspriežot šo jautājumu 1991. gadā.

| 1.3 | Kaut arī kāju slazdu izmantošana ES ir aizliegta no 1995. gada, aizliegums nav ievērots valstīs, kas eksportē kažokādu izstrādājumus, kuri iegūti no dzīvniekiem, kuru ķeršanā izmantoti kāju slazdi.
  EESK 1990. gada atzinumā (2), uzsverot, cik svarīgi ir ieviest konsekvenci minētajā jautājumā, atbalstīja ne tikai kāju slazdu aizliegumu Eiropas mērogā, bet ierosināja arī kāju slazdu starptautisku aizliegumu. |
| --- | --- |

1.3

Kaut arī kāju slazdu izmantošana ES ir aizliegta no 1995. gada, aizliegums nav ievērots valstīs, kas eksportē kažokādu izstrādājumus, kuri iegūti no dzīvniekiem, kuru ķeršanā izmantoti kāju slazdi.

EESK 1990. gada atzinumā (2), uzsverot, cik svarīgi ir ieviest konsekvenci minētajā jautājumā, atbalstīja ne tikai kāju slazdu aizliegumu Eiropas mērogā, bet ierosināja arī kāju slazdu starptautisku aizliegumu.

2.   Nolīgums

| 2.1 | Ievērojot Kopienas tiesību aktus jomā, kas attiecas uz dzīvnieku ķeršanu, izmantojot kāju slazdus, aktuāla kļuva vajadzība noteikt slazdu izlikšanas standartus starptautiskā līmenī. Nolīgumu apsprieda ES, Kanāda, Krievija un ASV, tomēr to parakstīja tikai Kanāda, Krievija un ES. ASV nevarēja kļūt par minētā nolīguma dalībvalsti, ņemot vērā to, ka ASV iekšējā sistēmā pilnvaras šajā jomā ir decentralizētas. ASV tomēr piekrita īstenot nolīguma mazāk kategorisku variantu. |
| --- | --- |

2.1

Ievērojot Kopienas tiesību aktus jomā, kas attiecas uz dzīvnieku ķeršanu, izmantojot kāju slazdus, aktuāla kļuva vajadzība noteikt slazdu izlikšanas standartus starptautiskā līmenī. Nolīgumu apsprieda ES, Kanāda, Krievija un ASV, tomēr to parakstīja tikai Kanāda, Krievija un ES. ASV nevarēja kļūt par minētā nolīguma dalībvalsti, ņemot vērā to, ka ASV iekšējā sistēmā pilnvaras šajā jomā ir decentralizētas. ASV tomēr piekrita īstenot nolīguma mazāk kategorisku variantu.

| 2.2 | Nolīgums bija paredzēts, lai nepieļautu iespējamu Eiropas importa aizliegumu attiecībā uz tādiem kažokādu izstrādājumiem, kas iegūti no dzīvniekiem, kuri noķerti savvaļā valstīs, kurās kāju slazdu izmantošana nav aizliegta. |
| --- | --- |

2.2

Nolīgums bija paredzēts, lai nepieļautu iespējamu Eiropas importa aizliegumu attiecībā uz tādiem kažokādu izstrādājumiem, kas iegūti no dzīvniekiem, kuri noķerti savvaļā valstīs, kurās kāju slazdu izmantošana nav aizliegta.

| 2.3 | Eiropas Parlaments uzskatīja, ka minētais nolīgums ir pilnīgi neatbilstošs un neefektīvs un ka tas ir jānoraida, un tā vietā jāievieš importa aizliegums attiecībā uz kažokādām un kažokādu izstrādājumiem, kas iegūti no nolīgumā uzskaitītajiem savvaļas dzīvniekiem. |
| --- | --- |

2.3

Eiropas Parlaments uzskatīja, ka minētais nolīgums ir pilnīgi neatbilstošs un neefektīvs un ka tas ir jānoraida, un tā vietā jāievieš importa aizliegums attiecībā uz kažokādām un kažokādu izstrādājumiem, kas iegūti no nolīgumā uzskaitītajiem savvaļas dzīvniekiem.

| 2.4 | Nolīgumā ir paredzēti noteikti standarti, kas jāievēro dzīvnieku ķeršanā, izmantojot slazdus. Eiropas Kopiena ir ratificējusi minēto nolīgumu 1997. gadā. Nolīgumā iekļautie standarti attiecībā uz dzīvnieku ķeršanu, izmantojot slazdus, atspoguļoja Krievijā, Kanādā un ASV jau esošos standartus. Jēdziena “humāna (bezsāpju)” iekļaušana izraisīja plašas diskusijas, ņemot vērā to, ka minētie standarti pamatojas uz slazdos noķerto dzīvnieku augstas ciešanu pakāpes akceptēšanu. |
| --- | --- |

2.4

Nolīgumā ir paredzēti noteikti standarti, kas jāievēro dzīvnieku ķeršanā, izmantojot slazdus. Eiropas Kopiena ir ratificējusi minēto nolīgumu 1997. gadā. Nolīgumā iekļautie standarti attiecībā uz dzīvnieku ķeršanu, izmantojot slazdus, atspoguļoja Krievijā, Kanādā un ASV jau esošos standartus. Jēdziena “humāna (bezsāpju)” iekļaušana izraisīja plašas diskusijas, ņemot vērā to, ka minētie standarti pamatojas uz slazdos noķerto dzīvnieku augstas ciešanu pakāpes akceptēšanu.

| 2.5 | Zinātniskie atzinumi (ieskaitot Komisijas Zinātniskās veterinārijas komitejas atzinumu) apstiprināja, ka nolīgumā iekļautie paņēmieni dzīvnieku humānai (bezsāpju) ķeršanai slazdos neizslēdz dzīvnieku ciešanu nepieņemamu pakāpi. |
| --- | --- |

2.5

Zinātniskie atzinumi (ieskaitot Komisijas Zinātniskās veterinārijas komitejas atzinumu) apstiprināja, ka nolīgumā iekļautie paņēmieni dzīvnieku humānai (bezsāpju) ķeršanai slazdos neizslēdz dzīvnieku ciešanu nepieņemamu pakāpi.

| 2.6 | Zinātniskā veterinārijas komiteja uzsvēra, ka būtiskie kritēriji, kas jāņem vērā, spriežot par humānisma pakāpi, ir laiks, kāds vajadzīgs, lai padarītu dzīvnieku nejutīgu pret sāpēm, un dzīvniekam minētajā laikā radīto sāpju un stresa apmērs. Komiteja secināja, ka nonāvējošu slazdu var uzskatīt par “humānu (bezsāpju)”, ja tas padara dzīvnieku nejutīgu pret sāpēm acumirklī vai vismaz dažās sekundēs. Nolīgumā attiecīgais maksimālais termiņš bija noteikts 5 minūtes, un tādēļ termins “humāns (bezsāpju)” uzskatāms par neatbilstošu. |
| --- | --- |

2.6

Zinātniskā veterinārijas komiteja uzsvēra, ka būtiskie kritēriji, kas jāņem vērā, spriežot par humānisma pakāpi, ir laiks, kāds vajadzīgs, lai padarītu dzīvnieku nejutīgu pret sāpēm, un dzīvniekam minētajā laikā radīto sāpju un stresa apmērs. Komiteja secināja, ka nonāvējošu slazdu var uzskatīt par “humānu (bezsāpju)”, ja tas padara dzīvnieku nejutīgu pret sāpēm acumirklī vai vismaz dažās sekundēs. Nolīgumā attiecīgais maksimālais termiņš bija noteikts 5 minūtes, un tādēļ termins “humāns (bezsāpju)” uzskatāms par neatbilstošu.

| 2.7 | Komiteja arī secināja, ka nolīgumā iekļautajai ievainojumu skalai nav pietiekama zinātniskā pamatojuma salīdzinājumā ar citiem atzītiem paņēmieniem dzīvnieku neatbilstīgas labturības novērtēšanai. |
| --- | --- |

2.7

Komiteja arī secināja, ka nolīgumā iekļautajai ievainojumu skalai nav pietiekama zinātniskā pamatojuma salīdzinājumā ar citiem atzītiem paņēmieniem dzīvnieku neatbilstīgas labturības novērtēšanai.

| 2.8 | Nolīgumu šobrīd ir ratificējusi ES un Kanāda, bet vēl nav ratificējusi Krievija. Minētā iemesla dēļ nolīguma piemērošana vēl nav noteikta. Kanāda un ES tomēr ir vienojušās nogaidīšanas periodā īstenot nolīguma noteikumus. |
| --- | --- |

2.8

Nolīgumu šobrīd ir ratificējusi ES un Kanāda, bet vēl nav ratificējusi Krievija. Minētā iemesla dēļ nolīguma piemērošana vēl nav noteikta. Kanāda un ES tomēr ir vienojušās nogaidīšanas periodā īstenot nolīguma noteikumus.

3.   Komisijas priekšlikuma būtība

| 3.1 | Komisijas priekšlikuma par direktīvu, ar ko ievieš standartus noteiktu dzīvnieku sugu humānai (bezsāpju) ķeršanai slazdos (3), mērķis ir transponēt Kopienas tiesību aktos Nolīgumu par standartiem dzīvnieku humānai (bezsāpju) ķeršanai slazdos, kā tas paredzēts Padomes Lēmumā 98/142/EC un 98/487/EC. |
| --- | --- |

3.1

Komisijas priekšlikuma par direktīvu, ar ko ievieš standartus noteiktu dzīvnieku sugu humānai (bezsāpju) ķeršanai slazdos (3), mērķis ir transponēt Kopienas tiesību aktos Nolīgumu par standartiem dzīvnieku humānai (bezsāpju) ķeršanai slazdos, kā tas paredzēts Padomes Lēmumā 98/142/EC un 98/487/EC.

| 3.2 | Priekšlikums attiecas uz 19 savvaļas dzīvnieku sugām (no tiem 5 sugu dzīvnieki dzīvo ES), kā noteikts I pielikumā. |
| --- | --- |

3.2

Priekšlikums attiecas uz 19 savvaļas dzīvnieku sugām (no tiem 5 sugu dzīvnieki dzīvo ES), kā noteikts I pielikumā.

| 3.3 | Priekšlikumā ir noteiktas dažas saistības un prasības attiecībā uz paņēmieniem, ko pielieto dzīvnieku ķeršanā slazdos, slazdu izmantošanu, medniekiem, kas izliek slazdus, pētījumiem, sodiem un sertifikāciju. Dokumentā ir iekļauts arī plašs iespējamo atkāpju uzskaitījums un divi pielikumi (II un III pielikums), kas attiecas uz standartiem dzīvnieku humānai (bezsāpju) ķeršanai slazdos un šādas ķeršanas paņēmienu pārbaudi. |
| --- | --- |

3.3

Priekšlikumā ir noteiktas dažas saistības un prasības attiecībā uz paņēmieniem, ko pielieto dzīvnieku ķeršanā slazdos, slazdu izmantošanu, medniekiem, kas izliek slazdus, pētījumiem, sodiem un sertifikāciju. Dokumentā ir iekļauts arī plašs iespējamo atkāpju uzskaitījums un divi pielikumi (II un III pielikums), kas attiecas uz standartiem dzīvnieku humānai (bezsāpju) ķeršanai slazdos un šādas ķeršanas paņēmienu pārbaudi.

| 3.4 | Priekšlikumā ir uzsvērts, ka dalībvalstīm var atļaut ieviest stingrākus tiesību aktus attiecīgajā jomā un ka ES 1991. gada regula, ar ko aizliedz dzīvnieku kāju slazdu izmantošanu, paliek spēkā. Tiesību aktu ieviešana un īstenošana ir dalībvalstu un to kompetento iestāžu ziņā. Priekšlikumā nav iekļauta neviena pozīcija no Kopienas budžeta, tādēļ dalībvalstis piešķirs finanšu līdzekļus attiecīgo izmaksu segšanai. |
| --- | --- |

3.4

Priekšlikumā ir uzsvērts, ka dalībvalstīm var atļaut ieviest stingrākus tiesību aktus attiecīgajā jomā un ka ES 1991. gada regula, ar ko aizliedz dzīvnieku kāju slazdu izmantošanu, paliek spēkā. Tiesību aktu ieviešana un īstenošana ir dalībvalstu un to kompetento iestāžu ziņā. Priekšlikumā nav iekļauta neviena pozīcija no Kopienas budžeta, tādēļ dalībvalstis piešķirs finanšu līdzekļus attiecīgo izmaksu segšanai.

II   PIEZĪMES

4.   Termina “standarti dzīvnieku humānai (bezsāpju) ķeršanai slazdos” lietošana

| 4.1 | EESK uzskata, ka termina “humāna (bezsāpju)” (4) lietošana priekšlikumā ir apšaubāma. Priekšlikuma 2. pantā ir definēti “dzīvnieku ķeršanas paņēmieni, izmantojot slazdus”, bet tajā nav iekļauta “standartu dzīvnieku humānai (bezsāpju) ķeršanai slazdos” definīcija. Faktiski nolīguma (uz ko pamatojas priekšlikums) preambulā ir atzīta starptautisku standartu attiecībā uz dzīvnieku ķeršanu slazdos neesamība un vārds “humāni” ir vispārēji attiecināts uz tādiem standartiem, kas “nodrošina slazdos noķerto dzīvnieku labturības apmierinošu līmeni”. |
| --- | --- |

4.1

EESK uzskata, ka termina “humāna (bezsāpju)” (4) lietošana priekšlikumā ir apšaubāma. Priekšlikuma 2. pantā ir definēti “dzīvnieku ķeršanas paņēmieni, izmantojot slazdus”, bet tajā nav iekļauta “standartu dzīvnieku humānai (bezsāpju) ķeršanai slazdos” definīcija. Faktiski nolīguma (uz ko pamatojas priekšlikums) preambulā ir atzīta starptautisku standartu attiecībā uz dzīvnieku ķeršanu slazdos neesamība un vārds “humāni” ir vispārēji attiecināts uz tādiem standartiem, kas “nodrošina slazdos noķerto dzīvnieku labturības apmierinošu līmeni”.

| 4.2 | Nolīguma apspriešanas laikā Komisijas Zinātniskā veterinārijas komiteja (5) iebilda, ka dokumentā norādītos standartus nevar definēt kā “humānus (bezsāpju)” (kā jau uzsvērts iepriekš), ņemot vērā, ka maksimālais laiks, kāds pieļauts, lai padarītu dzīvniekus nejutīgus pret sāpēm, daudzkārt pārsniedz pieņemamo ilgumu (acumirklīga nāve). Komiteja īpaši uzsvēra iegremdējamos slazdus, jo ir aprēķināts, kas zem ūdens slazdā noķertam ūdenī dzīvojošam zīdītājam nāve var iestāties 15 minūšu laikā. |
| --- | --- |

4.2

Nolīguma apspriešanas laikā Komisijas Zinātniskā veterinārijas komiteja (5) iebilda, ka dokumentā norādītos standartus nevar definēt kā “humānus (bezsāpju)” (kā jau uzsvērts iepriekš), ņemot vērā, ka maksimālais laiks, kāds pieļauts, lai padarītu dzīvniekus nejutīgus pret sāpēm, daudzkārt pārsniedz pieņemamo ilgumu (acumirklīga nāve). Komiteja īpaši uzsvēra iegremdējamos slazdus, jo ir aprēķināts, kas zem ūdens slazdā noķertam ūdenī dzīvojošam zīdītājam nāve var iestāties 15 minūšu laikā.

| 4.3 | Komiteja tādēļ iesaka ES tiesību aktu galīgajā variantā vārdu “humāns” aizstāt ar alternatīvu un piemērotāku terminu vismaz līdz tam laikam, kamēr standarti dzīvnieku ķeršanai slazdos atbildīs iepriekš minētajām prasībām. |
| --- | --- |

4.3

Komiteja tādēļ iesaka ES tiesību aktu galīgajā variantā vārdu “humāns” aizstāt ar alternatīvu un piemērotāku terminu vismaz līdz tam laikam, kamēr standarti dzīvnieku ķeršanai slazdos atbildīs iepriekš minētajām prasībām.

5.   Slazdi

| 5.1 | Priekšlikums attiecas uz divu veidu slazdiem: slazdiem, kuros dzīvnieku nonāvē, un slazdiem, ar kuriem ierobežo dzīvnieka pārvietošanos. Attiecībā uz slazdiem, kuros dzīvnieku nonāvē, priekšlikumā izklāstītie standarti neatbilst Kopienas pieņemtajiem zinātniskajiem standartiem, kuros ieteikta dzīvnieka acumirklīga nāve vai maksimāli pieļaujama 30 sekunžu robeža līdz nāves iestāšanās brīdim. Bez tam priekšlikumā nav izklāstīti nekādi labturības standarti gadījumā, ja kustībās ierobežotu dzīvnieku nonāvē. Tas nozīmē, ka tad, ja dzīvnieks ir noķerts pārvietošanos ierobežojošā slazdā un pēc tam nonāvēts, nonāvēšanas paņēmiens nav nekādā veidā reglamentēts.
  Turklāt priekšlikumā nav paredzēts nodrošinājums, ka ar atļautajiem paņēmieniem ķeršanai slazdos nejauši netiks nogalināti citu sugu dzīvnieki vai arī netiks ierobežota to pārvietošanās. Standartiem dzīvnieku ķeršanai slazdos jānodrošina minētā riska samazināšana līdz iespējami zemākajam līmenim. |
| --- | --- |

5.1

Priekšlikums attiecas uz divu veidu slazdiem: slazdiem, kuros dzīvnieku nonāvē, un slazdiem, ar kuriem ierobežo dzīvnieka pārvietošanos. Attiecībā uz slazdiem, kuros dzīvnieku nonāvē, priekšlikumā izklāstītie standarti neatbilst Kopienas pieņemtajiem zinātniskajiem standartiem, kuros ieteikta dzīvnieka acumirklīga nāve vai maksimāli pieļaujama 30 sekunžu robeža līdz nāves iestāšanās brīdim. Bez tam priekšlikumā nav izklāstīti nekādi labturības standarti gadījumā, ja kustībās ierobežotu dzīvnieku nonāvē. Tas nozīmē, ka tad, ja dzīvnieks ir noķerts pārvietošanos ierobežojošā slazdā un pēc tam nonāvēts, nonāvēšanas paņēmiens nav nekādā veidā reglamentēts.

Turklāt priekšlikumā nav paredzēts nodrošinājums, ka ar atļautajiem paņēmieniem ķeršanai slazdos nejauši netiks nogalināti citu sugu dzīvnieki vai arī netiks ierobežota to pārvietošanās. Standartiem dzīvnieku ķeršanai slazdos jānodrošina minētā riska samazināšana līdz iespējami zemākajam līmenim.

6.   Pārbaudes

| 6.1 | Priekšlikumā ir paredzētas tehniskās normas, lai pārbaudītu paņēmienus ķeršanai slazdos, kuras neizslēdz dzīvu dzīvnieku izmantošanu. Tajā ir izklāstītas kombinēto un lauka izmēģinājumu obligātās prasības. Bez tam pārējās nolīguma dalībvalstis var atzīt pārbaudes, ko veikusi kāda no minētajām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

6.1

Priekšlikumā ir paredzētas tehniskās normas, lai pārbaudītu paņēmienus ķeršanai slazdos, kuras neizslēdz dzīvu dzīvnieku izmantošanu. Tajā ir izklāstītas kombinēto un lauka izmēģinājumu obligātās prasības. Bez tam pārējās nolīguma dalībvalstis var atzīt pārbaudes, ko veikusi kāda no minētajām dalībvalstīm.

| 6.2 | Lai rezultāti būtu derīgi, pārbaudes tomēr jāveic tādos pašos apstākļos, kādos paredzēts izmantot slazdus. Tādēļ rādītājus, kas balstās uz kombinēto pārbaužu rezultātiem, nevar izmantot savvaļā dzīvojošu dzīvnieku labturības izvērtēšanai. Iepriekš minēto iemeslu dēļ pārbaudes, izmantojot dzīvniekus, nav piemērojamas vispār un jāņem vērā tikai jau pieejamās datorimitācijas pārbaudes. |
| --- | --- |

6.2

Lai rezultāti būtu derīgi, pārbaudes tomēr jāveic tādos pašos apstākļos, kādos paredzēts izmantot slazdus. Tādēļ rādītājus, kas balstās uz kombinēto pārbaužu rezultātiem, nevar izmantot savvaļā dzīvojošu dzīvnieku labturības izvērtēšanai. Iepriekš minēto iemeslu dēļ pārbaudes, izmantojot dzīvniekus, nav piemērojamas vispār un jāņem vērā tikai jau pieejamās datorimitācijas pārbaudes.

7.   Atkāpes

| 7.1 | Priekšlikumā ir uzskaitīts plašs iespējamo atkāpju kopums, kuru īstenošanas gadījumā ievērojami samazinātos paša priekšlikuma darbības joma. EESK uzskata, ka jāatļauj atkāpes saistībā ar sabiedrības drošību un cilvēcīgo un dzīvnieku veselību. Šādu problēmu gadījumā valsts iestādēm nekavējoties jāinformē attiecīgajā teritorijā strādājošie uzņēmēji (piem., lauksaimnieki) un jālūdz to padoms. EESK ir dažas atrunas attiecībā uz pārējām ierosinātajām atkāpēm. |
| --- | --- |

7.1

Priekšlikumā ir uzskaitīts plašs iespējamo atkāpju kopums, kuru īstenošanas gadījumā ievērojami samazinātos paša priekšlikuma darbības joma. EESK uzskata, ka jāatļauj atkāpes saistībā ar sabiedrības drošību un cilvēcīgo un dzīvnieku veselību. Šādu problēmu gadījumā valsts iestādēm nekavējoties jāinformē attiecīgajā teritorijā strādājošie uzņēmēji (piem., lauksaimnieki) un jālūdz to padoms. EESK ir dažas atrunas attiecībā uz pārējām ierosinātajām atkāpēm.

| 7.2 | Ņemot vērā grūtības, lai savvaļā, kur norisinās dzīvnieku ķeršana slazdos, piemērotu efektīvu uzraudzības un izpildes sistēmu, Komisijas ierosinātās atkāpes (izņemot iepriekš minētās) tikai veicinātu nolīguma dalībvalstu savstarpējas pārredzamības un atbildīguma mazināšanos. |
| --- | --- |

7.2

Ņemot vērā grūtības, lai savvaļā, kur norisinās dzīvnieku ķeršana slazdos, piemērotu efektīvu uzraudzības un izpildes sistēmu, Komisijas ierosinātās atkāpes (izņemot iepriekš minētās) tikai veicinātu nolīguma dalībvalstu savstarpējas pārredzamības un atbildīguma mazināšanos.

8.   Mednieki, kas izliek slazdus

| 8.1 | Priekšlikumā ir paredzēts, ka jāievieš atļauju izsniegšanas un mednieku apmācības sistēma. Licencēšana tomēr priekšlikumā nav iekļauta un slazdu izlicēju izmantoto paņēmienu kontrole galvenokārt nav piemērojama, ņemot vērā to, ka tā būtu jāveic brīvā dabā. EESK iesaka izveidot stingru licencēšanas sistēmu, kas būtu jāsaskaņo Kopienas līmeni. |
| --- | --- |

8.1

Priekšlikumā ir paredzēts, ka jāievieš atļauju izsniegšanas un mednieku apmācības sistēma. Licencēšana tomēr priekšlikumā nav iekļauta un slazdu izlicēju izmantoto paņēmienu kontrole galvenokārt nav piemērojama, ņemot vērā to, ka tā būtu jāveic brīvā dabā. EESK iesaka izveidot stingru licencēšanas sistēmu, kas būtu jāsaskaņo Kopienas līmeni.

9.   Sertificēšana

| 9.1 | Izmantoto slazdu izlikšanas paņēmienu sertificēšana Komisijas priekšlikumā ir deleģēta dalībvalstīm un ir noteikts, ka dalībvalstis savstarpēji atzīst šādu sertificēšanu.
  Kaut arī minēto sistēmu varētu ieviest ES, jāizveido arī starptautiska sertificēšanas sistēma. Faktiski nolīguma dalībvalstīm jāievieš savstarpēji izmantojama sertificēšanas standartsistēma, kā arī izsekojamības sistēma. Šādas sistēma veicinātu nolīguma pārredzamības un efektīvas īstenošanas nodrošināšanu. |
| --- | --- |

9.1

Izmantoto slazdu izlikšanas paņēmienu sertificēšana Komisijas priekšlikumā ir deleģēta dalībvalstīm un ir noteikts, ka dalībvalstis savstarpēji atzīst šādu sertificēšanu.

Kaut arī minēto sistēmu varētu ieviest ES, jāizveido arī starptautiska sertificēšanas sistēma. Faktiski nolīguma dalībvalstīm jāievieš savstarpēji izmantojama sertificēšanas standartsistēma, kā arī izsekojamības sistēma. Šādas sistēma veicinātu nolīguma pārredzamības un efektīvas īstenošanas nodrošināšanu.

10.   Sankcijas

| 10.1 | Komisijas priekšlikums vērš uzmanību uz administratīvu sankciju iespējamu piemērošanu attiecīgo tiesību aktu pārkāpšanas gadījumā. Ņemot vēra to, ka dažas ES dalībvalstis gadījumā, ja ir pārkāpti tiesību akti dzīvnieku labturības jomā, piemēro krimināllikumu, EESK tomēr iesaka noteikt soda sankcijas atbilstoši attiecīgās valsts tiesību sistēmai. |
| --- | --- |

10.1

Komisijas priekšlikums vērš uzmanību uz administratīvu sankciju iespējamu piemērošanu attiecīgo tiesību aktu pārkāpšanas gadījumā. Ņemot vēra to, ka dažas ES dalībvalstis gadījumā, ja ir pārkāpti tiesību akti dzīvnieku labturības jomā, piemēro krimināllikumu, EESK tomēr iesaka noteikt soda sankcijas atbilstoši attiecīgās valsts tiesību sistēmai.

11.   SECINĀJUMI

| 11.1 | EESK uzskata, ka priekšlikumā iekļautos standartus dzīvnieku humānai (bezsāpju) ķeršanai slazdos nevar definēt kā humānus, jo tie tikai atspoguļo nolīgumā norādītos standartus. Nolīgumā iekļautie standarti ir novērtēti kā zemāki nekā ES tiesību aktos jau esošie dzīvnieku labturības standarti. Komiteja tādēļ iesaka tiesību aktu galīgajā redakcijā aizstāt vārdu “humāns” ar atbilstošāku terminu. |
| --- | --- |

11.1

EESK uzskata, ka priekšlikumā iekļautos standartus dzīvnieku humānai (bezsāpju) ķeršanai slazdos nevar definēt kā humānus, jo tie tikai atspoguļo nolīgumā norādītos standartus. Nolīgumā iekļautie standarti ir novērtēti kā zemāki nekā ES tiesību aktos jau esošie dzīvnieku labturības standarti. Komiteja tādēļ iesaka tiesību aktu galīgajā redakcijā aizstāt vārdu “humāns” ar atbilstošāku terminu.

| 11.2 | Attiecībā uz slazdiem EESK uzskata, ka jāņem vērā tikai tādi slazdi, kuros dzīvnieks tiek acumirklī nonāvēts, un jāprecizē slazdu, ar kuriem ierobežo dzīvnieka pārvietošanos, izmantošanas apjoms. Turklāt gadījumā, ja šādi sasaistītus dzīvniekus nonāvē, nonāvēšanas paņēmiens pēc iespējas reglamentējams saskaņā ar tiesību aktiem dzīvnieku labturības jomā. |
| --- | --- |

11.2

Attiecībā uz slazdiem EESK uzskata, ka jāņem vērā tikai tādi slazdi, kuros dzīvnieks tiek acumirklī nonāvēts, un jāprecizē slazdu, ar kuriem ierobežo dzīvnieka pārvietošanos, izmantošanas apjoms. Turklāt gadījumā, ja šādi sasaistītus dzīvniekus nonāvē, nonāvēšanas paņēmiens pēc iespējas reglamentējams saskaņā ar tiesību aktiem dzīvnieku labturības jomā.

| 11.3 | EESK uzskata, ka iegremdējami slazdi ir jāaizliedz, tā kā Komisijas Zinātniskā veterinārijas komiteja ir secinājusi, ka to izmantošana ir nežēlīgs nonāvēšanas paņēmiens, jo tā ir dzīvnieka lēna nosmacēšana zem ūdens. |
| --- | --- |

11.3

EESK uzskata, ka iegremdējami slazdi ir jāaizliedz, tā kā Komisijas Zinātniskā veterinārijas komiteja ir secinājusi, ka to izmantošana ir nežēlīgs nonāvēšanas paņēmiens, jo tā ir dzīvnieka lēna nosmacēšana zem ūdens.

| 11.4 | EESK atzīmē, ka, neraugoties uz to, ka priekšlikumā ir norādīti noteikumi slazdu pārbaudei, kombinētā vidē veikto pārbaužu rezultātā iegūto parametru piemērošana savvaļas dzīvniekiem nav zinātniski pamatota. EESK tādēļ iesaka neizmantot pārbaudēs dzīvniekus, bet izmantot jau pieejamos datorimitāciju modeļus. |
| --- | --- |

11.4

EESK atzīmē, ka, neraugoties uz to, ka priekšlikumā ir norādīti noteikumi slazdu pārbaudei, kombinētā vidē veikto pārbaužu rezultātā iegūto parametru piemērošana savvaļas dzīvniekiem nav zinātniski pamatota. EESK tādēļ iesaka neizmantot pārbaudēs dzīvniekus, bet izmantot jau pieejamos datorimitāciju modeļus.

| 11.5 | EESK uzskata, ka lielākā daļa priekšlikumā iekļauto atkāpju noteiktos gadījumos varētu pieļaut iespēju attiecīgajā problēmā iesaistītajiem dalībniekiem pilnībā izvairīties no tiesību aktu piemērošanas, un tādēļ iesaka, lai tās atkāpes, kas jāievēro kompetentajām iestādēm attiektos uz sabiedrības drošību un cilvēcīgo un dzīvnieku veselību. Minētais aspekts ir svarīgs, ievērojot to, ka dabā (savvaļā) ir grūti realizēt kontroli un uzraudzību. |
| --- | --- |

11.5

EESK uzskata, ka lielākā daļa priekšlikumā iekļauto atkāpju noteiktos gadījumos varētu pieļaut iespēju attiecīgajā problēmā iesaistītajiem dalībniekiem pilnībā izvairīties no tiesību aktu piemērošanas, un tādēļ iesaka, lai tās atkāpes, kas jāievēro kompetentajām iestādēm attiektos uz sabiedrības drošību un cilvēcīgo un dzīvnieku veselību. Minētais aspekts ir svarīgs, ievērojot to, ka dabā (savvaļā) ir grūti realizēt kontroli un uzraudzību.

| 11.6 | Saskaņā ar EESK viedokli ES ir jāievieš mednieku, kas izliek slazdus, pārredzama licencēšanas sistēma. Priekšlikumā mednieku apmācības un atļauju izsniegšanas prasības ir pilnībā deleģētas dalībvalstu iestādēm. EESK izsaka bažas, ka tas radīs nesaskaņotu sistēmu, kas nenodrošinās dzīvnieku labturības standartu ieviešanu ES. |
| --- | --- |

11.6

Saskaņā ar EESK viedokli ES ir jāievieš mednieku, kas izliek slazdus, pārredzama licencēšanas sistēma. Priekšlikumā mednieku apmācības un atļauju izsniegšanas prasības ir pilnībā deleģētas dalībvalstu iestādēm. EESK izsaka bažas, ka tas radīs nesaskaņotu sistēmu, kas nenodrošinās dzīvnieku labturības standartu ieviešanu ES.

| 11.7 | EESK uzskata, ka, lai nodrošinātu nolīguma faktisku īstenošanu, nolīguma dalībvalstīs jāievieš efektīva sertificēšanas un izsekojamības sistēma. |
| --- | --- |

11.7

EESK uzskata, ka, lai nodrošinātu nolīguma faktisku īstenošanu, nolīguma dalībvalstīs jāievieš efektīva sertificēšanas un izsekojamības sistēma.

| 11.8 | EESK iesaka ierosinātā tiesību akta pārkāpuma gadījumā piemērot soda sankcijas atbilstoši attiecīgās valsts tiesību aktiem dzīvnieku labturības jomā. |
| --- | --- |

11.8

EESK iesaka ierosinātā tiesību akta pārkāpuma gadījumā piemērot soda sankcijas atbilstoši attiecīgās valsts tiesību aktiem dzīvnieku labturības jomā.

| 11.9 | EESK iesaka Priekšlikumā paredzēto noteikumu īstenošanai paredzēto laiku saīsināt. Saskaņā ar Priekšlikumu, slazdiem ir jāizpilda ierosinātie standarti no 2009. gada un ķeršanas metodēm no 2012. gada. EESK uzskata, ka visi noteikumi ir jāpiemēro pēc iespējās ātrāk. |
| --- | --- |

11.9

EESK iesaka Priekšlikumā paredzēto noteikumu īstenošanai paredzēto laiku saīsināt. Saskaņā ar Priekšlikumu, slazdiem ir jāizpilda ierosinātie standarti no 2009. gada un ķeršanas metodēm no 2012. gada. EESK uzskata, ka visi noteikumi ir jāpiemēro pēc iespējās ātrāk.

Briselē, 2004. gada 16. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

prezidente

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Padomes Regula 3254/91, OV L 308, 09/11/1991

1

(2)  Atzinums par priekšlikumu Padomes Regulai par noteiktu kažokādu ievešanu, OV C 168, 10/7/1900, 32. lpp.

2

.

(3)  COM(2004) 532 galīga red.

3

(4)  1994. gada februārī ISO (Starptautiskā Standartizācijas Organizācija) ietvaros humānu ķeršanas standartu izskatīsanai izveidota Darba komiteja izlēma svītrot vārdu “humāns” no standartu nosaukumiem. Sajā sēdē tika panākta vienošanās izņemt visas norādes uz “humāns” vai “humanitāri”. Vienošanos par ķeršanas standartiem saskaņā ar ISO nebija iespējams panākt. ISO sarunu laikā Eiropas veterinārārsti pasvītroja, ka nonāvēšanu nevar definēt kā humānu, ja līdz nāves iestāšanās brīdim paiet vairāk kā 15 sekundes, un slazdi dzīvnieku noslīcināšanai viennozīmīgi nav uzskatāmi par “humāniem”. Šie punkti, cita starpā, netika ņemti vērā izstrādājot Nolīguma galīgo tekstu.

4

Savā atzinumā (1994) Eiropas Komisijas Zinātniskā veterinārijas komiteja secināja, ka, lai tiktu uzskatīts par humānu, slazdam uzreiz ir jāpadara dzīvnieks nejūtīgs pret sāpēm, un, ka vairāk uzmanības ir jāvelta slazdu koncepcijai, lai ņemtu vērā to dzīvnieku uzvedību, kuri nebūtu jāķer, lai novērstu to, ka šie dzīvnieki tiek noķerti vai ievainoti. Komiteja secināja, ka ierosinātā ievainojumu skala ir nepieņemama kā humanitātes mēraukla, jo tai trūkst zinātniska pamata.

(5)  CITES Vienošanās īstenošanas Regulas ietvaros izveidotās Zinātniskās komitejas atzinums, 1995; Zinātniskās komitejas atzinums, ĢD Lauksaimniecība, 1994

5

---

| 28.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 157/74 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 157/74

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinuma projekts par Padomes direktīvas 87/328/EEK priekšlikumu, ar kuru groza direktīvu 87/328/EEC par liellopu spermas uzglabāšanu Kopienas iekšējā tirdzniecībā

(COM (2004) 563 final — 2004/0188 (CNS))

(2005/C 157/12)

Padome saskaņā ar EK līguma 37.pantu 2004.gada 20.septembrī nolēma lūgt Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju sniegt atzinumu par šādu dokumentu: “Padomes direktīvas projekts, ar kuru groza direktīvu 87/328/EEK par liellopu spermas uzglabāšanu Kopienas iekšēja tirdzniecībā”

Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides aizsardzības darba grupas, kurai tika uzdots sagatavot darbu, pieņēma savu atzinumu 2004. gada 16. novembrī (Ziņojuma sniedzējs: Nielsen kungs).

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja tās 413. plenārajā sesijā 2004. gada 15. un 16. decembrī (15. decembra plenārajā sesijā) ar 139 balsīm “par” un 7 balsīm atturoties, pieņēma šādu atzinumu:

1.   Komisijas priekšlikuma kopsavilkums

| 1.1 | Padomes direktīvā 88/407/EEK ir iekļauta virkne tādu juridisku prasību attiecībā uz dzīvnieku slimībām, kas izvirzītas saistībā ar tīršķirnes liellopu spermas apriti Kopienas iekšējā tirgū, kā arī tās importu. Neskatoties uz Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas izteiktajām nopietnajām iebildēm, direktīvu 2003.gadā grozīja, lai spermu varētu uzglabāt ne tikai “apsēklošanas stacijās” ar ieguvi uz vietas, bet arī “spermas noliktavās” bez ieguves uz vietas (1). |
| --- | --- |

1.1

Padomes direktīvā 88/407/EEK ir iekļauta virkne tādu juridisku prasību attiecībā uz dzīvnieku slimībām, kas izvirzītas saistībā ar tīršķirnes liellopu spermas apriti Kopienas iekšējā tirgū, kā arī tās importu. Neskatoties uz Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas izteiktajām nopietnajām iebildēm, direktīvu 2003.gadā grozīja, lai spermu varētu uzglabāt ne tikai “apsēklošanas stacijās” ar ieguvi uz vietas, bet arī “spermas noliktavās” bez ieguves uz vietas (1).

| 1.2 | “Lai novērstu neskaidrības ar piemērošanas jomu un definīcijām”, Komisija iesaka grozīt Padomes direktīvas 87/328/EEK attiecīgos nosacījumus par liellopu tīršķirnes ciltstēvu audzēšanu, saskaņā ar kuriem attiecīgās “spermas noliktavas” turpmāk tiks minētas paralēli apsēklošanas stacijām saistībā ar liellopu spermas ieguvi, apstrādi un uzglabāšanu. |
| --- | --- |

1.2

“Lai novērstu neskaidrības ar piemērošanas jomu un definīcijām”, Komisija iesaka grozīt Padomes direktīvas 87/328/EEK attiecīgos nosacījumus par liellopu tīršķirnes ciltstēvu audzēšanu, saskaņā ar kuriem attiecīgās “spermas noliktavas” turpmāk tiks minētas paralēli apsēklošanas stacijām saistībā ar liellopu spermas ieguvi, apstrādi un uzglabāšanu.

2.   Vispārīgas piezīmes

| 2.1 | Saistībā ar Padomes direktīvas 88/407/EEC grozījumiem Komisijai būtu bijis jāņem vērā no tiem izrietošie direktīvas 87/328/EEC vajadzīgie grozījumi, lai tādā veidā nodrošinātu Kopienas tiesisko priekšrakstu vienotību. Šādā veidā būtu bijis iespējams novērst pastāvošās neskaidrības attiecībā uz piemērošanas jomu un definīcijām, kā arī izvairīties no nepieciešamības veikt turpmākus labojumus. |
| --- | --- |

2.1

Saistībā ar Padomes direktīvas 88/407/EEC grozījumiem Komisijai būtu bijis jāņem vērā no tiem izrietošie direktīvas 87/328/EEC vajadzīgie grozījumi, lai tādā veidā nodrošinātu Kopienas tiesisko priekšrakstu vienotību. Šādā veidā būtu bijis iespējams novērst pastāvošās neskaidrības attiecībā uz piemērošanas jomu un definīcijām, kā arī izvairīties no nepieciešamības veikt turpmākus labojumus.

| 2.2 | Turklāt direktīvas 87/328/EEC 4.panta grozījuma priekšlikums rada iespaidu par pieļaujamās spermas noliktavas pilnvaru paplašināšanu, it kā tajā drīkstētu “iegūt un apstrādāt spermu”, un tādā veidā spermas noliktavas kļūtu par esošajām apsēklošanas stacijām paralēli pastāvošu sistēmu. Tas būtu bezjēdzīgi, un pēc tuvākas iepazīšanas ar tekstu izrādās arī neatbilstoši. Tādēļ grozījumi jāformulē tā, lai nerastos neskaidrības. |
| --- | --- |

2.2

Turklāt direktīvas 87/328/EEC 4.panta grozījuma priekšlikums rada iespaidu par pieļaujamās spermas noliktavas pilnvaru paplašināšanu, it kā tajā drīkstētu “iegūt un apstrādāt spermu”, un tādā veidā spermas noliktavas kļūtu par esošajām apsēklošanas stacijām paralēli pastāvošu sistēmu. Tas būtu bezjēdzīgi, un pēc tuvākas iepazīšanas ar tekstu izrādās arī neatbilstoši. Tādēļ grozījumi jāformulē tā, lai nerastos neskaidrības.

3.   Secinājums

| 3.1 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja konstatē, ka, neskatoties uz 2002.gadā iesniegtajām iebildēm, tika atļauta noliktavu veidošana liellopu spermas izplatīšanai atbilstoši Padomes direktīvai 2003/43/EC, un piekrīt Komisijai, ka ieteiktie grozījumi, kurus būtu bijis jāizdara vienlaicīgi ar 2003.gada lēmuma pieņemšanu, ir vajadzīgi, lai nodrošinātu Kopienas tiesību aktu vienotību. Formulējums var radīt pārpratumus, tādēļ tam jābūt viennozīmīgam. |
| --- | --- |

3.1

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja konstatē, ka, neskatoties uz 2002.gadā iesniegtajām iebildēm, tika atļauta noliktavu veidošana liellopu spermas izplatīšanai atbilstoši Padomes direktīvai 2003/43/EC, un piekrīt Komisijai, ka ieteiktie grozījumi, kurus būtu bijis jāizdara vienlaicīgi ar 2003.gada lēmuma pieņemšanu, ir vajadzīgi, lai nodrošinātu Kopienas tiesību aktu vienotību. Formulējums var radīt pārpratumus, tādēļ tam jābūt viennozīmīgam.

Briselē, 2004. gada 15. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

prezidente

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Direktīva 2003/43/EC, ABl. L 143, pieņemta 11.6.2003, 23.lpp.

1

---

| 28.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 157/75 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 157/75

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par Strukturālu pārmaiņu veicināšanu: rūpniecības politika paplašinātai Eiropai

(COM(2004) 274 galīgā red.)

(2005/C 157/13)

2004. gada 20. aprīlī saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu Komisija nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju (EESK) par ziņojumu: Strukturālu pārmaiņu veicināšana: rūpniecības politika paplašinātai Eiropai

Rūpniecības pārmaiņu konsultatīvā komisija, kas ir atbildīga par Komitejas darbu pie šā temata, pieņēma savu atzinumu 2004. gada 2. decembrī. Ziņotājs bija Van Iersel kgs un līdzziņotājs bija Legelius kgs.

Savā 2004. gada 15. un 16. decembra 413. plenārajā sesijā ( 2004. gada 15. decembra sēdē) Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja pieņēma turpmāk norādīto atzinumu, ar 141 balsīm par, 1 balsi pret un deviņiem atturoties:

Situācijas kopsavilkums

Pēc daudziem gadiem rūpniecības politika no jauna kļuvusi par prioritāti Eiropas dienas kārtībā. Protams, iepriekšējās desmitgades laikā ir veikti īpaši ar rūpniecības politiku saistīti pasākumi un tematiska pieeja, bet tie ne vienmēr bijuši pienācīgi saskaņoti vai līdzsvaroti, raugoties no Eiropas viedokļa. Mainīgās pasaules konteksts — Savienotajām Valstīm, Ķīnai, Indijai iegūstot nozīmīgāku lomu — prasa pārdomas un jaunus sasniegumus. Pienācis laiks atkārtoti izvērtēt apstrādes rūpniecību un noskaidrot sarežģītās kopsakarības starp rūpniecību un pakalpojumiem.

Atbilstoši komitejas viedoklim ir būtiski palielināt sabiedrības apzināšanos. Sabiedrībai jābūt pieejamiem caurskatāmiem datiem un analīzei, tādējādi sekmējot vienprātību un gūstot sabiedrības atbalstu. EESK enerģiski apstiprina trīs stratēģiskās asis: “labāku likumdošanu”; kompleksu pieeju ES līmenī; nozaru politiku ar īpašiem un pielāgotiem pasākumiem. “Labāka likumdošana” nozīmē rūpīgu un nepārtrauktu pašreizējo un jauno pasākumu novērtēšanu. Kompleksa pieeja nozīmē ietekmīgu ES politikas un valstu politiku saskaņošanu. Īpaši jauns Komisijas dokumenta aspekts ir nozaru nozīmīgums un vienkārša un saprotama pieeja. Neņemot vērā dažus kopīgus principus, aina katrā nozarē ir atšķirīga. Komisija analizējusi vairākas nozares, un vēl paredzēts tā turpināt. EESK atbalsta šo praksi kā “jaunā veida” rūpniecības politikas pamatu.

Komiteja uzskata rūpniecības politiku par noderīgu darbarīku, kas palīdzēs izvirzīt Eiropas ekonomiku konkurētspējas priekšplānā, nodrošinot zināšanas un ilgspējīgumu, kā tas paredzēts Lisabonas stratēģijā. Šajā nolūkā analīze un politika ciešāk jāpieskaņo dažādu iesaistīto nozaru un uzņēmējdarbības dinamikai. “Jaunā veida” rūpniecības politikas pamatā noteikti jābūt tirgus atbilstībai un liberalizācijas procesam. Tomēr tas ietver arī nozarēm specifiskas pazīmes, tādas kā nepārtrauktas konsultācijas uzņēmējdarbības nozarē, regulēšana, ar tirdzniecību nesaistītu barjeru likvidēšana, zinātniskie pētījumi un izstrādes, tirdzniecības un plānotu cilvēku resursu pārvaldība. Turklāt tas ietver Tehnoloģijas Platformu izveidošanu, kuras var ģenerēt jaunu “privātu un privātu” un “valsts un privātu” apvienību izveidošanos Eiropā, piemēram, starp universitātēm, zinātniskiem pētniecības centriem un uzņēmējdarbību.

Uzlabota saskaņošana nepieciešama pašā Komisijā (piemēram, Uzņēmumu ģenerāldirektorāta aizgādībā) un Ministru padomē, lai sekmētu pārredzamību un veicinātu sinerģiju. Ļoti vēlams būtu Komisijas apstiprināts starpposma rīcības plāns un Konkurences Padomes konfigurācija. EESK uzstāj, ka “jaunā veida” rūpniecības politika būtu jāņem vērā, sagatavojot Lisabonas stratēģijas starpposma pārskatu 2005. gada martā.

1.   Ievads

| 1.1 | Rūpniecības politika no paša sākuma ir bijusi Eiropas integrācijas dienas kārtībā. ECSK Līgums ietvēra īpašus mērķus un instrumentus ogļrūpniecības un tērauda nozarēm. EEK dibināšanas līgums paredzēja vispārīgāku pieeju, kur iekšējā tirgus īstenošana vienmēr ir bijusi un ir joprojām galvenais jautājums. |
| --- | --- |

1.1

Rūpniecības politika no paša sākuma ir bijusi Eiropas integrācijas dienas kārtībā. ECSK Līgums ietvēra īpašus mērķus un instrumentus ogļrūpniecības un tērauda nozarēm. EEK dibināšanas līgums paredzēja vispārīgāku pieeju, kur iekšējā tirgus īstenošana vienmēr ir bijusi un ir joprojām galvenais jautājums.

| 1.2 | ES līmenī ir bijuši izstrādāti īpašas rūpniecības politikas pasākumi, par mērķi izvirzot iesaistītus objektus, tādus kā vide, zinātniskie pētījumi un izstrādes vai sociālie mērķi. Laika gaitā nozaru pieeju nomainīja tematiskā pieeja, bet no Eiropas uzņēmējdarbības viedokļa tā ne vienmēr tikusi atbilstoši saskaņota vai līdzsvarota. |
| --- | --- |

1.2

ES līmenī ir bijuši izstrādāti īpašas rūpniecības politikas pasākumi, par mērķi izvirzot iesaistītus objektus, tādus kā vide, zinātniskie pētījumi un izstrādes vai sociālie mērķi. Laika gaitā nozaru pieeju nomainīja tematiskā pieeja, bet no Eiropas uzņēmējdarbības viedokļa tā ne vienmēr tikusi atbilstoši saskaņota vai līdzsvarota.

| 1.3 | Papildus vispārējai politikai dažu veidu nozaru politika ir izstrādāta, ņemot vērā tirgus liberalizāciju, piemēram, attiecībā uz enerģiju un telekomunikācijām. Tika ieviesti daži Eiropas rūpnieciskie projekti, piemēram, Galileo. |
| --- | --- |

1.3

Papildus vispārējai politikai dažu veidu nozaru politika ir izstrādāta, ņemot vērā tirgus liberalizāciju, piemēram, attiecībā uz enerģiju un telekomunikācijām. Tika ieviesti daži Eiropas rūpnieciskie projekti, piemēram, Galileo.

| 1.4 | Nepārtrauktas rūpniecības pārmaiņas un globalizācija mūsdienās prasa papildus pielāgot pieeju gan rūpniecībai, gan valsts iestādēm, lai uzlabotu Eiropas konkurētspēju. Pagājušā gada jūlijā Eiropas Komisija publicēja iespaidīgu Eiropas rūpniecības nozaru situācijas un perspektīvas analīzi pašreizējā globālajā kontekstā, kuru raksturo spēcīgs dinamisms citos pasaules reģionos. (1) Šis dinamisms var ietekmēt Eiropas uzņemējsabiedrību investīciju stratēģiju. Eiropai nepieciešams kvalitatīvs tehnoloģisks izrāviens uz priekšu, lai spēcinātu konkurētspēju nozaru lielākajā daļā. |
| --- | --- |

1.4

Nepārtrauktas rūpniecības pārmaiņas un globalizācija mūsdienās prasa papildus pielāgot pieeju gan rūpniecībai, gan valsts iestādēm, lai uzlabotu Eiropas konkurētspēju. Pagājušā gada jūlijā Eiropas Komisija publicēja iespaidīgu Eiropas rūpniecības nozaru situācijas un perspektīvas analīzi pašreizējā globālajā kontekstā, kuru raksturo spēcīgs dinamisms citos pasaules reģionos. (1) Šis dinamisms var ietekmēt Eiropas uzņemējsabiedrību investīciju stratēģiju. Eiropai nepieciešams kvalitatīvs tehnoloģisks izrāviens uz priekšu, lai spēcinātu konkurētspēju nozaru lielākajā daļā.

| 1.5 | Lisabonas stratēģijas ietvaros Eiropas Padome un citas Padomes, tādas kā ECOFIN (Ekonomikas un finanšu komiteja) un Konkurences Padome, ir apspriedušas un apspriež vairākus Komisijas ziņojumus un konkrētus priekšlikumus, kā uzlabot rūpniecības īstenošanas politiku. Vairākus gadus termins “rūpniecības politika” vienkārši tika ignorēts. Tas pārāk daudz atsauca atmiņā valsts intervenci un valsts subsīdijas, kas traucēja izveidot vienāda līmeņa “spēles laukumu” labi funkcionējošajā iekšējā tirgū. Kopš tā laika šīs iejaukšanās ir pakāpeniski atceltas. |
| --- | --- |

1.5

Lisabonas stratēģijas ietvaros Eiropas Padome un citas Padomes, tādas kā ECOFIN (Ekonomikas un finanšu komiteja) un Konkurences Padome, ir apspriedušas un apspriež vairākus Komisijas ziņojumus un konkrētus priekšlikumus, kā uzlabot rūpniecības īstenošanas politiku. Vairākus gadus termins “rūpniecības politika” vienkārši tika ignorēts. Tas pārāk daudz atsauca atmiņā valsts intervenci un valsts subsīdijas, kas traucēja izveidot vienāda līmeņa “spēles laukumu” labi funkcionējošajā iekšējā tirgū. Kopš tā laika šīs iejaukšanās ir pakāpeniski atceltas.

| 1.6 | Tiek izskatīti jauni viedokļi attiecībā uz rūpniecības politiku. Šai kontekstā 2002. gadā (2) tika pieņemts “Ziņojums par rūpniecības politiku paplašinātā Eiropā”. |
| --- | --- |

1.6

Tiek izskatīti jauni viedokļi attiecībā uz rūpniecības politiku. Šai kontekstā 2002. gadā (2) tika pieņemts “Ziņojums par rūpniecības politiku paplašinātā Eiropā”.

| 1.7 | 2003. gada pavasarī Eiropas Padome deva Konkurences Padomei uzdevumu pārskatīt “regulāri gan horizontālos, gan nozaru jautājumus”
   (3). |
| --- | --- |

1.7

2003. gada pavasarī Eiropas Padome deva Konkurences Padomei uzdevumu pārskatīt “regulāri gan horizontālos, gan nozaru jautājumus”
   (3).

| 1.8 | 2004. gada aprīlī Komisija publicēja otro ziņojumu par rūpniecības politiku, kurš ir šī dokumenta temats (4). |
| --- | --- |

1.8

2004. gada aprīlī Komisija publicēja otro ziņojumu par rūpniecības politiku, kurš ir šī dokumenta temats (4).

| 1.9 | Šīs iniciatīvas un līdz šim gūtie sarunu rezultāti bija pamatā tam, lai komisārs Līkanens [Liikanen] 2004. gada maijā norādītu, ka pretēji 90-to gadu vidus prognozēm “ES rūpniecības politika atkal nonākusi Eiropas politikas dienas kārtības sākumā”
   (5). |
| --- | --- |

1.9

Šīs iniciatīvas un līdz šim gūtie sarunu rezultāti bija pamatā tam, lai komisārs Līkanens [Liikanen] 2004. gada maijā norādītu, ka pretēji 90-to gadu vidus prognozēm “ES rūpniecības politika atkal nonākusi Eiropas politikas dienas kārtības sākumā”
   (5).

| 1.10 | EESK apsveic pārmaiņas attieksmē pret rūpniecības politiku, kuras tā uzskata par savlaicīgām. Tā arī uzskata, ka, izvairoties no pagātnes kļūdām, vēlams pievērst īpašu uzmanību rūpniecības interesēm un nozaru nozīmīgumam. Šajā jomā gūto pieredzi un zināšanas, kuru pārstāv CCMI, nākotnē iespējams izmantot par atbalstu. Pareiza rūpniecības un nozaru politika būtiski palīdzēs īstenot Lisabonas stratēģijas mērķus. |
| --- | --- |

1.10

EESK apsveic pārmaiņas attieksmē pret rūpniecības politiku, kuras tā uzskata par savlaicīgām. Tā arī uzskata, ka, izvairoties no pagātnes kļūdām, vēlams pievērst īpašu uzmanību rūpniecības interesēm un nozaru nozīmīgumam. Šajā jomā gūto pieredzi un zināšanas, kuru pārstāv CCMI, nākotnē iespējams izmantot par atbalstu. Pareiza rūpniecības un nozaru politika būtiski palīdzēs īstenot Lisabonas stratēģijas mērķus.

2.   Komisijas viedokļi saistībā ar mainīgo kontekstu

| 2.1 | Mūsdienu kritiskais moments ir pasaules ekonomikas konteksta pārmaiņas. Tāpēc vajadzīga jauna pieeja. Komisija uzskata, ka nākotnē rūpniecības politikas pamatā būs trīs asis:






  — | rūpniecību nevajadzētu pārslogot ar likumdošanu un noteikumiem. Tas nozīmē rūpīgu gan pašreizējo, gan jauno pasākumu novērtējumu; |
| --- | --- | --- |

2.1

Mūsdienu kritiskais moments ir pasaules ekonomikas konteksta pārmaiņas. Tāpēc vajadzīga jauna pieeja. Komisija uzskata, ka nākotnē rūpniecības politikas pamatā būs trīs asis:

—

rūpniecību nevajadzētu pārslogot ar likumdošanu un noteikumiem. Tas nozīmē rūpīgu gan pašreizējo, gan jauno pasākumu novērtējumu;

| — | nepieciešama kompleksa pieeja ES līmenī, lai nostiprinātu rūpniecības konkurētspēju; (6) |
| --- | --- |

—

nepieciešama kompleksa pieeja ES līmenī, lai nostiprinātu rūpniecības konkurētspēju; (6)

| — | vēlams sagatavot nozarēm paredzētu politiku, izvēloties īpašus un pielāgotus pasākumus. |
| --- | --- |

—

vēlams sagatavot nozarēm paredzētu politiku, izvēloties īpašus un pielāgotus pasākumus.

| 2.2 | Šāda pieeja, kuru Komisija piesardzīgi paziņoja 2002. gadā, iezīmē pārrāvumu. Komisijas iepriekšējais dokuments attiecībā uz rūpniecības politiku bija sagatavots 1990. gadā (7). Kopš tā laika daži spēcīgi faktori atvirzījuši rūpniecības politiku dibenplānā, priekšpusē izvirzot galvenokārt horizontālu politiku. |
| --- | --- |

2.2

Šāda pieeja, kuru Komisija piesardzīgi paziņoja 2002. gadā, iezīmē pārrāvumu. Komisijas iepriekšējais dokuments attiecībā uz rūpniecības politiku bija sagatavots 1990. gadā (7). Kopš tā laika daži spēcīgi faktori atvirzījuši rūpniecības politiku dibenplānā, priekšpusē izvirzot galvenokārt horizontālu politiku.

| 2.3 | 2000. gadā tika izstrādāta Lisabonas stratēģija nolūkā izvirzīt Eiropas ekonomiku zināšanu un konkurētspējas priekšplānā. Līdz šim šī stratēģija nav aktīvi īstenota. Tā vietā produktivitātes izaugsme ir samazinājusies, palielinoties bezdarbam. Turklāt radušās bažas par rūpniecības nozaru delokalizāciju (8). |
| --- | --- |

2.3

2000. gadā tika izstrādāta Lisabonas stratēģija nolūkā izvirzīt Eiropas ekonomiku zināšanu un konkurētspējas priekšplānā. Līdz šim šī stratēģija nav aktīvi īstenota. Tā vietā produktivitātes izaugsme ir samazinājusies, palielinoties bezdarbam. Turklāt radušās bažas par rūpniecības nozaru delokalizāciju (8).

| 2.4 | Šo iemeslu dēļ kļuva nepieciešama precīzāka turpmāko jomu analīze:






  — | produktivitāte un bezdarbs; |
| --- | --- | --- |

2.4

Šo iemeslu dēļ kļuva nepieciešama precīzāka turpmāko jomu analīze:

—

produktivitāte un bezdarbs;

| — | kādi ir reālie fakti attiecībā uz delokalizāciju? |
| --- | --- |

—

kādi ir reālie fakti attiecībā uz delokalizāciju?

| — | kāda rūpniecības vispārējā ietekme uz Eiropu un Eiropā? |
| --- | --- |

—

kāda rūpniecības vispārējā ietekme uz Eiropu un Eiropā?

| — | Kā īstenot kompleksu ES politiku attiecībā uz rūpniecību? |
| --- | --- |

—

Kā īstenot kompleksu ES politiku attiecībā uz rūpniecību?

| — | Kā definēt un izstrādāt pieeju atsevišķām nozarēm? |
| --- | --- |

—

Kā definēt un izstrādāt pieeju atsevišķām nozarēm?

| 2.5 | 2002. gada (9) Komisijas dokumentā noteikta pārmaiņa dienas kārtība. Tā ievieš jaunu saturu “rūpniecības politikā”. Tomēr tā formulē šo politiku pārāk abstraktos terminos, apvienojot vienā veselā visus ES politikas veidus, kuri tieši būtiski rūpniecībai, nenorādot konkrētas metodes vai procedūras attiecībā uz lēmumu pieņemšanu un Eiropas iestāžu, it īpaši Komisijas, koordinējošo lomu. |
| --- | --- |

2.5

2002. gada (9) Komisijas dokumentā noteikta pārmaiņa dienas kārtība. Tā ievieš jaunu saturu “rūpniecības politikā”. Tomēr tā formulē šo politiku pārāk abstraktos terminos, apvienojot vienā veselā visus ES politikas veidus, kuri tieši būtiski rūpniecībai, nenorādot konkrētas metodes vai procedūras attiecībā uz lēmumu pieņemšanu un Eiropas iestāžu, it īpaši Komisijas, koordinējošo lomu.

| 2.6 | 2004. gada aprīļa dokumentā “Strukturālo pārmaiņu veicināšana”, kurš publicēts komisāra Līkanena un Uzņēmumu ģenerāldirektorāta aizgādībā, ir iekļauts daudz vairāk. Šajā dokumentā iekļautā analīze skar pašu lietas būtību:






  — | sniedzot dažus ilustratīvus skaitļus par jautājumiem, kuri saistīti ar apstrādes rūpniecības produkciju un nodarbinātību tajā, arī saistībā ar notikumiem citās pasaules vietās; |
| --- | --- | --- |

2.6

2004. gada aprīļa dokumentā “Strukturālo pārmaiņu veicināšana”, kurš publicēts komisāra Līkanena un Uzņēmumu ģenerāldirektorāta aizgādībā, ir iekļauts daudz vairāk. Šajā dokumentā iekļautā analīze skar pašu lietas būtību:

—

sniedzot dažus ilustratīvus skaitļus par jautājumiem, kuri saistīti ar apstrādes rūpniecības produkciju un nodarbinātību tajā, arī saistībā ar notikumiem citās pasaules vietās;

| — | parādot nozaru attīstību, tādējādi sniedzot precīzāku ainu par to, kādi ir riski dažādās nozarēs ar ļoti atšķirīgām perspektīvām. |
| --- | --- |

—

parādot nozaru attīstību, tādējādi sniedzot precīzāku ainu par to, kādi ir riski dažādās nozarēs ar ļoti atšķirīgām perspektīvām.

| 2.7 | Komisija pareizi norāda uz nepārtraukto dinamiku, bet vienlaicīgi uzsver, ka šo dinamiku iespējams pozitīvi noteikt ar problēmu paredzēšanu, identificēšanu un izaugsmes faktoru atbalstīšanu. |
| --- | --- |

2.7

Komisija pareizi norāda uz nepārtraukto dinamiku, bet vienlaicīgi uzsver, ka šo dinamiku iespējams pozitīvi noteikt ar problēmu paredzēšanu, identificēšanu un izaugsmes faktoru atbalstīšanu.

| 2.8 | Vispārēja analīze apstiprina produktivitātes izaugsmes palēninājumu Eiropā, plaisu salīdzinājumā ar attīstību ASV un neapmierinošo rūpniecības efektivitāti, īpaši jaunās tehnoloģijas sektorā. Relatīvs zinātnisko pētījumu un izstrādes (R&D) pielietojuma trūkums Eiropas valstu sabiedrībās, daļēji saistībā ar pietiekama privātā sektora investīciju trūkumu, ja salīdzina ar Amerikas sabiedrībām, ir — kā uzskata Komisija — tiešām acīmredzams, ar pamanāmiem izņēmumiem, tādiem kā Somija un Zviedrija. Turklāt Ķīnā un Indijā strauji attīstās uz zināšanām pamatota ražotspēja. |
| --- | --- |

2.8

Vispārēja analīze apstiprina produktivitātes izaugsmes palēninājumu Eiropā, plaisu salīdzinājumā ar attīstību ASV un neapmierinošo rūpniecības efektivitāti, īpaši jaunās tehnoloģijas sektorā. Relatīvs zinātnisko pētījumu un izstrādes (R&D) pielietojuma trūkums Eiropas valstu sabiedrībās, daļēji saistībā ar pietiekama privātā sektora investīciju trūkumu, ja salīdzina ar Amerikas sabiedrībām, ir — kā uzskata Komisija — tiešām acīmredzams, ar pamanāmiem izņēmumiem, tādiem kā Somija un Zviedrija. Turklāt Ķīnā un Indijā strauji attīstās uz zināšanām pamatota ražotspēja.

| 2.9 | Komisija norāda — un ir vērts to pieminēt arī šeit — uz pārskatiem par apjomīgām firmām, kurus 2002. gadā sagatavojis Eiropas Uzņēmēju apaļais galds un kuros konstatēts, ka vairākas no šīm sabiedrībām paredz izvietot zinātnisko pētījumu un izstrādes darbības ārpus Eiropas, ja neuzlabosies reglamentējošā vide (10). |
| --- | --- |

2.9

Komisija norāda — un ir vērts to pieminēt arī šeit — uz pārskatiem par apjomīgām firmām, kurus 2002. gadā sagatavojis Eiropas Uzņēmēju apaļais galds un kuros konstatēts, ka vairākas no šīm sabiedrībām paredz izvietot zinātnisko pētījumu un izstrādes darbības ārpus Eiropas, ja neuzlabosies reglamentējošā vide (10).

| 2.10 | Kaut arī Eiropas rūpniecība darbojas pietiekami labi tradicionāli stiprajās nozarēs, tādās kā inženierzinātnes, ķīmija, telekomunikācijas un automobiļu nozares, rodas arvien jauni konkurenti. Ķīna un Indija sāk veiksmīgi konkurēt gan tradicionālajās, gan jaunās tehnoloģijas nozarēs. Tieši šeit var novērot tiešu saikni ar to, ka Eiropas uzņēmējsabiedrības pārvietojas un vairs neatrodas Eiropā. |
| --- | --- |

2.10

Kaut arī Eiropas rūpniecība darbojas pietiekami labi tradicionāli stiprajās nozarēs, tādās kā inženierzinātnes, ķīmija, telekomunikācijas un automobiļu nozares, rodas arvien jauni konkurenti. Ķīna un Indija sāk veiksmīgi konkurēt gan tradicionālajās, gan jaunās tehnoloģijas nozarēs. Tieši šeit var novērot tiešu saikni ar to, ka Eiropas uzņēmējsabiedrības pārvietojas un vairs neatrodas Eiropā.

| 2.11 | Visā pasaulē notiek nepārtraukts pielāgošanās process. Šo procesu ir noteikusi globalizācija, kas savukārt rada jaunas iespējas. Šai ziņā iegūti atšķirīgi analīžu rezultāti, bet Komisija norāda uz dažiem bažas izraisošiem signāliem. |
| --- | --- |

2.11

Visā pasaulē notiek nepārtraukts pielāgošanās process. Šo procesu ir noteikusi globalizācija, kas savukārt rada jaunas iespējas. Šai ziņā iegūti atšķirīgi analīžu rezultāti, bet Komisija norāda uz dažiem bažas izraisošiem signāliem.

| 2.12 | Pēc paplašināšanās jaunās dalībvalstis saņem arī lielākas investīcijas no iepriekšējām 15 ES dalībvalstīm. Tā kā tagad tās ir investīcijas pašā ES, atbilstoša iekšējā tirgus funkcionēšanai ir vēl lielāka nozīme, piemēram, attiecībā uz vidi un darba standartiem. |
| --- | --- |

2.12

Pēc paplašināšanās jaunās dalībvalstis saņem arī lielākas investīcijas no iepriekšējām 15 ES dalībvalstīm. Tā kā tagad tās ir investīcijas pašā ES, atbilstoša iekšējā tirgus funkcionēšanai ir vēl lielāka nozīme, piemēram, attiecībā uz vidi un darba standartiem.

| 2.13 | Tā kā sabiedrībām nākas saskarties ar konkurenci brīva tirgus apstākļos PTO noteiktajā ietvarā, Komisija argumentē, ka ES un dalībvalstu pienākums ir sniegt skaidru atbildi uz dinamisko pārmaiņu procesu ar:






  — | “labāku likumdošanu”; |
| --- | --- | --- |

2.13

Tā kā sabiedrībām nākas saskarties ar konkurenci brīva tirgus apstākļos PTO noteiktajā ietvarā, Komisija argumentē, ka ES un dalībvalstu pienākums ir sniegt skaidru atbildi uz dinamisko pārmaiņu procesu ar:

—

“labāku likumdošanu”;

| — | kompleksu pieeju atšķirīgiem politikas veidiem attiecībā uz konkurētspēju; |
| --- | --- |

—

kompleksu pieeju atšķirīgiem politikas veidiem attiecībā uz konkurētspēju;

| — | pilnībā ņemt vērā dažādo rūpniecības nozaru īpašās vajadzības. |
| --- | --- |

—

pilnībā ņemt vērā dažādo rūpniecības nozaru īpašās vajadzības.

| 2.14 | Komisija atbalsta sīki izstrādātu esošo regulu un likumdošanas ietekmes novērtējumu, kā arī gaidāmos pasākumus. Nepieciešama ciešāka dalībvalstu un ES sadarbība, jo daudzi likumi tiek ieviesti valstu līmenī. Komisija norāda, ka šajā procesā Konkurences padomes darbībai jābūt nozīmīgai un caurredzamai. |
| --- | --- |

2.14

Komisija atbalsta sīki izstrādātu esošo regulu un likumdošanas ietekmes novērtējumu, kā arī gaidāmos pasākumus. Nepieciešama ciešāka dalībvalstu un ES sadarbība, jo daudzi likumi tiek ieviesti valstu līmenī. Komisija norāda, ka šajā procesā Konkurences padomes darbībai jābūt nozīmīgai un caurredzamai.

| 2.15 | Komisija argumentē, ka iespējams nodrošināt dažādu politikas veidu sinerģiju, ja tiks veicinātas piemērotākas, precīzāk regulētas konsultācijas starp likumdevējiem ciešā sadarbībā ar rūpniecības aprindām. |
| --- | --- |

2.15

Komisija argumentē, ka iespējams nodrošināt dažādu politikas veidu sinerģiju, ja tiks veicinātas piemērotākas, precīzāk regulētas konsultācijas starp likumdevējiem ciešā sadarbībā ar rūpniecības aprindām.

| 2.16 | Tas pats attiecas uz zinātniskajiem pētījumiem un izstrādi. Nav šaubu, ka tam būs finansiāla ietekme uz ES un arī valstu līmenī. Tas skar Lisabonas stratēģijas pašu būtību. Nākošajā gadā Komisija ierosinās jaunas pamatnostādnes attiecībā uz zinātniskajiem pētījumiem apstrādes rūpniecībā un attiecībā uz valsts palīdzību jaunievedumiem. Tehnoloģiskajām platformām var būt ļoti noderīga loma. |
| --- | --- |

2.16

Tas pats attiecas uz zinātniskajiem pētījumiem un izstrādi. Nav šaubu, ka tam būs finansiāla ietekme uz ES un arī valstu līmenī. Tas skar Lisabonas stratēģijas pašu būtību. Nākošajā gadā Komisija ierosinās jaunas pamatnostādnes attiecībā uz zinātniskajiem pētījumiem apstrādes rūpniecībā un attiecībā uz valsts palīdzību jaunievedumiem. Tehnoloģiskajām platformām var būt ļoti noderīga loma.

| 2.17 | Dažu veidu politikas mērķis ir tieši labvēlīga klimata radīšana konkurētspējai, piemēram, konkurences politika un tirdzniecības barjeru atcelšana. Tomēr Komisija argumentē, ka reizēm iespējama un arī vajadzīga izsmalcinātāka šo politikas veidu piemērošana. |
| --- | --- |

2.17

Dažu veidu politikas mērķis ir tieši labvēlīga klimata radīšana konkurētspējai, piemēram, konkurences politika un tirdzniecības barjeru atcelšana. Tomēr Komisija argumentē, ka reizēm iespējama un arī vajadzīga izsmalcinātāka šo politikas veidu piemērošana.

| 2.18 | Komisija min argumentu, ka ir iespējams izmantot izlīdzināšanas politiku, lai sekmētu vēlamas reģionālās un strukturālās pārmaiņas attiecībā uz darba tirgus funkcionēšanu (11). Tas pats attiecas uz labākas ilgspējīgas attīstības saskaņošanu ar konkurētspēju. |
| --- | --- |

2.18

Komisija min argumentu, ka ir iespējams izmantot izlīdzināšanas politiku, lai sekmētu vēlamas reģionālās un strukturālās pārmaiņas attiecībā uz darba tirgus funkcionēšanu (11). Tas pats attiecas uz labākas ilgspējīgas attīstības saskaņošanu ar konkurētspēju.

| 2.19 | Tā kā pasaule kopumā ir “spēles laukums”, Komisija atbalsta vienādlīmeņa “spēles laukumus”, pamatojoties uz starptautiskiem standartiem. ES standarti kopumā ir augstāki par citu konkurējošo pasaules reģionu standartiem. Tāpēc nākotnē būs nepieciešama noteiktas pakāpes izlīdzināšana, tam izmantojot vai nu divpusējas sarunas, vai to veicot PTO ietvaros. Šo problēmu nevajadzētu risināt, pielāgojot Eiropas standartus pārējai pasaulei; drīzāk Eiropai jāuzņemas iniciatīva, kā tas notika Kioto protokola ieviešanas gadījumā, nodrošinot citu pasaules daļu standartu paaugstināšanu, atbilstoši rīkojoties visās starptautiskās institūcijās. |
| --- | --- |

2.19

Tā kā pasaule kopumā ir “spēles laukums”, Komisija atbalsta vienādlīmeņa “spēles laukumus”, pamatojoties uz starptautiskiem standartiem. ES standarti kopumā ir augstāki par citu konkurējošo pasaules reģionu standartiem. Tāpēc nākotnē būs nepieciešama noteiktas pakāpes izlīdzināšana, tam izmantojot vai nu divpusējas sarunas, vai to veicot PTO ietvaros. Šo problēmu nevajadzētu risināt, pielāgojot Eiropas standartus pārējai pasaulei; drīzāk Eiropai jāuzņemas iniciatīva, kā tas notika Kioto protokola ieviešanas gadījumā, nodrošinot citu pasaules daļu standartu paaugstināšanu, atbilstoši rīkojoties visās starptautiskās institūcijās.

| 2.20 | Visi šie jautājumiem ar regulāriem starplaikiem jau iepriekš ir apspriesti ES līmenī. Palielinātais uzsvars uz “konkurētspēju” ir pārsteidzošs. Īpaši straujā attīstība pasaules tirgū neatstāj Eiropai lielu izvēli. |
| --- | --- |

2.20

Visi šie jautājumiem ar regulāriem starplaikiem jau iepriekš ir apspriesti ES līmenī. Palielinātais uzsvars uz “konkurētspēju” ir pārsteidzošs. Īpaši straujā attīstība pasaules tirgū neatstāj Eiropai lielu izvēli.

| 2.21 | Principiāli jauns šajā Komisijas dokumentā ir nozaru nozīmīgums. Komisija vairākus gadus ir veikusi padziļinātus nozaru pētījumus, bieži tam izmantojot konsultācijas ar nozaru organizācijām ES līmenī. |
| --- | --- |

2.21

Principiāli jauns šajā Komisijas dokumentā ir nozaru nozīmīgums. Komisija vairākus gadus ir veikusi padziļinātus nozaru pētījumus, bieži tam izmantojot konsultācijas ar nozaru organizācijām ES līmenī.

| 2.22 | Sniegti interesanti priekšlikumi, kurus izskatījusi arī EESK, attiecībā uz, piemēram, farmaceitiskās ķīmijas rūpniecību (CESE 842/2004), tekstilizstrādājumiem un apģērbu (CESE 62/2004 gala; CCMI Papildu viedoklis CESE 528/2004), kuģu būvniecību un kuģu remontu (CESE 397/2004 gala; CCMI Papildu viedoklis CESE 478/2004), kosmosu (CESE 501/2004), ķīmijas rūpniecību (CESE 524/2004; CCMI Informatīvs ziņojums CESE 242/2004, pašlaik tiek sagatavots) un zinātni par dzīvību un biotehnoloģiju (CESE 1010/2002; CESE 920/2003). |
| --- | --- |

2.22

Sniegti interesanti priekšlikumi, kurus izskatījusi arī EESK, attiecībā uz, piemēram, farmaceitiskās ķīmijas rūpniecību (CESE 842/2004), tekstilizstrādājumiem un apģērbu (CESE 62/2004 gala; CCMI Papildu viedoklis CESE 528/2004), kuģu būvniecību un kuģu remontu (CESE 397/2004 gala; CCMI Papildu viedoklis CESE 478/2004), kosmosu (CESE 501/2004), ķīmijas rūpniecību (CESE 524/2004; CCMI Informatīvs ziņojums CESE 242/2004, pašlaik tiek sagatavots) un zinātni par dzīvību un biotehnoloģiju (CESE 1010/2002; CESE 920/2003).

| 2.23 | Dažādās nozarēs aina ir atšķirīga. Protams, ir kopsaucēji, tādi kā kvalitātes prasības, kā konkurences priekšrocības, ICT (informācijas un komunikācijas tehnoloģijas) kā jaunais “izejmateriāls”, pieaugoša kapitāla intensitāte un pieaugoša starptautiska konkurence, bet atšķirības starp nozarēm ir nepārprotamas. Jaunās tehnoloģijas un neattīstītāka tehnoloģija, darba intensitāte un kapitāla intensitāte, patēriņa preces un kapitāla preces, daži galvenie spēlmaņi tirgū un nozarēs, kurus raksturo MVU (mazie un vidējie uzņēmumi), utt. Tā ir valdzinoša aina, kuru, kā norāda Komisija, politikas veidotāji nav pietiekami ņēmuši vērā daudzu gadu laikā. |
| --- | --- |

2.23

Dažādās nozarēs aina ir atšķirīga. Protams, ir kopsaucēji, tādi kā kvalitātes prasības, kā konkurences priekšrocības, ICT (informācijas un komunikācijas tehnoloģijas) kā jaunais “izejmateriāls”, pieaugoša kapitāla intensitāte un pieaugoša starptautiska konkurence, bet atšķirības starp nozarēm ir nepārprotamas. Jaunās tehnoloģijas un neattīstītāka tehnoloģija, darba intensitāte un kapitāla intensitāte, patēriņa preces un kapitāla preces, daži galvenie spēlmaņi tirgū un nozarēs, kurus raksturo MVU (mazie un vidējie uzņēmumi), utt. Tā ir valdzinoša aina, kuru, kā norāda Komisija, politikas veidotāji nav pietiekami ņēmuši vērā daudzu gadu laikā.

| 2.24 | “Rūpniecības politikas” ietvaros arī nozaru analīze un pieeja atkal nokļuvusi dienas kārtībā. Šajā dokumentā Komisija attiecībā uz minētajām nozarēm nav izstrādājusi papildu iniciatīvas. |
| --- | --- |

2.24

“Rūpniecības politikas” ietvaros arī nozaru analīze un pieeja atkal nokļuvusi dienas kārtībā. Šajā dokumentā Komisija attiecībā uz minētajām nozarēm nav izstrādājusi papildu iniciatīvas.

| 2.25 | Līdzās šīm nozarēm Komisija plāno jaunas darbības. Nākošajam gadam izziņoti pētījumi mašīnbūvniecības nozarē, ECO (inženierzinātne, celtniecība un darbības) nozarē, automobiļu nozarē, krāsaino metālu nozarē un ICT nozarē. |
| --- | --- |

2.25

Līdzās šīm nozarēm Komisija plāno jaunas darbības. Nākošajam gadam izziņoti pētījumi mašīnbūvniecības nozarē, ECO (inženierzinātne, celtniecība un darbības) nozarē, automobiļu nozarē, krāsaino metālu nozarē un ICT nozarē.

3.   “Jaunā veida” rūpniecības politikas atbalstīšana EESK uzskati

| 3.1 | EESK uzskata, ka pasaules ekonomikas dinamika prasa atjaunotu fokusu. Tā apsveic faktu, ka pēc ilga laika posma “rūpniecības politika” ir atkal atgriezusies kā prioritāte ES dienas kārtībā. Pēdējās dekādes laikā daži Eiropas rūpniecības aspekti (tādi kā vide) ir bijuši iekļauti ES dienas kārtībā, bet Ministru padome nav apspriedusi politiku, kas loģiski uzlabotu visas izlaides apstākļus un kas aktīvi atbalstītu (pievienotās vērtības) investīciju vidi. |
| --- | --- |

3.1

EESK uzskata, ka pasaules ekonomikas dinamika prasa atjaunotu fokusu. Tā apsveic faktu, ka pēc ilga laika posma “rūpniecības politika” ir atkal atgriezusies kā prioritāte ES dienas kārtībā. Pēdējās dekādes laikā daži Eiropas rūpniecības aspekti (tādi kā vide) ir bijuši iekļauti ES dienas kārtībā, bet Ministru padome nav apspriedusi politiku, kas loģiski uzlabotu visas izlaides apstākļus un kas aktīvi atbalstītu (pievienotās vērtības) investīciju vidi.

| 3.2 | Atskatoties pagātnē un ņemot vērā pašreizējo pāreju uz mērķtiecīgāku pieeju rūpniecībai, ir vērts izdarīt galveno faktoru kopsavilkumu, kuri veicinājuši daļēju rūpniecības politikas aizliegumu:






  — | valsts intervences nespēja, vairumā gadījumu, rūpniecību ar laiku padarīt spēcīgāku un konkurētspējīgāku; |
| --- | --- | --- |

3.2

Atskatoties pagātnē un ņemot vērā pašreizējo pāreju uz mērķtiecīgāku pieeju rūpniecībai, ir vērts izdarīt galveno faktoru kopsavilkumu, kuri veicinājuši daļēju rūpniecības politikas aizliegumu:

—

valsts intervences nespēja, vairumā gadījumu, rūpniecību ar laiku padarīt spēcīgāku un konkurētspējīgāku;

| — | ekonomiski nepamatotu tirgus izkropļojumu atcelšana un vienādlīmeņa “spēles laukuma” atbalstīšana rūpnieciskajām aktivitātēm Eiropā (kaut arī ES līmenī attiecīgā veidā vēl nepieciešams rūpīgi pārbaudīt dažu dalībvalstu pieņemtus īpašus pasākumus, kuri konkurenci izkropļo); |
| --- | --- |

—

ekonomiski nepamatotu tirgus izkropļojumu atcelšana un vienādlīmeņa “spēles laukuma” atbalstīšana rūpnieciskajām aktivitātēm Eiropā (kaut arī ES līmenī attiecīgā veidā vēl nepieciešams rūpīgi pārbaudīt dažu dalībvalstu pieņemtus īpašus pasākumus, kuri konkurenci izkropļo);

| — | apjomīga un sekmīga tirgus liberalizācijas akcentēšana; |
| --- | --- |

—

apjomīga un sekmīga tirgus liberalizācijas akcentēšana;

| — | pārspīlētas cerības uz “jauno ekonomiku” un postindustriālo ēru; |
| --- | --- |

—

pārspīlētas cerības uz “jauno ekonomiku” un postindustriālo ēru;

| — | koncentrēšanās uz EMU (Eiropas monetārā savienība) ieviešanu un adekvātu makroekonomikas politiku; |
| --- | --- |

—

koncentrēšanās uz EMU (Eiropas monetārā savienība) ieviešanu un adekvātu makroekonomikas politiku;

| — | to ministriju ietekmes zaudēšana, kuras vairākās dalībvalstīs atbild par rūpniecības interesēm. |
| --- | --- |

—

to ministriju ietekmes zaudēšana, kuras vairākās dalībvalstīs atbild par rūpniecības interesēm.

| 3.3 | Vairums no tā, ko Komisija iekļāvusi savā ziņojumā, ir zināms jau vairākus gadus. Tomēr veids, kā tas tiek izteikts, un saites starp dažādām analīzes jomām, kā arī ierosinātā rīcība atšķiras no iepriekšējiem dokumentiem. Vairāk nekā iepriekš analīze un politikas veidi ir tiešāk saistīti ar dažādo nozaru un iesaistīto uzņēmējdarbības veidu dinamiku. |
| --- | --- |

3.3

Vairums no tā, ko Komisija iekļāvusi savā ziņojumā, ir zināms jau vairākus gadus. Tomēr veids, kā tas tiek izteikts, un saites starp dažādām analīzes jomām, kā arī ierosinātā rīcība atšķiras no iepriekšējiem dokumentiem. Vairāk nekā iepriekš analīze un politikas veidi ir tiešāk saistīti ar dažādo nozaru un iesaistīto uzņēmējdarbības veidu dinamiku.

| 3.4 | EESK stingri akceptē lielāka skaita padziļinātu sektoru attīstības pētījumu nepieciešamību, kuri veicami sadarbībā ar konkrēto uzņēmējdarbību. Tas var sekmēt nepieciešamo “steidzamības sajūtu”, kas arī bija Lisabonas stratēģijas mērķis 2000. gadā, bet kas vēlāk izzuda, galvenokārt tāpēc, ka Padome un dalībvalstis nav ieviesušas pašas savas vienošanās un iepriekš saskaņoto politiku. Tas nozīmē, ka atbilstoši EESK viedoklim, Lisabonas stratēģijas starpposma pārskatā 2005. gadā jāņem vērā jaunā veida rūpniecības politika. Nākotnē tā var kļūt par šīs stratēģijas galveno balstu. |
| --- | --- |

3.4

EESK stingri akceptē lielāka skaita padziļinātu sektoru attīstības pētījumu nepieciešamību, kuri veicami sadarbībā ar konkrēto uzņēmējdarbību. Tas var sekmēt nepieciešamo “steidzamības sajūtu”, kas arī bija Lisabonas stratēģijas mērķis 2000. gadā, bet kas vēlāk izzuda, galvenokārt tāpēc, ka Padome un dalībvalstis nav ieviesušas pašas savas vienošanās un iepriekš saskaņoto politiku. Tas nozīmē, ka atbilstoši EESK viedoklim, Lisabonas stratēģijas starpposma pārskatā 2005. gadā jāņem vērā jaunā veida rūpniecības politika. Nākotnē tā var kļūt par šīs stratēģijas galveno balstu.

| 3.5 | “Jaunā veida” rūpniecības politikas pamatā tiešām ir tirgus atbilstība un liberalizācijas process, bet tā ietver arī citus faktorus, tādus kā nozarei piemītošas iezīmes; likumdošanas saskaņošana, ņemot vērā iekšējo tirgu; beztarifu barjeru likvidēšana; tehnoloģija un zinātniskie pētījumi un izstrāde; un cilvēku resursi. |
| --- | --- |

3.5

“Jaunā veida” rūpniecības politikas pamatā tiešām ir tirgus atbilstība un liberalizācijas process, bet tā ietver arī citus faktorus, tādus kā nozarei piemītošas iezīmes; likumdošanas saskaņošana, ņemot vērā iekšējo tirgu; beztarifu barjeru likvidēšana; tehnoloģija un zinātniskie pētījumi un izstrāde; un cilvēku resursi.

| 3.6 | Šai rūpniecības politikai nekādā ziņā nevajadzētu izmantot pagātnes nepareizo politiku, kuru raksturo dažādu veidu tirgus izkropļojumi. Eiropas monetārās savienības ieviestā finanšu disciplīna arī izraisīja piesardzību attiecībā uz finansiālu un citādu valsts iejaukšanos uzņēmējdarbībā. Izņemot dažus speciāli pamatotus gadījumus, ir vispāratzīts, ka ar laiku iejaukšanās un valsts finansiāls atbalsts nekalpo uzņēmējdarbības interesēm. |
| --- | --- |

3.6

Šai rūpniecības politikai nekādā ziņā nevajadzētu izmantot pagātnes nepareizo politiku, kuru raksturo dažādu veidu tirgus izkropļojumi. Eiropas monetārās savienības ieviestā finanšu disciplīna arī izraisīja piesardzību attiecībā uz finansiālu un citādu valsts iejaukšanos uzņēmējdarbībā. Izņemot dažus speciāli pamatotus gadījumus, ir vispāratzīts, ka ar laiku iejaukšanās un valsts finansiāls atbalsts nekalpo uzņēmējdarbības interesēm.

| 3.7 | Ņemot vērā attīstību visā pasaulē pēdējo gadu laikā, kā arī pēc centieniem ieviest Lisabonas stratēģiju dažu gadu laikā — īpaši attiecībā uz vārgo ekonomikas izaugsmi Eiropā, produktivitāti, ICT lietošanu un investīciju pārvietošanu — pienācis laiks izvērtēt apstrādes rūpniecību un šajā nolūkā arī nozaru pieeju un konkrētus soļus. Tiem būtu jānorāda Eiropas sociālekonomiskajiem apstākļiem vispiemērotākās darbības, īpaši tādas, kurās tiek intensīvi izmantots augstas kvalifikācijas darbaspēks gan operatīvajās, gan biroju jomās (piemēram, rūpniecības aprīkojuma un sistēmu izgatavošana pēc pasūtījuma: t.i. robottehnika, instrumenti, vadības iekārtas, utt.). EESK pilnībā akceptē šādu pieeju un šo mērķi. |
| --- | --- |

3.7

Ņemot vērā attīstību visā pasaulē pēdējo gadu laikā, kā arī pēc centieniem ieviest Lisabonas stratēģiju dažu gadu laikā — īpaši attiecībā uz vārgo ekonomikas izaugsmi Eiropā, produktivitāti, ICT lietošanu un investīciju pārvietošanu — pienācis laiks izvērtēt apstrādes rūpniecību un šajā nolūkā arī nozaru pieeju un konkrētus soļus. Tiem būtu jānorāda Eiropas sociālekonomiskajiem apstākļiem vispiemērotākās darbības, īpaši tādas, kurās tiek intensīvi izmantots augstas kvalifikācijas darbaspēks gan operatīvajās, gan biroju jomās (piemēram, rūpniecības aprīkojuma un sistēmu izgatavošana pēc pasūtījuma: t.i. robottehnika, instrumenti, vadības iekārtas, utt.). EESK pilnībā akceptē šādu pieeju un šo mērķi.

| 3.8 | Ļoti svarīgs jautājums ir sabiedrības informētības palielināšana par drošas rūpniecības nepieciešamību. Lai realizētu šo mērķi, sabiedrībai jābūt pieejamiem caurredzamiem datiem un analīzei. Tai pašā kontekstā Eiropas un nacionālo valstu lēmumu valstu likumdošanas saskaņošana ES ietvaros un relatīva Eiropas un pasaules standartu izlīdzināšana (piemēram, PTO). |
| --- | --- |

3.8

Ļoti svarīgs jautājums ir sabiedrības informētības palielināšana par drošas rūpniecības nepieciešamību. Lai realizētu šo mērķi, sabiedrībai jābūt pieejamiem caurredzamiem datiem un analīzei. Tai pašā kontekstā Eiropas un nacionālo valstu lēmumu valstu likumdošanas saskaņošana ES ietvaros un relatīva Eiropas un pasaules standartu izlīdzināšana (piemēram, PTO).

| 3.9 | Sabiedrības informētība sekmēs saskaņu un sabiedrības atbalstu. Rūpniecības politiku nevar ierobežot ar atsevišķām cilvēku grupām, kuras ir tieši iesaistītas vai nu valdībā, vai uzņēmējdarbībā. Šis jautājums skar visu sabiedrību. Eiropas pārstrādes rūpniecība kalpo visu interesēm. Pūles jāpieliek visās iesaistītajās jomās, lai atbalstītu rūpniecības tēlu, piemēram, izglītības jomā — ieskaitot ne tikai profesionālo, bet arī vispārējo izglītību, ar nolūku stimulēt tehnisko prasmju izveidošanu. |
| --- | --- |

3.9

Sabiedrības informētība sekmēs saskaņu un sabiedrības atbalstu. Rūpniecības politiku nevar ierobežot ar atsevišķām cilvēku grupām, kuras ir tieši iesaistītas vai nu valdībā, vai uzņēmējdarbībā. Šis jautājums skar visu sabiedrību. Eiropas pārstrādes rūpniecība kalpo visu interesēm. Pūles jāpieliek visās iesaistītajās jomās, lai atbalstītu rūpniecības tēlu, piemēram, izglītības jomā — ieskaitot ne tikai profesionālo, bet arī vispārējo izglītību, ar nolūku stimulēt tehnisko prasmju izveidošanu.

| 3.10 | Sabiedrībai steidzami jāsniedz labāka izpratne par rūpniecisko vērtību ķēžu ciešo savstarpējo atkarību. Visa tērauda pārstrādes rūpniecība, un kopā ar to arī automobīļu ražošana, ir atkarīga no pietiekoša daudzuma un lēta tērauda nodrošināšanas, kura ražošana savukārt ir atkarīga no pietiekoša daudzuma lētiem izejmateriāliem. |
| --- | --- |

3.10

Sabiedrībai steidzami jāsniedz labāka izpratne par rūpniecisko vērtību ķēžu ciešo savstarpējo atkarību. Visa tērauda pārstrādes rūpniecība, un kopā ar to arī automobīļu ražošana, ir atkarīga no pietiekoša daudzuma un lēta tērauda nodrošināšanas, kura ražošana savukārt ir atkarīga no pietiekoša daudzuma lētiem izejmateriāliem.

| 3.11 | Ar to tieši saistīta nepieciešamība noskaidrot attiecības starp rūpniecību un pakalpojumiem. Ekonomika tiešām virzās uz pakalpojumu rūpniecības pusi, bet daudzi pakalpojumi tieši ir atkarīgi no rūpniecības ārējo avotu izmantošanas sakarā, un tie turpinās tādi būt No otras puses, sarežģīti pakalpojumi ir īpaši svarīgi, lai rūpniecībā attīstītos augstas kvalitātes un progresīvas tehnoloģijas veiktspēja.. Bieži vien tās ir nesaraujami saistītas. Mūsdienu dinamikā robežšķautnei starp rūpniecību un pakalpojumiem ir tendence izzust. |
| --- | --- |

3.11

Ar to tieši saistīta nepieciešamība noskaidrot attiecības starp rūpniecību un pakalpojumiem. Ekonomika tiešām virzās uz pakalpojumu rūpniecības pusi, bet daudzi pakalpojumi tieši ir atkarīgi no rūpniecības ārējo avotu izmantošanas sakarā, un tie turpinās tādi būt No otras puses, sarežģīti pakalpojumi ir īpaši svarīgi, lai rūpniecībā attīstītos augstas kvalitātes un progresīvas tehnoloģijas veiktspēja.. Bieži vien tās ir nesaraujami saistītas. Mūsdienu dinamikā robežšķautnei starp rūpniecību un pakalpojumiem ir tendence izzust.

| 3.12 | EESK uzskata, ka šajā procesā Komisijai jārīkojas aktīvi. Rūpniecības politikas iekļaušana dienas kārtībā pati par sevi kalpo informētības mērķim. Bet iespējams panākt ko vairāk. Vispirms jāuzlabo analīze, dati un to adekvāta publicēšana par:






  — | rūpniecisko Eiropu gan produkcijas, gan nodarbinātības izteiksmē; |
| --- | --- | --- |

3.12

EESK uzskata, ka šajā procesā Komisijai jārīkojas aktīvi. Rūpniecības politikas iekļaušana dienas kārtībā pati par sevi kalpo informētības mērķim. Bet iespējams panākt ko vairāk. Vispirms jāuzlabo analīze, dati un to adekvāta publicēšana par:

—

rūpniecisko Eiropu gan produkcijas, gan nodarbinātības izteiksmē;

| — | individuāliem sektoriem un grupām; |
| --- | --- |

—

individuāliem sektoriem un grupām;

| — | industrijas un pakalpojumu mijiedarbību; |
| --- | --- |

—

industrijas un pakalpojumu mijiedarbību;

| — | tehnoloģiskajām ciešajām savstarpējām saiknēm; |
| --- | --- |

—

tehnoloģiskajām ciešajām savstarpējām saiknēm;

| — | pašas pakalpojumu nozares attīstību; |
| --- | --- |

—

pašas pakalpojumu nozares attīstību;

| — | salīdzinājumiem ar visu pasauli. |
| --- | --- |

—

salīdzinājumiem ar visu pasauli.

| 3.13 | Analizējot būtu arī jāņem vērā struktūru atšķirības dalībvalstīs, jo dažām valstīm un reģioniem ir spēcīgāka rūpnieciskā bāze nekā citiem. Padziļinātas zināšanas par apjomīgākajām rūpniecības nozarēm uzlabos debašu objektivitāti attiecībā uz pasaules ekonomikas dinamikas tendencēm un sekām. |
| --- | --- |

3.13

Analizējot būtu arī jāņem vērā struktūru atšķirības dalībvalstīs, jo dažām valstīm un reģioniem ir spēcīgāka rūpnieciskā bāze nekā citiem. Padziļinātas zināšanas par apjomīgākajām rūpniecības nozarēm uzlabos debašu objektivitāti attiecībā uz pasaules ekonomikas dinamikas tendencēm un sekām.

| 3.14 | Pareizi dati ir jebkuras nozaru pieejas pamats. Uzņēmējdarbība ir daudz pētīta nacionālā vai akadēmiskā mērogā (12). EESK atbalsta šādu pētījumu rezultātu apkopošanu ES līmenī ar Eurostat (Eiropas Kopienas statistikas birojs) atbalstu, lai izveidotu drošas un dinamiskas Eiropas datu bāzes par industriju un pakalpojumiem un lai veiktu SWOT (stiprās puses, vājības, iespējas, draudi) analīzes. Visaptveroša un skaidra statistika sniegs pastāvīgu priekšstatu par nepārtrauktajām pārmaiņām. Eurostat piecdesmit EOTK statistikas gadi pēc atbilstošas pielāgošanas varētu būt piemērs. |
| --- | --- |

3.14

Pareizi dati ir jebkuras nozaru pieejas pamats. Uzņēmējdarbība ir daudz pētīta nacionālā vai akadēmiskā mērogā (12). EESK atbalsta šādu pētījumu rezultātu apkopošanu ES līmenī ar Eurostat (Eiropas Kopienas statistikas birojs) atbalstu, lai izveidotu drošas un dinamiskas Eiropas datu bāzes par industriju un pakalpojumiem un lai veiktu SWOT (stiprās puses, vājības, iespējas, draudi) analīzes. Visaptveroša un skaidra statistika sniegs pastāvīgu priekšstatu par nepārtrauktajām pārmaiņām. Eurostat piecdesmit EOTK statistikas gadi pēc atbilstošas pielāgošanas varētu būt piemērs.

| 3.15 | Komisija pareizi akcentē kompleksu pieeju politikai, tādu kā valsts uzņēmumu nodokļi, nodokļu formalitātes, standarti, tirdzniecība, intelektuālais īpašums, zinātniskie pētījumi un izstrādes, vide, darba tirgus, mācības un izglītība. EESK īpaši apsveic šo mērķi, kurš pārāk ilgi cietis neveiksmi ne tikai Eiropas līmenī, bet arī vairākās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

3.15

Komisija pareizi akcentē kompleksu pieeju politikai, tādu kā valsts uzņēmumu nodokļi, nodokļu formalitātes, standarti, tirdzniecība, intelektuālais īpašums, zinātniskie pētījumi un izstrādes, vide, darba tirgus, mācības un izglītība. EESK īpaši apsveic šo mērķi, kurš pārāk ilgi cietis neveiksmi ne tikai Eiropas līmenī, bet arī vairākās dalībvalstīs.

| 3.16 | Nav pirmā reize, kad tiek atbalstīta kompleksa pieeja. Diemžēl šādu pieeju ir ļoti grūti rīstenot sarežģītā vidē, kad ES institūcijām jāvienojas ar 25 dalībvalstīm. Reāls risinājums būtu tāds, ka Konkurences Padome kopā ar Komisiju definē starpposma plānu, kurš katru gadu jānovērtē (13). |
| --- | --- |

3.16

Nav pirmā reize, kad tiek atbalstīta kompleksa pieeja. Diemžēl šādu pieeju ir ļoti grūti rīstenot sarežģītā vidē, kad ES institūcijām jāvienojas ar 25 dalībvalstīm. Reāls risinājums būtu tāds, ka Konkurences Padome kopā ar Komisiju definē starpposma plānu, kurš katru gadu jānovērtē (13).

| 3.17 | Nepieciešams arī, lai politika, kas ietekmē industrijas konkurētspēju, šajā rīcības plānā līdzsvarotā veidā ņemtu vērā dažādos ES politikas mērķus. Iepriekš tas ne vienmēr tā noticis (14). Tātad dažādajiem Kopienas politikas veidiem nepieciešams sinerģiju izmantot labāk. |
| --- | --- |

3.17

Nepieciešams arī, lai politika, kas ietekmē industrijas konkurētspēju, šajā rīcības plānā līdzsvarotā veidā ņemtu vērā dažādos ES politikas mērķus. Iepriekš tas ne vienmēr tā noticis (14). Tātad dažādajiem Kopienas politikas veidiem nepieciešams sinerģiju izmantot labāk.

| 3.18 | Sagaidāms, ka, apspriežot un apstiprinot Konkurences Padomē procedūras noteikumus un starpposma plānu, līdzīgi modeļi parādīsies arī dalībvalstīs attiecībā uz industriju kopumā, kā arī saistībā ar jautājumiem, par kuriem atbild pašas dalībvalstis. Tas palielinās arī to ministriju ietekmi, kuras atbild par dalībvalstu rūpnieciskajām interesēm. |
| --- | --- |

3.18

Sagaidāms, ka, apspriežot un apstiprinot Konkurences Padomē procedūras noteikumus un starpposma plānu, līdzīgi modeļi parādīsies arī dalībvalstīs attiecībā uz industriju kopumā, kā arī saistībā ar jautājumiem, par kuriem atbild pašas dalībvalstis. Tas palielinās arī to ministriju ietekmi, kuras atbild par dalībvalstu rūpnieciskajām interesēm.

| 3.19 | Regulējošā ietvara uzlabošana cita starpā nozīmē likumdošanas vienkāršošanu un efektivitāti ES līmenī. To nekādā ziņā nedrīkst ierobežot ar jaunām regulām. “Labāka likumdošana” attiecas gan uz pagātni, gan nākotni. Jāizstrādā Holandes prezidentūras laika priekšlikums pievērst lielāku uzmanību tiesību aktu vienkāršošanai un administrācijas sloga samazināšanai (15). Nepieciešams saskaņot direktīvas un regulas, kurām ir kopīgi mērķi (horizontālā politika), kas ietver rūpniecības drošību, enerģijas taupīšanu, atkritumus, utt., jo tie ir savstarpēji saistīti, un reizēm to iedarbība ir pretrunīga. Īpaša nozīme ir direktīvām kas attiecas uz vidi. Tā kā šīs direktīvas vērstas galvenokārt uz mērķiem, tad, nesaskaņojot ieviešanas procedūru dalībvalstīs, to nekonsekventa piemērošana var novest pie tirgus izkropļošanas. Ietekmes novērtēšanai un ieviešanai ir vislielākā nozīme, jo politikas ticamības pamatā ir tās efektivitāte. |
| --- | --- |

3.19

Regulējošā ietvara uzlabošana cita starpā nozīmē likumdošanas vienkāršošanu un efektivitāti ES līmenī. To nekādā ziņā nedrīkst ierobežot ar jaunām regulām. “Labāka likumdošana” attiecas gan uz pagātni, gan nākotni. Jāizstrādā Holandes prezidentūras laika priekšlikums pievērst lielāku uzmanību tiesību aktu vienkāršošanai un administrācijas sloga samazināšanai (15). Nepieciešams saskaņot direktīvas un regulas, kurām ir kopīgi mērķi (horizontālā politika), kas ietver rūpniecības drošību, enerģijas taupīšanu, atkritumus, utt., jo tie ir savstarpēji saistīti, un reizēm to iedarbība ir pretrunīga. Īpaša nozīme ir direktīvām kas attiecas uz vidi. Tā kā šīs direktīvas vērstas galvenokārt uz mērķiem, tad, nesaskaņojot ieviešanas procedūru dalībvalstīs, to nekonsekventa piemērošana var novest pie tirgus izkropļošanas. Ietekmes novērtēšanai un ieviešanai ir vislielākā nozīme, jo politikas ticamības pamatā ir tās efektivitāte.

| 3.20 | Daži aspekti izmaksu dēļ jaunās dalībvalstis interesē īpaši, jo tagad nav sevi jāierobežo, iegūstot ārvalstu investīcijas; lai nostiprinātu to ekonomikas ilgstošas iespējas, tām arī nāksies variēt pašām savas rūpnieciskās darbības. Tās sagaida daži apjomīgi izaicinājumi, tādi kā vides politikas uzlabošana, pievēršanās mācībām un kvalifikācijas uzlabošanai un visu attiecīgo pušu iesaistīšanās rūpniecība jomā, tai skaitā ar nozaru sociālā dialoga palīdzību. |
| --- | --- |

3.20

Daži aspekti izmaksu dēļ jaunās dalībvalstis interesē īpaši, jo tagad nav sevi jāierobežo, iegūstot ārvalstu investīcijas; lai nostiprinātu to ekonomikas ilgstošas iespējas, tām arī nāksies variēt pašām savas rūpnieciskās darbības. Tās sagaida daži apjomīgi izaicinājumi, tādi kā vides politikas uzlabošana, pievēršanās mācībām un kvalifikācijas uzlabošanai un visu attiecīgo pušu iesaistīšanās rūpniecība jomā, tai skaitā ar nozaru sociālā dialoga palīdzību.

| 3.21 | Vajadzēs palielināt tirgus pārraudzību saistībā ar produktiem, kuru izcelsmes vieta atrodas ārpus ES. Iespējams garantēt arī godīgu konkurenci, ja visā pasaulē tiek izmantots vienādlīmeņa spēles laukums. Tāpēc EESK aicina Komisiju pastiprināt savus centienus, lai nodrošinātu, ka visi globālie spēlētāji ievēro atbilstošus darba, vides un produktu standartus. |
| --- | --- |

3.21

Vajadzēs palielināt tirgus pārraudzību saistībā ar produktiem, kuru izcelsmes vieta atrodas ārpus ES. Iespējams garantēt arī godīgu konkurenci, ja visā pasaulē tiek izmantots vienādlīmeņa spēles laukums. Tāpēc EESK aicina Komisiju pastiprināt savus centienus, lai nodrošinātu, ka visi globālie spēlētāji ievēro atbilstošus darba, vides un produktu standartus.

| 3.22 | Cits svarīgs rūpniecības politikas elements ir vienādlīmeņa “spēles laukuma” nodrošināšana tirdzniecībai visā pasaulē. Trešo valstu piekoptā konkurences izkropļošanas prakse, tāda kā valsts palīdzība un dempings, jāpakļauj sistemātiskai un detalizētai Eiropas Komisijas pārraudzībai. Tirdzniecības politikas pasākumi jāievieš nešaubīgi, tiklīdz izpildīti attiecīgie kritēriji. |
| --- | --- |

3.22

Cits svarīgs rūpniecības politikas elements ir vienādlīmeņa “spēles laukuma” nodrošināšana tirdzniecībai visā pasaulē. Trešo valstu piekoptā konkurences izkropļošanas prakse, tāda kā valsts palīdzība un dempings, jāpakļauj sistemātiskai un detalizētai Eiropas Komisijas pārraudzībai. Tirdzniecības politikas pasākumi jāievieš nešaubīgi, tiklīdz izpildīti attiecīgie kritēriji.

| 3.23 | Līdztekus “labākai likumdošanai” un sinerģijas veicināšanai starp Kopienas politikas veidiem trešais “jaunā veida” rūpniecības politikas balsts ir nozaru pieeja, proti, pieeja, kuras pamatā ir tirgus atbilstība un brīvs tirgus, pieeja, kura atbilst vēlamajiem horizontālas politikas veidiem. EESK pilnībā akceptē šo mērķi, kurš praksē jau tiek sagatavots. Tā kā nozaru pieeja pievēršas īpašām rūpniecības nozares raksturlielumiem un attīstībai, tā var būt labvēlīga arī abiem pārējiem balstiem, proti: “labākai likumdošanai” un sinerģijas veicināšanai starp ES politikas veidiem. Vides politika, arodizglītība un profesionālā sagatavošana un zinātnisko pētījumu un izstrādes programmas iespējams formulēt un ieviest daudz sekmīgāk, ja tās iekļautas nozaru pieejā. |
| --- | --- |

3.23

Līdztekus “labākai likumdošanai” un sinerģijas veicināšanai starp Kopienas politikas veidiem trešais “jaunā veida” rūpniecības politikas balsts ir nozaru pieeja, proti, pieeja, kuras pamatā ir tirgus atbilstība un brīvs tirgus, pieeja, kura atbilst vēlamajiem horizontālas politikas veidiem. EESK pilnībā akceptē šo mērķi, kurš praksē jau tiek sagatavots. Tā kā nozaru pieeja pievēršas īpašām rūpniecības nozares raksturlielumiem un attīstībai, tā var būt labvēlīga arī abiem pārējiem balstiem, proti: “labākai likumdošanai” un sinerģijas veicināšanai starp ES politikas veidiem. Vides politika, arodizglītība un profesionālā sagatavošana un zinātnisko pētījumu un izstrādes programmas iespējams formulēt un ieviest daudz sekmīgāk, ja tās iekļautas nozaru pieejā.

| 3.24 | Nozaru analīze parādīs attīstības dinamiku pasaules kontekstā. Tām vajadzēs ievietot Eiropas industrijas ainu pārējo partneru un konkurentu perspektīvā uz pasaules skatuves. Tās rādīs rūpniecības un pakalpojumu mijiedarbību. Tās arī atbilstoši ņem vērā sociālos aspektus, tādus kā rūpniecības attiecības un nodarbinātība. Beidzot, snozaru analīzes palīdzēs arī identificēt šķēršļus, ar kādiem uzņēmējdarbība sastopas īpašu ES noteikumu un tiesību aktu rezultātā. Tāpēc ar uzņēmējiem biežāk vajadzētu konsultēties agrīnā stadijā — kad notiek ietekmes novērtējums — lai identificētu vēlamus noteikumus un procedūras ES līmenī. |
| --- | --- |

3.24

Nozaru analīze parādīs attīstības dinamiku pasaules kontekstā. Tām vajadzēs ievietot Eiropas industrijas ainu pārējo partneru un konkurentu perspektīvā uz pasaules skatuves. Tās rādīs rūpniecības un pakalpojumu mijiedarbību. Tās arī atbilstoši ņem vērā sociālos aspektus, tādus kā rūpniecības attiecības un nodarbinātība. Beidzot, snozaru analīzes palīdzēs arī identificēt šķēršļus, ar kādiem uzņēmējdarbība sastopas īpašu ES noteikumu un tiesību aktu rezultātā. Tāpēc ar uzņēmējiem biežāk vajadzētu konsultēties agrīnā stadijā — kad notiek ietekmes novērtējums — lai identificētu vēlamus noteikumus un procedūras ES līmenī.

| 3.25 | Šai ziņā nepieciešams paplašināt Komisijas metodoloģiju konkurētspējas problēmu risināšanai, pamatojoties uz analīzi, konsultācijām un rīcību (19. lappuse). Komisija pareizi kā piemērus citē tādus gadījumus kā G10, STAR 21 un LeaderShip (vadīšana). |
| --- | --- |

3.25

Šai ziņā nepieciešams paplašināt Komisijas metodoloģiju konkurētspējas problēmu risināšanai, pamatojoties uz analīzi, konsultācijām un rīcību (19. lappuse). Komisija pareizi kā piemērus citē tādus gadījumus kā G10, STAR 21 un LeaderShip (vadīšana).

| 3.26 | LeaderShip 2015
   (16) ir a grafisks piemērs ar noteikumu, ka tas tiek izpildīts pareizi. Mērķis ir nodrošināt rentablu nākotni ES kuģu būvniecības un kuģu remontēšanas nozarēm brīvā tirgū. Tas savedis kopā Komisiju un Eiropas uzņēmējdarbību. Tas novedis pie problēmu kopīgas identifikācijas. Tas definējis astoņas rīcības nodaļas, kuras īsteno vai nu rūpniecība, vai Komisija. Tas ir auglīga sociālā dialoga pamats starp sociālajiem partneriem par modernizācijas procesu. |
| --- | --- |

3.26

LeaderShip 2015
   (16) ir a grafisks piemērs ar noteikumu, ka tas tiek izpildīts pareizi. Mērķis ir nodrošināt rentablu nākotni ES kuģu būvniecības un kuģu remontēšanas nozarēm brīvā tirgū. Tas savedis kopā Komisiju un Eiropas uzņēmējdarbību. Tas novedis pie problēmu kopīgas identifikācijas. Tas definējis astoņas rīcības nodaļas, kuras īsteno vai nu rūpniecība, vai Komisija. Tas ir auglīga sociālā dialoga pamats starp sociālajiem partneriem par modernizācijas procesu.

| 3.27 | Tam var sekot pārējie sektori. Nav tāda viena lieluma modeļa, kas der visiem. Tā kā iesaistītas pašas dalībvalstis un to politika, vēlams, lai šo sektoru analīžu rezultātā izstrādātās individuālās pieejas nodrošinātu industrijas, Komisijas un tāpat arī dalībvalstu saistības. Ciktāl tas attiecas uz dalībvalstīm, šādas saistības var palīdzēt veicināt pieredzes un vislabākās prakses apmaiņu. EESK uzskata, ka sektoru novērošanas punkti ES līmenī varētu būt ļoti noderīgi un ka tos vajadzētu izveidot. |
| --- | --- |

3.27

Tam var sekot pārējie sektori. Nav tāda viena lieluma modeļa, kas der visiem. Tā kā iesaistītas pašas dalībvalstis un to politika, vēlams, lai šo sektoru analīžu rezultātā izstrādātās individuālās pieejas nodrošinātu industrijas, Komisijas un tāpat arī dalībvalstu saistības. Ciktāl tas attiecas uz dalībvalstīm, šādas saistības var palīdzēt veicināt pieredzes un vislabākās prakses apmaiņu. EESK uzskata, ka sektoru novērošanas punkti ES līmenī varētu būt ļoti noderīgi un ka tos vajadzētu izveidot.

| 3.28 | Ņemot vērā ārkārtīgi svarīgo “zināšanu” un zinātnisko pētījumu un izstrāžu aspektu un ņemot vērā pasaules līmeņa “smadzeņu mobilitātes” fenomenu (zinātnieki, pētnieki, vadītāji un profesionāļi), EESK pilnībā akceptē Tehnoloģijas Platformu izveidošanu, un tiek sagaidīts, ka šeit aktīvi piedalīsies rūpniecības nozares un uzņēmēji. Tās nevajadzētu ierobežot tikai ar uzņēmējdarbību, šeit vajadzētu iekļaut arī citus galvenos spēlētājus, tādus kā vadošie tehnoloģiskie institūti un universitātes. Šīs platformas var arī ģenerēt Eiropā jaunas “privāta un privāta persona” un “valsts un privāta persona” apvienības. (17) |
| --- | --- |

3.28

Ņemot vērā ārkārtīgi svarīgo “zināšanu” un zinātnisko pētījumu un izstrāžu aspektu un ņemot vērā pasaules līmeņa “smadzeņu mobilitātes” fenomenu (zinātnieki, pētnieki, vadītāji un profesionāļi), EESK pilnībā akceptē Tehnoloģijas Platformu izveidošanu, un tiek sagaidīts, ka šeit aktīvi piedalīsies rūpniecības nozares un uzņēmēji. Tās nevajadzētu ierobežot tikai ar uzņēmējdarbību, šeit vajadzētu iekļaut arī citus galvenos spēlētājus, tādus kā vadošie tehnoloģiskie institūti un universitātes. Šīs platformas var arī ģenerēt Eiropā jaunas “privāta un privāta persona” un “valsts un privāta persona” apvienības. (17)

| 3.29 | Eiropā nepieciešams radīt vidi zināšanām, kuras tiek aizgūtas no iedarbīgas sinerģijas starp universitāti, tehnoloģiskajiem institūtiem un industriju, lai sekmētu praktisko tehnoloģiju. Jāņem vērā nozarei piemītošās iezīmes. Turklāt uz zināšanām balstītas ekonomikas izveidošana jāpapildina ar instrumentiem, kuri nepieciešami mūžizglītībai, un tas arī būtu jāuzņemas institūtiem un universitātēm. Arī to iespējams veicināt ar nozaru radītiem impulsiem. Šai kontekstā būtu nepieciešams nostiprināt profesionālas un izpildu vadības lomu, ņemot vērā mobilitāti pašā Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

3.29

Eiropā nepieciešams radīt vidi zināšanām, kuras tiek aizgūtas no iedarbīgas sinerģijas starp universitāti, tehnoloģiskajiem institūtiem un industriju, lai sekmētu praktisko tehnoloģiju. Jāņem vērā nozarei piemītošās iezīmes. Turklāt uz zināšanām balstītas ekonomikas izveidošana jāpapildina ar instrumentiem, kuri nepieciešami mūžizglītībai, un tas arī būtu jāuzņemas institūtiem un universitātēm. Arī to iespējams veicināt ar nozaru radītiem impulsiem. Šai kontekstā būtu nepieciešams nostiprināt profesionālas un izpildu vadības lomu, ņemot vērā mobilitāti pašā Eiropas Savienībā.

| 3.30 | Šai sakarā un, reaģējot uz projektiem citur pasaulē, nepieciešams ierosināt apjomīgas iniciatīvas, lai ģenerētu sinerģiju starp dažādiem sektoriem (piemēram, Galileo, aizsardzības rūpniecība) un lai stimulētu sadarbību starp zināšanu centriem un industriju, izveidojot nepieciešamos apstākļus grupējumiem (piemēram, Airbus) un kopām; pēdējās var atbalstīt konkurētspēju un veicināt ekonomisko, sociālo un teritoriālo vienotību. (18) |
| --- | --- |

3.30

Šai sakarā un, reaģējot uz projektiem citur pasaulē, nepieciešams ierosināt apjomīgas iniciatīvas, lai ģenerētu sinerģiju starp dažādiem sektoriem (piemēram, Galileo, aizsardzības rūpniecība) un lai stimulētu sadarbību starp zināšanu centriem un industriju, izveidojot nepieciešamos apstākļus grupējumiem (piemēram, Airbus) un kopām; pēdējās var atbalstīt konkurētspēju un veicināt ekonomisko, sociālo un teritoriālo vienotību. (18)

| 3.31 | Cilvēku resursiem vairāk kā jebkad ir sevišķi svarīga nozīme. Nepārtrauktajā rūpniecības pārmaiņu procesā tā, protams, ir gan vadības, gan darbinieku un viņu organizāciju atbildība. Tā cita starpā nozīmē, ka tiek akcentēta kvalitāte, specializācija, kvalifikācija un motivācija. (19) |
| --- | --- |

3.31

Cilvēku resursiem vairāk kā jebkad ir sevišķi svarīga nozīme. Nepārtrauktajā rūpniecības pārmaiņu procesā tā, protams, ir gan vadības, gan darbinieku un viņu organizāciju atbildība. Tā cita starpā nozīmē, ka tiek akcentēta kvalitāte, specializācija, kvalifikācija un motivācija. (19)

| 3.32 | Šai ziņā būtu atbilstoši jāņem vērā tas, ka jauni cilvēki ir zaudējuši ilūzijas attiecībā uz vēlēšanos strādāt rūpniecībā, ņemot vērā pozitīva tēla trūkumu. Tas novedis, inter alia, pie kvalificēta darbaspēka trūkuma. |
| --- | --- |

3.32

Šai ziņā būtu atbilstoši jāņem vērā tas, ka jauni cilvēki ir zaudējuši ilūzijas attiecībā uz vēlēšanos strādāt rūpniecībā, ņemot vērā pozitīva tēla trūkumu. Tas novedis, inter alia, pie kvalificēta darbaspēka trūkuma.

| 3.33 | Turklāt EESK argumentē, ka vēlamās nozaru pieejas ietvaros nozaru sociālie dialogi uzlabos darbinieku un viņu organizāciju iesaistīšanos, pamatojoties uz pielāgošanos un kvalitāti. Individuālas pieejas nozaru līmenī arī vecinās sarunas starp sociālajiem partneriem par īpašām prasībām attiecībā uz darbinieku kompetenci, piemērošanās spēju un potenciālajām iespējām. |
| --- | --- |

3.33

Turklāt EESK argumentē, ka vēlamās nozaru pieejas ietvaros nozaru sociālie dialogi uzlabos darbinieku un viņu organizāciju iesaistīšanos, pamatojoties uz pielāgošanos un kvalitāti. Individuālas pieejas nozaru līmenī arī vecinās sarunas starp sociālajiem partneriem par īpašām prasībām attiecībā uz darbinieku kompetenci, piemērošanās spēju un potenciālajām iespējām.

| 3.34 | Lai veicinātu īpašu pasākumu ieviešanu, pamatojoties uz sektoru analīzēm, tie katrs jāapspriež Konkurences Padomē. EESCK uzskata, ka šai Padomes konfigurācijai jābūt noteicošajai lomai “jaunā veida” rūpniecības politikā, nodrošinot iesaistītajām interesēm vispārēju platformu. Komisijas un Padomes veiktas piemērotas nozaru analīzes un, galu galā, sarunas par pasākumiem, kuri veicami iepriekš minētajās jomās, arī nostiprinās valstu administrāciju saistības, kurām līdztekus uzņēmējdarbībai ir ievērojama loma uz nākotni orientētas vides radīšanā. |
| --- | --- |

3.34

Lai veicinātu īpašu pasākumu ieviešanu, pamatojoties uz sektoru analīzēm, tie katrs jāapspriež Konkurences Padomē. EESCK uzskata, ka šai Padomes konfigurācijai jābūt noteicošajai lomai “jaunā veida” rūpniecības politikā, nodrošinot iesaistītajām interesēm vispārēju platformu. Komisijas un Padomes veiktas piemērotas nozaru analīzes un, galu galā, sarunas par pasākumiem, kuri veicami iepriekš minētajās jomās, arī nostiprinās valstu administrāciju saistības, kurām līdztekus uzņēmējdarbībai ir ievērojama loma uz nākotni orientētas vides radīšanā.

| 3.35 | Šādā vidē un izmantojot šādu pieeju, nav vietas “uzvarētāju izvēlēšanās” politikai, kā pareizi teica bijušais komisārs Līkanens. Tas pats attiecas uz “valstu čempioniem”. (20) Tādējādi visas debates par “jaunā veida” rūpniecības politiku iegūst nepareizu pamatu. Mērķis ir veicināt tāda klimata izveidošanu, kas Eiropas rūpniecību iedrošinātu riskēt. Daudz piemērotāka ir iespēju sniegšana uzvarētājiem vai uzvarētāju atbalstīšana. (21) Nepieciešams pārbaudīt (atkārtoti pārbaudīt) finansiālos un nefinansiālos instrumentus, lai īstenotu šo mērķi. |
| --- | --- |

3.35

Šādā vidē un izmantojot šādu pieeju, nav vietas “uzvarētāju izvēlēšanās” politikai, kā pareizi teica bijušais komisārs Līkanens. Tas pats attiecas uz “valstu čempioniem”. (20) Tādējādi visas debates par “jaunā veida” rūpniecības politiku iegūst nepareizu pamatu. Mērķis ir veicināt tāda klimata izveidošanu, kas Eiropas rūpniecību iedrošinātu riskēt. Daudz piemērotāka ir iespēju sniegšana uzvarētājiem vai uzvarētāju atbalstīšana. (21) Nepieciešams pārbaudīt (atkārtoti pārbaudīt) finansiālos un nefinansiālos instrumentus, lai īstenotu šo mērķi.

4.   Īpaši secinājumi

| 4.1 | EESK apsveic Komisijas iniciatīvu (īpaši komisāru Līkanenu un uzņēmumu Galveno pārvaldi) atjaunot “rūpniecības politiku” kā prioritāti ES dienas kārtībā papildus horizontālajiem politikas veidiem. Šī iniciatīva atbilst līdzīgiem risinājumiem dažādās dalībvalstīs un šajā jomā var sekmēt kopējus viedokļus visā Savienībā. Tā palīdzēs labāk definēt veidus un līdzekļus, kā atbalstīt Eiropas konkurētspēju. Cerams, ka tā arī palīdzēs definēt atbilstošus un konkrētus mērķus Lisabonas stratēģijas starpposma pārskatā 2005. gadā. |
| --- | --- |

4.1

EESK apsveic Komisijas iniciatīvu (īpaši komisāru Līkanenu un uzņēmumu Galveno pārvaldi) atjaunot “rūpniecības politiku” kā prioritāti ES dienas kārtībā papildus horizontālajiem politikas veidiem. Šī iniciatīva atbilst līdzīgiem risinājumiem dažādās dalībvalstīs un šajā jomā var sekmēt kopējus viedokļus visā Savienībā. Tā palīdzēs labāk definēt veidus un līdzekļus, kā atbalstīt Eiropas konkurētspēju. Cerams, ka tā arī palīdzēs definēt atbilstošus un konkrētus mērķus Lisabonas stratēģijas starpposma pārskatā 2005. gadā.

| 4.2 | EESK atzīmē, ka, ņemot vērā “jaunā veida” rūpniecības politiku, pastāv neatliekama vajadzība izveidot uzticību iedvesošu institucionālu ietvaru uzdevumu atbilstošas sadalīšanas izteiksmē Savienībā — kas par ko atbild un kad — un attiecībā uz mērķu un direktīvu ieviešanu dalībvalstīs, kuras pieņēmusi Eiropas Padome un dažādās Padomes konfigurācijas. (22) |
| --- | --- |

4.2

EESK atzīmē, ka, ņemot vērā “jaunā veida” rūpniecības politiku, pastāv neatliekama vajadzība izveidot uzticību iedvesošu institucionālu ietvaru uzdevumu atbilstošas sadalīšanas izteiksmē Savienībā — kas par ko atbild un kad — un attiecībā uz mērķu un direktīvu ieviešanu dalībvalstīs, kuras pieņēmusi Eiropas Padome un dažādās Padomes konfigurācijas. (22)

| 4.3 | EESK atbalsta “jaunā veida” rūpniecības politikas elementus: labāku reglamentāciju, sinerģijas veicināšanu starp dažādiem Kopienas politikas veidiem un nozaru dimensiju attīstība. Ņemot vērā caurskatāmību un redzamību, vēlama labāka saskaņošana pašā Komisijā (piemēram, Galvenās pārvaldes uzņēmumiem aizgādnībā) un Ministru Padomē. Labāka saskaņošana nodrošinās arī tik ļoti vajadzīgo un auglīgo politikas veidu sinerģiju. Šim nolūkam ļoti apsveicams būtu Komisijas un Konkurences Padomes apstiprināts starpposma rīcības plāns, kurš katru gadu tiek novērtēts. |
| --- | --- |

4.3

EESK atbalsta “jaunā veida” rūpniecības politikas elementus: labāku reglamentāciju, sinerģijas veicināšanu starp dažādiem Kopienas politikas veidiem un nozaru dimensiju attīstība. Ņemot vērā caurskatāmību un redzamību, vēlama labāka saskaņošana pašā Komisijā (piemēram, Galvenās pārvaldes uzņēmumiem aizgādnībā) un Ministru Padomē. Labāka saskaņošana nodrošinās arī tik ļoti vajadzīgo un auglīgo politikas veidu sinerģiju. Šim nolūkam ļoti apsveicams būtu Komisijas un Konkurences Padomes apstiprināts starpposma rīcības plāns, kurš katru gadu tiek novērtēts.

| 4.4 | ESK apsveic ziņojumā “Stāšanās pretim izaicinājumam” iekļauto analīzi un daudzos ieteikumus. (23) Tomēr žēl, ka ziņojumā jaunā veida rūpniecības politika nav aplūkota kā noderīgs instruments, lai stātos pretim pasaules tirgus izaicinājumam. Īpaši šajā ietvarā būtu vajadzējis akcentēt sektoru pieeju un labi saskaņotas politikas vajadzību. EESC akceptē nacionālas rīcības plānu priekšlikumu. Lai uzlabotu šo rīcības plānu un ES politikas rezultātu, tiem jābūt ietekmīgi saskaņotiem Konkurences Padomes konfigurācijā. EESK pieprasa, lai šie elementi tiktu ņemti vērā, sagatavojot Lisabonas stratēģijas starpposma pārskatu 2005. gadā. |
| --- | --- |

4.4

ESK apsveic ziņojumā “Stāšanās pretim izaicinājumam” iekļauto analīzi un daudzos ieteikumus. (23) Tomēr žēl, ka ziņojumā jaunā veida rūpniecības politika nav aplūkota kā noderīgs instruments, lai stātos pretim pasaules tirgus izaicinājumam. Īpaši šajā ietvarā būtu vajadzējis akcentēt sektoru pieeju un labi saskaņotas politikas vajadzību. EESC akceptē nacionālas rīcības plānu priekšlikumu. Lai uzlabotu šo rīcības plānu un ES politikas rezultātu, tiem jābūt ietekmīgi saskaņotiem Konkurences Padomes konfigurācijā. EESK pieprasa, lai šie elementi tiktu ņemti vērā, sagatavojot Lisabonas stratēģijas starpposma pārskatu 2005. gadā.

| 4.5 | EESK akcentē nepieciešamību palielināt informētību, kura ir nepieciešama vienprātībai un sabiedrības atbalsta gūšanai. Jāsaprot, ka Eiropas sabiedrība ir iesaistīta kopumā šajās rūpnieciskajās pārmaiņās, kuras notiek visā pasaulē un kas prasa piepūli daudz plašākā jomā nekā tikai uzņēmējdarbība. |
| --- | --- |

4.5

EESK akcentē nepieciešamību palielināt informētību, kura ir nepieciešama vienprātībai un sabiedrības atbalsta gūšanai. Jāsaprot, ka Eiropas sabiedrība ir iesaistīta kopumā šajās rūpnieciskajās pārmaiņās, kuras notiek visā pasaulē un kas prasa piepūli daudz plašākā jomā nekā tikai uzņēmējdarbība.

| 4.6 | EESK uzskata, ka sektoru analīzes var pozitīvi ietekmēt un pozitīvi ietekmēs labāku sapratni par spēlē iesaistīto attīstību. Tās arī labvēlīgi ietekmēs ciešāku sadarbību starp valsti un privātpersonām, kā arī individuālu pieeju un vēlamu politikas koriģēšanu ES līmenī un valstu līmenī, lai sekmētu jaunu iespēju radīšanu un tādējādi veicinātu Lisabonas stratēģijas realizēšanu. Sektoru ietvari ir arī piemērots līdzeklis sociālajam dialogam, kura mērķis ir veicināt kopējas saistības un sekmēt cilvēku resursu kvalitāti. |
| --- | --- |

4.6

EESK uzskata, ka sektoru analīzes var pozitīvi ietekmēt un pozitīvi ietekmēs labāku sapratni par spēlē iesaistīto attīstību. Tās arī labvēlīgi ietekmēs ciešāku sadarbību starp valsti un privātpersonām, kā arī individuālu pieeju un vēlamu politikas koriģēšanu ES līmenī un valstu līmenī, lai sekmētu jaunu iespēju radīšanu un tādējādi veicinātu Lisabonas stratēģijas realizēšanu. Sektoru ietvari ir arī piemērots līdzeklis sociālajam dialogam, kura mērķis ir veicināt kopējas saistības un sekmēt cilvēku resursu kvalitāti.

| 4.7 | Šāda veida nozaru pieejai arvien vairāk nepieciešamas zināšanas par tendencēm pasaulē un par rūpniecības pārmaiņām Komisijas pakalpojumu ietvaros. EESK īpaši iesaka Komisijas ierēdņiem padziļināt savas praktiskās zināšanas par to, kas likts uz spēles privātajā nozarē. CCMI un Eiropas pārmaiņu pārraudzīšanas centrs var atbalstīt nozaru analīzes kā konsultatīvi partneri, neapdraudot sociālo spēlētāju lomu. |
| --- | --- |

4.7

Šāda veida nozaru pieejai arvien vairāk nepieciešamas zināšanas par tendencēm pasaulē un par rūpniecības pārmaiņām Komisijas pakalpojumu ietvaros. EESK īpaši iesaka Komisijas ierēdņiem padziļināt savas praktiskās zināšanas par to, kas likts uz spēles privātajā nozarē. CCMI un Eiropas pārmaiņu pārraudzīšanas centrs var atbalstīt nozaru analīzes kā konsultatīvi partneri, neapdraudot sociālo spēlētāju lomu.

| 4.8 | Ņemot vērā attīstību citos lielajos pasaules reģionos — izmaksas, kompetenci un to apvienojumu — Eiropas konkurētspējas noteicošie faktori ir zināšanas, kvalitāte gan pašām sabiedrībām, gan cilvēku resursiem un kvalifikācijai, un atbilstoša organizācija. Izšķirošā nozīme šajās jomās būs uz nākotni orientētai politikai un pasākumiem. |
| --- | --- |

4.8

Ņemot vērā attīstību citos lielajos pasaules reģionos — izmaksas, kompetenci un to apvienojumu — Eiropas konkurētspējas noteicošie faktori ir zināšanas, kvalitāte gan pašām sabiedrībām, gan cilvēku resursiem un kvalifikācijai, un atbilstoša organizācija. Izšķirošā nozīme šajās jomās būs uz nākotni orientētai politikai un pasākumiem.

Briselē, 2004. gada 15. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

prezidente

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Eiropas industrijas vieta starptautiskajā darbaspēka sadalē: situācija un perspektīvas, 2004. gada jūlijs, pārskatu sagatavojusi Eiropas Komisijas DG Tirdzniecībai un realizējusi CEPII (Starptautiskās ekonomikas pētniecības institūts)-CIREM (Eiropas tirdzniecības politikas konsorcijs - ECTA).

1

Eiropas industrijas vieta starptautiskajā darbaspēka sadalē: situācija un perspektīvas

(2)  COM(2002) 714 gala, 11.12.2002. Komiteja publicēja savu viedokli 17.7.2003 (Oficiālais vēstnesis, C 234, 30.9.2003, 76.-85. lappuses). Šajā viedoklī tika iekļauts arī CCMI ieguldījums, ar kuru var iepazīties norādītajā interneta lapā: http://www.esc.eu.int/ccmi/documents/docs/divers/di_ces25-2003_fin_rev_di_en.doc.

2

(3)  Prezidentūras slēdzieni pt. 21, Eiropas Padomes pavasara sanāksme 20/21.3.2003.

3

(4)  Strukturālu pārmaiņu veicināšana: rūpniecībā politika paplašinātai Eiropai, COM(2004) 274 gala.

4

(5)  Komisāra Līkanena paziņojums par Eiropas Rūpniecībās politikas dienu, 2004. gada 27. maijs, SPEECH/04/268.

5

Komisāra Līkanena

(6)  Šis mērķis ir jau izstrādāts Komisijas dokumentā: Daži būtiski jautājumi saistībā ar Eiropas konkurētspēju – pretim kompleksai pieejai, COM(2003) 704 gala.

6

(7)  Bangemann ziņojums.

7

(8)  Skatīt ar to saistītu CCMI viedokli “Sabiedrību pārvietošanas apjoms un ietekme” (CESE 717/2004 gala), pašlaik tiek sagatavots.

8

(9)  Salīdzināt ar 2. zemteksta piezīmi.

9

(10)  “Eiropas izaicinājums”, Eiropas rūpnieku apaļā galda ziņojums Eiropas Padomes pavasara sanāksmē, 2003. gada matrs.

10

(11)  Citu faktoru starpā Komisija norāda arī, ka nepieciešams pievērst uzmanību “konkurētspējai” reģionālajā politikā, un uz īpašās Nodarbinātības komisijas iegūtajiem rezultātiem, kuru vada Mr Wim Kok, izveidotu 1.4.2003. Šai ziņā ir vērts izskatīt ar to saistīto CCIC viedokli par rūpniecības pārmaiņām un ekonomisko, sociālo un teritoriālo vienotību (CESE 606/2004 gala).

11

Mr Wim Kok

(12)  Ļoti interesants piemērs ir pētījums “Konkurējošas apstrādes rūpniecības nozīme pakalpojumu sektora attīstībā”, Brēmene, 2003. gada decembris. Ar to var iepazīties norādītajā interneta lapā: http://www.bmwi.de/Navigation/Service/bestellservice,did=31812,render=renderPrint.html

12

(13)  Šis mērķis ir tieši saistīts ar ietekmīgu ekonomikas vadību. Caurskatāma un acīmredzama ietvara nozīme, īpaši saistībā ar Konkurences Padomi, ir izsvērta EESC viedoklī par “Labāka ekonomikas vadība ES” (CESE 719/2004 gala)

13

(14)  Skatīt arī Līkanena runu 27. maijā, atbalstot aktīvu rūpniecības politiku (Salīdzināt ar 4. zemteksta piezīmi).

14

Līkanena

(15)  Salīdzināt arī ar COM(2004) 274, 5. nodaļu, 39. lappuse.

15

(16)  Skatīt Komisijas dokumentu COM(2003) 717 gala un attiecīgos EESC viedokļus CESE 397/2004 un CESE 478/2004.

16

(17)  Attiecībā uz tehnoloģijas platformām salīdziniet CCMI papildu viedokli par Komisijas ziņojumu “Zinātne un tehnoloģija, Eiropas nākotnes atslēga – Eiropas Savienības nākotnes politikas vadlīnijas zinātnisko pētījumu atbalstīšanai” (COM(2004) 353 gala), CCMI/015; ziņotājs: Mr. Van Iersel.

17

(18)  Skatīt EESC viedokli “Rūpniecības pārmaiņas un ekonomiskā, sociālā un teritoriālā vienotība” (CESE 959/2004), īpaši 1.4, 3 and 10.i punkts).

18

(19)  Salīdzināt ar EESC viedokli par “Rūpniecības pārmaiņas: pašreizējā situācija un perspektīvas, visaptveroša pieeja” (CESE 1180/2003), 2.2.2.14 un 3.9. punkts.

19

(20)  Skatīt 5. zemteksta piezīmi.

20

(21)  Turpat.

21

(22)  Salīdzināt ar EESK viedokli “Labāka ekonomikas vadība ES” (CESE 1203/2004, pieņemts 1004. gada 15. septembrī).

22

(23)  “Stāšanās pretim izaicinājumam, Lisabonas stratēģija izaugsmei un nodarbinātībai”, augsta līmeņa grupas ziņojums, priekšsēdētājs Wim Kok, 2004. gada novembris.

23

---

| 28.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 157/83 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 157/83

---

Eiropas Ekonomikas un Sociālo Lietu Komitejas Atzinums par Priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par sieviešu un vīriešu vienlīdzības principa īstenošanu nodarbinātībā un darbā

(COM(2004) 279 final — 2004/0084 (COD))

(2005/C 157/14)

2004. gada 18.maijā 2004 Padome nolēma apspriesties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu par “Priekšlikumu Eiropas Padomes un Parlamenta direktīvai par vienlīdzīgas attieksmes un vienlīdzīgu iespēju principu sievietēm un vīriešiem īstenošanu nodarbinātībā un darbā”.

Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsonības specializētā nodaļa, kas bija atbildīga par Komitejas darba sagatavošanu šajā jautājumā, pieņēma savu atzinumu 2004. gada 25. novembrī. Ziņojuma sniedzēja bija
  Sharma

  kdze.

Savā 413. plenārajā sesijā 2004. gada 15. un 16. decembrī (15. decembra sēdē) Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ar 146 balsīm par, 1 pret un 6 atturoties pieņēma sekojošu atzinumu

1.   Ievads

| 1.1 | Priekšlikuma galvenais uzdevums ir nodrošināt, lai ar vienlīdzību saistītajos likumos tiktu ieviests skaidrības un caurspīdīguma princips un vienkāršota to īstenošanas procedūra, tā nostiprinot acquis un izvairoties no regresa. Lai sasniegtu Kopienas sociāli ekonomiskos mērķus, kuri paredz ne tikai darba iespēju paaugstināšanu sievietēm, bet arī labākas darba vietas, ir nepieciešama tāda likumdošana, kura ir skaidri strukturēta, viegli pieejama un saprotama. |
| --- | --- |

1.1

Priekšlikuma galvenais uzdevums ir nodrošināt, lai ar vienlīdzību saistītajos likumos tiktu ieviests skaidrības un caurspīdīguma princips un vienkāršota to īstenošanas procedūra, tā nostiprinot acquis un izvairoties no regresa. Lai sasniegtu Kopienas sociāli ekonomiskos mērķus, kuri paredz ne tikai darba iespēju paaugstināšanu sievietēm, bet arī labākas darba vietas, ir nepieciešama tāda likumdošana, kura ir skaidri strukturēta, viegli pieejama un saprotama.

| 1.2 | Direktīvu noteikumu par nodarbinātību, vienlīdzīgu samaksu, sociāli profesionālo aizsardzību grupēšana dod iespēju radīt vienu saskaņotu tekstu bez pretrunu pilnām definīcijām. Priekšlikums izskaidro pēdējos uzlabojumus Eiropas tiesu praksē, jo saskaņā ar Eiropas Kopienu Tiesas spriedumu tika precizēta jau pastāvošā likumdošana un tālāk attīstīts un izskaidrots vienlīdzības jēdziens. Tā arī nodrošina augstu juridiskās drošības līmeni, sagrupējot Direktīvu noteikumus, kurus saista līdzīgas disciplīnas, jaunajā politiskajā kontekstā, kas atspoguļo Savienību kā atvērtu, saprotamu un svarīgu ikdienas dzīves sastāvdaļu. |
| --- | --- |

1.2

Direktīvu noteikumu par nodarbinātību, vienlīdzīgu samaksu, sociāli profesionālo aizsardzību grupēšana dod iespēju radīt vienu saskaņotu tekstu bez pretrunu pilnām definīcijām. Priekšlikums izskaidro pēdējos uzlabojumus Eiropas tiesu praksē, jo saskaņā ar Eiropas Kopienu Tiesas spriedumu tika precizēta jau pastāvošā likumdošana un tālāk attīstīts un izskaidrots vienlīdzības jēdziens. Tā arī nodrošina augstu juridiskās drošības līmeni, sagrupējot Direktīvu noteikumus, kurus saista līdzīgas disciplīnas, jaunajā politiskajā kontekstā, kas atspoguļo Savienību kā atvērtu, saprotamu un svarīgu ikdienas dzīves sastāvdaļu.

| 1.3 | Direktīva attiecas uz strādājošajiem iedzīvotājiem, iekļaujot pašnodarbinātās personas, personas, kuru darbu ir pārtraukusi slimība, grūtniecība vai bērna kopšana, nelaimes gadījums, kā arī bezdarbniekus un personas, kuras meklē darbu, personas, kas aizgājušas pensijā un strādājošos invalīdus un tos, kuri atbilst iepriekšējiem statusiem saskaņā ar nacionālo likumu/vai praksi. |
| --- | --- |

1.3

Direktīva attiecas uz strādājošajiem iedzīvotājiem, iekļaujot pašnodarbinātās personas, personas, kuru darbu ir pārtraukusi slimība, grūtniecība vai bērna kopšana, nelaimes gadījums, kā arī bezdarbniekus un personas, kuras meklē darbu, personas, kas aizgājušas pensijā un strādājošos invalīdus un tos, kuri atbilst iepriekšējiem statusiem saskaņā ar nacionālo likumu/vai praksi.

2.   Pamats

| 2.1 | Amsterdamas līgums nostiprināja Kopienas kompetenci, kas attiecas uz vienlīdzību starp vīriešiem un sievietēm un izvirzīja mērķi novērst nevienlīdzību visās dzīves jomās un veicināt dzimumu līdztiesību. Nevienlīdzīga attieksme ne tikai pārkāpj Eiropas Savienības pamatprincipu, bet arī ierobežo nacionālās ekonomikas attīstību un ekonomisko attīstību kopumā. |
| --- | --- |

2.1

Amsterdamas līgums nostiprināja Kopienas kompetenci, kas attiecas uz vienlīdzību starp vīriešiem un sievietēm un izvirzīja mērķi novērst nevienlīdzību visās dzīves jomās un veicināt dzimumu līdztiesību. Nevienlīdzīga attieksme ne tikai pārkāpj Eiropas Savienības pamatprincipu, bet arī ierobežo nacionālās ekonomikas attīstību un ekonomisko attīstību kopumā.

| 2.2 | Vienlīdzīga attieksme ir obligāta prasība, lai ES varētu sasniegt attīstības, ilgtspējīgas ekonomikas, sociālās un apkārtējās vides attīstības jomā izvirzītos mērķus. Eiropai vairāk nekā jebkad agrāk būs jārēķinās ar daudz augstāku sieviešu pārsvaru strādājošo vidū, kuru var sasniegt tikai, radot vienlīdzīgu tiesību pamatu, kas domāts visiem. |
| --- | --- |

2.2

Vienlīdzīga attieksme ir obligāta prasība, lai ES varētu sasniegt attīstības, ilgtspējīgas ekonomikas, sociālās un apkārtējās vides attīstības jomā izvirzītos mērķus. Eiropai vairāk nekā jebkad agrāk būs jārēķinās ar daudz augstāku sieviešu pārsvaru strādājošo vidū, kuru var sasniegt tikai, radot vienlīdzīgu tiesību pamatu, kas domāts visiem.

| 2.3 | Pētniecība ir parādījusi, ka dzimumu nevienlīdzība tāpat kā zināma atbalsta trūkums darbiniekiem ar ģimenēm ir būtisks šķērslis, kas kavē sieviešu nodarbinātību un rezultāta arī sieviešu samēru darba tirgū. |
| --- | --- |

2.3

Pētniecība ir parādījusi, ka dzimumu nevienlīdzība tāpat kā zināma atbalsta trūkums darbiniekiem ar ģimenēm ir būtisks šķērslis, kas kavē sieviešu nodarbinātību un rezultāta arī sieviešu samēru darba tirgū.

2.4   Likumdošanas par vienlīdzību starp vīriešiem un sievietēm novērtēšana.

Vienlīdzīga attieksme pret vīriešiem un sievietēm ir Eiropas Kopienas sociālā koncepta pamatprincips. Jau 1976. gadā, kā noteikts EEK līguma 119. pantā (EK līguma 141.pants), Eiropas Kopienu Tiesa aprakstīja vienlīdzīgas samaksas principu sievietēm un vīriešiem kā vienu no Kopienas likuma pamatprincipiem (1).

| — | Pirmā Direktīva par vienlīdzību, kas pieņemta 1975. gadā, attiecas uz vienlīdzīgu samaksu. (2) |
| --- | --- |

—

Pirmā Direktīva par vienlīdzību, kas pieņemta 1975. gadā, attiecas uz vienlīdzīgu samaksu. (2)

| — | Tam 1976. gadā sekoja direktīva par vienlīdzību nodarbinātībā (3). Šī Direktīva tika būtiski grozīta 2002.gadā ar Direktīvu 2002/73, kura definēja “uzmākšanos” un “seksuālu uzmākšanos”. (4) |
| --- | --- |

—

Tam 1976. gadā sekoja direktīva par vienlīdzību nodarbinātībā (3). Šī Direktīva tika būtiski grozīta 2002.gadā ar Direktīvu 2002/73, kura definēja “uzmākšanos” un “seksuālu uzmākšanos”. (4)

| — | 1978. gadā tika pieņemta direktīva, kas attiecas uz likumā noteiktajām sociālajām nodrošināšanas sistēmām (5). |
| --- | --- |

—

1978. gadā tika pieņemta direktīva, kas attiecas uz likumā noteiktajām sociālajām nodrošināšanas sistēmām (5).

| — | 1986. gadā tika pieņemta direktīva, kas ieviesa vienlīdzīgas attieksmes principu pret sievietēm un vīriešiem sociālās drošības profesionālajās sistēmās (6). Šī Direktīva vēlāk tika grozīta (7). |
| --- | --- |

—

1986. gadā tika pieņemta direktīva, kas ieviesa vienlīdzīgas attieksmes principu pret sievietēm un vīriešiem sociālās drošības profesionālajās sistēmās (6). Šī Direktīva vēlāk tika grozīta (7).

| — | 1986. gadā tika pieņemta direktīva, kas ieviesa vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm, uz kuriem attiecināms pašnodarbinātās personas statuss, kas ietver arī nodarbinātību lauksaimniecības jomā. Tā tika ieviesta kopā ar noteikumiem par pašnodarbināto sieviešu aizsardzību grūtniecības un bērna kopšanas laikā (8) |
| --- | --- |

—

1986. gadā tika pieņemta direktīva, kas ieviesa vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm, uz kuriem attiecināms pašnodarbinātās personas statuss, kas ietver arī nodarbinātību lauksaimniecības jomā. Tā tika ieviesta kopā ar noteikumiem par pašnodarbināto sieviešu aizsardzību grūtniecības un bērna kopšanas laikā (8)

| — | 1992.gada direktīva par strādājošajām grūtniecēm tika pieņemta kā veselības un drošības līdzeklis, iekļaujot ar likumu noteiktās tiesības vismaz uz 14.nedēļu ilgu dzemdību atvaļinājumu, tiesības darba laikā veikt ar grūtniecību saistītās apskates un tiesības tikt neatlaistai no darba (9). |
| --- | --- |

—

1992.gada direktīva par strādājošajām grūtniecēm tika pieņemta kā veselības un drošības līdzeklis, iekļaujot ar likumu noteiktās tiesības vismaz uz 14.nedēļu ilgu dzemdību atvaļinājumu, tiesības darba laikā veikt ar grūtniecību saistītās apskates un tiesības tikt neatlaistai no darba (9).

| — | 1995.gadā ar rūpniecības organizācijām tika noslēgta Eiropas līmeņa vienošanās par vecāku došanos bērna kopšanas atvaļinājumā, pēc tam to pieņēma kā direktīvu; tā nosaka, ka vienlīdzīgas attieksmes jēdziens attiecas arī uz vīriešiem un atzīst tēva svarīgumu bērna aprūpē. (10) Šī direktīva vēlāk tika grozīta un attiecināta arī uz Apvienoto Karalisti.. (11). |
| --- | --- |

—

1995.gadā ar rūpniecības organizācijām tika noslēgta Eiropas līmeņa vienošanās par vecāku došanos bērna kopšanas atvaļinājumā, pēc tam to pieņēma kā direktīvu; tā nosaka, ka vienlīdzīgas attieksmes jēdziens attiecas arī uz vīriešiem un atzīst tēva svarīgumu bērna aprūpē. (10) Šī direktīva vēlāk tika grozīta un attiecināta arī uz Apvienoto Karalisti.. (11).

| — | 1997.gadā tika pieņemta direktīva par pienākumu pierādīt (12). Direktīva vēlāk tika attiecināta arī uz Apvienoto Karalisti (13). |
| --- | --- |

—

1997.gadā tika pieņemta direktīva par pienākumu pierādīt (12). Direktīva vēlāk tika attiecināta arī uz Apvienoto Karalisti (13).

Eiropas Kopienu Tiesa ir vienmēr ieņēmusi nozīmīgu vietu, jo tā cenšas efektīvi mazināt sieviešu diskrimināciju nodarbinātības jomā. Tiesa izskaidro Kopienas likumus un, protams, novērš samērā jauno Kopienas likumu juridisko jēdzienu nepilnības, tā veidojot saskaņotu likumu sistēmu (14). Attiecībā uz vienlīdzīgajām iespējām, Tiesa, izskaidrojot tiešo un netiešo diskrimināciju, pārsvarā efektīvi izmanto likumus par vienlīdzīgu attieksmi (15), kā arī ir skaidri nosaka, ka uz dzimuma balstīta diskriminācija attiecas arī uz vīriešiem (16).

3.   Īpaši komentāri

| 3.1 | EESK apsveic Komisiju ar tās veikumu daudzo direktīvu, kas attiecas uz līdztiesību, vienkāršošanā, reizē padarot tās saprotamākas. Dzimumu līdztiesība ir pamattiesību sastāvdaļa, kas tiek iekļauta visos sociālās un ekonomiskās dzīves aspektos un tādēļ likumdošanai ir jābūt skaidri definētai un saprotamai visiem. |
| --- | --- |

3.1

EESK apsveic Komisiju ar tās veikumu daudzo direktīvu, kas attiecas uz līdztiesību, vienkāršošanā, reizē padarot tās saprotamākas. Dzimumu līdztiesība ir pamattiesību sastāvdaļa, kas tiek iekļauta visos sociālās un ekonomiskās dzīves aspektos un tādēļ likumdošanai ir jābūt skaidri definētai un saprotamai visiem.

| 3.2 | 30 gadu ilgajā procesā izstrādātie likumi dzimumu līdztiesības jomā šodien jau sastāda 12 direktīvas. Komiteja atzīmē, ka Komisija šobrīd apvieno septiņas no šīm direktīvām, kas attiecas uz vienlīdzīgu attieksmi, vienā pārstrādātā variantā (17). Komisija šīs sešas direktīvas ir izvēlējusies pārstrādāt, jo tās ir līdzīgas savā saturā un tās ne tikai atkārtojas un daļēji sakrīt, bet arī nav saprotami formulētas šo direktīvu definīcijas. |
| --- | --- |

3.2

30 gadu ilgajā procesā izstrādātie likumi dzimumu līdztiesības jomā šodien jau sastāda 12 direktīvas. Komiteja atzīmē, ka Komisija šobrīd apvieno septiņas no šīm direktīvām, kas attiecas uz vienlīdzīgu attieksmi, vienā pārstrādātā variantā (17). Komisija šīs sešas direktīvas ir izvēlējusies pārstrādāt, jo tās ir līdzīgas savā saturā un tās ne tikai atkārtojas un daļēji sakrīt, bet arī nav saprotami formulētas šo direktīvu definīcijas.

| 3.3 | Pārstrādāšanas process šīs septiņas direktīvas ne tikai pielāgo mūsdienām, bet arī vienkāršo, tā samazinot kopējā teksta apjomu, un apvieno definīcijas vienā kopā, īpaši definīcijas par tiešo un netiešo diskrimināciju un uzmākšanos. Komiteja atbalsta šādu rīcību, ņemot vērā paplašināšanos un Komisijas ieguldījumu labāku noteikumu radīšanā. |
| --- | --- |

3.3

Pārstrādāšanas process šīs septiņas direktīvas ne tikai pielāgo mūsdienām, bet arī vienkāršo, tā samazinot kopējā teksta apjomu, un apvieno definīcijas vienā kopā, īpaši definīcijas par tiešo un netiešo diskrimināciju un uzmākšanos. Komiteja atbalsta šādu rīcību, ņemot vērā paplašināšanos un Komisijas ieguldījumu labāku noteikumu radīšanā.

| 3.4 | Komiteja atzīmē, ka nav ievērotas piecas direktīvas par dzimumu līdztiesību, kuras arī būtu jāpārstrādā, jo tās nav pakļautas vienam principam (18). Tās ir divas direktīvas par vecāku tiesībām doties bērna kopšanas atvaļinājumā (tās tika izstrādātas kopīgi ar darba devēju un darba ņēmēju asociāciju un netiek saistītas ar vienlīdzīgu attieksmi); direktīva par mātes statusu un par mātes tiesībām, kas baro bērnu ar krūti, kas tiek iekļautas likumos par veselību un drošību; direktīva par vienlīdzību sociālās drošības jomā un direktīva par sieviešu tiesību aizsardzību, uz kurām piemērojams pašnodarbinātās personas statuss, ieskaitot nodarbinātību lauksaimniecībā. |
| --- | --- |

3.4

Komiteja atzīmē, ka nav ievērotas piecas direktīvas par dzimumu līdztiesību, kuras arī būtu jāpārstrādā, jo tās nav pakļautas vienam principam (18). Tās ir divas direktīvas par vecāku tiesībām doties bērna kopšanas atvaļinājumā (tās tika izstrādātas kopīgi ar darba devēju un darba ņēmēju asociāciju un netiek saistītas ar vienlīdzīgu attieksmi); direktīva par mātes statusu un par mātes tiesībām, kas baro bērnu ar krūti, kas tiek iekļautas likumos par veselību un drošību; direktīva par vienlīdzību sociālās drošības jomā un direktīva par sieviešu tiesību aizsardzību, uz kurām piemērojams pašnodarbinātās personas statuss, ieskaitot nodarbinātību lauksaimniecībā.

| 3.5 | Komiteja atbalsta Komisijas uzskatu, ka šo direktīvu iekļaušana sarežģīs un pagarinās direktīvu pārstrādi. Tomēr, EESK vēlas atzīmēt, ka direktīva 86/613/EEC (19) ir nekavējoties jāizskata, ņemot vērā lielo pašnodarbināto sieviešu skaitu un lielo sieviešu nodarbinātību lauksaimniecībā. EESK uzskata, ka šie likumi ir saturiski nepilnīgi un nenodrošina pietiekamu sieviešu aizsardzību. Sakarā ar Lisabonas stratēģijas mērķu svarīgumu, steidzami ir jāveic labojumi. |
| --- | --- |

3.5

Komiteja atbalsta Komisijas uzskatu, ka šo direktīvu iekļaušana sarežģīs un pagarinās direktīvu pārstrādi. Tomēr, EESK vēlas atzīmēt, ka direktīva 86/613/EEC (19) ir nekavējoties jāizskata, ņemot vērā lielo pašnodarbināto sieviešu skaitu un lielo sieviešu nodarbinātību lauksaimniecībā. EESK uzskata, ka šie likumi ir saturiski nepilnīgi un nenodrošina pietiekamu sieviešu aizsardzību. Sakarā ar Lisabonas stratēģijas mērķu svarīgumu, steidzami ir jāveic labojumi.

| 3.6 | Komisija direktīvām ir pievienojusi divus papildinājumus, kas tieši atspoguļo veiksmīgi ieviesto jurisprudenci un tādēļ ievieš skaidrību jau spēkā esošajā likumdošanā. Šie papildinājumi ir par vienlīdzīgu samaksu (4.pants) un jautājumu par pensijām valsts iestādes ierēdņiem (6.pants) (20). EESK atzīmē, ka Eiropas Kopienu Tiesa stiprina Eiropas likumus. Arī jurisprudences pielietošana direktīvu pārstrādes procesā rada skaidrību un panākumus. |
| --- | --- |

3.6

Komisija direktīvām ir pievienojusi divus papildinājumus, kas tieši atspoguļo veiksmīgi ieviesto jurisprudenci un tādēļ ievieš skaidrību jau spēkā esošajā likumdošanā. Šie papildinājumi ir par vienlīdzīgu samaksu (4.pants) un jautājumu par pensijām valsts iestādes ierēdņiem (6.pants) (20). EESK atzīmē, ka Eiropas Kopienu Tiesa stiprina Eiropas likumus. Arī jurisprudences pielietošana direktīvu pārstrādes procesā rada skaidrību un panākumus.

| 3.7 | Kodificēšana ir tehnisks uzdevums un Komisija ir konstatējusi, ka direktīvu saturs nav papildināts, izņemot 21.pantu (noteikumi par vienlīdzīgas attieksmes veicināšanas orgāniem “Horizontālajos noteikumos”(III virsraksts). “Horizontālo noteikumu” iekļaušana direktīvā pastiprina, lai gan diezgan ierobežoti, orgānu, kuri atbild par līdztiesību, varu, paplašinot pielietojuma mērogu. Tā dod iespēju tālākam pilnvaru pieaugumam vēlāk. EESK atzīmē, ka, kamēr nav mainīts direktīvu saturs un kamēr tas netiek piemērotas mūsdienām un precizēts, tāpat kā izrietošā jurisprudence, pārmaiņu process var ieilgt. |
| --- | --- |

3.7

Kodificēšana ir tehnisks uzdevums un Komisija ir konstatējusi, ka direktīvu saturs nav papildināts, izņemot 21.pantu (noteikumi par vienlīdzīgas attieksmes veicināšanas orgāniem “Horizontālajos noteikumos”(III virsraksts). “Horizontālo noteikumu” iekļaušana direktīvā pastiprina, lai gan diezgan ierobežoti, orgānu, kuri atbild par līdztiesību, varu, paplašinot pielietojuma mērogu. Tā dod iespēju tālākam pilnvaru pieaugumam vēlāk. EESK atzīmē, ka, kamēr nav mainīts direktīvu saturs un kamēr tas netiek piemērotas mūsdienām un precizēts, tāpat kā izrietošā jurisprudence, pārmaiņu process var ieilgt.

4.   Nobeigums

| 4.1 | Dzimumu līdztiesība ir 30 gadu garumā veidotās likumdošanas rezultāts un, ja EESK uzteic Komisijas darbu direktīvu vienkāršošanā, tā atzīmē, ka patiesa vienlīdzība Eiropā nevar tikt sasniegta tikai ar pārliecinošu visu dalībvalstu iesaistīšanos, pieprasot vienlīdzīgu attieksmi pret sievietēm un vīriešiem. Komiteja uzskata, ka labas prakses apmaiņa un veicināšana un pieaugošais sociālais dialogs šajā jomā ir konkrēts solis ceļā uz progresu un tā pilnībā atzīst svarīgo sociālo partneru lomu, izceļot to aktivitātes Eiropas Sociālo partneru darba programmas 2003-2005 ietvarā. Komisijai ir jārealizē vairāk pasākumu, lai sekmētu vienlīdzīgu attieksmi pret sievietēm un vienlīdzīgas iespējas un lai novērtētu sieviešu ieguldījumu Eiropas ekonomikā, lai varētu sasniegtu Lisabonas mērķus. |
| --- | --- |

4.1

Dzimumu līdztiesība ir 30 gadu garumā veidotās likumdošanas rezultāts un, ja EESK uzteic Komisijas darbu direktīvu vienkāršošanā, tā atzīmē, ka patiesa vienlīdzība Eiropā nevar tikt sasniegta tikai ar pārliecinošu visu dalībvalstu iesaistīšanos, pieprasot vienlīdzīgu attieksmi pret sievietēm un vīriešiem. Komiteja uzskata, ka labas prakses apmaiņa un veicināšana un pieaugošais sociālais dialogs šajā jomā ir konkrēts solis ceļā uz progresu un tā pilnībā atzīst svarīgo sociālo partneru lomu, izceļot to aktivitātes Eiropas Sociālo partneru darba programmas 2003-2005 ietvarā. Komisijai ir jārealizē vairāk pasākumu, lai sekmētu vienlīdzīgu attieksmi pret sievietēm un vienlīdzīgas iespējas un lai novērtētu sieviešu ieguldījumu Eiropas ekonomikā, lai varētu sasniegtu Lisabonas mērķus.

| 4.2 | EESK lūgs Komisijai apsvērt iespēju mudināt dalībvalstis sagatavot brošūru, izceļot Eiropas direktīvu par dzimumu līdztiesību galvenās iezīmes un aprakstot to iestrādāšanu nacionālajā likumdošanā, darba devēju pienākumus un darba ņēmēju tiesības ar mērķi kliedēt neziņu, kas apņem vienlīdzīgas attieksmes jēdzienu, un vairot ekonomisko attīstību. |
| --- | --- |

4.2

EESK lūgs Komisijai apsvērt iespēju mudināt dalībvalstis sagatavot brošūru, izceļot Eiropas direktīvu par dzimumu līdztiesību galvenās iezīmes un aprakstot to iestrādāšanu nacionālajā likumdošanā, darba devēju pienākumus un darba ņēmēju tiesības ar mērķi kliedēt neziņu, kas apņem vienlīdzīgas attieksmes jēdzienu, un vairot ekonomisko attīstību.

Briselē, 2004. gada 15. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

prezidente

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  ECJ 8.4.1976 – C-43/75 Defrenne II, ECR 1976, 455.lpp.

1

(2)  Padomes direktīva - 75/117/EEC, 10.02.1975., par dalībvalstu likumu tuvinājumu attiecībā uz vienlīdzīgas samaksas principa vīriešiem un sievietēm nostiprināšanu.

2

(3)  Padomes 1976. gada 9. februāra direktīva - 76/207/EEC, par vienlīdzīgas attieksmes principa vīriešiem un sievietēm, kas attiecas uz pieeju nodarbinātībai, profesionālajai apmācībai, paaugstināšanai amatā un darba apstākļiem, īstenošanu.

3

(4)  Padomes un Eiropas Parlamenta 2002. gada 9. septembra direktīva - 2002/73/EC, kas groza Padomes direktīvu 76/207/EEC par vienlīdzīgas attieksmes principa vīriešiem un sievietēm īstenošanu, kas attiecas uz pieeju nodarbinātībai, profesionālajai apmācībai un paaugstināšanai amatā un darba apstākļiem.

4

(5)  Padomes direktīva 79/7/EEC, 19.12.1978 par vienlīdzīgas attieksmes principa progresīvo īstenošanu vīriešiem un sievietēm sociālās nodrošināšanas lietās.

5

(6)  Padomes 1986. gada 24. jūlija direktīva 86/378/EEC par vienlīdzīgas attieksmes principa pret vīriešiem uz sievietēm īstenošanu sociālās nodrošināšanas profesionālajās sistēmās.

6

(7)  Padomes 1996. gada 20. decembra direktīva 96/97/EC, grozot 1986.gada 24. jūlijā pieņemto direktīvu 86/378/EEC par vienlīdzīgas attieksmes principa īstenošanu vīriešiem un sievietēm sociālās nodrošināšanas shēmās.

7

(8)  Padomes 1986. gada 11. decembra direktīva 86/613/EEC, 11.12.1986 par vienlīdzīgas attieksmes principa lietošanu starp vīriešiem un sievietēm, kas nodarbojas ar lauksaimniecību, uz kurām attiecināms pašnodarbinātās personas statuss, un par pašnodarbinātu sieviešu drošību grūtniecības un bērna kopšanas laikā.

8

(9)  Padomes 1992. gada 19. oktobra direktīva 92/85/EEC, par tādu pasākumu ieviešanu, kas veicinātu grūtniecības stāvoklī esošu darbinieču un to darbinieču, kuras nesen ir dzemdējušas vai baro bērnu ar krūti, drošību un veselību.

9

(10)  Padomes 1996. gada 3. jūnija direktīva 96/34/EC par vecāku došanos bērna kopšanas atvaļinājumā, kuru savstarpēji noslēdza UNICE, CEEP un ETUC.

10

(11)  Padomes 1997. gada 15. decembra direktīva 97/75/EC, kura tika grozīta un paplašināta Lielbritānijas Apvienotā Karalistē un Ziemeļīrijā, direktīva 96/34/EC par vienošanos par vecāku došanos bērna kopšanas atvaļinājumā un kuru savstarpēji noslēdza UNICE, CEEP un ETUC.

11

(12)  Padomes 1997. gada 15. decembra direktīva 97/80/EC par pienākumu pierādīt dzimuma diskriminācijas gadījumos.

12

(13)  Padomes 1998. gada 13. jūlija direktīva 98/52/EC par direktīvas 97/80/EC par pienākumu pierādīt ar dzimumu saistītu diskrimināciju gadījumos Apvienotajā Karalistē un Ziemeļīrijā paplašināšanu

13

(14)  Steinz, Europarecht, 4. izdev., Heidelberg 1999, para. 494

14

(15)  Kopš ECJ lieta nr. C-96/80 Jenkins, lieta nr. C-170/84 Bilka v Weber von Hartz, lieta nr. C-171/88 Rinner-Kühn un lieta nr. C-184/89 Nimz v Freie und Hansestadt Hamburg.

15

(16)  ECJ lieta nr. C-450/93 Kalanke; ECJ lieta nr. C-409/95 Marschall.

16

(17)  Padomes direktīva 75/117/EEC, Padomes direktīva 76/207/EEC, Padomes direktīva 86/378/EEC, Padomes direktīva 96/97/EC, Padomes direktīva 97/80/EC, Padomes direktīva 98/52/EC, Eiropas Parlamenta un Padomes direktīva 2002/73/EC.

17

(18)  Padomes direktīva 79/7/EEC, Padomes direktīva 86/613/EEC, Padomes direktīva 92/85/EEC, Padomes direktīva 96/34/EC, Padomes direktīva 97/75/EC.

18

(19)  Padomes 1986. gada 11.decembra direktīva 86/613/EEC par vienlīdzīgas attieksmes principa starp vīriešiem un sievietēm ievērošanu darbībās, kas ietver lauksaimniecību, pašnodarbinātās personas statusu un par pašnodarbinātu sieviešu aizsardzību grūtniecības un bērna kopšanas laikā.

19

(20)  Jaunās direktīvas 4. pants nosaka, ka saskaņā ar Tiesu, ir “(......) nekas 141(1).panta formulējumā EC (...), kas norāda, ka šī nosacījuma lietošana ir ierobežota situācijās, kurās vīrieši un sievietes strādā pie viena darba devēja”, kamēr(lai gan) 6. pants izskaidro, ka tas arī attiecas uz sociālās nodrošināšanas shēmām, kas attiecas uz(attiecībā uz) noteiktu sabiedriskā dienesta darbinieku kategoriju, ja pabalsti tiek izmaksāti sakarā ar darba attiecībām, ir tieši saistīti ar nostrādāto darba stāžu un pabalsta lielumu aprēķina pēc pēdējās algas.

20

---

| 28.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 157/86 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 157/86

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai — pētījums par saikni starp legālo un nelegālo migrāciju

(COM(2004) 412 final)

(2005/C 157/15)

Eiropas Komisija 2004. gada 4. jūnijā saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu nolēma apspriesties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par: Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai — pētījums par saikni starp legālo un nelegālo migrāciju

Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsonības specializētā nodaļa, kas bija atbildīga par Komisijas darba sagatavošanu šajā jautājumā, pieņēma atzinumu 2004. gada 24. novembrī. Ziņoja Pariza Castaños kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja tās 413. plenārajā sesijā 2004. gada 15. un 16. decembrī (15. decembra sēdē) ar 138 balsīm par, 0 balsīm pret un 8 atturoties pieņēma šādu atzinumu .

1.   Paziņojuma kopsavilkums

| 1.1 | Soloniku Eiropadome 2003. gada jūnijā uzsvēra ES nepieciešamību izpētīt, “kādus likumīgus līdzekļus trešo valstu pilsoņi varētu izmantot, migrējot uz Savienību paplašinātas sadarbības ar migrantu mītnes zemēm ietvaros, ņemot vērā dalībvalstu uzņemšanas iespējas”. Komisija ir iesniegusi Eiropas Padomes pieprasītā legālās un nelegālās migrācijas saiknes pētījuma rezultātus. Tā jautā, vai likumīgi ceļi migrantu iekļūšanai samazinās vai arī nesamazinās stimulus nelegālai migrācijai. Pēc šī paziņojuma Komisija iesniegs Zaļo grāmatu par likumīgiem imigrācijas ceļiem. |
| --- | --- |

1.1

Soloniku Eiropadome 2003. gada jūnijā uzsvēra ES nepieciešamību izpētīt, “kādus likumīgus līdzekļus trešo valstu pilsoņi varētu izmantot, migrējot uz Savienību paplašinātas sadarbības ar migrantu mītnes zemēm ietvaros, ņemot vērā dalībvalstu uzņemšanas iespējas”. Komisija ir iesniegusi Eiropas Padomes pieprasītā legālās un nelegālās migrācijas saiknes pētījuma rezultātus. Tā jautā, vai likumīgi ceļi migrantu iekļūšanai samazinās vai arī nesamazinās stimulus nelegālai migrācijai. Pēc šī paziņojuma Komisija iesniegs Zaļo grāmatu par likumīgiem imigrācijas ceļiem.

| 1.2 | Pirmajā daļā Komisija analizē esošos darbaspēka migrācijas likumīgos ceļus. Trešo valstu pilsoņu iekļūšana darba nolūkos tiek regulēta ar katras dalībvalsts spēkā esošajiem likumiem, un katrā dalībvalstī tie ievērojami atšķiras. Dažas valstis ir aizvērušas savas durvis darbaspēka migrācijai, kamēr citu politika atļauj imigrantu strādniekiem iekļūt valstī, ja viņiem ir darba piedāvājums, respektējot nacionālās priekšrocības principu. Dažas valstis uzņem pašnodarbinātus strādājošos. Vairākums ekonomisko migrantu sākotnēji ir iekļuvuši ar pagaidu uzturēšanās atļaujām, kuru derīguma termiņš var būt no viena līdz pieciem gadiem. |
| --- | --- |

1.2

Pirmajā daļā Komisija analizē esošos darbaspēka migrācijas likumīgos ceļus. Trešo valstu pilsoņu iekļūšana darba nolūkos tiek regulēta ar katras dalībvalsts spēkā esošajiem likumiem, un katrā dalībvalstī tie ievērojami atšķiras. Dažas valstis ir aizvērušas savas durvis darbaspēka migrācijai, kamēr citu politika atļauj imigrantu strādniekiem iekļūt valstī, ja viņiem ir darba piedāvājums, respektējot nacionālās priekšrocības principu. Dažas valstis uzņem pašnodarbinātus strādājošos. Vairākums ekonomisko migrantu sākotnēji ir iekļuvuši ar pagaidu uzturēšanās atļaujām, kuru derīguma termiņš var būt no viena līdz pieciem gadiem.

| 1.3 | Arī valstīs uzņemto ekonomisko migrantu skaits gadā tiek noteikts ar ļoti atšķirīgām metodēm. Dažas valstis pieņem vienīgi augsti kvalificētus strādājošos (piemēram, Vācijas Zaļās kartes sistēma un Apvienotās Karalistes Augsti kvalificēto migrantu programma). Citas (vairākas Dienvideiropas valstis) saskaņā ar virkni procedūru pieņem arī mazāk kvalificētus strādniekus. Dažas valstis, piemēram, Itālija, izmanto kvotu sistēmu. Citām, ieskaitot Spāniju, ar atsevišķām valstīm pastāv divpusēji parakstīti nolīgumi, kas atļauj pieņemt to pilsoņus. Komisijas paziņojums aplūko dažādos līdzekļus, kādi tiek izmantoti imigrācijas vadīšanai. |
| --- | --- |

1.3

Arī valstīs uzņemto ekonomisko migrantu skaits gadā tiek noteikts ar ļoti atšķirīgām metodēm. Dažas valstis pieņem vienīgi augsti kvalificētus strādājošos (piemēram, Vācijas Zaļās kartes sistēma un Apvienotās Karalistes Augsti kvalificēto migrantu programma). Citas (vairākas Dienvideiropas valstis) saskaņā ar virkni procedūru pieņem arī mazāk kvalificētus strādniekus. Dažas valstis, piemēram, Itālija, izmanto kvotu sistēmu. Citām, ieskaitot Spāniju, ar atsevišķām valstīm pastāv divpusēji parakstīti nolīgumi, kas atļauj pieņemt to pilsoņus. Komisijas paziņojums aplūko dažādos līdzekļus, kādi tiek izmantoti imigrācijas vadīšanai.

| 1.4 | Komisija aplūko arī vairākās valstīs, piemēram, Beļģijā, pieņemtos regulēšanas pasākumus. No vienas puses, šie pasākumi ir apsveicami, jo tie integrē imigrantus sabiedrībā un pasargā viņus no izmantošanas darbavietā, bet no otras puses, tiek kritizēti, jo darbojas kā stimuls nelegālai imigrācijai. |
| --- | --- |

1.4

Komisija aplūko arī vairākās valstīs, piemēram, Beļģijā, pieņemtos regulēšanas pasākumus. No vienas puses, šie pasākumi ir apsveicami, jo tie integrē imigrantus sabiedrībā un pasargā viņus no izmantošanas darbavietā, bet no otras puses, tiek kritizēti, jo darbojas kā stimuls nelegālai imigrācijai.

| 1.5 | Otrajā daļā Komisija atzīmē, ka nelegālajai imigrācijai ir daudz veidu un ka ir ārkārtīgi grūti iegūt precīzu informāciju. Lai arī nav zināms precīzs nelegālās imigrācijas apjoms ES, tiek uzskatīts, ka tas ir ievērojams. Tādēļ nelegālās imigrācijas plūsmas samazināšana ir prioritāte gan valstu nacionālajā, gan ES līmenī. |
| --- | --- |

1.5

Otrajā daļā Komisija atzīmē, ka nelegālajai imigrācijai ir daudz veidu un ka ir ārkārtīgi grūti iegūt precīzu informāciju. Lai arī nav zināms precīzs nelegālās imigrācijas apjoms ES, tiek uzskatīts, ka tas ir ievērojams. Tādēļ nelegālās imigrācijas plūsmas samazināšana ir prioritāte gan valstu nacionālajā, gan ES līmenī.

| 1.6 | Komisija pasvītro acīmredzamo saikni starp ēnu ekonomiku, nenoregulētajiem darba tirgiem un nelegālo imigrāciju, it īpaši tādās nozarēs kā celtniecība, lauksaimniecība, ēdināšana, telpu uzkopšana un mājsaimniecības pakalpojumi. Uzskata, ka ES ēnu ekonomika veido 7 % līdz 16 % no IKP. |
| --- | --- |

1.6

Komisija pasvītro acīmredzamo saikni starp ēnu ekonomiku, nenoregulētajiem darba tirgiem un nelegālo imigrāciju, it īpaši tādās nozarēs kā celtniecība, lauksaimniecība, ēdināšana, telpu uzkopšana un mājsaimniecības pakalpojumi. Uzskata, ka ES ēnu ekonomika veido 7 % līdz 16 % no IKP.

| 1.7 | Ārkārtīgi grūti novērtēt tādu pastāvošo likumīgo veidu ietekmi uz nelegālās imigrācijas samazināšanu kādi ir, piemēram, divpusējie nolīgumi. Komisija norāda, ka dalībvalstis nav veikušas nepieciešamo izvērtēšanu. Nav izdarīts arī vērtējums par vīzu politikas ietekmi uz nelegālās imigrācijas samazināšanu. |
| --- | --- |

1.7

Ārkārtīgi grūti novērtēt tādu pastāvošo likumīgo veidu ietekmi uz nelegālās imigrācijas samazināšanu kādi ir, piemēram, divpusējie nolīgumi. Komisija norāda, ka dalībvalstis nav veikušas nepieciešamo izvērtēšanu. Nav izdarīts arī vērtējums par vīzu politikas ietekmi uz nelegālās imigrācijas samazināšanu.

| 1.8 | Tiek cerēts, ka ciešāka sadarbība ar izcelsmes valstīm palīdzēs samazināt nelegālās imigrācijas plūsmu. Tas tika ieteikts Tamperes, Seviljas un Soloniku Eiropadomēs. Tomēr pašreiz dalībvalstu pieredze ciešākas sadarbības īstenošanā ir ierobežota, un rezultāti kopumā nav sevišķi vērtīgi. Komisija iesaka, ka būtu nepieciešams pieņemt atšķirīgas nostādnes attiecībā uz tiem stimuliem, ko piedāvā trešajām valstīm. |
| --- | --- |

1.8

Tiek cerēts, ka ciešāka sadarbība ar izcelsmes valstīm palīdzēs samazināt nelegālās imigrācijas plūsmu. Tas tika ieteikts Tamperes, Seviljas un Soloniku Eiropadomēs. Tomēr pašreiz dalībvalstu pieredze ciešākas sadarbības īstenošanā ir ierobežota, un rezultāti kopumā nav sevišķi vērtīgi. Komisija iesaka, ka būtu nepieciešams pieņemt atšķirīgas nostādnes attiecībā uz tiem stimuliem, ko piedāvā trešajām valstīm.

| 1.9 | Trešajā daļā Komisija iepazīstina ar saviem secinājumiem un norādēm, kam vajadzētu sekot. Ņemot vērā ticamu un salīdzināmu datu trūkumu ES līmenī, Komisija ir piekritusi iesniegt statistisku gada imigrācijas pārskatu, kuram būs nepieciešama starp dalībvalstīm saskaņota un apmainīta informācija. Tas attiecas uz līdz šim veiktajiem pasākumiem: 2002. gadā izveidoto ekspertu grupu, kas pazīstama kā Imigrācijas un patvēruma komiteja, Eiropas Migrācijas tīkla sākotnējo radīšanu (tā pilotprojekts ir darbojies visu 2004. gadu) un Nacionālo integrācijas kontaktpunktu tīkla radīšanu. Ir izveidota iepriekšējas informēšanas sistēma saistībā ar nelegālo imigrāciju, un attīstījusies informācijas apmaiņa. |
| --- | --- |

1.9

Trešajā daļā Komisija iepazīstina ar saviem secinājumiem un norādēm, kam vajadzētu sekot. Ņemot vērā ticamu un salīdzināmu datu trūkumu ES līmenī, Komisija ir piekritusi iesniegt statistisku gada imigrācijas pārskatu, kuram būs nepieciešama starp dalībvalstīm saskaņota un apmainīta informācija. Tas attiecas uz līdz šim veiktajiem pasākumiem: 2002. gadā izveidoto ekspertu grupu, kas pazīstama kā Imigrācijas un patvēruma komiteja, Eiropas Migrācijas tīkla sākotnējo radīšanu (tā pilotprojekts ir darbojies visu 2004. gadu) un Nacionālo integrācijas kontaktpunktu tīkla radīšanu. Ir izveidota iepriekšējas informēšanas sistēma saistībā ar nelegālo imigrāciju, un attīstījusies informācijas apmaiņa.

| 1.10 | Komisija uzskata, ka demogrāfiskā krituma un novecošanas efekta rezultātā pieprasījums pēc trešo valstu strādniekiem un viņu nodarbinātība ES, iespējams, turpināsies un pieaugs. Arī mītnes zemes atkārtoti lūdz izveidot vairāk legālās migrācijas ceļu. |
| --- | --- |

1.10

Komisija uzskata, ka demogrāfiskā krituma un novecošanas efekta rezultātā pieprasījums pēc trešo valstu strādniekiem un viņu nodarbinātība ES, iespējams, turpināsies un pieaugs. Arī mītnes zemes atkārtoti lūdz izveidot vairāk legālās migrācijas ceļu.

| 1.11 | Komisija pievērš uzmanību faktam, ka tās 2001. gadā apspriešanai iesniegtais ierosinājums direktīvai par strādājošo uzņemšanu (1) nav saņēmis Padomes atbalstu. Tiek jautāts, vai ekonomisko migrantu uzņemšanas regulēšanai jānotiek ES līmenī, tiecoties pēc saskaņošana pakāpes, un vai princips par Kopienas priekšroku ir vai nav jāsaglabā iekšējā darba tirgū. Komisija konstatē, ka Līgums par Eiropas Konstitūciju apstiprina Eiropas pilnvaru apjomu migrācijas politikā, bet atstāj dalībvalstu ziņā izlemt uzņemamo migrantu skaitu; arī šajā jomā jāveic pasākumi, lai nodrošinātu pievienoto vērtību ES līmenī. Šī gada beigās Komisija Padomei iesniegs Zaļo grāmatu ar priekšlikumu direktīvai un sastaptajām grūtībām, un 2004. gada beigās organizēs atklātu izskatīšanu. |
| --- | --- |

1.11

Komisija pievērš uzmanību faktam, ka tās 2001. gadā apspriešanai iesniegtais ierosinājums direktīvai par strādājošo uzņemšanu (1) nav saņēmis Padomes atbalstu. Tiek jautāts, vai ekonomisko migrantu uzņemšanas regulēšanai jānotiek ES līmenī, tiecoties pēc saskaņošana pakāpes, un vai princips par Kopienas priekšroku ir vai nav jāsaglabā iekšējā darba tirgū. Komisija konstatē, ka Līgums par Eiropas Konstitūciju apstiprina Eiropas pilnvaru apjomu migrācijas politikā, bet atstāj dalībvalstu ziņā izlemt uzņemamo migrantu skaitu; arī šajā jomā jāveic pasākumi, lai nodrošinātu pievienoto vērtību ES līmenī. Šī gada beigās Komisija Padomei iesniegs Zaļo grāmatu ar priekšlikumu direktīvai un sastaptajām grūtībām, un 2004. gada beigās organizēs atklātu izskatīšanu.

| 1.12 | Komisija uzskata, ka regulēšanas līdzekļi ir palīdzējuši risināt problēmas attiecībā uz lielu skaitu nelegālo migrantu, tomēr tos nevar uzskatīt par atbilstošu veidu, lai tiktu galā ar migrācijas plūsmām. Imigrācijas un patvēruma meklēšanas komitejai tālāk jāanalizē regulēšanas procedūras nolūkā noteikt un salīdzināt dažādas prakses. |
| --- | --- |

1.12

Komisija uzskata, ka regulēšanas līdzekļi ir palīdzējuši risināt problēmas attiecībā uz lielu skaitu nelegālo migrantu, tomēr tos nevar uzskatīt par atbilstošu veidu, lai tiktu galā ar migrācijas plūsmām. Imigrācijas un patvēruma meklēšanas komitejai tālāk jāanalizē regulēšanas procedūras nolūkā noteikt un salīdzināt dažādas prakses.

| 1.13 | Dalībvalstīs dzīvojošo trešo valstu pilsoņu integrācijas nostiprināšana ir būtisks uzdevums, kam Komisijas skatījumā jābūt daļai no visiem turpmākajiem priekšlikumiem. Svarīgs uzdevuma aspekts ir iesaiste darba tirgū, tādēļ Komisija atgādina vajadzību pēc tādiem līdzekļiem kā bezdarba līmeņa atšķirību samazināšana trešo valstu pilsoņu un ES pilsoņu vidū. Tiek minēta arī lielākas mobilitātes sekmēšanas nozīme ES darba tirgū, ko jau atviegloja 2003. gada Direktīva par ilgtermiņa pastāvīgajiem iedzīvotājiem (2) un Regula Nr. 1408/71. Nepieciešams uzlabot arī trešo valstu pilsoņu profesionālo kvalifikāciju atzīšanu. |
| --- | --- |

1.13

Dalībvalstīs dzīvojošo trešo valstu pilsoņu integrācijas nostiprināšana ir būtisks uzdevums, kam Komisijas skatījumā jābūt daļai no visiem turpmākajiem priekšlikumiem. Svarīgs uzdevuma aspekts ir iesaiste darba tirgū, tādēļ Komisija atgādina vajadzību pēc tādiem līdzekļiem kā bezdarba līmeņa atšķirību samazināšana trešo valstu pilsoņu un ES pilsoņu vidū. Tiek minēta arī lielākas mobilitātes sekmēšanas nozīme ES darba tirgū, ko jau atviegloja 2003. gada Direktīva par ilgtermiņa pastāvīgajiem iedzīvotājiem (2) un Regula Nr. 1408/71. Nepieciešams uzlabot arī trešo valstu pilsoņu profesionālo kvalifikāciju atzīšanu.

| 1.14 | Komisija uzskata, ka nedeklarētais darbs ir nozīmīgs nelegālās imigrācijas piesaistes faktors, tādēļ galvenajam mērķim jābūt vērstam uz nedeklarētā darba pārveidošanu par oficiālu nodarbinātību. Šis mērķis jau ir iekļauts nodarbinātības politikas vadlīnijās. |
| --- | --- |

1.14

Komisija uzskata, ka nedeklarētais darbs ir nozīmīgs nelegālās imigrācijas piesaistes faktors, tādēļ galvenajam mērķim jābūt vērstam uz nedeklarētā darba pārveidošanu par oficiālu nodarbinātību. Šis mērķis jau ir iekļauts nodarbinātības politikas vadlīnijās.

| 1.15 | Starp citiem Kopienas politikas līdzekļiem kā prioritāte jāmin arī atgriešanās politikas attīstīšana, tādējādi nodrošinot, nelegālo imigrantu atgriešanos savā mītnes zemē. Komisija ierosina radīt finansiālu līdzekli repatriācijas administrēšanai 2005. un 2006. gadā. |
| --- | --- |

1.15

Starp citiem Kopienas politikas līdzekļiem kā prioritāte jāmin arī atgriešanās politikas attīstīšana, tādējādi nodrošinot, nelegālo imigrantu atgriešanos savā mītnes zemē. Komisija ierosina radīt finansiālu līdzekli repatriācijas administrēšanai 2005. un 2006. gadā.

| 1.16 | Visbeidzot Komisija paziņo, ka šis pētījums ir apstiprinājis to, ka nelegālās migrācijas plūsmu samazināšānai un likumīgu imigrācijas organizēšanai nepieciešams pastiprināt sadarbību ar mītnes zemēm vai tranzīta valstīm. Lai noteiktu, cik labi šī sadarbība funkcionē, jābūt apkopotai visai pieejamajai informācijai. Vajadzētu arī izpētīt idejas par apmācību programmu izstrādāšanu mītnes zemēs ES vajadzīgajās profesijās. Pastāv vēl citas idejas, piemēram, daļēja vīzu politikas grozīšana, nosakot dažas kategorijas, kam vīzas varētu izsniegt vienkāršāk. |
| --- | --- |

1.16

Visbeidzot Komisija paziņo, ka šis pētījums ir apstiprinājis to, ka nelegālās migrācijas plūsmu samazināšānai un likumīgu imigrācijas organizēšanai nepieciešams pastiprināt sadarbību ar mītnes zemēm vai tranzīta valstīm. Lai noteiktu, cik labi šī sadarbība funkcionē, jābūt apkopotai visai pieejamajai informācijai. Vajadzētu arī izpētīt idejas par apmācību programmu izstrādāšanu mītnes zemēs ES vajadzīgajās profesijās. Pastāv vēl citas idejas, piemēram, daļēja vīzu politikas grozīšana, nosakot dažas kategorijas, kam vīzas varētu izsniegt vienkāršāk.

2.   Vispārīgie komentāri

| 2.1 | EESK apsveic faktu, ka Komisija iesniedz šo paziņojumu, kas dod jaunu atbalstu Kopienas imigrācijas politikai. Apspriešana Padomē sakarā ar dažu valdību nevēlēšanos sadarboties virzās ārkārtīgi lēni. EESK dažādos atzinumos jau paziņojusi, ka pastāv acīmredzama saikne starp legālo un nelegālo imigrāciju. Nelegālā imigrācija palielinās vietās, kur nepastāv piemēroti, pārredzami un elastīgi legālās imigrācijas ceļi (3). Tāpat nepieciešama arī saprātīga bēgļu politika un saskaņota likumdošana to cilvēku aizsardzībai, kuriem nepieciešama starptautiskā aizsardzība. |
| --- | --- |

2.1

EESK apsveic faktu, ka Komisija iesniedz šo paziņojumu, kas dod jaunu atbalstu Kopienas imigrācijas politikai. Apspriešana Padomē sakarā ar dažu valdību nevēlēšanos sadarboties virzās ārkārtīgi lēni. EESK dažādos atzinumos jau paziņojusi, ka pastāv acīmredzama saikne starp legālo un nelegālo imigrāciju. Nelegālā imigrācija palielinās vietās, kur nepastāv piemēroti, pārredzami un elastīgi legālās imigrācijas ceļi (3). Tāpat nepieciešama arī saprātīga bēgļu politika un saskaņota likumdošana to cilvēku aizsardzībai, kuriem nepieciešama starptautiskā aizsardzība.

| 2.2 | Komisijas paziņojumā par imigrāciju, integrāciju un nodarbinātību (4) un Soloniku Eiropadomē izteikts viedokli par to, ka ekonomisko migrantu skaits ES no trešajām valstīm turpmākajos gados ievērojami pieaugs. Ekonomiskās imigrācijas pieaugums paredzams gan augsti kvalificētos, gan mazkvalificētos darbos. EESK ir paziņojusi, ka imigrācijas lielākā daļa jānovirza pa likumīgiem un pārredzamiem ceļiem, lai novērstu pašreizējās problēmas darba tirgū. Nepieciešama atbilstoša sadarbība starp iestādēm un sociālajiem partneriem, lai to sasniegtu. |
| --- | --- |

2.2

Komisijas paziņojumā par imigrāciju, integrāciju un nodarbinātību (4) un Soloniku Eiropadomē izteikts viedokli par to, ka ekonomisko migrantu skaits ES no trešajām valstīm turpmākajos gados ievērojami pieaugs. Ekonomiskās imigrācijas pieaugums paredzams gan augsti kvalificētos, gan mazkvalificētos darbos. EESK ir paziņojusi, ka imigrācijas lielākā daļa jānovirza pa likumīgiem un pārredzamiem ceļiem, lai novērstu pašreizējās problēmas darba tirgū. Nepieciešama atbilstoša sadarbība starp iestādēm un sociālajiem partneriem, lai to sasniegtu.

| 2.3 | Grūti saprast, kādēļ Padome nav pieņēmusi Komisijas 2001. gadā izvirzīto Direktīvu par strādājošo imigrantu uzņemšanu un uzturēšanos. Savā atzinumā (5) EESK uzskata Komisijas priekšlikumu par apsveicamu, tomēr nepietiekamu, ierosinot, ka strādājošo uzņemšanai jāizmanto divi ceļi: savā mītnes zemē iegūstot darba un uzturēšanās atļauju un arī iespēju saņemt pagaidu uzturēšanās atļauju, lai sameklētu darbu. Izvirzot šo direktīvu, Komisija ir izpildījusi savus pienākumus, kas tika noteikti Tamperē, bet Padome ar izteikto attieksmi šo mērķi attalinajusi no sava redzesloka. |
| --- | --- |

2.3

Grūti saprast, kādēļ Padome nav pieņēmusi Komisijas 2001. gadā izvirzīto Direktīvu par strādājošo imigrantu uzņemšanu un uzturēšanos. Savā atzinumā (5) EESK uzskata Komisijas priekšlikumu par apsveicamu, tomēr nepietiekamu, ierosinot, ka strādājošo uzņemšanai jāizmanto divi ceļi: savā mītnes zemē iegūstot darba un uzturēšanās atļauju un arī iespēju saņemt pagaidu uzturēšanās atļauju, lai sameklētu darbu. Izvirzot šo direktīvu, Komisija ir izpildījusi savus pienākumus, kas tika noteikti Tamperē, bet Padome ar izteikto attieksmi šo mērķi attalinajusi no sava redzesloka.

| 2.4 | Atbildot uz Komisijas jautājumu, EESK paziņo, ka tiešām ir nepieciešams, lai ekonomisko migrantu uzņemšana tiktu regulēta ES līmenī; lai to nodrošinātu, jābūt augstam likumu saskaņošanas līmenim, kā tas izklāstīts Līguma par Eiropas Konstitūciju projektā. Savos iepriekšējos atzinumos (6) EESK jau ir aicinājusi ES strauji izstrādāt kopēju imigrācijas politiku un saskaņotus likumus. Komiteja izskatīs Zaļo grāmatu, kuru sagatavo Komisija, un sniegs par to savu atzinumu. |
| --- | --- |

2.4

Atbildot uz Komisijas jautājumu, EESK paziņo, ka tiešām ir nepieciešams, lai ekonomisko migrantu uzņemšana tiktu regulēta ES līmenī; lai to nodrošinātu, jābūt augstam likumu saskaņošanas līmenim, kā tas izklāstīts Līguma par Eiropas Konstitūciju projektā. Savos iepriekšējos atzinumos (6) EESK jau ir aicinājusi ES strauji izstrādāt kopēju imigrācijas politiku un saskaņotus likumus. Komiteja izskatīs Zaļo grāmatu, kuru sagatavo Komisija, un sniegs par to savu atzinumu.

3.   Īpašie komentāri

| 3.1 | Pastāvošie likumīgie darba migrācijas ceļi ir neapmierinoši. Divpusēji nolīgumi, kvotas un programmas augsti kvalificētu strādājošo pieņemšanai un citi pašreiz spēkā esošie līdzekļi acīmredzami nav pietiekami, lai novirzītu ekonomisko migrāciju pa likumīgiem ceļiem, jo nelegālā imigrācija turpina pieaugt. Eiropas Savienībai un dalībvalstīm vajadzīga atvērta likumu forma, kas atļautu darba imigrāciju pa likumīgiem un pārredzamiem ceļiem gan augsti kvalificētiem strādājošajiem, gan tiem, kuri strādā mazāk kvalificētos darbos. |
| --- | --- |

3.1

Pastāvošie likumīgie darba migrācijas ceļi ir neapmierinoši. Divpusēji nolīgumi, kvotas un programmas augsti kvalificētu strādājošo pieņemšanai un citi pašreiz spēkā esošie līdzekļi acīmredzami nav pietiekami, lai novirzītu ekonomisko migrāciju pa likumīgiem ceļiem, jo nelegālā imigrācija turpina pieaugt. Eiropas Savienībai un dalībvalstīm vajadzīga atvērta likumu forma, kas atļautu darba imigrāciju pa likumīgiem un pārredzamiem ceļiem gan augsti kvalificētiem strādājošajiem, gan tiem, kuri strādā mazāk kvalificētos darbos.

| 3.2 | Atšķirīgas dalībvalstis ir nolēmušas atvērt imigrāciju tikai augsti kvalificētiem strādājošajiem. Komisijas paziņojums aplūko Vācijas un Apvienotās Karalistes pieredzi. EESK uzskata, ka šī ir ārkārtīgi ierobežota pieredze, uz ko jāraugās pozitīvi, lai arī tā neapmierina pastāvošās prasības šajos nodarbinātības sektoros. Turklāt dalībvalstīm jābūt likumīgiem līdzekļiem tādu mazāk kvalificētu strādnieku imigrācijai, kurus pieprasa šo valstu darba tirgi, un kuri pašreiz iesaistīti ēnu ekonomikā un nestandarta imigrācijā, it īpaši tādās nozarēs kā palīdzība mājsaimniecības darbos, veselības aprūpe, personīgie pakalpojumi, lauksaimniecība, ēdināšana, celtniecība un citi. |
| --- | --- |

3.2

Atšķirīgas dalībvalstis ir nolēmušas atvērt imigrāciju tikai augsti kvalificētiem strādājošajiem. Komisijas paziņojums aplūko Vācijas un Apvienotās Karalistes pieredzi. EESK uzskata, ka šī ir ārkārtīgi ierobežota pieredze, uz ko jāraugās pozitīvi, lai arī tā neapmierina pastāvošās prasības šajos nodarbinātības sektoros. Turklāt dalībvalstīm jābūt likumīgiem līdzekļiem tādu mazāk kvalificētu strādnieku imigrācijai, kurus pieprasa šo valstu darba tirgi, un kuri pašreiz iesaistīti ēnu ekonomikā un nestandarta imigrācijā, it īpaši tādās nozarēs kā palīdzība mājsaimniecības darbos, veselības aprūpe, personīgie pakalpojumi, lauksaimniecība, ēdināšana, celtniecība un citi.

| 3.3 | Turklāt divpusējie nolīgumi starp dalībvalstīm un trešajām valstīm, kas noslēgti, lai veicinātu darba migrācijas plūsmu, vērtējami ārkārtīgi pozitīvi, jo tiek vadīti, izmantojot sadarbību ar izcelsmes valstīm. Tas kopš Tamperes ir bijis Padomes, Komisijas, Eiropas Parlamenta un EESK aicinājumu pamatā. Vairums no šiem nolīgumiem tiek izmantoti, lai pārzinātu pagaidu imigrantus un tos, kuri strādā mazkvalificētos darbos. EESK tomēr vēlētos atzīmēt, ka šie nolīgumi būtu efektīvāki, ja tie tiktu pārzināti sadarbībā ar sociālajiem partneriem dalībvalstīs un mītnes zemēs. Šī pieredze ir parādījusi problēmas arī dalībvalsts konsulārajos dienestos, kuros pietrūkst darba imigrācijā specializējušos darbinieku. |
| --- | --- |

3.3

Turklāt divpusējie nolīgumi starp dalībvalstīm un trešajām valstīm, kas noslēgti, lai veicinātu darba migrācijas plūsmu, vērtējami ārkārtīgi pozitīvi, jo tiek vadīti, izmantojot sadarbību ar izcelsmes valstīm. Tas kopš Tamperes ir bijis Padomes, Komisijas, Eiropas Parlamenta un EESK aicinājumu pamatā. Vairums no šiem nolīgumiem tiek izmantoti, lai pārzinātu pagaidu imigrantus un tos, kuri strādā mazkvalificētos darbos. EESK tomēr vēlētos atzīmēt, ka šie nolīgumi būtu efektīvāki, ja tie tiktu pārzināti sadarbībā ar sociālajiem partneriem dalībvalstīs un mītnes zemēs. Šī pieredze ir parādījusi problēmas arī dalībvalsts konsulārajos dienestos, kuros pietrūkst darba imigrācijā specializējušos darbinieku.

| 3.3.1 | EESK ierosina arī, ka ES varētu izveidot specializētas darba migrācijas nodaļas, balstoties uz saistību un sadarbības nolīgumiem starp ES un trešajām valstīm. Saistību nolīgumi starp ES un trešām valstīm varētu ietvert iespējas darba migrācijai un apmācību programmas. Kvalificētu darba ņēmēju pieplūdums no mītnes zemēm uz Eiropu var kļūt par jaunu šķērsli to attīstībai, tādēļ ES un dalībvalstīm ir jāstrādā kopā ar šīm valstīm, lai migrācija kļūtu par attīstības faktoru, nevis jaunu problēmu. |
| --- | --- |

3.3.1

EESK ierosina arī, ka ES varētu izveidot specializētas darba migrācijas nodaļas, balstoties uz saistību un sadarbības nolīgumiem starp ES un trešajām valstīm. Saistību nolīgumi starp ES un trešām valstīm varētu ietvert iespējas darba migrācijai un apmācību programmas. Kvalificētu darba ņēmēju pieplūdums no mītnes zemēm uz Eiropu var kļūt par jaunu šķērsli to attīstībai, tādēļ ES un dalībvalstīm ir jāstrādā kopā ar šīm valstīm, lai migrācija kļūtu par attīstības faktoru, nevis jaunu problēmu.

| 3.3.2 | Bez tam šīs valstis nav vienādā pozīcijā ar ES tirdzniecības, finansu un tehnoloģiju apmaiņas ziņā. Asociāciju un sadarbības līgumiem starp ES un trešajām valstīm ir jāietver jauni politiskie un ekonomiskie instrumenti, kas veicinātu šo valstu attīstību. Tikai tā var tikt izveidota uzticības pilna sadarbība nelegālās migrācijas novēršanai. Arī PTO ietvaros nepieciešama laba sadarbība starp ES un attīstības valstīm. |
| --- | --- |

3.3.2

Bez tam šīs valstis nav vienādā pozīcijā ar ES tirdzniecības, finansu un tehnoloģiju apmaiņas ziņā. Asociāciju un sadarbības līgumiem starp ES un trešajām valstīm ir jāietver jauni politiskie un ekonomiskie instrumenti, kas veicinātu šo valstu attīstību. Tikai tā var tikt izveidota uzticības pilna sadarbība nelegālās migrācijas novēršanai. Arī PTO ietvaros nepieciešama laba sadarbība starp ES un attīstības valstīm.

| 3.4 | Dažas valstis sadarbībā ar darba devēju asociācijām un apvienībām novērtējušas sava darba tirgus vajadzības un lieto kvotu sistēmu, lai pārvaldītu divpusējo nolīgumu izpildi. Sakarā ar rādītāju samazināšanos un birokrātijas šķēršļiem, ko rada šī sistēma, rezultāti nav tik labi, kā gaidīts. Piemērs tam redzams valstīs, kur nelegālā imigrācija ievērojami pieaug (kā, piemēram, Spānijā), bet kvotas vēl nav piepildītas. Elastīgāka sistēma būtu noderīgāka kvotu pārvaldīšanā, piemēram, izsniedzot pagaidu vīzas darba meklējumu nolūkā, kā EESK ieteica savā atzinumā (7) par uzņemšanas direktīvu. |
| --- | --- |

3.4

Dažas valstis sadarbībā ar darba devēju asociācijām un apvienībām novērtējušas sava darba tirgus vajadzības un lieto kvotu sistēmu, lai pārvaldītu divpusējo nolīgumu izpildi. Sakarā ar rādītāju samazināšanos un birokrātijas šķēršļiem, ko rada šī sistēma, rezultāti nav tik labi, kā gaidīts. Piemērs tam redzams valstīs, kur nelegālā imigrācija ievērojami pieaug (kā, piemēram, Spānijā), bet kvotas vēl nav piepildītas. Elastīgāka sistēma būtu noderīgāka kvotu pārvaldīšanā, piemēram, izsniedzot pagaidu vīzas darba meklējumu nolūkā, kā EESK ieteica savā atzinumā (7) par uzņemšanas direktīvu.

| 3.5 | ES ir daudz cilvēku “bez dokumentiem”, kuri, kā ziņo Komisija, strādā nelegāli un nodarbināti ēnu ekonomikā. Šie cilvēki iekļuvuši ES nelegāli, vai arī beigušies legālo uzturēšanās atļauju termiņi, un viņi nav atgriezušies savās mītnes zemēs. Komisijas paziņojumā ir aplūkota atgriešanās un regulēšanas politika. |
| --- | --- |

3.5

ES ir daudz cilvēku “bez dokumentiem”, kuri, kā ziņo Komisija, strādā nelegāli un nodarbināti ēnu ekonomikā. Šie cilvēki iekļuvuši ES nelegāli, vai arī beigušies legālo uzturēšanās atļauju termiņi, un viņi nav atgriezušies savās mītnes zemēs. Komisijas paziņojumā ir aplūkota atgriešanās un regulēšanas politika.

| 3.6 | EESK nepiekrīt Komisijas apgalvojumam, ka “tikai saskaņota pieeja darbā ar nelegālajiem iedzīvotājiem nodrošina viņu atgriešanos mītnes zemē”
   (8)
  . Tā nav reālistiska pieeja, jo repatriācijas sistēmas un līdzekļi nav atbilstoši uzdevumam, lai rastu risinājumu situācijai, ar ko saskaras miljoniem cilvēku. EESK jau ir izteikusi savu nostāju atzinumā (9) par Zaļo grāmatu attiecībā uz Kopienas atgriešanās politiku nelegālo iedzīvotāju jautājumā un atzinumā (10) par koordinācijas atklāto metodi: EESK uzskata, ka būtu kļūdaini uzskatīt piespiedu atgriešanos par ES galveno atbildi pašreizējiem ES imigrantiem, kuri šobrīd atrodas mūsu vidū. Vajadzīga visaptveroša politika, kas ietvertu gan atgriešanos, gan uzturēšanās legalizāciju
   (11)
  . Ja atgriešanās politika netiks apvienota ar legalizācijas pasākumiem, rezultātā vairums cilvēku nestandarta situācijās paliks neaptverti, tādējādi barojot ēnu ekonomiku un radot pieaugošu ekspluatāciju darba tirgū un sociālo atstumtību“.
   (12) EESK cer, ka Kopienas politika veicinās brīvprātīgas atgriešanās programmas un uzskata, ka piespiedu izraidīšana ir jāparedz izņēmuma situācijām, kā EESK norādījusi Atzinumā par Zaļo grāmatu attiecībā uz nelegālo iedzīvotāju atgriešanās politiku (13). |
| --- | --- |

3.6

EESK nepiekrīt Komisijas apgalvojumam, ka “tikai saskaņota pieeja darbā ar nelegālajiem iedzīvotājiem nodrošina viņu atgriešanos mītnes zemē”
   (8)
  . Tā nav reālistiska pieeja, jo repatriācijas sistēmas un līdzekļi nav atbilstoši uzdevumam, lai rastu risinājumu situācijai, ar ko saskaras miljoniem cilvēku. EESK jau ir izteikusi savu nostāju atzinumā (9) par Zaļo grāmatu attiecībā uz Kopienas atgriešanās politiku nelegālo iedzīvotāju jautājumā un atzinumā (10) par koordinācijas atklāto metodi: EESK uzskata, ka būtu kļūdaini uzskatīt piespiedu atgriešanos par ES galveno atbildi pašreizējiem ES imigrantiem, kuri šobrīd atrodas mūsu vidū. Vajadzīga visaptveroša politika, kas ietvertu gan atgriešanos, gan uzturēšanās legalizāciju
   (11)
  . Ja atgriešanās politika netiks apvienota ar legalizācijas pasākumiem, rezultātā vairums cilvēku nestandarta situācijās paliks neaptverti, tādējādi barojot ēnu ekonomiku un radot pieaugošu ekspluatāciju darba tirgū un sociālo atstumtību“.
   (12) EESK cer, ka Kopienas politika veicinās brīvprātīgas atgriešanās programmas un uzskata, ka piespiedu izraidīšana ir jāparedz izņēmuma situācijām, kā EESK norādījusi Atzinumā par Zaļo grāmatu attiecībā uz nelegālo iedzīvotāju atgriešanās politiku (13).

| 3.7 | EESK jau paziņojusi, ka jānoregulē to daudzo cilvēku statuss, kuri atrodas nestandarta situācijā, ņemot vērā pakāpi, ņemot vērā sociālo un nodarbinātības līmeni (14). Padome un Komisija pareizi apgalvo, ka nedeklarēts darbs jāpārvērš oficiālā nodarbinātībā, un, lai to sasniegtu, jāveidojas iesaistīto cilvēku sadarbībai, daudzi no kuriem ir nelegālie imigranti. Vajadzīga arī sociālo partneru sadarbība (15). |
| --- | --- |

3.7

EESK jau paziņojusi, ka jānoregulē to daudzo cilvēku statuss, kuri atrodas nestandarta situācijā, ņemot vērā pakāpi, ņemot vērā sociālo un nodarbinātības līmeni (14). Padome un Komisija pareizi apgalvo, ka nedeklarēts darbs jāpārvērš oficiālā nodarbinātībā, un, lai to sasniegtu, jāveidojas iesaistīto cilvēku sadarbībai, daudzi no kuriem ir nelegālie imigranti. Vajadzīga arī sociālo partneru sadarbība (15).

| 3.8 | Nelegālā imigrācija ir cieši saistīta ar ēnu ekonomiku un nedeklarētu darbu. Imigrācija patiesībā tomēr ir tikai viens ēnu ekonomikas aspekts, un nelegālās nodarbinātības pastāvēšana veido pievilkšanas faktoru nelegālās imigrācijas plūsmām. Tādēļ EESK apsveic dažās dalībvalstīs pastāvošos likumus, kas atvieglo šo cilvēku situācijas noregulēšanu, ņemot vērā nodarbinātību, humānus iemeslus vai integrāciju sabiedrībā. Šai pieejai jāpalīdz novērst arī cilvēku skaita pieaugums nestandarta situācijās, kur nepieciešamas ārkārtējas regulēšanas procedūras. Šiem līdzekļiem jābūt pārredzamiem, un to īstenošanā jāievēro nepieciešamā informācija un sadarbība starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

3.8

Nelegālā imigrācija ir cieši saistīta ar ēnu ekonomiku un nedeklarētu darbu. Imigrācija patiesībā tomēr ir tikai viens ēnu ekonomikas aspekts, un nelegālās nodarbinātības pastāvēšana veido pievilkšanas faktoru nelegālās imigrācijas plūsmām. Tādēļ EESK apsveic dažās dalībvalstīs pastāvošos likumus, kas atvieglo šo cilvēku situācijas noregulēšanu, ņemot vērā nodarbinātību, humānus iemeslus vai integrāciju sabiedrībā. Šai pieejai jāpalīdz novērst arī cilvēku skaita pieaugums nestandarta situācijās, kur nepieciešamas ārkārtējas regulēšanas procedūras. Šiem līdzekļiem jābūt pārredzamiem, un to īstenošanā jāievēro nepieciešamā informācija un sadarbība starp dalībvalstīm.

| 3.9 | Nepieciešams imigrantus pilnībā iesaistīt Eiropas darba tirgū, dodot viņiem lielāku mobilitāti. EESK atbalstīja (16) direktīvu par to trešās valsts pilsoņu statusu, kuri ir ilglaicīgi iedzīvotāji, un kas atvieglotu mobilitāti iedzīvotājiem, kuriem piešķirts šis statuss. EESK atbalstīja arī Regulas 1408/71 (17) paplašināšanu, ietverot trešo valstu pilsoņus. Būtu lietderīgi saskaņā ar Eiropas Nodarbinātības stratēģiju paplašināt šo mobilitāti, piemērojot to citām imigrantu grupām Eiropas stratēģijas ietvaros un izmantojot arī EURES tīklu. |
| --- | --- |

3.9

Nepieciešams imigrantus pilnībā iesaistīt Eiropas darba tirgū, dodot viņiem lielāku mobilitāti. EESK atbalstīja (16) direktīvu par to trešās valsts pilsoņu statusu, kuri ir ilglaicīgi iedzīvotāji, un kas atvieglotu mobilitāti iedzīvotājiem, kuriem piešķirts šis statuss. EESK atbalstīja arī Regulas 1408/71 (17) paplašināšanu, ietverot trešo valstu pilsoņus. Būtu lietderīgi saskaņā ar Eiropas Nodarbinātības stratēģiju paplašināt šo mobilitāti, piemērojot to citām imigrantu grupām Eiropas stratēģijas ietvaros un izmantojot arī EURES tīklu.

| 3.9.1 | Komisija paziņo, ka mobilitāti paaugstinās arī priekšlikums direktīvai par pakalpojumiem iekšējā tirgū starpvalstu pakalpojumu nodrošināšanai. EESK šobrīd izstrādā atzinumu (18) ar priekšlikumiem to problēmu novēršanai, ko radīs šī direktīva. |
| --- | --- |

3.9.1

Komisija paziņo, ka mobilitāti paaugstinās arī priekšlikums direktīvai par pakalpojumiem iekšējā tirgū starpvalstu pakalpojumu nodrošināšanai. EESK šobrīd izstrādā atzinumu (18) ar priekšlikumiem to problēmu novēršanai, ko radīs šī direktīva.

| 3.10 | Daudzi imigranti nespēj uzņemties darbu, kas atbilst viņu profesionālajai sagatavotībai, jo dalībvalstu iestādes neatzīst viņu profesionālo kvalifikāciju. ES jāpaplašina direktīvas par profesionālo kvalifikāciju, lai atvieglotu mītnes zemēs iegūtās profesionālās kvalifikācijas atzīšanu. Tas novērsīs diskriminējošu situāciju izveidošanos, un gan dalībvalstis, gan Eiropas uzņēmumi iegūs vairāk no darbaspēka izmantošanas, ja tiks ņemtas vērā šo cilvēku profesionālās prasmes. |
| --- | --- |

3.10

Daudzi imigranti nespēj uzņemties darbu, kas atbilst viņu profesionālajai sagatavotībai, jo dalībvalstu iestādes neatzīst viņu profesionālo kvalifikāciju. ES jāpaplašina direktīvas par profesionālo kvalifikāciju, lai atvieglotu mītnes zemēs iegūtās profesionālās kvalifikācijas atzīšanu. Tas novērsīs diskriminējošu situāciju izveidošanos, un gan dalībvalstis, gan Eiropas uzņēmumi iegūs vairāk no darbaspēka izmantošanas, ja tiks ņemtas vērā šo cilvēku profesionālās prasmes.

| 3.11 | Atbilstošu datu trūkuma dēļ nevar izvērtēt vīzu politikas ietekmi uz nelegālās imigrācijas samazināšanu. Prasībai pēc īstermiņa vīzām trešo valstu pilsoņiem vajadzētu samazināt nelegālās imigrācijas apjomu, kas rodas no šīs situācijas, tomēr jāņem vērā risks, ka var pieaugt to cilvēku skaits, kuri krīt par upuri nelikumīgas cilvēku pārvadāšanas tīkliem. Vīzu politika var radīt ievērojamus diskriminējoša rakstura cilvēku kustības ierobežojumus, un ir nepieciešama atbilstoša pārraudzība no konsulāro iestāžu puses, ievērojot caurspīdīgumu un novēršot potenciālo korupciju. |
| --- | --- |

3.11

Atbilstošu datu trūkuma dēļ nevar izvērtēt vīzu politikas ietekmi uz nelegālās imigrācijas samazināšanu. Prasībai pēc īstermiņa vīzām trešo valstu pilsoņiem vajadzētu samazināt nelegālās imigrācijas apjomu, kas rodas no šīs situācijas, tomēr jāņem vērā risks, ka var pieaugt to cilvēku skaits, kuri krīt par upuri nelikumīgas cilvēku pārvadāšanas tīkliem. Vīzu politika var radīt ievērojamus diskriminējoša rakstura cilvēku kustības ierobežojumus, un ir nepieciešama atbilstoša pārraudzība no konsulāro iestāžu puses, ievērojot caurspīdīgumu un novēršot potenciālo korupciju.

| 3.12 | EESK piekrīt Komisijas apliecinājumam, ka nelegālās imigrācijas apkarošanai arī turpmāk jābūt imigrācijas pārvaldīšanas izšķirošajai sastāvdaļai. Likumīgu darba migrācijas ceļu atvēršanai, ēnu ekonomikas un nelegālās nodarbinātības mērogu samazināšanai, sadarbībai ar mītnes zemēm utt., jānotiek vienlaikus ar patiešām efektīvu ES ārējo robežu pārraudzību. |
| --- | --- |

3.12

EESK piekrīt Komisijas apliecinājumam, ka nelegālās imigrācijas apkarošanai arī turpmāk jābūt imigrācijas pārvaldīšanas izšķirošajai sastāvdaļai. Likumīgu darba migrācijas ceļu atvēršanai, ēnu ekonomikas un nelegālās nodarbinātības mērogu samazināšanai, sadarbībai ar mītnes zemēm utt., jānotiek vienlaikus ar patiešām efektīvu ES ārējo robežu pārraudzību.

| 3.13 | Kriminālās organizācijas, kas nodarbojas ar cilvēku tirdzniecību, ir ļoti spēcīgas un ir saistītas ar citām kriminālām aktivitātēm. Dažādos atzinumos (19) EESK aicinājusi efektīvāk apkarot noziedzīgos cilvēku tirdzniecības tīklus. Jāpastiprina sadarbība starp dalībvalstu institūcijām, kas atbildīgas par tieslietām un iekšlietām, un Eiropas Komisiju. EUROPOL un EUROJUST jānodrošina ar vispiemērotākajiem politiskajiem, tiesiskajiem un administratīvajiem līdzekļiem. Jāpaātrina Eiropas Robežu kontroles aģentūras darbs un vidējā laika posmā jāizveido arī Eiropas robežapsardze. |
| --- | --- |

3.13

Kriminālās organizācijas, kas nodarbojas ar cilvēku tirdzniecību, ir ļoti spēcīgas un ir saistītas ar citām kriminālām aktivitātēm. Dažādos atzinumos (19) EESK aicinājusi efektīvāk apkarot noziedzīgos cilvēku tirdzniecības tīklus. Jāpastiprina sadarbība starp dalībvalstu institūcijām, kas atbildīgas par tieslietām un iekšlietām, un Eiropas Komisiju. EUROPOL un EUROJUST jānodrošina ar vispiemērotākajiem politiskajiem, tiesiskajiem un administratīvajiem līdzekļiem. Jāpaātrina Eiropas Robežu kontroles aģentūras darbs un vidējā laika posmā jāizveido arī Eiropas robežapsardze.

| 3.13.1 | Atsevišķās Eiropas teritorijās, piem., dienvidu salās (Maltā, Lampeduzā, Kanāriju salās...) ir īpašas grūtības, jo tur atrodas nelegālās imigrācijas punkti, un reizēm imigrantu apjoms ir tik liels, ka pārsniedz viņu integrācijas iespējas. Tādēļ nepieciešama ES solidaritātes sistēma, lai varētu atrisināt šīs situācijas. |
| --- | --- |

3.13.1

Atsevišķās Eiropas teritorijās, piem., dienvidu salās (Maltā, Lampeduzā, Kanāriju salās...) ir īpašas grūtības, jo tur atrodas nelegālās imigrācijas punkti, un reizēm imigrantu apjoms ir tik liels, ka pārsniedz viņu integrācijas iespējas. Tādēļ nepieciešama ES solidaritātes sistēma, lai varētu atrisināt šīs situācijas.

| 3.13.2. | Cīnoties pret cilvēku nelegālo pārvadāšanu, upuriem jāgarantē starptautiskās cilvēktiesību likumdošanas un Eiropas Cilvēktiesību konvenciju atbalsts. Ārkārtas situācijās nonākušajiem cilvēkiem nepieciešama īpaša aizsardzība, un viņu drošība ir prioritāte. EESK pieņēma atzinumu (20), lai uzlabotu upuru aizsardzību. |
| --- | --- |

3.13.2.

Cīnoties pret cilvēku nelegālo pārvadāšanu, upuriem jāgarantē starptautiskās cilvēktiesību likumdošanas un Eiropas Cilvēktiesību konvenciju atbalsts. Ārkārtas situācijās nonākušajiem cilvēkiem nepieciešama īpaša aizsardzība, un viņu drošība ir prioritāte. EESK pieņēma atzinumu (20), lai uzlabotu upuru aizsardzību.

| 3.14 | EESK atbalsta atvērtas metodes izveidi imigrācijas un patvēruma meklēšanas politikas saskaņošanai (21) Pašreiz ES pastāv” Imigrācijas un patvēruma meklēšanas komiteja, kas veic stingru saskaņošanas un konsultēšanas darbu, bet tās pilnvaras ir prasībām nepiemērotas. Soloniku Eiropadome paredzējusi eksperimentālu projektu “Eiropas Migrācijas tīkla” izveidošanai. Šim tīklam ir garantēts EESK atbalsts, jo tas nozīmē soli tuvāk labākai koordinācijai ES. |
| --- | --- |

3.14

EESK atbalsta atvērtas metodes izveidi imigrācijas un patvēruma meklēšanas politikas saskaņošanai (21) Pašreiz ES pastāv” Imigrācijas un patvēruma meklēšanas komiteja, kas veic stingru saskaņošanas un konsultēšanas darbu, bet tās pilnvaras ir prasībām nepiemērotas. Soloniku Eiropadome paredzējusi eksperimentālu projektu “Eiropas Migrācijas tīkla” izveidošanai. Šim tīklam ir garantēts EESK atbalsts, jo tas nozīmē soli tuvāk labākai koordinācijai ES.

| 3.15 | EESK apsveic faktu, ka Kopienas imigrācijas politikas mērķos ietverti līdzekļi integrācijai, kā to pieprasījusi Komiteja (22). ES stratēģiskajos mērķos jāiekļauj tikko iebraukušo imigrantu uzņemšana, viņu integrācija darba tirgū, valodas apmācība, diskriminācijas apkarošana, piedalīšanās pilsoniskajā, kultūras un politiskajā dzīvē. EESK uzskata, ka sociālajiem partneriem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir vitāli svarīgi atbalstīt valsts iestādes imigrācijas politikas jautājumos. |
| --- | --- |

3.15

EESK apsveic faktu, ka Kopienas imigrācijas politikas mērķos ietverti līdzekļi integrācijai, kā to pieprasījusi Komiteja (22). ES stratēģiskajos mērķos jāiekļauj tikko iebraukušo imigrantu uzņemšana, viņu integrācija darba tirgū, valodas apmācība, diskriminācijas apkarošana, piedalīšanās pilsoniskajā, kultūras un politiskajā dzīvē. EESK uzskata, ka sociālajiem partneriem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir vitāli svarīgi atbalstīt valsts iestādes imigrācijas politikas jautājumos.

| 3.15.1 | Komiteja vēlas sniegt Eiropas pilsoņiem ideju, ka migranti ir mūsu sabiedrības daļa, un viņi sniedz savu ieguldījumu Eiropas ekonomiskajā, sabiedriskajā un kulturālajā bagātināšanā. EESK vēlas turpināt aktīvi sadarboties ar citām ES institūcijām, lai nodrošinātu, ka tiek sasniegti Tamperes mērķi, un tiek piemērota kopēja migrācijas politika un saskaņoti tiesiskie priekšraksti. Šajā nolūkā EESK, sadarbībā ar Komisiju, sociālajiem partneriem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, izveidos pastāvīgu instrumentu (23). Ceļš uz vienlīdzīgu izturēšanos un integrāciju ved caur rasisma, ksenofobijas un diskriminācijas apkarošanu. |
| --- | --- |

3.15.1

Komiteja vēlas sniegt Eiropas pilsoņiem ideju, ka migranti ir mūsu sabiedrības daļa, un viņi sniedz savu ieguldījumu Eiropas ekonomiskajā, sabiedriskajā un kulturālajā bagātināšanā. EESK vēlas turpināt aktīvi sadarboties ar citām ES institūcijām, lai nodrošinātu, ka tiek sasniegti Tamperes mērķi, un tiek piemērota kopēja migrācijas politika un saskaņoti tiesiskie priekšraksti. Šajā nolūkā EESK, sadarbībā ar Komisiju, sociālajiem partneriem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, izveidos pastāvīgu instrumentu (23). Ceļš uz vienlīdzīgu izturēšanos un integrāciju ved caur rasisma, ksenofobijas un diskriminācijas apkarošanu.

| 3.16 | Sociālais plāns (24) pašreiz ietver vairākus uzdevumus, lai veicinātu integrāciju, apkarotu diskrimināciju un nodrošinātu vienlīdzīgu izturēšanos. Turpmākajos gados jāpielāgo daži no ES sociālās politikas vadlīniju mērķiem, ņemot vērā pieaugošo imigrantu skaitu. |
| --- | --- |

3.16

Sociālais plāns (24) pašreiz ietver vairākus uzdevumus, lai veicinātu integrāciju, apkarotu diskrimināciju un nodrošinātu vienlīdzīgu izturēšanos. Turpmākajos gados jāpielāgo daži no ES sociālās politikas vadlīniju mērķiem, ņemot vērā pieaugošo imigrantu skaitu.

| 3.17 | EESK uzsver, ka Līgums par Eiropas Konstitūciju rada jaunu pamatu Kopienas migrācijas politikai un atgādina, ka tā ir pieņēmusi pašiniciatīvas atzinumu (25), ierosinot, ka Līguma par Eiropas Konstitūciju projektā jāpiešķir ES pilsonība trešās valsts pilsoņiem ar ilglaicīga rezidenta statusu, lai tādējādi atvieglotu viņu politisko tiesību izmantošanu un veicinātu integrāciju. EESK pieņēma arī otru pašiniciatīvas atzinumu (26), ierosinot Eiropas Savienības dalībvalstīm ratificēt Starptautisko visu migrantu strādnieku un viņu ģimenes locekļu tiesību aizsardzības konvenciju, ko atbalstīja Apvienoto Nāciju Ģenerālā Asambleja (27), un kuras mērķis ir aizsargāt to cilvēku cilvēktiesības un cieņu visā pasaulē, kuri emigrē ekonomisku un ar nodarbinātību saistītu iemeslu dēļ, izmantojot atbilstošu likumdošanu un labu nacionālo praksi. Komiteja vēlreiz aicina Padomi un Komisiju apsvērt šīs Konvencijas ratifikāciju. |
| --- | --- |

3.17

EESK uzsver, ka Līgums par Eiropas Konstitūciju rada jaunu pamatu Kopienas migrācijas politikai un atgādina, ka tā ir pieņēmusi pašiniciatīvas atzinumu (25), ierosinot, ka Līguma par Eiropas Konstitūciju projektā jāpiešķir ES pilsonība trešās valsts pilsoņiem ar ilglaicīga rezidenta statusu, lai tādējādi atvieglotu viņu politisko tiesību izmantošanu un veicinātu integrāciju. EESK pieņēma arī otru pašiniciatīvas atzinumu (26), ierosinot Eiropas Savienības dalībvalstīm ratificēt Starptautisko visu migrantu strādnieku un viņu ģimenes locekļu tiesību aizsardzības konvenciju, ko atbalstīja Apvienoto Nāciju Ģenerālā Asambleja (27), un kuras mērķis ir aizsargāt to cilvēku cilvēktiesības un cieņu visā pasaulē, kuri emigrē ekonomisku un ar nodarbinātību saistītu iemeslu dēļ, izmantojot atbilstošu likumdošanu un labu nacionālo praksi. Komiteja vēlreiz aicina Padomi un Komisiju apsvērt šīs Konvencijas ratifikāciju.

Briselē, 2004. gada 15. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

prezidente

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  COM (2001) 386 final

1

COM (2001) 386 final

(2)  Direktīva 2003/109/EC

2

(3)  Atzinums par paziņojumu par Kopienas imigrācijas politiku, OV C 260, 17.09.2001., ziņoja Pariza Castaños kgs

3

Pariza Castaños

(4)  COM(2003) 336 final

4

COM(2003) 336 final

(5)  Atzinums OV C 80, 03.04.2002., ziņoja Pariza Castaños kgs

5

Pariza Castaños

(6)  Atzinums par paziņojumu par Kopienas imigrācijas politiku, OV C 260, 17.09.2002., ziņoja Pariza Castaños kgs un Atzinums par paziņojumu par nelikumīgu imigrāciju, OV C 149, 21.06.2002., ziņoja Pariza Castaños kgs.

6

Pariza Castaños

Pariza Castaños

(7)  Skatīt OV C 80, 03.04.2002, ziņoja Pariza Castaños kgs

7

Pariza Castaños

(8)  Paziņojuma 3.2.2. punkts

8

(9)  Skatīt OV C 61, 14.03.2003., ziņoja Pariza Castaños kgs

9

Pariza Castaños

(10)  Skatīt OV C 221, 17.09.2002., ziņoja Zu Eulenburg kdze

10

Zu Eulenburg

(11)  Skatīt 2.2 punktu EESK atzinumā par Zaļo grāmatu par Kopienas nelegālo iedzīvotāju atgriešanās politiku

11

(12)  Skatīt šī paša atzinuma 2. 4 punktu

12

(13)  Skatīt OV C 61, 14.03.2003., ziņoja Pariza Castaños kgs

13

Pariza Castaños

(14)  Atzinums par paziņojumu par Kopienas imigrācijas politiku, OVC 260, 17.09.2001., ziņoja Pariza Castaños kgs. Atzinums par paziņojumu par Kopienas imigrācijas politiku, OV C 149, 21.06.2002., ziņoja Pariza Castaños kgs. Atzinums par Zaļo grāmatu par Kopienas nelegālo iedzīvotāju atgriešanās politiku, OV C 61, 14.03.2003., ziņoja Pariza Castaños kgs

14

Pariza Castaños

Pariza Castaños

Pariza Castaños

(15)  Atzinums tiek izstrādāts, SOC/172, ziņoja Hahr kgs

15

Hahr

(16)  Atzinums par direktīvu attiecībā uz to trešo valstu pilsoņu statusu, kuri ir ilgtermiņa iedzīvotāji, OV C 36, 08.02.2002, ziņoja Pariza Castaños kgs

16

Pariza Castaños

(17)  Atzinums par Regulu (EEC) Nr. 1408/71 OV C 157, 25.051998., ziņoja Liverani kgs

17

Liverani

(18)  Atzinums par piedāvājumu direktīvai par pakalpojumiem iekšējā tirgū, ziņoja Metzler kgs, līdzziņotājs: Ehrmark kgs

18

Metzler

Ehrmark

(19)  Atzinums par nelegālo imigrāciju OV C 149, 21.06.2002. ziņoja Pariza Castaños kgs,; Atzinums par Robežu aģentūru, OV C 108, 30.04.2004., ziņoja Pariza Castaños kgs, un par ARGO programmu (SOC/186), ziņoja Pariza Castaños kgs

19

Pariza Castaños

Pariza Castaños

Pariza Castaños

(20)  Atzinums par Priekšlikumu direktīvai par īstermiņa uzturēšanās atļaujām, kas izdotas upuriem, kuri veicinājuši nelegālo imigrāciju vai cilvēku nelikumīgu pārvadāšanu, un kuri sadarbojas ar kompetentām iestādēm, OV C 221, 17.09.2002., ziņoja Pariza Castaños kgs

20

Pariza Castaños

(21)  Zu Eulenburg kundzes atzinums OV C 221, 17.09.2002.

21

(22)  Atzinums OV C 125, 27.05.2002., par imigrāciju, integrāciju un pilsoniskās sabiedrības organizāciju lomu; EESK un Komisijas 2202. gada 9.un 10. septembrī organizētā konference: Imigrācija:pilsoniskās sabiedrības loma integrācijā.

22

: Imigrācija:pilsoniskās sabiedrības loma integrācijā

(23)  Vēl jāizlemj (novērošanas centrs, ikgadēja konference...)

23

(24)  EESK atzinums par paziņojumu par starpposma sociālās politikas plāna pārskatu, OV C 80, 30.03.2004, ziņoja Jahier kgs

24

Jahier

(25)  Atzinums: Pieejamība Eiropas Savienības pilsonībai OV C 208, 03.09.2003., ziņoja Pariza Castaños kgs

25

Pariza Castaños

(26)  Atzinums: Starptautiskā migrantu konvencija; OV C 241, 28.9. 2004, ziņoja Pariza Castaños kgs

26

Pariza Castaños

(27)  Rezolūcija Nr. 45/158 18.12.1990., spēkā no 2003. gada 1. jūlija

27

---

| 28.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 157/92 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 157/92

---

Atzinums par Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par personu, kurām nepieciešama starptautiskā aizsardzība, pārvaldītu ieceļošanu uzlabot ilgtspējīgu risinājumu pieejamību

(COM(2004) 410 galīgā red.)

(2005/C 157/16)

2004. gada 25. augustā saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu Komisija nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par personu, kurām nepieciešama starptautiskā aizsardzība, pārvaldītu ieceļošanu — uzlabot ilgtspējīgu risinājumu pieejamību

Nodarbinātības, sociālo jautājumu un pilsonības specializētā nodaļa, kurai tika uzdots sagatavot Komitejas atzinumu par šo jautājumu, 2004. gada 25. novembrī izstrādāja savu atzinumu (ziņojuma sniedzējs LE NOUAIL-MARLIÈRE kundze).

Savā 413. plenārajā sesijā 2004. gada 15. un 16. decembrī (15. decembra sēdē) Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ar 139 balsīm par, 1 balsij pret un 9 atturoties pieņēma sekojošu atzinumu.

1.   Komisijas dokumenta saturs

| 1.1 | Šis paziņojums ir Komisijas atbilde uz 2003. gada 19. un 20. jūnija Saloniku Eiropadomes secinājumu 26. punktu, kurā Komisija tiek aicināta “izpētīt visus parametrus, kas ļautu padarīt sakārtotāku un koordinētāku iebraukšanu Eiropas Savienībā personām, kurām nepieciešama starptautiska aizsardzība, un izpētīt, kā šo personu izcelsmes reģioni varētu labāk nodrošināt viņu aizsardzību”. |
| --- | --- |

1.1

Šis paziņojums ir Komisijas atbilde uz 2003. gada 19. un 20. jūnija Saloniku Eiropadomes secinājumu 26. punktu, kurā Komisija tiek aicināta “izpētīt visus parametrus, kas ļautu padarīt sakārtotāku un koordinētāku iebraukšanu Eiropas Savienībā personām, kurām nepieciešama starptautiska aizsardzība, un izpētīt, kā šo personu izcelsmes reģioni varētu labāk nodrošināt viņu aizsardzību”.

| 1.2 | Šis paziņojums ir sadalīts četrās nodaļās, no kurām pirmā ir veltīta “visu parametru izpētei, kas ļautu padarīt sakārtotāku un koordinētāku iebraukšanu Eiropas Savienībā personām, kurām nepieciešama starptautiska aizsardzība”. |
| --- | --- |

1.2

Šis paziņojums ir sadalīts četrās nodaļās, no kurām pirmā ir veltīta “visu parametru izpētei, kas ļautu padarīt sakārtotāku un koordinētāku iebraukšanu Eiropas Savienībā personām, kurām nepieciešama starptautiska aizsardzība”.

| 1.3 | Dzīvesvietas maiņa nozīmē bēgļu nogādāšanu no pirmās uzņemšanas valsts vai tranzītvalsts Eiropas Savienības vai trešo valstu (Kanādas, Savienoto Valstu, Austrālijas, ...) teritorijā, un tiek definēta kā sakārtota un koordinēta iebraukšana Eiropas Savienībā. Tai varētu būt nozīmīga loma Eiropas Savienības kopīgajā patvēruma sniegšanas politikā. Komisija uzskata, ka ir pietiekami daudz iemeslu, lai turpmāk šajā jomā tiktu izstrādāta pieeja un īstenota dzīvesvietas maiņas programma Eiropas Savienības līmenī. |
| --- | --- |

1.3

Dzīvesvietas maiņa nozīmē bēgļu nogādāšanu no pirmās uzņemšanas valsts vai tranzītvalsts Eiropas Savienības vai trešo valstu (Kanādas, Savienoto Valstu, Austrālijas, ...) teritorijā, un tiek definēta kā sakārtota un koordinēta iebraukšana Eiropas Savienībā. Tai varētu būt nozīmīga loma Eiropas Savienības kopīgajā patvēruma sniegšanas politikā. Komisija uzskata, ka ir pietiekami daudz iemeslu, lai turpmāk šajā jomā tiktu izstrādāta pieeja un īstenota dzīvesvietas maiņas programma Eiropas Savienības līmenī.

| 1.4 | II nodaļā pētīts, kā izcelsmes reģioni varētu labāk nodrošināt aizsardzību personām, kurām nepieciešama starptautiska aizsardzība, un kā Eiropas Savienība varētu palīdzēt šo uzdevumu veikt. |
| --- | --- |

1.4

II nodaļā pētīts, kā izcelsmes reģioni varētu labāk nodrošināt aizsardzību personām, kurām nepieciešama starptautiska aizsardzība, un kā Eiropas Savienība varētu palīdzēt šo uzdevumu veikt.

| 1.5 | Pasākumi aizsardzības spēju uzlabošanai ir jāiekļauj koordinētā un sistemātiskā pieejā jautājumam. Šajā kontekstā ir jācenšas izstrādāt kritēriju sistēmu efektīvai aizsardzībai, uz kuru ar Eiropas Savienības palīdzību un partnerību būtu jātiecas uzņemšanas valstij. Šajā nolūkā Eiropas Savienībai vispirms vajadzētu analizēt pasākumus, ko tā pati iesaka, lai garantētu aizsardzību tiem, kuriem tā nepieciešama, un kas liktu uzsvaru uz aizsardzību pret vajāšanu un apspiešanu, nodrošinātu pieeju likumīgai procedūrai un iespējai saņemt pietiekami daudz līdzekļu savu vajadzību apmierināšanai. |
| --- | --- |

1.5

Pasākumi aizsardzības spēju uzlabošanai ir jāiekļauj koordinētā un sistemātiskā pieejā jautājumam. Šajā kontekstā ir jācenšas izstrādāt kritēriju sistēmu efektīvai aizsardzībai, uz kuru ar Eiropas Savienības palīdzību un partnerību būtu jātiecas uzņemšanas valstij. Šajā nolūkā Eiropas Savienībai vispirms vajadzētu analizēt pasākumus, ko tā pati iesaka, lai garantētu aizsardzību tiem, kuriem tā nepieciešama, un kas liktu uzsvaru uz aizsardzību pret vajāšanu un apspiešanu, nodrošinātu pieeju likumīgai procedūrai un iespējai saņemt pietiekami daudz līdzekļu savu vajadzību apmierināšanai.

| 1.6 | Aizsardzības komponentus, kas norādīti turpmāk, no vienas puses vajadzētu uzskatīt par atbilstošiem rādītājiem, lai novērtētu kādas uzņemšanas valsts aizsardzības iespējas, un lai noteiktu, vai piemērotā aizsardzības sistēma būs ilglaicīga, un no otras puses, tiem būtu jākalpo par orientieriem, lai izstrādātu kritēriju sistēmu attiecība uz aizsardzības spēju nostiprināšanu:






  — | Pievienošanās bēgļu aizsardzības instrumentiem, ieskaitot reģionālos instrumentus, kā arī citus līgumus par cilvēktiesībām un starptautiskajām humānajām tiesībām, šo instrumentu ievērošana un atkāpju atcelšana; |
| --- | --- | --- |

1.6

Aizsardzības komponentus, kas norādīti turpmāk, no vienas puses vajadzētu uzskatīt par atbilstošiem rādītājiem, lai novērtētu kādas uzņemšanas valsts aizsardzības iespējas, un lai noteiktu, vai piemērotā aizsardzības sistēma būs ilglaicīga, un no otras puses, tiem būtu jākalpo par orientieriem, lai izstrādātu kritēriju sistēmu attiecība uz aizsardzības spēju nostiprināšanu:

—

Pievienošanās bēgļu aizsardzības instrumentiem, ieskaitot reģionālos instrumentus, kā arī citus līgumus par cilvēktiesībām un starptautiskajām humānajām tiesībām, šo instrumentu ievērošana un atkāpju atcelšana;

| — | Nacionālā juridiskā struktūra: bēgļu un patvēruma likumdošanas pieņemšana/grozīšana; |
| --- | --- |

—

Nacionālā juridiskā struktūra: bēgļu un patvēruma likumdošanas pieņemšana/grozīšana;

| — | Patvēruma meklētāju un bēgļu reģistrācija un viņu pieprasījumu rakstiska, detalizēta izpēte; |
| --- | --- |

—

Patvēruma meklētāju un bēgļu reģistrācija un viņu pieprasījumu rakstiska, detalizēta izpēte;

| — | Patvēruma meklētāju uzņemšana; |
| --- | --- |

—

Patvēruma meklētāju uzņemšana;

| — | Atbalsta sniegšana ekonomiskai neatkarībai un vietējai integrācijai. |
| --- | --- |

—

Atbalsta sniegšana ekonomiskai neatkarībai un vietējai integrācijai.

| 1.7 | III nodaļā aplūkots, kā panākt integrētu, globālu, līdzsvarotu, elastīgu un dažādiem imigrācijas un patvēruma jautājumiem atbilstošu pieeju. |
| --- | --- |

1.7

III nodaļā aplūkots, kā panākt integrētu, globālu, līdzsvarotu, elastīgu un dažādiem imigrācijas un patvēruma jautājumiem atbilstošu pieeju.

| 1.8 | Lai to paveiktu, Komisija piedāvās ilgtermiņa programmas Eiropas Savienības reģionālajai aizsardzībai ar patvēruma un imigrācijas jomā veicamo darbību un projektu sarakstu un kalendāru. Šīs programmas tiks izstrādātas sadarbībā ar attiecīgā reģiona trešajām valstīm. Šīs programmas tiks sastādītas vienlaikus ar reģionu vai valstu stratēģijām, kas veidos globālu Kopienas attiecību struktūru ar citām jaunattīstības valstīm, ievērojot tos pašus ciklus. |
| --- | --- |

1.8

Lai to paveiktu, Komisija piedāvās ilgtermiņa programmas Eiropas Savienības reģionālajai aizsardzībai ar patvēruma un imigrācijas jomā veicamo darbību un projektu sarakstu un kalendāru. Šīs programmas tiks izstrādātas sadarbībā ar attiecīgā reģiona trešajām valstīm. Šīs programmas tiks sastādītas vienlaikus ar reģionu vai valstu stratēģijām, kas veidos globālu Kopienas attiecību struktūru ar citām jaunattīstības valstīm, ievērojot tos pašus ciklus.

| 1.9 | Eiropas Savienības reģionālās aizsardzības programmas tiks izstrādātas atbilstoši pasākumu “grozam”, kāds jau dažviet eksistē šo programmu izstrādāšanas laikā vai gaidot citus priekšlikumus: pasākumi aizsardzības spēju pastiprināšanai, reģistrācijas sistēmas izstrādāšanai, programma dzīvesvietas maiņai Eiropas Savienības līmenī, palīdzība vietējo infrastruktūru uzlabošanai, palīdzība to personu, kurām nepieciešama starptautiska aizsardzība trešajā valstī, vietējai integrācijai, sadarbība legālās imigrācijas jomā, rīcība imigrantu plūsmas vadīšanai, pasākumi atpakaļ nosūtīšanai. |
| --- | --- |

1.9

Eiropas Savienības reģionālās aizsardzības programmas tiks izstrādātas atbilstoši pasākumu “grozam”, kāds jau dažviet eksistē šo programmu izstrādāšanas laikā vai gaidot citus priekšlikumus: pasākumi aizsardzības spēju pastiprināšanai, reģistrācijas sistēmas izstrādāšanai, programma dzīvesvietas maiņai Eiropas Savienības līmenī, palīdzība vietējo infrastruktūru uzlabošanai, palīdzība to personu, kurām nepieciešama starptautiska aizsardzība trešajā valstī, vietējai integrācijai, sadarbība legālās imigrācijas jomā, rīcība imigrantu plūsmas vadīšanai, pasākumi atpakaļ nosūtīšanai.

| 1.10 | Visbeidzot, IV nodaļā izklāstīti šī paziņojuma secinājumi un norādīts vēlamais attīstības ceļš, kuram tiek lūgts Eiropas Padomes un Parlamenta atbalsts. |
| --- | --- |

1.10

Visbeidzot, IV nodaļā izklāstīti šī paziņojuma secinājumi un norādīts vēlamais attīstības ceļš, kuram tiek lūgts Eiropas Padomes un Parlamenta atbalsts.

2.   Vispārīgie norādījumi

| 2.1 | Komiteja atbalsta Komisijas centienus, kas balstās uz Apvienoto Nāciju Augstā komisāra bēgļu jautājumos ietiekumiem, bet uzskata par nepietiekamām Komisijas paziņojumā ietvertās starptautiskā aizsardzības līmeņa garantijas, kas ir spēkā kopš 1951. gada. Diemžēl joprojām ir nepieciešams šo līmeni garantēt vai paaugstināt, jo starptautiskajā kontekstā vēl ir zināmas uz naidu balstītas diskriminācijas situācijas, kas var novest pat pie bruņota konflikta, diskriminācijas, kas skar civiliedzīvotāju grupas vai indivīdus, kuri pieder kādai sociālai grupai, un indivīdu vai grupu vajāšana valsts vai nevalstisku organizāciju līmenī. No šāda redzes viedokļa, Komiteja veicina darbu, kas tiek veikts Apvienoto Nāciju Augstā komisāra bēgļu jautājumos “Konvencijas +” ietvaros, kura mērķis ir uzlabot un pielāgot bēgļu statusu un Ženēvas konvenciju. |
| --- | --- |

2.1

Komiteja atbalsta Komisijas centienus, kas balstās uz Apvienoto Nāciju Augstā komisāra bēgļu jautājumos ietiekumiem, bet uzskata par nepietiekamām Komisijas paziņojumā ietvertās starptautiskā aizsardzības līmeņa garantijas, kas ir spēkā kopš 1951. gada. Diemžēl joprojām ir nepieciešams šo līmeni garantēt vai paaugstināt, jo starptautiskajā kontekstā vēl ir zināmas uz naidu balstītas diskriminācijas situācijas, kas var novest pat pie bruņota konflikta, diskriminācijas, kas skar civiliedzīvotāju grupas vai indivīdus, kuri pieder kādai sociālai grupai, un indivīdu vai grupu vajāšana valsts vai nevalstisku organizāciju līmenī. No šāda redzes viedokļa, Komiteja veicina darbu, kas tiek veikts Apvienoto Nāciju Augstā komisāra bēgļu jautājumos “Konvencijas +” ietvaros, kura mērķis ir uzlabot un pielāgot bēgļu statusu un Ženēvas konvenciju.

| 2.2 | Dzīvesvietas maiņas programmu priekšlikumos vajadzētu vairāk uzsvērt, ka dzīvesvietas maiņas galvenajam mērķim ir jābūt ilgtermiņa risinājumam un cik vien iespējams ātrākai bēgļu statusa un starptautiskas aizsardzības piemērošanai personām, kurām tas nepieciešams, saskaņā ar direktīvu par atbilstošiem apstākļiem šī statusa atzīšanai (1), normālu un cilvēka cienīgu dzīves apstākļu izveidošanai, kā tas noteikts Ženēvas konvencijā un Augstā komisāra bēgļu jautājumos procedūru rokasgrāmatā. |
| --- | --- |

2.2

Dzīvesvietas maiņas programmu priekšlikumos vajadzētu vairāk uzsvērt, ka dzīvesvietas maiņas galvenajam mērķim ir jābūt ilgtermiņa risinājumam un cik vien iespējams ātrākai bēgļu statusa un starptautiskas aizsardzības piemērošanai personām, kurām tas nepieciešams, saskaņā ar direktīvu par atbilstošiem apstākļiem šī statusa atzīšanai (1), normālu un cilvēka cienīgu dzīves apstākļu izveidošanai, kā tas noteikts Ženēvas konvencijā un Augstā komisāra bēgļu jautājumos procedūru rokasgrāmatā.

| 2.3 | Komiteja uzsver, ka legālais statuss būtu jāatzīst visām dalībvalstīm, lai piemērotu un atbalstītu dzīvesvietas maiņas programmas, kas jau pastāv dažās dalībvalstīs, un jātiecas uz kopīgu normu pieņemšanu, lai izplatītu šīs programmas visās Eiropas Savienības dalībvalstīs un tajās valstīs, kuras pievienojušās Ženēvas konvencijai. |
| --- | --- |

2.3

Komiteja uzsver, ka legālais statuss būtu jāatzīst visām dalībvalstīm, lai piemērotu un atbalstītu dzīvesvietas maiņas programmas, kas jau pastāv dažās dalībvalstīs, un jātiecas uz kopīgu normu pieņemšanu, lai izplatītu šīs programmas visās Eiropas Savienības dalībvalstīs un tajās valstīs, kuras pievienojušās Ženēvas konvencijai.

| 2.4 | Šīs programmas būs atbilde uz to personu vajadzībām, kurām nepieciešama reāla starptautiska aizsardzība 1951. gada konvencijas nozīmē, un tās aizkavēs “nelikumīgu palīdzību”, kuras rezultātā tiek novājināts bēgļu statuss un aizsardzības līmenis. Komiteja pievienojas šīm bažām, tomēr atgādina, ka:






  — | Eiropas Savienības dalībvalstu, kas pievienojušās 1951. gada konvencijai, pienākums ir un paliek, pat ja dažas valstis to vairs necenšas darīt, pieņemt un izskatīt patvēruma pieprasījumus, un pirms patvēruma pieprasījuma noraidīšans izpētīt, vai atgriešanās nav bīstama personas dzīvībai. |
| --- | --- | --- |

2.4

Šīs programmas būs atbilde uz to personu vajadzībām, kurām nepieciešama reāla starptautiska aizsardzība 1951. gada konvencijas nozīmē, un tās aizkavēs “nelikumīgu palīdzību”, kuras rezultātā tiek novājināts bēgļu statuss un aizsardzības līmenis. Komiteja pievienojas šīm bažām, tomēr atgādina, ka:

—

Eiropas Savienības dalībvalstu, kas pievienojušās 1951. gada konvencijai, pienākums ir un paliek, pat ja dažas valstis to vairs necenšas darīt, pieņemt un izskatīt patvēruma pieprasījumus, un pirms patvēruma pieprasījuma noraidīšans izpētīt, vai atgriešanās nav bīstama personas dzīvībai.

| — | Patvēruma meklētāju uzņemšanas nosacījumi dažās dalībvalstīs ir pārveidoti par patvēruma meklētāju “aizturēšanas” nosacījumiem — pieprasījums ir saņemts, bet nav vēl izskatīts — un tas ir iemesls sabiedrisko sociālo dienestu ziņojumiem, kuros atklājas pašus patvēruma meklētājus un pilsonisko sabiedrību traumējoši fakti. Tas veido katastrofālu viedokli par patvēruma jautājumiem vispār. |
| --- | --- |

—

Patvēruma meklētāju uzņemšanas nosacījumi dažās dalībvalstīs ir pārveidoti par patvēruma meklētāju “aizturēšanas” nosacījumiem — pieprasījums ir saņemts, bet nav vēl izskatīts — un tas ir iemesls sabiedrisko sociālo dienestu ziņojumiem, kuros atklājas pašus patvēruma meklētājus un pilsonisko sabiedrību traumējoši fakti. Tas veido katastrofālu viedokli par patvēruma jautājumiem vispār.

| — | Ievērojamam uzlabojumam būtu jābūt vienam no paziņojumā minētājiem mērķiem, īpaši attiecībā uz pārvietošanās brīvību, finansiālu palīdzību, specializētu organizāciju palīdzību bēgļiem un integrāciju veicinošām programmām. |
| --- | --- |

—

Ievērojamam uzlabojumam būtu jābūt vienam no paziņojumā minētājiem mērķiem, īpaši attiecībā uz pārvietošanās brīvību, finansiālu palīdzību, specializētu organizāciju palīdzību bēgļiem un integrāciju veicinošām programmām.

| — | Jāuzlabo nosacījumi par nevalstisko organizāciju un bēgļu palīdzības organizāciju klātbūtni uzņemšanas centros, slēdzot partnerattiecību līgumus ar uzņemšanas valsts varas institūcijām vai vismaz izskaidrojot bēgļiem viņu tiesības. |
| --- | --- |

—

Jāuzlabo nosacījumi par nevalstisko organizāciju un bēgļu palīdzības organizāciju klātbūtni uzņemšanas centros, slēdzot partnerattiecību līgumus ar uzņemšanas valsts varas institūcijām vai vismaz izskaidrojot bēgļiem viņu tiesības.

| 2.5 | Izveidojušās paralēles starp starptautiskas aizsardzības pieprasītājiem un cīņu pret nelegālo imigrāciju rada iespaidu, ka ikviens patvēruma pieprasījums ir tiesību ļaunprātīga izmantošana un ir nepamatots, un ka bēgļu statusa aizsardzība nevar notikt bez globālu represīvu pasākumu pastiprināšanu, kas nedz uzlabo, nedz padara skaidrāku sabiedrības viedokli par tās pienākumiem. |
| --- | --- |

2.5

Izveidojušās paralēles starp starptautiskas aizsardzības pieprasītājiem un cīņu pret nelegālo imigrāciju rada iespaidu, ka ikviens patvēruma pieprasījums ir tiesību ļaunprātīga izmantošana un ir nepamatots, un ka bēgļu statusa aizsardzība nevar notikt bez globālu represīvu pasākumu pastiprināšanu, kas nedz uzlabo, nedz padara skaidrāku sabiedrības viedokli par tās pienākumiem.

| 2.6 | Kā ieteikts Eiropas Parlamenta ziņojumos (2), Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas (3) un starptautisko organizāciju ieteikumos (4), programmām nevajadzētu aizstāt dalībvalstu veiktās procedūras un individuālu pieprasījumu izskatīšanu. |
| --- | --- |

2.6

Kā ieteikts Eiropas Parlamenta ziņojumos (2), Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas (3) un starptautisko organizāciju ieteikumos (4), programmām nevajadzētu aizstāt dalībvalstu veiktās procedūras un individuālu pieprasījumu izskatīšanu.

| 2.7 | Šajā sakarā Komiteja atgādina, ka personas, kuras mēģina un kurām izdodas šķērsot Eiropas Savienības robežu cerībā, ka viņām tiks dots patvērums, ir tikai maza daļa (aptuveni viena simtdaļa) no visām tām personām, kurām ir tiesības lūgt patvērumu. Lai precīzi noteiktu Eiropas Savienības saistības un pienākumus, būtu jāatsaucas uz Apvienoto Nāciju augstā bēgļu komisariāta 2003. gada ziņojumu, kurā noteikts to personu un iedzīvotāju skaits, uz kuriem attiecas Augstā komisāra bēgļu jautājumos kompetence vai kuras attiecas uz Augstā komisāra bēgļu jautājumos kompetenci. |
| --- | --- |

2.7

Šajā sakarā Komiteja atgādina, ka personas, kuras mēģina un kurām izdodas šķērsot Eiropas Savienības robežu cerībā, ka viņām tiks dots patvērums, ir tikai maza daļa (aptuveni viena simtdaļa) no visām tām personām, kurām ir tiesības lūgt patvērumu. Lai precīzi noteiktu Eiropas Savienības saistības un pienākumus, būtu jāatsaucas uz Apvienoto Nāciju augstā bēgļu komisariāta 2003. gada ziņojumu, kurā noteikts to personu un iedzīvotāju skaits, uz kuriem attiecas Augstā komisāra bēgļu jautājumos kompetence vai kuras attiecas uz Augstā komisāra bēgļu jautājumos kompetenci.

3.   Īpaši vērojumi

| 3.1. | Ņemot vērā vērtējuma bilanci, ko apkopojušas Eiropas nevalstiskās organizācijas un institūcijas, ieskaitot Eiropas Parlamentu, Komiteja baidās, ka ierobežojumi, kas jāievēro dalībvalstīm, lai noteiktu pieejas kritērijus dzīvesvietas maiņas programmām, pamazām varētu izraisīt 1951. gada Ženēvas konvencijas normu un 1967. gada Ņujorkas protokola garantētās aizsardzības samazināšanos. |
| --- | --- |

3.1.

Ņemot vērā vērtējuma bilanci, ko apkopojušas Eiropas nevalstiskās organizācijas un institūcijas, ieskaitot Eiropas Parlamentu, Komiteja baidās, ka ierobežojumi, kas jāievēro dalībvalstīm, lai noteiktu pieejas kritērijus dzīvesvietas maiņas programmām, pamazām varētu izraisīt 1951. gada Ženēvas konvencijas normu un 1967. gada Ņujorkas protokola garantētās aizsardzības samazināšanos.

| 3.2 | Augstā komisāra bēgļu jautājumos dienestu veiktā starptautisko aizsardzību meklējošo bēgļu atzīšana “prima facie” pirmajā uzņemšanas valstī un izcelsmes reģionos nenozīmē bēgļu statusa atzīšanu saskaņā ar Ženēvas konvenciju, bet ļauj Augstajam komisāram bēgļu jautājumos sastādīt to personu sarakstu, kurām ir likumīgas tiesības izmantot dzīvesvietas maiņas programmu. Pirmās uzņemšanas valstīm, tranzītvalstīm vai valstīm, kurās bēgļi apmetīsies, nāksies atzīt konvencionālo bēgļu statusu vai papildu aizsardzību. Dzīvesvietas maiņas prgrammas izmantotāji būs jāatzīst kā starptautiskas aizsardzības statusa īpašnieki. |
| --- | --- |

3.2

Augstā komisāra bēgļu jautājumos dienestu veiktā starptautisko aizsardzību meklējošo bēgļu atzīšana “prima facie” pirmajā uzņemšanas valstī un izcelsmes reģionos nenozīmē bēgļu statusa atzīšanu saskaņā ar Ženēvas konvenciju, bet ļauj Augstajam komisāram bēgļu jautājumos sastādīt to personu sarakstu, kurām ir likumīgas tiesības izmantot dzīvesvietas maiņas programmu. Pirmās uzņemšanas valstīm, tranzītvalstīm vai valstīm, kurās bēgļi apmetīsies, nāksies atzīt konvencionālo bēgļu statusu vai papildu aizsardzību. Dzīvesvietas maiņas prgrammas izmantotāji būs jāatzīst kā starptautiskas aizsardzības statusa īpašnieki.

| 3.3 | Komiteja vēlreiz uzsver nepieciešamību individuāli izpētīt katru patvēruma pieprasījumu, neatkarīgi no dzīvesvietas maiņas programmu izmantošanas tiesībām (ar tiesībām uz juridisku palīdzību izraidīšanas pasākumu atcelšanai) un baidās, ka skaidras atbildības uzņemšanās un tās sadales trūkuma dēļ varētu izveidoties nenoteikta atbildības neuzņemšanās zona, par spīti Dublinas 2. konvencijai, kura nav saistoša ar izcelsmes reģionos esošajām uzņemšanas vai tranzītvalstīm. Turklāt nosacījumi starptautiskas aizsardzības statusa atzīšanai saskaņā ar dzīvesvietas maiņas programmas piemērošanu varētu novest dalībvalstis, kuras piedalās dzīvesvietas maiņas programmās, pie konvencionāli atzīto vai papildu aizsardzību saņemošo bēgļu skaita samazināšanas. |
| --- | --- |

3.3

Komiteja vēlreiz uzsver nepieciešamību individuāli izpētīt katru patvēruma pieprasījumu, neatkarīgi no dzīvesvietas maiņas programmu izmantošanas tiesībām (ar tiesībām uz juridisku palīdzību izraidīšanas pasākumu atcelšanai) un baidās, ka skaidras atbildības uzņemšanās un tās sadales trūkuma dēļ varētu izveidoties nenoteikta atbildības neuzņemšanās zona, par spīti Dublinas 2. konvencijai, kura nav saistoša ar izcelsmes reģionos esošajām uzņemšanas vai tranzītvalstīm. Turklāt nosacījumi starptautiskas aizsardzības statusa atzīšanai saskaņā ar dzīvesvietas maiņas programmas piemērošanu varētu novest dalībvalstis, kuras piedalās dzīvesvietas maiņas programmās, pie konvencionāli atzīto vai papildu aizsardzību saņemošo bēgļu skaita samazināšanas.

| 3.4 | Komiteja atbalsta Komisijas priekšlikumu kā Eiropas Savienības ieguldījumu efektīvā bēgļu, kuriem piešķirts bēgļu statuss, aizsardzībā, ja tiek piemērotas procedūru juridiskās garantijas un patvēruma meklētāju individuālās tiesības, saskaņā ar starptautiskajām konvencijām, īpaši Ženēvas un Ņujorkas konvencijām un ja netiek pārkāptas to bēgļu, kuri neietilpst atlases kritērijos dzīvesvietas maiņas programmām, tiesības. Komiteja nelabvēlīgi raudzīsies uz to, ja pirmās uzņemšanas valsts vai tranzītvalsts iespēju palielināšana izpaudīsies kā Eiropas Savienības dalībvalstu atteikšanās no pienākuma atzīt bēgļa vai papildu aizsardzības izmantotāja juridisko un likumīgo aizsardzību. |
| --- | --- |

3.4

Komiteja atbalsta Komisijas priekšlikumu kā Eiropas Savienības ieguldījumu efektīvā bēgļu, kuriem piešķirts bēgļu statuss, aizsardzībā, ja tiek piemērotas procedūru juridiskās garantijas un patvēruma meklētāju individuālās tiesības, saskaņā ar starptautiskajām konvencijām, īpaši Ženēvas un Ņujorkas konvencijām un ja netiek pārkāptas to bēgļu, kuri neietilpst atlases kritērijos dzīvesvietas maiņas programmām, tiesības. Komiteja nelabvēlīgi raudzīsies uz to, ja pirmās uzņemšanas valsts vai tranzītvalsts iespēju palielināšana izpaudīsies kā Eiropas Savienības dalībvalstu atteikšanās no pienākuma atzīt bēgļa vai papildu aizsardzības izmantotāja juridisko un likumīgo aizsardzību.

| 3.5 | Komiteja iesaka realizēt un pārskatīt saskaņotās procedūras, ko Padome pieņēma 2004. gada 29. aprīlī, un neuzskatīt par šā paziņojuma mērķi patvēruma pieprasījumu izskatīšanas novirzīšanu uz izcelsmes reģioniem. Komiteja, gluži pretēji, iesaka dalībvalstīm strādāt tā, lai piemērojamās minimālās normas iedrošinātu dalībvalstis piemērot garantijas, kuras varētu iziet arī ārpus ieteiktajām normām. |
| --- | --- |

3.5

Komiteja iesaka realizēt un pārskatīt saskaņotās procedūras, ko Padome pieņēma 2004. gada 29. aprīlī, un neuzskatīt par šā paziņojuma mērķi patvēruma pieprasījumu izskatīšanas novirzīšanu uz izcelsmes reģioniem. Komiteja, gluži pretēji, iesaka dalībvalstīm strādāt tā, lai piemērojamās minimālās normas iedrošinātu dalībvalstis piemērot garantijas, kuras varētu iziet arī ārpus ieteiktajām normām.

| 3.6 | Paliek vēl daudz reģionu, kuri varētu kļūt par patvēruma meklētāju izcelsmes zonām diskriminācijas, cilvēktiesību neievērošanas, cilvēktiesību aizstāvju vajāšanas, dabas katastrofu dēļ, vai saistībā ar badu, spekulāciju, klimata izmaiņām, vai vaiāku šo iemeslu dēļ. Tāpēc Komiteja šaubās, vai valstis, kas robežojas ar patvēruma meklētāju izcelsmes valstīm, ir tā drošākā vieta, kur uzņemt, atzīt un sadalīt visus bēgļus, kuriem ir tiesības izmantot dzīvesvietas maiņas programmas. Komiteja nopietni šaubās arī par Eiropas Savienības pārstāvniecību trešajās valstīs spēju to izdarīt bez organizētās pilsoniskās sabiedrības palīdzības un iesaistīšanās. Komisija iesaka realizēt un pārskatīt Padomes 2004. gada 24. aprīlī pieņemtās saskaņotās procedūras, pirms pāriet pie nākamā posma, kurā tiktu decentralizēta patvēruma pieprasījumu izskatīšana izcelsmes reģionos. |
| --- | --- |

3.6

Paliek vēl daudz reģionu, kuri varētu kļūt par patvēruma meklētāju izcelsmes zonām diskriminācijas, cilvēktiesību neievērošanas, cilvēktiesību aizstāvju vajāšanas, dabas katastrofu dēļ, vai saistībā ar badu, spekulāciju, klimata izmaiņām, vai vaiāku šo iemeslu dēļ. Tāpēc Komiteja šaubās, vai valstis, kas robežojas ar patvēruma meklētāju izcelsmes valstīm, ir tā drošākā vieta, kur uzņemt, atzīt un sadalīt visus bēgļus, kuriem ir tiesības izmantot dzīvesvietas maiņas programmas. Komiteja nopietni šaubās arī par Eiropas Savienības pārstāvniecību trešajās valstīs spēju to izdarīt bez organizētās pilsoniskās sabiedrības palīdzības un iesaistīšanās. Komisija iesaka realizēt un pārskatīt Padomes 2004. gada 24. aprīlī pieņemtās saskaņotās procedūras, pirms pāriet pie nākamā posma, kurā tiktu decentralizēta patvēruma pieprasījumu izskatīšana izcelsmes reģionos.

| 3.7 | Komiteja baidās, ka jau tā grūti organizējamā Eiropas, starptautisko vai vietējo nevalstisko organizāciju un apvienību palīdzība varētu kļūt neiespējama attāluma, papildu izmaksu, atbildīgo kontaktperosnu vai iestāžu skaita palielināšanās vai saspīlēto attiecību dēļ, vai arī vietējo apvienību līdzekļu trūkuma dēļ dažās valstīs. |
| --- | --- |

3.7

Komiteja baidās, ka jau tā grūti organizējamā Eiropas, starptautisko vai vietējo nevalstisko organizāciju un apvienību palīdzība varētu kļūt neiespējama attāluma, papildu izmaksu, atbildīgo kontaktperosnu vai iestāžu skaita palielināšanās vai saspīlēto attiecību dēļ, vai arī vietējo apvienību līdzekļu trūkuma dēļ dažās valstīs.

| 3.8 | Neraugoties uz nepieciešamību atvieglot pirmās uzņemšanas vai tranzītvalstu slogu un aktivizēt darbu pie tā, lai padarītu bēgļu dzīves apstākļus normālus un cilvēka cienīgus, iespējamā sadarbība starp pirmās uzņemšanas valsti vai tranzītvalsti attiecībā uz dzīvesvietas maiņas programmām nekādā gadījumā nedrīkstētu aizstāt patvēruma meklētāja tiesības Eiropas Savienības teritorijā, nedz arī Ženēvas konvencijas dalībvalstu pienākumus individuāla patvēruma pieprasījuma sakarā. |
| --- | --- |

3.8

Neraugoties uz nepieciešamību atvieglot pirmās uzņemšanas vai tranzītvalstu slogu un aktivizēt darbu pie tā, lai padarītu bēgļu dzīves apstākļus normālus un cilvēka cienīgus, iespējamā sadarbība starp pirmās uzņemšanas valsti vai tranzītvalsti attiecībā uz dzīvesvietas maiņas programmām nekādā gadījumā nedrīkstētu aizstāt patvēruma meklētāja tiesības Eiropas Savienības teritorijā, nedz arī Ženēvas konvencijas dalībvalstu pienākumus individuāla patvēruma pieprasījuma sakarā.

| 3.9 | Komiteja atgādina, ka jāturpina “politiskais” darbs ar izcelsmes valstīm, īpaši aicinot un palīdzot ievērot cilvēktiesības valstīs, kuras ir vai nu izcelsmes valstis, uzņemšanas vai tranzītvalstis, atkarībā no personu individuālās situācijas, un pienākumi ir jāsadala starp visu reģionu valstīm. |
| --- | --- |

3.9

Komiteja atgādina, ka jāturpina “politiskais” darbs ar izcelsmes valstīm, īpaši aicinot un palīdzot ievērot cilvēktiesības valstīs, kuras ir vai nu izcelsmes valstis, uzņemšanas vai tranzītvalstis, atkarībā no personu individuālās situācijas, un pienākumi ir jāsadala starp visu reģionu valstīm.

| 3.10 | Joprojām ir iespējami masu pieplūdumi. Direktīva par uzņemšanu masu pieplūduma gadījumos (5) tiek piemērota tikai masu pieplūdumiem Eiropas Savienības teritorijā, un Komiteja nožēlo, ka paziņojumā nav aplūkota palīdzība šādos gadījumos, bet Komiteja iesaka izmantot dzīvesvietas maiņas programmas. |
| --- | --- |

3.10

Joprojām ir iespējami masu pieplūdumi. Direktīva par uzņemšanu masu pieplūduma gadījumos (5) tiek piemērota tikai masu pieplūdumiem Eiropas Savienības teritorijā, un Komiteja nožēlo, ka paziņojumā nav aplūkota palīdzība šādos gadījumos, bet Komiteja iesaka izmantot dzīvesvietas maiņas programmas.

4.   Secinājumi

| 4.1 | Legālu imigrācijas ceļu pavēršanai būtu jāatbilst emigrācijas un imigrācijas vajadzībām, kamēr patvēruma ceļiem būtu jābūt atvērtiem tikai patvērumam, un ir jāņem vērā pilnīgi visas aizsardzības un normālas un cilvēka cienīgas dzīves izveidošanas vajadzības bēgļiem, neatkarīgi no sadarbības ar trešajām valstīm vai ilgtermiņa palīdzības iespējām ekonomiskajā, sociālajā un vides plānā Eiropas Savienībā, kas tiek sniegta papildus individuālajai starptautiskajai aizsardzībai, nevis tās vietā. Te nedrīkstētu vilkt paralēles, pat ja iemesliem ir līdzīgi cēloņi, cēloņsakarība nav sistemātiska starp reģioniem, kas pasaules ekonomikā ir maz iesaistījušies vai nav iesaistījušies nemaz un kuros netiek ievērotas cilvēktiesības. |
| --- | --- |

4.1

Legālu imigrācijas ceļu pavēršanai būtu jāatbilst emigrācijas un imigrācijas vajadzībām, kamēr patvēruma ceļiem būtu jābūt atvērtiem tikai patvērumam, un ir jāņem vērā pilnīgi visas aizsardzības un normālas un cilvēka cienīgas dzīves izveidošanas vajadzības bēgļiem, neatkarīgi no sadarbības ar trešajām valstīm vai ilgtermiņa palīdzības iespējām ekonomiskajā, sociālajā un vides plānā Eiropas Savienībā, kas tiek sniegta papildus individuālajai starptautiskajai aizsardzībai, nevis tās vietā. Te nedrīkstētu vilkt paralēles, pat ja iemesliem ir līdzīgi cēloņi, cēloņsakarība nav sistemātiska starp reģioniem, kas pasaules ekonomikā ir maz iesaistījušies vai nav iesaistījušies nemaz un kuros netiek ievērotas cilvēktiesības.

| 4.2 | Lai no kuras puses arī raudzītos, spriedumi par kopīgas patvēruma politikas attīstību ir stingri, nevalstiskās organizācijas un arodbiedrības kā nacionālā, tā starptautiskā līmenī arvien vairāk uztraucas par Eiropas Savienības neturētajiem solījumiem. Šajā kontekstā Komiteja aicina Komisiju izstrādāt paziņojumu par “ilgtermiņa risinājumu” izstrādāšanu un īstenošanu. |
| --- | --- |

4.2

Lai no kuras puses arī raudzītos, spriedumi par kopīgas patvēruma politikas attīstību ir stingri, nevalstiskās organizācijas un arodbiedrības kā nacionālā, tā starptautiskā līmenī arvien vairāk uztraucas par Eiropas Savienības neturētajiem solījumiem. Šajā kontekstā Komiteja aicina Komisiju izstrādāt paziņojumu par “ilgtermiņa risinājumu” izstrādāšanu un īstenošanu.

| 4.3 | Komiteja uzskata, ka Komisija un Padome nedrīkstētu ignorēt trauksmi, kas sacelta ap šo situāciju, kurā Tamperes saistību rezultātā ir pieņemtas direktīvas vai reglamentāri pasākumi, kuros viena pieeja ir izrādījusies privileģētāka par citām. Komiteja vērš uzmanību uz faktu, ka Eiropas sabiedriskais viedoklis ir izveidojies no vairākiem strāvojumiem, tas nav viendabīgs un viengabalains, tieši tāds, kāds raksturīgs atvērtai sabiedrībai, kas balstās uz demokrātiju un tiesībām. Turpmāk Komisijai savā pieejā un Padomei savos lēmumos vajadzētu interpretēt Tamperes saistības izveidot brīvības un taisnīguma telpu galvenokārt kā pilsoņu un personu tiesības, saskaņā ar Pamattiesību hartu, un kā no tās izrietošus pienākumus valstīm. |
| --- | --- |

4.3

Komiteja uzskata, ka Komisija un Padome nedrīkstētu ignorēt trauksmi, kas sacelta ap šo situāciju, kurā Tamperes saistību rezultātā ir pieņemtas direktīvas vai reglamentāri pasākumi, kuros viena pieeja ir izrādījusies privileģētāka par citām. Komiteja vērš uzmanību uz faktu, ka Eiropas sabiedriskais viedoklis ir izveidojies no vairākiem strāvojumiem, tas nav viendabīgs un viengabalains, tieši tāds, kāds raksturīgs atvērtai sabiedrībai, kas balstās uz demokrātiju un tiesībām. Turpmāk Komisijai savā pieejā un Padomei savos lēmumos vajadzētu interpretēt Tamperes saistības izveidot brīvības un taisnīguma telpu galvenokārt kā pilsoņu un personu tiesības, saskaņā ar Pamattiesību hartu, un kā no tās izrietošus pienākumus valstīm.

| 4.4 | Nomierinošie skaidrojumi, kas sekoja pēc 2001. gada 11. septembra atentātiem, parāda savu ierobežotību gan dažādu Eiropas nacionālo vēlēšanu rezultātos, ieskaitot nepārtraukti pieaugošo nepiedalīšanos šajās vēlēšanās, gan dažādos bruņotos konfliktos, kas pārauguši hroniskos pilsoņu karos, vai arī vispārējo cilvēktiesību neievērošanā. |
| --- | --- |

4.4

Nomierinošie skaidrojumi, kas sekoja pēc 2001. gada 11. septembra atentātiem, parāda savu ierobežotību gan dažādu Eiropas nacionālo vēlēšanu rezultātos, ieskaitot nepārtraukti pieaugošo nepiedalīšanos šajās vēlēšanās, gan dažādos bruņotos konfliktos, kas pārauguši hroniskos pilsoņu karos, vai arī vispārējo cilvēktiesību neievērošanā.

| 4.5 | Desmit gadu laikā Eiropas Savienība savās dalībvalstīs ir uzņēmusi un atzinusi neskaitāmus bēgļus, taču reālās vajadzības rāda, ka, lai cik nozīmīgs būtu Eiropas Savienības ieguldījums, ir jāizstrādā izcelsmes reģionu atbalsta programmas (piemēram Āfrikas un Kasvanamas), kuras, tāpat kā dzīvesvietas maiņas programmas Eiropas Savienībā, veicinātu bēgļu vai patvēruma meklētāju situācijas uzlabošanu un dotu viņiem tiesības uz starptautisku aizsardzību. |
| --- | --- |

4.5

Desmit gadu laikā Eiropas Savienība savās dalībvalstīs ir uzņēmusi un atzinusi neskaitāmus bēgļus, taču reālās vajadzības rāda, ka, lai cik nozīmīgs būtu Eiropas Savienības ieguldījums, ir jāizstrādā izcelsmes reģionu atbalsta programmas (piemēram Āfrikas un Kasvanamas), kuras, tāpat kā dzīvesvietas maiņas programmas Eiropas Savienībā, veicinātu bēgļu vai patvēruma meklētāju situācijas uzlabošanu un dotu viņiem tiesības uz starptautisku aizsardzību.

| 4.6 | Komiteja atbalsta paziņojuma priekšlikumu ar noteikumu, ka tiek noskaidroti sekojoši jautājumi:






  — | labāka izturēšanās pret patvēruma meklētājiem visu dalībvalstu teritorijās, un patvēruma atteikšanas pārtraukšana, neizskatot pieprasījumus, kas nāk no izcelsmes valstīm vai reģioniem, tādējādi pārkāpjot neatraidīšanas principu, dalībvalstīm ātri ieviešot likumdošanā un īstenojot direktīvas “Procedūras” un “Atbilstība”, izmantojot iespēju iekļaut normas, kas ir augstākas par minimālajām normām; |
| --- | --- | --- |

4.6

Komiteja atbalsta paziņojuma priekšlikumu ar noteikumu, ka tiek noskaidroti sekojoši jautājumi:

—

labāka izturēšanās pret patvēruma meklētājiem visu dalībvalstu teritorijās, un patvēruma atteikšanas pārtraukšana, neizskatot pieprasījumus, kas nāk no izcelsmes valstīm vai reģioniem, tādējādi pārkāpjot neatraidīšanas principu, dalībvalstīm ātri ieviešot likumdošanā un īstenojot direktīvas “Procedūras” un “Atbilstība”, izmantojot iespēju iekļaut normas, kas ir augstākas par minimālajām normām;

| — | lai tiktu ievēroti noteikumi par nevalstisko organizāciju un bēgļu palīdzības organizāciju klātbūtni uzņemšanas centros, slēdzot partnerattiecību līgumus ar uzņemšanas zemes varas institūcijām vai vismaz izskaidrojot bēgļiem viņu tiesības. |
| --- | --- |

—

lai tiktu ievēroti noteikumi par nevalstisko organizāciju un bēgļu palīdzības organizāciju klātbūtni uzņemšanas centros, slēdzot partnerattiecību līgumus ar uzņemšanas zemes varas institūcijām vai vismaz izskaidrojot bēgļiem viņu tiesības.

| — | kvalifikācijas principa pārskatīšana, saskaņā ar kuru dažas izcelsmes valstis un tranzītvalstis tiek uzskatītas par “drošām trešajām valstīm”, kaut gan tās liedz patvēruma meklētājiem iespēju individuāli izskatīt viņu situāciju un tiesības. |
| --- | --- |

—

kvalifikācijas principa pārskatīšana, saskaņā ar kuru dažas izcelsmes valstis un tranzītvalstis tiek uzskatītas par “drošām trešajām valstīm”, kaut gan tās liedz patvēruma meklētājiem iespēju individuāli izskatīt viņu situāciju un tiesības.

| — | paskaidrošana, ka Ženēvas konvencionālais statuss ir noteicošais procedūrā par tiesību noteikšanu uz papildu aizsardzību (6); |
| --- | --- |

—

paskaidrošana, ka Ženēvas konvencionālais statuss ir noteicošais procedūrā par tiesību noteikšanu uz papildu aizsardzību (6);

| — | paskaidrošana, ka dzīvesvietas maiņas programmu izmantotāju bēgļu statuss tiks atzīts saskaņā ar Ženēvas konvenciju, un bēgļa vai papildu aizsardzības izmantotāja statuss — saskaņā ar direktīvu “Atbilstība”, kas jebkuros apstākļos ļaus ievērot viņu pamattiesības, un ka viņi netiks de facto atzīti par “neizlemtiem gadījumiem” bez tiesībām apmesties uz dzīvi Kopienas vai trešajās valstīs. |
| --- | --- |

—

paskaidrošana, ka dzīvesvietas maiņas programmu izmantotāju bēgļu statuss tiks atzīts saskaņā ar Ženēvas konvenciju, un bēgļa vai papildu aizsardzības izmantotāja statuss — saskaņā ar direktīvu “Atbilstība”, kas jebkuros apstākļos ļaus ievērot viņu pamattiesības, un ka viņi netiks de facto atzīti par “neizlemtiem gadījumiem” bez tiesībām apmesties uz dzīvi Kopienas vai trešajās valstīs.

Briselē, 2004. gada 15. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

prezidente

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Skatīt direktīvu 2004/83/EK, kuru Padome pieņēma 2004. gada 29. aprīlī.

1

(2)  Skatīt Eiropas Parlamenta ziņojumu A5-0304/2001 (referents: R. J. E. EVANS) par Komisijas lēmumu “Pretim kopīgas patvēruma procedūras un vienota statusa noteikšanai personām, kurām ir jāpiešķir patvērums” (KOM(2000)755 galīgā versija) un ziņojumu A5-0291/2001 (referents: R. G. WATSON) par direktīvu minimālajām normām attiecībā uz bēgļu statusa piešķiršanas un atņemšanas procedūrām. Eiropas Parlamenta ziņojumu A5-0144/2004 (referents: Luis Marinho) par Komisijas paziņojumu Eiropas Padomei un Parlamentam: Pretim pieejamākam, taisnīgākam un organizētākam patvēruma režīmam (COM(2003)315 galīgā red.).

2

R. J. E. EVANS

R. G. WATSON

Luis Marinho

(3)  Skatīt Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas lēmumu par Komisijas paziņojumu “Pretim kopīgai patvēruma procedūrai un vienādam statusam, kas būtu spēkā visā Eiropas Savienībā, visām personām, kurām ir jāpiešķir patvērums” (KOM(2000)755 galīgā versija), kas publicēts 2001. gada 17. septembra Oficiālajā Vēstnesī (referenti: M. MENGOZZI un M. PARIZA CASTAÑOS) un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas lēmumu par direktīvu minimālajām normām attiecībā uz bēgļu statusa piešķiršanas un atņemšanas procedūrām, kas publicēts 2001. gada 10. septembra Oficiālajā Vēstnesī 193 (referents: M. MELICÍAS).

3

M. MENGOZZI

. PARIZA CASTAÑOS)

. MELICÍAS

(4)  Īpaši Apvienoto Nāciju Augstais komisārs bēgļu jautājumos, Eiropas Bēgļu un izsūtīto padome un Caritas Europe.

4

Caritas Europe

(5)  Direktīva 2001/55/EK.

5

(6)  Skatīt Komisijas paziņojumu COM(2004) 503 galīgā red.un Komitejas atzinumu par to (SOC/185).

6

---

| 28.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 157/96 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 157/96

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tēmu Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam par Efektīvāka kopējā Eiropas patvēruma sistēma: Vienotā procedūra kā nākamais solis

(COM(2004) 503 galīgā red. — SEC(2004) 937)

(2005/C 157/17)

2004. gada 15. oktobrī Komisija nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262.pantu par Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par Efektīvāku kopēju Eiropas patvēruma sistēmu: Vienotā procedūra kā nākamais solis

Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsonības specializētā nodaļa, kas bija atbildīga par Komitejas darba sagatavošanu šajā jautājumā, pieņēma savu atzinumu 2004. gada 25. novembrī. Ziņojuma sniedzējs: LE NOUAIL-MARLIÈRE kdze.

Savā 413. plenārajā sesijā 2004. gada 15. un 16. decembrī (15. decembra sēdē) Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ar 133 balsīm par, 0 pret un 10 atturoties pieņema sekojošu atzinumu:

1.   Komisijas paziņojuma īss izklāsts

| 1.1 | Paziņojums, kas nodots EESK izskatīšanai, rekomendē uzlabot un paātrināt bēgļu un starptautiskās aizsardzības saņēmēja statusu piešķiršanas procedūru. |
| --- | --- |

1.1

Paziņojums, kas nodots EESK izskatīšanai, rekomendē uzlabot un paātrināt bēgļu un starptautiskās aizsardzības saņēmēja statusu piešķiršanas procedūru.

| 1.2 | Tas apskata, kādas būs šīs vienotās procedūras priekšrocības, kas ir daudz ātrāka un efektīvāka, kā arī priekšrocības, ko gūs patvēruma meklētāji no šāda veida sistēmas; Komisija, šķiet, ir ieinteresēta uzlabot sabiedriskās domas izpratni par veidu, kādā tiek izskatītas prasības pēc patvēruma un apstākļiem, kādos indivīdi tiek atsūtīti atpakaļ savā dzimtenē. |
| --- | --- |

1.2

Tas apskata, kādas būs šīs vienotās procedūras priekšrocības, kas ir daudz ātrāka un efektīvāka, kā arī priekšrocības, ko gūs patvēruma meklētāji no šāda veida sistēmas; Komisija, šķiet, ir ieinteresēta uzlabot sabiedriskās domas izpratni par veidu, kādā tiek izskatītas prasības pēc patvēruma un apstākļiem, kādos indivīdi tiek atsūtīti atpakaļ savā dzimtenē.

| 1.3 | Komisija atbalsta šādu ieviesto izmaiņu radīto labumu, kas izriet no ciešākas sadarbības starp dalībvalstīm un kopējas metodoloģijas visām Eiropas Savienības dalībvalstīm un kas balstīsies uz divām sekojošām savstarpēji atkarīgām daļām: pirmā tā sauktā “sagatavošanas” fāze un Kopienas likumdošanas pasākumi. |
| --- | --- |

1.3

Komisija atbalsta šādu ieviesto izmaiņu radīto labumu, kas izriet no ciešākas sadarbības starp dalībvalstīm un kopējas metodoloģijas visām Eiropas Savienības dalībvalstīm un kas balstīsies uz divām sekojošām savstarpēji atkarīgām daļām: pirmā tā sauktā “sagatavošanas” fāze un Kopienas likumdošanas pasākumi.

| 1.4 | Sagatavošanas fāze ietvers konsultāciju periodu un diskusijas starp ES dalībvalstīm par nepieciešamajiem pasākumiem, kas jāveic, lai saskaņotu abu veidu statusu piešķiršanas procedūru, kas noteikta Direktīvā par nepieciešamajiem nosacījumiem (1). |
| --- | --- |

1.4

Sagatavošanas fāze ietvers konsultāciju periodu un diskusijas starp ES dalībvalstīm par nepieciešamajiem pasākumiem, kas jāveic, lai saskaņotu abu veidu statusu piešķiršanas procedūru, kas noteikta Direktīvā par nepieciešamajiem nosacījumiem (1).

| 1.5 | Sagatavošanas fāze tiks uzsākta 2005. gada janvārī, un šis process notiks vienlaikus ar jau pieņemtās kopējās Eiropas patvēruma sistēmas pirmā posma likumdošanas īstenošanu (2). |
| --- | --- |

1.5

Sagatavošanas fāze tiks uzsākta 2005. gada janvārī, un šis process notiks vienlaikus ar jau pieņemtās kopējās Eiropas patvēruma sistēmas pirmā posma likumdošanas īstenošanu (2).

| 1.6 | Komisija iepazīstinās ar savu “Vienas pieturas aģentūras” plānu 2004. gada beigās. |
| --- | --- |

1.6

Komisija iepazīstinās ar savu “Vienas pieturas aģentūras” plānu 2004. gada beigās.

| 1.7 | Sagatavošanas fāzes četri mērķi ir:






  — | Vadīt un izskaidrot debates par to, kādi pasākumi ES būtu jāveic, lai pieņemtu vienoto procedūru; |
| --- | --- | --- |

1.7

Sagatavošanas fāzes četri mērķi ir:

—

Vadīt un izskaidrot debates par to, kādi pasākumi ES būtu jāveic, lai pieņemtu vienoto procedūru;

| — | Novērtēt ieviešamās izmaiņas; |
| --- | --- |

—

Novērtēt ieviešamās izmaiņas;

| — | Ieviest šīs izmaiņas, pārņemot operatīvo praksi pirms likumdošanas pieejas īstenošanas vai paralēli tai; |
| --- | --- |

—

Ieviest šīs izmaiņas, pārņemot operatīvo praksi pirms likumdošanas pieejas īstenošanas vai paralēli tai;

| — | Visbeidzot, sagatavošanas fāze kalpos arī par platformu konsultatīvajam procesam. |
| --- | --- |

—

Visbeidzot, sagatavošanas fāze kalpos arī par platformu konsultatīvajam procesam.

| 1.8 | Kopienas likumdošanas pasākumi ir otrā fāze, kuras mērķis ir radīt vienotu procedūru, lai izskatītu iesniegumus par bēgļu statusa piešķiršanu saskaņā ar 1951. gada Ženēvas Konvenciju, 1967. gadā pieņemto Ņujorkas Protokolu, kā arī lai izskatītu iesniegumus par paredzēto papildu aizsardzību saskaņā ar Atbilstības Direktīvu (3). |
| --- | --- |

1.8

Kopienas likumdošanas pasākumi ir otrā fāze, kuras mērķis ir radīt vienotu procedūru, lai izskatītu iesniegumus par bēgļu statusa piešķiršanu saskaņā ar 1951. gada Ženēvas Konvenciju, 1967. gadā pieņemto Ņujorkas Protokolu, kā arī lai izskatītu iesniegumus par paredzēto papildu aizsardzību saskaņā ar Atbilstības Direktīvu (3).

| 1.9 | Komisijas paziņojums izklāsta likumdošanā paredzētos aspektus — izvirzīto mērķu līmeni, pasākumu īstenošanas kārtību, apelācijas procedūru, Ženēvas Konvencijas integritātes nodrošināšanu, lēmumu kvalitātes uzturēšanu, atgriešanās procedūru un mijiedarbību ar citiem instrumentiem. |
| --- | --- |

1.9

Komisijas paziņojums izklāsta likumdošanā paredzētos aspektus — izvirzīto mērķu līmeni, pasākumu īstenošanas kārtību, apelācijas procedūru, Ženēvas Konvencijas integritātes nodrošināšanu, lēmumu kvalitātes uzturēšanu, atgriešanās procedūru un mijiedarbību ar citiem instrumentiem.

| 1.10 | Rezumējot, šeit apskatītā vienotā procedūra ir viena procedūra visu iesniegumu par patvērumu un starptautisko aizsardzību izskatīšanai, lai kāds arī nebūtu pretendenta statuss:






  — | bēglis saskaņā ar 1951. gadā pieņemto Ženēvas Konvenciju un 1967. gadā pieņemto Ņujorkas Protokolu, vai |
| --- | --- | --- |

1.10

Rezumējot, šeit apskatītā vienotā procedūra ir viena procedūra visu iesniegumu par patvērumu un starptautisko aizsardzību izskatīšanai, lai kāds arī nebūtu pretendenta statuss:

—

bēglis saskaņā ar 1951. gadā pieņemto Ženēvas Konvenciju un 1967. gadā pieņemto Ņujorkas Protokolu, vai

| — | vai papildus aizsardzības saņēmējs saskaņā ar Padomes pieņemto direktīvu (2004/83/EK) 2004.gada 29. aprīlī (4). |
| --- | --- |

—

vai papildus aizsardzības saņēmējs saskaņā ar Padomes pieņemto direktīvu (2004/83/EK) 2004.gada 29. aprīlī (4).

2.   Vispārēja rakstura komentāri

| 2.1 | Komiteja atbalsta Komisijas izvirzītos mērķus un tās vēlmi, lai vienotā procedūra nodrošinātu 1951. gadā pieņemtās Ženēvas Konvencijas integritāti. Lai šo mērķi sasniegtu, saskaņā ar atzīšanas direktīvas noteikumiem, bēgļu tiesības vispirms ir jāizskata uz to procedūru pamata, kas noteikta 1951. gada Konvencijā un papildus aizsardzības iespēja ir jāizskata tikai tad, ja netiek izpildīti Konvencijā noteiktā statusa piešķiršanai nepieciešamie apstākļi. |
| --- | --- |

2.1

Komiteja atbalsta Komisijas izvirzītos mērķus un tās vēlmi, lai vienotā procedūra nodrošinātu 1951. gadā pieņemtās Ženēvas Konvencijas integritāti. Lai šo mērķi sasniegtu, saskaņā ar atzīšanas direktīvas noteikumiem, bēgļu tiesības vispirms ir jāizskata uz to procedūru pamata, kas noteikta 1951. gada Konvencijā un papildus aizsardzības iespēja ir jāizskata tikai tad, ja netiek izpildīti Konvencijā noteiktā statusa piešķiršanai nepieciešamie apstākļi.

| 2.2 | Komiteja rekomendē, ka šī prioritāte ir precīzi jāformulē, lai kāda arī nebūtu vienotās procedūras īstenošanas nākotne. |
| --- | --- |

2.2

Komiteja rekomendē, ka šī prioritāte ir precīzi jāformulē, lai kāda arī nebūtu vienotās procedūras īstenošanas nākotne.

| 2.3 | Komiteja iesaka, ka visi negatīva rakstura lēmumi, kā rezultātā tiek noraidīta prasība pēc starptautiskās aizsardzības un īpaši ja netiek piešķirts bēgļa statuss saskaņā ar 1951. gadā pieņemto Ženēvas Konvenciju, ir jāpamato pat tad, ja tiek garantēta papildus aizsardzība. Komiteja uzskata, ka šīs garantijas ir nepieciešamas, lai nodrošinātu 1951. gadā pieņemtās Ženēvas Konvencijas integritāti, kā to uzsver Komisija. |
| --- | --- |

2.3

Komiteja iesaka, ka visi negatīva rakstura lēmumi, kā rezultātā tiek noraidīta prasība pēc starptautiskās aizsardzības un īpaši ja netiek piešķirts bēgļa statuss saskaņā ar 1951. gadā pieņemto Ženēvas Konvenciju, ir jāpamato pat tad, ja tiek garantēta papildus aizsardzība. Komiteja uzskata, ka šīs garantijas ir nepieciešamas, lai nodrošinātu 1951. gadā pieņemtās Ženēvas Konvencijas integritāti, kā to uzsver Komisija.

| 2.4 | Kas attiecas uz vajadzību pēc papildus aizsardzības nodrošināšanas, Komiteja varētu atzīt, ka patvēruma meklētāji nevar novērtēt, kurš statuss atbilst Konvencijas noteiktajam un kurš papildus statusam, un viņi saskaras ar pieaugošām grūtībām, ja viņiem atkārtoti jāiesniedz prasība uz citu motīvu pamata pēc tam, kad 1951.gadā pieņemtajā Ženēvas Konvencijā noteiktais statuss tiek noraidīts. Viņos tas izraisa nesapratni, atņem drosmi un nepieļaujami paildzina izskatīšanu. |
| --- | --- |

2.4

Kas attiecas uz vajadzību pēc papildus aizsardzības nodrošināšanas, Komiteja varētu atzīt, ka patvēruma meklētāji nevar novērtēt, kurš statuss atbilst Konvencijas noteiktajam un kurš papildus statusam, un viņi saskaras ar pieaugošām grūtībām, ja viņiem atkārtoti jāiesniedz prasība uz citu motīvu pamata pēc tam, kad 1951.gadā pieņemtajā Ženēvas Konvencijā noteiktais statuss tiek noraidīts. Viņos tas izraisa nesapratni, atņem drosmi un nepieļaujami paildzina izskatīšanu.

| 2.5 | Komiteja aicina Komisiju ņemt vērā nerepatriēšanas principu ne tikai savā paziņojumā, bet arī tad, kad tā uzsāk sagatavošanas un likumdošanas fāzes īstenošanu (Ženēvas Konvencijas 33.pants), kā arī nodrošināt apelācijas tiesības negatīvu lēmumu gadījumā. Iespējamā papildus aizsardzības motīvu automātiskā izskatīšana (ex officio) ir jāuzsāk tad, kad Ženēvas Konvencijā noteiktā statusa piešķiršanas apstākļi ir tikuši izskatīti, kā arī pretendentam jāgarantē apelācijas tiesības pret piespiedu atgriešanos saskaņā ar starptautiskajām un Eiropas cilvēktiesību konvencijām. |
| --- | --- |

2.5

Komiteja aicina Komisiju ņemt vērā nerepatriēšanas principu ne tikai savā paziņojumā, bet arī tad, kad tā uzsāk sagatavošanas un likumdošanas fāzes īstenošanu (Ženēvas Konvencijas 33.pants), kā arī nodrošināt apelācijas tiesības negatīvu lēmumu gadījumā. Iespējamā papildus aizsardzības motīvu automātiskā izskatīšana (ex officio) ir jāuzsāk tad, kad Ženēvas Konvencijā noteiktā statusa piešķiršanas apstākļi ir tikuši izskatīti, kā arī pretendentam jāgarantē apelācijas tiesības pret piespiedu atgriešanos saskaņā ar starptautiskajām un Eiropas cilvēktiesību konvencijām.

| 2.6 | Šajā sakarā NVO un HCR nevajadzētu tikt izslēgtām no administratīvajām apelācijas komisijām tur, kur tās pastāv. Savukārt tur, kur komisijas nepastāv, vajadzētu tām nodrošināt brīvu piekļūšanu patvēruma meklētājiem un viņu iesniegtajām lietām, lai vienkāršotu šo tiesību izmantošanu tiesā. |
| --- | --- |

2.6

Šajā sakarā NVO un HCR nevajadzētu tikt izslēgtām no administratīvajām apelācijas komisijām tur, kur tās pastāv. Savukārt tur, kur komisijas nepastāv, vajadzētu tām nodrošināt brīvu piekļūšanu patvēruma meklētājiem un viņu iesniegtajām lietām, lai vienkāršotu šo tiesību izmantošanu tiesā.

| 2.7 | Komiteja aicina Komisiju Padomes 2004. gada 19. novembrī pieņemtās pagaidu Direktīvas “Procedūras” grozījumu ieviešanas laikā, kuri ir atkārtoti jāiesniedz EP, paplašināt tās pielietojumu, lai varētu ietvert papildu aizsardzību saskaņā ar “Atbilstības” Direktīvas noteikumiem un izskatīt to izcelsmes un tranzīta trešo valstu, kas tiek uzskatītas par

  “

  drošām

  ”

  , klasifikāciju, kas liedz patvēruma meklētājiem iespēju, ka tiek izskatīta viņu konkrētā situācija un viņu no šīs situācijas izrietošās tiesības. |
| --- | --- |

2.7

Komiteja aicina Komisiju Padomes 2004. gada 19. novembrī pieņemtās pagaidu Direktīvas “Procedūras” grozījumu ieviešanas laikā, kuri ir atkārtoti jāiesniedz EP, paplašināt tās pielietojumu, lai varētu ietvert papildu aizsardzību saskaņā ar “Atbilstības” Direktīvas noteikumiem un izskatīt to izcelsmes un tranzīta trešo valstu, kas tiek uzskatītas par

  “

  drošām

  ”

  , klasifikāciju, kas liedz patvēruma meklētājiem iespēju, ka tiek izskatīta viņu konkrētā situācija un viņu no šīs situācijas izrietošās tiesības.

| 2.8 | Sagatavošanas fāzes laikā Komiteja iesaka izpētīt iespējamās nepilnības un problēmas pastāvošajās bēgļu statusa noteikšanas procedūrās. |
| --- | --- |

2.8

Sagatavošanas fāzes laikā Komiteja iesaka izpētīt iespējamās nepilnības un problēmas pastāvošajās bēgļu statusa noteikšanas procedūrās.

| 2.9 | Saistībā ar divpusējo atpakaļņemšanas vienošanos Padomei sagatavošanas fāzes laikā būtu jāparedz iespēja izveidot harmonizētu solidaritātes sistēmu (piemēram, apmešanās programma, izmaksu dalījumu) visās dalībvalstīs, lai tām atvieglotu nacionālajā līmenī esošo saistību un Kopienas direktīvu (5) ievērošanu. |
| --- | --- |

2.9

Saistībā ar divpusējo atpakaļņemšanas vienošanos Padomei sagatavošanas fāzes laikā būtu jāparedz iespēja izveidot harmonizētu solidaritātes sistēmu (piemēram, apmešanās programma, izmaksu dalījumu) visās dalībvalstīs, lai tām atvieglotu nacionālajā līmenī esošo saistību un Kopienas direktīvu (5) ievērošanu.

| 2.10 | Komiteja aicina Komisiju arī izskatīt tā saukto paātrināto procedūru, kura liedz patvēruma meklētāju konkrētās situācijas un viņu attiecīgo tiesību pamatīgu kvalitatīvu izpēti un īpaši apelācijas fakta iespaidu uz izraidīšanas lēmuma spēkā stāšanās apturēšanu, izvairoties no situācijas, kad patvēruma meklētājiem jāatgriežas atpakaļ dzimtenē, pirms vēl viņu lietu izskata kompetentais tribunāls. |
| --- | --- |

2.10

Komiteja aicina Komisiju arī izskatīt tā saukto paātrināto procedūru, kura liedz patvēruma meklētāju konkrētās situācijas un viņu attiecīgo tiesību pamatīgu kvalitatīvu izpēti un īpaši apelācijas fakta iespaidu uz izraidīšanas lēmuma spēkā stāšanās apturēšanu, izvairoties no situācijas, kad patvēruma meklētājiem jāatgriežas atpakaļ dzimtenē, pirms vēl viņu lietu izskata kompetentais tribunāls.

| 2.11 | Attiecībā uz faktiskas izraidīšanas iespējām un pamatojumu EESK uzaicina Komisiju ņemt vērā to, ka izraidīšana var nebūt iespējama patiesu šķēršļu dēļ, kas nav saistībā ar bēgļa statusu vai humānu apsvērumu dēļ (piem., slimības gadījumā). |
| --- | --- |

2.11

Attiecībā uz faktiskas izraidīšanas iespējām un pamatojumu EESK uzaicina Komisiju ņemt vērā to, ka izraidīšana var nebūt iespējama patiesu šķēršļu dēļ, kas nav saistībā ar bēgļa statusu vai humānu apsvērumu dēļ (piem., slimības gadījumā).

Briselē, 2004. gada 15. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

prezidente

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Skatīt Direktīvu 2004/83/EK par bēgļu statusa piešķiršanas minimālajiem kritērijiem, kuru Padome pieņēma 2004. gada 29.aprīlī un EESK 17.09.2002.gada atzinumu; OV C 221 (ziņojuma sniedzēja: LE NOUAIL kundze).

1

LE NOUAIL

(2)  Skatīt 2000/596/EK lēmumu par Eiropas bēgļu fondu un attiecīgo 16.06.2000. gada atzinumu - OV C 168 (ziņojuma sniedzēja: zu EULENBURG kundze); Direktīvu 2001/55/EK par pagaidu aizsardzību pārvietoto personu masveida ieplūšanas gadījumā un EESK 29.05.2001. gada atzinumu OV C 155 (ziņojuma sniedzēja: CASSINA kundze); Direktīvu par minimālajiem kritērijiem, kas attiecas uz bēgļu statusa atņemšanas un pabalsta piešķiršanas procedūrām un par kuru Padome vienojās 2004. gada 19. novembrī un EESK dalībvalstīs un EESK 21/02/2001. gada atzinumu OV C 48 (ziņojuma sniedzēji: MENGOZZI 10.07.2001. gada atzinumu OV C 193 (ziņojuma sniedzējs: MELICÍAS kungs); Direktīvu l2003/9/EK par minimālajiem kritērijiem patvēruma meklētāju uzņemšanai kungs un PARIZA CASTAÑOS kungs); Regulu 343/2003 par prasību pēc patvēruma izskatīšanas kritērijiem un mehānismiem (Dublina II) un EESK 27/05/2002 atzinumu OV C 125 (ziņojuma sniedzējs: SHARMA kungs); Direktīvu 2004/83/EK par minimālajiem kritērijiem, kas attiecas uz nepieciešamo apstākļu izpildi, lai varētu pretendēt uz bēgļa statusu vai tādas personas statusu, kurai ir nepieciešams nodrošināt starptautisku aizsardzību un kuru Padome pieņēma 2004. gada 29. aprīlī un EESK 17.09.2002. gada atzinumu OV C 221 (ziņojuma sniedzēja: LE NOUAIL kundze); lēmumu par Eiropas bēgļu fondu periodam no 2005.-2010.gadam, par kuru Padome vienojās 2004. gada 8. jūnijā un EESK OV C 241 (28.9.2004.).

2

zu EULENBURG

CASSINA

MENGOZZI

MELICÍAS

PARIZA CASTAÑOS

SHARMA

LE NOUAIL

(3)  Skatīt direktīvu 2004/83/EK par minimālajiem kritērijiem, lai tiktu piešķirts bēgļu vai tādas personas statuss, kam nepieciešama starptautiskā aizsardzība un kuru Padome pieņēma 2004. gada 29. aprīlī un EESK attiecīgo 17.09.2002. gada atzinumu OV C 221 (ziņojumu sniedzējs: LE NOUAIL kundze).

3

LE NOUAIL

(4)  Skatīt Direktīvu par minimālajiem kritērijiem, kas jāizpilda, lai varētu pretendēt uz bēgļa vai tādas personas statusu, kam nepieciešams nodrošināt starptautisku aizsardzību un par šo statusu un par kuru Padome vienojās 2004. gada 29.aprīlī.

4

(5)  Skatīt EESK 2004. gada 15./16. decembra atzinuma par Komisijas paziņojumu – Pētījums par saikni starp legālo un nelegālo migrāciju (COM(2004) 412 final) 3.13.1 punktu (Ziņojuma sniedzējs:PARIZA CASTAÑOS kungs).

5

PARIZA CASTAÑOS

---

| 28.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 157/99 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 157/99

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par “Eiropas Parlamenta un Padomes regulas projektu par pieeju Kopienas ārējai palīdzībai”

(COM(2004) 313 final — 2004/0099 (COD))

(2005/C 157/18)

Padome saskaņā ar EK līguma 262.pantu 2004.gada 15.augustā nolēma lūgt Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju sniegt atzinumu par šādu dokumentu: “Eiropas Parlamenta un Padomes regulas projekts par pieeju Kopienas ārējai palīdzībai”

Ārējo sakaru specializētā nodaļā, kurai tika uzdots sagatavot darbu, pieņēma savu atzinumu 2004.gada 9.novembrī ( Ziņotājs: ZUFIAUR NARVAIZA kgs).

Komiteja savā 413. plenārajā sesijā 2004. gada 15. un 16. decembrī (2004. gada 15. decembra sēdē) ar 145 balsīm “par” un 5 atturoties pieņēma šādu atzinumu:

1.   Ievads

| 1.1 | Centieni panākti lielāku efektivitāti attīstības palīdzības sniegšanā, samazinot operāciju izmaksas, ir prasījuši no donorvalstīm nemitīgu pielāgošanos, kas atspoguļojas arī Ekonomiskās sadarbības un attīstības (OECD) organizācijas Attīstības palīdzības komitejas (DAC) viedokļos. DAC, kurā ir pārstāvētas donorvalstis, cenšas panākt šo valstu politikas harmonizāciju |
| --- | --- |

1.1

Centieni panākti lielāku efektivitāti attīstības palīdzības sniegšanā, samazinot operāciju izmaksas, ir prasījuši no donorvalstīm nemitīgu pielāgošanos, kas atspoguļojas arī Ekonomiskās sadarbības un attīstības (OECD) organizācijas Attīstības palīdzības komitejas (DAC) viedokļos. DAC, kurā ir pārstāvētas donorvalstis, cenšas panākt šo valstu politikas harmonizāciju

| 1.2 | Pamatojoties uz gadu desmitiem ilgo pieredzi, pastāv izteikta vienprātība par to, ka attīstības palīdzības tieša vai netieša piesaistīšana preču un pakalpojumu pirkšanai attiecīgajā donorvalstī ir ne tikai nesavienojama ar attīstības veicināšanas mērķiem, bet ietekmē arī palīdzības efektivitāti. Tā kā bija jāveic preču un pakalpojumu iepirkums no valsts vai privātiem uzņēmumiem attiecīgajā donorvalstī un līdz ar to par brīvu konkurenci vairs nevarēja būt ne runas, tika radītas augstākas izmaksas, ar ko savukārt tika veicināta korupcija. Šāda veida prakse izraisīja virkni konkurences deformāciju iekšējā tirgū un ES konkurences nosacījumu pārkāpumus, īpaši attiecībā uz vienlīdzīgas attieksmes un diskriminācijas aizlieguma principiem. |
| --- | --- |

1.2

Pamatojoties uz gadu desmitiem ilgo pieredzi, pastāv izteikta vienprātība par to, ka attīstības palīdzības tieša vai netieša piesaistīšana preču un pakalpojumu pirkšanai attiecīgajā donorvalstī ir ne tikai nesavienojama ar attīstības veicināšanas mērķiem, bet ietekmē arī palīdzības efektivitāti. Tā kā bija jāveic preču un pakalpojumu iepirkums no valsts vai privātiem uzņēmumiem attiecīgajā donorvalstī un līdz ar to par brīvu konkurenci vairs nevarēja būt ne runas, tika radītas augstākas izmaksas, ar ko savukārt tika veicināta korupcija. Šāda veida prakse izraisīja virkni konkurences deformāciju iekšējā tirgū un ES konkurences nosacījumu pārkāpumus, īpaši attiecībā uz vienlīdzīgas attieksmes un diskriminācijas aizlieguma principiem.

| 1.3 | Tādēļ šis temats pēdējos gados bija donorvalstu darba kārtībā, kā rezultātā 2001.gada martā OECD Attīstības palīdzības komiteja (DAC) izstrādāja ieteikumu “par palīdzības piesaistīšanas nosacījumiem atcelšanu, sniedzot valsts attīstības palīdzību mazāk attīstītām valstīm”, kas turpmāk ir vadošais princips šajā jomā. Šī DAC lēmuma mērķis ir operāciju izmaksu samazināšana par 15 — 20 %. Saskaņā ar Pasaules Bankas datiem, pilnībā atceļot palīdzības piesaistīšanu nosacījumiem, operāciju izmaksas var samazināt par 25 %. |
| --- | --- |

1.3

Tādēļ šis temats pēdējos gados bija donorvalstu darba kārtībā, kā rezultātā 2001.gada martā OECD Attīstības palīdzības komiteja (DAC) izstrādāja ieteikumu “par palīdzības piesaistīšanas nosacījumiem atcelšanu, sniedzot valsts attīstības palīdzību mazāk attīstītām valstīm”, kas turpmāk ir vadošais princips šajā jomā. Šī DAC lēmuma mērķis ir operāciju izmaksu samazināšana par 15 — 20 %. Saskaņā ar Pasaules Bankas datiem, pilnībā atceļot palīdzības piesaistīšanu nosacījumiem, operāciju izmaksas var samazināt par 25 %.

| 1.4 | Kopienas līmenī šai pieejai tika piešķirta konkrēta forma 2002.gada martā paralēli Eiropadomes tikšanās laikā Barselonā notiekošajai Vispārējo lietu padomes sanāksmei saistībā ar gatavošanos Monterejas starptautiskajai konferencei par attīstības finansēšanu. Savos secinājumos Padome noteica sekojošo: Eiropas Savienība “īstenos Attīstības palīdzības komitejas ieteikumus sniegt vismazāk attīstītajām valstīm beznosacījumu palīdzību un turpinās konsultācijas par turpmāku divpusēju beznosacījumu palīdzību. Vēl ES apsvērs soļus par turpmāku Kopienas beznosacījumu palīdzību, vienlaicīgi saglabājot pastāvošo cenu atvieglojumu sistēmu ES-ĀKK valstu sadarbības ietvaros”. Padome un līdz ar to arī Eiropas Parlaments (lēmums par Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei ar nosaukumu “Palīdzības piesaistīšanas atcelšana: par efektīvāku palīdzību” (COM(2002) 639 final — 2002/2284 (INI), A5-0190/2003)) atbalsta palīdzības piesaistīšanas nosacījumiem atcelšanu, pamatojoties uz trīs izpildāmiem priekšnosacījumiem: reģionālā un starpreģionālā integrācija, institūciju un kapacitātes izveide saņēmējvalstīs un izvairīšanās no konkurences deformācijas starp donorvalstīm un saņēmējvalstīm. Vēl jāpievieno savstarpības un sadarbības ar starptautiskām organizācijām princips. |
| --- | --- |

1.4

Kopienas līmenī šai pieejai tika piešķirta konkrēta forma 2002.gada martā paralēli Eiropadomes tikšanās laikā Barselonā notiekošajai Vispārējo lietu padomes sanāksmei saistībā ar gatavošanos Monterejas starptautiskajai konferencei par attīstības finansēšanu. Savos secinājumos Padome noteica sekojošo: Eiropas Savienība “īstenos Attīstības palīdzības komitejas ieteikumus sniegt vismazāk attīstītajām valstīm beznosacījumu palīdzību un turpinās konsultācijas par turpmāku divpusēju beznosacījumu palīdzību. Vēl ES apsvērs soļus par turpmāku Kopienas beznosacījumu palīdzību, vienlaicīgi saglabājot pastāvošo cenu atvieglojumu sistēmu ES-ĀKK valstu sadarbības ietvaros”. Padome un līdz ar to arī Eiropas Parlaments (lēmums par Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei ar nosaukumu “Palīdzības piesaistīšanas atcelšana: par efektīvāku palīdzību” (COM(2002) 639 final — 2002/2284 (INI), A5-0190/2003)) atbalsta palīdzības piesaistīšanas nosacījumiem atcelšanu, pamatojoties uz trīs izpildāmiem priekšnosacījumiem: reģionālā un starpreģionālā integrācija, institūciju un kapacitātes izveide saņēmējvalstīs un izvairīšanās no konkurences deformācijas starp donorvalstīm un saņēmējvalstīm. Vēl jāpievieno savstarpības un sadarbības ar starptautiskām organizācijām princips.

| 1.5 | Šī nostāja tika plašāk izvērsta turpmākajos Kopienas iestāžu paziņojumos, kas uzskaitīti regulas projektā. Tomēr nosacījumi par pieeju dažādiem Kopienas ārējās palīdzības instrumentiem vēl nebija pietiekami un noteikti un konkretizēti. Iesniegtais priekšlikums paredzēts šīs vajadzības apmierināšanai. |
| --- | --- |

1.5

Šī nostāja tika plašāk izvērsta turpmākajos Kopienas iestāžu paziņojumos, kas uzskaitīti regulas projektā. Tomēr nosacījumi par pieeju dažādiem Kopienas ārējās palīdzības instrumentiem vēl nebija pietiekami un noteikti un konkretizēti. Iesniegtais priekšlikums paredzēts šīs vajadzības apmierināšanai.

| 1.6 | Tā kā no Eiropas Attīstības fonda (EAF) un Kopienas budžeta finansēto programmu juridiskais raksturs joprojām ir atšķirīgs, šķiet loģiski izvēlēties divas paralēlas procedūras. Nesen publicētajā Komisijas paziņojumā “Veidojot mūsu kopīgo nākotni — paplašinātās Savienības politiskie izaicinājumi un budžeta līdzekļi 2007-2013”
   (1) tiek noteikti iesniegtā regulas priekšlikuma ietvari. Tomēr nedrīkst aizmirst, ka šis EAF iekļaušanas process ES budžeta projektā būs nozīmīgs nākotnē, jo tad fonds būs Kopienas budžeta sastāvdaļa. Taču iesniegtais regulas priekšlikums aptver tikai Kopienas budžetā iekļautos instrumentus. Ja EAF tiks iekļauts budžetā, arī uz to attieksies apspriežamā regulas priekšlikuma nosacījumi (2). |
| --- | --- |

1.6

Tā kā no Eiropas Attīstības fonda (EAF) un Kopienas budžeta finansēto programmu juridiskais raksturs joprojām ir atšķirīgs, šķiet loģiski izvēlēties divas paralēlas procedūras. Nesen publicētajā Komisijas paziņojumā “Veidojot mūsu kopīgo nākotni — paplašinātās Savienības politiskie izaicinājumi un budžeta līdzekļi 2007-2013”
   (1) tiek noteikti iesniegtā regulas priekšlikuma ietvari. Tomēr nedrīkst aizmirst, ka šis EAF iekļaušanas process ES budžeta projektā būs nozīmīgs nākotnē, jo tad fonds būs Kopienas budžeta sastāvdaļa. Taču iesniegtais regulas priekšlikums aptver tikai Kopienas budžetā iekļautos instrumentus. Ja EAF tiks iekļauts budžetā, arī uz to attieksies apspriežamā regulas priekšlikuma nosacījumi (2).

| 1.7 | Tādēļ, ņemot vērā gan iepriekš minētos starp Kopienas iestādēm rasto kompromisu motīvus, gan subsidiaritātes un proporcionalitātes principus, kas citēti šī regulas projekta pamatojumā, regulas priekšlikums par pieeju Kopienas ārējai palīdzībai un tā pamatojums šķiet atbilstīgs. |
| --- | --- |

1.7

Tādēļ, ņemot vērā gan iepriekš minētos starp Kopienas iestādēm rasto kompromisu motīvus, gan subsidiaritātes un proporcionalitātes principus, kas citēti šī regulas projekta pamatojumā, regulas priekšlikums par pieeju Kopienas ārējai palīdzībai un tā pamatojums šķiet atbilstīgs.

2.   Piezīmes par atsevišķiem pantiem

1. pants — Piemērošanas joma

| 2.1 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja piekrīt ieteiktajai teksta redakcijai un uzskata, ka regulas piemērošanas joma ir atbilstoša, jo tiek skaidri noteikts, ka atsevišķi instrumenti, tādi kā palīdzība no budžeta, tiek izslēgti. Arī I pielikumā iekļautais saraksts ir atbilstošs. |
| --- | --- |

2.1

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja piekrīt ieteiktajai teksta redakcijai un uzskata, ka regulas piemērošanas joma ir atbilstoša, jo tiek skaidri noteikts, ka atsevišķi instrumenti, tādi kā palīdzība no budžeta, tiek izslēgti. Arī I pielikumā iekļautais saraksts ir atbilstošs.

2. pants — Definīcija

| 2.2 | Komiteja piekrīt šajā regulā izteiktajai nostājai, ka regula ir piemērojama, ņemot par pamatu Kopienas budžeta noteikumos un citos finanšu instrumentos noteiktos jēdzienus |
| --- | --- |

2.2

Komiteja piekrīt šajā regulā izteiktajai nostājai, ka regula ir piemērojama, ņemot par pamatu Kopienas budžeta noteikumos un citos finanšu instrumentos noteiktos jēdzienus

3. pants — Dalības nosacījumi

| 2.3 | Specifisku kategoriju noteikšana saskaņā ar dažādiem instrumentiem šķiet lietderīga. Tāpat atbilstoša šķiet instrumentu ar ģeogrāfisku ievirzi specifikācija, lai stiprinātu reģionālās kapacitātes veidošanu un reģionālo integrāciju. Ņemot vērā gadu desmitiem ilgās tradīcijas Kopienas nosacījumiem piesaistītās palīdzības jomā un to radīto “inertumu”, Komiteja uzsver nepieciešamību veicināt OECD Attīstības komitejas sarakstos minēto jaunattīstības un pārejas perioda valstu piedalīšanos. Palīdzības piesaistīšanu nosacījumiem atcelšanas principa piemērošana un valsts un pašvaldību iepirkuma sistēmas ieviešana nekādā gadījuma nedrīkst radīt neizdevīgu stāvokli valstīm, kas saņem Kopienas palīdzību. |
| --- | --- |

2.3

Specifisku kategoriju noteikšana saskaņā ar dažādiem instrumentiem šķiet lietderīga. Tāpat atbilstoša šķiet instrumentu ar ģeogrāfisku ievirzi specifikācija, lai stiprinātu reģionālās kapacitātes veidošanu un reģionālo integrāciju. Ņemot vērā gadu desmitiem ilgās tradīcijas Kopienas nosacījumiem piesaistītās palīdzības jomā un to radīto “inertumu”, Komiteja uzsver nepieciešamību veicināt OECD Attīstības komitejas sarakstos minēto jaunattīstības un pārejas perioda valstu piedalīšanos. Palīdzības piesaistīšanu nosacījumiem atcelšanas principa piemērošana un valsts un pašvaldību iepirkuma sistēmas ieviešana nekādā gadījuma nedrīkst radīt neizdevīgu stāvokli valstīm, kas saņem Kopienas palīdzību.

4. pants — Izcelsmes noteikumi

| 2.4 | Saskaņā ar iepriekš minēto pantu, Komiteja atbalsta jebkurus paskaidrojumus attiecībā uz precēm un materiāliem, kā arī izcelsmes noteikumiem. Tomēr tā uzsver nepieciešamību stingri ievērot visas starptautiski atzītās darba, vides un cilvēktiesību normas un standartus, kā tā jau ir uzsvērusi agrāk (3). Palīdzības piesaistīšanas nosacījumiem atcelšanai un tirgus atvēršanai jābūt savietojamai ar augstiem sociālās aizsardzības un vides aizsardzības standartiem. |
| --- | --- |

2.4

Saskaņā ar iepriekš minēto pantu, Komiteja atbalsta jebkurus paskaidrojumus attiecībā uz precēm un materiāliem, kā arī izcelsmes noteikumiem. Tomēr tā uzsver nepieciešamību stingri ievērot visas starptautiski atzītās darba, vides un cilvēktiesību normas un standartus, kā tā jau ir uzsvērusi agrāk (3). Palīdzības piesaistīšanas nosacījumiem atcelšanai un tirgus atvēršanai jābūt savietojamai ar augstiem sociālās aizsardzības un vides aizsardzības standartiem.

5. pants — Savstarpība ar trešām valstīm

| 2.5 | Komiteja pilnībā atbalsta šajā pantā iekļauto prasību augstu vērtēt ne tikai formālu, bet arī reālu savstarpību. Atbilstoši iepriekšējai pieredzei šajā jomā ieteicams veikt šo pamata, piesardzīgo procedūru un savstarpības piešķiršanu saskaņā ar caurskatāmības, savietojamības un proporcionalitātes principiem. Tomēr formulējums “vislielākā iespējamā mērā” attiecībā uz saņēmējvalstīm, kas minētas šī panta 5.daļā, mazina šo principu ietekmi. Komiteja iesaka iekļaut regulā atsauci uz partnerības principu, kas ir viens no ES un OECD Attīstības komitejas attīstības politikas pamatpīlāriem, lai uzsvērtu saņēmējvalstu iesaistīšanās nozīmi |
| --- | --- |

2.5

Komiteja pilnībā atbalsta šajā pantā iekļauto prasību augstu vērtēt ne tikai formālu, bet arī reālu savstarpību. Atbilstoši iepriekšējai pieredzei šajā jomā ieteicams veikt šo pamata, piesardzīgo procedūru un savstarpības piešķiršanu saskaņā ar caurskatāmības, savietojamības un proporcionalitātes principiem. Tomēr formulējums “vislielākā iespējamā mērā” attiecībā uz saņēmējvalstīm, kas minētas šī panta 5.daļā, mazina šo principu ietekmi. Komiteja iesaka iekļaut regulā atsauci uz partnerības principu, kas ir viens no ES un OECD Attīstības komitejas attīstības politikas pamatpīlāriem, lai uzsvērtu saņēmējvalstu iesaistīšanās nozīmi

6. pants — Dalības priekšnoteikumu un izcelsmes noteikumu izņēmumi

| 2.6 | Komiteja uzskata šāda veida regulas izņēmumus par saprātīgiem, lai nodrošinātu nepieciešamo elastīgumu tās piemērošanā. Regulā minētie steidzamības vai noteiktu preču un pakalpojumu neesamības tirgū iemesli pamato šos izņēmumus pienācīgi attaisnotos gadījumos. |
| --- | --- |

2.6

Komiteja uzskata šāda veida regulas izņēmumus par saprātīgiem, lai nodrošinātu nepieciešamo elastīgumu tās piemērošanā. Regulā minētie steidzamības vai noteiktu preču un pakalpojumu neesamības tirgū iemesli pamato šos izņēmumus pienācīgi attaisnotos gadījumos.

7. pants — Pasākumi ar starptautisku organizāciju vai trešo valstu līdzdalību

| 2.7 | Tā kā lielākā daļa Kopienas palīdzības tiek sadalīta ar daudzpusēju vai citu mehānismu palīdzību un daudzas darbības tiek līdzfinansētas, pēc Komitejas domām, regulā ir jāiekļauj šāda veida norāde. Īpaši šādos gadījumos jānodrošina vienlīdzīgas attieksmes pret visiem donoriem un savstarpējuma ievērošana. |
| --- | --- |

2.7

Tā kā lielākā daļa Kopienas palīdzības tiek sadalīta ar daudzpusēju vai citu mehānismu palīdzību un daudzas darbības tiek līdzfinansētas, pēc Komitejas domām, regulā ir jāiekļauj šāda veida norāde. Īpaši šādos gadījumos jānodrošina vienlīdzīgas attieksmes pret visiem donoriem un savstarpējuma ievērošana.

8. pants — Humānā palīdzība

| 2.8 | Pamatojoties uz humānās palīdzības, kas starptautiskā līmenī iegūst aizvien lielāku nozīmi, sevišķumu, jau regulā 1275/96 tika iekļauti daži izņēmumi no pārējiem Kopienas tiesiskajiem priekšrakstiem. Šāda attieksme parādās arī jaunajā partnerības tipveida līgumā, kuru ar saņēmējorganizācijām noslēdzis Humānās palīdzības birojs (ECHO). Tas šķiet saprātīgi arī saistībā ar ātru un efektīvu reakciju krīzes situācijās. Iesniegto regulu vajadzētu piemērot arī gadījumā, kad nepieciešama iepirkuma līgumu piešķiršana. |
| --- | --- |

2.8

Pamatojoties uz humānās palīdzības, kas starptautiskā līmenī iegūst aizvien lielāku nozīmi, sevišķumu, jau regulā 1275/96 tika iekļauti daži izņēmumi no pārējiem Kopienas tiesiskajiem priekšrakstiem. Šāda attieksme parādās arī jaunajā partnerības tipveida līgumā, kuru ar saņēmējorganizācijām noslēdzis Humānās palīdzības birojs (ECHO). Tas šķiet saprātīgi arī saistībā ar ātru un efektīvu reakciju krīzes situācijās. Iesniegto regulu vajadzētu piemērot arī gadījumā, kad nepieciešama iepirkuma līgumu piešķiršana.

9. pants — Krīzes reakcijas mehānisms

| 2.9 | Kā jau minēts iepriekšējā pantā, ir saprātīgi, ja šādos mehānismos ietilpst īpašas procedūras un kritēriji. Ar šo pantu groza Padomes (EK) regulas Nr. 381/2001 6.panta 4.daļas b) apakšpunktu |
| --- | --- |

2.9

Kā jau minēts iepriekšējā pantā, ir saprātīgi, ja šādos mehānismos ietilpst īpašas procedūras un kritēriji. Ar šo pantu groza Padomes (EK) regulas Nr. 381/2001 6.panta 4.daļas b) apakšpunktu

10. pants — Regulas piemērošana

| 2.10 | Atbilstoši nospraustajam mērķim ar šo regulu groza iepriekšējo, 1.pielikumā minēto regulu atsevišķas daļas. Saistībā ar lielo regulu skaitu, kas tika izdotas 90-tajos gados, un ar to palīdzību izveidoto instrumentu daudzveidīgumu, ir vajadzīga katra atsevišķā instrumenta specifikācija. Tomēr formulējums “laiku pa laikam” šķiet neatbilstošs. |
| --- | --- |

2.10

Atbilstoši nospraustajam mērķim ar šo regulu groza iepriekšējo, 1.pielikumā minēto regulu atsevišķas daļas. Saistībā ar lielo regulu skaitu, kas tika izdotas 90-tajos gados, un ar to palīdzību izveidoto instrumentu daudzveidīgumu, ir vajadzīga katra atsevišķā instrumenta specifikācija. Tomēr formulējums “laiku pa laikam” šķiet neatbilstošs.

11. pants — Stāšanās spēkā

| 2.11 | Komitejai nav komentāru par šo pantu. |
| --- | --- |

2.11

Komitejai nav komentāru par šo pantu.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1 | Iesniegtais regulas projekts par pieeju Kopienas ārējai palīdzībai atbilst pastāvošajai donororganizāciju doktrīnai un zināmajai Kopienas iestāžu un dalībvalstu nostājai. Pēc Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas domām, tas nav ne nepiemēroti, ne arī atstāj negatīvu ietekmi uz Eiropas Savienības attīstības sadarbību vai ārējo darbību. Gluži pretēji, Komiteja uzskata, ka šādā veidā var stiprināt Kopienas sadarbības efektivitāti un tā sauktos trīs “K”, t.i., koherenci, komplementaritāti un koordināciju. |
| --- | --- |

3.1

Iesniegtais regulas projekts par pieeju Kopienas ārējai palīdzībai atbilst pastāvošajai donororganizāciju doktrīnai un zināmajai Kopienas iestāžu un dalībvalstu nostājai. Pēc Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas domām, tas nav ne nepiemēroti, ne arī atstāj negatīvu ietekmi uz Eiropas Savienības attīstības sadarbību vai ārējo darbību. Gluži pretēji, Komiteja uzskata, ka šādā veidā var stiprināt Kopienas sadarbības efektivitāti un tā sauktos trīs “K”, t.i., koherenci, komplementaritāti un koordināciju.

| 3.2 | Komiteja tomēr vēlētos uzsvērt dažus pamata apsvērumus un ieteikt priekšlikumus attiecībā uz noteiktiem aspektiem, kurus šajā regulā vajadzētu atspoguļot noteiktāk un precīzāk: |
| --- | --- |

3.2

Komiteja tomēr vēlētos uzsvērt dažus pamata apsvērumus un ieteikt priekšlikumus attiecībā uz noteiktiem aspektiem, kurus šajā regulā vajadzētu atspoguļot noteiktāk un precīzāk:

| 3.3 | Vajadzētu pastiprināti izcelt aktīvo lomu, kas jāspēlē saņēmējvalstīm kā nozīmīgām savas attīstības veicinātājām. Atceļot palīdzības piesaistīšanu nosacījumiem, tās nedrīkst nonākt neizdevīgā situācijā. Jebkurā gadījumā jāveicina lielāka šo valstu iesaistīšanās, kā tas jau ticis prasīts augstāk minētajos starptautiskajos dokumentos un Kopienas iestāžu atzinumos. Neskatoties uz iepriekš teikto, saņēmējvalstīm tomēr jāpieturas pie caurskatāmības, vienlīdzības, savstarpējas atzīšanas un proporcionalitātes principu ievērošanas, veicot iepirkuma procedūru. |
| --- | --- |

3.3

Vajadzētu pastiprināti izcelt aktīvo lomu, kas jāspēlē saņēmējvalstīm kā nozīmīgām savas attīstības veicinātājām. Atceļot palīdzības piesaistīšanu nosacījumiem, tās nedrīkst nonākt neizdevīgā situācijā. Jebkurā gadījumā jāveicina lielāka šo valstu iesaistīšanās, kā tas jau ticis prasīts augstāk minētajos starptautiskajos dokumentos un Kopienas iestāžu atzinumos. Neskatoties uz iepriekš teikto, saņēmējvalstīm tomēr jāpieturas pie caurskatāmības, vienlīdzības, savstarpējas atzīšanas un proporcionalitātes principu ievērošanas, veicot iepirkuma procedūru.

| 3.4 | Lai šīs regulas piemērošana būtu vēl ietekmīgāka un efektīvāka, ir padziļināti jāanalizē Kopienas palīdzības piešķiršanas process saistībā ar piegādes izmaksām, reālajām transporta izmaksām un resursu nodrošināšanu, lai vēl precīzāk izstrādātu sistēmas nepilnīgās un vājās vietas. Kaut arī šīs regulas jēga un noteikumi domāti vienkāršošanai un uzlabojumiem, Komiteja tomēr ir nobažījusies par to, ka varētu tikt noteikti jauni, “stīvi” priekšraksti, kas palielinātu birokrātiju un kavētu ātru Kopienas palīdzības sniegšanu. |
| --- | --- |

3.4

Lai šīs regulas piemērošana būtu vēl ietekmīgāka un efektīvāka, ir padziļināti jāanalizē Kopienas palīdzības piešķiršanas process saistībā ar piegādes izmaksām, reālajām transporta izmaksām un resursu nodrošināšanu, lai vēl precīzāk izstrādātu sistēmas nepilnīgās un vājās vietas. Kaut arī šīs regulas jēga un noteikumi domāti vienkāršošanai un uzlabojumiem, Komiteja tomēr ir nobažījusies par to, ka varētu tikt noteikti jauni, “stīvi” priekšraksti, kas palielinātu birokrātiju un kavētu ātru Kopienas palīdzības sniegšanu.

| 3.5 | Regulas pamatā jābūt starptautisko sociālās un vides aizsardzības standartu saglabāšanai un nevienā regulas nosacījumā nedrīkst veicināt darba, sociālā un vides dempinga praksi. Partneru aktīvās lomas respektēšana Kopienas palīdzības saņēmējvalstīs un partnerības koncepcijas veicināšana nekādā ziņā nedrīkst negatīvi ietekmēt citu darba, vides un sociālo priekšrakstu ievērošanu. Regulas projekta 4.pantā vajadzētu īpaši uzsvērt šo aspektu. |
| --- | --- |

3.5

Regulas pamatā jābūt starptautisko sociālās un vides aizsardzības standartu saglabāšanai un nevienā regulas nosacījumā nedrīkst veicināt darba, sociālā un vides dempinga praksi. Partneru aktīvās lomas respektēšana Kopienas palīdzības saņēmējvalstīs un partnerības koncepcijas veicināšana nekādā ziņā nedrīkst negatīvi ietekmēt citu darba, vides un sociālo priekšrakstu ievērošanu. Regulas projekta 4.pantā vajadzētu īpaši uzsvērt šo aspektu.

| 3.6 | Pārāk lielā Kopienas nosacījumiem piesaistītās palīdzības nozīme tiek vienprātīgi uzskatīta par vienu no prevalējošā attīstības sadarbības modeļa trūkumiem, kurā “donoru” precēm un pakalpojumiem tiek dota priekšroka, līdz ar ko tika mazināta tā efektivitāte un ticamība. Tomēr palīdzības piesaistīšanas nosacījumiem atcelšana nenozīmē šī modeļa pastāvēšanas beigas, bet gan to, ka tas jāuztver kā instruments, kā līdzeklis, lai panāktu lielāku efektu par zemākām izmaksām. Šajā ziņā lielāka saņēmējvalstu iesaistīšanās ir būtiski svarīga, lai tās ņemtu savu attīstību atkal savās rokās un veicinātu visdažādāko sociālās nozares organizāciju un darba devēju un darbinieku apvienību piedalīšanos šajā procesā |
| --- | --- |

3.6

Pārāk lielā Kopienas nosacījumiem piesaistītās palīdzības nozīme tiek vienprātīgi uzskatīta par vienu no prevalējošā attīstības sadarbības modeļa trūkumiem, kurā “donoru” precēm un pakalpojumiem tiek dota priekšroka, līdz ar ko tika mazināta tā efektivitāte un ticamība. Tomēr palīdzības piesaistīšanas nosacījumiem atcelšana nenozīmē šī modeļa pastāvēšanas beigas, bet gan to, ka tas jāuztver kā instruments, kā līdzeklis, lai panāktu lielāku efektu par zemākām izmaksām. Šajā ziņā lielāka saņēmējvalstu iesaistīšanās ir būtiski svarīga, lai tās ņemtu savu attīstību atkal savās rokās un veicinātu visdažādāko sociālās nozares organizāciju un darba devēju un darbinieku apvienību piedalīšanos šajā procesā

Briselē, 2004. gada 15. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

prezidente

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  COM(2004) 101 galīgā red. 10.2.2004.

1

(2)  Pašlaik ir grūti noteikt precīzu beigu datumu procesam, ar kuru EAF tiks iekļauts Kopienas budžetā.

2

(3)  Skat. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu par tēmu “Cilvēktiesības darba vietā”, ziņojuma sniedzēji: Putzhammer un Gafo Fernández kungi, OV. C 260, datums: 17.9.2001, 79-85.lpp., kā arī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu par tēmu “Vispārīgā atvieglojumu sistēma (VAS)”, Ziņojuma sniedzējs: Pezzini kungs, OV C 112, 30.4.2004.

3

---

| 28.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 157/102 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 157/102

---

Eiropas Ekonomikas un Sociālo lietu Komitejas Atzinums par Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam: ilgtspējīga lauksaimniecības modeļa izveide eiropā jaunās kopējās lauksaimniecības politikas (klp) rezultātā — cukura sektora reforma

COM(2004) 499 final

(2005/C 157/19)

Komisija saskaņā ar EK līguma 262. pantu, 2004. gada 15. jūlijā nolēma lūgt Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju sniegt atzinumu par šādu dokumentu:

Komisijas paziņojums Eiropas Padomei un Parlamentam: ilgtspējīga lauksaimniecības modeļa izveide Eiropā jaunās kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) rezultātā — cukura sektora reforma Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa, kurai tika uzdots sagatavot darbu, pieņēma savu atzinumu 2004. gada 16. novembrī. (Ziņojuma sniedzējs: BASTIAN kungs, līdzziņotājs: STRASSER kungs).

Komiteja tās 413. plenārajā sesijā 2004. gada 15. un 16. decembrī (15. decembra sēdē) ar 137 balsīm par, 21 balsīm pret, 11 balsīm atturoties, pieņēma šādu atzinumu:

1.   Ievads

| 1.1 | Divdesmit viena Eiropas Savienības valsts audzē cukurbietes. Francijas un Spānijas aizjūras departamenti ir nenozīmīgi cukurniedru audzētāji (280 000 tonnas). Kopā Eiropā saražo 17 — 20 milj. tonnu cukura gadā, kamēr Eiropas cukura patēriņš aprēķināts 16 milj. tonnu gadā. |
| --- | --- |

1.1

Divdesmit viena Eiropas Savienības valsts audzē cukurbietes. Francijas un Spānijas aizjūras departamenti ir nenozīmīgi cukurniedru audzētāji (280 000 tonnas). Kopā Eiropā saražo 17 — 20 milj. tonnu cukura gadā, kamēr Eiropas cukura patēriņš aprēķināts 16 milj. tonnu gadā.

| 1.2 | Cukurbietes, kas ietilpst augu sekā, 350 000 lauksaimnieki audzē 2,2 milj. ha platībā (t.i., apmēram 6 ha cukurbiešu uz vienu audzētāju). Cukurbietes tiek pārstrādātas 200 cukurfabrikās, kurās ir tieši nodarbināti 60 000 darbinieki. |
| --- | --- |

1.2

Cukurbietes, kas ietilpst augu sekā, 350 000 lauksaimnieki audzē 2,2 milj. ha platībā (t.i., apmēram 6 ha cukurbiešu uz vienu audzētāju). Cukurbietes tiek pārstrādātas 200 cukurfabrikās, kurās ir tieši nodarbināti 60 000 darbinieki.

| 1.3 | Eiropas Savienībā ražo arī 500 000 tonnas izoglikozes un 250 000 tonnu inulīna sīrupa, kā arī pārstrādā cukurniedru jēlcukuru (lielākā tā daļa — 1,5 milj.t. — tiek importēta no ĀKK (1)) |
| --- | --- |

1.3

Eiropas Savienībā ražo arī 500 000 tonnas izoglikozes un 250 000 tonnu inulīna sīrupa, kā arī pārstrādā cukurniedru jēlcukuru (lielākā tā daļa — 1,5 milj.t. — tiek importēta no ĀKK (1))

| 1.4 | Cukura, izoglikozes un inulīna sīrupa sektorā no regulas 1785/81 izrietošās ražošanas kvotu sistēmas termiņš ir vairākas reizes pagarināts. Pēdējā pagarināšana 2001. gadā aptvēra piecus finanšu gadus — no 2001./2002. gada līdz 2005./2006. gadam. Ar šo regulu (Nr.1260/2001) tika izdarīti vairāki būtiski grozījumi iepriekšējā regulā, tajā skaitā iekļauta cenu noteikšana līdz 2006. gada 30. jūnijam, uzglabāšanas sistēmas atcelšana, cukura pārprodukcijas uzglabāšanas finansējuma pārtraukšana, kvotu apjoma samazināšana līdz 115 000 tonnām un prasība cukurbiešu audzētājiem un cukura ražotājiem segt visu atlīdzību par cukura ražošanu ķīmiskās rūpniecības vajadzībām. |
| --- | --- |

1.4

Cukura, izoglikozes un inulīna sīrupa sektorā no regulas 1785/81 izrietošās ražošanas kvotu sistēmas termiņš ir vairākas reizes pagarināts. Pēdējā pagarināšana 2001. gadā aptvēra piecus finanšu gadus — no 2001./2002. gada līdz 2005./2006. gadam. Ar šo regulu (Nr.1260/2001) tika izdarīti vairāki būtiski grozījumi iepriekšējā regulā, tajā skaitā iekļauta cenu noteikšana līdz 2006. gada 30. jūnijam, uzglabāšanas sistēmas atcelšana, cukura pārprodukcijas uzglabāšanas finansējuma pārtraukšana, kvotu apjoma samazināšana līdz 115 000 tonnām un prasība cukurbiešu audzētājiem un cukura ražotājiem segt visu atlīdzību par cukura ražošanu ķīmiskās rūpniecības vajadzībām.

| 1.5 | 2004. gada 14. jūlijā Komisija sniedza paziņojumu par cukura sektora reformu [COM(2004) 499 galīgā red.] kā tālāku soli ilgtspējīga lauksaimniecības modeļa Eiropā izveidē. |
| --- | --- |

1.5

2004. gada 14. jūlijā Komisija sniedza paziņojumu par cukura sektora reformu [COM(2004) 499 galīgā red.] kā tālāku soli ilgtspējīga lauksaimniecības modeļa Eiropā izveidē.

| 1.6 | Šajā dokumentā Komisija no 2005. gada 1. jūlija iesaka izdarīt radikālas cukura režīma, cenu un kvotu izmaiņas un vajadzības gadījumā 2008. gadā paredz sniegt turpmākus priekšlikumus par cenām un kvotām. Tādā veidā Komisija cenšas salāgot cukura režīmu ar KLP reformu, padarīt Eiropas cukura tirgu mazāk pievilcīgu importam, būtiski samazināt kvotu ietvaros ražotā cukura, par kuru saņemti atmaksājumi, eksportu un atcelt atmaksājumus par tā cukura ražošanu, kas tiek pārdots ķīmiskajai rūpniecībai. |
| --- | --- |

1.6

Šajā dokumentā Komisija no 2005. gada 1. jūlija iesaka izdarīt radikālas cukura režīma, cenu un kvotu izmaiņas un vajadzības gadījumā 2008. gadā paredz sniegt turpmākus priekšlikumus par cenām un kvotām. Tādā veidā Komisija cenšas salāgot cukura režīmu ar KLP reformu, padarīt Eiropas cukura tirgu mazāk pievilcīgu importam, būtiski samazināt kvotu ietvaros ražotā cukura, par kuru saņemti atmaksājumi, eksportu un atcelt atmaksājumus par tā cukura ražošanu, kas tiek pārdots ķīmiskajai rūpniecībai.

| 1.7 | Komisija iesaka apvienot A un B kvotas vienā kvotā un samazināt cukura kvotas apjomu par 1,3 milj. tonnu un par tālākiem 500 000 tonnu gadā nākamajos trīs gados (tādā veidā nodrošinot vispārīgu samazināšanu par 2,8 milj. tonnu jeb 16 %). |
| --- | --- |

1.7

Komisija iesaka apvienot A un B kvotas vienā kvotā un samazināt cukura kvotas apjomu par 1,3 milj. tonnu un par tālākiem 500 000 tonnu gadā nākamajos trīs gados (tādā veidā nodrošinot vispārīgu samazināšanu par 2,8 milj. tonnu jeb 16 %).

| 1.8 | Paralēli šai cukura kvotu samazināšanai Komisija iesaka palielināt izoglikozes kvotas par 100 000 tonnām gadā trīs gadus (t.i., palielinājums par 60 %) un saglabāt inulīna kvotas. |
| --- | --- |

1.8

Paralēli šai cukura kvotu samazināšanai Komisija iesaka palielināt izoglikozes kvotas par 100 000 tonnām gadā trīs gadus (t.i., palielinājums par 60 %) un saglabāt inulīna kvotas.

| 1.9 | Lai nodrošinātu cukura sektora pārstrukturēšanu, kuru Komisija uzskata par nepieciešamu, tā iesaka padarīt kvotas brīvi pārnesamas Eiropas līmenī. Komisija paredz arī līdzfinansējuma shēmas iespēju ar dalībvalstīm, piešķirot palīdzību — € 250 par kvotētā cukura tonnu tiem cukura ražotajiem, kas nespēj pārdot savas kvotas un vēlas pārtraukt cukura ražošanu. Šis palīdzības mērķis būtu atvieglot attiecīgajiem cukura ražotājiem viņu saistību izpildi sociālajā un vides jomā. |
| --- | --- |

1.9

Lai nodrošinātu cukura sektora pārstrukturēšanu, kuru Komisija uzskata par nepieciešamu, tā iesaka padarīt kvotas brīvi pārnesamas Eiropas līmenī. Komisija paredz arī līdzfinansējuma shēmas iespēju ar dalībvalstīm, piešķirot palīdzību — € 250 par kvotētā cukura tonnu tiem cukura ražotajiem, kas nespēj pārdot savas kvotas un vēlas pārtraukt cukura ražošanu. Šis palīdzības mērķis būtu atvieglot attiecīgajiem cukura ražotājiem viņu saistību izpildi sociālajā un vides jomā.

| 1.10 | Komisija iesaka ieviest privātās uzglabāšanas sistēmu (2) un obligātu kvotētā cukura pārcelšanas mehānismu, ar ko aizvietot intervences režīmu un deklasifikācijas mehānismu. Šī priekšlikuma mērķis ir garantēt cenas, pateicoties līdzsvarotam tirgum, un nodrošināt saistību ievērošanu PTO ietvaros. |
| --- | --- |

1.10

Komisija iesaka ieviest privātās uzglabāšanas sistēmu (2) un obligātu kvotētā cukura pārcelšanas mehānismu, ar ko aizvietot intervences režīmu un deklasifikācijas mehānismu. Šī priekšlikuma mērķis ir garantēt cenas, pateicoties līdzsvarotam tirgum, un nodrošināt saistību ievērošanu PTO ietvaros.

| 1.11 | Attiecība uz cenām Komisija iesaka aizvietot cukura intervences cenu ar salīdzināmo cenu, kas kalpos, lai aprēķinātu minimālo importa cenu no ĀKK (Āfrikas, Karību un Klusā okeāna valstīm) un mazāk attīstītajam valstīm (MAV), kā arī ierosinās privātās uzglabāšanas pasākumus un jebkura pārsniegtā apjoma pārcelšanu uz nākamo gadu. Oficiāli noteiktā atbalsta cenas tiktu samazinātas divos posmos. Šajā nolūkā Komisija ierosina noteikt salīdzināmo cenu €506 par baltā cukura tonnu 2005./2006. gadā un 2006./2007. gadā, un €421 par tonnu 2007./2008. gadā, ar ko aizvietot pašreizējo intervences cenu €631,9 par tonnu un svērto A+B tirgus cenu, kuru Komisija aprēķinājusi € 655 apjomā. |
| --- | --- |

1.11

Attiecība uz cenām Komisija iesaka aizvietot cukura intervences cenu ar salīdzināmo cenu, kas kalpos, lai aprēķinātu minimālo importa cenu no ĀKK (Āfrikas, Karību un Klusā okeāna valstīm) un mazāk attīstītajam valstīm (MAV), kā arī ierosinās privātās uzglabāšanas pasākumus un jebkura pārsniegtā apjoma pārcelšanu uz nākamo gadu. Oficiāli noteiktā atbalsta cenas tiktu samazinātas divos posmos. Šajā nolūkā Komisija ierosina noteikt salīdzināmo cenu €506 par baltā cukura tonnu 2005./2006. gadā un 2006./2007. gadā, un €421 par tonnu 2007./2008. gadā, ar ko aizvietot pašreizējo intervences cenu €631,9 par tonnu un svērto A+B tirgus cenu, kuru Komisija aprēķinājusi € 655 apjomā.

| 1.11.1 | Vienlaicīgi cukurbiešu, kam piemēro A+B kvotu, minimālā svērtā cena kristos no pašreizējiem €43,6 tonnā uz €32,8 tonnā 2005./2006. gadā un 2006./2007. gadā (-25 %), un uz €27,4 tonnā 2007./2008. gadā (-37 %). Cukurbiešu bāzes cena pašreizēja brīdī ir €47,67 tonnā. Komiteja uzskata, ka cenu pazemināšanās dažās dalībvalstīs ir lielāka nekā citās atšķirīgo A un B kvotu likmju dēļ. |
| --- | --- |

1.11.1

Vienlaicīgi cukurbiešu, kam piemēro A+B kvotu, minimālā svērtā cena kristos no pašreizējiem €43,6 tonnā uz €32,8 tonnā 2005./2006. gadā un 2006./2007. gadā (-25 %), un uz €27,4 tonnā 2007./2008. gadā (-37 %). Cukurbiešu bāzes cena pašreizēja brīdī ir €47,67 tonnā. Komiteja uzskata, ka cenu pazemināšanās dažās dalībvalstīs ir lielāka nekā citās atšķirīgo A un B kvotu likmju dēļ.

| 1.11.2 | Komisija uzskata, ka līdz 60 % ienākumu, kas zaudēti kvotēto cukurbiešu svērtās cenas krišanās rezultātā, jākompensē ar tiešu atbalstu ienākumiem, kas nošķirts no ražošanas (saskaņā ar 2003. gada ĀKK reformas noteikumiem). |
| --- | --- |

1.11.2

Komisija uzskata, ka līdz 60 % ienākumu, kas zaudēti kvotēto cukurbiešu svērtās cenas krišanās rezultātā, jākompensē ar tiešu atbalstu ienākumiem, kas nošķirts no ražošanas (saskaņā ar 2003. gada ĀKK reformas noteikumiem).

| 1.11.3 | Pēc Komisijas aprēķiniem nošķirtās kompensācijas budžeta izmaksas ir 895 miljoni eiru 2005./2006. gadā un 2006./2007. gadā un 1,340 miljardi eiru no 2007./2008. gada. |
| --- | --- |

1.11.3

Pēc Komisijas aprēķiniem nošķirtās kompensācijas budžeta izmaksas ir 895 miljoni eiru 2005./2006. gadā un 2006./2007. gadā un 1,340 miljardi eiru no 2007./2008. gada.

| 1.12 | Komisija ierosina atcelt cukura ražošanas atmaksājumus ķīmiskās un farmaceitiskās rūpniecības vajadzībām (3) un atļaut šīm rūpniecības nozarēm saņemt C cukura piegādes, kā tas notiek alkohola un rauga ražošanas sektorā. |
| --- | --- |

1.12

Komisija ierosina atcelt cukura ražošanas atmaksājumus ķīmiskās un farmaceitiskās rūpniecības vajadzībām (3) un atļaut šīm rūpniecības nozarēm saņemt C cukura piegādes, kā tas notiek alkohola un rauga ražošanas sektorā.

| 1.13 | Ņemot vērā attiecības ar cukura piegādātajiem no ĀKK uz atvieglotiem noteikumiem, Komisija ierosina virzīt ĀKK cukura protokolu, kurā apspriestas importa kvotas, tomēr samazinot garantēto cenu, kas atbilst cukurbiešu cenas samazināšanai. Komisija iesaka uzsākt dialogu ar ĀKK valstīm, lai palīdzētu tām pielāgoties jaunajiem noteikumiem, pamatojoties uz darbības plānu, kas jāiesniedz līdz 2004. gada beigām. |
| --- | --- |

1.13

Ņemot vērā attiecības ar cukura piegādātajiem no ĀKK uz atvieglotiem noteikumiem, Komisija ierosina virzīt ĀKK cukura protokolu, kurā apspriestas importa kvotas, tomēr samazinot garantēto cenu, kas atbilst cukurbiešu cenas samazināšanai. Komisija iesaka uzsākt dialogu ar ĀKK valstīm, lai palīdzētu tām pielāgoties jaunajiem noteikumiem, pamatojoties uz darbības plānu, kas jāiesniedz līdz 2004. gada beigām.

| 1.13.1 | Komisija ierosina pārtraukt palīdzības sniegšanu no ĀKK valstīm un Francijas aizjūras departamentiem ievestā cukura pārstrādei un savlaicīgi atcelt Maksimālās apgādes vajadzību koncepciju. |
| --- | --- |

1.13.1

Komisija ierosina pārtraukt palīdzības sniegšanu no ĀKK valstīm un Francijas aizjūras departamentiem ievestā cukura pārstrādei un savlaicīgi atcelt Maksimālās apgādes vajadzību koncepciju.

| 1.14 | Attiecībā uz mazāk attīstītajām valstīm (MAV) Komisijai nav ierosinājumu par importa līmeņu administrēšanu. Tā pieprasa, lai no MAV ievestā cukura cena nebūtu zemāka par minimālo cenu cukuram no ĀKK. Attiecībā uz Balkānu valstīm Komisija plāno apspriest importa kvotu. Sākot no 2009. gada iniciatīvas “visu, izņemot ieročus” iniciatīvas ietvaros cukurs no 49 vismazāk attīstītajām valstīm varēs nokļūt bez muitas un kvotām Eiropas tirgū. |
| --- | --- |

1.14

Attiecībā uz mazāk attīstītajām valstīm (MAV) Komisijai nav ierosinājumu par importa līmeņu administrēšanu. Tā pieprasa, lai no MAV ievestā cukura cena nebūtu zemāka par minimālo cenu cukuram no ĀKK. Attiecībā uz Balkānu valstīm Komisija plāno apspriest importa kvotu. Sākot no 2009. gada iniciatīvas “visu, izņemot ieročus” iniciatīvas ietvaros cukurs no 49 vismazāk attīstītajām valstīm varēs nokļūt bez muitas un kvotām Eiropas tirgū.

2.   Vispārīgas piezīmes

| 2.1 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atzīmē, ka izmaiņas un pielāgošanās Kopējai tirgus organizācijai (KTO) cukura jomā ir kļuvušas nepieciešamas, saistībā ar:






  — | 2001. gada iniciatīvu “Visu, izņemot ieročus” kas vērsta uz mazāk attīstītajām valstīm (MAV), un kuras ietekmi uz cukuru Komisija tajā laikā pienācīgi nenovērtēja; |
| --- | --- | --- |

2.1

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atzīmē, ka izmaiņas un pielāgošanās Kopējai tirgus organizācijai (KTO) cukura jomā ir kļuvušas nepieciešamas, saistībā ar:

—

2001. gada iniciatīvu “Visu, izņemot ieročus” kas vērsta uz mazāk attīstītajām valstīm (MAV), un kuras ietekmi uz cukuru Komisija tajā laikā pienācīgi nenovērtēja;

| — | vispārīgo atvērtāku Eiropas lauksaimniecības tirgu veidošanās tendenci Pasaules Tirdzniecības organizācijas sarunu rezultātā |
| --- | --- |

—

vispārīgo atvērtāku Eiropas lauksaimniecības tirgu veidošanās tendenci Pasaules Tirdzniecības organizācijas sarunu rezultātā

| — | draudiem Eiropas cukura eksportam, kas rodas no PTO Cukura speciālistu grupas un Dohas raunda tirdzniecības sarunām, |
| --- | --- |

—

draudiem Eiropas cukura eksportam, kas rodas no PTO Cukura speciālistu grupas un Dohas raunda tirdzniecības sarunām,

| — | kopējās lauksaimniecības politikas reformu. |
| --- | --- |

—

kopējās lauksaimniecības politikas reformu.

Tādēļ pašlaik netiek vērtēta reformas nepieciešamība, bet gan tas, kāda reforma ir nepieciešama, tās apjoms un spēkā stāšanās brīdis.

| 2.2. | Komisija atbalsta radikālu izmaiņu izdarīšanu cukura regulā. Savu ierosinājumu tā pamato, uzsverot, ka pašreizējais režīms tiek kritizēts par “konkurences trūkumu, tirgus izkropļošanu, augsto cenu patērētājiem un lietotājiem untā ietekmi uz pasaules tirgu īpaši saistībā ar attīstības valstīm” dēļ. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja nožēlo, ka Komisija balstās uz šāda veida vispārīgu kritiku, nemeklējot tam apstiprinājumu nopietnos pētījumos. Šajā saistībā Komiteja norāda uz savu 2000. gada 30.novembra atzinumu (4). |
| --- | --- |

2.2.

Komisija atbalsta radikālu izmaiņu izdarīšanu cukura regulā. Savu ierosinājumu tā pamato, uzsverot, ka pašreizējais režīms tiek kritizēts par “konkurences trūkumu, tirgus izkropļošanu, augsto cenu patērētājiem un lietotājiem untā ietekmi uz pasaules tirgu īpaši saistībā ar attīstības valstīm” dēļ. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja nožēlo, ka Komisija balstās uz šāda veida vispārīgu kritiku, nemeklējot tam apstiprinājumu nopietnos pētījumos. Šajā saistībā Komiteja norāda uz savu 2000. gada 30.novembra atzinumu (4).

| 2.3 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja konstatē, ka Komisijas priekšlikums lielā mērā aizsteidzas priekšā starptautiskajiem termiņiem un ierobežo PTO sarunu mandātu. Tas nav saprātīgi un kaitē ES cukura rūpniecības likumīgo interešu aizsardzībai un tās piegādātajiem, kas saņem atvieglojumus. Bez tam tas nedod Komisijai iespēju risināt ar cukuru saistītos jautājumus, kas ir ārpus kvotu sistēmas. |
| --- | --- |

2.3

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja konstatē, ka Komisijas priekšlikums lielā mērā aizsteidzas priekšā starptautiskajiem termiņiem un ierobežo PTO sarunu mandātu. Tas nav saprātīgi un kaitē ES cukura rūpniecības likumīgo interešu aizsardzībai un tās piegādātajiem, kas saņem atvieglojumus. Bez tam tas nedod Komisijai iespēju risināt ar cukuru saistītos jautājumus, kas ir ārpus kvotu sistēmas.

| 2.4 | EESK ir nobažījusies par ietekmi, kādu ierosinātā cenu un kvotu samazināšana atstās uz ES cukurbiešu audzēšanas un cukura ražošanas līmeni, daudzu ģimenes saimniecību ienākumiem, cukura sektora rūpniecības un tirdzniecības aktivitāšu ilgtspēju, nodarbinātību cukura rūpniecības sektorā un laukos un daudzfunkcionalitāti, un arī mazāk labvēlīgiem vai perifērijas reģioniem un jaunajām dalībvalstīm, kur nepieciešamas lielākas investīcijas restrukturizācijā. EESK šaubās par to, vai Komisijas reformas priekšlikumi atbilst Eiropas lauksaimniecības modelim, daudzfunkcionālajai pieejai un ilgtspējības principam, kā vienprātīgi noteikusi Luksemburgas Eiropadome 1997. gada decembrī (5). EESK arī uzskata, ka reformas priekšlikums ir pretrunā ar Lisabonas stratēģiju, kurā kā viens no tās mērķiem uzsvērta darbavietu radīšana. |
| --- | --- |

2.4

EESK ir nobažījusies par ietekmi, kādu ierosinātā cenu un kvotu samazināšana atstās uz ES cukurbiešu audzēšanas un cukura ražošanas līmeni, daudzu ģimenes saimniecību ienākumiem, cukura sektora rūpniecības un tirdzniecības aktivitāšu ilgtspēju, nodarbinātību cukura rūpniecības sektorā un laukos un daudzfunkcionalitāti, un arī mazāk labvēlīgiem vai perifērijas reģioniem un jaunajām dalībvalstīm, kur nepieciešamas lielākas investīcijas restrukturizācijā. EESK šaubās par to, vai Komisijas reformas priekšlikumi atbilst Eiropas lauksaimniecības modelim, daudzfunkcionālajai pieejai un ilgtspējības principam, kā vienprātīgi noteikusi Luksemburgas Eiropadome 1997. gada decembrī (5). EESK arī uzskata, ka reformas priekšlikums ir pretrunā ar Lisabonas stratēģiju, kurā kā viens no tās mērķiem uzsvērta darbavietu radīšana.

| 2.5 | EESK lūdz Komisiju veikt detalizētu un pārbaudāmu pētījumu par reģioniem, kuros tiks apdraudēta cukurbiešu audzēšana un cukura rūpniecība, un izpētīt, cik tiešas un netiešas darbavietas pavisam būs apdraudētas lauksaimniecības un rūpniecības sektorā. Komisijas sniegtajā ietekmes novērtējumā par iepriekšējo gadu nav sniegta vajadzīgā informācija. |
| --- | --- |

2.5

EESK lūdz Komisiju veikt detalizētu un pārbaudāmu pētījumu par reģioniem, kuros tiks apdraudēta cukurbiešu audzēšana un cukura rūpniecība, un izpētīt, cik tiešas un netiešas darbavietas pavisam būs apdraudētas lauksaimniecības un rūpniecības sektorā. Komisijas sniegtajā ietekmes novērtējumā par iepriekšējo gadu nav sniegta vajadzīgā informācija.

| 2.6 | EESK netic, ka Komisijas reformas scenārijs — tirgus līdzsvara nodrošināšana, samazinot cenas — var sasniegt mērķi. Ilgtermiņā šī scenārija rezultātā arī netiks saglabāta plaša Eiropas cukurbiešu audzēšana un spēcīga cukura rūpniecība. Tas neatbalsta arī Eiropas saistības pret attīstības valstīm, kas piegādā cukuru uz atvieglotiem noteikumiem. Faktiski šī cenu pazemināšana nozīmēs cukura ražotāju skaita samazināšanos gan Eiropā, gan attīstības valstīs un ievērojami vājinās izdzīvojušo ražotāju pozīciju. Vienlaicīgi Brazīlijai tiks dota iespēja palielināt savu daļu pasaules tirgū, un no 2008./2009. gada tā arī spēs netieši eksportēt aizvien vairāk cukura ar maiņas (SWAP) (6) (trīsdaļīgas tirdzniecības) darījumu sistēmas palīdzību ar mazāk attīstītajām valstīm, kuru pašu sociālā un lauku attīstība no tā neko neiegūs. |
| --- | --- |

2.6

EESK netic, ka Komisijas reformas scenārijs — tirgus līdzsvara nodrošināšana, samazinot cenas — var sasniegt mērķi. Ilgtermiņā šī scenārija rezultātā arī netiks saglabāta plaša Eiropas cukurbiešu audzēšana un spēcīga cukura rūpniecība. Tas neatbalsta arī Eiropas saistības pret attīstības valstīm, kas piegādā cukuru uz atvieglotiem noteikumiem. Faktiski šī cenu pazemināšana nozīmēs cukura ražotāju skaita samazināšanos gan Eiropā, gan attīstības valstīs un ievērojami vājinās izdzīvojušo ražotāju pozīciju. Vienlaicīgi Brazīlijai tiks dota iespēja palielināt savu daļu pasaules tirgū, un no 2008./2009. gada tā arī spēs netieši eksportēt aizvien vairāk cukura ar maiņas (SWAP) (6) (trīsdaļīgas tirdzniecības) darījumu sistēmas palīdzību ar mazāk attīstītajām valstīm, kuru pašu sociālā un lauku attīstība no tā neko neiegūs.

| 2.7 | EESK uzskata, ka šādas cukura KTO (kopējā tirgus organizācijas) reforma būs izdevīga tikai nedaudzām valstīm, pirmām kārtām Brazīlijai. Šajā saistībā Komiteja vēlētos uzsvērt, ka cukura ražošana Brazīlijā, kuru lielā mērā atbalsta šīs valsts bioetanola un monetārā politika, ir pakļauta nepieņemamiem sociālajiem, vides un zemes īpašumtiesību noteikumiem, bet, neskatoties uz to, ļauj Brazīlijai nodrošināt ārkārtīgi zemas ražošanas izmaksas un līdz ar to zemās cenas pasaules tirgū. |
| --- | --- |

2.7

EESK uzskata, ka šādas cukura KTO (kopējā tirgus organizācijas) reforma būs izdevīga tikai nedaudzām valstīm, pirmām kārtām Brazīlijai. Šajā saistībā Komiteja vēlētos uzsvērt, ka cukura ražošana Brazīlijā, kuru lielā mērā atbalsta šīs valsts bioetanola un monetārā politika, ir pakļauta nepieņemamiem sociālajiem, vides un zemes īpašumtiesību noteikumiem, bet, neskatoties uz to, ļauj Brazīlijai nodrošināt ārkārtīgi zemas ražošanas izmaksas un līdz ar to zemās cenas pasaules tirgū.

| 2.8 | Šī iemesla dēļ EESK nesaprot, kādēļ Komisija nepieņēma ideju apspriest atvieglotā importa kvotas ar MAV, kā šīs valstis lūdz. Tādējādi būtu iespējams apmierināt nabadzīgāko attīstības valstu intereses mērķtiecīgākā veidā un nodrošināt Eiropā līdzsvarotu tirgus apgādi par līdzsvarotām cenām. EESK vēlētos uzsvērt būtisku pretrunu Komisijas pieņemtajā viedoklī, kurā no vienas puses ir minēta iniciatīva “Visu, izņemot ieročus”, lai pamatotu radikālo cukura KTO reformu, bet no otras puses tajā atteikts pēc MAV lūguma rīkoties, lai pieņemtu atviegloto kvotu sistēmu. EESK uzskata, ka steidzami jānosaka importa kvotas no Balkānu valstīm |
| --- | --- |

2.8

Šī iemesla dēļ EESK nesaprot, kādēļ Komisija nepieņēma ideju apspriest atvieglotā importa kvotas ar MAV, kā šīs valstis lūdz. Tādējādi būtu iespējams apmierināt nabadzīgāko attīstības valstu intereses mērķtiecīgākā veidā un nodrošināt Eiropā līdzsvarotu tirgus apgādi par līdzsvarotām cenām. EESK vēlētos uzsvērt būtisku pretrunu Komisijas pieņemtajā viedoklī, kurā no vienas puses ir minēta iniciatīva “Visu, izņemot ieročus”, lai pamatotu radikālo cukura KTO reformu, bet no otras puses tajā atteikts pēc MAV lūguma rīkoties, lai pieņemtu atviegloto kvotu sistēmu. EESK uzskata, ka steidzami jānosaka importa kvotas no Balkānu valstīm

| 2.9 | EESK uzskata, ka ierosinātais cenu un kvotu pazeminājums pārsniedz PTO uzdevuma robežas un ir nozīmīgs solis pilnīgas cukura tirgus liberalizācijas virzienā. Šāda pieeja nevar nodrošināt cukurbiešu audzētājiem, cukura sektora darbiniekiem un Eiropas patērētājiem ilgtspējīgas nākotnes perspektīvas — neskatoties uz Komisijas pūliņiem pārliecināt mūs par pretējo. |
| --- | --- |

2.9

EESK uzskata, ka ierosinātais cenu un kvotu pazeminājums pārsniedz PTO uzdevuma robežas un ir nozīmīgs solis pilnīgas cukura tirgus liberalizācijas virzienā. Šāda pieeja nevar nodrošināt cukurbiešu audzētājiem, cukura sektora darbiniekiem un Eiropas patērētājiem ilgtspējīgas nākotnes perspektīvas — neskatoties uz Komisijas pūliņiem pārliecināt mūs par pretējo.

| 2.10 | EESK nevar piekrist Komisijas viedoklim, ka nozīmīgais cukura cenu pazeminājums būtībā būs izdevīgs patērētājiem (7). Tāpat kā iepriekšējo reformu laikā šādas izejmateriāla cenas samazinājums tikai nedaudz — ja vispār — būs jūtams tālāk. Tas vairāk attiecas uz pārstrādātajiem produktiem, piemēram, bezalkoholiskajiem dzērieniem un saldinātajiem produktiem (Eiropā 75 % cukura patērē ar pārstrādātajiem produktiem). Komiteja uzskata, ka Komisijai būtu uzmanīgi jānovērtē reformas ietekme uz cukuru saturošu preču cenām. |
| --- | --- |

2.10

EESK nevar piekrist Komisijas viedoklim, ka nozīmīgais cukura cenu pazeminājums būtībā būs izdevīgs patērētājiem (7). Tāpat kā iepriekšējo reformu laikā šādas izejmateriāla cenas samazinājums tikai nedaudz — ja vispār — būs jūtams tālāk. Tas vairāk attiecas uz pārstrādātajiem produktiem, piemēram, bezalkoholiskajiem dzērieniem un saldinātajiem produktiem (Eiropā 75 % cukura patērē ar pārstrādātajiem produktiem). Komiteja uzskata, ka Komisijai būtu uzmanīgi jānovērtē reformas ietekme uz cukuru saturošu preču cenām.

| 2.11 | EESK piekrīt ĀKK valstu bažām par reformas priekšlikuma nelabvēlīgo iespaidu uz ienākumiem un darbavietām tieši saistītajos ekonomikas sektoros, kā arī uz sociālā līdzsvara un attīstības perspektīvām šajās valstīs. |
| --- | --- |

2.11

EESK piekrīt ĀKK valstu bažām par reformas priekšlikuma nelabvēlīgo iespaidu uz ienākumiem un darbavietām tieši saistītajos ekonomikas sektoros, kā arī uz sociālā līdzsvara un attīstības perspektīvām šajās valstīs.

| 2.12 | EESK atzīst draudus Eiropas cukura eksportam. Tādēļ tā nesaprot, kādēļ kvotu Komisijas plānotajā kvotu samazinājumā 2005.-2009. gadam ietverts lielāks samazinājums nekā nepieciešams eksportam ar atmaksājumiem, balstoties uz pieņēmumu, ka ES zaudēs PTO paneļdiskusijā ar Brazīliju, Austrāliju un Taizemi. Gluži pretēji, EESK domā, ka Eiropas Savienībai būtu jāveic atbilstošas darbības, lai saglabātu visas eksporta iespējas, uz kādām tā pretendē un kādas tai pienākas saskaņā ar starptautiskiem līgumiem, tādēļ tai vajadzētu ierosināt mazāku cenu pazeminājumu. |
| --- | --- |

2.12

EESK atzīst draudus Eiropas cukura eksportam. Tādēļ tā nesaprot, kādēļ kvotu Komisijas plānotajā kvotu samazinājumā 2005.-2009. gadam ietverts lielāks samazinājums nekā nepieciešams eksportam ar atmaksājumiem, balstoties uz pieņēmumu, ka ES zaudēs PTO paneļdiskusijā ar Brazīliju, Austrāliju un Taizemi. Gluži pretēji, EESK domā, ka Eiropas Savienībai būtu jāveic atbilstošas darbības, lai saglabātu visas eksporta iespējas, uz kādām tā pretendē un kādas tai pienākas saskaņā ar starptautiskiem līgumiem, tādēļ tai vajadzētu ierosināt mazāku cenu pazeminājumu.

| 2.13 | EESK uzskata, ka Komisijai būtu jāierosina pasākumi, lai nodrošinātu alternatīvo tirgu attīstību, īpaši bioloģiskās degvielas sektorā, lai kompensētu eksporta un importa iniciatīvas, kuru rezultātā Eiropas ražotājiem ir mazāks noiets. |
| --- | --- |

2.13

EESK uzskata, ka Komisijai būtu jāierosina pasākumi, lai nodrošinātu alternatīvo tirgu attīstību, īpaši bioloģiskās degvielas sektorā, lai kompensētu eksporta un importa iniciatīvas, kuru rezultātā Eiropas ražotājiem ir mazāks noiets.

| 2.14 | Kopumā EESK uzskata, ka Komisija nav pilnībā novērtējusi tās ierosinājuma ietekmi, kuras rezultātā gan Eiropā, gan attīstības valstīs resursi masveidā pārvietotos no lauku sektora (lauksaimniecība un primārā pārstrāde) uz lielām starptautiskām pārtikas un mārketinga kompānijām. Tas iznīcinātu arī lielu Eiropas un ĀKK cukura rūpniecības daļu, un vienīgie ieguvēji faktiski būtu tikai Brazīlijas cukura ražošanā dominējošās latifundijas. Atsevišķos gadījumos pēdējās pārkāpj cilvēka pamattiesības, darba likumus (1998. gada ILO Starptautiskās konferences deklarācija (8)) un ilgtspējības principus (Amazones mežu izciršana). EESK uzskata, ka pieeja ES tirgum jānosaka atbilstoši sociālajām un vides normām. |
| --- | --- |

2.14

Kopumā EESK uzskata, ka Komisija nav pilnībā novērtējusi tās ierosinājuma ietekmi, kuras rezultātā gan Eiropā, gan attīstības valstīs resursi masveidā pārvietotos no lauku sektora (lauksaimniecība un primārā pārstrāde) uz lielām starptautiskām pārtikas un mārketinga kompānijām. Tas iznīcinātu arī lielu Eiropas un ĀKK cukura rūpniecības daļu, un vienīgie ieguvēji faktiski būtu tikai Brazīlijas cukura ražošanā dominējošās latifundijas. Atsevišķos gadījumos pēdējās pārkāpj cilvēka pamattiesības, darba likumus (1998. gada ILO Starptautiskās konferences deklarācija (8)) un ilgtspējības principus (Amazones mežu izciršana). EESK uzskata, ka pieeja ES tirgum jānosaka atbilstoši sociālajām un vides normām.

3.   Specifiskas piezīmes

| 3.1 | EESK atzīmē, ka Padomes vienprātīgi pieņemtā regula 1260/2001 saglabā spēku līdz 2006. gada 1. jūlijam, un tā kalpojusi par pamatu iestāšanās sarunām ar desmit jaunajām dalībvalstīm. Tādēļ Komiteja neizprot Komisijas ierosinājumu nevajadzīgi sasteigt reformu līdz 2005gada 1. jūlijam. Turklāt lauksaimnieki jau ir organizējuši augu seku 2005./2006. gadam, un dažās Eiropas valstīs pašlaik jau notiek cukurbiešu rudens sēja. Visbeidzot, lauksaimnieki un rūpnieki kopš 2001. gada ir veikuši lielas investīcijas, pieņemot, ka regula 1260/2001 paliks spēkā līdz tās beigu termiņam. |
| --- | --- |

3.1

EESK atzīmē, ka Padomes vienprātīgi pieņemtā regula 1260/2001 saglabā spēku līdz 2006. gada 1. jūlijam, un tā kalpojusi par pamatu iestāšanās sarunām ar desmit jaunajām dalībvalstīm. Tādēļ Komiteja neizprot Komisijas ierosinājumu nevajadzīgi sasteigt reformu līdz 2005gada 1. jūlijam. Turklāt lauksaimnieki jau ir organizējuši augu seku 2005./2006. gadam, un dažās Eiropas valstīs pašlaik jau notiek cukurbiešu rudens sēja. Visbeidzot, lauksaimnieki un rūpnieki kopš 2001. gada ir veikuši lielas investīcijas, pieņemot, ka regula 1260/2001 paliks spēkā līdz tās beigu termiņam.

| 3.2 | Tādēļ Komiteja ierosina, lai jaunā cukura regula stātos spēkā ne agrāk par 2006. gada 1. jūliju. Jebkuru citu risinājumu attiecīgās profesionālās grupas un jaunās dalībvalstis varētu pamatoti uzskatīt par patērētāju aizsardzības principa laušanu. |
| --- | --- |

3.2

Tādēļ Komiteja ierosina, lai jaunā cukura regula stātos spēkā ne agrāk par 2006. gada 1. jūliju. Jebkuru citu risinājumu attiecīgās profesionālās grupas un jaunās dalībvalstis varētu pamatoti uzskatīt par patērētāju aizsardzības principa laušanu.

| 3.3 | EESK konstatē, ka Komisijas ierosinājumā nav atbildes uz jautājumu, kas notiks ar KTO pēc 2008. gada. Tomēr cukurbiešu un cukura sektoru attīstībai jābūt prognozējamai, lai varētu veikt nepieciešamās pārstrukturēšanas un investīciju operācijas. Tādēļ Komiteja lūdz Komisiju izstrādāt regulas priekšlikumu, kas aptvertu periodu no 2006. gada 1. jūlijam līdz 2012. gada 30. jūnijam, kas sasaistās ar pārstrādātās KLP termiņu. |
| --- | --- |

3.3

EESK konstatē, ka Komisijas ierosinājumā nav atbildes uz jautājumu, kas notiks ar KTO pēc 2008. gada. Tomēr cukurbiešu un cukura sektoru attīstībai jābūt prognozējamai, lai varētu veikt nepieciešamās pārstrukturēšanas un investīciju operācijas. Tādēļ Komiteja lūdz Komisiju izstrādāt regulas priekšlikumu, kas aptvertu periodu no 2006. gada 1. jūlijam līdz 2012. gada 30. jūnijam, kas sasaistās ar pārstrādātās KLP termiņu.

| 3.4 | Komiteja uzskata, ka Komisija nav norādījusi nekādus iemeslus institucionālo cenu masveida pazeminājumam (33 % cukuram un 37 % cukurbietēm, divos posmos). Tomēr droši aprēķini norāda, ka ar maksimāli 20 % pazeminājumu būtu pietiekami, lai nodrošinātu atbilstību paredzamajām jaunajām PTO prasībām. EESK vēlētos, lai Komisija pieturas pie šī skaitļa. Tā arī lūdz Komisiju neaizmirst MAV vēlmi apspriest atvieglotās kvotas, lai turpmākajos gados tiktu noņemta liela daļa spiediena no Eiropas cukura tirgus un mazāk attīstītajām valstīm tiktu izveidota apmierinoša eksporta vide. |
| --- | --- |

3.4

Komiteja uzskata, ka Komisija nav norādījusi nekādus iemeslus institucionālo cenu masveida pazeminājumam (33 % cukuram un 37 % cukurbietēm, divos posmos). Tomēr droši aprēķini norāda, ka ar maksimāli 20 % pazeminājumu būtu pietiekami, lai nodrošinātu atbilstību paredzamajām jaunajām PTO prasībām. EESK vēlētos, lai Komisija pieturas pie šī skaitļa. Tā arī lūdz Komisiju neaizmirst MAV vēlmi apspriest atvieglotās kvotas, lai turpmākajos gados tiktu noņemta liela daļa spiediena no Eiropas cukura tirgus un mazāk attīstītajām valstīm tiktu izveidota apmierinoša eksporta vide.

| 3.5. | EESK nosoda to tirgus organizācijas instrumentu vājumu, kurus Komisija ierosinājusi, lai aizvietotu KTO intervenci. Patiešām, ir iespējams prognozēt, ka privātā uzglabāšana un pārnešanas mehānisms neļaus pienācīgi nodrošināt, lai tirgus cena respektētu salīdzināmo cenu. |
| --- | --- |

3.5.

EESK nosoda to tirgus organizācijas instrumentu vājumu, kurus Komisija ierosinājusi, lai aizvietotu KTO intervenci. Patiešām, ir iespējams prognozēt, ka privātā uzglabāšana un pārnešanas mehānisms neļaus pienācīgi nodrošināt, lai tirgus cena respektētu salīdzināmo cenu.

| 3.6 | EESK pieņem zināšanai Komisijas ierosinājumu daļēji atlīdzināt lauksaimniecības ienākumu zaudējumus, izmaksājot kompensācijas. Tomēr tā uzsver, ka mazāks cenu pazeminājums vai šī pazeminājuma aprobežošana tikai ar pirmo posmu ļautu gan ietaupīt budžetu, gan paaugstināt kompensācijas likmi, nepārsniedzot pieejamos budžeta līdzekļus. Komiteja neizprot, kā valsts veiktās izmaksas būtu iespējams sadalīt godīgā un praktiskā veidā, lai palīdzība patiešām sasniegtu tos lauksaimniekus, kurus skar cenu pazemināšana vai ienākumu no cukurbietēm zaudējumi. Sadalot palīdzību, būtu jāņem vērā lauksaimniekiem sniegtā informācija pēdējos divus gadus pirms jaunās regulas stāšanās spēkā, tāpat kā 2003. gada ĀKK reformā par pienu. Komiteja uzsver nepieciešamību turpināt šādas palīdzības sniegšanu ilgtermiņā un saglabāt cukura budžetu. |
| --- | --- |

3.6

EESK pieņem zināšanai Komisijas ierosinājumu daļēji atlīdzināt lauksaimniecības ienākumu zaudējumus, izmaksājot kompensācijas. Tomēr tā uzsver, ka mazāks cenu pazeminājums vai šī pazeminājuma aprobežošana tikai ar pirmo posmu ļautu gan ietaupīt budžetu, gan paaugstināt kompensācijas likmi, nepārsniedzot pieejamos budžeta līdzekļus. Komiteja neizprot, kā valsts veiktās izmaksas būtu iespējams sadalīt godīgā un praktiskā veidā, lai palīdzība patiešām sasniegtu tos lauksaimniekus, kurus skar cenu pazemināšana vai ienākumu no cukurbietēm zaudējumi. Sadalot palīdzību, būtu jāņem vērā lauksaimniekiem sniegtā informācija pēdējos divus gadus pirms jaunās regulas stāšanās spēkā, tāpat kā 2003. gada ĀKK reformā par pienu. Komiteja uzsver nepieciešamību turpināt šādas palīdzības sniegšanu ilgtermiņā un saglabāt cukura budžetu.

| 3.7 | EESK uzskata, ka jebkurš kvotu apjoma samazinājums, kas izrādītos nepieciešams, būtu jāveic minimālajā iespējamajā apmērā un vienādās proporcijās jāattiecina gan uz cukuru, gan kvotu sistēmā konkurējošajiem produktiem. Tādā veidā paziņojumā izteiktais ierosinājums palielināt izoglikozes kvotas ir negodīgs, jo tas vada Komisiju ierosināt lielāku cukura kvotu pazeminājumu, kas radītu zaudējumus cukurbiešu audzētājiem un cukura rūpniecībai. |
| --- | --- |

3.7

EESK uzskata, ka jebkurš kvotu apjoma samazinājums, kas izrādītos nepieciešams, būtu jāveic minimālajā iespējamajā apmērā un vienādās proporcijās jāattiecina gan uz cukuru, gan kvotu sistēmā konkurējošajiem produktiem. Tādā veidā paziņojumā izteiktais ierosinājums palielināt izoglikozes kvotas ir negodīgs, jo tas vada Komisiju ierosināt lielāku cukura kvotu pazeminājumu, kas radītu zaudējumus cukurbiešu audzētājiem un cukura rūpniecībai.

| 3.7.1 | EESK domā, ka nevajadzētu pieņemt nekādu lēmumu par potenciālo kvotu apjoma samazināšanu, kamēr Komisija nav veikusi detalizētu pētījumu par strukturālo deficītu un iespējamo kvotētā cukura ražošanas apturēšanu, vai kamēr kļūst skaidrs, kā gaidāmie PTO līgumi un PTO paneļa rezultāts iespaidos kvotētā un nekvotētā cukura ražošanu un cukura tirdzniecības plūsmu starp Eiropas Savienību un trešām valstīm. |
| --- | --- |

3.7.1

EESK domā, ka nevajadzētu pieņemt nekādu lēmumu par potenciālo kvotu apjoma samazināšanu, kamēr Komisija nav veikusi detalizētu pētījumu par strukturālo deficītu un iespējamo kvotētā cukura ražošanas apturēšanu, vai kamēr kļūst skaidrs, kā gaidāmie PTO līgumi un PTO paneļa rezultāts iespaidos kvotētā un nekvotētā cukura ražošanu un cukura tirdzniecības plūsmu starp Eiropas Savienību un trešām valstīm.

| 3.7.2 | Komiteja uzskata, ka dalībvalstīm jādod pietiekoši daudz brīvības iekšēji regulēt kā cukura, tā biešu kvotu samazināšanu, pie kam jāņem vērā visu skarto pušu intereses un vienlīdzīgas pieejas un sociālā ieguvuma kritēriji. Tādēļ tā aicina Komisiju šo iespēju norādīt konkrētāk reformas priekšlikumos un tiesiskajos priekšrakstos. |
| --- | --- |

3.7.2

Komiteja uzskata, ka dalībvalstīm jādod pietiekoši daudz brīvības iekšēji regulēt kā cukura, tā biešu kvotu samazināšanu, pie kam jāņem vērā visu skarto pušu intereses un vienlīdzīgas pieejas un sociālā ieguvuma kritēriji. Tādēļ tā aicina Komisiju šo iespēju norādīt konkrētāk reformas priekšlikumos un tiesiskajos priekšrakstos.

| 3.8 | Ražošanas kompensāciju atcelšana ķīmiskās un farmaceitiskās rūpniecības apgādei ar kvotēto cukuru arī negatīvi ietekmētu cukura kvotu līmeņus un ieviestu riska faktoru nākotnes cukura piegādes pasākumos šīm rūpniecības nozarēm. Tādēļ EESK aicina saglabāt pašreiz spēkā esošos noteikumus. |
| --- | --- |

3.8

Ražošanas kompensāciju atcelšana ķīmiskās un farmaceitiskās rūpniecības apgādei ar kvotēto cukuru arī negatīvi ietekmētu cukura kvotu līmeņus un ieviestu riska faktoru nākotnes cukura piegādes pasākumos šīm rūpniecības nozarēm. Tādēļ EESK aicina saglabāt pašreiz spēkā esošos noteikumus.

| 3.9 | EESK uzskata, ka kvotu pārcelšana, īpaši pārrobežu pārcelšana, varētu nozīmēt to, ka cukurbiešu audzēšana vairākos reģionos vairs nav rentabla. Tā atstātu nelabvēlīgas ekonomiskās sekas uz cukurbiešu audzētāju ģimenēm un situāciju nodarbinātības jomā. Tā būtu kaitīga arī videi augu sekas līmenī un negatīvi ietekmētu augu sekas kultūru lauksaimniecības tirgu. EESK lūdz atstāt kvotu administrēšanu dalībvalstu kontrolē, un lai visi lēmumi par pārstrukturēšanu vispirms tiktu pieņemti starpnozaru vienošanās līmenī. |
| --- | --- |

3.9

EESK uzskata, ka kvotu pārcelšana, īpaši pārrobežu pārcelšana, varētu nozīmēt to, ka cukurbiešu audzēšana vairākos reģionos vairs nav rentabla. Tā atstātu nelabvēlīgas ekonomiskās sekas uz cukurbiešu audzētāju ģimenēm un situāciju nodarbinātības jomā. Tā būtu kaitīga arī videi augu sekas līmenī un negatīvi ietekmētu augu sekas kultūru lauksaimniecības tirgu. EESK lūdz atstāt kvotu administrēšanu dalībvalstu kontrolē, un lai visi lēmumi par pārstrukturēšanu vispirms tiktu pieņemti starpnozaru vienošanās līmenī.

| 3.9.1 | EESK uzskata, ka kvotu tirdzniecības vietā Komisijai būtu jāizpēta iespēja izveidot Eiropas cukura rūpniecības pārstrukturizēšanas fondu, no kura, pievēršot īpašu uzmanību lauksaimnieku un šī rūpniecības sektora darbinieku pārkārtošanās vajadzībām, pēc starpnozaru vienošanās starp attiecīgajiem cukura ražotājiem un cukurbiešu audzētājiem tiktu kompensētas kvotas, kuras bija kļuvušas pieejamas, kad regula stājās spēkā, un aizvien samazināt vajadzību pēc kvotu apjoma samazināšanas. |
| --- | --- |

3.9.1

EESK uzskata, ka kvotu tirdzniecības vietā Komisijai būtu jāizpēta iespēja izveidot Eiropas cukura rūpniecības pārstrukturizēšanas fondu, no kura, pievēršot īpašu uzmanību lauksaimnieku un šī rūpniecības sektora darbinieku pārkārtošanās vajadzībām, pēc starpnozaru vienošanās starp attiecīgajiem cukura ražotājiem un cukurbiešu audzētājiem tiktu kompensētas kvotas, kuras bija kļuvušas pieejamas, kad regula stājās spēkā, un aizvien samazināt vajadzību pēc kvotu apjoma samazināšanas.

4.   Secinājumi

| 4.1 | EESK atzīst cukura KTO reformas nepieciešamību, bet uzskata, ka reformas priekšlikumi sniedzas pārāk tālu un to ieviešana atstās ievērojamu ietekmi uz Eiropas cukura sektoru, īpaši nodarbinātības jomā. Diemžēl jākonstatē, ka priekšlikumi nav pietiekami pamatoti, un to sekas nav pienācīgi izanalizētas, kā to varētu gaidīt. |
| --- | --- |

4.1

EESK atzīst cukura KTO reformas nepieciešamību, bet uzskata, ka reformas priekšlikumi sniedzas pārāk tālu un to ieviešana atstās ievērojamu ietekmi uz Eiropas cukura sektoru, īpaši nodarbinātības jomā. Diemžēl jākonstatē, ka priekšlikumi nav pietiekami pamatoti, un to sekas nav pienācīgi izanalizētas, kā to varētu gaidīt.

| 4.2 | EESK iesaka atlikt regulas spēkā stāšanās datumu līdz 2006. gada 1. jūlijam un nekavējoši par to informēt lauksaimniekus, lai viņi varētu apstiprināt sava auga seklu 2005. gadam. |
| --- | --- |

4.2

EESK iesaka atlikt regulas spēkā stāšanās datumu līdz 2006. gada 1. jūlijam un nekavējoši par to informēt lauksaimniekus, lai viņi varētu apstiprināt sava auga seklu 2005. gadam.

| 4.3. | Komiteja uzskata, ka Regulai jāaptver vismaz sešu gadu periods, lai nodrošinātu sektoram atbilstošu perspektīvu. |
| --- | --- |

4.3.

Komiteja uzskata, ka Regulai jāaptver vismaz sešu gadu periods, lai nodrošinātu sektoram atbilstošu perspektīvu.

| 4.4 | Komiteja lūdz, lai Savienība risinātu sarunas par cukura importa kvotām no mazāk attīstītajām valstīm, kā šīs valstis to ir lūgušas. Jebkurā gadījumā SWAP darījumi būtu jāizliedz, un būtu jāizstrādā sociālā un vides noturīguma kā arī pārtikas suverenitātes kritēriji, no kuru izpildes būtu atkarīga pieeja Kopienas tirgum. |
| --- | --- |

4.4

Komiteja lūdz, lai Savienība risinātu sarunas par cukura importa kvotām no mazāk attīstītajām valstīm, kā šīs valstis to ir lūgušas. Jebkurā gadījumā SWAP darījumi būtu jāizliedz, un būtu jāizstrādā sociālā un vides noturīguma kā arī pārtikas suverenitātes kritēriji, no kuru izpildes būtu atkarīga pieeja Kopienas tirgum.

| 4.5 | Komiteja aicina, cik drīz vien iespējams, noteikt importa kvotas no Balkānu valstīm. |
| --- | --- |

4.5

Komiteja aicina, cik drīz vien iespējams, noteikt importa kvotas no Balkānu valstīm.

| 4.6 | Tā uzskata, ka jebkurām cenu un kvotu izmaiņām jānotiek stingri atbilstoši starptautiskajām saistībām un tām vienādi jāattiecas uz visiem saldinātājiem (cukurs un konkurējošie produkti, uz kuriem attiecas kvotas). Cukurs ir jūtīgs produkts, un tādēļ par to ir jāspriež Dohas attīstības darba plāna ietvaros. |
| --- | --- |

4.6

Tā uzskata, ka jebkurām cenu un kvotu izmaiņām jānotiek stingri atbilstoši starptautiskajām saistībām un tām vienādi jāattiecas uz visiem saldinātājiem (cukurs un konkurējošie produkti, uz kuriem attiecas kvotas). Cukurs ir jūtīgs produkts, un tādēļ par to ir jāspriež Dohas attīstības darba plāna ietvaros.

| 4.7 | Tā iesaka saglabāt pašreizējo KTO intervences mehānismu, lai garantētu cenu līmeni. |
| --- | --- |

4.7

Tā iesaka saglabāt pašreizējo KTO intervences mehānismu, lai garantētu cenu līmeni.

| 4.8 | EESK norāda, ka produkta (cukurbiešu) cenai jāatspoguļo audzētāju ražošanas izmaksas. Komiteja ņem vērā ierosinājumu daļēji kompensēt cukurbiešu audzētājiem cukurbiešu cenas pazemināšanas rezultātā zaudētos ienākumus. Tā aicina palielināt šo kompensāciju, ciktāl tas ir iespējams. Tā uzsver nepieciešamību nodrošināt ilgtspējīgu palīdzību un saglabāt cukura budžetu. |
| --- | --- |

4.8

EESK norāda, ka produkta (cukurbiešu) cenai jāatspoguļo audzētāju ražošanas izmaksas. Komiteja ņem vērā ierosinājumu daļēji kompensēt cukurbiešu audzētājiem cukurbiešu cenas pazemināšanas rezultātā zaudētos ienākumus. Tā aicina palielināt šo kompensāciju, ciktāl tas ir iespējams. Tā uzsver nepieciešamību nodrošināt ilgtspējīgu palīdzību un saglabāt cukura budžetu.

| 4.9 | Komiteja lūdz saglabāt spēkā pašreizējos noteikumus par kvotētā cukura piegādi ķīmiskās un farmaceitiskās rūpniecības sektoriem. |
| --- | --- |

4.9

Komiteja lūdz saglabāt spēkā pašreizējos noteikumus par kvotētā cukura piegādi ķīmiskās un farmaceitiskās rūpniecības sektoriem.

| 4.10 | Komiteja uzskata, ka Komisijai nav jāizvairās no atbildības, bet jāuzsāk atbilstošs Eiropas cukura rūpniecības pārstrukturēšanas plāns, kurš atspoguļo cukura ražotāju, cukurbiešu audzētāju un darbaspēka intereses. |
| --- | --- |

4.10

Komiteja uzskata, ka Komisijai nav jāizvairās no atbildības, bet jāuzsāk atbilstošs Eiropas cukura rūpniecības pārstrukturēšanas plāns, kurš atspoguļo cukura ražotāju, cukurbiešu audzētāju un darbaspēka intereses.

| 4.11 | Komiteja aicina Komisiju paskaidrot tās nodomus attiecībā uz tā cukura ražošanu, kam netiek piemērotas kvotas. |
| --- | --- |

4.11

Komiteja aicina Komisiju paskaidrot tās nodomus attiecībā uz tā cukura ražošanu, kam netiek piemērotas kvotas.

Briselē, 2004. gada 15. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

prezidente

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  ĀKK : Āfrikas, Karību un Klusā okeāna valstis, kas parakstījušas Kotonū (Cotonou) konvencijas Protokolu par cukuru.

1

(2)  Privātā uzglabāšana ļauj uz laiku izņemt no tirgus apgrozības noteiktu cukura daudzumu, nesamazinot kvotas. Obligātā pārcelšanas sistēma un cukura pārcelšana no kampaņas n uz kampaņu n+I, atbilstoši samazinot n+I kampaņas kvotas.

2

(3)  Padomes Regula 1265/2001 piešķir ražošanas atmaksājumus (atbalsts, kura mērķis ir samazināt plaisu starp intervences cenu un pasaules tirgus cenu) par kvotēto cukuru un izoglikozes produktiem, kurus izmanto ķīmiskajā un farmaceitiskajā rūpniecībā (ap 400 000 tonnu gadā).

3

(4)  2001. gada 20. aprīļa OV C 116, 113.-115.lpp. Komitejas atzinums par Padomes regulas ierosinājums par kopējā tirgus organizāciju cukura sektorā. Skat. CES 1423/2000, 4.4.punktu: “... Komitija lūdz, lai to iesaista pētījumā, kuru Komisija nolēmusi veikt, lai inter alia analizētu pret cukura KTO vērsto kritiku, koncentrāciju lauksaimnieciskās pārtikas rūpniecībā un cenu izmaiņu pāreju no ražotāja uz patērētāju.”

4

inter alia

(5)  Prezidentūras secinājumi: SN 400/97, 14.lpp., datums : 13.12.1997.

5

(6)  Konkrēti šajā gadījumā Brazīlijas cukura eksports uz mazāk attīstītu valsti un minētā Brazīlijas cukura patēriņš mazāk attīstītajā valstī, kas aizvieto vietējo cukuru. Šādi aizvietots mazāk attīstītās valsts cukurs tiek eksportēts uz Eiropas Savienību.

6

(7)  Skat. paziņojumu COM(2004) 499 galīgā red., 3.2.punkta “Ekonomiskā ietekme” sākums.

7

(8)  ILO Deklarācija par darba pamatprincipiem un tiesībām. Starptautiskā darba konference, 86.sesija Ženēvā, 1998. gada jūnijā.

8

---

| 28.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 157/107 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 157/107

---

Eiropas Ekonomikas un Socialo Lietu Komitejas atzinums par temu: Komisijas Pazinojums: zinatne un tehnologija: Eiropas nakotnes atslega — vadlinijas petniecibas veicinasanai Eiropas savieniba

(COM(2004) 353 galīgā red.)

(2005/C 157/20)

Eiropas Komisija 2004. gada 17. jūnijā nolēma lūgt Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju saskaņā ar EK Līguma 262. pantu iesniegt atzinumu par sekojošu dokumentu: Komisijas paziņojums: Zinātne un tehnoloģija: Eiropas nākotnes atslēga — Vadlīnijas pētniecības veicināšanai Eiropas Savienībā

Iekšējā tirgus, ražošanas un patēriņa nodaļa, kurai bija uzdots veikt priekšdarbus, pieņēma savu atzinumu 2004. gada 10. novembrī. Ziņojumu sniedza WOLF kungs.

Komiteja savā 413. plenārajā sesijā 2004. gada 15. un 16. decembrī (15. decembra sēdē) ar 83 balsīm par, 3 balsīm pret un 1 balsij atturoties pieņēma sekojošu atzinumu:

1.   Ievads

| 1.1 | Eiropas ekonomiskā, sociālā un kultūras nākotne. Eiropas turpmāko attīstību un pozīcijas globālās varas hierarhijā īpaši diktē nenovēršamā konkurence pasaules tirgū ar tā mainīgo industrijas un ekonomisko struktūru, kā arī situāciju darba tirgū un izejvielu jomā. Tas rada arvien lielāku pārliecību, ka izaugsmi, panākumus un ekonomisko spēku — un no tiem izrietošo spēju nodrošināt sociālās garantijas un kultūras attīstību — izšķiroši ietekmē pieejamās zināšanas un inovācijas zinātnes un tehnoloģiskās attīstības jomā. |
| --- | --- |

1.1

Eiropas ekonomiskā, sociālā un kultūras nākotne. Eiropas turpmāko attīstību un pozīcijas globālās varas hierarhijā īpaši diktē nenovēršamā konkurence pasaules tirgū ar tā mainīgo industrijas un ekonomisko struktūru, kā arī situāciju darba tirgū un izejvielu jomā. Tas rada arvien lielāku pārliecību, ka izaugsmi, panākumus un ekonomisko spēku — un no tiem izrietošo spēju nodrošināt sociālās garantijas un kultūras attīstību — izšķiroši ietekmē pieejamās zināšanas un inovācijas zinātnes un tehnoloģiskās attīstības jomā.

| 1.2 | Globālā konkurences situācija. Šeit Eiropa vairs nekonkurē tikai ar jau par tradicionālām kļuvušajām industriālajām nācijām, piemēram, ASV, Japānu un Krieviju, bet arī ar tādām straujas ekonomiskās izaugsmes valstīm kā Ķīna, Indija, Dienvidkoreja utt., respektīvi, ar visu dienvidaustrumu Āzijas ekonomisko telpu. Taču no zinātniski tehniskajām iespējām ir atkarīga ne vien tautsaimniecības konkurētspēja un no tās izrietošais pievilcīgums investoru, zinātnieku un inženieru acīs, bet arī kultūras un politisko vērtību sistēma un ietekmes sfēra. Pietiekama apjoma investīcijas pētniecības un attīstības jomā var, un tām vajag dot ieguldījumu Eiropas pozīciju nostiprināšanā un ilgtspējīgas attīstības nodrošināšanā. |
| --- | --- |

1.2

Globālā konkurences situācija. Šeit Eiropa vairs nekonkurē tikai ar jau par tradicionālām kļuvušajām industriālajām nācijām, piemēram, ASV, Japānu un Krieviju, bet arī ar tādām straujas ekonomiskās izaugsmes valstīm kā Ķīna, Indija, Dienvidkoreja utt., respektīvi, ar visu dienvidaustrumu Āzijas ekonomisko telpu. Taču no zinātniski tehniskajām iespējām ir atkarīga ne vien tautsaimniecības konkurētspēja un no tās izrietošais pievilcīgums investoru, zinātnieku un inženieru acīs, bet arī kultūras un politisko vērtību sistēma un ietekmes sfēra. Pietiekama apjoma investīcijas pētniecības un attīstības jomā var, un tām vajag dot ieguldījumu Eiropas pozīciju nostiprināšanā un ilgtspējīgas attīstības nodrošināšanā.

| 1.3 | Eiropas pētniecības telpa EPT (

  ERA

  )
   (1). Šī izaicinājuma kontekstā ir iesakņojies jēdziens “Eiropas pētniecības telpa”. 2000. gada martā Lisabonā pieņemtie Padomes lēmumi to ir padarījuši par Eiropas Kopienu zinātnes politikas atslēgas vārdu un atsauces ietvaru, sevišķi, ņemot vērā Lisabonā, Gēteborgā un Barselonā izvirzītos ambiciozos mērķus. Kopienu līmenī stimulētam pētniecības un attīstības procesam ir jārada Eiropas virsvērtība, subsidiaritātes principa ietvaros jārisina uzdevumi, kas pārsniedz atsevišķu dalībvalstu iespējas, kā arī jāapvieno, jāstiprina un jāapgūst Eiropas zinātniskais potenciāls. Tas kalpo konkurētspējas un noturības mērķiem. Zinātne un pētniecība ir būtiski Eiropas kultūras elementi. |
| --- | --- |

1.3

Eiropas pētniecības telpa EPT (

  ERA

  )
   (1). Šī izaicinājuma kontekstā ir iesakņojies jēdziens “Eiropas pētniecības telpa”. 2000. gada martā Lisabonā pieņemtie Padomes lēmumi to ir padarījuši par Eiropas Kopienu zinātnes politikas atslēgas vārdu un atsauces ietvaru, sevišķi, ņemot vērā Lisabonā, Gēteborgā un Barselonā izvirzītos ambiciozos mērķus. Kopienu līmenī stimulētam pētniecības un attīstības procesam ir jārada Eiropas virsvērtība, subsidiaritātes principa ietvaros jārisina uzdevumi, kas pārsniedz atsevišķu dalībvalstu iespējas, kā arī jāapvieno, jāstiprina un jāapgūst Eiropas zinātniskais potenciāls. Tas kalpo konkurētspējas un noturības mērķiem. Zinātne un pētniecība ir būtiski Eiropas kultūras elementi.

| 1.4 | EPT izveide. Visi vēlākie paziņojumi, lēmumi un iniciatīvas Eiropas pētniecības politikas jomā balstās uz produktīvās Eiropas pētnieciskās telpas koncepcijas. Šeit jāizceļ Sestā Ietvara programma, kas iekļauj EURATOM programmu un ar to saistītos pētniecības veicināšanas instrumentus, kā arī iniciatīvu par 3 % (2) sasniegšanu un vairākus citus aspektus, kas skar, piemēram, zinātnieka profesiju, fundamentālo zinātņu nozīmi, energoapgādi, kosmiskos lidojumus un bioloģiju, neaizmirstot arī mijiedarbības tīklu starp zinātni, pilsoņiem un visu sabiedrību kopumā. |
| --- | --- |

1.4

EPT izveide. Visi vēlākie paziņojumi, lēmumi un iniciatīvas Eiropas pētniecības politikas jomā balstās uz produktīvās Eiropas pētnieciskās telpas koncepcijas. Šeit jāizceļ Sestā Ietvara programma, kas iekļauj EURATOM programmu un ar to saistītos pētniecības veicināšanas instrumentus, kā arī iniciatīvu par 3 % (2) sasniegšanu un vairākus citus aspektus, kas skar, piemēram, zinātnieka profesiju, fundamentālo zinātņu nozīmi, energoapgādi, kosmiskos lidojumus un bioloģiju, neaizmirstot arī mijiedarbības tīklu starp zinātni, pilsoņiem un visu sabiedrību kopumā.

| 1.5 | Līdzšinējie Komitejas atzinumi. Komiteja vienmēr ir principiāli un uzstājīgi atbalstījusi augstākminētās līdzšinējās Komisijas iniciatīvas savos tām veltītajos atzinumos (3). Tā ir akcentējusi zinātnes un tehnoloģiju attīstības izšķirošo nozīmi gan Lisabonas — un vēlāk arī Gēteborgas un Barselonas — mērķu, gan ilgtspējīgas ES ekonomiskās, sociālās, ekoloģiskās un kultūras labklājības sasniegšanā. Tā ietvaros Komiteja ir mudinājusi uz daudzām svarīgām, konkrētām aktivitātēm un izstrādājusi vairākus ierosinājumus. Nereti tā ir ieteikusi pat ievērojami pastiprināt kādu procesu, bet vairākkārt pieprasījusi arī korekcijas un paudusi savas šaubas. Pēdējais sevišķi attiecas uz tendenci mazināt efektivitāti un izraisīt sajukumu un nepatiku ar pārmērīgu priekšrakstu daudzumu, detalizētiem noteikumiem un birokrātiskām procedūrām, kā arī strauji un radikāli izmainot attiecīgās procedūras un veicināšanas instrumentus. |
| --- | --- |

1.5

Līdzšinējie Komitejas atzinumi. Komiteja vienmēr ir principiāli un uzstājīgi atbalstījusi augstākminētās līdzšinējās Komisijas iniciatīvas savos tām veltītajos atzinumos (3). Tā ir akcentējusi zinātnes un tehnoloģiju attīstības izšķirošo nozīmi gan Lisabonas — un vēlāk arī Gēteborgas un Barselonas — mērķu, gan ilgtspējīgas ES ekonomiskās, sociālās, ekoloģiskās un kultūras labklājības sasniegšanā. Tā ietvaros Komiteja ir mudinājusi uz daudzām svarīgām, konkrētām aktivitātēm un izstrādājusi vairākus ierosinājumus. Nereti tā ir ieteikusi pat ievērojami pastiprināt kādu procesu, bet vairākkārt pieprasījusi arī korekcijas un paudusi savas šaubas. Pēdējais sevišķi attiecas uz tendenci mazināt efektivitāti un izraisīt sajukumu un nepatiku ar pārmērīgu priekšrakstu daudzumu, detalizētiem noteikumiem un birokrātiskām procedūrām, kā arī strauji un radikāli izmainot attiecīgās procedūras un veicināšanas instrumentus.

2.   Komisijas paziņojums

| 2.1 | Iesniegtais Komisijas paziņojums konsekventi izriet no šīs attīstības, kas principiālās ievirzes ziņā ir ārkārtīgi pozitīva. Tas ietver mērķu apkopojumu un pārdomas par priekšlikumiem Septītajai Pētniecības un attīstības programmai, kas tiek izvērstas, ņemot vērā “25 valstu ES” un līdzšinējo Sestās Ietvara programmas īstenošanas gaitā iegūto pieredzi. |
| --- | --- |

2.1

Iesniegtais Komisijas paziņojums konsekventi izriet no šīs attīstības, kas principiālās ievirzes ziņā ir ārkārtīgi pozitīva. Tas ietver mērķu apkopojumu un pārdomas par priekšlikumiem Septītajai Pētniecības un attīstības programmai, kas tiek izvērstas, ņemot vērā “25 valstu ES” un līdzšinējo Sestās Ietvara programmas īstenošanas gaitā iegūto pieredzi.

| 2.2 | Vispirms tajā vēlreiz tiek apkopoti līdzšinējie mērķi un pasākumi, īpašu vietu piešķirot 3 % mērķim un ņemot vērā pa šo laiku notikušo Eiropas Savienības paplašināšanos, izdarot salīdzinājumu ar faktisko stāvokli un situāciju ES konkurentvalstīs, kas ļoti iespaidīgi pamato šī mērķa aktualitāti. Vienlaikus tiek akcentēta sabiedriskā sektora izdevumu izraisītā sviras mehānisma iedarbība uz privātās ekonomikas investīcijām pētniecībā, kā arī nepieciešamība padarīt saistošu zinātnieka profesiju, lai spētu konkurēt ar visas pasaules gaišākajiem prātiem. |
| --- | --- |

2.2

Vispirms tajā vēlreiz tiek apkopoti līdzšinējie mērķi un pasākumi, īpašu vietu piešķirot 3 % mērķim un ņemot vērā pa šo laiku notikušo Eiropas Savienības paplašināšanos, izdarot salīdzinājumu ar faktisko stāvokli un situāciju ES konkurentvalstīs, kas ļoti iespaidīgi pamato šī mērķa aktualitāti. Vienlaikus tiek akcentēta sabiedriskā sektora izdevumu izraisītā sviras mehānisma iedarbība uz privātās ekonomikas investīcijām pētniecībā, kā arī nepieciešamība padarīt saistošu zinātnieka profesiju, lai spētu konkurēt ar visas pasaules gaišākajiem prātiem.

| 2.3 | Ar to arī tiek pamatota nepieciešamība ievērojami palielināt un attīstīt pētniecības veicināšanu no ES puses, kas jāsaista ar atbilstošo centienu stiprināšanu arī atsevišķās dalībvalstīs un nekādā gadījumā nav jāierobežo. |
| --- | --- |

2.3

Ar to arī tiek pamatota nepieciešamība ievērojami palielināt un attīstīt pētniecības veicināšanu no ES puses, kas jāsaista ar atbilstošo centienu stiprināšanu arī atsevišķās dalībvalstīs un nekādā gadījumā nav jāierobežo.

| 2.4 | Ņemot vērā arī saturisko un operatīvo pieredzi, kas iegūta, īstenojot līdzšinējās ietvara programmas, Komisija noformulē sešus galvenos mērķus:






  — | ar laboratoriju savstarpējās sadarbības palīdzību izveidot Eiropas izcilības polus (4); |
| --- | --- | --- |

2.4

Ņemot vērā arī saturisko un operatīvo pieredzi, kas iegūta, īstenojot līdzšinējās ietvara programmas, Komisija noformulē sešus galvenos mērķus:

—

ar laboratoriju savstarpējās sadarbības palīdzību izveidot Eiropas izcilības polus (4);

| — | iedibināt Eiropas tehnoloģiskās iniciatīvas; |
| --- | --- |

—

iedibināt Eiropas tehnoloģiskās iniciatīvas;

| — | radīt Eiropas līmeņa konkurenci fundamentālajās zinātnēs; |
| --- | --- |

—

radīt Eiropas līmeņa konkurenci fundamentālajās zinātnēs;

| — | veicināt perspektīvāko zinātnieku interesi par Eiropu; |
| --- | --- |

—

veicināt perspektīvāko zinātnieku interesi par Eiropu;

| — | izvedot Eiropas interesēm kalpojošas pētniecības infrastruktūras; |
| --- | --- |

—

izvedot Eiropas interesēm kalpojošas pētniecības infrastruktūras;

| — | uzlabot atsevišķu valstu pētniecisko programmu koordināciju. |
| --- | --- |

—

uzlabot atsevišķu valstu pētniecisko programmu koordināciju.

| 2.5 | No pārējā paziņojuma izklāsta un ierosinājumiem vēl būtu jāmin sekojošais:






  — | pilnībā jāizmanto no 25 valstīm veidotās Eiropas potenciāls; |
| --- | --- | --- |

2.5

No pārējā paziņojuma izklāsta un ierosinājumiem vēl būtu jāmin sekojošais:

—

pilnībā jāizmanto no 25 valstīm veidotās Eiropas potenciāls;

| — | pilnībā jāizmanto koordinācijas ar struktūrfondiem potenciāls; |
| --- | --- |

—

pilnībā jāizmanto koordinācijas ar struktūrfondiem potenciāls;

| — | jānosaka tēmas, kas visvairāk interesē Eiropu; |
| --- | --- |

—

jānosaka tēmas, kas visvairāk interesē Eiropu;

| — | divas svarīgas, jaunas tematiskās jomas: lidojumi kosmosā un drošība; |
| --- | --- |

—

divas svarīgas, jaunas tematiskās jomas: lidojumi kosmosā un drošība;

| — | jāpielieto visefektīvākie īstenošanas nosacījumi; |
| --- | --- |

—

jāpielieto visefektīvākie īstenošanas nosacījumi;

| — | jāuzlabo Ietvara programmas praktiskā realizācija. |
| --- | --- |

—

jāuzlabo Ietvara programmas praktiskā realizācija.

3.   Vispārīgas Komitejas piezīmes

| 3.1 | Lisabonas, Gēteborgas un Barselonas mērķi. Komiteja apsveic un atbalsta Komisijas paziņojumā izklāstītos nodomus un iniciatīvas un saskata Komisijas ierosinājumos ārkārtīgi svarīgus pasākumus ambiciozo Lisabonas, Gēteborgas un Barselonas mērķu sasniegšanai. Tā ar lielu gandarījumu atzīst, ka iesniegtajā paziņojumā ir ņemti vērā daudzi no tās agrākajos atzinumos ietvertajiem specifiskajiem ieteikumiem. |
| --- | --- |

3.1

Lisabonas, Gēteborgas un Barselonas mērķi. Komiteja apsveic un atbalsta Komisijas paziņojumā izklāstītos nodomus un iniciatīvas un saskata Komisijas ierosinājumos ārkārtīgi svarīgus pasākumus ambiciozo Lisabonas, Gēteborgas un Barselonas mērķu sasniegšanai. Tā ar lielu gandarījumu atzīst, ka iesniegtajā paziņojumā ir ņemti vērā daudzi no tās agrākajos atzinumos ietvertajiem specifiskajiem ieteikumiem.

| 3.2 | 3 % mērķis
   (5). Komiteja īpaši atbalsta visam pāri stāvošo 3 % mērķi, kas ir orientēts uz aktuālajām globālo konkurentu investīcijām pētniecības un attīstības jomā. Tādēļ ES līmenī ir nepieciešams ievērojami palielināt Ietvara programmas un EURATOM programmas rīcībā esošos līdzekļus — tā, lai tie atbilstu gan Lisabonas mērķiem, gan jaunajai, paplašinātajai 25 valstu Eiropai. |
| --- | --- |

3.2

3 % mērķis
   (5). Komiteja īpaši atbalsta visam pāri stāvošo 3 % mērķi, kas ir orientēts uz aktuālajām globālo konkurentu investīcijām pētniecības un attīstības jomā. Tādēļ ES līmenī ir nepieciešams ievērojami palielināt Ietvara programmas un EURATOM programmas rīcībā esošos līdzekļus — tā, lai tie atbilstu gan Lisabonas mērķiem, gan jaunajai, paplašinātajai 25 valstu Eiropai.

| 3.2.1 | Šim nolūkam nepieciešamo ES līdzekļu divkāršošana. Tāpēc saskaņā ar Komisijas ierosinājumiem ir nepieciešams divkāršot visiem pasākumiem kopumā piešķirtos līdzekļus. Tas atbilst arī ierosinājumiem, ko Komiteja šai sakarā izteica jau savā atzinumā par Sesto Ietvara programmu (6). |
| --- | --- |

3.2.1

Šim nolūkam nepieciešamo ES līdzekļu divkāršošana. Tāpēc saskaņā ar Komisijas ierosinājumiem ir nepieciešams divkāršot visiem pasākumiem kopumā piešķirtos līdzekļus. Tas atbilst arī ierosinājumiem, ko Komiteja šai sakarā izteica jau savā atzinumā par Sesto Ietvara programmu (6).

| 3.2.2 | Dalībvalstis un rūpniecība. Taču, lai sasniegtu 3 % mērķi, līdzekļu dubultošana jāsaista ar atbilstošu palielinājumu nacionālajos pētniecības un attīstības budžetos un rūpniecības investīcijām šajā jomā. Abos gadījumos Komiteja ir ļoti noraizējusies par to, ka tas nenotiek vispār vai notiek nepietiekamā apjomā. Industriālajā pētniecībā un attīstībā nereti ir vērojama pat pētniecības un attīstības investīciju aizplūšana ārpus ES. Komiteja iesaka veikt šīs nožēlojamās tendences iemeslu izpēti, kas palīdzētu īstenot tādus pasākumus, lai arī industriālā pētniecība un attīstība Eiropā varētu sasniegt izvirzīto 3 % mērķi. |
| --- | --- |

3.2.2

Dalībvalstis un rūpniecība. Taču, lai sasniegtu 3 % mērķi, līdzekļu dubultošana jāsaista ar atbilstošu palielinājumu nacionālajos pētniecības un attīstības budžetos un rūpniecības investīcijām šajā jomā. Abos gadījumos Komiteja ir ļoti noraizējusies par to, ka tas nenotiek vispār vai notiek nepietiekamā apjomā. Industriālajā pētniecībā un attīstībā nereti ir vērojama pat pētniecības un attīstības investīciju aizplūšana ārpus ES. Komiteja iesaka veikt šīs nožēlojamās tendences iemeslu izpēti, kas palīdzētu īstenot tādus pasākumus, lai arī industriālā pētniecība un attīstība Eiropā varētu sasniegt izvirzīto 3 % mērķi.

| 3.2.3 | Komitejas aicinājums. Tāpēc Komiteja no jauna vēršas pie Padomes, Parlamenta un dalībvalstu valdībām, kā arī, jo īpaši, pie rūpnieciskā sektora, ar aicinājumu pievienoties šai nostājai ar attiecīgu lēmumu palīdzību, kā arī atbilstoši ņemt to vērā savu nacionālo un privātās ekonomikas budžetu pētniecības un attīstības veicināšanas pozīcijās. Komiteja ļoti labi apzinās, ka pie pašreizējām vispārējām grūtībām finanšu jomā tas nebūt nav vienkāršs uzdevums. Taču, ņemot vērā starptautiskās konkurences situāciju, Komisijas ierosinātās investīcijas pētniecībā un attīstībā ir ne tikai mērenas, bet jau krietni novēlotas. Pēc vārdiem jāseko darbiem. |
| --- | --- |

3.2.3

Komitejas aicinājums. Tāpēc Komiteja no jauna vēršas pie Padomes, Parlamenta un dalībvalstu valdībām, kā arī, jo īpaši, pie rūpnieciskā sektora, ar aicinājumu pievienoties šai nostājai ar attiecīgu lēmumu palīdzību, kā arī atbilstoši ņemt to vērā savu nacionālo un privātās ekonomikas budžetu pētniecības un attīstības veicināšanas pozīcijās. Komiteja ļoti labi apzinās, ka pie pašreizējām vispārējām grūtībām finanšu jomā tas nebūt nav vienkāršs uzdevums. Taču, ņemot vērā starptautiskās konkurences situāciju, Komisijas ierosinātās investīcijas pētniecībā un attīstībā ir ne tikai mērenas, bet jau krietni novēlotas. Pēc vārdiem jāseko darbiem.

| 3.2.4 | Dinamiska attīstība. Ir jāizvairās no tā, ka situācija tiek uzlūkota tikai statiski. Eiropai — globālās konkurences kontekstā — jāorientējas uz turpmāko attīstību ārpus Eiropas robežām (7). Ja 3 % mērķis tiks sasniegts novēloti, Lisabonas mērķiem būs aizšauts garām. Ilgtermiņa perspektīvā ir jāparedz tālāka pētniecības un tehnoloģiju attīstības investīciju palielināšana. |
| --- | --- |

3.2.4

Dinamiska attīstība. Ir jāizvairās no tā, ka situācija tiek uzlūkota tikai statiski. Eiropai — globālās konkurences kontekstā — jāorientējas uz turpmāko attīstību ārpus Eiropas robežām (7). Ja 3 % mērķis tiks sasniegts novēloti, Lisabonas mērķiem būs aizšauts garām. Ilgtermiņa perspektīvā ir jāparedz tālāka pētniecības un tehnoloģiju attīstības investīciju palielināšana.

| 3.3 | Eiropas ekselences poli. Komiteja atbalsta vienu galvenajiem mērķiem — ierīkot un veicināt Eiropas ekselences polus; tādējādi tiks radīta visas Eiropas virsvērtība, noteiktas kvalitātes mērauklas un palielināts Eiropas pētniecības un attīstības pievilkšanas spēks. Tā ietvaros paredzētajai starpvalstu sadarbībai starp pētniecības centriem, augstskolām un uzņēmumiem arī turpmāk ir jāveido Pētniecības un attīstības ietvara programmā (plus EURATOM) noteiktās veicināšanas politikas būtiskākais elements, liekot galveno uzsvaru uz tematiskajām prioritātēm. |
| --- | --- |

3.3

Eiropas ekselences poli. Komiteja atbalsta vienu galvenajiem mērķiem — ierīkot un veicināt Eiropas ekselences polus; tādējādi tiks radīta visas Eiropas virsvērtība, noteiktas kvalitātes mērauklas un palielināts Eiropas pētniecības un attīstības pievilkšanas spēks. Tā ietvaros paredzētajai starpvalstu sadarbībai starp pētniecības centriem, augstskolām un uzņēmumiem arī turpmāk ir jāveido Pētniecības un attīstības ietvara programmā (plus EURATOM) noteiktās veicināšanas politikas būtiskākais elements, liekot galveno uzsvaru uz tematiskajām prioritātēm.

| 3.3.1 | Priekšnoteikums. Taču priekšnoteikums šī mērķa īstenošanai ir tāds, lai jau eksistētu izcilas institūcijas vai grupas, no kuru sadarbības varētu sagaidīt augstākā līmeņa sasniegumus (8). |
| --- | --- |

3.3.1

Priekšnoteikums. Taču priekšnoteikums šī mērķa īstenošanai ir tāds, lai jau eksistētu izcilas institūcijas vai grupas, no kuru sadarbības varētu sagaidīt augstākā līmeņa sasniegumus (8).

| 3.3.2 | Neviena jauna veicināšanas instrumenta. Šai sakarā ir vēl skaidrāk jāparāda, ka jēdziens “Ekselences poli” nav jauns veicināšanas instruments (par to skat. zemāk), bet gan vispārīgs jēdziens, kas ietver šim mērķim kalpojošos veicināšanas instrumentus, piemēram, “Networks of Excellence” (NoE), “Integrated Projects” (IP) vai “Specific Targeted Research Projects” (STREPs). |
| --- | --- |

3.3.2

Neviena jauna veicināšanas instrumenta. Šai sakarā ir vēl skaidrāk jāparāda, ka jēdziens “Ekselences poli” nav jauns veicināšanas instruments (par to skat. zemāk), bet gan vispārīgs jēdziens, kas ietver šim mērķim kalpojošos veicināšanas instrumentus, piemēram, “Networks of Excellence” (NoE), “Integrated Projects” (IP) vai “Specific Targeted Research Projects” (STREPs).

| 3.4 | Pētniecības veicināšanas instrumenti
   (9). (Projekta struktūra). Ar norādi uz atzinības vērto Komisijas nodomu radīt efektīvus īstenošanas nosacījumus Komiteja atkārto (10) savu prasību pēc tā, lai pētniecības veicināšanas instrumenti būtu skaidri, vienkārši, nepārtraukti un galvenokārt — arī elastīgi. Pēdējā prasība nozīmē, ka pretendentiem ir jāvar pielāgot instrumentus attiecīgajam uzdevumam nepieciešamajai optimālajai projekta struktūrai un apjomam. Tikai tā būs iespējams izvairīties no tādu projektu radīšanas, kuru apjomu un struktūru diktē noteikti instrumenti nevis optimālās zinātniski tehniskās vajadzības. Instrumentiem ir jākalpo pētniecības un attīstības darba nosacījumiem un izvirzītajiem mērķiem, un nekādā gadījumā nedrīkst būt otrādi. Pieteikuma iesniegšanai un administratīvajiem pūliņiem ir jāatmaksājas. |
| --- | --- |

3.4

Pētniecības veicināšanas instrumenti
   (9). (Projekta struktūra). Ar norādi uz atzinības vērto Komisijas nodomu radīt efektīvus īstenošanas nosacījumus Komiteja atkārto (10) savu prasību pēc tā, lai pētniecības veicināšanas instrumenti būtu skaidri, vienkārši, nepārtraukti un galvenokārt — arī elastīgi. Pēdējā prasība nozīmē, ka pretendentiem ir jāvar pielāgot instrumentus attiecīgajam uzdevumam nepieciešamajai optimālajai projekta struktūrai un apjomam. Tikai tā būs iespējams izvairīties no tādu projektu radīšanas, kuru apjomu un struktūru diktē noteikti instrumenti nevis optimālās zinātniski tehniskās vajadzības. Instrumentiem ir jākalpo pētniecības un attīstības darba nosacījumiem un izvirzītajiem mērķiem, un nekādā gadījumā nedrīkst būt otrādi. Pieteikuma iesniegšanai un administratīvajiem pūliņiem ir jāatmaksājas.

| 3.5 | Fundamentālās zinātnes un Eiropas konkurence. Tāpat Komiteja atkārto pamattēzi no sava nesen šai tēmai veltītā atzinuma (11), proti, par to, ka ir jāliek nepārprotams akcents uz fundamentālo zinātņu kā visu tālāko pētniecības un attīstības etapu bāzes veicināšanu, darot to Eiropas konkurences apstākļos un ļaujot pretendentam brīvi izvēlēties tēmu. Konkurence Eiropas līmenī rada Eiropas virsvērtību. |
| --- | --- |

3.5

Fundamentālās zinātnes un Eiropas konkurence. Tāpat Komiteja atkārto pamattēzi no sava nesen šai tēmai veltītā atzinuma (11), proti, par to, ka ir jāliek nepārprotams akcents uz fundamentālo zinātņu kā visu tālāko pētniecības un attīstības etapu bāzes veicināšanu, darot to Eiropas konkurences apstākļos un ļaujot pretendentam brīvi izvēlēties tēmu. Konkurence Eiropas līmenī rada Eiropas virsvērtību.

| 3.6 | Pētniecības starptautiskā dimensija. Tomēr nevajag aizmirst, ka tikpat liela nozīme ir arī pētniecības starptautiskajai dimensijai ārpus ES robežām. Augstākie pētniecības un tehnoloģiju attīstības sasniegumi šodien uzplaukst globālā, starptautiskā arēnā, (12) atklātas vispasaules sadarbības un vienlaikus arī globālas konkurences rezultātā. Ar atbilstošu pasākumu (piemēram, mobilitātes programmas, sadarbības līgumu utt.) palīdzību ir jāveicina un jārespektē arī šis aspekts. |
| --- | --- |

3.6

Pētniecības starptautiskā dimensija. Tomēr nevajag aizmirst, ka tikpat liela nozīme ir arī pētniecības starptautiskajai dimensijai ārpus ES robežām. Augstākie pētniecības un tehnoloģiju attīstības sasniegumi šodien uzplaukst globālā, starptautiskā arēnā, (12) atklātas vispasaules sadarbības un vienlaikus arī globālas konkurences rezultātā. Ar atbilstošu pasākumu (piemēram, mobilitātes programmas, sadarbības līgumu utt.) palīdzību ir jāveicina un jārespektē arī šis aspekts.

| 3.7 | Sazarota sasaiste un līdzsvars starp pētniecības kategorijām
   (13). Šeit Komiteja vēlreiz norāda uz inovācijai un progresam nepieciešamo sazaroto sasaisti, produktīvo mijiedarbību un plūstošajām pārejām starp dažādām pētniecības kategorijām — fundamentālo zinātni, lietišķo zinātni (kas dažkārt tiek dēvēta arī par priekšlaicīgo izpēti) un attīstību (produktu un tehnoloģiju izstrādnēm). Šī sazarotā sasaiste, kas ir tik būtiska Kopienu konkurētspējas nodrošināšanā un Lisabonas mērķu īstenošanā, skar arī industriālās pētniecības un attīstības sadarbību un savstarpēju zināšanu apmaiņu ar universitāšu zinātniekiem un valsts subsidētām pētnieciskajām organizācijām. Tāpēc tam ir jāatspoguļojas sabalansētā atsevišķu kategoriju, kā arī atsevišķu uzdevumu un tematiskajām prioritātēm/aktivitātēm pakārtotu apakštēmu veicināšanā. Citiem vārdiem sakot, iepriekš minētajām pētniecības kategorijām ir jānodrošina pieeja visām Ietvara programmā paredzētajām veicināšanas asīm. Visbeidzot, uz tā balstās arī sviras mehānisms, kas darbojas starp sabiedriskā un ekonomiskā sektora ieguldījumiem pētniecībā un attīstībā. |
| --- | --- |

3.7

Sazarota sasaiste un līdzsvars starp pētniecības kategorijām
   (13). Šeit Komiteja vēlreiz norāda uz inovācijai un progresam nepieciešamo sazaroto sasaisti, produktīvo mijiedarbību un plūstošajām pārejām starp dažādām pētniecības kategorijām — fundamentālo zinātni, lietišķo zinātni (kas dažkārt tiek dēvēta arī par priekšlaicīgo izpēti) un attīstību (produktu un tehnoloģiju izstrādnēm). Šī sazarotā sasaiste, kas ir tik būtiska Kopienu konkurētspējas nodrošināšanā un Lisabonas mērķu īstenošanā, skar arī industriālās pētniecības un attīstības sadarbību un savstarpēju zināšanu apmaiņu ar universitāšu zinātniekiem un valsts subsidētām pētnieciskajām organizācijām. Tāpēc tam ir jāatspoguļojas sabalansētā atsevišķu kategoriju, kā arī atsevišķu uzdevumu un tematiskajām prioritātēm/aktivitātēm pakārtotu apakštēmu veicināšanā. Citiem vārdiem sakot, iepriekš minētajām pētniecības kategorijām ir jānodrošina pieeja visām Ietvara programmā paredzētajām veicināšanas asīm. Visbeidzot, uz tā balstās arī sviras mehānisms, kas darbojas starp sabiedriskā un ekonomiskā sektora ieguldījumiem pētniecībā un attīstībā.

| 3.8. | Efektīvi īstenošanas nosacījumi. Visbaidzot, Komiteja apsveic un atbalsta nodomu pielietot visefektīvākos īstenošanas nosacījumus un uzlabot Ietvara programmas realizāciju praksē. Šai jomā Komiteja saskata ļoti būtisku nepieciešamību pēc pasākumiem, kam vajadzīgs mazāks birokrātiskais ieguldījums, kas ir optimālāk nekā līdz šim saskaņoti ar zinātnes darbiniekiem un rūpniecisko sektoru un kuriem ir atbilstoši iekšējie noteikumi, pieredze un darba nosacījumi. Svarīgākās darbojošās personas Eiropas pētnieciskajā telpā ir zinātnieki ar viņiem piemītošo atklāšanas entuziasmu. Viņiem ir nepieciešama attīstības brīvība un optimāli pamatnosacījumi. To vajadzētu ņemt vērā. |
| --- | --- |

3.8.

Efektīvi īstenošanas nosacījumi. Visbaidzot, Komiteja apsveic un atbalsta nodomu pielietot visefektīvākos īstenošanas nosacījumus un uzlabot Ietvara programmas realizāciju praksē. Šai jomā Komiteja saskata ļoti būtisku nepieciešamību pēc pasākumiem, kam vajadzīgs mazāks birokrātiskais ieguldījums, kas ir optimālāk nekā līdz šim saskaņoti ar zinātnes darbiniekiem un rūpniecisko sektoru un kuriem ir atbilstoši iekšējie noteikumi, pieredze un darba nosacījumi. Svarīgākās darbojošās personas Eiropas pētnieciskajā telpā ir zinātnieki ar viņiem piemītošo atklāšanas entuziasmu. Viņiem ir nepieciešama attīstības brīvība un optimāli pamatnosacījumi. To vajadzētu ņemt vērā.

4.   Īpašas Komitejas piezīmes

| 4.1 | Nesenie atzinumi. Vairums no turpmākajā daļā ietvertajām piezīmēm jau ir akcentētas un noformulētas nesenajos atzinumos par Eiropas zinātnes politiku (14). |
| --- | --- |

4.1

Nesenie atzinumi. Vairums no turpmākajā daļā ietvertajām piezīmēm jau ir akcentētas un noformulētas nesenajos atzinumos par Eiropas zinātnes politiku (14).

| 4.2 | Noteicošais kritērijs. Projektu izvēlē un pētniecības veicināšanā kā noteicošais kritērijs ir jāpiemēro zinātniskā un tehnoloģiskā izcilība, lai saglabātu vai iekarotu Eiropai vadošās pozīcijas globālajā konkurencē. Tikai tā būs sasniedzami Komisijas paziņojumā formulētie mērķi, proti, “Augstākie sasniegumi un inovācijas: Eiropas industriālās konkurētspējas atslēga”, un “Ar darba grupu savstarpējās konkurences palīdzību Eiropas līmenī veicināt kreativitāti fundamentālajās zinātnēs”. |
| --- | --- |

4.2

Noteicošais kritērijs. Projektu izvēlē un pētniecības veicināšanā kā noteicošais kritērijs ir jāpiemēro zinātniskā un tehnoloģiskā izcilība, lai saglabātu vai iekarotu Eiropai vadošās pozīcijas globālajā konkurencē. Tikai tā būs sasniedzami Komisijas paziņojumā formulētie mērķi, proti, “Augstākie sasniegumi un inovācijas: Eiropas industriālās konkurētspējas atslēga”, un “Ar darba grupu savstarpējās konkurences palīdzību Eiropas līmenī veicināt kreativitāti fundamentālajās zinātnēs”.

| 4.2.1 | Ekselence. Ekselence un augstākie sasniegumi ir kompleksa, nogurdinoša un ilgstoša attīstības un selekcijas procesa rezultāts, kas norisinās saskaņā ar pašu zinātnes darbinieku radītajiem noteikumiem un kura gaitā saskaras un ir jāņem vērā daudzi svarīgi, savstarpēji saistīti faktori. |
| --- | --- |

4.2.1

Ekselence. Ekselence un augstākie sasniegumi ir kompleksa, nogurdinoša un ilgstoša attīstības un selekcijas procesa rezultāts, kas norisinās saskaņā ar pašu zinātnes darbinieku radītajiem noteikumiem un kura gaitā saskaras un ir jāņem vērā daudzi svarīgi, savstarpēji saistīti faktori.

| 4.2.2 | Sabiedrība un politika. Tātad, ar sabiedrības un politikas palīdzību ir nepieciešams nodrošināt, lai tiktu saglabāti vai radīti priekšnoteikumi izcilībaii un augstākā līmeņa sasniegumiem. |
| --- | --- |

4.2.2

Sabiedrība un politika. Tātad, ar sabiedrības un politikas palīdzību ir nepieciešams nodrošināt, lai tiktu saglabāti vai radīti priekšnoteikumi izcilībaii un augstākā līmeņa sasniegumiem.

| 4.2.3 | Atšķirīgi kritēriji. Kritēriji, kas atšķiras no minētajiem, ir attālināti no lietas būtības un spekulatīvi, tikai palielina birokrātiskos šķēršļus, maldina un rada nepareizu lēmumu pieņemšanas risku ar visām no tā izrietošajām negatīvajām sekām, kas skar ne tikai Lisabonas mērķus, bet visu Eiropas pētniecības klimatu kopumā. |
| --- | --- |

4.2.3

Atšķirīgi kritēriji. Kritēriji, kas atšķiras no minētajiem, ir attālināti no lietas būtības un spekulatīvi, tikai palielina birokrātiskos šķēršļus, maldina un rada nepareizu lēmumu pieņemšanas risku ar visām no tā izrietošajām negatīvajām sekām, kas skar ne tikai Lisabonas mērķus, bet visu Eiropas pētniecības klimatu kopumā.

| 4.3 | 25 valstu Eiropas potenciāls. Vienlaikus ir jāattīsta un jāizmanto tagad jau no 25 valstīm sastāvošās Eiropas potenciāls, un Komiteja pilnībā atbalsta ar to saistītos Komisijas nodomus. Paplašinātās Savienības pētniecības iestādēs, kā arī reģionos ar nepietiekamu pētniecības nodrošinājumu ir jārada augstākā līmeņa sasniegumiem nepieciešamie priekšnoteikumi — ja tādi vēl nav radīti. |
| --- | --- |

4.3

25 valstu Eiropas potenciāls. Vienlaikus ir jāattīsta un jāizmanto tagad jau no 25 valstīm sastāvošās Eiropas potenciāls, un Komiteja pilnībā atbalsta ar to saistītos Komisijas nodomus. Paplašinātās Savienības pētniecības iestādēs, kā arī reģionos ar nepietiekamu pētniecības nodrošinājumu ir jārada augstākā līmeņa sasniegumiem nepieciešamie priekšnoteikumi — ja tādi vēl nav radīti.

| 4.3.1 | Subsidiaritāte. Saskaņā ar subsidiaritātes principu, ekselencei un augstākā līmeņa sasniegumiem nepieciešamo zinātniski tehnisko kapacitāšu un pamatnodrošinājuma izveidošana nacionālā līmenī ir dalībvalstu uzdevums. |
| --- | --- |

4.3.1

Subsidiaritāte. Saskaņā ar subsidiaritātes principu, ekselencei un augstākā līmeņa sasniegumiem nepieciešamo zinātniski tehnisko kapacitāšu un pamatnodrošinājuma izveidošana nacionālā līmenī ir dalībvalstu uzdevums.

| 4.3.2 | Struktūrfondi un Eiropas investīciju fonds. Šī uzdevuma izpildei vajadzētu piešķirt mērķtiecīgu un efektīvu atbalstu no struktūrfondiem un ES Investīciju fonda — ja tas ir nepieciešams un vai perspektīvs risinājums. Tādēļ Komiteja atbalsta Komisijas nodomu arī veiksmīgas kohēzijas politikas izpratnē pilnā apjomā izmantot Ietvara programmas un struktūrfondu savstarpējo papildināšanos, tomēr iesaka piesaistīt arī Investīciju fondu un izmantot daļu no tā līdzekļiem pētniecības nodrošinājuma un infrastruktūru izveidē. |
| --- | --- |

4.3.2

Struktūrfondi un Eiropas investīciju fonds. Šī uzdevuma izpildei vajadzētu piešķirt mērķtiecīgu un efektīvu atbalstu no struktūrfondiem un ES Investīciju fonda — ja tas ir nepieciešams un vai perspektīvs risinājums. Tādēļ Komiteja atbalsta Komisijas nodomu arī veiksmīgas kohēzijas politikas izpratnē pilnā apjomā izmantot Ietvara programmas un struktūrfondu savstarpējo papildināšanos, tomēr iesaka piesaistīt arī Investīciju fondu un izmantot daļu no tā līdzekļiem pētniecības nodrošinājuma un infrastruktūru izveidē.

| 4.3.3 | Šeit ir nepieciešams arī pietiekams pētniecības un attīstības pasākumu sākuma atbalsta finansējums jaunajās dalībvalstīs, jo tur zinātniskās institūcijas vēl nespēj ES veicinātiem projektiem vispirms rast nepieciešamos līdzekļus no savas puses. Papildus būtu arī jārada attiecīgas nacionālās veicināšanas sistēmas. |
| --- | --- |

4.3.3

Šeit ir nepieciešams arī pietiekams pētniecības un attīstības pasākumu sākuma atbalsta finansējums jaunajās dalībvalstīs, jo tur zinātniskās institūcijas vēl nespēj ES veicinātiem projektiem vispirms rast nepieciešamos līdzekļus no savas puses. Papildus būtu arī jārada attiecīgas nacionālās veicināšanas sistēmas.

| 4.4 | Pētniecības infrastruktūra. Arī šai sakarā Komiteja apsveic Komisijas ierosinājumu izveidot Eiropas interesēs strādājošas pētnieciskās infrastruktūras (15). Šeit noteicošais izvēlētu lielapjoma iekārtu finansējums uz “Variablās ģeometrijas” bāzes līdz šim ir attaisnojies, tāpēc tas jāturpina. Eiropas Pētniecības struktūru stratēģiskajam forumam (ESFRI) šeit ir izšķiroša un lietderīga konsultatīvā loma. Uz šīs bāzes ir jāizstrādā Eiropas infrastruktūru koncepcija. |
| --- | --- |

4.4

Pētniecības infrastruktūra. Arī šai sakarā Komiteja apsveic Komisijas ierosinājumu izveidot Eiropas interesēs strādājošas pētnieciskās infrastruktūras (15). Šeit noteicošais izvēlētu lielapjoma iekārtu finansējums uz “Variablās ģeometrijas” bāzes līdz šim ir attaisnojies, tāpēc tas jāturpina. Eiropas Pētniecības struktūru stratēģiskajam forumam (ESFRI) šeit ir izšķiroša un lietderīga konsultatīvā loma. Uz šīs bāzes ir jāizstrādā Eiropas infrastruktūru koncepcija.

| 4.4.1 | Vidēji lielas infrastruktūras. Taču atkarībā no rīcībā esošā līdzekļu apjoma un Kopienas projektu lietderīguma šiem pasākumiem nevajadzētu aprobežoties tikai ar lielapjoma iekārtām, jo arī vidēji lielas kompleksas pētnieciskās infrastruktūras ir ne tikai vajadzīgas, bet var vienlaikus kalpot vairāku dalībvalstu pētnieciskajām vajadzībām. |
| --- | --- |

4.4.1

Vidēji lielas infrastruktūras. Taču atkarībā no rīcībā esošā līdzekļu apjoma un Kopienas projektu lietderīguma šiem pasākumiem nevajadzētu aprobežoties tikai ar lielapjoma iekārtām, jo arī vidēji lielas kompleksas pētnieciskās infrastruktūras ir ne tikai vajadzīgas, bet var vienlaikus kalpot vairāku dalībvalstu pētnieciskajām vajadzībām.

| 4.5 | Tematisko prioritāšu un mobilitātes stiprināšana. Kā jau tika minēts, Komiteja atbalsta Komisijas ierosinājumu divkāršot (salīdzinājumā ar pašreizējo Sesto programmu) Septītajai Ietvara programmai kopā ar EURATOM programmu piešķirto līdzekļu apjomu. Šim pieaugumam primāri (16) jābūt paredzētam tematiskajām prioritātēm/akcijām/projektiem (tai skaitā EURATOM ietvaros) un mobilitātes programmai (17) (tai skaitā jauno zinātnieku un izcilāko zinātnieku stimulēšanai). |
| --- | --- |

4.5

Tematisko prioritāšu un mobilitātes stiprināšana. Kā jau tika minēts, Komiteja atbalsta Komisijas ierosinājumu divkāršot (salīdzinājumā ar pašreizējo Sesto programmu) Septītajai Ietvara programmai kopā ar EURATOM programmu piešķirto līdzekļu apjomu. Šim pieaugumam primāri (16) jābūt paredzētam tematiskajām prioritātēm/akcijām/projektiem (tai skaitā EURATOM ietvaros) un mobilitātes programmai (17) (tai skaitā jauno zinātnieku un izcilāko zinātnieku stimulēšanai).

| 4.6 | Pētniecības veicināšanas instrumenti. Lai padarītu vēl skaidrākus jau iepriekš noformulētos ierosinājumus, Komiteja iesaka pielietot sekojošus principus:






  — | Instrumentu kopumam ir jābūt pārskatāmam. |
| --- | --- | --- |

4.6

Pētniecības veicināšanas instrumenti. Lai padarītu vēl skaidrākus jau iepriekš noformulētos ierosinājumus, Komiteja iesaka pielietot sekojošus principus:

—

Instrumentu kopumam ir jābūt pārskatāmam.

| — | Instrumentiem jābūt optimāli definētiem, un to mērķim — caurredzamam. |
| --- | --- |

—

Instrumentiem jābūt optimāli definētiem, un to mērķim — caurredzamam.

| — | To pielietojumam jābūt maksimāli vienkāršam. |
| --- | --- |

—

To pielietojumam jābūt maksimāli vienkāršam.

| — | Tiem galvenokārt ir jābūt koncentrētiem uz tiešu pētniecības un attīstības uzdevumu izpildes un tajā iesaistīto zinātnieku darbības veicināšanu. |
| --- | --- |

—

Tiem galvenokārt ir jābūt koncentrētiem uz tiešu pētniecības un attīstības uzdevumu izpildes un tajā iesaistīto zinātnieku darbības veicināšanu.

| — | Instrumenta vai instrumentu izvēles brīvība noteiktam plānam vai projektam jāatstāj pašiem pretendentiem. Tātad, tematisko prioritāšu elementiem nekādā gadījumā nebūtu jābūt a priori piesaistītiem kādam iepriekš noteiktam instrumentam (18); tomēr Komisijai šai sakarā būtu jāpiedāvā konsultācijas un jāizskaidro iemesli, kuru dēļ tā noteiktām tēmām iesaka pielietot kādu noteiktu instrumentu. |
| --- | --- |

—

Instrumenta vai instrumentu izvēles brīvība noteiktam plānam vai projektam jāatstāj pašiem pretendentiem. Tātad, tematisko prioritāšu elementiem nekādā gadījumā nebūtu jābūt a priori piesaistītiem kādam iepriekš noteiktam instrumentam (18); tomēr Komisijai šai sakarā būtu jāpiedāvā konsultācijas un jāizskaidro iemesli, kuru dēļ tā noteiktām tēmām iesaka pielietot kādu noteiktu instrumentu.

| — | Arī instrumentu ziņā ir jāpievērš uzmanība pietiekamas nepārtrauktības nodrošināšanai un sevišķi jāizvairās no lēcienveida “paradigmas maiņām”, lai administratīvais ieguldījums visām iesaistītajām personām saglabātos saprātīgās robežās. |
| --- | --- |

—

Arī instrumentu ziņā ir jāpievērš uzmanība pietiekamas nepārtrauktības nodrošināšanai un sevišķi jāizvairās no lēcienveida “paradigmas maiņām”, lai administratīvais ieguldījums visām iesaistītajām personām saglabātos saprātīgās robežās.

| — | Priekšroka būtu jādod “grantu” vai “STREP” (Specific Targeted Research Projects) piešķiršanai, respektīvi, vieglāk pārskatāmu un pielietojamu pētniecisko projektu akceptēšanai. Šai sakarībā Komiteja norāda uz saviem jau agrāk paustajiem ierosinājumiem un vēlākajām piezīmēm attiecībā uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

—

Priekšroka būtu jādod “grantu” vai “STREP” (Specific Targeted Research Projects) piešķiršanai, respektīvi, vieglāk pārskatāmu un pielietojamu pētniecisko projektu akceptēšanai. Šai sakarībā Komiteja norāda uz saviem jau agrāk paustajiem ierosinājumiem un vēlākajām piezīmēm attiecībā uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem.

Lai ievērotu šos principus, ieteicams arī NoE (Networks of Excellence) ne tikai atbalstīt koordinācijas darbu, bet arī daļu no tiešajiem pētniecības un attīstības izdevumiem (kā tas jau notiek, piemēram, EURATOM kodolu saplūšanas programmas asociācijām).

| 4.6.1 | Marimona ziņojums
   (19). Komiteja ar lielu gandarījumu konstatē, ka ar to saistītie ieteikumi tikko iznākušajā Marimona ziņojumā lielā mērā sakrīt ar tās pašas paustajiem ieteikumiem. Komiteja viennozīmīgi atbalsta šos izteikumus. |
| --- | --- |

4.6.1

Marimona ziņojums
   (19). Komiteja ar lielu gandarījumu konstatē, ka ar to saistītie ieteikumi tikko iznākušajā Marimona ziņojumā lielā mērā sakrīt ar tās pašas paustajiem ieteikumiem. Komiteja viennozīmīgi atbalsta šos izteikumus.

| 4.6.2 | Nepārtrauktība. Lai vēlreiz īpaši akcentētu un izskaidrotu šī aspekta svarīgumu: Pārejot no Sestās Ietvara programmas uz Septīto Ietvara programmu, principā jānodrošina maksimāla nepārtrauktība. Zinātnei un rūpniecībai (pirmkārt, arī mazajiem un vidējiem uzņēmumiem) līdzšinējās, ar pāriešanu no vienas ietvara programmas uz nākamo saistītās atbalsta saņemšanas nosacījumu, pieteikšanās kārtības, tiesisko pamatnosacījumu/instrumentu un izmaksu modeļu izmaiņas radīja efektivitāti mazinošu noslogojumu. Tas nozīmē, ka, lai nodrošinātu minēto nepārtrauktību, nedrīkst ieviest nekādus principiāli jaunus instrumentus un citas procedūras. Tā vietā ir jāveic līdzšinējo instrumentu un procedūru vienkāršošana un pieskaņošana, ņemot vērā iegūto pieredzi un saņemtos ieteikumus. Tātad, par galveno mērķi ir jāizvirza nepārtrauktība, ko papildina vienkāršība un skaidrība, kā arī elastīgums pretendenta izdarītajā instrumentu izvēlē. |
| --- | --- |

4.6.2

Nepārtrauktība. Lai vēlreiz īpaši akcentētu un izskaidrotu šī aspekta svarīgumu: Pārejot no Sestās Ietvara programmas uz Septīto Ietvara programmu, principā jānodrošina maksimāla nepārtrauktība. Zinātnei un rūpniecībai (pirmkārt, arī mazajiem un vidējiem uzņēmumiem) līdzšinējās, ar pāriešanu no vienas ietvara programmas uz nākamo saistītās atbalsta saņemšanas nosacījumu, pieteikšanās kārtības, tiesisko pamatnosacījumu/instrumentu un izmaksu modeļu izmaiņas radīja efektivitāti mazinošu noslogojumu. Tas nozīmē, ka, lai nodrošinātu minēto nepārtrauktību, nedrīkst ieviest nekādus principiāli jaunus instrumentus un citas procedūras. Tā vietā ir jāveic līdzšinējo instrumentu un procedūru vienkāršošana un pieskaņošana, ņemot vērā iegūto pieredzi un saņemtos ieteikumus. Tātad, par galveno mērķi ir jāizvirza nepārtrauktība, ko papildina vienkāršība un skaidrība, kā arī elastīgums pretendenta izdarītajā instrumentu izvēlē.

| 4.7 | Tehnoloģiskās platformas. Komiteja viennozīmīgi atbalsta Komisijas un rūpniecības sektora iniciatīvu izveidot “tehnoloģiskās platformas”, kas Eiropas līmenī apvieno pētniecības institūcijas, finanšu pasauli, iestādes, kā arī standartizācijas komisijas. To uzdevums ir noteikt kopīgu pētniecības programmu, ar kuras palīdzību tiek mobilizēta atsevišķu valstu un visas Eiropas sabiedriskā un privātā sektora resursu kritiskā masa. |
| --- | --- |

4.7

Tehnoloģiskās platformas. Komiteja viennozīmīgi atbalsta Komisijas un rūpniecības sektora iniciatīvu izveidot “tehnoloģiskās platformas”, kas Eiropas līmenī apvieno pētniecības institūcijas, finanšu pasauli, iestādes, kā arī standartizācijas komisijas. To uzdevums ir noteikt kopīgu pētniecības programmu, ar kuras palīdzību tiek mobilizēta atsevišķu valstu un visas Eiropas sabiedriskā un privātā sektora resursu kritiskā masa.

| 4.7.1 | Kopienu attīstības projekti. Šādu rīcības veidu sakarā ar apjomīgajiem un ietilpīgajiem Kopienu zinātniski tehniskās attīstības projektiem, piemēram, GALILEO — ar labi nodefinētu mērķi, Komiteja uzskata par ļoti ieteicamu soli, ar kura palīdzību īstenot visu partneru koncentrētu sadarbību. Tas var realizēties “integrētu projektu” IP formā vai arī kā “kopuzņēmums” EK Līguma 171. panta izpratnē (20). Taču arī šeit katrā konkrētā gadījumā būtu rūpīgi jāpārbauda (21), kā izvairīties no nevajadzīgas organizatoriskā/administratīvā darba palielināšanās un panākt atbilstošu mazo un vidējo uzņēmumu vai nelielu institūtu/pētnieku grupu iesaistīšanu. |
| --- | --- |

4.7.1

Kopienu attīstības projekti. Šādu rīcības veidu sakarā ar apjomīgajiem un ietilpīgajiem Kopienu zinātniski tehniskās attīstības projektiem, piemēram, GALILEO — ar labi nodefinētu mērķi, Komiteja uzskata par ļoti ieteicamu soli, ar kura palīdzību īstenot visu partneru koncentrētu sadarbību. Tas var realizēties “integrētu projektu” IP formā vai arī kā “kopuzņēmums” EK Līguma 171. panta izpratnē (20). Taču arī šeit katrā konkrētā gadījumā būtu rūpīgi jāpārbauda (21), kā izvairīties no nevajadzīgas organizatoriskā/administratīvā darba palielināšanās un panākt atbilstošu mazo un vidējo uzņēmumu vai nelielu institūtu/pētnieku grupu iesaistīšanu.

| 4.7.2 | Administratīvais vai organizatoriskais ieguldījums. Ņemot vērā šiem mērķiem nepieciešamo lielo organizatorisko/administratīvo un juridisko darbu (piemēram, jautājumos, kas skar intelektuālo īpašumu), pirms nākamo “Tehnoloģisko platformu” izveidošanas tomēr vajadzētu apkopot pieredzi saistībā ar patreiz veidojamām platformām un noskaidrot, ka arī šajā daļā ir iespējams pielietot “Variablās ģeometrijas” principu. Bez tam, katrā konkrētā gadījumā būtu jāizpēta, vai mērķis ir nodefinēts viennozīmīgi un vai tas nav sasniedzams, izmantojot vai izveidojot vienkāršākas procedūras, lai tālākā instrumentu skaita palielināšanās, kas daļēji savstarpēji pārklājas, neradītu papildus sajukumu un nesamērīgu koordinācijas darbu. Cik vien iespējams, jālieto vienkāršāki instrumenti. |
| --- | --- |

4.7.2

Administratīvais vai organizatoriskais ieguldījums. Ņemot vērā šiem mērķiem nepieciešamo lielo organizatorisko/administratīvo un juridisko darbu (piemēram, jautājumos, kas skar intelektuālo īpašumu), pirms nākamo “Tehnoloģisko platformu” izveidošanas tomēr vajadzētu apkopot pieredzi saistībā ar patreiz veidojamām platformām un noskaidrot, ka arī šajā daļā ir iespējams pielietot “Variablās ģeometrijas” principu. Bez tam, katrā konkrētā gadījumā būtu jāizpēta, vai mērķis ir nodefinēts viennozīmīgi un vai tas nav sasniedzams, izmantojot vai izveidojot vienkāršākas procedūras, lai tālākā instrumentu skaita palielināšanās, kas daļēji savstarpēji pārklājas, neradītu papildus sajukumu un nesamērīgu koordinācijas darbu. Cik vien iespējams, jālieto vienkāršāki instrumenti.

| 4.8 | Mazie un vidējie uzņēmumi (MVU). MVU lielā mērā jau tagad dod ieguldījumu inovāciju procesā, vai arī to rīcībā ir potenciāls šāda ieguldījuma izdarīšanai nākotnē. Tādēļ nosacījumi MVU līdzdalībai tematiskajās prioritātēs ir jāveido vēl elastīgāki un jāvienkāršo, cita starpā pielietojot elastīgu tēmu un instrumentu piešķiršanas un izvēles opciju mehānismu (CRAFT, Collective Research, EUREKA). Kopumā ņemot, veicināšanas instrumentu pielāgošanā un projektu strukturēšanā vairāk nekā līdz šim ir jāņem vērā tas, ka kompetenti MVU var atbilstoši piedalīties, un, proti, gan Hightech, gan Lowtech jomās. Šim nolūkam ir piemērotāki tādi veicināšanas instrumenti kā “Specific Targeted Research Projects — STREPs”, kas ļauj iesaistīties ari nelielākiem grupējumiem un projektiem un atbalsta arī bottom-up principu. |
| --- | --- |

4.8

Mazie un vidējie uzņēmumi (MVU). MVU lielā mērā jau tagad dod ieguldījumu inovāciju procesā, vai arī to rīcībā ir potenciāls šāda ieguldījuma izdarīšanai nākotnē. Tādēļ nosacījumi MVU līdzdalībai tematiskajās prioritātēs ir jāveido vēl elastīgāki un jāvienkāršo, cita starpā pielietojot elastīgu tēmu un instrumentu piešķiršanas un izvēles opciju mehānismu (CRAFT, Collective Research, EUREKA). Kopumā ņemot, veicināšanas instrumentu pielāgošanā un projektu strukturēšanā vairāk nekā līdz šim ir jāņem vērā tas, ka kompetenti MVU var atbilstoši piedalīties, un, proti, gan Hightech, gan Lowtech jomās. Šim nolūkam ir piemērotāki tādi veicināšanas instrumenti kā “Specific Targeted Research Projects — STREPs”, kas ļauj iesaistīties ari nelielākiem grupējumiem un projektiem un atbalsta arī bottom-up principu.

| 4.8.1 | MVU un zināšanu apmaiņa. Taču no tā atdalīti ir jāaplūko uzdevums, kas arī ļoti svarīgs, respektīvi, jaunāko, potenciāli pielietojamo, fundamentālās izpētes rezultātā iegūto zināšanu, kas nāk no universitātēm un valsts subsidētām pētniecības iestādēm, nodošana tālāk tiem zinātniekiem un inženieriem, kas darbojas rūpniecības sektora un MVU interesēs, lai tādējādi paātrinātu rūpniecības inovācijām un konkurētspējai nepieciešamo zināšanu apmaiņu. Arī šai sakarā Komiteja jau vairākkārt ir izteikusi ierosinājumus (22), kas sevišķi attiecas uz personāla apmaiņu (mobilitāti) starp akadēmisko un industriālo pasauli, kas būtu ievērojami jāuzlabo un jāpadara interesantāka. |
| --- | --- |

4.8.1

MVU un zināšanu apmaiņa. Taču no tā atdalīti ir jāaplūko uzdevums, kas arī ļoti svarīgs, respektīvi, jaunāko, potenciāli pielietojamo, fundamentālās izpētes rezultātā iegūto zināšanu, kas nāk no universitātēm un valsts subsidētām pētniecības iestādēm, nodošana tālāk tiem zinātniekiem un inženieriem, kas darbojas rūpniecības sektora un MVU interesēs, lai tādējādi paātrinātu rūpniecības inovācijām un konkurētspējai nepieciešamo zināšanu apmaiņu. Arī šai sakarā Komiteja jau vairākkārt ir izteikusi ierosinājumus (22), kas sevišķi attiecas uz personāla apmaiņu (mobilitāti) starp akadēmisko un industriālo pasauli, kas būtu ievērojami jāuzlabo un jāpadara interesantāka.

| 4.8.2 | Uzņēmējdarbība un industriālā politika. Sevišķi, jaunu mazo uzņēmumu dibināšana ir inovāciju un ekonomiskās izaugsmes dzinējspēks. Tomēr šādas dibināšanas problemātika nereti ir saistīta nevis ar nepietiekamu pētniecības un attīstības veicināšanu, bet gan ar uzņēmuma vadības un marketinga jautājumiem, kā arī galvenokārt ar nepietiekamu ilgtermiņa finansiālo segumu, kas ļautu pārvarēt sākuma periodu ar tam raksturīgo lielo zaudējumu īpatsvaru. Tātad, šeit ar industriālās politikas un zinātnes politikas starpniecību vajadzētu meklēt kopīgus risinājumus, lai radītu stimulus un iespējas uzņēmējdarbības veicināšanai Eiropā. |
| --- | --- |

4.8.2

Uzņēmējdarbība un industriālā politika. Sevišķi, jaunu mazo uzņēmumu dibināšana ir inovāciju un ekonomiskās izaugsmes dzinējspēks. Tomēr šādas dibināšanas problemātika nereti ir saistīta nevis ar nepietiekamu pētniecības un attīstības veicināšanu, bet gan ar uzņēmuma vadības un marketinga jautājumiem, kā arī galvenokārt ar nepietiekamu ilgtermiņa finansiālo segumu, kas ļautu pārvarēt sākuma periodu ar tam raksturīgo lielo zaudējumu īpatsvaru. Tātad, šeit ar industriālās politikas un zinātnes politikas starpniecību vajadzētu meklēt kopīgus risinājumus, lai radītu stimulus un iespējas uzņēmējdarbības veicināšanai Eiropā.

| 4.8.3 | ASV īstenotā SBIR programma. Bez tam Komiteja iesaka izmantot ASV pieredzi ar Small Business Innovation Research (SBIR)
   (23), kuras ietvaros ASV valdība ar dažādu aģentūru palīdzību veicina mazu un vidēju uzņēmumu tirgus orientētus pētniecības un attīstības pasākumus. |
| --- | --- |

4.8.3

ASV īstenotā SBIR programma. Bez tam Komiteja iesaka izmantot ASV pieredzi ar Small Business Innovation Research (SBIR)
   (23), kuras ietvaros ASV valdība ar dažādu aģentūru palīdzību veicina mazu un vidēju uzņēmumu tirgus orientētus pētniecības un attīstības pasākumus.

| 4.9 | Atklāta koordinācija. Komiteja jau vairākkārt ir izteikusi atbalstu atklātas koordinācijas procedūrai no Komisijas puses, taču vienmēr uzsvērusi, ka tas var notikt tikai uz dalībvalstu brīvprātīgas iesaistīšanās pamata. |
| --- | --- |

4.9

Atklāta koordinācija. Komiteja jau vairākkārt ir izteikusi atbalstu atklātas koordinācijas procedūrai no Komisijas puses, taču vienmēr uzsvērusi, ka tas var notikt tikai uz dalībvalstu brīvprātīgas iesaistīšanās pamata.

| 4.10 | Pašorganizācija un paškoordinācija. Komiteja vairākkārt ir norādījusi arī uz bottom-up procesa veidā funkcionējošo zinātniski tehniskās jomas dalībnieku pašorganizāciju un paškoordināciju ES teritorijā, jo viņi pārzina attiecīgās jomas publikācijas, konferences un darba grupas, paši ietekmē programmu izstrādnes un dod ieguldījumu koordinācijā tajā diapazonā, kas atrodas starp konkurenci un koordināciju (skat. zemāk). Šādā veidā ir radušās svarīgas globāla līmeņa vadošās starptautiskās pētniecības iniciatīvas, programmas un instances, kas ir palīdzējušas sagatavot Eiropas pētnieciskās telpas koncepciju. Tas būtu jāatzīst un atbilstoši jāizmanto. |
| --- | --- |

4.10

Pašorganizācija un paškoordinācija. Komiteja vairākkārt ir norādījusi arī uz bottom-up procesa veidā funkcionējošo zinātniski tehniskās jomas dalībnieku pašorganizāciju un paškoordināciju ES teritorijā, jo viņi pārzina attiecīgās jomas publikācijas, konferences un darba grupas, paši ietekmē programmu izstrādnes un dod ieguldījumu koordinācijā tajā diapazonā, kas atrodas starp konkurenci un koordināciju (skat. zemāk). Šādā veidā ir radušās svarīgas globāla līmeņa vadošās starptautiskās pētniecības iniciatīvas, programmas un instances, kas ir palīdzējušas sagatavot Eiropas pētnieciskās telpas koncepciju. Tas būtu jāatzīst un atbilstoši jāizmanto.

| 4.11 | Konkurences veicināšana. Šai sakarībā Komiteja apsveic to, ka Komisija “Konkurences veicināšanu” ir izvirzījusi par vienu no sešiem galvenajiem mērķiem. Tā atbalsta Komisijas nodomu ar konkurences palīdzību radīt virsvērtību Eiropas līmenī. Tādēļ Komiteja atkārto (24) savu agrāko konstatējumu, proti: zinātne un pētniecība iegūst no konkurences par labākajām idejām, metodēm un rezultātiem, un no neatkarīgas jauno atziņu reproducēšanas (jeb atkārtotas iemiesošanas), respektīvi, “sertificēšanas”, kā arī no to izplatīšanas, padziļināšanas un paplašināšanas. Tātad ir nepieciešams radīt iespēju plurālistisku un starpdisciplināru pētniecības principu un struktūru izveidei un uzturēt tās, lai stimulētu un izmantotu no tā izrietošo labāko ideju un rezultātu konkurenci. |
| --- | --- |

4.11

Konkurences veicināšana. Šai sakarībā Komiteja apsveic to, ka Komisija “Konkurences veicināšanu” ir izvirzījusi par vienu no sešiem galvenajiem mērķiem. Tā atbalsta Komisijas nodomu ar konkurences palīdzību radīt virsvērtību Eiropas līmenī. Tādēļ Komiteja atkārto (24) savu agrāko konstatējumu, proti: zinātne un pētniecība iegūst no konkurences par labākajām idejām, metodēm un rezultātiem, un no neatkarīgas jauno atziņu reproducēšanas (jeb atkārtotas iemiesošanas), respektīvi, “sertificēšanas”, kā arī no to izplatīšanas, padziļināšanas un paplašināšanas. Tātad ir nepieciešams radīt iespēju plurālistisku un starpdisciplināru pētniecības principu un struktūru izveidei un uzturēt tās, lai stimulētu un izmantotu no tā izrietošo labāko ideju un rezultātu konkurenci.

| 4.12 | Konkurence, sadarbība un koordinācija. Starp mērķiem “konkurence”, “sadarbība” un “koordinācija” var rasties pretrunas, un to kļūs arvien vairāk, ja uzdevumi pietuvināsies produktu izstrādāšanai. No šejienes ir jāatvasina to optimālā pielietojuma robežas un līdz ar to — arī atbilstošāko instrumentu izvēle. Tik daudz konkurences, cik iespējams, tik daudz kooperācijas, cik nepieciešams. |
| --- | --- |

4.12

Konkurence, sadarbība un koordinācija. Starp mērķiem “konkurence”, “sadarbība” un “koordinācija” var rasties pretrunas, un to kļūs arvien vairāk, ja uzdevumi pietuvināsies produktu izstrādāšanai. No šejienes ir jāatvasina to optimālā pielietojuma robežas un līdz ar to — arī atbilstošāko instrumentu izvēle. Tik daudz konkurences, cik iespējams, tik daudz kooperācijas, cik nepieciešams.

| 4.13 | Kritiskā masa un globālā konkurence. Pētniecības un attīstības mērķiem, kuru kritiskā masa arī kā atsevišķs objekts pārsniedz atsevišķu dalībvalstu iespējas, un tāpēc tie principā ir sasniedzami tikai Eiropas apvienošanās rezultātā, piemēram, liela apjoma infrastruktūrām vai atsevišķiem lieliem tehnoloģiju projektiem, vēl vairāk nekā citiem projektiem ir jāatbilst arī globālās konkurences prasībām (skat. arī sadaļu “Starptautiskā dimensija”) un jāattaisno sevi globālā kontekstā. Bez tam, šeit ir piemērojams arī tas, kas tika teikts attiecībā uz “tehnoloģiskajām platformām”. |
| --- | --- |

4.13

Kritiskā masa un globālā konkurence. Pētniecības un attīstības mērķiem, kuru kritiskā masa arī kā atsevišķs objekts pārsniedz atsevišķu dalībvalstu iespējas, un tāpēc tie principā ir sasniedzami tikai Eiropas apvienošanās rezultātā, piemēram, liela apjoma infrastruktūrām vai atsevišķiem lieliem tehnoloģiju projektiem, vēl vairāk nekā citiem projektiem ir jāatbilst arī globālās konkurences prasībām (skat. arī sadaļu “Starptautiskā dimensija”) un jāattaisno sevi globālā kontekstā. Bez tam, šeit ir piemērojams arī tas, kas tika teikts attiecībā uz “tehnoloģiskajām platformām”.

| 4.14 | European Research Council ERC
  . Kā jau Komiteja uzsvēra savā nesenajā atzinumā (25), tā izsaka atbalstu Komisijas nodomam izveidot “European Research Council” (ERC). Tās uzdevums būs izveidot un veicināt fundamentālo zinātņu resoru, un tā darbosies “Scientific Community” paspārnē. Savus uzdevumus tā pildīs pilnīgi autonomi un saskaņā ar kārtību, kādu pielieto atbilstošas, veiksmīgi funkcionējošas institūcijas dalībvalstīs un ASV. Lai izmantotu mijiedarbību starp atsevišķām zinātnes kategorijām, Komiteja iesaka iesaistīt ERC darbā arī izcilākos zinātniekus no industriālās pētniecības sektora. |
| --- | --- |

4.14

European Research Council ERC
  . Kā jau Komiteja uzsvēra savā nesenajā atzinumā (25), tā izsaka atbalstu Komisijas nodomam izveidot “European Research Council” (ERC). Tās uzdevums būs izveidot un veicināt fundamentālo zinātņu resoru, un tā darbosies “Scientific Community” paspārnē. Savus uzdevumus tā pildīs pilnīgi autonomi un saskaņā ar kārtību, kādu pielieto atbilstošas, veiksmīgi funkcionējošas institūcijas dalībvalstīs un ASV. Lai izmantotu mijiedarbību starp atsevišķām zinātnes kategorijām, Komiteja iesaka iesaistīt ERC darbā arī izcilākos zinātniekus no industriālās pētniecības sektora.

| 4.15 | Peer Review
  . Svarīgākais novērtēšanas instruments būs “Peer Review”. Arī, lai kompensētu zināmos trūkumus (piemēram, interešu konflikti) pašā novērtēšanas sistēmā, ERC ietvaros — kopumā ņemot, jebkurā veicināšanas organizācijā (26) — tiks nodarbināti pieredzējuši zinātnieki, kas ir izcēlušies ar saviem zinātniskajiem sasniegumiem un vislabāk orientējas tajā specifiskajā jomā, kas ietilpst viņu kompetencē. |
| --- | --- |

4.15

Peer Review
  . Svarīgākais novērtēšanas instruments būs “Peer Review”. Arī, lai kompensētu zināmos trūkumus (piemēram, interešu konflikti) pašā novērtēšanas sistēmā, ERC ietvaros — kopumā ņemot, jebkurā veicināšanas organizācijā (26) — tiks nodarbināti pieredzējuši zinātnieki, kas ir izcēlušies ar saviem zinātniskajiem sasniegumiem un vislabāk orientējas tajā specifiskajā jomā, kas ietilpst viņu kompetencē.

| 4.16 | Karjeras veicināšana. Komiteja uzstājīgi atbalsta mērķi, ka zinātne, pētniecība un attīstība ir jāpadara saistošāka no profesionālās orientācijas viedokļa, lai ieinteresētu apdāvinātākos un atbilstoši veicinātu viņu profesionālās karjeras veidošanos. Kādā nesenā atzinumā (27) tā ļoti detalizēti aplūkoja šo tēmu un izteica atbalstu Komisijas centieniem. |
| --- | --- |

4.16

Karjeras veicināšana. Komiteja uzstājīgi atbalsta mērķi, ka zinātne, pētniecība un attīstība ir jāpadara saistošāka no profesionālās orientācijas viedokļa, lai ieinteresētu apdāvinātākos un atbilstoši veicinātu viņu profesionālās karjeras veidošanos. Kādā nesenā atzinumā (27) tā ļoti detalizēti aplūkoja šo tēmu un izteica atbalstu Komisijas centieniem.

| 4.16.1 | Neapmierinoša situācija līgumattiecībās ar zinātniekiem. Īpašas problēmas šeit sagādā daudzās dalībvalstīs eksistējošie atalgojuma tarifi un līguma nosacījumi, kas rada ievērojami sliktāku situāciju nekā tad, ja karjera tiek veidota brīvajā ekonomikā, un pat salīdzinājumā ar atbilstošu karjeras attīstību valsts dienestā, un sevišķi tas skar jaunos zinātniekus. Komiteja atkārtoti norāda, ka šeit ir nepieciešama steidzama rīcība, sevišķi no dalībvalstu puses. |
| --- | --- |

4.16.1

Neapmierinoša situācija līgumattiecībās ar zinātniekiem. Īpašas problēmas šeit sagādā daudzās dalībvalstīs eksistējošie atalgojuma tarifi un līguma nosacījumi, kas rada ievērojami sliktāku situāciju nekā tad, ja karjera tiek veidota brīvajā ekonomikā, un pat salīdzinājumā ar atbilstošu karjeras attīstību valsts dienestā, un sevišķi tas skar jaunos zinātniekus. Komiteja atkārtoti norāda, ka šeit ir nepieciešama steidzama rīcība, sevišķi no dalībvalstu puses.

| 4.17 | Instanču dubultošanās un paralēlas darbības novēršana. Pētnieciskā darbība prasa arī plānošanas, uzņēmējdarbības, administrēšanas un vērtēšanas uzdevumu izpildi, kas jāveic pieredzējušiem zinātniekiem. Ņemot vērā pieteikumu iesniegšanas, novērtēšanas un monitoringa procesu inflāciju, Komiteja atkārto savu ieteikumu (28), lai Komisija nodarbojas ar šo jautājumu un veicina efektīvas, koordinētas procedūras ieviešanu (sevišķi sadarbībā ar dalībvalstīm un to starpā), kā rezultātā būs iespējams novērst pārmērīgi daudzo, atsevišķi funkcionējošo vertikālo (un arī horizontālo/paralēlo) atļauju izsniegšanas, vadības un kontroles institūciju (un procedūru) izmantošanu un no tās izrietošo produktivitātes zudumu. |
| --- | --- |

4.17

Instanču dubultošanās un paralēlas darbības novēršana. Pētnieciskā darbība prasa arī plānošanas, uzņēmējdarbības, administrēšanas un vērtēšanas uzdevumu izpildi, kas jāveic pieredzējušiem zinātniekiem. Ņemot vērā pieteikumu iesniegšanas, novērtēšanas un monitoringa procesu inflāciju, Komiteja atkārto savu ieteikumu (28), lai Komisija nodarbojas ar šo jautājumu un veicina efektīvas, koordinētas procedūras ieviešanu (sevišķi sadarbībā ar dalībvalstīm un to starpā), kā rezultātā būs iespējams novērst pārmērīgi daudzo, atsevišķi funkcionējošo vertikālo (un arī horizontālo/paralēlo) atļauju izsniegšanas, vadības un kontroles institūciju (un procedūru) izmantošanu un no tās izrietošo produktivitātes zudumu.

| 4.18 | Novērtētāju izvēle. Taču, izvirzot par mērķi kopumā samazināt pašreizējo novērtētāju slodzi, vienlaikus ir jāņem vērā arī tas, kā piesaistīt eksperta statusā attiecīgajā jomā zinošākos un pieredzējušākos zinātniekus, jo pretējā gadījumā pastāv risks, ka novērtējums nebūs korekts. Lai tas izdotos, piesaistāmo ekspertu atlases procedūra ir jāatbrīvo no pašreizējā pārmērīgā un neelastīgā birokrātijas sloga, ko tieši izcilākie zinātnieki uzskata par sevišķi nepievilcīgu. |
| --- | --- |

4.18

Novērtētāju izvēle. Taču, izvirzot par mērķi kopumā samazināt pašreizējo novērtētāju slodzi, vienlaikus ir jāņem vērā arī tas, kā piesaistīt eksperta statusā attiecīgajā jomā zinošākos un pieredzējušākos zinātniekus, jo pretējā gadījumā pastāv risks, ka novērtējums nebūs korekts. Lai tas izdotos, piesaistāmo ekspertu atlases procedūra ir jāatbrīvo no pašreizējā pārmērīgā un neelastīgā birokrātijas sloga, ko tieši izcilākie zinātnieki uzskata par sevišķi nepievilcīgu.

| 4.19 | Novērtēšanas procedūra. Iespējams, ka dažas procedūras, kas izpelnās zinātnes sabiedrības kritiku, ir rezultāts labi domātam mēģinājumam ieviest un pielietot standartizētus vērtēšanas kritērijus jomā, kas tam ir pārāk kompleksa un delikāta, tā vietā, lai vienkārši izmantotu cilvēcisku pieredzi. Komiteja gan atzīst nodomu caurredzamības un objektīvas attieksmes interesēs cik vien iespējams izvairīties no subjektīva vērtējuma, jo tas ir apgāžams un ietver arī ļaunprātīgas izmantošanas iespēju; tomēr tā rezultātā veidojas neatrisināma dilemma. Zinātnisku sasniegumu un kreativitātes novērtēšanu nevar automatizēt vai uzticēt nepieredzējušiem vērtētājiem. |
| --- | --- |

4.19

Novērtēšanas procedūra. Iespējams, ka dažas procedūras, kas izpelnās zinātnes sabiedrības kritiku, ir rezultāts labi domātam mēģinājumam ieviest un pielietot standartizētus vērtēšanas kritērijus jomā, kas tam ir pārāk kompleksa un delikāta, tā vietā, lai vienkārši izmantotu cilvēcisku pieredzi. Komiteja gan atzīst nodomu caurredzamības un objektīvas attieksmes interesēs cik vien iespējams izvairīties no subjektīva vērtējuma, jo tas ir apgāžams un ietver arī ļaunprātīgas izmantošanas iespēju; tomēr tā rezultātā veidojas neatrisināma dilemma. Zinātnisku sasniegumu un kreativitātes novērtēšanu nevar automatizēt vai uzticēt nepieredzējušiem vērtētājiem.

| 4.20 | Divas jaunas tēmas: lidojumi kosmosā un pētniecība drošības jomā. Komisijas paziņojumā tematiskās prioritātes vēl netiek aplūkotas. Daži izņēmumi ir norāde uz fundamentālajām zinātnēm (29), kā arī uz abām jaunajām tēmām — lidojumiem kosmosā un pētījumiem drošības jomā. Komiteja apsveic Komisijas ierosinājumu par to, ka no šī brīža Komisija nodarbosies ar kosmosa un drošības pētījumu tēmu arī Eiropas līmenī, un līdz ar to apstiprina savus agrākos ieteikumus attiecībā uz lidojumiem kosmosā (30). Taču Komiteja iesaka šos abus uzdevumus risināt atdalīti no Septītajai Ietvara programmai paredzētā budžeta un Ietvara programmas tematiskajām prioritātēm, jo tiem ir raksturīgas dažādas specifiskas īpatnības, kas neatbilst Ietvara programmas īstenošanas nosacījumiem. |
| --- | --- |

4.20

Divas jaunas tēmas: lidojumi kosmosā un pētniecība drošības jomā. Komisijas paziņojumā tematiskās prioritātes vēl netiek aplūkotas. Daži izņēmumi ir norāde uz fundamentālajām zinātnēm (29), kā arī uz abām jaunajām tēmām — lidojumiem kosmosā un pētījumiem drošības jomā. Komiteja apsveic Komisijas ierosinājumu par to, ka no šī brīža Komisija nodarbosies ar kosmosa un drošības pētījumu tēmu arī Eiropas līmenī, un līdz ar to apstiprina savus agrākos ieteikumus attiecībā uz lidojumiem kosmosā (30). Taču Komiteja iesaka šos abus uzdevumus risināt atdalīti no Septītajai Ietvara programmai paredzētā budžeta un Ietvara programmas tematiskajām prioritātēm, jo tiem ir raksturīgas dažādas specifiskas īpatnības, kas neatbilst Ietvara programmas īstenošanas nosacījumiem.

| 4.20.1 | Kosmosa izpētes jomā jau eksistē ļoti noturīga un veiksmīga programma, ar kuras koordināciju un īstenošanu līdz šim nodarbojās galvenokārt ESA un Eiropas kosmosa un aviācijas industrija un kuras realizēšanā dalībvalstu pētnieciskās institūcijas jau ir devušas ievērojamu ieguldījumu. Tādēļ Komitejas visumā atbalstītā Komisijas iesaistīšanās ir jāfinansē un jārealizē atsevišķi, t.i., esošā ESA un Komisijas sadarbības līguma ietvaros. Komitejai ir ieinteresēta vēlāk detalizēti iepazīties ar to. |
| --- | --- |

4.20.1

Kosmosa izpētes jomā jau eksistē ļoti noturīga un veiksmīga programma, ar kuras koordināciju un īstenošanu līdz šim nodarbojās galvenokārt ESA un Eiropas kosmosa un aviācijas industrija un kuras realizēšanā dalībvalstu pētnieciskās institūcijas jau ir devušas ievērojamu ieguldījumu. Tādēļ Komitejas visumā atbalstītā Komisijas iesaistīšanās ir jāfinansē un jārealizē atsevišķi, t.i., esošā ESA un Komisijas sadarbības līguma ietvaros. Komitejai ir ieinteresēta vēlāk detalizēti iepazīties ar to.

| 4.20.2 | Pētniecība drošības jomā ir saistīta ar spēcīgu visas Eiropas ieinteresētību kopīgā rīcībā. Komitejas ietvaros jau vairākkārt tas ir apspriests un uzsvērts, un tāpēc Komiteja viennozīmīgi atbalsta pievēršanos šai tēmai. Tomēr tā ietver arī konfidencialitātes jautājumus un iespējamo pielietojumu iekšējiem un ārējiem aizsardzības uzdevumiem, kas atšķirībā no Ietvara programmas tematiskajām prioritātēm (kam, piemēram, tiek pieprasīta caurredzamība) prasa citādu pieeju. Tādēļ arī šajā gadījumā ir jārada patstāvīgs plāns, kas ir atdalīts no Ietvara programmas finansējuma un instrumentu kopuma. |
| --- | --- |

4.20.2

Pētniecība drošības jomā ir saistīta ar spēcīgu visas Eiropas ieinteresētību kopīgā rīcībā. Komitejas ietvaros jau vairākkārt tas ir apspriests un uzsvērts, un tāpēc Komiteja viennozīmīgi atbalsta pievēršanos šai tēmai. Tomēr tā ietver arī konfidencialitātes jautājumus un iespējamo pielietojumu iekšējiem un ārējiem aizsardzības uzdevumiem, kas atšķirībā no Ietvara programmas tematiskajām prioritātēm (kam, piemēram, tiek pieprasīta caurredzamība) prasa citādu pieeju. Tādēļ arī šajā gadījumā ir jārada patstāvīgs plāns, kas ir atdalīts no Ietvara programmas finansējuma un instrumentu kopuma.

5.   Kopsavilkums

| 5.1 | Komiteja uzsver pētniecības un attīstības izšķirošo nozīmi Eiropas globālās konkurētspējas stiprināšanā un tādējādi — arī Lisabonas mērķu sasniegšanā. Līdz ar to Komiteja atbalsta Komisijas paziņojumā ierosinātos pasākumus un izklāstītos mērķus. |
| --- | --- |

5.1

Komiteja uzsver pētniecības un attīstības izšķirošo nozīmi Eiropas globālās konkurētspējas stiprināšanā un tādējādi — arī Lisabonas mērķu sasniegšanā. Līdz ar to Komiteja atbalsta Komisijas paziņojumā ierosinātos pasākumus un izklāstītos mērķus.

| 5.2 | Īpaši tas attiecas uz 3 % mērķi, kā arī uz tā ietvaros ierosināto Kopienas pētniecības un attīstības budžeta dubultošanu (Ietvara programmai kopā ar EURATOM programmu). Komiteja vēršas pie Padomes un Parlamenta ar aicinājumu sekot šim ierosinājumam un pie dalībvalstu valdībām ar aicinājumu tiekties pēc tā arī nacionālajos pētniecības un attīstības budžetos, un pie rūpniecības sektora ar aicinājumu pastiprināt savas investīcijas pētniecībā un attīstībā un izdarīt tās Eiropā. |
| --- | --- |

5.2

Īpaši tas attiecas uz 3 % mērķi, kā arī uz tā ietvaros ierosināto Kopienas pētniecības un attīstības budžeta dubultošanu (Ietvara programmai kopā ar EURATOM programmu). Komiteja vēršas pie Padomes un Parlamenta ar aicinājumu sekot šim ierosinājumam un pie dalībvalstu valdībām ar aicinājumu tiekties pēc tā arī nacionālajos pētniecības un attīstības budžetos, un pie rūpniecības sektora ar aicinājumu pastiprināt savas investīcijas pētniecībā un attīstībā un izdarīt tās Eiropā.

| 5.3 | Komiteja norāda uz to, ka 3 % mērķis atbilst pašreizējai konkurences situācijai un nākotnē ir jāpieskaņo pieaugošajām tendencēm, kas vērojamas, piemēram, ASV un dienvidaustrumu Āzijā. |
| --- | --- |

5.3

Komiteja norāda uz to, ka 3 % mērķis atbilst pašreizējai konkurences situācijai un nākotnē ir jāpieskaņo pieaugošajām tendencēm, kas vērojamas, piemēram, ASV un dienvidaustrumu Āzijā.

| 5.4 | Komiteja atbalsta Komisijas nodomu izlietot daļu no struktūrfondu līdzekļiem pētniecības kapacitāšu un infrastruktūru izveidei, lai varētu izsmelt 25 valstu Eiropas potenciālu un ņemtu vērā arī pārejas situāciju jaunajās dalībvalstīs. Bez tam Komiteja iesaka piesaistīt šīm vajadzībām arī Eiropas Investīciju fondu. |
| --- | --- |

5.4

Komiteja atbalsta Komisijas nodomu izlietot daļu no struktūrfondu līdzekļiem pētniecības kapacitāšu un infrastruktūru izveidei, lai varētu izsmelt 25 valstu Eiropas potenciālu un ņemtu vērā arī pārejas situāciju jaunajās dalībvalstīs. Bez tam Komiteja iesaka piesaistīt šīm vajadzībām arī Eiropas Investīciju fondu.

| 5.5 | Komiteja atbalsta Komisijas nodomu pielietot efektīvus īstenošanas nosacījumus un uzlabot programmas realizēšanu praksē. Šai nolūkā tā iesaka padarīt instrumentus vienkāršākus un elastīgākus, vienlaikus lielā mērā nodrošinot nepārtrauktību. Pretendentiem ir jāvar pielāgot instrumentus konkrētā uzdevuma izpildei nepieciešamajai projekta struktūrai un apjomam. Tas attiecas arī uz “Tehnoloģisko platformu” izveidi. Komiteja pievienojas Marimona ziņojumam. |
| --- | --- |

5.5

Komiteja atbalsta Komisijas nodomu pielietot efektīvus īstenošanas nosacījumus un uzlabot programmas realizēšanu praksē. Šai nolūkā tā iesaka padarīt instrumentus vienkāršākus un elastīgākus, vienlaikus lielā mērā nodrošinot nepārtrauktību. Pretendentiem ir jāvar pielāgot instrumentus konkrētā uzdevuma izpildei nepieciešamajai projekta struktūrai un apjomam. Tas attiecas arī uz “Tehnoloģisko platformu” izveidi. Komiteja pievienojas Marimona ziņojumam.

| 5.6 | Komiteja iesaka intensīvāk nekā līdz šim iesaistīt pētniecības un attīstības, un inovāciju procesā mazos un vidējos uzņēmumus ar atbilstošām spējām, norādot uz šādiem nolūkiem paredzēto SBIR programmu ASV. Bez tam Komiteja iesaka pielietot uzņēmējdarbības politikas un zinātnes politikas sadarbību, lai veicinātu un izmantotu mazo un vidējo uzņēmumu potenciālu un jaunu uzņēmumu dibināšanu inovāciju un ekonomiskās izaugsmes interesēs. |
| --- | --- |

5.6

Komiteja iesaka intensīvāk nekā līdz šim iesaistīt pētniecības un attīstības, un inovāciju procesā mazos un vidējos uzņēmumus ar atbilstošām spējām, norādot uz šādiem nolūkiem paredzēto SBIR programmu ASV. Bez tam Komiteja iesaka pielietot uzņēmējdarbības politikas un zinātnes politikas sadarbību, lai veicinātu un izmantotu mazo un vidējo uzņēmumu potenciālu un jaunu uzņēmumu dibināšanu inovāciju un ekonomiskās izaugsmes interesēs.

| 5.7 | Komiteja atbalsta Komisijas nodomu iekļaut lidojumus kosmosā un drošībai veltītos pētījumus kā jaunus tematiskos stūrakmeņus; tā iesaka — un pamato, kāpēc –, šīs jomas aplūkot un finansēt kā atsevišķas kategorijas ārpus Ietvara programmas. |
| --- | --- |

5.7

Komiteja atbalsta Komisijas nodomu iekļaut lidojumus kosmosā un drošībai veltītos pētījumus kā jaunus tematiskos stūrakmeņus; tā iesaka — un pamato, kāpēc –, šīs jomas aplūkot un finansēt kā atsevišķas kategorijas ārpus Ietvara programmas.

| 5.8 | Komiteja atbalsta Komisijas nodomu iekļaut Ietvara programmā fundamentālās zinātnes per se un veicināt to attīstību Eiropas līmeņa konkurences palīdzību, kā arī izveidot šim nolūkam neatkarīgu Eiropas Pētniecības padomi (European Research Council). |
| --- | --- |

5.8

Komiteja atbalsta Komisijas nodomu iekļaut Ietvara programmā fundamentālās zinātnes per se un veicināt to attīstību Eiropas līmeņa konkurences palīdzību, kā arī izveidot šim nolūkam neatkarīgu Eiropas Pētniecības padomi (European Research Council).

| 5.9 | Komiteja norāda uz principiālo nozīmi, kāda ir sazarotai mijiedarbībai starp tādām zinātnes kategorijām kā fundamentālās zinātnes, lietišķās zinātnes (priekšlaicīgā izpēte) un tehnoloģiskā attīstība. Lai to nodrošinātu, nepieciešama sabalansēta šo kategoriju atbalstīšana. |
| --- | --- |

5.9

Komiteja norāda uz principiālo nozīmi, kāda ir sazarotai mijiedarbībai starp tādām zinātnes kategorijām kā fundamentālās zinātnes, lietišķās zinātnes (priekšlaicīgā izpēte) un tehnoloģiskā attīstība. Lai to nodrošinātu, nepieciešama sabalansēta šo kategoriju atbalstīšana.

| 5.10 | Komiteja atbalsta Komisijas nodomu veicināt izcilāko zinātnieku interesi par Eiropu, kā arī piesaistīt talantīgus jauniešus, lai virzītu viņus uz zinātnieka karjeru. Šajā rīcība tiek sagaidīta galvenokārt no dalībvalstīm.
  Komiteja norāda, ka detalizēts daudzu svarīgu aspektu, ieteikumu un kritisku piezīmju izklāsts atrodams 3. un 4. nodaļā. |
| --- | --- |

5.10

Komiteja atbalsta Komisijas nodomu veicināt izcilāko zinātnieku interesi par Eiropu, kā arī piesaistīt talantīgus jauniešus, lai virzītu viņus uz zinātnieka karjeru. Šajā rīcība tiek sagaidīta galvenokārt no dalībvalstīm.

Komiteja norāda, ka detalizēts daudzu svarīgu aspektu, ieteikumu un kritisku piezīmju izklāsts atrodams 3. un 4. nodaļā.

Briselē, 2004. gada 15. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

prezidente

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  ERA: European Research Area, šai sakarā īpaši skat. OV C 110, 30.04.2004 (CES 319/2004) un OV C 95, 23.04.2003 (CESE 288/2003).

1

ERA: European Research Area

(2)  Eiropas Padomes tikšanās reizē 2002. gada martā Barselonā, ES uzstādīja mērķi līdz 2010. gadam Eiropas izdevumus pētniecībai palielināt līdz 3 % no ES IKP, pie kam divām trešdaļām no līdzekļiem jānāk no privātajām investīcijām un vienai trešdaļai no valsts sektora (dalībvalstīm un ES). Salīdzinājumam skat. arī OV C 95 no 23.04.2003.

2

(3)  OV C 204; 18.7.2000. ; OV C 221; 7.8.2001.; OV C 260; 17.9.2001.; OV C 94; 18.4.2002. ; OV C 221; 17.9.2002.; OV C 61; 14.3.2003.; OV C 95; 23.4.2003.; OV C 234; 30.9.2003.; OV C 32; 5.2.2004.; OV C 110; 30.4.2004.; OV C 302, 07.12.2004; .

3

(4)  Skat arī zemāk 3.3 punktu.

4

(5)  OV C 112;30.4.2004

5

(6)  (tur ieteiktais budžeta pieaugums attiecās uz no 15 dalībvalstīm sastāvošu Eiropu un tāpēc ir jāpārrēķina, ņemot vērā, ka dalībvalstu skaits ir 25 – OV C 260; 17.9.2001.).

6

(7)  Skat.1.2. punktu

7

(8)  Šai sakarā skat. arī 4.2. punktu.

8

(9)  Šai sakarā skat. arī 4.6. punktu.

9

(10)  Šai sakarā skat. arī CESE 288/2003 5.4. nodaļu (ABl. C 95; 23.4.2003.).

10

(11)  OV C 110; 30.4.2004.

11

(12)  Piemēram, Kanāda, Ķīna, Indija, Japāna, Koreja, Krievija un ASV.

12

(13)  Šis jautājums, kā arī dažas ar to saistītas pamata problēmas bez tam tika izsmeļoši aplūkotas Komitejas atzinuma par “Eiropas pētniecības telpu” 7. nodaļā Zinātne un tehniskās inovācijas.

13

Zinātne un tehniskās inovācijas

(14)  OV C 95; 23.4.2003.; OV C 110; 30.4.2004.

14

(15)  Šai sakarā skat., 5.4. nodaļu (ABl. C 95; 23.4.2003.).

15

(16)  Bez tam skat. ieteikumus 3.5. punktā.

16

(17)  Sevišķi veiksmīga loma šeit ir arī Marie-Curie programmai, kuru ieteicams stiprināt.

17

Marie-Curie

(18)  Komiteja no jauna izsaka nožēlu, ka netika ņemti vērā tās agrākie ieteikumi, kas paredz to pašu.

18

(19)  Prof. Marimona vadītā Ekspertu grupas ziņojums, 2004. gada 21. jūnijs, Sestā pamatprogramma.

19

(20)  “Kopiena var dibināt kopīgus uzņēmumus vai izveidot citas struktūras, kas ir nepieciešamas, lai atbilstošā veidā īstenotu Kopienas zinātniskās, tehnoloģiskās attīstības un demonstrāciju programmas.”

20

(21)  Šai sakarā skart. arī 4.7.2. punktu

21

(22)  Skat., piemēram, 7. un 8. nodaļu (OV C 204; 18.7.2000.).

22

(23)  SBIR “Small Business Innovation Research” skat. http://sbir.us/pm.html, kā arī http://www.zyn.com/sbir/funding.htm.

23

SBIR “Small Business Innovation Research”

(24)  4.2.2, 4.2.3. un 4.2.4. punkts (OV C 95; 23.4.2003.).

24

(25)  OV C 110; 30.4.2004.

25

(26)  Tādēļ Komiteja jau vairākkārt ir ieteikusi tāpat rīkoties arī tajās Komisijas darbības jomās, kas skar pētniecības veicināšanu.

26

(27)  OV C 110; 30.4.2004. (CESE 305/2004).

27

(28)  CESE 305 / 2004; 5.18. nodaļa (OV C 110; 30.4.2004.).

28

(29)  Skat. 3.5. punktu.

29

(30)  OV C 112; 30.4.2004.

30

---

| 28.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 157/115 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 157/115

---

Eiropas Ekonomikas un Sociālo Lietu Komitejas atzinums par ierosinājumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvām par gada noslēguma pārskatu un konsolidēto pārskatu pārbaudi un grozījumiem Padomes Direktīvās 78/660/EEC UN 83/349/EEC

(COM(2004) 177 final — 2004/0065 (COD))

(2005/C 157/21)

Padome 2004. gada 21.aprīlī nolēma lūgt Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju saskaņā ar EK Līguma 44. panta 2. daļas g) apakšpunktu sniegt atzinumu par sekojošu dokumentu: Ierosinājumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvām par gada noslēguma pārskatu un konsolidēto pārskatu pārbaudi un grozījumiem Padomes direktīvās 78/660/EEC un 83/349/EEC

Iekšējā tirgus, ražošanas un patēriņa darba grupa, kurai bija uzdots veikt sagatavošanas darbu, pieņēma savu atzinumu 2004. gada 8. septembrī Ziņojumu sniedza Franks fon Firstenverta (Frank von Fürstenwerth) kungs.

Komiteja savā 413. plenārajā sesijā 2004. gada 15. un 16. decembrī (15. decembra sēde) ar 86 balsīm par, 3 balsīm pret un 1 balsīm atturoties pieņēma sekojošu atzinumu:

1.   Ievads

| 1.1 | Ierosinājumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvām par gada noslēguma pārskatu un konsolidēto pārskatu pārbaudi un grozījumiem Padomes direktīvās 78/660/EEC un 83/349/EEC ir jāaplūko kontekstā ar citiem ES rīcības plāna pasākumiem finansu pakalpojumu jomā. Šai sakarā īpaša nozīme ir Komisijas paziņojumam par Sabiedrību tiesību modernizācija un Corporate Governance uzlabošana Eiropas Savienībā — rīcības plāns (COM(2003) 284), starptautisko atskaišu sistēmas pamatprincipu pielietojumam sākot ar 2005. gadu, kā arī Direktīvām par ļaunprātīgu tirgus izmantošanu un biržas prospektiem. |
| --- | --- |

1.1

Ierosinājumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvām par gada noslēguma pārskatu un konsolidēto pārskatu pārbaudi un grozījumiem Padomes direktīvās 78/660/EEC un 83/349/EEC ir jāaplūko kontekstā ar citiem ES rīcības plāna pasākumiem finansu pakalpojumu jomā. Šai sakarā īpaša nozīme ir Komisijas paziņojumam par Sabiedrību tiesību modernizācija un Corporate Governance uzlabošana Eiropas Savienībā — rīcības plāns (COM(2003) 284), starptautisko atskaišu sistēmas pamatprincipu pielietojumam sākot ar 2005. gadu, kā arī Direktīvām par ļaunprātīgu tirgus izmantošanu un biržas prospektiem.

| 1.2 | Eiropas Komisijas mērķis kopš 1996. gada ir uzlabot un harmonizēt perioda noslēguma pārskatu pārbaudes kvalitāti Eiropas Savienībā. Kā vēl viens starprezultāts ir minams 2003. gada maijā iesniegtais, no desmit punktiem sastāvošais rīcības plāns (Komisijas paziņojums par noslēguma pārskatu pārbaudes pastiprināšanu ES; COM/2003/286). Viens no rīcības plāna punktiem attiecas uz Astotās Sabiedrību tiesību direktīvas 84/253/EEC modernizāciju. Ar iesniegto Direktīvu projektu ir paredzēts aizstāt Astotās Sabiedrību tiesību direktīvas. |
| --- | --- |

1.2

Eiropas Komisijas mērķis kopš 1996. gada ir uzlabot un harmonizēt perioda noslēguma pārskatu pārbaudes kvalitāti Eiropas Savienībā. Kā vēl viens starprezultāts ir minams 2003. gada maijā iesniegtais, no desmit punktiem sastāvošais rīcības plāns (Komisijas paziņojums par noslēguma pārskatu pārbaudes pastiprināšanu ES; COM/2003/286). Viens no rīcības plāna punktiem attiecas uz Astotās Sabiedrību tiesību direktīvas 84/253/EEC modernizāciju. Ar iesniegto Direktīvu projektu ir paredzēts aizstāt Astotās Sabiedrību tiesību direktīvas.

| 1.3 | Ar šo pasākumu palīdzību ir nepieciešams atjaunot uzticēšanos atskaišu sistēmai un finanšu tirgiem. Tomēr direktīvu projekts nav uzskatāms par tiešu reakciju uz pēdējiem bilanču skandāliem, bet gan par konsekventām sekām, kas izriet no kopš 1996. gada īstenotās politikas slēgumu revīzijas jomā. Jaunākie skandāli ir iekļauti pārdomās. |
| --- | --- |

1.3

Ar šo pasākumu palīdzību ir nepieciešams atjaunot uzticēšanos atskaišu sistēmai un finanšu tirgiem. Tomēr direktīvu projekts nav uzskatāms par tiešu reakciju uz pēdējiem bilanču skandāliem, bet gan par konsekventām sekām, kas izriet no kopš 1996. gada īstenotās politikas slēgumu revīzijas jomā. Jaunākie skandāli ir iekļauti pārdomās.

2.   Komisijas priekšlikumi

| 2.1 | Ierosinātās direktīvas ietver nosacījumus par pārskatu revidentu un auditorfirmu sertificēšanu, to nepārtrauktu kvalifikācijas paaugstināšanu un savstarpēju atzīšanu ārpus savas valsts robežām. |
| --- | --- |

2.1

Ierosinātās direktīvas ietver nosacījumus par pārskatu revidentu un auditorfirmu sertificēšanu, to nepārtrauktu kvalifikācijas paaugstināšanu un savstarpēju atzīšanu ārpus savas valsts robežām.

| 2.2 | Visiem noslēguma pārskatu revidentiem un auditorfirmām jādarbojas pēc profesionāliem pamatprincipiem. Šie pamatprincipi ietver noslēguma pārskata revidenta vai auditorfirmas globālo atbildību attiecībā pret sabiedrību, tās integritāti un bezpartejiskumu, kā arī profesionālo kompetenci un rūpīgumu. |
| --- | --- |

2.2

Visiem noslēguma pārskatu revidentiem un auditorfirmām jādarbojas pēc profesionāliem pamatprincipiem. Šie pamatprincipi ietver noslēguma pārskata revidenta vai auditorfirmas globālo atbildību attiecībā pret sabiedrību, tās integritāti un bezpartejiskumu, kā arī profesionālo kompetenci un rūpīgumu.

| 2.3 | Dalībvalstīm jānodrošina, lai sertificētie noslēguma pārskatu revidenti un auditorfirmas būtu reģistrēti publiskā reģistrā. |
| --- | --- |

2.3

Dalībvalstīm jānodrošina, lai sertificētie noslēguma pārskatu revidenti un auditorfirmas būtu reģistrēti publiskā reģistrā.

| 2.4 | Noslēguma pārskata revidentiem un auditorfirmām jābūt neatkarīgiem no pārbaudāmā uzņēmuma, un viņi nekādā veidā nedrīkst piedalīties uzņēmuma vadības lēmumu pieņemšanā. No noslēguma pārskata pārbaudīšanas jāatsakās, ja starp noslēguma pārskata revidentu vai auditorfirmu un pārbaudāmo uzņēmumu pastāv finansiālas vai darījumu attiecības, nodarbinātības attiecības vai cita veida saistība, kas varētu apdraudēt neatkarību. |
| --- | --- |

2.4

Noslēguma pārskata revidentiem un auditorfirmām jābūt neatkarīgiem no pārbaudāmā uzņēmuma, un viņi nekādā veidā nedrīkst piedalīties uzņēmuma vadības lēmumu pieņemšanā. No noslēguma pārskata pārbaudīšanas jāatsakās, ja starp noslēguma pārskata revidentu vai auditorfirmu un pārbaudāmo uzņēmumu pastāv finansiālas vai darījumu attiecības, nodarbinātības attiecības vai cita veida saistība, kas varētu apdraudēt neatkarību.

| 2.5 | Starptautisko revīzijas pamatprincipu pielietošanai visiem likumīgajiem noslēguma pārskatu revidentiem ES ir jābūt obligātai, līdzko šie pamatprincipi tiek iekļauti ES likumdošanā. |
| --- | --- |

2.5

Starptautisko revīzijas pamatprincipu pielietošanai visiem likumīgajiem noslēguma pārskatu revidentiem ES ir jābūt obligātai, līdzko šie pamatprincipi tiek iekļauti ES likumdošanā.

| 2.6 | Dalībvalstīm jāorganizē efektīva sabiedriskās uzraudzības sistēma, kam ir pakļauti visi noslēguma pārskatu revidenti un auditorfirmas. Uzraudzības sistēma darbojas saskaņā ar noteiktiem principiem (piemēram, personālsastāva, kompetences un kontroles caurredzamības ziņā). |
| --- | --- |

2.6

Dalībvalstīm jāorganizē efektīva sabiedriskās uzraudzības sistēma, kam ir pakļauti visi noslēguma pārskatu revidenti un auditorfirmas. Uzraudzības sistēma darbojas saskaņā ar noteiktiem principiem (piemēram, personālsastāva, kompetences un kontroles caurredzamības ziņā).

| 2.7 | Noslēguma pārskata revidents vai auditorfirma ir jāieceļ pārbaudāmā uzņēmuma akcionāru pilnsapulcei. Taču dalībvalstis var paredzēt, ka iecelšanai ir nepieciešams iepriekš saņemt kādas kompetentās instances piekrišanu vai ka tā jāveic tiesai vai kādai citai attiecīgās dalībvalsts likumdošanā paredzētai institūcijai. |
| --- | --- |

2.7

Noslēguma pārskata revidents vai auditorfirma ir jāieceļ pārbaudāmā uzņēmuma akcionāru pilnsapulcei. Taču dalībvalstis var paredzēt, ka iecelšanai ir nepieciešams iepriekš saņemt kādas kompetentās instances piekrišanu vai ka tā jāveic tiesai vai kādai citai attiecīgās dalībvalsts likumdošanā paredzētai institūcijai.

| 2.8 | Atsaukt noslēguma pārskata revidentus vai auditorfirmas drīkst tikai tādā gadījumā, ja tam ir svarīgi iemesli. Šeit par svarīgu iemeslu netiek uzskatītas domstarpības sakarā ar bilances sastādīšanas metodēm vai pārbaudes procedūru. |
| --- | --- |

2.8

Atsaukt noslēguma pārskata revidentus vai auditorfirmas drīkst tikai tādā gadījumā, ja tam ir svarīgi iemesli. Šeit par svarīgu iemeslu netiek uzskatītas domstarpības sakarā ar bilances sastādīšanas metodēm vai pārbaudes procedūru.

| 2.9 | Komisija ierosina, ka dalībvalstīm jāparedz atbilstoši nosacījumi, kas nodrošina efektīvu komunikāciju starp noslēguma pārskata revidentu vai auditorfirmu un pārbaudāmo uzņēmumu. Šī komunikācija pārbaudāmajam uzņēmumam atbilstošā veidā jādokumentē. |
| --- | --- |

2.9

Komisija ierosina, ka dalībvalstīm jāparedz atbilstoši nosacījumi, kas nodrošina efektīvu komunikāciju starp noslēguma pārskata revidentu vai auditorfirmu un pārbaudāmo uzņēmumu. Šī komunikācija pārbaudāmajam uzņēmumam atbilstošā veidā jādokumentē.

| 2.10 | Direktīvu projekts paredz īpašus nosacījumus attiecībā uz noslēguma pārskatu pārbaudēm uzņēmumos, kuru darbībā pastāv īpaša sabiedrības ieinteresētība. Uzņēmumi, kuru darbībā ir ieinteresēta sabiedrība, ir tādi uzņēmumi, kuriem to darbības veida, apjoma vai nodarbināto skaita ziņā piemīt ievērojama sabiedriska nozīme, sevišķi, uzņēmumi, kuru vērtspapīru tirdzniecība ir atļauta kādas dalībvalsts regulētajā tirgū, kā arī bankas, citas finanšu institūcijas un apdrošināšanas sabiedrības. Šādiem uzņēmumiem, piemēram, ir jāizveido pārbaudes komisija, kas sastāv no sabiedrības darījumu vadībā neietilpstošiem pārbaudāmā uzņēmuma pārvaldes institūcijas vai uzraudzības padomes locekļiem un vismaz viena neatkarīga locekļa ar profesionālām zināšanām atskaišu sistēmas un/vai noslēguma pārskatu pārbaužu jomā. Bez tam, jāpadara stingrāki arī nosacījumi, kas attiecas uz noslēguma pārskata revidenta vai auditorfirmas neatkarību, kvalitātes nodrošināšanu, publisko uzraudzību un iecelšanu. |
| --- | --- |

2.10

Direktīvu projekts paredz īpašus nosacījumus attiecībā uz noslēguma pārskatu pārbaudēm uzņēmumos, kuru darbībā pastāv īpaša sabiedrības ieinteresētība. Uzņēmumi, kuru darbībā ir ieinteresēta sabiedrība, ir tādi uzņēmumi, kuriem to darbības veida, apjoma vai nodarbināto skaita ziņā piemīt ievērojama sabiedriska nozīme, sevišķi, uzņēmumi, kuru vērtspapīru tirdzniecība ir atļauta kādas dalībvalsts regulētajā tirgū, kā arī bankas, citas finanšu institūcijas un apdrošināšanas sabiedrības. Šādiem uzņēmumiem, piemēram, ir jāizveido pārbaudes komisija, kas sastāv no sabiedrības darījumu vadībā neietilpstošiem pārbaudāmā uzņēmuma pārvaldes institūcijas vai uzraudzības padomes locekļiem un vismaz viena neatkarīga locekļa ar profesionālām zināšanām atskaišu sistēmas un/vai noslēguma pārskatu pārbaužu jomā. Bez tam, jāpadara stingrāki arī nosacījumi, kas attiecas uz noslēguma pārskata revidenta vai auditorfirmas neatkarību, kvalitātes nodrošināšanu, publisko uzraudzību un iecelšanu.

| 2.11 | Uz savstarpējas sadarbības pamata dalībvalstīm jāpieļauj, ka noslēguma pārskata pārbaudes veic revidenti no trešajām valstīm, ar nosacījumu, ka viņi var uzrādīt sertifikātu noslēguma pārskata revīzijas veikšanai un viņi var pierādīt, ka viņiem piemīt direktīvas prasībām atbilstošas teorētiskās zināšanas, praktiskās iemaņas un integritāte, kā arī noslēguma pārskata revīzijas veikšanai šajā dalībvalstī nepieciešamās profesionālās zināšanas. Bez tam, tiek ierosināti papildus pamatprincipi, kas attiecas uz starptautisko sadarbību un informācijas apmaiņu. |
| --- | --- |

2.11

Uz savstarpējas sadarbības pamata dalībvalstīm jāpieļauj, ka noslēguma pārskata pārbaudes veic revidenti no trešajām valstīm, ar nosacījumu, ka viņi var uzrādīt sertifikātu noslēguma pārskata revīzijas veikšanai un viņi var pierādīt, ka viņiem piemīt direktīvas prasībām atbilstošas teorētiskās zināšanas, praktiskās iemaņas un integritāte, kā arī noslēguma pārskata revīzijas veikšanai šajā dalībvalstī nepieciešamās profesionālās zināšanas. Bez tam, tiek ierosināti papildus pamatprincipi, kas attiecas uz starptautisko sadarbību un informācijas apmaiņu.

| 2.12 | Jāizveido no dalībvalstu pārstāvjiem sastāvoša komiteja (regulēšanas komiteja “Noslēguma pārskatu revīzijas”), kas sniedz atbalstu Komisijai īstenošanas nosacījumu izstrādē. |
| --- | --- |

2.12

Jāizveido no dalībvalstu pārstāvjiem sastāvoša komiteja (regulēšanas komiteja “Noslēguma pārskatu revīzijas”), kas sniedz atbalstu Komisijai īstenošanas nosacījumu izstrādē.

| 2.13 | Izdarot grozījumus direktīvās 78/660/EEC un 83/349/EEC jānorāda honorāri, kas noslēguma pārskata revidentam vai auditorfirmai saimnieciskās darbības gada laikā tika izmaksāti par gada pārskata revīziju, citiem apstiprināšanas pakalpojumiem, nodokļu konsultāciju un citiem pakalpojumiem. |
| --- | --- |

2.13

Izdarot grozījumus direktīvās 78/660/EEC un 83/349/EEC jānorāda honorāri, kas noslēguma pārskata revidentam vai auditorfirmai saimnieciskās darbības gada laikā tika izmaksāti par gada pārskata revīziju, citiem apstiprināšanas pakalpojumiem, nodokļu konsultāciju un citiem pakalpojumiem.

| 2.14 | Dalībvalstīm līdz 2006. gada 1. janvārim ir jāizdod un jāpublicē tiesisko normatīvi, kas ir nepieciešami, lai nodrošinātu šos direktīvu izpildi. |
| --- | --- |

2.14

Dalībvalstīm līdz 2006. gada 1. janvārim ir jāizdod un jāpublicē tiesisko normatīvi, kas ir nepieciešami, lai nodrošinātu šos direktīvu izpildi.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja apsveic direktīvu ierosinājumu, ar kura palīdzību tiks nodrošināts, ka investori un citas ieinteresētās aprindas varēs paļauties uz pārbaudīto uzņēmumu noslēguma pārskatu pareizību. |
| --- | --- |

3.1

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja apsveic direktīvu ierosinājumu, ar kura palīdzību tiks nodrošināts, ka investori un citas ieinteresētās aprindas varēs paļauties uz pārbaudīto uzņēmumu noslēguma pārskatu pareizību.

| 3.2 | Ar jauno direktīvu starpniecību tiek radīts vienots Eiropas tiesiskais ietvars noslēguma pārskatu revīzijas jomā. Tas ir atbalstāms. |
| --- | --- |

3.2

Ar jauno direktīvu starpniecību tiek radīts vienots Eiropas tiesiskais ietvars noslēguma pārskatu revīzijas jomā. Tas ir atbalstāms.

| 3.3 | Komiteja pieņem zināšanai, ka Komisija “Parmalat” notikumu rezultātā ķersies vēl pie citām iniciatīvām. Šīs iniciatīvas ietver 2003. gada maija rīcības plānā paredzēto sabiedrību tiesību modernizācijas un Corporate Governance uzlabošanas priekšlikumu realizācijas paātrināšanu. Priekšlikumi attiecas uz (1) ne-komercdirektoru lomas noteikšanu, (2) valdes locekļu atbildības konkretizēšanu par finansiālu un nefinansiālu informāciju, (3) uzlabotu grupas iekšējo transakciju un ar saistītajiem partneriem veikto transakciju atspoguļošanu, kā arī (4) pilnīgu ārzonas uzņēmumu atspoguļošanu noslēguma pārskatos un ievērojami stingrāku to satura pārbaudi no grupu noslēguma pārskata revidentu puses. |
| --- | --- |

3.3

Komiteja pieņem zināšanai, ka Komisija “Parmalat” notikumu rezultātā ķersies vēl pie citām iniciatīvām. Šīs iniciatīvas ietver 2003. gada maija rīcības plānā paredzēto sabiedrību tiesību modernizācijas un Corporate Governance uzlabošanas priekšlikumu realizācijas paātrināšanu. Priekšlikumi attiecas uz (1) ne-komercdirektoru lomas noteikšanu, (2) valdes locekļu atbildības konkretizēšanu par finansiālu un nefinansiālu informāciju, (3) uzlabotu grupas iekšējo transakciju un ar saistītajiem partneriem veikto transakciju atspoguļošanu, kā arī (4) pilnīgu ārzonas uzņēmumu atspoguļošanu noslēguma pārskatos un ievērojami stingrāku to satura pārbaudi no grupu noslēguma pārskata revidentu puses.

| 3.4 | Komiteja atkal akcentē Komisijas Paziņojumā par noslēguma pārskatu revīzijas pastiprināšanu pausto viedokli, ka noslēguma pārskatu revidentu atbildība ir līdzeklis revīzijas kvalitātes nodrošināšanai. (1) Tomēr tā joprojām saglabā nostāju (2), ka atbildībai ir nepieciešams atbilstošs samērs ar pārbaudītajai sabiedrībai un tās akcionāriem radītajiem zaudējumiem un apsveic Komisijas nodomu izpētīt tālākās nosacījuma par noslēguma pārskata revidentu atbildību ekonomiskās sekas. Komiteja aicina Komisiju secīgi nodrošināt tās ierosināto pētījumu veikšanu. |
| --- | --- |

3.4

Komiteja atkal akcentē Komisijas Paziņojumā par noslēguma pārskatu revīzijas pastiprināšanu pausto viedokli, ka noslēguma pārskatu revidentu atbildība ir līdzeklis revīzijas kvalitātes nodrošināšanai. (1) Tomēr tā joprojām saglabā nostāju (2), ka atbildībai ir nepieciešams atbilstošs samērs ar pārbaudītajai sabiedrībai un tās akcionāriem radītajiem zaudējumiem un apsveic Komisijas nodomu izpētīt tālākās nosacījuma par noslēguma pārskata revidentu atbildību ekonomiskās sekas. Komiteja aicina Komisiju secīgi nodrošināt tās ierosināto pētījumu veikšanu.

4.   Īpašas piezīmes

| 4.1 | Ierosināto, ar noslēguma pārskatu revidentu vai auditorfirmu sertifikāciju un nepārtrauktu kvalifikācijas paaugstināšanu saistīto normatīvu mērķis ir panākt, lai tiktu nodrošinātas noslēguma pārskata revidenta profesijai nepieciešamās zināšanas. Šī iemesla dēļ normatīvi ir apsveicami. |
| --- | --- |

4.1

Ierosināto, ar noslēguma pārskatu revidentu vai auditorfirmu sertifikāciju un nepārtrauktu kvalifikācijas paaugstināšanu saistīto normatīvu mērķis ir panākt, lai tiktu nodrošinātas noslēguma pārskata revidenta profesijai nepieciešamās zināšanas. Šī iemesla dēļ normatīvi ir apsveicami.

| 4.2 | Ierosinātie profesionālie pamatprincipi tiek vērtēti visumā pozitīvi. Komisija izsaka priekšlikumu par iespēju noteikt profesionālo pamatprincipu īstenošanas pasākumus. Tiem ir jābūt visaugstākās kvalitāte un, pēc Komitejas domām, jāvadās no starptautiski (International Federation of Accountants Ētikas kodeksa) vai Eiropā (Eiropas Komisijas ieteikumi par noslēguma pārskatu revidenta neatkarību ES, 16.05.2002 (3)) atzītajām publikācijām. |
| --- | --- |

4.2

Ierosinātie profesionālie pamatprincipi tiek vērtēti visumā pozitīvi. Komisija izsaka priekšlikumu par iespēju noteikt profesionālo pamatprincipu īstenošanas pasākumus. Tiem ir jābūt visaugstākās kvalitāte un, pēc Komitejas domām, jāvadās no starptautiski (International Federation of Accountants Ētikas kodeksa) vai Eiropā (Eiropas Komisijas ieteikumi par noslēguma pārskatu revidenta neatkarību ES, 16.05.2002 (3)) atzītajām publikācijām.

| 4.3 | Pēc Komitejas uzskatiem, noslēguma pārskata revidenta vai auditorfirmas neatkarībai ir liela nozīme. Tiktāl Komisijas ierosinājums nodrošināt noslēguma pārskatu revidenta vai auditorfirmas neatkarību ar pamatprincipu uzskaitīšanu pamatos ir atbalstāms. Šiem pamatprincipiem ir jāattiecas uz visām pārbaudītajām sabiedrībām un īpaši uz sabiedriskās intereses uzņēmumiem, jo arī tiem ir pienākums būt caurspīdīgākiem attiecībā uz to akcionāriem un potenciālajiem investoriem. |
| --- | --- |

4.3

Pēc Komitejas uzskatiem, noslēguma pārskata revidenta vai auditorfirmas neatkarībai ir liela nozīme. Tiktāl Komisijas ierosinājums nodrošināt noslēguma pārskatu revidenta vai auditorfirmas neatkarību ar pamatprincipu uzskaitīšanu pamatos ir atbalstāms. Šiem pamatprincipiem ir jāattiecas uz visām pārbaudītajām sabiedrībām un īpaši uz sabiedriskās intereses uzņēmumiem, jo arī tiem ir pienākums būt caurspīdīgākiem attiecībā uz to akcionāriem un potenciālajiem investoriem.

| 4.4 | Komisijas pievēršanās starptautiskajiem revīzijas pamatprincipiem un līdz ar to — ISA (International Standards on Auditing) ir apsveicama. To pielietošana, ņemot vērā uz kapitāla tirgu orientēto uzņēmumu pienākumu, sākot ar 2005. gadu savu koncernu gada noslēguma pārskatus sastādīt uz IAS (International Accounting Standards) vai IFRS (International Financial Reporting Standards) bāzes (4), ir uzskatāma par atbilstošu no tā izrietošo pasākumu. Starptautisko revīzijas standartu attīstībā būtu jāievēro zināmi pamatprincipi, un šo standartu kvalitātei jāatbilst augstām prasībām. Tādēļ Komisijas ierosinātā procedūra standartu atzīšanai principā tiek atbalstīta. Tomēr starptautiski atzītu revīzijas standartu atzīšanas priekšnoteikums ir visu iesaistīto pušu un visas sabiedrības interešu ievērošana ar caurredzamas standartizācijas procedūras (“due process”) palīdzību. Tāpēc Komisijai jau priekšlaikus un intensīvi ir jāiestrādā tās priekšlikumi standartizācijas procesā. |
| --- | --- |

4.4

Komisijas pievēršanās starptautiskajiem revīzijas pamatprincipiem un līdz ar to — ISA (International Standards on Auditing) ir apsveicama. To pielietošana, ņemot vērā uz kapitāla tirgu orientēto uzņēmumu pienākumu, sākot ar 2005. gadu savu koncernu gada noslēguma pārskatus sastādīt uz IAS (International Accounting Standards) vai IFRS (International Financial Reporting Standards) bāzes (4), ir uzskatāma par atbilstošu no tā izrietošo pasākumu. Starptautisko revīzijas standartu attīstībā būtu jāievēro zināmi pamatprincipi, un šo standartu kvalitātei jāatbilst augstām prasībām. Tādēļ Komisijas ierosinātā procedūra standartu atzīšanai principā tiek atbalstīta. Tomēr starptautiski atzītu revīzijas standartu atzīšanas priekšnoteikums ir visu iesaistīto pušu un visas sabiedrības interešu ievērošana ar caurredzamas standartizācijas procedūras (“due process”) palīdzību. Tāpēc Komisijai jau priekšlaikus un intensīvi ir jāiestrādā tās priekšlikumi standartizācijas procesā.

| 4.5 | Komisijas ierosinājums par to, ka dalībvalstīm ir jāorganizē publiska uzraudzība, kam pakļauti visi noslēguma pārskatu revidenti un auditorfirmas, un ka šai uzraudzībai ir jādarbojas saskaņā ar noteiktiem pamatprincipiem, principā tiek atbalstīts. |
| --- | --- |

4.5

Komisijas ierosinājums par to, ka dalībvalstīm ir jāorganizē publiska uzraudzība, kam pakļauti visi noslēguma pārskatu revidenti un auditorfirmas, un ka šai uzraudzībai ir jādarbojas saskaņā ar noteiktiem pamatprincipiem, principā tiek atbalstīts.

| 4.6 | Attiecībā uz noslēguma pārskata revidenta vai auditorfirmas atsaukšanu Komisija ierosina, ka par svarīgu iemeslu atsaukšanai netiek uzskatītas domstarpības sakarā ar bilances sastādīšanas metodēm vai pārbaudes procedūru. Taču principā var iedomāties gadījumu, kad uzņēmums pielieto vispāratzītu bilances sastādīšanas metodi, tomēr to neatzīst noslēguma pārskata revidents. Rodas jautājums par to, kā tamlīdzīgos gadījumos būtu jārīkojas, ja noslēguma pārskata revidenta vai auditorfirmas atsaukšana nebūs iespējama. |
| --- | --- |

4.6

Attiecībā uz noslēguma pārskata revidenta vai auditorfirmas atsaukšanu Komisija ierosina, ka par svarīgu iemeslu atsaukšanai netiek uzskatītas domstarpības sakarā ar bilances sastādīšanas metodēm vai pārbaudes procedūru. Taču principā var iedomāties gadījumu, kad uzņēmums pielieto vispāratzītu bilances sastādīšanas metodi, tomēr to neatzīst noslēguma pārskata revidents. Rodas jautājums par to, kā tamlīdzīgos gadījumos būtu jārīkojas, ja noslēguma pārskata revidenta vai auditorfirmas atsaukšana nebūs iespējama.

| 4.7 | Ierosinātie noteikumi par komunikāciju starp pārbaudāmo uzņēmumu un noslēguma pārskata revidentu vai auditorfirmu principā tiek atbalstīti. |
| --- | --- |

4.7

Ierosinātie noteikumi par komunikāciju starp pārbaudāmo uzņēmumu un noslēguma pārskata revidentu vai auditorfirmu principā tiek atbalstīti.

| 4.8 | Komisijas ierosinājums ieviest īpašus noslēguma pārskatu pārbaudes nosacījumus tiem uzņēmumiem, kuru darbībā ir īpaši ieinteresēta sabiedrība, tiek atbalstīts. Taču šīm īpašajām prasībām jābūt samērojamām ar tā rezultātā rodošos papildus ieguldījumu. Jo papildus ieguldījums galu galā būs jāuzņemas klientiem un uzņēmumu īpašniekiem. |
| --- | --- |

4.8

Komisijas ierosinājums ieviest īpašus noslēguma pārskatu pārbaudes nosacījumus tiem uzņēmumiem, kuru darbībā ir īpaši ieinteresēta sabiedrība, tiek atbalstīts. Taču šīm īpašajām prasībām jābūt samērojamām ar tā rezultātā rodošos papildus ieguldījumu. Jo papildus ieguldījums galu galā būs jāuzņemas klientiem un uzņēmumu īpašniekiem.

| 4.9 | Komisija ierosina, lai tiktu norādīti kas noslēguma pārskata revidentam vai auditorfirmai saimnieciskās darbības gada laikā tika izmaksāti par gada pārskata revīziju, citiem apstiprināšanas pakalpojumiem, nodokļu konsultāciju un citiem pakalpojumiem. Principā palielinātā caurredzamība ir apsveicams solis. Tomēr ir jāšaubās par to, vai šāda obligāta norādīšana noteikti novedīs pie noslēguma pārskatu revīzijas kvalitātes paaugstināšanās. Piemēram, ir iespējams, ka papildus caurredzamība varētu radīt spiedienu uz noslēguma pārskatu revīzijas pakalpojumu cenu pieskaņošanu. |
| --- | --- |

4.9

Komisija ierosina, lai tiktu norādīti kas noslēguma pārskata revidentam vai auditorfirmai saimnieciskās darbības gada laikā tika izmaksāti par gada pārskata revīziju, citiem apstiprināšanas pakalpojumiem, nodokļu konsultāciju un citiem pakalpojumiem. Principā palielinātā caurredzamība ir apsveicams solis. Tomēr ir jāšaubās par to, vai šāda obligāta norādīšana noteikti novedīs pie noslēguma pārskatu revīzijas kvalitātes paaugstināšanās. Piemēram, ir iespējams, ka papildus caurredzamība varētu radīt spiedienu uz noslēguma pārskatu revīzijas pakalpojumu cenu pieskaņošanu.

| 4.10 | Komisija ierosina, ka atsevišķām dalībvalstīm jāuzliek par pienākumu ieviest atbilstošus normatīvus, kas nodrošinātu, ka par noslēguma pārskatu revīziju saņemtie honorāri ir garants nevainojamai revīzijas kvalitātei, tos neietekmē papildus pakalpojumu sniegšana pārbaudāmajam uzņēmumam un nav saistīti ne ar kādiem nosacījumiem. Komiteja pieņem zināšanai, ka šis nosacījums ir paredzēts kā vadlīnija, kas palīdz izvairīties no dempinga cenām audita pakalpojumu jomā. Jebkurā gadījumā, Komitejai rodas jautājums par to, kā šīs nosacījums būs realizējams. Komiteja ir pārliecināta, ka šis rezultātā nosacījums nenovedīs pie tā, ka dalībvalstis noteiks revīzijas pakalpojumu maksu. |
| --- | --- |

4.10

Komisija ierosina, ka atsevišķām dalībvalstīm jāuzliek par pienākumu ieviest atbilstošus normatīvus, kas nodrošinātu, ka par noslēguma pārskatu revīziju saņemtie honorāri ir garants nevainojamai revīzijas kvalitātei, tos neietekmē papildus pakalpojumu sniegšana pārbaudāmajam uzņēmumam un nav saistīti ne ar kādiem nosacījumiem. Komiteja pieņem zināšanai, ka šis nosacījums ir paredzēts kā vadlīnija, kas palīdz izvairīties no dempinga cenām audita pakalpojumu jomā. Jebkurā gadījumā, Komitejai rodas jautājums par to, kā šīs nosacījums būs realizējams. Komiteja ir pārliecināta, ka šis rezultātā nosacījums nenovedīs pie tā, ka dalībvalstis noteiks revīzijas pakalpojumu maksu.

| 4.11 | Komisijas ierosinātā īstenošanas pasākumu noteikšanas procedūra un regulēšanas komisijas “Noslēguma pārskatu revīzija” izveide tiek atbalstīta, ciktāl šie īstenošanas pasākumi nav pretrunā ar 4.2. punktā minētajiem starptautiskā mērogā un Eiropā izsludinātajiem pamatnosacījumiem. |
| --- | --- |

4.11

Komisijas ierosinātā īstenošanas pasākumu noteikšanas procedūra un regulēšanas komisijas “Noslēguma pārskatu revīzija” izveide tiek atbalstīta, ciktāl šie īstenošanas pasākumi nav pretrunā ar 4.2. punktā minētajiem starptautiskā mērogā un Eiropā izsludinātajiem pamatnosacījumiem.

5.   Starptautiskie aspekti

| 5.1 | Tiek pozitīvi novērtēts tas, ka Komisija ierosina nosacījumus starptautiskai sadarbībai. Īpaši tas attiecas uz sadarbību ar Savienotajām Valstīm. Sakarā ar to Komiteja norāda, ka ir jāievēro pastāvošie obligātie nacionālie noteikumi par konfidencialitātes ievērošanu un datu aizsardzību. |
| --- | --- |

5.1

Tiek pozitīvi novērtēts tas, ka Komisija ierosina nosacījumus starptautiskai sadarbībai. Īpaši tas attiecas uz sadarbību ar Savienotajām Valstīm. Sakarā ar to Komiteja norāda, ka ir jāievēro pastāvošie obligātie nacionālie noteikumi par konfidencialitātes ievērošanu un datu aizsardzību.

| 5.2 | Ierosinātās direktīvas paredz, ka ir pieļaujama savstarpēja revidentu iesaistīšana no trešajām valstīm, ja viņi apliecina noteiktu prasību izpildi. Priekšnoteikums sadarbībai ar trešajām valstīm ir attiecīgās trešās valsts uzraudzības sistēma būtu pielīdzināma Eiropas uzraudzības sistēmai. Šajā gadījumā atbilstība ir jānovērtē Komisijai sadarbībā ar dalībvalstīm, UN Komisijai tā jāapstiprina saskaņā ar procedūru, kas noteikta īstenošanas pasākumu veikšanai. Šeit Komiteja par pamatu pieņemt to, ka trešo valstu noslēguma pārskatu revidentu praktizēšanai jābūt atkarīgai no tādiem pašiem sertifikācijas priekšnoteikumiem, kādiem ir pakļauti ES dalībvalstu noslēguma pārskatu revidenti. |
| --- | --- |

5.2

Ierosinātās direktīvas paredz, ka ir pieļaujama savstarpēja revidentu iesaistīšana no trešajām valstīm, ja viņi apliecina noteiktu prasību izpildi. Priekšnoteikums sadarbībai ar trešajām valstīm ir attiecīgās trešās valsts uzraudzības sistēma būtu pielīdzināma Eiropas uzraudzības sistēmai. Šajā gadījumā atbilstība ir jānovērtē Komisijai sadarbībā ar dalībvalstīm, UN Komisijai tā jāapstiprina saskaņā ar procedūru, kas noteikta īstenošanas pasākumu veikšanai. Šeit Komiteja par pamatu pieņemt to, ka trešo valstu noslēguma pārskatu revidentu praktizēšanai jābūt atkarīgai no tādiem pašiem sertifikācijas priekšnoteikumiem, kādiem ir pakļauti ES dalībvalstu noslēguma pārskatu revidenti.

| 5.3 | Uz jautājumu, vai ierosinātais starptautiskās sadarbības modelis pietiekošā mērā ņem vērā visus aspektus, viennozīmīgu atbildi sniegt nav iespējams. Tādēļ, pēc Komitejas domām, Komisijai vēlreiz jāizskata piedāvātais modelis, izvērtējot, kā tas tiks akceptēts, it īpaši, no Savienoto Valstu kompetento iestāžu puses. |
| --- | --- |

5.3

Uz jautājumu, vai ierosinātais starptautiskās sadarbības modelis pietiekošā mērā ņem vērā visus aspektus, viennozīmīgu atbildi sniegt nav iespējams. Tādēļ, pēc Komitejas domām, Komisijai vēlreiz jāizskata piedāvātais modelis, izvērtējot, kā tas tiks akceptēts, it īpaši, no Savienoto Valstu kompetento iestāžu puses.

6.   Secinājumi

| 6.1 | Komiteja atbalsta Komisijas ierosinājumus par Direktīvām par gada noslēguma pārskatu un konsolidēto pārskatu pārbaudi un grozījumiem Padomes direktīvās 78/660/EEC un 83/349/EEC. Tā uzskata, ka projekts aptver gandrīz visas svarīgākās noslēguma pārskatu revīzijas jomas. Pilnīga direktīvu īstenošana būs būtisks ieguldījums noslēguma pārskatu revīzijas stiprināšanā un unifikācijas veicināšanā, kas atbilst Komisijas izvirzītajiem mērķiem. |
| --- | --- |

6.1

Komiteja atbalsta Komisijas ierosinājumus par Direktīvām par gada noslēguma pārskatu un konsolidēto pārskatu pārbaudi un grozījumiem Padomes direktīvās 78/660/EEC un 83/349/EEC. Tā uzskata, ka projekts aptver gandrīz visas svarīgākās noslēguma pārskatu revīzijas jomas. Pilnīga direktīvu īstenošana būs būtisks ieguldījums noslēguma pārskatu revīzijas stiprināšanā un unifikācijas veicināšanā, kas atbilst Komisijas izvirzītajiem mērķiem.

| 6.2 | Komiteja pieskārās atsevišķiem direktīvu projekta aspektiem, lai dotu Komisijai konkrētus norādījumus un stimulu arī tālākiem apsvērumiem un analīzei Sakarā ar to, ka Komiteja uzskata direktīvu izdošanas nodomu par svarīgu, tā iestājas par atbilstošas likumdošanas procedūras īstenošanu. |
| --- | --- |

6.2

Komiteja pieskārās atsevišķiem direktīvu projekta aspektiem, lai dotu Komisijai konkrētus norādījumus un stimulu arī tālākiem apsvērumiem un analīzei Sakarā ar to, ka Komiteja uzskata direktīvu izdošanas nodomu par svarīgu, tā iestājas par atbilstošas likumdošanas procedūras īstenošanu.

Briselē, 2004. gada 15. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

prezidente

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  OV C 236/2-8; 02.10.2003., 3.10. teksta punkts

1

(2)  Salīdzinājumam skat. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 10.12.03. atzinumu par “Komisijas paziņojumu EiropasParlamentam un Padomei – Noslēguma pārskatu revīzijas pastiprināšana ES” (COM(2003) 286 galīgā red.)(2004/C 80/06); OV C 80/17-19 ; 30.03.2004., 4.7. teksta punkts.

2

(3)  OV L 191; 19.07.2002.

3

(4)  Vienota IAS vai IFRS interpretācija, pēc Komitejas domām, ir būtisks revīzijas kvalitātes priekšnosacījums.

4

---

PIELIKUMS

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumam

Sekojoša teksta daļa, par kuras saglabāšanu iestājās vairāk kā viena ceturtā daļa nodoto balsu, tika noraidīta par labu asamblejas pieņemtajam izmaiņu pieteikumam:

4.3 punkts

Tomēr Komiteja uzskata, ka ārējās revidentu rotācijas principa pielietošana, pārbaudot noslēguma pārskatus tādos uzņēmumos, kuru darbībā ir ieinteresēta sabiedrība, nav piemērota, lai uzlabotu pārbaudes kvalitāti, jo klienta specifisko zināšanu pārnešana uz jaunu revidentu neizbēgami izraisa Know-How zaudējumu un līdz ar to arī zemāku revīzijas kvalitāti, nekā ja tiek pielietota pieredze, kas uzkrāta, gadiem ilgi strādājot ar attiecīgo klientu. Bez tam, ir jābaidās, ka šādi nosacījumi var novest pie palielinātas tirgus koncentrācijas, ko iegūst lielās auditorfirmas uz vidējo revidentu rēķina.

Balsošanas rezultāti:

Balsis “par”: 50

Balsis “pret”: 21

Atturas: 4

---

| 28.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 157/120 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 157/120

---

Eiropas Ekonomikas un Sociālo Lietu Komitejas atzinums par tēmu Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ar nosaukumu: Palielināt gados vecāko strādājošo nodarbinātību un atlikt darba tirgus atstāšanu

(COM(2004) 146 galīgā red.)

(2005/C 157/22)

Procedūra

2004. gada 3. martā Komisija saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu nolēma konsultēties ar Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tēmu “Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ar nosaukumu:”Palielināt gados vecāko strādājošo nodarbinātību un atlikt darba tirgus atstāšanu

Darba, sociālo lietas un pilsonības darba drupas, kam ir uzticēts sagatavot Komitejas darbus šajā jomā, izstrādāja savu atzinumu 2004. gada 24. novembrī (ziņojuma sniedzējs: DANTIN kungs).

Savas 413. plenārās sesijas laikā 2004. gada 15. un 16. decembrī (15. decembra sēdē), Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ar 125 balsīm par, 1 balsi pret un 5 atturoties pieņēma sekojošo atzinumu:

Preambula

| I. | Jau 2000. gada oktobrī pašiniciatīvas atzinumā EESK norādīja: Komiteja uzskatīja, ka gados vecāko strādājošo lieta ir tik nozīmīga, ka tā no savas puses pieprasīja pašiniciatīvas atzinumu, ņemot vērā šī jautājuma dažādos aspektus. Ar šo pašiniciatīvas atzinumu Komiteja arīdzan vēlējās uzsvērt, ka ir nepieciešama pozitīva pieeja gados vecāko strādājošo jautājumam, tā kā attieksme, ar ko tie bieži saskaras, ne vien atklāj sabiedrības nesolidāros un diskriminējošos uzskatus, bet arī daudzos gadījumos izraisa augsti kvalificēta darbaspēka pazaudēšanu un attiecīgi vispārējā konkurences spējas līmeņa pazemināšanos. Cita starpā Komiteja uzskata, ka, tā kā zinātnes attīstība šodien ļauj gūt “laiku dzīvei”, ir atbilstīgi, ka saistītā veidā mūsu sabiedrības organizācija pieliek pūles, lai dotu “dzīvi laikam”.
   (1) |
| --- | --- |

I.

Jau 2000. gada oktobrī pašiniciatīvas atzinumā EESK norādīja: Komiteja uzskatīja, ka gados vecāko strādājošo lieta ir tik nozīmīga, ka tā no savas puses pieprasīja pašiniciatīvas atzinumu, ņemot vērā šī jautājuma dažādos aspektus. Ar šo pašiniciatīvas atzinumu Komiteja arīdzan vēlējās uzsvērt, ka ir nepieciešama pozitīva pieeja gados vecāko strādājošo jautājumam, tā kā attieksme, ar ko tie bieži saskaras, ne vien atklāj sabiedrības nesolidāros un diskriminējošos uzskatus, bet arī daudzos gadījumos izraisa augsti kvalificēta darbaspēka pazaudēšanu un attiecīgi vispārējā konkurences spējas līmeņa pazemināšanos. Cita starpā Komiteja uzskata, ka, tā kā zinātnes attīstība šodien ļauj gūt “laiku dzīvei”, ir atbilstīgi, ka saistītā veidā mūsu sabiedrības organizācija pieliek pūles, lai dotu “dzīvi laikam”.
   (1)

| II. | Šī plenārsēdē gandrīz vienbalsīgi pieņemtā pašiniciatīvas atzinuma saturs liecina par Komitejas panākto. Tas atspoguļo, tās pārdomas un pozīcijas attiecībā uz apspriežamo tematu. |
| --- | --- |

II.

Šī plenārsēdē gandrīz vienbalsīgi pieņemtā pašiniciatīvas atzinuma saturs liecina par Komitejas panākto. Tas atspoguļo, tās pārdomas un pozīcijas attiecībā uz apspriežamo tematu.

| III . | Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ar nosaukumu “Palielināt gados vecāko strādājošo nodarbinātību un atlikt darba tirgus atstāšanu”, kas ir šī atzinuma temats, tātad tiks izskatīts iepriekš minētā pašiniciatīvas atzinuma ieceru, analīžu, ieteikumu un secinājumu gaismā. Tas ietvers sevī arī elementus, ko varētu uzskatīt par jauniem. |
| --- | --- |

III .

Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ar nosaukumu “Palielināt gados vecāko strādājošo nodarbinātību un atlikt darba tirgus atstāšanu”, kas ir šī atzinuma temats, tātad tiks izskatīts iepriekš minētā pašiniciatīvas atzinuma ieceru, analīžu, ieteikumu un secinājumu gaismā. Tas ietvers sevī arī elementus, ko varētu uzskatīt par jauniem.

1.   Ievads

| 1.1 | Lisabonas Eiropas Padome noteica Eiropas Savienībai ambiciozu mērķi nodarbinātības līmeņa jomā. Tam līdz 2010. gadam būtu jāsasniedz “līmenis, kas, cik vien iespējams, tuvs 70 %” un 60 % sievietēm. Šis mērķis tiek pamatots gan ar sociāliem, gan ekonomiskiem iemesliem. Nodarbinātība tiešām aizvien ir labākais balsts cīņā pret sociālo izslēgšanu. Runājot par uzņēmumiem un par ekonomiku tās kopumā, nodarbinātības līmeņa paaugstināšana strādājošajiem gados ir izšķiroša, lai novērstu vai mazinātu darbaspēka trūkumu, izmantojot visu tā potenciālu. Te jārunā arīdzan par to, ka ir jāatbalsta ekonomikas pieaugums, nodokļu ieņēmumi un sociālās aizsardzības sistēmas saistībā ar gaidāmo iedzīvotāju darbam derīgā vecumā skaita samazināšanos. |
| --- | --- |

1.1

Lisabonas Eiropas Padome noteica Eiropas Savienībai ambiciozu mērķi nodarbinātības līmeņa jomā. Tam līdz 2010. gadam būtu jāsasniedz “līmenis, kas, cik vien iespējams, tuvs 70 %” un 60 % sievietēm. Šis mērķis tiek pamatots gan ar sociāliem, gan ekonomiskiem iemesliem. Nodarbinātība tiešām aizvien ir labākais balsts cīņā pret sociālo izslēgšanu. Runājot par uzņēmumiem un par ekonomiku tās kopumā, nodarbinātības līmeņa paaugstināšana strādājošajiem gados ir izšķiroša, lai novērstu vai mazinātu darbaspēka trūkumu, izmantojot visu tā potenciālu. Te jārunā arīdzan par to, ka ir jāatbalsta ekonomikas pieaugums, nodokļu ieņēmumi un sociālās aizsardzības sistēmas saistībā ar gaidāmo iedzīvotāju darbam derīgā vecumā skaita samazināšanos.

| 1.2 | Šī mērķa pakāpeniska īstenošana lielākajai daļai dalībvalstu liek sastapties ar izaicinājumu, ar ko nevar nerēķināties un kas ir nepieciešamība vispirmām kārtām palielināt gados vecāko strādājošo nodarbinātības līmeni. |
| --- | --- |

1.2

Šī mērķa pakāpeniska īstenošana lielākajai daļai dalībvalstu liek sastapties ar izaicinājumu, ar ko nevar nerēķināties un kas ir nepieciešamība vispirmām kārtām palielināt gados vecāko strādājošo nodarbinātības līmeni.

| 1.2.1 | Tieši šī iemesla dēļ aktīvas novecošanas veicināšana ir iekļauta divos papildu mērķos, ko Eiropas Savienība ir sev noteikusi. Tiešām, 2001. gada Stokholmas Eiropas Padome noteica, ka līdz 2010. gadam būtu jāpanāk, lai puse no Eiropas iedzīvotājiem, kas piederīgi vecuma grupai no 55 līdz 64 gadiem, ir nodarbināti. 2002. gada Barselonas Eiropas Padome savukārt secināja, ka “līdz 2010. gadam būtu jācenšas īstenot pakāpenisku pieaugumu apmēram par 5 gadiem attiecībā uz vidējo vecumu, kurā cilvēki beidz strādāt Eiropas Savienībā”. |
| --- | --- |

1.2.1

Tieši šī iemesla dēļ aktīvas novecošanas veicināšana ir iekļauta divos papildu mērķos, ko Eiropas Savienība ir sev noteikusi. Tiešām, 2001. gada Stokholmas Eiropas Padome noteica, ka līdz 2010. gadam būtu jāpanāk, lai puse no Eiropas iedzīvotājiem, kas piederīgi vecuma grupai no 55 līdz 64 gadiem, ir nodarbināti. 2002. gada Barselonas Eiropas Padome savukārt secināja, ka “līdz 2010. gadam būtu jācenšas īstenot pakāpenisku pieaugumu apmēram par 5 gadiem attiecībā uz vidējo vecumu, kurā cilvēki beidz strādāt Eiropas Savienībā”.

| 1.3 | Savā sintēzes ziņojumā 2004. gada pavasara Eiropas Padomei (2) Komisija atzina aktīvu novecošanu par vienu no trim prioritārās rīcības jomām, kas prasa ātru darbību, lai tiktu īstenota Lisabonas stratēģija. |
| --- | --- |

1.3

Savā sintēzes ziņojumā 2004. gada pavasara Eiropas Padomei (2) Komisija atzina aktīvu novecošanu par vienu no trim prioritārās rīcības jomām, kas prasa ātru darbību, lai tiktu īstenota Lisabonas stratēģija.

| 1.4 | Apspriežamā paziņojuma nolūks tātad ir uzturēt debates par īstenoto progresu Stokholmas un Barselonas mērķu pildīšanā un atklāt valdību un sociālo partneru lomu aktīvas novecošanas veicināšanā. Tas arīdzan atbilst Barselonas Eiropas Padomes prasībai analizēt progresu šajā jomā, pamatojoties uz ikgadējiem rezultātiem, pirms katras pavasara Padomes. |
| --- | --- |

1.4

Apspriežamā paziņojuma nolūks tātad ir uzturēt debates par īstenoto progresu Stokholmas un Barselonas mērķu pildīšanā un atklāt valdību un sociālo partneru lomu aktīvas novecošanas veicināšanā. Tas arīdzan atbilst Barselonas Eiropas Padomes prasībai analizēt progresu šajā jomā, pamatojoties uz ikgadējiem rezultātiem, pirms katras pavasara Padomes.

| 1.5 | Šī atzinuma saturs ir Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas ieguldījums debatēs par “gados vecāko strādājošo nodarbinātības līmeni”, debatēs, ko uztur apspriežamais paziņojums un kam ir jāsasniedz provizorisks iznākums šī gada decembra mēnesī. |
| --- | --- |

1.5

Šī atzinuma saturs ir Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas ieguldījums debatēs par “gados vecāko strādājošo nodarbinātības līmeni”, debatēs, ko uztur apspriežamais paziņojums un kam ir jāsasniedz provizorisks iznākums šī gada decembra mēnesī.

2.   Paziņojums

| 2.1 | Paziņojums apstiprina, ka ar novecošanu un gaidāmo strādājošo iedzīvotāju skaita samazināšanos darbiniekiem gados ir jātiek atzītiem par to, kas viņi ir: būtiska darbaspēka piedāvājuma daļa un atslēgas faktors ilgstošai Eiropas Savienības attīstībai. |
| --- | --- |

2.1

Paziņojums apstiprina, ka ar novecošanu un gaidāmo strādājošo iedzīvotāju skaita samazināšanos darbiniekiem gados ir jātiek atzītiem par to, kas viņi ir: būtiska darbaspēka piedāvājuma daļa un atslēgas faktors ilgstošai Eiropas Savienības attīstībai.

| 2.2 | Saskaņā ar Paziņojumu tātad ir būtiski īstenot stratēģijas, kuru mērķis ir uzturēt darbaspēka piedāvājumu un garantēt nodarbinātības iespējas šajā vecuma posmā, pat nodarbinātības pieauguma stagnācijas laikposmos. |
| --- | --- |

2.2

Saskaņā ar Paziņojumu tātad ir būtiski īstenot stratēģijas, kuru mērķis ir uzturēt darbaspēka piedāvājumu un garantēt nodarbinātības iespējas šajā vecuma posmā, pat nodarbinātības pieauguma stagnācijas laikposmos.

| 2.3 | Lai to panāktu, Paziņojumā norādīts, ka profilaktiskai pieejai, kas balstīta uz visu vecumu iedzīvotāju pilna potenciāla mobilizāciju dzīves cikla perspektīvā, ir jākļūst par pamata virzienu īstenojamajai politikai. |
| --- | --- |

2.3

Lai to panāktu, Paziņojumā norādīts, ka profilaktiskai pieejai, kas balstīta uz visu vecumu iedzīvotāju pilna potenciāla mobilizāciju dzīves cikla perspektīvā, ir jākļūst par pamata virzienu īstenojamajai politikai.

| 2.3.1 | Šajā sakarā tas būtībā piedāvā, lai dalībvalstis izstrādātu un īstenotu visaptverošas stratēģijas aktīvai novecošanai, kuras varētu ietvert:






  — | finansiālus pamudinājumus, lai kavētu priekšlaicīgu aiziešanu pensijā un darītu darbu finansiāli pievilcīgāku; |
| --- | --- | --- |

2.3.1

Šajā sakarā tas būtībā piedāvā, lai dalībvalstis izstrādātu un īstenotu visaptverošas stratēģijas aktīvai novecošanai, kuras varētu ietvert:

—

finansiālus pamudinājumus, lai kavētu priekšlaicīgu aiziešanu pensijā un darītu darbu finansiāli pievilcīgāku;

| — | piekļuvi apmācības un izglītības stratēģijām visas dzīves garumā; |
| --- | --- |

—

piekļuvi apmācības un izglītības stratēģijām visas dzīves garumā;

| — | efektīvus aktīvas darba tirgus politikas pasākumus; |
| --- | --- |

—

efektīvus aktīvas darba tirgus politikas pasākumus;

| — | labus darba apstākļus, kas veicinātu palikšanu nodarbinātībā, konkrēti veselības un drošības, un elastīgu darba formulu ziņā. |
| --- | --- |

—

labus darba apstākļus, kas veicinātu palikšanu nodarbinātībā, konkrēti veselības un drošības, un elastīgu darba formulu ziņā.

| 2.3.2 | Paziņojums arīdzan norāda, ka ir nepieciešama sociālo partneru līdzdalība un nopietnāka iesaistīšanās, lai izstrādātu un īstenotu visaptverošas aktīvas novecošanas stratēģijas. Tas precizē, ka tiem ir jāpilda īpaši nozīmīga loma, noslēdzot kolektīvas vienošanās. |
| --- | --- |

2.3.2

Paziņojums arīdzan norāda, ka ir nepieciešama sociālo partneru līdzdalība un nopietnāka iesaistīšanās, lai izstrādātu un īstenotu visaptverošas aktīvas novecošanas stratēģijas. Tas precizē, ka tiem ir jāpilda īpaši nozīmīga loma, noslēdzot kolektīvas vienošanās.

| 2.4 | Varēs novērot — lai pie tā atgrieztos šī atzinuma attīstībā — ka Paziņojumā netiek analizēti iemesli, kas izraisa situācijas un to attīstību, kas, jāpiebilst, ir detalizēti un precīzi aprakstītas, un ka tas maz izsakās par Barselonas Padomes lēmumiem. |
| --- | --- |

2.4

Varēs novērot — lai pie tā atgrieztos šī atzinuma attīstībā — ka Paziņojumā netiek analizēti iemesli, kas izraisa situācijas un to attīstību, kas, jāpiebilst, ir detalizēti un precīzi aprakstītas, un ka tas maz izsakās par Barselonas Padomes lēmumiem.

3.   Fakti

| 3.1 | Līdz 2030. gadam 25 valstu Eiropas Savienībā būs 110 miljoni cilvēku, kas vecāki par 65 gadiem, kamēr 2000. gadā šis skaitlis bija tikai 71 miljons, un aktīvo iedzīvotāju daļu sastādīs 280 miljoni cilvēku pret 303 miljoniem šodien, tādējādi attiecībai mainoties no 4,27 līdz 2,55. |
| --- | --- |

3.1

Līdz 2030. gadam 25 valstu Eiropas Savienībā būs 110 miljoni cilvēku, kas vecāki par 65 gadiem, kamēr 2000. gadā šis skaitlis bija tikai 71 miljons, un aktīvo iedzīvotāju daļu sastādīs 280 miljoni cilvēku pret 303 miljoniem šodien, tādējādi attiecībai mainoties no 4,27 līdz 2,55.

| 3.2 | Paralēli šai attīstībai darba piedāvājums dzīves ciklā pēdējo divdesmit gadu laikā ir saskāries ar lieliem satricinājumiem. |
| --- | --- |

3.2

Paralēli šai attīstībai darba piedāvājums dzīves ciklā pēdējo divdesmit gadu laikā ir saskāries ar lieliem satricinājumiem.

| 3.2.1 | Jaunieši darba tirgū ienāk vēlāk sakarā ar skolas gaitu un apmācības laika pagarinājumu, kā arī sakarā ar grūtībām, kuras viņi sastop, meklējot piemērotu darba vietu (3). |
| --- | --- |

3.2.1

Jaunieši darba tirgū ienāk vēlāk sakarā ar skolas gaitu un apmācības laika pagarinājumu, kā arī sakarā ar grūtībām, kuras viņi sastop, meklējot piemērotu darba vietu (3).

| 3.2.2 | Iedzīvotāju kopuma vecumā pēc 55 gadiem nodarbinātības līmenis pēdējo trīs desmitgažu laikā ir ievērojami samazinājies Eiropā, bet tāpat, kaut mazākā mērā, arī otrpus Atlantijas okeānam: nodarbinātība vecumposmā 55-64 gadi 1999. gadā Eiropas Savienībā bija 37 % un Amerikas Savienotajās Valstīs 55 % (4). 2002. gadā Eiropā ir novērojama liela starpība starp vīriešu (50,1 %) un sieviešu (30,25 %) nodarbinātību, kopumā sasniedzot 40,1 %. |
| --- | --- |

3.2.2

Iedzīvotāju kopuma vecumā pēc 55 gadiem nodarbinātības līmenis pēdējo trīs desmitgažu laikā ir ievērojami samazinājies Eiropā, bet tāpat, kaut mazākā mērā, arī otrpus Atlantijas okeānam: nodarbinātība vecumposmā 55-64 gadi 1999. gadā Eiropas Savienībā bija 37 % un Amerikas Savienotajās Valstīs 55 % (4). 2002. gadā Eiropā ir novērojama liela starpība starp vīriešu (50,1 %) un sieviešu (30,25 %) nodarbinātību, kopumā sasniedzot 40,1 %.

| 3.2.3 | Nodarbinātības līmenis nav pārstājis sarukt kopš 70. gadiem un līdz pat nesenam laikposmam, un tas noticis ievērojamā un nepārtrauktā veidā ar būtisku situācijas saasināšanos laikā no 1980. līdz 1985. gadam (5). Tādējādi nodarbinātības līmenis laikposmā no 1971. līdz 1999. gadam kritās par 47,4 % Francijā, 45,8 % Nīderlandē, 39 % Spānijā, 38,7 % Vācijā, 30 % Īrijā, 29 % Portugālē un Apvienotajā Karalistē. 2002. gadā vecumposmā 55-64 gadi nodarbinātība bija 40,1 % 15 valstu ES un 38,7 % 25 valstu ES. Pielikumā būs redzama vispārējā attīstība no dalībvalsts uz dalībvalsti no 1997. līdz 2002. gadam (6). Bez šaubām, būtu iespējams runāt par individuālu pieeju karjerai dažādos vecumos. Taču ne vienmēr tā atspoguļo individuālās izvēles iespēju paplašināšanos. Pāragra darba atstāšana dažās dalībvalstīs lielākoties ir biežāk uzspiesta, nevis paša izvēlēta. Strādājot pavadīta dzīves cikla beigu posma elastība pauž drīzāk darba tirgus situācijas smagumu, uzņēmumu darbaspēka politikas stratēģiju un ar to saistīto valsts varas iestāžu spiedienu (7), kā arī bieži pensijas sistēmas koncepciju. |
| --- | --- |

3.2.3

Nodarbinātības līmenis nav pārstājis sarukt kopš 70. gadiem un līdz pat nesenam laikposmam, un tas noticis ievērojamā un nepārtrauktā veidā ar būtisku situācijas saasināšanos laikā no 1980. līdz 1985. gadam (5). Tādējādi nodarbinātības līmenis laikposmā no 1971. līdz 1999. gadam kritās par 47,4 % Francijā, 45,8 % Nīderlandē, 39 % Spānijā, 38,7 % Vācijā, 30 % Īrijā, 29 % Portugālē un Apvienotajā Karalistē. 2002. gadā vecumposmā 55-64 gadi nodarbinātība bija 40,1 % 15 valstu ES un 38,7 % 25 valstu ES. Pielikumā būs redzama vispārējā attīstība no dalībvalsts uz dalībvalsti no 1997. līdz 2002. gadam (6). Bez šaubām, būtu iespējams runāt par individuālu pieeju karjerai dažādos vecumos. Taču ne vienmēr tā atspoguļo individuālās izvēles iespēju paplašināšanos. Pāragra darba atstāšana dažās dalībvalstīs lielākoties ir biežāk uzspiesta, nevis paša izvēlēta. Strādājot pavadīta dzīves cikla beigu posma elastība pauž drīzāk darba tirgus situācijas smagumu, uzņēmumu darbaspēka politikas stratēģiju un ar to saistīto valsts varas iestāžu spiedienu (7), kā arī bieži pensijas sistēmas koncepciju.

| 3.3 | Strādājot pavadītajam dzīves posmam tātad ir bijusi tendence sarukt no abām pusēm, un šodien tas attiecas galvenokārt uz vidējā vecuma grupām. |
| --- | --- |

3.3

Strādājot pavadītajam dzīves posmam tātad ir bijusi tendence sarukt no abām pusēm, un šodien tas attiecas galvenokārt uz vidējā vecuma grupām.

| 3.4 | Vecumposmam 50-64 gadi ir īpaša nozīme nodarbinātības politikā. 15 valstu Eiropas Savienības līmenī tā daļa mainīsies no 25 % no visiem iedzīvotājiem 1995. gadā līdz 34,40 % 2025. gadā. Šis pieaugums noteikti būs ātrāks skandināvu valstīs (8). |
| --- | --- |

3.4

Vecumposmam 50-64 gadi ir īpaša nozīme nodarbinātības politikā. 15 valstu Eiropas Savienības līmenī tā daļa mainīsies no 25 % no visiem iedzīvotājiem 1995. gadā līdz 34,40 % 2025. gadā. Šis pieaugums noteikti būs ātrāks skandināvu valstīs (8).

| 3.5 | Šī attīstība jo īpaši rada bažas izteiktās demogrāfiskās novecošanas perspektīvā, ar ko sastapsies Eiropas Savienība (9). Šī gadsimta pirmās desmitgades beigām būtu jāiezīmējas ar notikumu, kura simbolisms nespēs apslēpt satraucošo realitāti: cilvēku skaits vecumā zem 20 gadiem kļūs mazāks par to cilvēku skaitu, kas vecāki par 60 gadiem. Tas ir tikai viens posms attīstībā, kas nākamo piecdesmit gadu laikā varētu saskarties ar attiecības dubultošanos starp iedzīvotājiem, kas atstājuši darba tirgu, un tiem, kas ir darba vecumā (no 4 pret 10 līdz 8 pret 10) (10). |
| --- | --- |

3.5

Šī attīstība jo īpaši rada bažas izteiktās demogrāfiskās novecošanas perspektīvā, ar ko sastapsies Eiropas Savienība (9). Šī gadsimta pirmās desmitgades beigām būtu jāiezīmējas ar notikumu, kura simbolisms nespēs apslēpt satraucošo realitāti: cilvēku skaits vecumā zem 20 gadiem kļūs mazāks par to cilvēku skaitu, kas vecāki par 60 gadiem. Tas ir tikai viens posms attīstībā, kas nākamo piecdesmit gadu laikā varētu saskarties ar attiecības dubultošanos starp iedzīvotājiem, kas atstājuši darba tirgu, un tiem, kas ir darba vecumā (no 4 pret 10 līdz 8 pret 10) (10).

| 3.6 | Tomēr apspriežamais paziņojums parāda, ka nesenā laikā ir panākts progress Stokholmas un Barselonas mērķu izpildē. Tiešām, 2002. gadā gados vecāko strādājošo nodarbinātība ir pieaugusi par 5,4 %, kas ir licis pieaugt nodarbinātības līmenim par 1,3 punktiem, sasniedzot 40,1 %. Vidējais vecums cilvēkiem, kuri atstāj darba tirgu, ir mainījies no 60,4 gadiem 2001. gadā līdz 60,8 gadiem 2002. gadā. |
| --- | --- |

3.6

Tomēr apspriežamais paziņojums parāda, ka nesenā laikā ir panākts progress Stokholmas un Barselonas mērķu izpildē. Tiešām, 2002. gadā gados vecāko strādājošo nodarbinātība ir pieaugusi par 5,4 %, kas ir licis pieaugt nodarbinātības līmenim par 1,3 punktiem, sasniedzot 40,1 %. Vidējais vecums cilvēkiem, kuri atstāj darba tirgu, ir mainījies no 60,4 gadiem 2001. gadā līdz 60,8 gadiem 2002. gadā.

| 3.6.1 | Tajā pašā laikā paziņojums precizē, būtu priekšlaicīgi interpretēt darba tirgus atstāšanas vecuma pieaugumu kā nopietnu pozitīvas tendences pazīmi, jo šie dati attiecas tikai uz diviem gadiem. |
| --- | --- |

3.6.1

Tajā pašā laikā paziņojums precizē, būtu priekšlaicīgi interpretēt darba tirgus atstāšanas vecuma pieaugumu kā nopietnu pozitīvas tendences pazīmi, jo šie dati attiecas tikai uz diviem gadiem.

| 3.6.2 | Par spīti grūtībām, kas saistītas ar dažu reformu neseno īstenošanu, tomēr būtu derīgi, labāk nekā to spēj šis paziņojums, veikt pēc iespējas smalkāku analīzi par iemesliem, kas ir izraisījuši šo pieaugumu, lai no tā izsecinātu iespējamo darbību. |
| --- | --- |

3.6.2

Par spīti grūtībām, kas saistītas ar dažu reformu neseno īstenošanu, tomēr būtu derīgi, labāk nekā to spēj šis paziņojums, veikt pēc iespējas smalkāku analīzi par iemesliem, kas ir izraisījuši šo pieaugumu, lai no tā izsecinātu iespējamo darbību.

| 3.6.3 | Tāpat šajā sakarā būtu nepieciešams noskaidrot, kāda šī pieauguma daļa ir saistīta ar nosacījumu īstenošanu, no kuriem pirmais, varbūt pat vienīgais mērķis, protams, ir pacelt gados vecāko strādājošo nodarbinātības līmeni, un kāda daļa ir netieši izrietošās sekas, ko radījušas sociālajās sistēmās veiktās izmaiņas, kuru mērķis vispirms bija nodrošināt šo sistēmu ekonomisko dzīvotspēju, kuru destabilizēja demogrāfiskā situācija un prognozes. |
| --- | --- |

3.6.3

Tāpat šajā sakarā būtu nepieciešams noskaidrot, kāda šī pieauguma daļa ir saistīta ar nosacījumu īstenošanu, no kuriem pirmais, varbūt pat vienīgais mērķis, protams, ir pacelt gados vecāko strādājošo nodarbinātības līmeni, un kāda daļa ir netieši izrietošās sekas, ko radījušas sociālajās sistēmās veiktās izmaiņas, kuru mērķis vispirms bija nodrošināt šo sistēmu ekonomisko dzīvotspēju, kuru destabilizēja demogrāfiskā situācija un prognozes.

| 3.7 | Tik un tā vecumposmā 55-64 gadi un vidēji laikposmā 1995-2002. gads tikai 35  % algoto darbinieku atstāj darba tirgu likumā paredzētajā pensionēšanās vecumā, 22 % aiziet pensijā priekšlaicīgi, 17 % sakarā ar slimības izraisītu invaliditāti, 13 % sakarā ar individuālu vai kolektīvu atlaišanu un arīdzan 13 % dažādu iemeslu dēļ (11). |
| --- | --- |

3.7

Tik un tā vecumposmā 55-64 gadi un vidēji laikposmā 1995-2002. gads tikai 35  % algoto darbinieku atstāj darba tirgu likumā paredzētajā pensionēšanās vecumā, 22 % aiziet pensijā priekšlaicīgi, 17 % sakarā ar slimības izraisītu invaliditāti, 13 % sakarā ar individuālu vai kolektīvu atlaišanu un arīdzan 13 % dažādu iemeslu dēļ (11).

| 3.7.1 | Pat ja šie skaitļi ir uzlabojušies pēdējo gadu laikā, tie aizvien ir situāciju raksturojoši. Lai arī 80. gados varēja domāt, ka lielais skaits priekšlaicīgas aiziešanas pensijā gadījumu — un tādu gadījumu, kad darbu atstāj sakarā ar slimības izraisītu invaliditāti, jo tos reizēm var uzskatīt par priekšlaicīgas aiziešanas pensijā aizstājējiem, — bija saistīts ar nozīmīgo rūpniecības reorganizāciju attiecīgajā laikposmā, tomēr šodien šķiet, ka šis skaidrojums ir nepietiekams situācijas nemainības priekšā, jo tikai 35 % no algotajiem darbiniekiem atstāj darba tirgu likumā paredzētajā pensijas vecumā. . |
| --- | --- |

3.7.1

Pat ja šie skaitļi ir uzlabojušies pēdējo gadu laikā, tie aizvien ir situāciju raksturojoši. Lai arī 80. gados varēja domāt, ka lielais skaits priekšlaicīgas aiziešanas pensijā gadījumu — un tādu gadījumu, kad darbu atstāj sakarā ar slimības izraisītu invaliditāti, jo tos reizēm var uzskatīt par priekšlaicīgas aiziešanas pensijā aizstājējiem, — bija saistīts ar nozīmīgo rūpniecības reorganizāciju attiecīgajā laikposmā, tomēr šodien šķiet, ka šis skaidrojums ir nepietiekams situācijas nemainības priekšā, jo tikai 35 % no algotajiem darbiniekiem atstāj darba tirgu likumā paredzētajā pensijas vecumā. .

4.   Risinājumu piedāvājumi, Paziņojuma priekšlikumi

| 4.1 | Līdzsvara atjaunošana attiecībā starp strādājošajiem un nestrādājošajiem, darba tirgus atstāšanas vidējā vecuma pieaugums, optimāla darbaspēka apjoma uzturēšana attiecībā uz Eiropas Savienības demogrāfiskās situācijas prognozēm vispirms nozīmē nodarbinātības līmeņa paaugstināšanu strādājošajiem, kas vecāki par 55 gadiem. Protams, tam ir jānotiek saskaņā ar vēlamo līdzsvaru starp darbu un pensiju, brīvo laiku un darbu kā Eiropas sociālā modeļa vērtībām. |
| --- | --- |

4.1

Līdzsvara atjaunošana attiecībā starp strādājošajiem un nestrādājošajiem, darba tirgus atstāšanas vidējā vecuma pieaugums, optimāla darbaspēka apjoma uzturēšana attiecībā uz Eiropas Savienības demogrāfiskās situācijas prognozēm vispirms nozīmē nodarbinātības līmeņa paaugstināšanu strādājošajiem, kas vecāki par 55 gadiem. Protams, tam ir jānotiek saskaņā ar vēlamo līdzsvaru starp darbu un pensiju, brīvo laiku un darbu kā Eiropas sociālā modeļa vērtībām.

| 4.2 | Šādām pārmaiņām ir jātiek plānotām vidējā termiņā, īstenojot politiku, kas uztur iespējas tikt nodarbinātam visas darba dzīves garumā un par 40 gadiem vecāku strādājošo, tiklab sieviešu, kā vīriešu, pārkvalifikāciju. Patiesībā šajā jomā ir grūti noticēt spontānas harmonijas scenārijam, kurā ar tirgus tendenču spējām izmaiņām pietiktu, lai uzņēmumi saglabātu savus darbiniekus gados. |
| --- | --- |

4.2

Šādām pārmaiņām ir jātiek plānotām vidējā termiņā, īstenojot politiku, kas uztur iespējas tikt nodarbinātam visas darba dzīves garumā un par 40 gadiem vecāku strādājošo, tiklab sieviešu, kā vīriešu, pārkvalifikāciju. Patiesībā šajā jomā ir grūti noticēt spontānas harmonijas scenārijam, kurā ar tirgus tendenču spējām izmaiņām pietiktu, lai uzņēmumi saglabātu savus darbiniekus gados.

| 4.2.1 | Bez konkrētajām darbībām, kas jāuzsāk, šķiet nepieciešami, lai problēmas uztveres ziņā tiktu darīts viss, lai panāktu izmaiņas mentalitātē un problēmas apzināšanos gan no uzņēmumu, gan algoto darbinieku puses. Ir nepieciešams, lai strādāšana pēc 55 gadu vecuma tiktu no strādājošo puses uzskatīta par prestižu un lai uzņēmumi un valsts dienesti apzinātos priekšrocības, ko tiem var sniegt darbinieki gados (iegūtā pieredze, prasmes, prasmju tālāknodošana...). Ja netiks panākta šī kolektīvā apzināšanās, tad konkrētie pasākumi, kas tiktu pieņemti, nespēs būt patiesi efektīvi. |
| --- | --- |

4.2.1

Bez konkrētajām darbībām, kas jāuzsāk, šķiet nepieciešami, lai problēmas uztveres ziņā tiktu darīts viss, lai panāktu izmaiņas mentalitātē un problēmas apzināšanos gan no uzņēmumu, gan algoto darbinieku puses. Ir nepieciešams, lai strādāšana pēc 55 gadu vecuma tiktu no strādājošo puses uzskatīta par prestižu un lai uzņēmumi un valsts dienesti apzinātos priekšrocības, ko tiem var sniegt darbinieki gados (iegūtā pieredze, prasmes, prasmju tālāknodošana...). Ja netiks panākta šī kolektīvā apzināšanās, tad konkrētie pasākumi, kas tiktu pieņemti, nespēs būt patiesi efektīvi.

| 4.2.2 | Šajā sakarā Komiteja savā 2000. gada oktobra pašiniciatīvas atzinumā (12) tika ierosinājusi Komisijai sadarbībā ar dalībvalstīm iesākt plašu informēšanas un skaidrošanas kampaņu, lai dotu ieguldījumu pozitīvā skatījumā uz to lomu, kādu var ieņemt vecāki darbinieki gan uzņēmumos, gan valsts dienestos. |
| --- | --- |

4.2.2

Šajā sakarā Komiteja savā 2000. gada oktobra pašiniciatīvas atzinumā (12) tika ierosinājusi Komisijai sadarbībā ar dalībvalstīm iesākt plašu informēšanas un skaidrošanas kampaņu, lai dotu ieguldījumu pozitīvā skatījumā uz to lomu, kādu var ieņemt vecāki darbinieki gan uzņēmumos, gan valsts dienestos.

| 4.2.2.1. | EESK ar prieku konstatē, ka “Augsta līmeņa darba grupas ziņojums par sociālās politikas nākotni paplašinātajā ES”, kas iznāca 1994. gada pirmā pusgada beigās, atkārto Komitejas priekšlikumu. |
| --- | --- |

4.2.2.1.

EESK ar prieku konstatē, ka “Augsta līmeņa darba grupas ziņojums par sociālās politikas nākotni paplašinātajā ES”, kas iznāca 1994. gada pirmā pusgada beigās, atkārto Komitejas priekšlikumu.

| 4.2.3 | Cita starpā ir nepieciešams daudz lielākā mērā atzīt to lomu, ko cilvēki gados ieņem sociālajā ekonomikā, gan ņemot vērā viņu vietu ģimenē, gan viņu brīvprātīgo darbu sabiedrībā, demokrātiskajās institūcijās, NVO un plašākā nozīmē sabiedriskajā dzīvē. Tādējādi caur šiem novērojumiem ir iespējams konkrēti novērtēt dinamisma, jaunievedumu un efektivitātes resursus, kas šiem cilvēkiem piemīt. |
| --- | --- |

4.2.3

Cita starpā ir nepieciešams daudz lielākā mērā atzīt to lomu, ko cilvēki gados ieņem sociālajā ekonomikā, gan ņemot vērā viņu vietu ģimenē, gan viņu brīvprātīgo darbu sabiedrībā, demokrātiskajās institūcijās, NVO un plašākā nozīmē sabiedriskajā dzīvē. Tādējādi caur šiem novērojumiem ir iespējams konkrēti novērtēt dinamisma, jaunievedumu un efektivitātes resursus, kas šiem cilvēkiem piemīt.

| 4.3 | Komisijas paziņojumā tiek izklāstīti “Galvenie nosacījumi tam, kā veicināt nodarbinātību strādājošajiem gados”. |
| --- | --- |

4.3

Komisijas paziņojumā tiek izklāstīti “Galvenie nosacījumi tam, kā veicināt nodarbinātību strādājošajiem gados”.

4.3.1   Priekšlaicīga aiziešana pensijā un finansiālie pamudinājumi

Vispirms Paziņojumā tiek konstatēts, ka vairāk kā 20 % algoto darbinieku, tas ir, apmēram 3 miljoni strādājošo, atstāj savu pēdējo darba vietu, aizejot pensijā priekšlaicīgi, un pēc tam tiek ierosināts no jauna izpētīt tā “finansiālos pamudinājumus”, lai cilvēku paturēšanu darba tirgū padarītu izdevīgu.

| 4.3.1.1 | Pēc Komitejas domām šis priekšlikums, kas ir jātuvina Paziņojumam “Modernizēt sociālo aizsardzību: padarīt darbu ienesīgu”, (13) ir jāuztver pozitīvi atkarībā no ieviešanas elementu kvalitātes un rakstura. Tajā pašā laikā šis skatījums, lai arī var būt derīgs, tomēr nevar izdzēst tādu strādājošo situācijas objektīvo rādītāju būtisko nozīmi kā viņu nodarbinātības iespējas līmenis, cilvēku resursu pārvalde visas karjeras garumā un konkrētāk tās otrajā daļā, kā arī plašākā nozīmē tā situācija, kādā viņi atrodas uzņēmumā īstenotās politikas ietvaros. Citā plānā tāpat varam paturēt prātā strādājošā individuālos plānus saistībā ar viņa privāto dzīvi. |
| --- | --- |

4.3.1.1

Pēc Komitejas domām šis priekšlikums, kas ir jātuvina Paziņojumam “Modernizēt sociālo aizsardzību: padarīt darbu ienesīgu”, (13) ir jāuztver pozitīvi atkarībā no ieviešanas elementu kvalitātes un rakstura. Tajā pašā laikā šis skatījums, lai arī var būt derīgs, tomēr nevar izdzēst tādu strādājošo situācijas objektīvo rādītāju būtisko nozīmi kā viņu nodarbinātības iespējas līmenis, cilvēku resursu pārvalde visas karjeras garumā un konkrētāk tās otrajā daļā, kā arī plašākā nozīmē tā situācija, kādā viņi atrodas uzņēmumā īstenotās politikas ietvaros. Citā plānā tāpat varam paturēt prātā strādājošā individuālos plānus saistībā ar viņa privāto dzīvi.

| 4.3.1.2 | Tiešām, saskaroties ar nepārtraukto un kāpjošo ražošanas aparāta attīstību un ražošanas procesiem, ekonomikā, kas atrodas nemitīgā kustībā, un saskarsmē ar bez mitas pieaugošu tirgu uzņēmumiem ir jāpiemērojas, jāattīstās, jāpārstrukturējas, lai attīstītos globalizācijas skartā vidē, un tajā pašā laikā tiem ir jāatrod līdzsvars starp sociālajiem un ekonomiskajiem jautājumiem, vienīgi tā nodrošinot dinamismu un pieaugumu. Šie uzņēmumi meklē manevru iespējas, iespējas atvilkt elpu. |
| --- | --- |

4.3.1.2

Tiešām, saskaroties ar nepārtraukto un kāpjošo ražošanas aparāta attīstību un ražošanas procesiem, ekonomikā, kas atrodas nemitīgā kustībā, un saskarsmē ar bez mitas pieaugošu tirgu uzņēmumiem ir jāpiemērojas, jāattīstās, jāpārstrukturējas, lai attīstītos globalizācijas skartā vidē, un tajā pašā laikā tiem ir jāatrod līdzsvars starp sociālajiem un ekonomiskajiem jautājumiem, vienīgi tā nodrošinot dinamismu un pieaugumu. Šie uzņēmumi meklē manevru iespējas, iespējas atvilkt elpu.

| 4.3.1.3 | Bieži tie šīs iespējas atrod gados vecāko algoto darbinieku nodarbinātības kvantitātē un kvalitātē. Īpaši tas attiecas uz “sociālajiem plāniem”, kas seko reorganizācijai. |
| --- | --- |

4.3.1.3

Bieži tie šīs iespējas atrod gados vecāko algoto darbinieku nodarbinātības kvantitātē un kvalitātē. Īpaši tas attiecas uz “sociālajiem plāniem”, kas seko reorganizācijai.

| 4.3.1.4 | Ārpus “sociālajiem plāniem” priekšlaicīgas aiziešanas pensijā ieviešana ļauj uzņēmumiem aizvietot algotos darbiniekus gados, kurus tie uzskata par maz produktīviem un ar novecojušu kompetenci, ar jaunākiem darbiniekiem, kuru skaits bieži ir mazāks. Tādējādi tie domā spēt uzlabot savu konkurences spēju, tajā pašā laikā samazinot kopējo algu summu un atjaunojot līdzsvaru starp vecumposmiem. Pat ja tas ir grūti, dažreiz šī situācija izriet no nepietiekamas cilvēku resursu vadīšanas un no tā, ka netiek pietiekami ņemta vērā darbavietu un kvalifikāciju plānotā pārvaldība. Šo situāciju kopums, vispārīgi ņemot, saskaņā ar dalībvalstu sacīto ir kļuvis iespējams caur nosacījumiem, ko ieviesušas valsts varas iestādes un/vai sociālās apdrošināšanas sistēmas. |
| --- | --- |

4.3.1.4

Ārpus “sociālajiem plāniem” priekšlaicīgas aiziešanas pensijā ieviešana ļauj uzņēmumiem aizvietot algotos darbiniekus gados, kurus tie uzskata par maz produktīviem un ar novecojušu kompetenci, ar jaunākiem darbiniekiem, kuru skaits bieži ir mazāks. Tādējādi tie domā spēt uzlabot savu konkurences spēju, tajā pašā laikā samazinot kopējo algu summu un atjaunojot līdzsvaru starp vecumposmiem. Pat ja tas ir grūti, dažreiz šī situācija izriet no nepietiekamas cilvēku resursu vadīšanas un no tā, ka netiek pietiekami ņemta vērā darbavietu un kvalifikāciju plānotā pārvaldība. Šo situāciju kopums, vispārīgi ņemot, saskaņā ar dalībvalstu sacīto ir kļuvis iespējams caur nosacījumiem, ko ieviesušas valsts varas iestādes un/vai sociālās apdrošināšanas sistēmas.

| 4.3.1.5 | Taču tas nedrīkst padarīt neskaidru darbinieku izvēli. To vidū, kas ir pāragri aizsūtīti pensijā, tikai 4 no 10 būtu vēlējušies turpināt savu profesionālo aktivitāti (14). Tiešām, vēl bez strādājošajiem, ko skārusi reāla invaliditāte, nedrīkst neņemt vērā bieži novērojamo vēlēšanos caur šo soli piedalīties jaunā, atraktīvā formā pieauguma augļu sadalē, nevēloties ieņemt darbavietu, kur darba pienākumu dažādošanas, darba vietu attīstīšanas vai darba vietu rotācijas nepietiekamība, pat trūkums visbiežāk ir bijis kā likums, reizēm jau vairāk kā četrdesmit gadus, un šī situācija cilvēkus noved pie tā, ka viņi ilgojas pēc cita dzīvesveida. Un tādēļ bieži ar sajūtu, ka “ir daudz atdots”, viņi brīvprātīgi aiziet, reizēm tādēļ, ka netiek piedāvāts cits, piemērotāks darbs. |
| --- | --- |

4.3.1.5

Taču tas nedrīkst padarīt neskaidru darbinieku izvēli. To vidū, kas ir pāragri aizsūtīti pensijā, tikai 4 no 10 būtu vēlējušies turpināt savu profesionālo aktivitāti (14). Tiešām, vēl bez strādājošajiem, ko skārusi reāla invaliditāte, nedrīkst neņemt vērā bieži novērojamo vēlēšanos caur šo soli piedalīties jaunā, atraktīvā formā pieauguma augļu sadalē, nevēloties ieņemt darbavietu, kur darba pienākumu dažādošanas, darba vietu attīstīšanas vai darba vietu rotācijas nepietiekamība, pat trūkums visbiežāk ir bijis kā likums, reizēm jau vairāk kā četrdesmit gadus, un šī situācija cilvēkus noved pie tā, ka viņi ilgojas pēc cita dzīvesveida. Un tādēļ bieži ar sajūtu, ka “ir daudz atdots”, viņi brīvprātīgi aiziet, reizēm tādēļ, ka netiek piedāvāts cits, piemērotāks darbs.

| 4.3.1.6 | Pašreizējos apstākļos var sacīt, ka bieži pastāv interešu atbilstība starp algoto darbinieku un viņa uzņēmumu vai, citiem vārdiem sakot, ka eksistē objektīva saistība, tai vispārīgi atspoguļojoties kolektīvajos nolīgumos, kas noslēgti starp sociālajiem partneriem dažādos sarunu līmeņos, tostarp uzņēmuma līmenī. |
| --- | --- |

4.3.1.6

Pašreizējos apstākļos var sacīt, ka bieži pastāv interešu atbilstība starp algoto darbinieku un viņa uzņēmumu vai, citiem vārdiem sakot, ka eksistē objektīva saistība, tai vispārīgi atspoguļojoties kolektīvajos nolīgumos, kas noslēgti starp sociālajiem partneriem dažādos sarunu līmeņos, tostarp uzņēmuma līmenī.

| 4.3.1.7 | Tieši iepriekšminēto konstatējumu un problemātikas kopums ir priekšlaicīgas aiziešanas pensijā “attaisnošanas” pamatā. Ja vēlamies izmainīt spēku samērus, ir nepieciešams interesēties par šo situāciju tās kopumā, kāda tā papildināta ar pantā 4.3.2 minēto. |
| --- | --- |

4.3.1.7

Tieši iepriekšminēto konstatējumu un problemātikas kopums ir priekšlaicīgas aiziešanas pensijā “attaisnošanas” pamatā. Ja vēlamies izmainīt spēku samērus, ir nepieciešams interesēties par šo situāciju tās kopumā, kāda tā papildināta ar pantā 4.3.2 minēto.

4.3.2   Reformēt priekšlaicīgu aiziešanu pensijā

Paziņojums arīdzan vispārīgā veidā piemin nepieciešamību reformēt priekšlaicīgas aiziešanas pensijā sistēmas. EESK var šo vispārīgo tendenci uzskatīt par pozitīvu, ja tās uzdevums ir vienīgi virzīt algotos darbiniekus gados uz darbavietu saglabāšanu un nevis uz bezdarbu, jo mērķis, protams, ir nodarbinātības līmeņa palielināšana. Tiešām, ir vietā uzsvērt, kā to dara Paziņojums, “ka acīmredzami visiem pamudinājumiem paturēt nodarbinātībā darbiniekus gados ir jāatspoguļojas reālās nodarbinātības perspektīvās”, jo līdz šim brīdim priekšlaicīga aiziešana pensijā galvenokārt ir vienīgi darba tirgus rīcībā nodots līdzeklis, ar kura palīdzību nogludināt sociālās izmaksas, kas rodas ilgstoša bezdarba un izslēgšanas dēļ. Citiem vārdiem sakot, priekšlaicīga aiziešana pensijā ir tikusi izmantota kā “nodarbinātības politikas” instruments vai, precīzāk izsakoties, kā pret-bezdarba politikas instruments. Var novērot, ka lielā skaitā dalībvalstu tā bieži ir kļuvusi un no uzņēmumu puses tiek uzskatīta par darbinieku skaita pārvaldības instrumentu un no strādājošo puses par sociālu priekšrocību un iegūtām tiesībām.

| 4.3.2.1 | Tajā pašā laikā divi priekšlaicīgas aiziešanas pensijā gadījumi ir pārdomu, uzmanības un jo īpaši piesardzības vērti:






  — | priekšlaicīgas aizsūtīšanas pensijā smagu reorganizāciju gadījumos, tā kā ir taisnība, ka no sociālās kohēzijas skatījuma labāk, lai ir “jauns” pensionārs, nekā “vecs” ilgstošs bezdarbnieks bez perspektīvas atkal tikt nodarbinātam. Ir jāpatur prātā, ka visi rūpniecības pārveidojumi vēl nav mums aiz muguras, īpaši paplašināšanās aspektā; |
| --- | --- | --- |

4.3.2.1

Tajā pašā laikā divi priekšlaicīgas aiziešanas pensijā gadījumi ir pārdomu, uzmanības un jo īpaši piesardzības vērti:

—

priekšlaicīgas aizsūtīšanas pensijā smagu reorganizāciju gadījumos, tā kā ir taisnība, ka no sociālās kohēzijas skatījuma labāk, lai ir “jauns” pensionārs, nekā “vecs” ilgstošs bezdarbnieks bez perspektīvas atkal tikt nodarbinātam. Ir jāpatur prātā, ka visi rūpniecības pārveidojumi vēl nav mums aiz muguras, īpaši paplašināšanās aspektā;

| — | priekšlaicīgas, pilnīgas vai daļējas, aizsūtīšanas pensijā vienlaikus ar atbilstošu darbavietu prasītāju darbā pieņemšanas gadījumiem, tā kā arī šajā ziņā ir taisnība, ka labāk, lai ir pensionārs nekā bezdarbnieks, kam netiek piedāvāta neviena perspektīva, kā iekļauties aktīvajā dzīvē. |
| --- | --- |

—

priekšlaicīgas, pilnīgas vai daļējas, aizsūtīšanas pensijā vienlaikus ar atbilstošu darbavietu prasītāju darbā pieņemšanas gadījumiem, tā kā arī šajā ziņā ir taisnība, ka labāk, lai ir pensionārs nekā bezdarbnieks, kam netiek piedāvāta neviena perspektīva, kā iekļauties aktīvajā dzīvē.

| 4.3.2.2 | Cita starpā priekšlaicīga aiziešana pensijā var būt atbildes elements strādājošajiem gados, kam ir bijuši īpaši grūti darba apstākļi. Tiešām, pat ja vispārīgā nozīmē mēs dzīvojam veci ilgāku laiku, visi nav samērojami identiski. Nozīmīgas atšķirības atkarībā no sociālajām grupām parādās starp “vadošo darbinieku” grupu un “strādnieku” grupu. Tādējādi 1999. gadā vidējais turpmākā mūža ilgums 35 gadu vecumā ir 44,5 gadi, bet strādniekam — 38 gadi (15). Visos pētījumos par darba dzīves un ārpus darba dzīves ilgumu ir jāiekļauj šie dati. Samazināt šīs atšķirības ir būtisks izaicinājums. |
| --- | --- |

4.3.2.2

Cita starpā priekšlaicīga aiziešana pensijā var būt atbildes elements strādājošajiem gados, kam ir bijuši īpaši grūti darba apstākļi. Tiešām, pat ja vispārīgā nozīmē mēs dzīvojam veci ilgāku laiku, visi nav samērojami identiski. Nozīmīgas atšķirības atkarībā no sociālajām grupām parādās starp “vadošo darbinieku” grupu un “strādnieku” grupu. Tādējādi 1999. gadā vidējais turpmākā mūža ilgums 35 gadu vecumā ir 44,5 gadi, bet strādniekam — 38 gadi (15). Visos pētījumos par darba dzīves un ārpus darba dzīves ilgumu ir jāiekļauj šie dati. Samazināt šīs atšķirības ir būtisks izaicinājums.

4.3.3.   Labi veselības apstākļi un drošība darbā

Paziņojums pamatoti uzsver, ka otrais iemesls, kas liek strādājošajiem atstāt darba tirgu, ir ilgstoša slimība vai invaliditāte. Tās skar 15 % no attiecīgās iedzīvotāju daļas.

| 4.3.3.1. | Šī situācija noteikti ir jāuzlūko kontekstā, ņemot vērā, ka dažas dalībvalstis ir pieskaitījušas invaliditātes gadījumiem daudzus bezdarbniekus vai ir to izmantojušas par priekšlaicīgas aiziešanas pensijā aizvietotāju (16). |
| --- | --- |

4.3.3.1.

Šī situācija noteikti ir jāuzlūko kontekstā, ņemot vērā, ka dažas dalībvalstis ir pieskaitījušas invaliditātes gadījumiem daudzus bezdarbniekus vai ir to izmantojušas par priekšlaicīgas aiziešanas pensijā aizvietotāju (16).

| 4.3.3.2. | Jebkurā gadījumā ir acīmredzami, ka uzlaboti darba apstākļi, kas labāk sargātu veselību un fizisko integritāti visas darbā pavadītās dzīves laikā, ir elementi, kas dod ieguldījumu darbinieku noturēšanā darbā. Tāpat ergonomika, pētījumi par darbavietām un to darbietilpīgumu, uzdevumu nodefinēšana, to izmaiņas un uzlabojumi, īsi sakot, kvalitatīva nodarbinātība visas darbā pavadītās dzīves laikā ir pamatā problemātikai, kas skar gados vecāko strādājošo noturēšanu darbā viņu karjeras beigu posmā. |
| --- | --- |

4.3.3.2.

Jebkurā gadījumā ir acīmredzami, ka uzlaboti darba apstākļi, kas labāk sargātu veselību un fizisko integritāti visas darbā pavadītās dzīves laikā, ir elementi, kas dod ieguldījumu darbinieku noturēšanā darbā. Tāpat ergonomika, pētījumi par darbavietām un to darbietilpīgumu, uzdevumu nodefinēšana, to izmaiņas un uzlabojumi, īsi sakot, kvalitatīva nodarbinātība visas darbā pavadītās dzīves laikā ir pamatā problemātikai, kas skar gados vecāko strādājošo noturēšanu darbā viņu karjeras beigu posmā.

| 4.3.3.3. | Tajā pašā laikā vispārīgā nozīmē invaliditāte nav jāuzskata par situāciju, kas nenovēršami noved pie darba tirgus atstāšanas. Patiesībā algotie darbinieki, kas kļūst par strādniekiem invalīdiem, savā profesionālajā dzīvē ir cilvēcisks kapitāls ar lielu potenciāla vērtību. Caur nepieciešamajiem pielāgošanas pasākumiem, readaptāciju, papildu apmācību viņi var iegūt nozīmīgas prasmes citu darbu veikšanai to vietā, ko viņu invaliditāte traucē veikt normālā kārtā. No šī viedokļa raugoties un lielākai efektivitātei būtu derīgi noskaidrot, kāda ietekme būtu no invaliditātes pensijas nākošo ienākumu un algas līdzekļu apvienošanai. |
| --- | --- |

4.3.3.3.

Tajā pašā laikā vispārīgā nozīmē invaliditāte nav jāuzskata par situāciju, kas nenovēršami noved pie darba tirgus atstāšanas. Patiesībā algotie darbinieki, kas kļūst par strādniekiem invalīdiem, savā profesionālajā dzīvē ir cilvēcisks kapitāls ar lielu potenciāla vērtību. Caur nepieciešamajiem pielāgošanas pasākumiem, readaptāciju, papildu apmācību viņi var iegūt nozīmīgas prasmes citu darbu veikšanai to vietā, ko viņu invaliditāte traucē veikt normālā kārtā. No šī viedokļa raugoties un lielākai efektivitātei būtu derīgi noskaidrot, kāda ietekme būtu no invaliditātes pensijas nākošo ienākumu un algas līdzekļu apvienošanai.

4.3.4.   Elastīgas darba organizācijas formas

| 4.3.4.1. | Elastīgas darba organizācijas formas pirms likumā paredzētā pensijas vecuma ir otra sastāvdaļa darba apstākļiem, kas var veicināt gados vecāko strādājošo paturēšanu darbā. Valstu novērojumi bieži liecina par to, ka nozīmīga daļa gados vecāko strādājošo dotu priekšroku pakāpeniskai aiziešanai pensijā, proti, ar novecošanu saistītu veselības problēmu dēļ, bet arī tādēļ, lai nogludinātu pāreju no aktīvās darba dzīves uz dzīvi nestrādājot. Priekšlaicīgai aiziešanai pensijā vajadzētu kļūt nevis par “beigu termiņu”, bet gan par izvēlētu procesu, ar kuru attiecīgie darbinieki varētu nolemt pakāpeniski ar laiku samazināt savas darba stundas. |
| --- | --- |

4.3.4.1.

Elastīgas darba organizācijas formas pirms likumā paredzētā pensijas vecuma ir otra sastāvdaļa darba apstākļiem, kas var veicināt gados vecāko strādājošo paturēšanu darbā. Valstu novērojumi bieži liecina par to, ka nozīmīga daļa gados vecāko strādājošo dotu priekšroku pakāpeniskai aiziešanai pensijā, proti, ar novecošanu saistītu veselības problēmu dēļ, bet arī tādēļ, lai nogludinātu pāreju no aktīvās darba dzīves uz dzīvi nestrādājot. Priekšlaicīgai aiziešanai pensijā vajadzētu kļūt nevis par “beigu termiņu”, bet gan par izvēlētu procesu, ar kuru attiecīgie darbinieki varētu nolemt pakāpeniski ar laiku samazināt savas darba stundas.

| 4.3.4.2. | Tādējādi, mērķējot galvenokārt gandrīz vienīgi uz pensijā došanās vecumu programmu, gados vecāko strādājošo nodarbinātības apstākļi netiek ņemti vērā. Pozitīvie karjeras beigu posma attīstīšanas pasākumi, kā pakāpeniska aiziešana pensijā, visbiežāk ir tikuši “aprīti”, saglabājot pilnīgas priekšlaicīgas aiziešanas pensijā, un tāpēc tie nav sasnieguši vēlamo attīstību. Šī situācija ir jāmaina. Tiešām, vairāk kā kāds notikums, ko cenšas pēc iespējas attālināt, pensijai būtu jākļūst par “izvēlētu un pakāpenisku” procesu, caur kuru algotie darbinieki kolektīvo garantiju kopuma ietvaros varētu pakāpeniski samazināt savu darba slodzi. |
| --- | --- |

4.3.4.2.

Tādējādi, mērķējot galvenokārt gandrīz vienīgi uz pensijā došanās vecumu programmu, gados vecāko strādājošo nodarbinātības apstākļi netiek ņemti vērā. Pozitīvie karjeras beigu posma attīstīšanas pasākumi, kā pakāpeniska aiziešana pensijā, visbiežāk ir tikuši “aprīti”, saglabājot pilnīgas priekšlaicīgas aiziešanas pensijā, un tāpēc tie nav sasnieguši vēlamo attīstību. Šī situācija ir jāmaina. Tiešām, vairāk kā kāds notikums, ko cenšas pēc iespējas attālināt, pensijai būtu jākļūst par “izvēlētu un pakāpenisku” procesu, caur kuru algotie darbinieki kolektīvo garantiju kopuma ietvaros varētu pakāpeniski samazināt savu darba slodzi.

4.3.5.   Nepārtraukta piekļuve apmācībai

Ir nepieciešams izvirzīt priekšplānā sekojošu nostāju: “Gados vecāko strādājošo produktivitātes potenciāls nemazinās saistībā ar gadiem, bet gan ar kvalifikācijas novecošanos, un to ir iespējams novērst ar apmācību.”
   (17)

Turpinot iepriekšteikto, ir derīgi precizēt, ka nav diezgan īstenot politiku vecuma kategorijām, sākot ar 40-50 gadiem. Jo, kā to precīzi atzīmēja Augstākā darba padome Beļģijā, “politika, kuras mērķis ir pārveidot gados vecāko strādājošo problemātiku, nāk par vēlu, ja tā skar tikai šo algoto darbinieku kategoriju. Tas rada nepieciešamību pēc tādas personāla pārvaldības, kas ņemtu vērā vecumu, jau sākot ar brīdi, kad strādājošie ienāk darba procesā”
   (18).

| 4.3.5.1. | Lai arī “izglītība un apmācība visas dzīves laikā” ir kļuvušas par pastāvīgi atkārtotiem vārdiem, par centrālo elementu Eiropas nodarbinātības politikā, ir ļoti satraucoši konstatēt tās darbaspēka daļas procentuālos rādītājus, kas piedalās izglītībā un apmācībā. Šie procenti vienkārši atrodas vidēji 14 % līmenī 25-29 gadu vecuma grupai, lai regulāri pakāpeniski samazinātos līdz ar novecošanu un lai sasniegtu ap 5 %, runājot par 55-64 gadu vecumposmu (19). Šī tendence ir uzrādījusi tikai ārkārtīgi mazu, gandrīz nekādu pieaugumu pēdējo gadu laikā. |
| --- | --- |

4.3.5.1.

Lai arī “izglītība un apmācība visas dzīves laikā” ir kļuvušas par pastāvīgi atkārtotiem vārdiem, par centrālo elementu Eiropas nodarbinātības politikā, ir ļoti satraucoši konstatēt tās darbaspēka daļas procentuālos rādītājus, kas piedalās izglītībā un apmācībā. Šie procenti vienkārši atrodas vidēji 14 % līmenī 25-29 gadu vecuma grupai, lai regulāri pakāpeniski samazinātos līdz ar novecošanu un lai sasniegtu ap 5 %, runājot par 55-64 gadu vecumposmu (19). Šī tendence ir uzrādījusi tikai ārkārtīgi mazu, gandrīz nekādu pieaugumu pēdējo gadu laikā.

| 4.3.5.2. | Ražošanas sistēmā, kurā darbavietas pieprasa aizvien vairāk tehnisku zināšanu un iemaņu, šī situācija nebeidz satraukt, ne vien saistībā ar gados vecāko strādājošo nodarbinātības līmeni, bet vēl plašāk saistībā ar Eiropas konkurences spēju. Ir vēlams, pat nepieciešams, lai šī situācija tiktu pārvarēta:






  — | caur uzņēmumiem, kam ir jāiekļauj savā stratēģijā apmācība kā vidēja un ilgtermiņa investīcija un nevis kā darbība, kas pamato atgriešanos pie ātras, pat tūlītējas investīcijas; |
| --- | --- | --- |

4.3.5.2.

Ražošanas sistēmā, kurā darbavietas pieprasa aizvien vairāk tehnisku zināšanu un iemaņu, šī situācija nebeidz satraukt, ne vien saistībā ar gados vecāko strādājošo nodarbinātības līmeni, bet vēl plašāk saistībā ar Eiropas konkurences spēju. Ir vēlams, pat nepieciešams, lai šī situācija tiktu pārvarēta:

—

caur uzņēmumiem, kam ir jāiekļauj savā stratēģijā apmācība kā vidēja un ilgtermiņa investīcija un nevis kā darbība, kas pamato atgriešanos pie ātras, pat tūlītējas investīcijas;

| — | caur algotajiem darbiniekiem, kas dažkārt saskaras ar grūtībām iegūt apmācību vai arī ar entuziasma trūkumu, kas bieži ir raksturīgi maz kvalificētiem algotajiem darbiniekiem vai strādniekiem bez kvalifikācijas, vai nu tādēļ, ka viņi nejūtas uz to spējīgi, jo ir saskārušies ar neveiksmi skolā, vai arī tādēļ, ka tie nejūt nepieciešamību sakarā ar drīzajām karjeras beigām. |
| --- | --- |

—

caur algotajiem darbiniekiem, kas dažkārt saskaras ar grūtībām iegūt apmācību vai arī ar entuziasma trūkumu, kas bieži ir raksturīgi maz kvalificētiem algotajiem darbiniekiem vai strādniekiem bez kvalifikācijas, vai nu tādēļ, ka viņi nejūtas uz to spējīgi, jo ir saskārušies ar neveiksmi skolā, vai arī tādēļ, ka tie nejūt nepieciešamību sakarā ar drīzajām karjeras beigām.

| 4.3.5.3. | Ir gluži acīmredzami, ka šajā problemātikā sociālo partneru loma visos sarunu līmeņos var būt noteicošā. Šajā sakarā “Darbības sistēma kompetences un kvalifikācijas attīstībai visas dzīves garumā”, ko noslēguši Eiropas sociālie partneri, atklāj nozīmīgas pūles apmācību veicināšanai visas dzīves garumā visās vecuma grupās. Tajā pašā laikā valsts varas iestāžu loma, kurām ir jāgarantē labvēlīgu nosacījumu nodrošināšana apmācības attīstībai visas dzīves garumā, arīdzan ir izšķiroši nozīmīga. |
| --- | --- |

4.3.5.3.

Ir gluži acīmredzami, ka šajā problemātikā sociālo partneru loma visos sarunu līmeņos var būt noteicošā. Šajā sakarā “Darbības sistēma kompetences un kvalifikācijas attīstībai visas dzīves garumā”, ko noslēguši Eiropas sociālie partneri, atklāj nozīmīgas pūles apmācību veicināšanai visas dzīves garumā visās vecuma grupās. Tajā pašā laikā valsts varas iestāžu loma, kurām ir jāgarantē labvēlīgu nosacījumu nodrošināšana apmācības attīstībai visas dzīves garumā, arīdzan ir izšķiroši nozīmīga.

| 4.3.5.4. | Tajā pašā laikā profesionālajai apmācībai, apmācībai un izglītībai visas dzīves garumā nav jātiek uzlūkotām izolēti. Tām ir jābūt strādājošo karjeras veidošanas pamatelementiem. Tam ir nepieciešams caur apmācību nodrošināt motivāciju katrā vecumā, veicinot kompetenci un padarot dinamiskāku profesionālo karjeru. No šāda viedokļa raugoties, kompetences bilances un sasniegumu apstiprināšana ir līdzekļi, kam jātiek attīstītiem vienlaikus individuālu profesionālo projektu un uzņēmuma projekta ietvaros. |
| --- | --- |

4.3.5.4.

Tajā pašā laikā profesionālajai apmācībai, apmācībai un izglītībai visas dzīves garumā nav jātiek uzlūkotām izolēti. Tām ir jābūt strādājošo karjeras veidošanas pamatelementiem. Tam ir nepieciešams caur apmācību nodrošināt motivāciju katrā vecumā, veicinot kompetenci un padarot dinamiskāku profesionālo karjeru. No šāda viedokļa raugoties, kompetences bilances un sasniegumu apstiprināšana ir līdzekļi, kam jātiek attīstītiem vienlaikus individuālu profesionālo projektu un uzņēmuma projekta ietvaros.

| 4.3.5.5. | Eiropas Savienība atrodas tāda izaicinājuma priekšā, kura likmes ir ievērojamas un no kura ir daļēji atkarīga Lisabonas stratēģijas izdošanās. Vispārīgā nozīmē ir jāpalielina algoto darbinieku līdzdalība profesionālajā apmācībā un caur to vispārīgā līmenī jāpaaugstina zināšanas un kompetence strādājošajiem gados. |
| --- | --- |

4.3.5.5.

Eiropas Savienība atrodas tāda izaicinājuma priekšā, kura likmes ir ievērojamas un no kura ir daļēji atkarīga Lisabonas stratēģijas izdošanās. Vispārīgā nozīmē ir jāpalielina algoto darbinieku līdzdalība profesionālajā apmācībā un caur to vispārīgā līmenī jāpaaugstina zināšanas un kompetence strādājošajiem gados.

4.3.6.   Aktīva, efektīva darba tirgus politika

| 4.3.6.1. | EESK piekrīt Paziņojumā paustajam viedoklim, kas norāda, ka, “lai strādājošie ilgāk noturētos darbā, ir būtiski pasteidzināt pārmaiņas un veiksmīgi vadīt ekonomikas reorganizāciju”. Šī analīze saskan ar vienu no šī atzinuma 4.3.1.4. punktā izskatīto situāciju iemesliem, kur būtībā ir norādīts, ka šādu situāciju rada “galvenokārt nepietiekama provizoriska darbavietu un kvalifikāciju pārvaldīšana”. |
| --- | --- |

4.3.6.1.

EESK piekrīt Paziņojumā paustajam viedoklim, kas norāda, ka, “lai strādājošie ilgāk noturētos darbā, ir būtiski pasteidzināt pārmaiņas un veiksmīgi vadīt ekonomikas reorganizāciju”. Šī analīze saskan ar vienu no šī atzinuma 4.3.1.4. punktā izskatīto situāciju iemesliem, kur būtībā ir norādīts, ka šādu situāciju rada “galvenokārt nepietiekama provizoriska darbavietu un kvalifikāciju pārvaldīšana”.

| 4.3.6.2. | EESK piekrīt arī domai, ka “ir īpaši svarīgi ieviest individualizētu pieeju, kas atbilst katra cilvēka vajadzībām, konkrēti caur virziena izvēles dienestiem, īpašu apmācību un ārējām pārkvalifikācijas sistēmām”. Tam var būt noderīgi, kā to iesaka Paziņojums un kā tas tiek praktizēts atsevišķās dalībvalstīs, ieplānot bezdarbniekiem paredzēto materiālo palīdzību aktivēšanu, veidojot un uzturot kvalifikācijas, lai atvieglotu bezdarbā esošo darbinieku gados pieņemšanu darbā, vienlaikus saglabājot tiesības uz bezdarbnieku pabalstiem un piedāvājot virziena izvēli, kas veicinātu pāreju uz citu darbavietu vai neatkarīgu darbu. |
| --- | --- |

4.3.6.2.

EESK piekrīt arī domai, ka “ir īpaši svarīgi ieviest individualizētu pieeju, kas atbilst katra cilvēka vajadzībām, konkrēti caur virziena izvēles dienestiem, īpašu apmācību un ārējām pārkvalifikācijas sistēmām”. Tam var būt noderīgi, kā to iesaka Paziņojums un kā tas tiek praktizēts atsevišķās dalībvalstīs, ieplānot bezdarbniekiem paredzēto materiālo palīdzību aktivēšanu, veidojot un uzturot kvalifikācijas, lai atvieglotu bezdarbā esošo darbinieku gados pieņemšanu darbā, vienlaikus saglabājot tiesības uz bezdarbnieku pabalstiem un piedāvājot virziena izvēli, kas veicinātu pāreju uz citu darbavietu vai neatkarīgu darbu.

| 4.3.6.3 | “Aktīvas un efektīvas darba tirgus politikas” ieviešana vienlaikus attiecas gan uz darba pieprasījumiem, gan piedāvājumiem. No šāda viedokļa raugoties, ieteikumu kopums, kas veido Paziņojuma saturu, izriet no šī principa, par ko Komiteja priecājas, jo šis līdzsvars ir viens no nosacījumiem, lai virzītos uz jūtamu progresu. |
| --- | --- |

4.3.6.3

“Aktīvas un efektīvas darba tirgus politikas” ieviešana vienlaikus attiecas gan uz darba pieprasījumiem, gan piedāvājumiem. No šāda viedokļa raugoties, ieteikumu kopums, kas veido Paziņojuma saturu, izriet no šī principa, par ko Komiteja priecājas, jo šis līdzsvars ir viens no nosacījumiem, lai virzītos uz jūtamu progresu.

4.3.7.   Darba kvalitātes uzlabošana

| 4.3.7.1. | Paziņojums pamatoti uzsver, ka nodarbinātības kvalitāte ir vispārīgā nozīmē izšķiroša, lai liktu atgriezties vai noturētu darba tirgū darbiniekus gados. Tajā pašā laikā tādu darbinieku gados izslēgšana no darba tirgus, kuri ieņem vidējas kvalitātes darbavietas, skaitliski ir līdz četrām reizēm lielāka par tādu darbinieku gados izslēgšanu, kuri ieņem augstākās kvalitātes darbavietas, taču arī divas reizes lielāka par jaunu strādājošo izslēgšanu no darba tirgus, kuri ieņem vidējas kvalitātes darbavietas (20). Šī paziņojuma daļa būtu ieguvusi precizitātes ziņā un izraisījusi diskusijas, ja tajā būtu mēģināts nodefinēt terminu “nodarbinātības kvalitāte” un ja tā būtu tiekusies ieskicēt, kā uzsākt īstenošanas risinājumu. Vismaz iepriekš izdotu tekstu pieeju sintēze (KOM(2003) 728 26.11.2003; Ziņojums “Nodarbinātība Eiropā 2002. gadā”) būtu bijusi noderīga. |
| --- | --- |

4.3.7.1.

Paziņojums pamatoti uzsver, ka nodarbinātības kvalitāte ir vispārīgā nozīmē izšķiroša, lai liktu atgriezties vai noturētu darba tirgū darbiniekus gados. Tajā pašā laikā tādu darbinieku gados izslēgšana no darba tirgus, kuri ieņem vidējas kvalitātes darbavietas, skaitliski ir līdz četrām reizēm lielāka par tādu darbinieku gados izslēgšanu, kuri ieņem augstākās kvalitātes darbavietas, taču arī divas reizes lielāka par jaunu strādājošo izslēgšanu no darba tirgus, kuri ieņem vidējas kvalitātes darbavietas (20). Šī paziņojuma daļa būtu ieguvusi precizitātes ziņā un izraisījusi diskusijas, ja tajā būtu mēģināts nodefinēt terminu “nodarbinātības kvalitāte” un ja tā būtu tiekusies ieskicēt, kā uzsākt īstenošanas risinājumu. Vismaz iepriekš izdotu tekstu pieeju sintēze (KOM(2003) 728 26.11.2003; Ziņojums “Nodarbinātība Eiropā 2002. gadā”) būtu bijusi noderīga.

6.4   Citi ierosinājumi un pārdomas

| — | Vispārīgā veidā, kā attiecībā uz Lisabonas virzienu kopumu, “Stratēģijas/palielināt darba tirgus atstāšanas vecumu” īstenošana norisināsies ar lielāku efektivitāti, ja tā notiks vienlaicīgi ar izrietošu nodarbinātībai labvēlīgu pieauguma līmeni. |
| --- | --- |

—

Vispārīgā veidā, kā attiecībā uz Lisabonas virzienu kopumu, “Stratēģijas/palielināt darba tirgus atstāšanas vecumu” īstenošana norisināsies ar lielāku efektivitāti, ja tā notiks vienlaicīgi ar izrietošu nodarbinātībai labvēlīgu pieauguma līmeni.

| — | Koordinācijas atvērtā metode ir tikusi izmantota dažādiem aspektiem, kas skar pensijas. Tajā pašā laikā attiecībā uz “aktīvu novecošanu” Paziņojums piesauc “līdzinieku novērtējuma programmu”, kas ieviesta Eiropas nodarbinātības stratēģijas ietvaros. Ir grūti aptvert iemeslus, kas vestu pie palīdzības meklēšanas divos dažādos procesos. Aiz pragmatisma un rūpēm par efektivitāti šķiet derīgi aizvien paturēt uzmanības centrā “darba tirgus atstāšanas vecuma” konceptu, tātad vispārēji pensijas konceptu, un sekojoši dot priekšroku koordinācijas atvērtajai metodei. |
| --- | --- |

—

Koordinācijas atvērtā metode ir tikusi izmantota dažādiem aspektiem, kas skar pensijas. Tajā pašā laikā attiecībā uz “aktīvu novecošanu” Paziņojums piesauc “līdzinieku novērtējuma programmu”, kas ieviesta Eiropas nodarbinātības stratēģijas ietvaros. Ir grūti aptvert iemeslus, kas vestu pie palīdzības meklēšanas divos dažādos procesos. Aiz pragmatisma un rūpēm par efektivitāti šķiet derīgi aizvien paturēt uzmanības centrā “darba tirgus atstāšanas vecuma” konceptu, tātad vispārēji pensijas konceptu, un sekojoši dot priekšroku koordinācijas atvērtajai metodei.

| — | Attiecībā uz Stokholmas Eiropas Padomes norādījumiem un ņemot vērā iepriekšējās nodaļas, EESK ir vienisprātis ar darbības virzieniem, ko atbalsta Paziņojums. Runājot par “Task-force nodarbinātībai”, tiks izdarīta atsaukšanās uz Komitejas atzinumu par tā saturu (21). |
| --- | --- |

—

Attiecībā uz Stokholmas Eiropas Padomes norādījumiem un ņemot vērā iepriekšējās nodaļas, EESK ir vienisprātis ar darbības virzieniem, ko atbalsta Paziņojums. Runājot par “Task-force nodarbinātībai”, tiks izdarīta atsaukšanās uz Komitejas atzinumu par tā saturu (21).

Tajā pašā laikā var tikt virzīti vai labāk precizēti citi ierosinājumi “un pārdomas”.

6.4.1   Pieņemšana darbā

Pieņemšana darbā ir algoto darbinieku gados nodarbinātības līmeņa stratēģisks elements (22). Šis aspekts tomēr ir atstāts aizmirstībā vispārējo pārdomu laikā. Paziņojums neizvirza šo aspektu par centrālo elementu, kas skar vienlaicīgi psiholoģisko pieeju problemātikai, diskrimināciju un tātad Eiropas Savienības Pamattiesību hartas ievērošanu.

| 6.4.1.1 | Tomēr ir būtiski, lai tiktu apkarotas visas diskriminācijas formas darbā pieņemšanas jomā un tās, kas saistītas ar vecumu, runājot par apspriežamajā paziņojumā iztirzāto saturu. Darbā pieņemšanas metodēs ir jābūt aizliegtam ņemt gadus par izvēles kritēriju, tām tieši otrādi ir vairāk jācenšas noteikt un novērtēt spējas, kas gūtas katra cilvēka dzīves laikā saistībā ar profesionālajām prasmēm. Protams, ir svarīgi ņemt vērā šo algoto darbinieku vēlmes un izvēles, un konkrēti diferencēta darba prasības (ilgums, sadale, grafiki...). |
| --- | --- |

6.4.1.1

Tomēr ir būtiski, lai tiktu apkarotas visas diskriminācijas formas darbā pieņemšanas jomā un tās, kas saistītas ar vecumu, runājot par apspriežamajā paziņojumā iztirzāto saturu. Darbā pieņemšanas metodēs ir jābūt aizliegtam ņemt gadus par izvēles kritēriju, tām tieši otrādi ir vairāk jācenšas noteikt un novērtēt spējas, kas gūtas katra cilvēka dzīves laikā saistībā ar profesionālajām prasmēm. Protams, ir svarīgi ņemt vērā šo algoto darbinieku vēlmes un izvēles, un konkrēti diferencēta darba prasības (ilgums, sadale, grafiki...).

| 6.4.1.2. | No šī viedokļa raugoties, ir pamācoši konstatēt, piemēram, to, ka daudzos konkursos, kas dažās dalībvalstīs dod tiesības uz darbavietu valsts dienestos, bieži tiek izvirzīts vecuma kritērijs, kas lielākoties tiek noteikts ap 40 gadiem. Tas nozīmē, ka darba prasītājs, kas pārsniedzis 40 gadu vecumu un nāk no privātā sektora, nevar pretendēt uz darbavietu valsts dienestā. Šāda segregācija nav pieļaujama: tā aizliedz bezdarbniekam, pat ja viņš būtu kvalificēts vai ļoti labi kvalificēts un atbilstu piešķiramā amata profilam, piekļūt pastāvošai darbavietai, tajā pašā laikā atņemot valsts dienestam iespēju iegūt no konkurējošā sektora nākoša algotā darbinieka pieredzi. Šajā punktā dalībvalstīm ir jāuzņemas visa atbildība. Runājot par Eiropas Savienību, uzsvērsim, ka tikai 2002. gada aprīlī Komisija piekrita noņemt vecuma ierobežojumus savās darbā pieņemšanas procedūrās pēc Eiropas ombuda novērojumiem. Vēl nesenākā laikā, 2004. gada jūlijā, pēc kādas sūdzības saņemšanas Ombuds izvirzīja Komisijai prasību atcelt vecuma ierobežojumus, pieņemot darbā stažierus. Tas uzskatīja, ka tādējādi tiek pieļauta nepamatota diskriminācija, sūdzības iesniedzējam savukārt norādot, ka šī prakse ir pretrunā ar ES Pamattiesību hartu. |
| --- | --- |

6.4.1.2.

No šī viedokļa raugoties, ir pamācoši konstatēt, piemēram, to, ka daudzos konkursos, kas dažās dalībvalstīs dod tiesības uz darbavietu valsts dienestos, bieži tiek izvirzīts vecuma kritērijs, kas lielākoties tiek noteikts ap 40 gadiem. Tas nozīmē, ka darba prasītājs, kas pārsniedzis 40 gadu vecumu un nāk no privātā sektora, nevar pretendēt uz darbavietu valsts dienestā. Šāda segregācija nav pieļaujama: tā aizliedz bezdarbniekam, pat ja viņš būtu kvalificēts vai ļoti labi kvalificēts un atbilstu piešķiramā amata profilam, piekļūt pastāvošai darbavietai, tajā pašā laikā atņemot valsts dienestam iespēju iegūt no konkurējošā sektora nākoša algotā darbinieka pieredzi. Šajā punktā dalībvalstīm ir jāuzņemas visa atbildība. Runājot par Eiropas Savienību, uzsvērsim, ka tikai 2002. gada aprīlī Komisija piekrita noņemt vecuma ierobežojumus savās darbā pieņemšanas procedūrās pēc Eiropas ombuda novērojumiem. Vēl nesenākā laikā, 2004. gada jūlijā, pēc kādas sūdzības saņemšanas Ombuds izvirzīja Komisijai prasību atcelt vecuma ierobežojumus, pieņemot darbā stažierus. Tas uzskatīja, ka tādējādi tiek pieļauta nepamatota diskriminācija, sūdzības iesniedzējam savukārt norādot, ka šī prakse ir pretrunā ar ES Pamattiesību hartu.

| 6.4.1.3. | Cita starpā ir jāatklāj, ka priekšlaicīgu darba atstāšanas gadījumu skaita palielināšanās saasināja novecojošu strādnieku nepietiekamu novērtējumu darba tirgū un tātad to pieņemšanā darbā. Vecuma sliekšņa pazemināšanai ar nolūku atvieglot priekšlaicīgu aiziešanu no darba bija lielas sekas attiecībā uz šiem strādājošajiem, jo tādējādi darba devēju uztverē tika izmainīts vecums, kurā strādājošie var tikt uzskatīti par “pārāk veciem”. |
| --- | --- |

6.4.1.3.

Cita starpā ir jāatklāj, ka priekšlaicīgu darba atstāšanas gadījumu skaita palielināšanās saasināja novecojošu strādnieku nepietiekamu novērtējumu darba tirgū un tātad to pieņemšanā darbā. Vecuma sliekšņa pazemināšanai ar nolūku atvieglot priekšlaicīgu aiziešanu no darba bija lielas sekas attiecībā uz šiem strādājošajiem, jo tādējādi darba devēju uztverē tika izmainīts vecums, kurā strādājošie var tikt uzskatīti par “pārāk veciem”.

| 6.4.1.4. | Tajā pašā laikā, no psiholoģijas viedokļa raugoties, uzņēmumu attieksmes ietekmēts, algotais darbinieks gados vai tuvu vecumam skaidri izjūt, ka viņš vairs nav tas, kam ir prioritāri piedēvēta tuvošanās vecumam, kad tam būs tiesības uz pensiju un atpūtu. Viņš ir kļuvis par kādu, kurš definēts kā darba “nespējīgs” vai “nepieņemams darbā”. Apstākļos, kad gandrīz puse cilvēku, kuri nokārto pensiju, ir aizgājuši no iepriekšējā darba “invaliditātes” dēļ, kā tas ir noticis dažās ES valstīs, pasivitātes laiks var sākt tikt uzskatīts nevis par laiku, kurā cilvēkam ir tiesības uz atpūtu, bet gan par darba nespējas laiku. Šāda vecuma uztvere ar savu stereotipu uzspiešanas efektu neiztiek bez tā, ka tiek izraisītas izmaiņas attieksmē tādā nozīmē, ka algotā darbinieka prātā, bet jo īpaši faktos tiek veicināta sajūta par atstumšanu no darba tirgus un tātad no darbā pieņemšanas, un šī attieksme nostiprinās arī uzņēmumā un in fine pašā sabiedrībā. |
| --- | --- |

6.4.1.4.

Tajā pašā laikā, no psiholoģijas viedokļa raugoties, uzņēmumu attieksmes ietekmēts, algotais darbinieks gados vai tuvu vecumam skaidri izjūt, ka viņš vairs nav tas, kam ir prioritāri piedēvēta tuvošanās vecumam, kad tam būs tiesības uz pensiju un atpūtu. Viņš ir kļuvis par kādu, kurš definēts kā darba “nespējīgs” vai “nepieņemams darbā”. Apstākļos, kad gandrīz puse cilvēku, kuri nokārto pensiju, ir aizgājuši no iepriekšējā darba “invaliditātes” dēļ, kā tas ir noticis dažās ES valstīs, pasivitātes laiks var sākt tikt uzskatīts nevis par laiku, kurā cilvēkam ir tiesības uz atpūtu, bet gan par darba nespējas laiku. Šāda vecuma uztvere ar savu stereotipu uzspiešanas efektu neiztiek bez tā, ka tiek izraisītas izmaiņas attieksmē tādā nozīmē, ka algotā darbinieka prātā, bet jo īpaši faktos tiek veicināta sajūta par atstumšanu no darba tirgus un tātad no darbā pieņemšanas, un šī attieksme nostiprinās arī uzņēmumā un in fine pašā sabiedrībā.

| 6.4.1.5. | Tajā pašā noskaņā kā Eiropas Savienības Pamattiesību harta Direktīva 2000/78/EK noteica vispārīgus nosacījumus par labu vienlīdzīgai attieksmei nodarbinātības un darba jomā. Ar dažiem nosacījumiem tā aizliedz konkrēti uz vecumu balstītas diskriminācijas. Šai direktīvai vajadzēja tikt transponētai vēlākais 2003. gada decembrī. Būtu derīgi tuvākajā nākotnē izstrādāt bilanci par tās piemērošanu un, to darot, aprēķināt tās efektivitātes līmeni. |
| --- | --- |

6.4.1.5.

Tajā pašā noskaņā kā Eiropas Savienības Pamattiesību harta Direktīva 2000/78/EK noteica vispārīgus nosacījumus par labu vienlīdzīgai attieksmei nodarbinātības un darba jomā. Ar dažiem nosacījumiem tā aizliedz konkrēti uz vecumu balstītas diskriminācijas. Šai direktīvai vajadzēja tikt transponētai vēlākais 2003. gada decembrī. Būtu derīgi tuvākajā nākotnē izstrādāt bilanci par tās piemērošanu un, to darot, aprēķināt tās efektivitātes līmeni.

6.4.2   Elastība

Ir izskatīts koncepts par darba atstāšanas vecuma elastību, kā arī izskatīta elastīgas darba organizācijas formas ieviešana attiecībā uz priekšlaicīgu aiziešanu pensijā (sal. 4.3.2). Tādi paši apsvērumi ir spēkā arī attiecībā uz aiziešanu pensijā likumā paredzētajā vecumā. Patiesībā četri algotie darbinieki no desmit būtu vēlējušies turpināt savu darbību (23) profesionālu vai ģimenes iemeslu dēļ vai personiskas ieinteresētības vadīti (24). Tāpēc ir jāievieš elastīgāki veidi aiziešanai pensijā, lai atbildētu šīm vēlmēm.

| 6.4.2.1 | Ir jāļauj algotajiem darbiniekiem atstāt savu darbu pakāpeniski un nevis tā, kā tas notiek pārsvarā gadījumos šodien, likumā paredzētajā vecumā, skarbā veidā, veidā, ko dēvē par “pensiju kā giljotīnas asmens”. Būtu jāpieņem nosacījumi, kas ļautu darbā pavadītās dzīves beigās algotajiem darbiniekiem strādāt 3/4, 1/3 vai 1/2 slodzes. Lai šo principu darītu dinamiskāku, būtu derīgi noskaidrot ietekmi, ko radītu tādas algas ieviešana, kas būtu proporcionāli augstāka nostrādāto stundu procentiem. |
| --- | --- |

6.4.2.1

Ir jāļauj algotajiem darbiniekiem atstāt savu darbu pakāpeniski un nevis tā, kā tas notiek pārsvarā gadījumos šodien, likumā paredzētajā vecumā, skarbā veidā, veidā, ko dēvē par “pensiju kā giljotīnas asmens”. Būtu jāpieņem nosacījumi, kas ļautu darbā pavadītās dzīves beigās algotajiem darbiniekiem strādāt 3/4, 1/3 vai 1/2 slodzes. Lai šo principu darītu dinamiskāku, būtu derīgi noskaidrot ietekmi, ko radītu tādas algas ieviešana, kas būtu proporcionāli augstāka nostrādāto stundu procentiem.

| 6.4.2.2 | Šis klātbūtnes laiks varētu tikt izmantots, piemēram, lai dalītos ar jaunākajiem darbiniekiem iegūtajā pieredzē, īpaši ieviešot aizbildniecības, atbalsta un sadarbības sistēmu līdztekus apmācībai (25) un izglītošanās kopumam. Tādējādi ieguvēji būtu visi: brīvprātīgais algotais darbinieks, kas varētu veikt attīstošu darbību, uzņēmums, kas saglabātu un varētu izmantot cilvēka prasmes, viņam tajās daloties, un labumu gūtu vispārīgās intereses caur nodarbinātības līmeņa pieaugumu. |
| --- | --- |

6.4.2.2

Šis klātbūtnes laiks varētu tikt izmantots, piemēram, lai dalītos ar jaunākajiem darbiniekiem iegūtajā pieredzē, īpaši ieviešot aizbildniecības, atbalsta un sadarbības sistēmu līdztekus apmācībai (25) un izglītošanās kopumam. Tādējādi ieguvēji būtu visi: brīvprātīgais algotais darbinieks, kas varētu veikt attīstošu darbību, uzņēmums, kas saglabātu un varētu izmantot cilvēka prasmes, viņam tajās daloties, un labumu gūtu vispārīgās intereses caur nodarbinātības līmeņa pieaugumu.

6.4.3   Sievietes un iespēju vienlīdzība

Paziņojums uzsver atšķirību starp nodarbinātības līmeni sievietēm un vīriešiem gados. Tā ir ievērojama: nodarbinātības līmeņi ir attiecīgi 30,5 % un 50,1 %. Tajā, kas attiecas uz darba tirgus atstāšanas vidējo vecumu, atšķirība ir neliela. (26) (sal. 3. pielikuma tabula).

| 6.4.3.1. | Šīs vecuma kategorijas nodarbinātības līmeņu atšķirība atbilst grupas efektam, kas vispārīgā veidā atspoguļo darba tirgus sastāvu. Ir vērts atzīmēt, ka šai atšķirībai nav ietekmes un tā neatspoguļojas darba tirgus atstāšanas vidējā vecumā. |
| --- | --- |

6.4.3.1.

Šīs vecuma kategorijas nodarbinātības līmeņu atšķirība atbilst grupas efektam, kas vispārīgā veidā atspoguļo darba tirgus sastāvu. Ir vērts atzīmēt, ka šai atšķirībai nav ietekmes un tā neatspoguļojas darba tirgus atstāšanas vidējā vecumā.

| 6.4.3.2. | Palielināt sieviešu nodarbinātības līmeni ir būtisks noteikums Stokholmas mērķu īstenošanai. Šīs vecuma kategorijas nodarbinātības līmenis izriet galvenokārt no iepriekšējo vecumposmu nodarbinātības līmeņa. Tādējādi sieviešu nodarbinātības līmenis vispār ir problemātikas centrā un ne tikai viņu darba tirgus atstāšanas vecums. |
| --- | --- |

6.4.3.2.

Palielināt sieviešu nodarbinātības līmeni ir būtisks noteikums Stokholmas mērķu īstenošanai. Šīs vecuma kategorijas nodarbinātības līmenis izriet galvenokārt no iepriekšējo vecumposmu nodarbinātības līmeņa. Tādējādi sieviešu nodarbinātības līmenis vispār ir problemātikas centrā un ne tikai viņu darba tirgus atstāšanas vecums.

| 6.4.3.3. | Šis jautājums vēl bez ekonomisku seku radīšanas ir pakļauts arīdzan taisnīguma principiem, ko Komiteja ir daudzkārt izvirzījusi priekšplānā gan attiecībā uz mācību virzienu, gan apmācības līmeni, kā arī uz algu vienlīdzību un uz uzticēto atbildību pie vienādas kvalifikācijas. |
| --- | --- |

6.4.3.3.

Šis jautājums vēl bez ekonomisku seku radīšanas ir pakļauts arīdzan taisnīguma principiem, ko Komiteja ir daudzkārt izvirzījusi priekšplānā gan attiecībā uz mācību virzienu, gan apmācības līmeni, kā arī uz algu vienlīdzību un uz uzticēto atbildību pie vienādas kvalifikācijas.

| 6.4.3.4. | Sieviešu nodarbinātības līmeņa paaugstināšana nepieciešami pieprasa uzlabot nosacījumus viņu piekļuvei darba tirgum. Lai to izdarītu, ir jāievieš pasākumi, kas ļautu vīriešiem un sievietēm saskaņot viņu privātās un profesionālās dzīves uz vienlīdzības pamata, attīstot sociālo pakalpojumu tīklu, tādējādi arī atbildot vajadzībai pēc uzmanības un rūpēm, kas pastāv privātajā sfērā: nepilngadīgajiem (konkrēti ieviešot pieskatīšanas sistēmu maziem bērniem; sal. 3. pielikuma tabula), no citu palīdzības atkarīgajiem cilvēkiem (veciem cilvēkiem, slimniekiem ...) u.c. |
| --- | --- |

6.4.3.4.

Sieviešu nodarbinātības līmeņa paaugstināšana nepieciešami pieprasa uzlabot nosacījumus viņu piekļuvei darba tirgum. Lai to izdarītu, ir jāievieš pasākumi, kas ļautu vīriešiem un sievietēm saskaņot viņu privātās un profesionālās dzīves uz vienlīdzības pamata, attīstot sociālo pakalpojumu tīklu, tādējādi arī atbildot vajadzībai pēc uzmanības un rūpēm, kas pastāv privātajā sfērā: nepilngadīgajiem (konkrēti ieviešot pieskatīšanas sistēmu maziem bērniem; sal. 3. pielikuma tabula), no citu palīdzības atkarīgajiem cilvēkiem (veciem cilvēkiem, slimniekiem ...) u.c.

6.4.4   Kolektīvās sarunas

Paziņojums norāda: “Neskatoties uz nesen panākto situācijas attīstību, sociālajiem partneriem vajadzētu paplašināt un darīt intensīvākas pūles gan nacionālajā, gan Eiropas Savienības līmenī, lai radītu jaunu kultūru novecošanas un pārmaiņu pārvaldības jomā. Pārāk bieži darba devēji turpina dot priekšroku priekšlaicīgas aiziešanas pensijā kārtībai.”

| 6.4.4.1 | EESK šajā jautājumā apsveic dokumenta pieeju, kas šajā jomā piešķir nepārvērtējamu lomu sociālajam dialogam, lai virzītos pretī nozīmīgam progresam. Komiteja piekrīt un atbalsta Komisijas rīcību un nodomu, reizē to padziļinot. Tiešām, ja sociālajam dialogam un, vēl vairāk, kolektīvajām sarunām ir jākļūst intensīvākiem gan nacionālajā, gan Eiropas Savienības līmenī, tām ir jātiek paplašinātām, lai tiktu ieviesti “pasākumi pēc mēra”, jo ir aizvien mazāk “visam derīgu” pasākumu, kas ar visaptverošu vērtību. No šī viedokļa raugoties, kolektīvajām sarunām, lai tiktu ņemtas vērā profesionālās īpatnības (darbietilpīgums, darba apstākļi un organizācija, kvalifikācijas līmenis ...), ir jāskar arī profesionālās nozares, gan Eiropas, gan nacionālā līmenī, un sekojoši arī uzņēmumi. Vienīgi tādā gadījumā vispārīgie nosacījumi spēs gūt pilnu efektivitāti. |
| --- | --- |

6.4.4.1

EESK šajā jautājumā apsveic dokumenta pieeju, kas šajā jomā piešķir nepārvērtējamu lomu sociālajam dialogam, lai virzītos pretī nozīmīgam progresam. Komiteja piekrīt un atbalsta Komisijas rīcību un nodomu, reizē to padziļinot. Tiešām, ja sociālajam dialogam un, vēl vairāk, kolektīvajām sarunām ir jākļūst intensīvākiem gan nacionālajā, gan Eiropas Savienības līmenī, tām ir jātiek paplašinātām, lai tiktu ieviesti “pasākumi pēc mēra”, jo ir aizvien mazāk “visam derīgu” pasākumu, kas ar visaptverošu vērtību. No šī viedokļa raugoties, kolektīvajām sarunām, lai tiktu ņemtas vērā profesionālās īpatnības (darbietilpīgums, darba apstākļi un organizācija, kvalifikācijas līmenis ...), ir jāskar arī profesionālās nozares, gan Eiropas, gan nacionālā līmenī, un sekojoši arī uzņēmumi. Vienīgi tādā gadījumā vispārīgie nosacījumi spēs gūt pilnu efektivitāti.

7.   Darba tirgus atstāšanas vidējā vecuma palielināšana

| 7.1 | Barselonas Padomes prezidentūras secinājumu 32. punkts nosaka, ka tajā, kas attiecas uz pašreizējo politiku nodarbinātības jomā, cita starpā būtu nepieciešams






  — | “censties līdz 2010. gadam pakāpeniski palielināt par apmēram 5 gadiem vidējo vecumu, kādā Eiropas Savienībā beidzas profesionālā darbība”. |
| --- | --- | --- |

7.1

Barselonas Padomes prezidentūras secinājumu 32. punkts nosaka, ka tajā, kas attiecas uz pašreizējo politiku nodarbinātības jomā, cita starpā būtu nepieciešams

—

“censties līdz 2010. gadam pakāpeniski palielināt par apmēram 5 gadiem vidējo vecumu, kādā Eiropas Savienībā beidzas profesionālā darbība”.

| 7.2 | Analīžu un nosacījumu kopums, kas tika izskatīts iepriekšējos pantos — un jo īpaši attiecas uz Stokholmas Padomes lēmumiem “paaugstināt līdz 50 % nodarbinātības līmeni strādājošajiem vecumā no 55 līdz 64 gadiem” –, veicina to, lai tiktu īstenoti Barselonas norādījumi. Patiesībā katrs strādājošais, kura vecums ir robežās no 55 līdz 64 gadiem un kurš atliek aiziešanu no darba tirgus, līdzdarbojas tajā, lai tiktu palielināts vidējais vecums, kādā beidzas profesionālā darbība ES. |
| --- | --- |

7.2

Analīžu un nosacījumu kopums, kas tika izskatīts iepriekšējos pantos — un jo īpaši attiecas uz Stokholmas Padomes lēmumiem “paaugstināt līdz 50 % nodarbinātības līmeni strādājošajiem vecumā no 55 līdz 64 gadiem” –, veicina to, lai tiktu īstenoti Barselonas norādījumi. Patiesībā katrs strādājošais, kura vecums ir robežās no 55 līdz 64 gadiem un kurš atliek aiziešanu no darba tirgus, līdzdarbojas tajā, lai tiktu palielināts vidējais vecums, kādā beidzas profesionālā darbība ES.

| 7.3 | Stokholmas lēmumu īstenošana ir Barselonas Padomes darbības virziena pozitīvas attīstības būtiskais virzītājspēks. Tādā veidā “pakāpeniska vidējā vecuma palielināšana, kādā beidzas profesionālā darbība,” nevar tikt ne izskatīta, ne novērtēta šķirti no “nodarbinātības līmeņa paaugstināšanas strādājošajiem vecumā no 55 līdz 64 gadiem”. |
| --- | --- |

7.3

Stokholmas lēmumu īstenošana ir Barselonas Padomes darbības virziena pozitīvas attīstības būtiskais virzītājspēks. Tādā veidā “pakāpeniska vidējā vecuma palielināšana, kādā beidzas profesionālā darbība,” nevar tikt ne izskatīta, ne novērtēta šķirti no “nodarbinātības līmeņa paaugstināšanas strādājošajiem vecumā no 55 līdz 64 gadiem”.

| 7.4 | Tiešām, apzinoties novērotās grūtības nodarbinātības līmeņa paaugstināšanā strādājošajiem vecumā no 55 līdz 64 gadiem, nebūtu prātīgi pieņemt Barselonas nostāju šķirtā veidā. Tas varētu novest pie tā, ka šīs nostājas īstenošanas panākšanai tiktu ieteikta likumā paredzētā vecuma, kādā ir tiesības saņemt pensiju, atlikšana. |
| --- | --- |

7.4

Tiešām, apzinoties novērotās grūtības nodarbinātības līmeņa paaugstināšanā strādājošajiem vecumā no 55 līdz 64 gadiem, nebūtu prātīgi pieņemt Barselonas nostāju šķirtā veidā. Tas varētu novest pie tā, ka šīs nostājas īstenošanas panākšanai tiktu ieteikta likumā paredzētā vecuma, kādā ir tiesības saņemt pensiju, atlikšana.

| 7.5 | Nebūtu pārāk loģiski ticēt šādam pieņēmumam, ņemot vērā, ka lielākoties šodien vēl joprojām strādājošajiem, kas to vēlas, nav atļauts turpināt darbu līdz darba dzīves beigām pie pašreizējiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

7.5

Nebūtu pārāk loģiski ticēt šādam pieņēmumam, ņemot vērā, ka lielākoties šodien vēl joprojām strādājošajiem, kas to vēlas, nav atļauts turpināt darbu līdz darba dzīves beigām pie pašreizējiem nosacījumiem.

8.   Secinājumi un ieteikumi

| 6.1. | Komiteja apstiprina sava 2000. gada oktobra pašiniciatīvas atzinuma “Strādājošie gados” galveno norādījumu: “Tā uzsver, ka ir nepieciešama pozitīva pieeja gados vecāko strādājošo jautājumam, tā kā attieksme, ar ko tie bieži saskaras, ne vien atklāj sabiedrības nesolidāros un diskriminējošos uzskatus, bet arī daudzos gadījumos izraisa augsti kvalificēta darbaspēka pazaudēšanu un attiecīgi vispārējā konkurences spējas līmeņa pazemināšanos.” |
| --- | --- |

6.1.

Komiteja apstiprina sava 2000. gada oktobra pašiniciatīvas atzinuma “Strādājošie gados” galveno norādījumu: “Tā uzsver, ka ir nepieciešama pozitīva pieeja gados vecāko strādājošo jautājumam, tā kā attieksme, ar ko tie bieži saskaras, ne vien atklāj sabiedrības nesolidāros un diskriminējošos uzskatus, bet arī daudzos gadījumos izraisa augsti kvalificēta darbaspēka pazaudēšanu un attiecīgi vispārējā konkurences spējas līmeņa pazemināšanos.”

| 6.1.1. | Šī norādījuma sakarā Komiteja priecājas par to, ka 2004. gada pavasara Eiropas Padome definēja aktīvu novecošanu kā vienu no trim prioritāro darbību jomām, kas pieprasa drīzu rīcību Lisabonas stratēģijas īstenošanai. Lai to panāktu, Komiteja novērtē to, ka Komisija ir izvēlējusies, izmantojot apspriežamo paziņojumu, stiprināt diskusijas par panākto progresu Stokholmas un Barselonas mērķu sasniegšanā un atklāt valdību un sociālo partneru lomu aktīvas novecošanas veicināšanā. |
| --- | --- |

6.1.1.

Šī norādījuma sakarā Komiteja priecājas par to, ka 2004. gada pavasara Eiropas Padome definēja aktīvu novecošanu kā vienu no trim prioritāro darbību jomām, kas pieprasa drīzu rīcību Lisabonas stratēģijas īstenošanai. Lai to panāktu, Komiteja novērtē to, ka Komisija ir izvēlējusies, izmantojot apspriežamo paziņojumu, stiprināt diskusijas par panākto progresu Stokholmas un Barselonas mērķu sasniegšanā un atklāt valdību un sociālo partneru lomu aktīvas novecošanas veicināšanā.

| 6.2. | EESK vispārīgā un globālā veidā pieņem galveno rīcības tēmu izvēli, kas sastāda Paziņojuma būtisku daļu. Šīs galvenās tēmas, kas atklāj pieeju risinājumiem, ir jāuztver pozitīvi ar noteikumu, ka tiek ievērota izvēlēto īstenošanas elementu kvalitāte un raksturs, kā arī šajā atzinumā ietvertie novērojumi. Gan runājot par priekšlaicīgu aiziešanu pensijā un finansiālajiem pamudinājumiem, priekšlaicīgas aiziešanas pensijā reformu, elastīgām darba organizācijas formām, veselības un drošības nosacījumiem darbā, gan arī par darba kvalitātes uzlabošanu. |
| --- | --- |

6.2.

EESK vispārīgā un globālā veidā pieņem galveno rīcības tēmu izvēli, kas sastāda Paziņojuma būtisku daļu. Šīs galvenās tēmas, kas atklāj pieeju risinājumiem, ir jāuztver pozitīvi ar noteikumu, ka tiek ievērota izvēlēto īstenošanas elementu kvalitāte un raksturs, kā arī šajā atzinumā ietvertie novērojumi. Gan runājot par priekšlaicīgu aiziešanu pensijā un finansiālajiem pamudinājumiem, priekšlaicīgas aiziešanas pensijā reformu, elastīgām darba organizācijas formām, veselības un drošības nosacījumiem darbā, gan arī par darba kvalitātes uzlabošanu.

| 6.2.1. | Tajā pašā laikā Komiteja uzskata, ka bez izvēlētajām galvenajām tēmām un konkrētajām darbībām, kas jāuzsāk, ir būtiski, lai problēmas uztveres ziņā tiktu darīts viss, lai panāktu izmaiņas mentalitātē un problēmas apzināšanos gan no uzņēmumu, gan algoto darbinieku puses. Ir nepieciešams, lai strādāšana pēc 55 gadu vecuma tiktu no strādājošo puses uzskatīta par prestižu un lai uzņēmumi un valsts dienesti apzinātos priekšrocības, ko tiem var sniegt darbinieki gados. Ja netiks panākta šī kolektīvā apzināšanās, tad konkrētie pasākumi, kas tiktu pieņemti, nespēs būt patiesi efektīvi. |
| --- | --- |

6.2.1.

Tajā pašā laikā Komiteja uzskata, ka bez izvēlētajām galvenajām tēmām un konkrētajām darbībām, kas jāuzsāk, ir būtiski, lai problēmas uztveres ziņā tiktu darīts viss, lai panāktu izmaiņas mentalitātē un problēmas apzināšanos gan no uzņēmumu, gan algoto darbinieku puses. Ir nepieciešams, lai strādāšana pēc 55 gadu vecuma tiktu no strādājošo puses uzskatīta par prestižu un lai uzņēmumi un valsts dienesti apzinātos priekšrocības, ko tiem var sniegt darbinieki gados. Ja netiks panākta šī kolektīvā apzināšanās, tad konkrētie pasākumi, kas tiktu pieņemti, nespēs būt patiesi efektīvi.

| 6.2.2. | Šajā sakarā Komiteja ierosina Komisijai, kā tā jau ir darījusi savā 2000. gada oktobra pašiniciatīvas atzinumā, sadarbībā ar dalībvalstīm uzsākt plašu ieinteresēšanas, informēšanas un skaidrojumu kampaņu, kas vērsta uz galvenajiem interesentiem un uz sabiedrību kopumā, tā lai tiktu dots ieguldījums pozitīvā tās lomas uztveres veidošanā, kādu var ieņemt novecojoši darbinieki gan uzņēmumos, gan valsts dienestos un kopumā visā sabiedrībā. |
| --- | --- |

6.2.2.

Šajā sakarā Komiteja ierosina Komisijai, kā tā jau ir darījusi savā 2000. gada oktobra pašiniciatīvas atzinumā, sadarbībā ar dalībvalstīm uzsākt plašu ieinteresēšanas, informēšanas un skaidrojumu kampaņu, kas vērsta uz galvenajiem interesentiem un uz sabiedrību kopumā, tā lai tiktu dots ieguldījums pozitīvā tās lomas uztveres veidošanā, kādu var ieņemt novecojoši darbinieki gan uzņēmumos, gan valsts dienestos un kopumā visā sabiedrībā.

| 6.2.2.1. | EESK ar prieku konstatē, ka “Augsta līmeņa darba grupas ziņojums par sociālās politikas nākotni paplašinātajā ES”, kas iznāca 2004. gada 1. pusgada beigās, atkārtoja Komitejas priekšlikumu. |
| --- | --- |

6.2.2.1.

EESK ar prieku konstatē, ka “Augsta līmeņa darba grupas ziņojums par sociālās politikas nākotni paplašinātajā ES”, kas iznāca 2004. gada 1. pusgada beigās, atkārtoja Komitejas priekšlikumu.

| 6.3 | Cita starpā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata, ka: |
| --- | --- |

6.3

Cita starpā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata, ka:

| 6.3.1. | Visām tām darbībām, kas uzsāktas, lai veicinātu Stokholmas un Barselonas lēmumu īstenošanu, ir jāved vienīgi uz to, lai strādājošie gados saglabātu savas darbavietas vai arī atgūtu tās. Tā kā mērķis ir nodarbinātības līmeņa pieaugums un darba tirgus atstāšanas vecuma aizkavēšana, ir jātiek izslēgtam tam, ka pašreizējās situācijas izmaiņas, īpaši tajā, kas attiecas uz priekšlaicīgu aiziešanu pensijā, radītu bezdarbu. Vispārīgā nozīmē ir jāuzsver, kā tas tiek darīts Paziņojumā, “ka bez šaubām visiem pamudinājumiem strādājošajiem gados palikt darbā ir jāatspoguļojas reālās nodarbinātības perspektīvās”. |
| --- | --- |

6.3.1.

Visām tām darbībām, kas uzsāktas, lai veicinātu Stokholmas un Barselonas lēmumu īstenošanu, ir jāved vienīgi uz to, lai strādājošie gados saglabātu savas darbavietas vai arī atgūtu tās. Tā kā mērķis ir nodarbinātības līmeņa pieaugums un darba tirgus atstāšanas vecuma aizkavēšana, ir jātiek izslēgtam tam, ka pašreizējās situācijas izmaiņas, īpaši tajā, kas attiecas uz priekšlaicīgu aiziešanu pensijā, radītu bezdarbu. Vispārīgā nozīmē ir jāuzsver, kā tas tiek darīts Paziņojumā, “ka bez šaubām visiem pamudinājumiem strādājošajiem gados palikt darbā ir jāatspoguļojas reālās nodarbinātības perspektīvās”.

| 6.3.2. | EESK uzskata, ka vispārējā vai vecuma grupas 55-64 gadi nodarbinātības līmeņa paaugstināšana nozīmē arī to potenciālo algoto darbinieku nodarbinātības līmeņa paaugstināšanu, kas tajā ir nepietiekami pārstāvēti. Raugoties no šī skata punkta, ir jāveic nopietni pasākumi visu to potenciālo darba roku mobilizēšanā, kas ir Savienībā, īpaši sākot no jauniešiem, jo šī situācija laupa viņu motivāciju un ir satraucoša attiecībā uz vispārējo nodarbinātības līmeni, tāpat arī ar sievietēm un invalīdiem. |
| --- | --- |

6.3.2.

EESK uzskata, ka vispārējā vai vecuma grupas 55-64 gadi nodarbinātības līmeņa paaugstināšana nozīmē arī to potenciālo algoto darbinieku nodarbinātības līmeņa paaugstināšanu, kas tajā ir nepietiekami pārstāvēti. Raugoties no šī skata punkta, ir jāveic nopietni pasākumi visu to potenciālo darba roku mobilizēšanā, kas ir Savienībā, īpaši sākot no jauniešiem, jo šī situācija laupa viņu motivāciju un ir satraucoša attiecībā uz vispārējo nodarbinātības līmeni, tāpat arī ar sievietēm un invalīdiem.

| 6.3.3. | Profesionālo apmācību, apmācību un izglītību dzīves garumā nav iespējams uzlūkot šķirti. Tām ir jābūt strādājošo karjeras veidošanas pamatelementiem. Tam ir nepieciešams caur apmācību nodrošināt motivāciju katrā vecumā, veicinot kompetenci un padarot dinamiskāku profesionālo karjeru. Tikai ar šādu nosacījumu tiks panākta gados vecāko strādājošo adekvāta kompetence un sekojoši arī iespēja tikt nodarbinātiem. |
| --- | --- |

6.3.3.

Profesionālo apmācību, apmācību un izglītību dzīves garumā nav iespējams uzlūkot šķirti. Tām ir jābūt strādājošo karjeras veidošanas pamatelementiem. Tam ir nepieciešams caur apmācību nodrošināt motivāciju katrā vecumā, veicinot kompetenci un padarot dinamiskāku profesionālo karjeru. Tikai ar šādu nosacījumu tiks panākta gados vecāko strādājošo adekvāta kompetence un sekojoši arī iespēja tikt nodarbinātiem.

| 6.3.3.1. | Uzsvērsim, ka vispārīgā nozīmē vēl bez apmācības arī visām tām darbībām, kas veido stratēģiju, kuras mērķis ir palielināt gados vecāko strādājošo nodarbinātību, nav jātiek īstenotām tikai pēc 40-50 gadu vecuma. Tāda politika, kuras mērķis ir mainīt problemātiku, kas skar darbiniekus gados, būs novēlota, ja tā attieksies tikai uz šo strādājošo kategoriju. No šejienes arī rodas nepieciešamība pēc tādas personāla vadības, kas ņem vērā darbinieku vecumu kopš brīža, kad tie iekļaujas darba procesā. |
| --- | --- |

6.3.3.1.

Uzsvērsim, ka vispārīgā nozīmē vēl bez apmācības arī visām tām darbībām, kas veido stratēģiju, kuras mērķis ir palielināt gados vecāko strādājošo nodarbinātību, nav jātiek īstenotām tikai pēc 40-50 gadu vecuma. Tāda politika, kuras mērķis ir mainīt problemātiku, kas skar darbiniekus gados, būs novēlota, ja tā attieksies tikai uz šo strādājošo kategoriju. No šejienes arī rodas nepieciešamība pēc tādas personāla vadības, kas ņem vērā darbinieku vecumu kopš brīža, kad tie iekļaujas darba procesā.

| 6.3.4. | Personāla pieņemšanai ir jātiek liktai problemātikas centrā. Ir jātiek apkarotiem visiem ar vecumu saistītas diskriminācijas veidiem. Šajā sakarā pienākas izveidot bilanci par to, kā tiek piemērota Direktīva 2000/78/EK, kas noteica vispārīgus nosacījumus par labu vienlīdzīgai attieksmei nodarbinātības jomā. Ar dažādiem nosacījumiem tā aizliedz jebkādu tieši uz vecumu balstītu diskrimināciju. |
| --- | --- |

6.3.4.

Personāla pieņemšanai ir jātiek liktai problemātikas centrā. Ir jātiek apkarotiem visiem ar vecumu saistītas diskriminācijas veidiem. Šajā sakarā pienākas izveidot bilanci par to, kā tiek piemērota Direktīva 2000/78/EK, kas noteica vispārīgus nosacījumus par labu vienlīdzīgai attieksmei nodarbinātības jomā. Ar dažādiem nosacījumiem tā aizliedz jebkādu tieši uz vecumu balstītu diskrimināciju.

| 6.3.5. | Gan runājot par priekšlaicīgu aiziešanu pensijā, gan aiziešanu pensijā likumā paredzētajā laikā, ir jābūt iespējamam darbu atstāt pakāpeniski. Patiesībā vairāk kā kādam “beigu termiņam”, notikumam, ko bieži vien cenšamies pēc iespējas attālināt, nodarbinātības beigām būtu jākļūst par “izvēlētu un pakāpenisku” procesu, caur kuru algotie darbinieki varētu līgumā noteikto garantiju ietvaros pakāpeniski samazināt savu darba slodzi. Šī tēma varētu būt prioritārs pētījumu un rīcības temats 2005. gada vadlīnijās par nodarbinātību. |
| --- | --- |

6.3.5.

Gan runājot par priekšlaicīgu aiziešanu pensijā, gan aiziešanu pensijā likumā paredzētajā laikā, ir jābūt iespējamam darbu atstāt pakāpeniski. Patiesībā vairāk kā kādam “beigu termiņam”, notikumam, ko bieži vien cenšamies pēc iespējas attālināt, nodarbinātības beigām būtu jākļūst par “izvēlētu un pakāpenisku” procesu, caur kuru algotie darbinieki varētu līgumā noteikto garantiju ietvaros pakāpeniski samazināt savu darba slodzi. Šī tēma varētu būt prioritārs pētījumu un rīcības temats 2005. gada vadlīnijās par nodarbinātību.

| 6.3.6. | Sociālajam dialogam un vēl vairāk kolektīvajām sarunām ir jākļūst intensīvākiem gan Eiropas Savienības, gan nacionālajā līmenī. Sarunām ir jākļūst tik plašām, lai tiktu ieviesti “pasākumi pēc mēra”, jo ir aizvien mazāk “visam derīgu” pasākumu ar visaptverošu vērtību. No šī viedokļa raugoties, kolektīvajām sarunām, lai tiktu ņemtas vērā profesionālās īpatnības (darbietilpīgums, darba apstākļi un organizācija, kvalifikācijas līmenis...), ir jāskar arī profesionālās nozares, gan Eiropas, gan nacionālajā līmenī, un sekojoši arī uzņēmumi. |
| --- | --- |

6.3.6.

Sociālajam dialogam un vēl vairāk kolektīvajām sarunām ir jākļūst intensīvākiem gan Eiropas Savienības, gan nacionālajā līmenī. Sarunām ir jākļūst tik plašām, lai tiktu ieviesti “pasākumi pēc mēra”, jo ir aizvien mazāk “visam derīgu” pasākumu ar visaptverošu vērtību. No šī viedokļa raugoties, kolektīvajām sarunām, lai tiktu ņemtas vērā profesionālās īpatnības (darbietilpīgums, darba apstākļi un organizācija, kvalifikācijas līmenis...), ir jāskar arī profesionālās nozares, gan Eiropas, gan nacionālajā līmenī, un sekojoši arī uzņēmumi.

| 6.3.6.1. | Būtu lietderīgi piešķirt aktīvai novecošanai prioritāru vietu jaunajā Sociālās politikas plānotājā pēc 2006. gada. |
| --- | --- |

6.3.6.1.

Būtu lietderīgi piešķirt aktīvai novecošanai prioritāru vietu jaunajā Sociālās politikas plānotājā pēc 2006. gada.

| 6.3.7. | Komiteja uzskata, ka Stokholmas lēmumu īstenošana ir Barselonas Padomes darbības virziena pozitīvas attīstības virzītājspēks. Tādējādi tā uzskata, ka “pakāpeniska vidējā vecuma palielināšana, kādā beidzas profesionālā darbība,” nevar tikt ne izskatīta, ne novērtēta šķirti no “nodarbinātības līmeņa paaugstināšanas strādājošajiem vecumā no 55 līdz 64 gadiem”. |
| --- | --- |

6.3.7.

Komiteja uzskata, ka Stokholmas lēmumu īstenošana ir Barselonas Padomes darbības virziena pozitīvas attīstības virzītājspēks. Tādējādi tā uzskata, ka “pakāpeniska vidējā vecuma palielināšana, kādā beidzas profesionālā darbība,” nevar tikt ne izskatīta, ne novērtēta šķirti no “nodarbinātības līmeņa paaugstināšanas strādājošajiem vecumā no 55 līdz 64 gadiem”.

Briselē, 2004. gada 15. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

prezidente

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Pašiniciatīvas atzinums “Strādājošie gados”, 1. panta 5. punkts, OV C 14; 16.1.2001., ziņojuma sniedzējs: DANTIN kungs.

1

DANTIN

(2)  COM(2004) 29 “Realizēsim Lisabonas mērķus – Reformas paplašinātajai Eiropas Savienībai”, Komisijas ziņojums pavasara Eiropas Padomei.

2

(3)  EESK atzinums “Jauniešu bezdarbs”, OV C 18 96. gada 22. janvāris, referents RUPP kungs.

3

RUPP

(4)  Eiropas Komisijas ieguldījums Lisabonas Sociālajā padomē, avots: Eurostat.

4

Eurostat

(5)  Avots: Eurostat“Pētījums par aktīvajiem iedzīvotājiem”, 1999.

5

Eurostat

(6)  Skatīt 1. pielikumu.

6

(7)  Guillemard 1986.; Casey un Laczko, 1989.

7

Guillemard

Casey

Laczko

(8)  Eurostat. Demogrāfijas prognozes, 1997. (pamata scenārijs).

8

Eurostat

(9)  “Demogrāfiskā situācija un perspektīvas ES”, referents BURNEL kungs.

9

BURNEL

(10)  “Vecumposmi un nodarbinātība līdz 2010. gadam” Francijas Ekonomikas un sociālo lietu padome, 2001. gada oktobrī, referent QUINTREAU kungs.

10

QUINTREAU

(11)  Avots: Eurostat“Pētījums par darbaspēku”, 2003. gada pavasara rezultāti.

11

Eurostat

(12)  “Strādājošie gados” – Referents: DANTIN kungs – OV C 14 16.1.2001.

12

DANTIN

(13)  Sal. SOC/162 – Referente: St-HILL kundze.

13

St-HILL

(14)  Eiropas Fonds dzīves un darba apstākļu uzlabošanai: “Cīņa pret vecuma barjerām nodarbinātībā”, 1999.

14

(15)  Turpat 9.

15

(16)  Turpat 1 (pants 3.3.3).

16

(17)  Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (OECD) pētījums par pieaugušo alfabetizāciju (International Adult Literacy Survey – IALS).

17

International Adult Literacy Survey

(18)  Turpat 1 (4.3.2).

18

(19)  Turpat 10.

19

(20)  KOM(2003) 728 “Nodarbinātības kvalitātes uzlabošana: pētījums par pēdējā laikā panākto progresu”.

20

(21)  EESK atzinums “Nodarbinātības atbalsta pasākumi”, referente: Hornung-Draus kundze, līdzreferents: Greif kungs – OV C 110 30.04.2004.

21

Hornung-Draus

Greif

(22)  Turpat 11.

22

(23)  Turpat 11.

23

“Age and Attitudes-Main Resultats from a Eurobaromètre Survey”- Commission of the EC, 1993.

“Age and Attitudes-Main Resultats from a Eurobaromètre Survey”- Commission of the EC,

(24)  Turpat 1 (3.3.5. pants).

24

(25)  Turpat 1 (4.3.4. pants).

25

(26)  Skat. 2. pielikumu.

26

---

| 28.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 157/130 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 157/130

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tēmu Baltā grāmata par Regulas Nr. 4056/86, ar ko jūras transportam piemēro EK konkurences noteikumus, pārskatīšanu

(COM(2004) 675 final)

(2005/C 157/23)

Eiropas Komisija saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu 2004. gada 13. oktobrī nolēma apspriesties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tēmu Baltā grāmata par Regulas Nr. 4056/86, ar ko jūras transportam piemēro EK konkurences noteikumus, pārskatīšanu

Specializētā nodaļa “Transports, enerģētika, infrastruktūra un informācijas sabiedrība” saņēma norādījumu sagatavot Komitejas dokumentu par minēto jautājumu.

Eiropas Ekonomikas un Sociālo Lietu Komiteja 2004. gada 15. un 16. decembra 413. plenārajā sesijā (16. decembra sēdē), un, ņemot vērā jautājuma steidzamību, iecēla
  Dr Bredima-Savopoulou
  par galveno ziņotāju un ar 148 balsīm par, 12 pret un 10 atturoties pieņēma šādu atzinumu.

1.   Ievads

| 1.1 | Jūras pārvadājumus, kas ir augstākā mērā starptautiska un globalizēta darbība, parasti nodrošina atbilstīgi divu veidu pakalpojumiem: līnijsatiksmes un līgumreisu. Kopš 1875. gada kuģu līnijsatiksme ir organizēta līnijpārvadātāju konferencēs, t.i., tādu jūras pārvadātāju apvienībās, kas sniedz regulārus, izreklamētus kravu pārvadājumu pakalpojumus pēc vienotām likmēm konkrētos ģeogrāfiskos maršrutos. Līgumreisu nozarē sauskravu vai lejamkravu pārvadājumu pakalpojumus sniedz neregulāros, nereklamētos reisos, un par likmēm bieži vienojas ad hoc, izskatot katru gadījumu atsevišķi un atbilstoši piedāvājuma un pieprasījuma apstākļiem. Saskaņā ar novērojumiem līnijsatiksmes pakalpojumus var salīdzināt ar autobusu pārvadājumiem, turpretī līgumreisu pakalpojumi ir kā jūras taksometri, t.i., līnijpārvadātāju konferences piedāvā regulārus pakalpojumus noteiktā izbraukšanas un pienākšanas laikā, bet līgumreisu pārvadājumi piedāvā no konkrēta pieprasījuma atkarīgus cieši savstarpēji saistītus pakalpojumus. |
| --- | --- |

1.1

Jūras pārvadājumus, kas ir augstākā mērā starptautiska un globalizēta darbība, parasti nodrošina atbilstīgi divu veidu pakalpojumiem: līnijsatiksmes un līgumreisu. Kopš 1875. gada kuģu līnijsatiksme ir organizēta līnijpārvadātāju konferencēs, t.i., tādu jūras pārvadātāju apvienībās, kas sniedz regulārus, izreklamētus kravu pārvadājumu pakalpojumus pēc vienotām likmēm konkrētos ģeogrāfiskos maršrutos. Līgumreisu nozarē sauskravu vai lejamkravu pārvadājumu pakalpojumus sniedz neregulāros, nereklamētos reisos, un par likmēm bieži vienojas ad hoc, izskatot katru gadījumu atsevišķi un atbilstoši piedāvājuma un pieprasījuma apstākļiem. Saskaņā ar novērojumiem līnijsatiksmes pakalpojumus var salīdzināt ar autobusu pārvadājumiem, turpretī līgumreisu pakalpojumi ir kā jūras taksometri, t.i., līnijpārvadātāju konferences piedāvā regulārus pakalpojumus noteiktā izbraukšanas un pienākšanas laikā, bet līgumreisu pārvadājumi piedāvā no konkrēta pieprasījuma atkarīgus cieši savstarpēji saistītus pakalpojumus.

| 1.2 | Apvienoto Nāciju Organizācijas Konference par tirdzniecību un attīstību (UNCTAD) 1974. gadā pieņēma Līnijpārvadātāju konferenču rīcības kodeksu, lai ņemtu vērā jaunattīstības valstu centienus attiecībā uz to pārvadātāju lielāku līdzdalību līnijsatiksmes kravu pārvadājumos. Minētajā kodeksā noteica kravu sadalījuma formulu 40 %-40 % līnijsatiksmes kravu pārvadājumiem attiecībā uz eksportētājvalstu un importētājvalstu pārvadātājiem, atstājot 20 % līnijpārvadātāju konferenču kontrolēto līnijpārvadājumu kravu trešo valstu pārvadātājiem. Līnijpārvadātāju rīcības kodeksu ratificēja vairākas ES dalībvalstis, kā arī citas attīstītās (ESAO) un jaunattīstības valstis, un tas stājās spēkā 1983. gada 6. oktobrī. Tādēļ līnijpārvadātāju rīcības kodekss ir juridiskais pamatinstruments, kas reglamentē līnijpārvadājumus visā pasaulē. ES ir pieņēmusi Regulu 954/79 (1), kurā paredzēti nosacījumi līnijpārvadātāju kodeksa piemērošanai tā, lai tas būtu saderīgs ar EK Līgumu. Saskaņā ar Komisijas viedokli (regulas pieņemšanas brīdī) Regula 954/79 (2) (“Briseles pakete”) apkopo jaunattīstības valstu vēlmi par līnijpārvadātāju konferenču pieejamību, bet saglabā arī ESAO valstu savstarpējos komerciālos principus un atbilst EK Līguma pamatprincipiem. |
| --- | --- |

1.2

Apvienoto Nāciju Organizācijas Konference par tirdzniecību un attīstību (UNCTAD) 1974. gadā pieņēma Līnijpārvadātāju konferenču rīcības kodeksu, lai ņemtu vērā jaunattīstības valstu centienus attiecībā uz to pārvadātāju lielāku līdzdalību līnijsatiksmes kravu pārvadājumos. Minētajā kodeksā noteica kravu sadalījuma formulu 40 %-40 % līnijsatiksmes kravu pārvadājumiem attiecībā uz eksportētājvalstu un importētājvalstu pārvadātājiem, atstājot 20 % līnijpārvadātāju konferenču kontrolēto līnijpārvadājumu kravu trešo valstu pārvadātājiem. Līnijpārvadātāju rīcības kodeksu ratificēja vairākas ES dalībvalstis, kā arī citas attīstītās (ESAO) un jaunattīstības valstis, un tas stājās spēkā 1983. gada 6. oktobrī. Tādēļ līnijpārvadātāju rīcības kodekss ir juridiskais pamatinstruments, kas reglamentē līnijpārvadājumus visā pasaulē. ES ir pieņēmusi Regulu 954/79 (1), kurā paredzēti nosacījumi līnijpārvadātāju kodeksa piemērošanai tā, lai tas būtu saderīgs ar EK Līgumu. Saskaņā ar Komisijas viedokli (regulas pieņemšanas brīdī) Regula 954/79 (2) (“Briseles pakete”) apkopo jaunattīstības valstu vēlmi par līnijpārvadātāju konferenču pieejamību, bet saglabā arī ESAO valstu savstarpējos komerciālos principus un atbilst EK Līguma pamatprincipiem.

| 1.3 | ES 1986. gadā pieņēma Regulu Nr. 4056/86 par EK Līguma 85. un 86. panta piemērošanu jūras transportam. Regulā ir skaidra norāde uz Regulu 954/79 un uz UNCTAD līnijpārvadātāju kodeksu; tā apsvērumi šajā ziņā ir noteicoši. Līnijpārvadātāju konferences ir atklātas un slēgtas atkarībā no tā, vai jaunpienācējiem tās ir pieejamas automātiski vai arī ir nepieciešama konferences locekļu piekrišana. Ar Regulu 4056/86 EK noteica ar brīvo tirdzniecību savienotu slēgto konferenču sistēmu, kas nozīmē, ka līnijpārvadātāju konferences nodrošināja konferencei nepiederošo faktisku konkurenci un nepieļāva citus konkurences ierobežojumus. Regula 4056/86 bija Padomes regula, kas bija neparasti attiecībā uz konkurences regulu. Tas galvenokārt bija kā jūras transporta īpatnību un tā starptautiskā rakstura atzīšana. |
| --- | --- |

1.3

ES 1986. gadā pieņēma Regulu Nr. 4056/86 par EK Līguma 85. un 86. panta piemērošanu jūras transportam. Regulā ir skaidra norāde uz Regulu 954/79 un uz UNCTAD līnijpārvadātāju kodeksu; tā apsvērumi šajā ziņā ir noteicoši. Līnijpārvadātāju konferences ir atklātas un slēgtas atkarībā no tā, vai jaunpienācējiem tās ir pieejamas automātiski vai arī ir nepieciešama konferences locekļu piekrišana. Ar Regulu 4056/86 EK noteica ar brīvo tirdzniecību savienotu slēgto konferenču sistēmu, kas nozīmē, ka līnijpārvadātāju konferences nodrošināja konferencei nepiederošo faktisku konkurenci un nepieļāva citus konkurences ierobežojumus. Regula 4056/86 bija Padomes regula, kas bija neparasti attiecībā uz konkurences regulu. Tas galvenokārt bija kā jūras transporta īpatnību un tā starptautiskā rakstura atzīšana.

| 1.4 | Atbilstoši Regulai 4056/86 līnijpārvadātāju konferencei piešķīra kategoriju atbrīvojumu, uz ko attiecās noteikti nosacījumi un saistības. Konferencēm atļāva veikt vairākas darbības (piem., kravu un ieņēmumu sadali to locekļiem, grafiku saskaņošanu, reisu sadali locekļiem), kas bija saderīgas ar ES konkurences tiesībām, kā arī noteikt konkurences divus pamatierobežojumus: horizontālo cenu noteikšanu un jaudu izmantojumu. Kategoriju atbrīvojumu no pamatierobežojumiem pamatoja ar to, ka konferencēm ir stabilizējoša ietekme uz līnijpārvadātāju likmēm, tās sniedz nepieciešamus un efektīvus pakalpojumus nosūtītājiem un uz tām attiecas konferencei nepiederošo faktiska konkurence. Regula Nr. 4056/86 ir vislabvēlīgākā regula to kategoriju atbrīvojumu jomā, kas Eiropas Savienībā piešķirti jebkādai rūpniecības nozarei. Neviena cita rūpniecības nozare nav atbrīvota no Eiropas konkurences noteikumiem attiecībā uz cenu noteikšanu. Regula Nr. 4056/86 ir arī vienīgā regula, ar ko piešķir kategoriju atbrīvojumu uz nenoteiktu laiku. |
| --- | --- |

1.4

Atbilstoši Regulai 4056/86 līnijpārvadātāju konferencei piešķīra kategoriju atbrīvojumu, uz ko attiecās noteikti nosacījumi un saistības. Konferencēm atļāva veikt vairākas darbības (piem., kravu un ieņēmumu sadali to locekļiem, grafiku saskaņošanu, reisu sadali locekļiem), kas bija saderīgas ar ES konkurences tiesībām, kā arī noteikt konkurences divus pamatierobežojumus: horizontālo cenu noteikšanu un jaudu izmantojumu. Kategoriju atbrīvojumu no pamatierobežojumiem pamatoja ar to, ka konferencēm ir stabilizējoša ietekme uz līnijpārvadātāju likmēm, tās sniedz nepieciešamus un efektīvus pakalpojumus nosūtītājiem un uz tām attiecas konferencei nepiederošo faktiska konkurence. Regula Nr. 4056/86 ir vislabvēlīgākā regula to kategoriju atbrīvojumu jomā, kas Eiropas Savienībā piešķirti jebkādai rūpniecības nozarei. Neviena cita rūpniecības nozare nav atbrīvota no Eiropas konkurences noteikumiem attiecībā uz cenu noteikšanu. Regula Nr. 4056/86 ir arī vienīgā regula, ar ko piešķir kategoriju atbrīvojumu uz nenoteiktu laiku.

| 1.5 | Kopš 1986. gada Komisija un Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesa daudzās lietās (3) ir izskatījusi vairākus konferences darbības aspektus. Tiesa ir noteikusi virkni juridisku principu Regulas 4056/86 piemērošanai. Minētos principus ir izmantojušas konferences, kas darbojas ES līnijsatiksmē. Laika gaitā tirgus nosacījumu izmaiņu dēļ konferences darbība ir ārkārtīgi samazinājusies apjoma un darbības jomas ziņā. Jo īpaši:






  a) | konferences vairs nevar izmantot iekšzemes cenu noteikšanu attiecībā uz vairākveidu pārvadājumu sauszemes posmu; |
| --- | --- | --- |

1.5

Kopš 1986. gada Komisija un Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesa daudzās lietās (3) ir izskatījusi vairākus konferences darbības aspektus. Tiesa ir noteikusi virkni juridisku principu Regulas 4056/86 piemērošanai. Minētos principus ir izmantojušas konferences, kas darbojas ES līnijsatiksmē. Laika gaitā tirgus nosacījumu izmaiņu dēļ konferences darbība ir ārkārtīgi samazinājusies apjoma un darbības jomas ziņā. Jo īpaši:

a)

konferences vairs nevar izmantot iekšzemes cenu noteikšanu attiecībā uz vairākveidu pārvadājumu sauszemes posmu;

| b) | tarifiem jābūt vienotiem ne tikai attiecībā uz konferences locekļiem, bet arī attiecībā uz visiem vienas un tās pašas preces nosūtītājiem; |
| --- | --- |

b)

tarifiem jābūt vienotiem ne tikai attiecībā uz konferences locekļiem, bet arī attiecībā uz visiem vienas un tās pašas preces nosūtītājiem;

| c) | konferences nevar noteikt ierobežojumus tiem locekļiem, kas vēlas noslēgt individuālus pakalpojumu līgumus ar nosūtītājiem; |
| --- | --- |

c)

konferences nevar noteikt ierobežojumus tiem locekļiem, kas vēlas noslēgt individuālus pakalpojumu līgumus ar nosūtītājiem;

| d) | jaudu pārvaldība ir atļauta tikai ar nosacījumu, ka tā neradīs mākslīgu maksimālo pārvadājumu sezonu saistībā ar jebkādiem likmju paaugstinājumiem. |
| --- | --- |

d)

jaudu pārvaldība ir atļauta tikai ar nosacījumu, ka tā neradīs mākslīgu maksimālo pārvadājumu sezonu saistībā ar jebkādiem likmju paaugstinājumiem.

| 1.6 | Turklāt Regulā 4056/86 ir paredzēts, ka līgumreisu pakalpojumi un kabotāžas pakalpojumi ir darbība, uz ko minētā regula neattiecas. Tā kā nav īpašas regulas, iepriekš minētajai darbībai piemēro EK Līguma 85. un 86. pantu. Līgumreisu sektors tika uzskatīts par nevainojamas konkurences vienu no ārkārtīgi retiem piemēriem pasaulē, un kabotāžas pakalpojumi tika uzskatīti par tādiem, kam nav pret konkurenci vērstas ietekmes EK tirdzniecībā. |
| --- | --- |

1.6

Turklāt Regulā 4056/86 ir paredzēts, ka līgumreisu pakalpojumi un kabotāžas pakalpojumi ir darbība, uz ko minētā regula neattiecas. Tā kā nav īpašas regulas, iepriekš minētajai darbībai piemēro EK Līguma 85. un 86. pantu. Līgumreisu sektors tika uzskatīts par nevainojamas konkurences vienu no ārkārtīgi retiem piemēriem pasaulē, un kabotāžas pakalpojumi tika uzskatīti par tādiem, kam nav pret konkurenci vērstas ietekmes EK tirdzniecībā.

| 1.6.1 | Līgumreisu kuģniecības pamatrādītājus var apkopot desmit galvenajos punktos:






  — | vispārējas konkurences tirgi; |
| --- | --- | --- |

1.6.1

Līgumreisu kuģniecības pamatrādītājus var apkopot desmit galvenajos punktos:

—

vispārējas konkurences tirgi;

| — | pietuvota nevainojamas konkurences modelim; |
| --- | --- |

—

pietuvota nevainojamas konkurences modelim;

| — | dažādi tirgus apakšgrupu segmenti, atbildot uz klientu vajadzībām; |
| --- | --- |

—

dažādi tirgus apakšgrupu segmenti, atbildot uz klientu vajadzībām;

| — | tirgus apakšgrupu konkurence par kravu; |
| --- | --- |

—

tirgus apakšgrupu konkurence par kravu;

| — | nepastāvīgs un neprognozējams pieprasījums; |
| --- | --- |

—

nepastāvīgs un neprognozējams pieprasījums;

| — | daudz mazo uzņēmējsabiedrību; |
| --- | --- |

—

daudz mazo uzņēmējsabiedrību;

| — | vispārēji tirdzniecības modeļi; |
| --- | --- |

—

vispārēji tirdzniecības modeļi;

| — | viegla iebraukšana un izbraukšana; |
| --- | --- |

—

viegla iebraukšana un izbraukšana;

| — | ļoti rentabla; |
| --- | --- |

—

ļoti rentabla;

| — | reaģē uz tirgu attīstību un nosūtītāju vajadzībām. |
| --- | --- |

—

reaģē uz tirgu attīstību un nosūtītāju vajadzībām.

| 1.6.2 | Kopumā līgumreisu pakalpojumu tirgus ir ļoti sadrumstalots (4). Pēdējos trīsdesmit gados nosūtītāju un fraktētāju konkrēto vajadzību apmierināšanai ir izveidoti kravu kopfondi un specializēti pārvadājumi. Tādēļ vairumā gadījumu minētā tirgus darbība ir apmierinājusi fraktētājus/nosūtītājus, neradot lielas problēmas saistībā ar konkurenci ne starptautiskā mērogā, ne ES līmenī. |
| --- | --- |

1.6.2

Kopumā līgumreisu pakalpojumu tirgus ir ļoti sadrumstalots (4). Pēdējos trīsdesmit gados nosūtītāju un fraktētāju konkrēto vajadzību apmierināšanai ir izveidoti kravu kopfondi un specializēti pārvadājumi. Tādēļ vairumā gadījumu minētā tirgus darbība ir apmierinājusi fraktētājus/nosūtītājus, neradot lielas problēmas saistībā ar konkurenci ne starptautiskā mērogā, ne ES līmenī.

| 1.7 | Šobrīd pasaulē ir 150 līnijpārvadātāju konferences, no kurām 28 nodarbojas ar pārvadājumiem uz ES un no tās. Tās parasti darbojas trīs galvenajos pārvadājumu maršrutos uz ES un no tās, t.i., transatlantiskie pārvadājumi, pārvadājumi Eiropas — Austrumāzijas maršrutā un pārvadājumi Eiropas — Austrālijas/Jaunzēlandes maršrutā. Konferenču locekļi ir Eiropas līnijsatiksmes pārvadātāji un līnijsatiksmes pārvadātāji ārpus Eiropas. Turklāt citas konferences nodarbojas ar ES/Dienvidamerikas pārvadājumiem, ES/Rietumāfrikas pārvadājumiem un citos kuģošanas rajonos. |
| --- | --- |

1.7

Šobrīd pasaulē ir 150 līnijpārvadātāju konferences, no kurām 28 nodarbojas ar pārvadājumiem uz ES un no tās. Tās parasti darbojas trīs galvenajos pārvadājumu maršrutos uz ES un no tās, t.i., transatlantiskie pārvadājumi, pārvadājumi Eiropas — Austrumāzijas maršrutā un pārvadājumi Eiropas — Austrālijas/Jaunzēlandes maršrutā. Konferenču locekļi ir Eiropas līnijsatiksmes pārvadātāji un līnijsatiksmes pārvadātāji ārpus Eiropas. Turklāt citas konferences nodarbojas ar ES/Dienvidamerikas pārvadājumiem, ES/Rietumāfrikas pārvadājumiem un citos kuģošanas rajonos.

| 1.8 | Vairums ESAO valstu atzīst līnijpārvadātāju konferenču sistēmu un ir piešķīrušas zināma veida pretmonopolu imunitāti. ASV atzīst atklāto konferenču sistēmu saskaņā ar 1999. gada Okeānu kuģošanas reformu likumu (5) (OSRA). Austrālijā līnijpārvadātaju konferencēm ir noteikts ierobežots atbrīvojums saskaņā ar 1974. gada Austrālijas Tirdzniecības prakses likumu (X daļu), ko pašlaik pārskata. Kanāda, Japāna un Ķīna arī atzīst līnijpārvadātāju konferenču sistēmu un piešķir pretmonopolu imunitāti vai nosacītus atbrīvojumus. |
| --- | --- |

1.8

Vairums ESAO valstu atzīst līnijpārvadātāju konferenču sistēmu un ir piešķīrušas zināma veida pretmonopolu imunitāti. ASV atzīst atklāto konferenču sistēmu saskaņā ar 1999. gada Okeānu kuģošanas reformu likumu (5) (OSRA). Austrālijā līnijpārvadātaju konferencēm ir noteikts ierobežots atbrīvojums saskaņā ar 1974. gada Austrālijas Tirdzniecības prakses likumu (X daļu), ko pašlaik pārskata. Kanāda, Japāna un Ķīna arī atzīst līnijpārvadātāju konferenču sistēmu un piešķir pretmonopolu imunitāti vai nosacītus atbrīvojumus.

| 1.9 | Šobrīd līnijpārvadātāju konferenču rīcības kodeksam kā galvenajam starptautiskajam instrumentam, kas reglamentē attīstīto valstu un jaunattīstības valstu savstarpējos līnijpārvadājumus, un līnijpārvadātāju konferenču sistēmai kā galvenajai starptautiskajai sistēmai līnijpārvadātāju darbības koordinēšanai ir veltīti vairāki ES pieņemtie tiesību akti.






  — | Eiropas nolīgumos (vairums no kuriem šobrīd ir lieki sakarā ar 2004. gada paplašināšanos) ir paredzēta standarta klauzula attiecībā uz līnijpārvadātāju konferenču kodeksa principiem un attiecībā uz līnijpārvadātāju konferencēm kā pamatkritēriju, kas jāievēro līnijpārvadājumos; |
| --- | --- | --- |

1.9

Šobrīd līnijpārvadātāju konferenču rīcības kodeksam kā galvenajam starptautiskajam instrumentam, kas reglamentē attīstīto valstu un jaunattīstības valstu savstarpējos līnijpārvadājumus, un līnijpārvadātāju konferenču sistēmai kā galvenajai starptautiskajai sistēmai līnijpārvadātāju darbības koordinēšanai ir veltīti vairāki ES pieņemtie tiesību akti.

—

Eiropas nolīgumos (vairums no kuriem šobrīd ir lieki sakarā ar 2004. gada paplašināšanos) ir paredzēta standarta klauzula attiecībā uz līnijpārvadātāju konferenču kodeksa principiem un attiecībā uz līnijpārvadātāju konferencēm kā pamatkritēriju, kas jāievēro līnijpārvadājumos;

| — | ES un Krievijas nolīgumā (39. panta 1. punkts) un ES un Ukrainas nolīgumā ir formulēti līdzīgi noteikumi; |
| --- | --- |

—

ES un Krievijas nolīgumā (39. panta 1. punkts) un ES un Ukrainas nolīgumā ir formulēti līdzīgi noteikumi;

| — | Visbeidzot, PTO pašlaik notiekošajās sarunās par pakalpojumiem ES un pārējo valstu savstarpējie “piedāvājumi” pamatojās uz pieņēmumu, ka minētais līnijpārvadātāju konferenču kodekss ir spēkā esošs juridisks instruments. |
| --- | --- |

—

Visbeidzot, PTO pašlaik notiekošajās sarunās par pakalpojumiem ES un pārējo valstu savstarpējie “piedāvājumi” pamatojās uz pieņēmumu, ka minētais līnijpārvadātāju konferenču kodekss ir spēkā esošs juridisks instruments.

| 1.10 | Jaunākie normatīvie akti līnijsatiksmes jomā norāda, ka attīstītākās valstis (ASV, Austrālija, Kanāda, Japāna) ir pietuvojušās ES sistēmai un reglamentējušas līnijpārvadātāju konferences ar līdzīgiem noteikumiem, kā tas ir ES. Nozīmīgas ir norises tirgū: kopš pagājušā gadsimta 80-iem gadiem neatkarīgie līnijpārvadātāji (konferencēm nepiederīgie) ir palielinājuši savu tirgus daļu galvenajos pārvadājumu maršrutos uz Eiropu un no tās, kaitējot līnijpārvadātāju konferencēm. To var pierādīt, individuāli analizējot katru maršrutu, bet kopumā pārvadājumu jomā joprojām ir efektīva konkurence. Saistībā ar konferencēm ir attīstījusies arī cita veida darbība, piem., līnijpārvadātāji, kas ir konferences locekļi, piedāvā pakalpojumus, pamatojoties uz pakalpojumu līgumiem ar nosūtītājiem, sakarā ar ko nosūtītāji piekrīt noteiktā laika posmā nodot zināmu daudzumu kravas, kas pārvadājama pēc likmēm, kuras individuāli saskaņotas ar pārvadātāju. |
| --- | --- |

1.10

Jaunākie normatīvie akti līnijsatiksmes jomā norāda, ka attīstītākās valstis (ASV, Austrālija, Kanāda, Japāna) ir pietuvojušās ES sistēmai un reglamentējušas līnijpārvadātāju konferences ar līdzīgiem noteikumiem, kā tas ir ES. Nozīmīgas ir norises tirgū: kopš pagājušā gadsimta 80-iem gadiem neatkarīgie līnijpārvadātāji (konferencēm nepiederīgie) ir palielinājuši savu tirgus daļu galvenajos pārvadājumu maršrutos uz Eiropu un no tās, kaitējot līnijpārvadātāju konferencēm. To var pierādīt, individuāli analizējot katru maršrutu, bet kopumā pārvadājumu jomā joprojām ir efektīva konkurence. Saistībā ar konferencēm ir attīstījusies arī cita veida darbība, piem., līnijpārvadātāji, kas ir konferences locekļi, piedāvā pakalpojumus, pamatojoties uz pakalpojumu līgumiem ar nosūtītājiem, sakarā ar ko nosūtītāji piekrīt noteiktā laika posmā nodot zināmu daudzumu kravas, kas pārvadājama pēc likmēm, kuras individuāli saskaņotas ar pārvadātāju.

| 1.10.1 | Pakalpojumu līgumu darbība ir reglamentēta saskaņā ar ES tiesu praksi, kā arī ASV tiesību aktiem (OSRA 1999) kā pakalpojumu sniegšana nosūtītājiem. Transatlantijas pārvadājumos 90 % līnijsatiksmes kravu pārvadājumu un Eiropas/Austrālijas/Jaunzēlandes maršrutā 75 %-80 % līnijsatiksmes kravu pārvadājumu veica saskaņā ar pakalpojumu līgumiem. Pārvadātāja un nosūtītāja noslēgtie pakalpojumu līgumi ir stingri konfidenciāli. |
| --- | --- |

1.10.1

Pakalpojumu līgumu darbība ir reglamentēta saskaņā ar ES tiesu praksi, kā arī ASV tiesību aktiem (OSRA 1999) kā pakalpojumu sniegšana nosūtītājiem. Transatlantijas pārvadājumos 90 % līnijsatiksmes kravu pārvadājumu un Eiropas/Austrālijas/Jaunzēlandes maršrutā 75 %-80 % līnijsatiksmes kravu pārvadājumu veica saskaņā ar pakalpojumu līgumiem. Pārvadātāja un nosūtītāja noslēgtie pakalpojumu līgumi ir stingri konfidenciāli.

| 1.10.2 | Ievērojamas izmaiņas līnijpārvadājumos ir izraisījusi kravu konteinerizēšana. Pieaug līnijpārvadātāju sadarbība konsorcijos, kas sniedz vairāku veidu līnijpārvadājumu pakalpojumus, bet neiesaistās cenu noteikšanā attiecīgā konsorcija ietvaros. Konteinerpārvadājumi ir kapitālietilpīga darbība, bet tā nodrošina apjomradītus ietaupījumus. Ar zināmiem nosacījumiem konsorcijiem ir piešķirts kategoriju atbrīvojums atbilstoši Regulai 479/1992 (6) un 870/1995 (7), kas grozīta ar Regulu 823/2000 (8), un kura darbības termiņš beigsies 2005. gada 25. aprīlī. Līnijpārvadātāju konsorciji ir līnijpārvadājumos plaši piemērota sadarbības forma. |
| --- | --- |

1.10.2

Ievērojamas izmaiņas līnijpārvadājumos ir izraisījusi kravu konteinerizēšana. Pieaug līnijpārvadātāju sadarbība konsorcijos, kas sniedz vairāku veidu līnijpārvadājumu pakalpojumus, bet neiesaistās cenu noteikšanā attiecīgā konsorcija ietvaros. Konteinerpārvadājumi ir kapitālietilpīga darbība, bet tā nodrošina apjomradītus ietaupījumus. Ar zināmiem nosacījumiem konsorcijiem ir piešķirts kategoriju atbrīvojums atbilstoši Regulai 479/1992 (6) un 870/1995 (7), kas grozīta ar Regulu 823/2000 (8), un kura darbības termiņš beigsies 2005. gada 25. aprīlī. Līnijpārvadātāju konsorciji ir līnijpārvadājumos plaši piemērota sadarbības forma.

| 1.10.3 | Vēl viena sadarbības forma ir t.s. darba vienošanās, kas parādījās pagājušā gadsimta 80-os gados un kuras ir atzītas arī citu valstu tiesu praksē (ASV, Āzijā, Austrālijā un Dienvidamerikā). |
| --- | --- |

1.10.3

Vēl viena sadarbības forma ir t.s. darba vienošanās, kas parādījās pagājušā gadsimta 80-os gados un kuras ir atzītas arī citu valstu tiesu praksē (ASV, Āzijā, Austrālijā un Dienvidamerikā).

| 1.11 | Eiropas Komisija 2003. gadā atcēla Regulas 4056/86 daļu attiecībā uz procedūru un aizstāja to ar Regulu 1/2003 (9), kas pašlaik ir īstenošanas regula, kura piemērojama saimnieciskās darbības visās nozarēs. Tādējādi uz līnijpārvadājumu nozari attiecas tie paši noteikumi par konkurences procedūras decentralizāciju, kas uz visām citām nozarēm. Regulas 1/2003 32. pantā tomēr ir paredzēts, ka tās darbības jomā nav iekļauti līgumreisu un kabotāžas pakalpojumi uz ES ostām un no tām. |
| --- | --- |

1.11

Eiropas Komisija 2003. gadā atcēla Regulas 4056/86 daļu attiecībā uz procedūru un aizstāja to ar Regulu 1/2003 (9), kas pašlaik ir īstenošanas regula, kura piemērojama saimnieciskās darbības visās nozarēs. Tādējādi uz līnijpārvadājumu nozari attiecas tie paši noteikumi par konkurences procedūras decentralizāciju, kas uz visām citām nozarēm. Regulas 1/2003 32. pantā tomēr ir paredzēts, ka tās darbības jomā nav iekļauti līgumreisu un kabotāžas pakalpojumi uz ES ostām un no tām.

| 1.12 | Pagaidām ESAO sekretariāta 2002. gada ziņojumā (10) ir secināts, ka līnijpārvadātāju konferencēm piemērojamie pretmonopolu atbrīvojumi attiecībā uz cenu noteikšanu atcelšanas nolūkā ir jāpārskata, izņemot gadījumus, kad tie ir konkrēti un īpaši pamatoti, tomēr tie piemērojami pēc atsevišķu dalībvalstu ieskatiem. Pret ESAO ziņojuma pareizību bija spēcīgi iebildumi. Tādēļ to publicēja tikai kā ESAO sekretariāta ziņojumu. Turklāt galvenie attiecīgā tirgus dalībnieki (Kanāda, ASV, Japāna, Austrālija) paziņoja, ka pašreizējā posmā tie nav paredzējuši ieviest kādas izmaiņas savas valsts režīmā. |
| --- | --- |

1.12

Pagaidām ESAO sekretariāta 2002. gada ziņojumā (10) ir secināts, ka līnijpārvadātāju konferencēm piemērojamie pretmonopolu atbrīvojumi attiecībā uz cenu noteikšanu atcelšanas nolūkā ir jāpārskata, izņemot gadījumus, kad tie ir konkrēti un īpaši pamatoti, tomēr tie piemērojami pēc atsevišķu dalībvalstu ieskatiem. Pret ESAO ziņojuma pareizību bija spēcīgi iebildumi. Tādēļ to publicēja tikai kā ESAO sekretariāta ziņojumu. Turklāt galvenie attiecīgā tirgus dalībnieki (Kanāda, ASV, Japāna, Austrālija) paziņoja, ka pašreizējā posmā tie nav paredzējuši ieviest kādas izmaiņas savas valsts režīmā.

2.   Eiropas Komisijas 2004. gada Baltā grāmata

| 2.1 | Eiropas Komisija pēc Eiropadomes Lisabonas sanāksmes 2000. gadā apņēmās pārskatīt Regulu 4056/86. Eiropadomes sanāksmē Lisabonā tika pieņemts uzaicinājums Komisijai “paātrināt liberalizāciju tādās jomās kā gāze, elektrība, pasta pakalpojumi un transports”. Pārskatīšanu uzsāka 2003. gada martā ar konsultatīva dokumenta un 36 ieinteresēto personu (nosūtītāju, pārvadātāju, dalībvalstu un patērētāju) iesniegumu publicēšanu. Erasmus akadēmiskā augstskola Roterdamā palīdzēja Komisijai atbilžu sagatavošanā. Pēc tam 2003. gada decembrī notika atklāta izskatīšana un 2004. gada maijā izdeva dalībvalstīm adresētu darba dokumentu. Komisija 2004. gada 13. oktobrī izdeva Balto grāmatu, kam pievienoja pielikumu, kurā izskatīta līnijpārvadātāju konferenču kategoriju atbrīvojuma atcelšana. Pielikumā analizēts, vai saglabāt, grozīt vai atcelt esošo regulu un vai aizstāt to ar fakultatīviem režīmiem, kāds ir, piemēram, priekšlikums par Eiropas Līnijpārvadātāju asociāciju (ELAA). Attiecībā uz līgumreisiem ieteikts rīkot apspriešanos. Komisija arī uzaicina Komiteju divu mēnešu laikā iesniegt komentārus par minēto jautājumu. |
| --- | --- |

2.1

Eiropas Komisija pēc Eiropadomes Lisabonas sanāksmes 2000. gadā apņēmās pārskatīt Regulu 4056/86. Eiropadomes sanāksmē Lisabonā tika pieņemts uzaicinājums Komisijai “paātrināt liberalizāciju tādās jomās kā gāze, elektrība, pasta pakalpojumi un transports”. Pārskatīšanu uzsāka 2003. gada martā ar konsultatīva dokumenta un 36 ieinteresēto personu (nosūtītāju, pārvadātāju, dalībvalstu un patērētāju) iesniegumu publicēšanu. Erasmus akadēmiskā augstskola Roterdamā palīdzēja Komisijai atbilžu sagatavošanā. Pēc tam 2003. gada decembrī notika atklāta izskatīšana un 2004. gada maijā izdeva dalībvalstīm adresētu darba dokumentu. Komisija 2004. gada 13. oktobrī izdeva Balto grāmatu, kam pievienoja pielikumu, kurā izskatīta līnijpārvadātāju konferenču kategoriju atbrīvojuma atcelšana. Pielikumā analizēts, vai saglabāt, grozīt vai atcelt esošo regulu un vai aizstāt to ar fakultatīviem režīmiem, kāds ir, piemēram, priekšlikums par Eiropas Līnijpārvadātāju asociāciju (ELAA). Attiecībā uz līgumreisiem ieteikts rīkot apspriešanos. Komisija arī uzaicina Komiteju divu mēnešu laikā iesniegt komentārus par minēto jautājumu.

| 2.2 | Baltā grāmata pievēršas vairākiem pamatjautājumiem: vai joprojām ir pamatota līnijpārvadātāju konferenču, kam saskaņā ar EK Līguma 81. panta 3. punktu piešķirts kategoriju atbrīvojums, piemērotā cenu noteikšana/jaudu izmantojums. Komisija secina, ka pašreizējos tirgus apstākļos nav pamata saglabāt līnijpārvadātāju konferenču kategoriju atbrīvojumu tādēļ, ka cenu stabilitāti var panākt ar citām, mazāk ierobežojošām sadarbības formām un ka vairs nav atbilstības iepriekš minētā 81. panta 3. punktā noteiktajiem četriem kumulatīvajiem nosacījumiem, kas pamato minēto atbrīvojumu. |
| --- | --- |

2.2

Baltā grāmata pievēršas vairākiem pamatjautājumiem: vai joprojām ir pamatota līnijpārvadātāju konferenču, kam saskaņā ar EK Līguma 81. panta 3. punktu piešķirts kategoriju atbrīvojums, piemērotā cenu noteikšana/jaudu izmantojums. Komisija secina, ka pašreizējos tirgus apstākļos nav pamata saglabāt līnijpārvadātāju konferenču kategoriju atbrīvojumu tādēļ, ka cenu stabilitāti var panākt ar citām, mazāk ierobežojošām sadarbības formām un ka vairs nav atbilstības iepriekš minētā 81. panta 3. punktā noteiktajiem četriem kumulatīvajiem nosacījumiem, kas pamato minēto atbrīvojumu.

| 2.2.1 | Baltajā grāmatā analizēts, vai ir piemērots cits juridiskais instruments attiecībā uz jaunu uzņēmējdarbības sadarbības sistēmu līnijpārvadājumu jomā. Grāmatā ir secināts, ka ieinteresētajām personām jāiesniedz priekšlikumi par atbilstošu juridisko instrumentu un par līnijpārvadātāju altenatīvu sadarbības sistēmu. |
| --- | --- |

2.2.1

Baltajā grāmatā analizēts, vai ir piemērots cits juridiskais instruments attiecībā uz jaunu uzņēmējdarbības sadarbības sistēmu līnijpārvadājumu jomā. Grāmatā ir secināts, ka ieinteresētajām personām jāiesniedz priekšlikumi par atbilstošu juridisko instrumentu un par līnijpārvadātāju altenatīvu sadarbības sistēmu.

| 2.3 | Baltajā grāmatā ir izskatīts jautājums, vai joprojām ir pamatota Regulā 1/2003 paredzētā konkurences īstenošanas noteikumu nepiemērošana līgumreisu un kabotāžas pakalpojumiem. Grāmatā secināts, ka nav izvirzīts neviens ticams apsvērums, kas attaisno to, ka minētajiem pakalpojumiem piemēro citādu režīmu nekā visām pārējām saimnieciskās darbības nozarēm. Tādēļ tajā ir ierosināts, ka minētie pakalpojumi iekļaujami Regulas 1/2003, kurā noteikti procedūras pasākumi, darbības jomā. Tajā arī ierosināts, ka juridiskās noteiktības labad tiks apsvērta pamatnostādņu izdošana, lai veicinātu pārvadātāju konsorciju līgumu pašnovērtēšanu. |
| --- | --- |

2.3

Baltajā grāmatā ir izskatīts jautājums, vai joprojām ir pamatota Regulā 1/2003 paredzētā konkurences īstenošanas noteikumu nepiemērošana līgumreisu un kabotāžas pakalpojumiem. Grāmatā secināts, ka nav izvirzīts neviens ticams apsvērums, kas attaisno to, ka minētajiem pakalpojumiem piemēro citādu režīmu nekā visām pārējām saimnieciskās darbības nozarēm. Tādēļ tajā ir ierosināts, ka minētie pakalpojumi iekļaujami Regulas 1/2003, kurā noteikti procedūras pasākumi, darbības jomā. Tajā arī ierosināts, ka juridiskās noteiktības labad tiks apsvērta pamatnostādņu izdošana, lai veicinātu pārvadātāju konsorciju līgumu pašnovērtēšanu.

| 2.4 | Jāatzīmē, ka minētā jautājuma risināšanai nesen izveidotā Eiropas Līnijpārvadātāju asociācija (2003. g.) ir ierosinājusi jaunu uzņēmējdarbības sadarbības sistēmu līnijpārvadājumu jomā. Proti, minētā asociācija ierosina jaunu darbības sistēmu līnijpārvadātāju savstarpējām apspriedēm par jaudas izmantošanu, tirgus daļām, kravu sadalījumu pa nozarēm, cenu indeksa publisku pieejamību, uzcenojumu/papildizmaksu apspriešanu. |
| --- | --- |

2.4

Jāatzīmē, ka minētā jautājuma risināšanai nesen izveidotā Eiropas Līnijpārvadātāju asociācija (2003. g.) ir ierosinājusi jaunu uzņēmējdarbības sadarbības sistēmu līnijpārvadājumu jomā. Proti, minētā asociācija ierosina jaunu darbības sistēmu līnijpārvadātāju savstarpējām apspriedēm par jaudas izmantošanu, tirgus daļām, kravu sadalījumu pa nozarēm, cenu indeksa publisku pieejamību, uzcenojumu/papildizmaksu apspriešanu.

3.   Vispārējas piezīmes

| 3.1 | EESK ir uzmanīgi sekojusi norisēm saistībā ar minēto jautājumu kopš pagājušā gadsimta 80-iem gadiem un ir pieņēmusi divus atzinumus attiecīgi 1982. gadā (11) un 1985. gadā (12), kuru būtību papildināja Regula 4056/86. Tādējādi komiteja atbalsta Balto grāmatu un Komisijas uzsākto ideju apmaiņu un izsaka cerību ievērojami veicināt mērķtiecīga konkurences režīma izveidi ES un visā pasaulē. |
| --- | --- |

3.1

EESK ir uzmanīgi sekojusi norisēm saistībā ar minēto jautājumu kopš pagājušā gadsimta 80-iem gadiem un ir pieņēmusi divus atzinumus attiecīgi 1982. gadā (11) un 1985. gadā (12), kuru būtību papildināja Regula 4056/86. Tādējādi komiteja atbalsta Balto grāmatu un Komisijas uzsākto ideju apmaiņu un izsaka cerību ievērojami veicināt mērķtiecīga konkurences režīma izveidi ES un visā pasaulē.

| 3.1.1 | Baltās grāmatas pielikumā ir iekļauta līnijpārvadātāju konferenču saderības ar EK Līguma 81. panta 3. punktā noteiktajiem četriem kumulatīvajiem kritērijiem analīze. Pēdējos gados, kad ražošanas jaudu izmantojums saskaņā ar ES tiesas praksi ir atļauts vienīgi ar nosacījumu, ka tas neradīs mākslīgu maksimālo pārvadājumu sezonu saistībā ar likmju paaugstinājumu, un konferences pilnvaras cenu noteikšanā ir ievērojami samazinājušās, tomēr var strīdēties par to, vai minētā 83. panta 3. punktā noteiktos četrus kumulatīvos kritērijus joprojām iespējams ievērot. |
| --- | --- |

3.1.1

Baltās grāmatas pielikumā ir iekļauta līnijpārvadātāju konferenču saderības ar EK Līguma 81. panta 3. punktā noteiktajiem četriem kumulatīvajiem kritērijiem analīze. Pēdējos gados, kad ražošanas jaudu izmantojums saskaņā ar ES tiesas praksi ir atļauts vienīgi ar nosacījumu, ka tas neradīs mākslīgu maksimālo pārvadājumu sezonu saistībā ar likmju paaugstinājumu, un konferences pilnvaras cenu noteikšanā ir ievērojami samazinājušās, tomēr var strīdēties par to, vai minētā 83. panta 3. punktā noteiktos četrus kumulatīvos kritērijus joprojām iespējams ievērot.

| 3.1.2 | EESK vēlas saņemt plašāku analīzes materiālu par konferencēm nepiederošo personu pieaugošo lomu kopš pagājušā gadsimta 80-iem gadiem. Pieejamie dati norāda, ka konferences nav kavējušas iesaistīties tām nepiederošas personas, kas ieguvušas nozīmīgu tirgus daļu. Šā iemesla dēļ pastāv faktiska konkurence un ir ievērots EK Līguma 81. panta 3. punktā noteiktais ceturtais kumulatīvais kritērijs (konkurence nav likvidēta). Līdzīgā kārtā pieejamie dati par transporta izmaksu elementiem patēriņa preču pārdošanas cenā norāda, ka minētās izmaksas ir sasniegušas procentuālo robežlīmeni. Tādēļ var strīdēties par to, vai konferences patērētājiem nosaka nelabvēlīgas cenas. |
| --- | --- |

3.1.2

EESK vēlas saņemt plašāku analīzes materiālu par konferencēm nepiederošo personu pieaugošo lomu kopš pagājušā gadsimta 80-iem gadiem. Pieejamie dati norāda, ka konferences nav kavējušas iesaistīties tām nepiederošas personas, kas ieguvušas nozīmīgu tirgus daļu. Šā iemesla dēļ pastāv faktiska konkurence un ir ievērots EK Līguma 81. panta 3. punktā noteiktais ceturtais kumulatīvais kritērijs (konkurence nav likvidēta). Līdzīgā kārtā pieejamie dati par transporta izmaksu elementiem patēriņa preču pārdošanas cenā norāda, ka minētās izmaksas ir sasniegušas procentuālo robežlīmeni. Tādēļ var strīdēties par to, vai konferences patērētājiem nosaka nelabvēlīgas cenas.

| 3.1.3 | Regula 4056/86 radās pagājušā gadsimta 80-os gados dominējošo tirgus apstākļu rezultātā. Tā ietilpst četru regulu paketē saistībā ar jūrniecības nozari, kas pieņemta 1986. gadā un kurā noteikti ES kopējās kuģošanas politikas stūrakmeņi. Konferencēm saskaņā ar ES tiesību aktiem 18 gadus ir piemērots labvēlīgs juridiskais režīms. |
| --- | --- |

3.1.3

Regula 4056/86 radās pagājušā gadsimta 80-os gados dominējošo tirgus apstākļu rezultātā. Tā ietilpst četru regulu paketē saistībā ar jūrniecības nozari, kas pieņemta 1986. gadā un kurā noteikti ES kopējās kuģošanas politikas stūrakmeņi. Konferencēm saskaņā ar ES tiesību aktiem 18 gadus ir piemērots labvēlīgs juridiskais režīms.

| 3.2 | EESK atzīmē, ka, lai gan Komisija norāda uz līnijpārvadātāju konferenču starptautisko stāvokli un reglamentējošo sistēmu ASV un Austrālijā, tā nepievēršas to darbības juridiskajām sekām. Četrpadsmit ES dalībvalstis un Norvēģija ir parakstījušas Līnijpārvadātāju kodeksu vai pievienojušās tam: ja Regulu 4056/86 atcels, tām vajadzēs kodeksu denonsēt. Jāatzīmē, ka atbilstoši Līnijpārvadātāju kodeksa 50. pantam tā noteikumu denonsēšana stājas spēkā vienu gadu vai vēlāk pēc tam, kad depozitārs saņēmis attiecīgo pieteikumu. Regula 954/79 būs jāatceļ. “Piedāvājumi”, kas izteikti PTO, būs attiecīgi jāgroza. Baltā grāmata nepievēršas līguma juridiskajām problēmām, ko izraisa līnijpārvadātāju konferenču sistēmas iespējamā likvidēšana. ES būs jāpievēršas ES un Ukrainas, ES un Krievijas nolīgumu atkārtotai izstrādei un sarunām. |
| --- | --- |

3.2

EESK atzīmē, ka, lai gan Komisija norāda uz līnijpārvadātāju konferenču starptautisko stāvokli un reglamentējošo sistēmu ASV un Austrālijā, tā nepievēršas to darbības juridiskajām sekām. Četrpadsmit ES dalībvalstis un Norvēģija ir parakstījušas Līnijpārvadātāju kodeksu vai pievienojušās tam: ja Regulu 4056/86 atcels, tām vajadzēs kodeksu denonsēt. Jāatzīmē, ka atbilstoši Līnijpārvadātāju kodeksa 50. pantam tā noteikumu denonsēšana stājas spēkā vienu gadu vai vēlāk pēc tam, kad depozitārs saņēmis attiecīgo pieteikumu. Regula 954/79 būs jāatceļ. “Piedāvājumi”, kas izteikti PTO, būs attiecīgi jāgroza. Baltā grāmata nepievēršas līguma juridiskajām problēmām, ko izraisa līnijpārvadātāju konferenču sistēmas iespējamā likvidēšana. ES būs jāpievēršas ES un Ukrainas, ES un Krievijas nolīgumu atkārtotai izstrādei un sarunām.

| 3.3 | Tā vietā lai konferences likvidētu, tās var joprojām darboties un izstrādāt likumīgus pasākumus. Konference organizē līnijpārvadājumus starp attīstītajām un jaunattīstības valstīm. Ja konferenci likvidēs maršruta ES galā, kas notiks ar maršruta otru galu? Piemēram, pastāv ES un Dienvidamerikas konerence, ES un Rietumāfrikas konference, un uz tām attiecas Līnijpārvadātāju kodekss. Baltā grāmata nav pievērsusies minētajām problēmām. |
| --- | --- |

3.3

Tā vietā lai konferences likvidētu, tās var joprojām darboties un izstrādāt likumīgus pasākumus. Konference organizē līnijpārvadājumus starp attīstītajām un jaunattīstības valstīm. Ja konferenci likvidēs maršruta ES galā, kas notiks ar maršruta otru galu? Piemēram, pastāv ES un Dienvidamerikas konerence, ES un Rietumāfrikas konference, un uz tām attiecas Līnijpārvadātāju kodekss. Baltā grāmata nav pievērsusies minētajām problēmām.

| 3.4 | Ja konference var veikt pasākumus, kas neierobežo konkurenci, kādēļ konferenču sistēma būtu jālikvidē? Baltajā grāmatā šāda alternatīva nav izpētīta. Tādi pasākumi kā kravu/ieņēmumu sadalījums, grafiku/reisu saskaņošana var būt atbilstoša minētajiem četriem kumulatīvajiem kritērijiem. Nīderlandes un Vācijas valdība nesenajā darba dokumentā (13) izskata sadarbības iespējamās formas un iespējamos juridiskos instrumentus. Minētā iniciatīva ir jāņem vērā. Turklāt daži citi ELAA un Vācijas un Nīderlandes darba dokumentā ieteiktie pasākumi arī varētu atbilst četriem kumulatīvajiem kritērijiem. Tādēļ bažas izraisa nevis esošā kategoriju atbrīvojuma atcelšana, bet gan ES vienpusēja līnijpārvadātāju konferenču sistēmas likvidēšana, neapspriežoties ar pārējām lielākajām industrializētajām valstīm (ESAO) vai jaunattīstības valstīm. |
| --- | --- |

3.4

Ja konference var veikt pasākumus, kas neierobežo konkurenci, kādēļ konferenču sistēma būtu jālikvidē? Baltajā grāmatā šāda alternatīva nav izpētīta. Tādi pasākumi kā kravu/ieņēmumu sadalījums, grafiku/reisu saskaņošana var būt atbilstoša minētajiem četriem kumulatīvajiem kritērijiem. Nīderlandes un Vācijas valdība nesenajā darba dokumentā (13) izskata sadarbības iespējamās formas un iespējamos juridiskos instrumentus. Minētā iniciatīva ir jāņem vērā. Turklāt daži citi ELAA un Vācijas un Nīderlandes darba dokumentā ieteiktie pasākumi arī varētu atbilst četriem kumulatīvajiem kritērijiem. Tādēļ bažas izraisa nevis esošā kategoriju atbrīvojuma atcelšana, bet gan ES vienpusēja līnijpārvadātāju konferenču sistēmas likvidēšana, neapspriežoties ar pārējām lielākajām industrializētajām valstīm (ESAO) vai jaunattīstības valstīm.

| 3.5 | No iepriekš minētā izriet, ka, kaut arī kategoriju atbrīvojuma atcelšana var būt paredzama, līnijpārvadātāju konferenču sistēmas likvidēšana ir saistīta ar daudzām juridiskām problēmām, kas risināmas vispirms. Turklāt jāpanāk ES jaunā režīma saderība ar starptautiskajiem reglamentējošajiem noteikumiem. ES vienpusēja rīcība nav iedomājama, jo līnijpārvadātāju konferences ir sistēma, kas darbojas visā pasaulē. Baltajā grāmatā ir nepietiekami analizētas starptautiskās sekas reglamentējošā līmenī (t.i., ES un tās dalībvalstu starptautiskās saistības) un līnijpārvadātaju konferenču likvidācijas izraisītās līgumu juridiskās problēmas. |
| --- | --- |

3.5

No iepriekš minētā izriet, ka, kaut arī kategoriju atbrīvojuma atcelšana var būt paredzama, līnijpārvadātāju konferenču sistēmas likvidēšana ir saistīta ar daudzām juridiskām problēmām, kas risināmas vispirms. Turklāt jāpanāk ES jaunā režīma saderība ar starptautiskajiem reglamentējošajiem noteikumiem. ES vienpusēja rīcība nav iedomājama, jo līnijpārvadātāju konferences ir sistēma, kas darbojas visā pasaulē. Baltajā grāmatā ir nepietiekami analizētas starptautiskās sekas reglamentējošā līmenī (t.i., ES un tās dalībvalstu starptautiskās saistības) un līnijpārvadātaju konferenču likvidācijas izraisītās līgumu juridiskās problēmas.

| 3.6 | EESK uzskata, ka neatkarīgi no visiem trūkumiem un novecojušiem priekšstatiem Līnijpārvadātāju kodekss (un tā atbalstītā konferenču sistēma) joprojām ir stūrakmens 1986. gada četru jūrniecības jomas regulu paketē, kas veido ES kopējās kuģošanas politikas I posmu. Trīs no četrām minētajām regulām pamatojas uz Līnijpārvadātāju kodeksu un tajās ir tieša norāde to. Proti, Regula 4055/86, Regula 4056/86 un Regula 4058/86 (14). Iepriekš minētā pakete bija vairāku gadu neatlaidīgu sarunu rezultāts un radīja dalībvalstu savstarpējo koncesiju sīki izstrādātu līdzsvaru. Līdz Regulas 4056/86 atcelšanai būtu jāgroza arī Regula 4055/86 un Regula 4058/86. |
| --- | --- |

3.6

EESK uzskata, ka neatkarīgi no visiem trūkumiem un novecojušiem priekšstatiem Līnijpārvadātāju kodekss (un tā atbalstītā konferenču sistēma) joprojām ir stūrakmens 1986. gada četru jūrniecības jomas regulu paketē, kas veido ES kopējās kuģošanas politikas I posmu. Trīs no četrām minētajām regulām pamatojas uz Līnijpārvadātāju kodeksu un tajās ir tieša norāde to. Proti, Regula 4055/86, Regula 4056/86 un Regula 4058/86 (14). Iepriekš minētā pakete bija vairāku gadu neatlaidīgu sarunu rezultāts un radīja dalībvalstu savstarpējo koncesiju sīki izstrādātu līdzsvaru. Līdz Regulas 4056/86 atcelšanai būtu jāgroza arī Regula 4055/86 un Regula 4058/86.

| 3.7 | Tā kā konferenču sistēmu pašlaik pārskata citās jurisdikcijās, ES vienpusēja procesa vietā būtu saprātīgāk darboties saskaņoti ar minētajām jurisdikcijām, lai noteiktu jaunu starptautisku režīmu, kas būtu saderīgs visā pasaulē. Pretējā gadījumā, kamēr ASV un Austrālija pietuvosies ES sistēmai, ES likvidēs to bez apspriešanās un saskaņošanas. Minēto jautājumu varētu izvirzīt arī Starptautiskajā konkurences tīklā (ICN), kura dibinātāja ir Komisija (2001. g.). ICN ir starptautiskās konkurences politikas vadošais daudzpusējs diskusiju forums. Šādas likvidēšanas sekas būtu ļoti postošas un uztveramas kā sods Eiropas pārvadātājiem, kas, neraugoties uz sīvo konkurenci, kuru rada kuģošanas sabiedrības no valstīm, kas nav ES sastāvā (galvenokārt no Āzijas valstīm), ir pasaules kuģošanas sabiedrību rangu tabulas augšgalā (no sarakstā uzskaitītajām kuģošanas sabiedrībām pirmās četras ir Eiropas sabiedrības). Iepriekš minēto iemeslu dēļ Regulas 4056/86 pārskatīšana jāapspriež ICN līmenī. |
| --- | --- |

3.7

Tā kā konferenču sistēmu pašlaik pārskata citās jurisdikcijās, ES vienpusēja procesa vietā būtu saprātīgāk darboties saskaņoti ar minētajām jurisdikcijām, lai noteiktu jaunu starptautisku režīmu, kas būtu saderīgs visā pasaulē. Pretējā gadījumā, kamēr ASV un Austrālija pietuvosies ES sistēmai, ES likvidēs to bez apspriešanās un saskaņošanas. Minēto jautājumu varētu izvirzīt arī Starptautiskajā konkurences tīklā (ICN), kura dibinātāja ir Komisija (2001. g.). ICN ir starptautiskās konkurences politikas vadošais daudzpusējs diskusiju forums. Šādas likvidēšanas sekas būtu ļoti postošas un uztveramas kā sods Eiropas pārvadātājiem, kas, neraugoties uz sīvo konkurenci, kuru rada kuģošanas sabiedrības no valstīm, kas nav ES sastāvā (galvenokārt no Āzijas valstīm), ir pasaules kuģošanas sabiedrību rangu tabulas augšgalā (no sarakstā uzskaitītajām kuģošanas sabiedrībām pirmās četras ir Eiropas sabiedrības). Iepriekš minēto iemeslu dēļ Regulas 4056/86 pārskatīšana jāapspriež ICN līmenī.

| 3.8 | EESK apzinās to, ka šāda darbība var būt laikietilpīga. Tādēļ līdz tam, kamēr starptautiski nav akceptēta cita sistēma, kas aizstās Līnijpārvadātāju kodeksu, un līdz dažādo jurisdikciju savstarpējai saskaņošanai attiecībā uz līnijpārvadātāju konferenču sistēmu aizstāšanu reglamentējošajā jomā EESK ierosina atcelt Regulu 4056/86, ieviešot jaunu Komisijas regulu. Ar jauno regulu jānosaka kategoriju atbrīvojums saskaņā ar stingriem noteikumiem, kas atbilst ES tiesu prakses konkrētiem kritērijiem (piem., TACA lieta un citas lietas). |
| --- | --- |

3.8

EESK apzinās to, ka šāda darbība var būt laikietilpīga. Tādēļ līdz tam, kamēr starptautiski nav akceptēta cita sistēma, kas aizstās Līnijpārvadātāju kodeksu, un līdz dažādo jurisdikciju savstarpējai saskaņošanai attiecībā uz līnijpārvadātāju konferenču sistēmu aizstāšanu reglamentējošajā jomā EESK ierosina atcelt Regulu 4056/86, ieviešot jaunu Komisijas regulu. Ar jauno regulu jānosaka kategoriju atbrīvojums saskaņā ar stingriem noteikumiem, kas atbilst ES tiesu prakses konkrētiem kritērijiem (piem., TACA lieta un citas lietas).

| 3.9 | Pilnīga noteikumu atcelšana bez tos aizstājoša juridiskā instrumenta nav ieteicama rīcība vēl arī šādu iemeslu dēļ: saskaņā ar jaunizveidoto Eiropas Konkurences tīklu (ECN) (15) būs attiecīgo valsts varas iestāžu veiktās konkurences lietu izskatīšanas decentralizācija. Līdz ar ES paplašināšanos 10 jaunās dalībvalstis var pieprasīt konsultācijas par satura būtību un procedūru. Būs vajadzīgs izglītojošs periods, lai iepazīstinātu tās ar tirgus ekonomiku, īpaši ņemot vērā to, ka dažās minētajās valstīs nav konkurences institūciju. Būs vajadzīga arī regula, ar ko noteiks konkrētus kritērijus attiecībā uz sadarbības līnijpārvadājumu jomā dažādo formu iespējamo pret konkurenci vērsto darbību. Pretējā gadījumā pavērsies paradīze juristiem, izmantojot ES tiesību aktu atšķirīgo piemērošanu dalībvalstīs. |
| --- | --- |

3.9

Pilnīga noteikumu atcelšana bez tos aizstājoša juridiskā instrumenta nav ieteicama rīcība vēl arī šādu iemeslu dēļ: saskaņā ar jaunizveidoto Eiropas Konkurences tīklu (ECN) (15) būs attiecīgo valsts varas iestāžu veiktās konkurences lietu izskatīšanas decentralizācija. Līdz ar ES paplašināšanos 10 jaunās dalībvalstis var pieprasīt konsultācijas par satura būtību un procedūru. Būs vajadzīgs izglītojošs periods, lai iepazīstinātu tās ar tirgus ekonomiku, īpaši ņemot vērā to, ka dažās minētajās valstīs nav konkurences institūciju. Būs vajadzīga arī regula, ar ko noteiks konkrētus kritērijus attiecībā uz sadarbības līnijpārvadājumu jomā dažādo formu iespējamo pret konkurenci vērsto darbību. Pretējā gadījumā pavērsies paradīze juristiem, izmantojot ES tiesību aktu atšķirīgo piemērošanu dalībvalstīs.

| 3.10 | EESK uzskata, ka konkurences procedūru decentralizācijai nav jāsakrīt ar noteikumu atcelšanu attiecībā uz līnijpārvadājumu sistēmu. Visu minēto iemeslu dēļ noteikumu atcelšana šajā posmā nav ieteicama. Turklāt noteikumu atcelšana var paaugstināt pārvadātāju koncentrāciju un samazināt to skaitu tirgū. |
| --- | --- |

3.10

EESK uzskata, ka konkurences procedūru decentralizācijai nav jāsakrīt ar noteikumu atcelšanu attiecībā uz līnijpārvadājumu sistēmu. Visu minēto iemeslu dēļ noteikumu atcelšana šajā posmā nav ieteicama. Turklāt noteikumu atcelšana var paaugstināt pārvadātāju koncentrāciju un samazināt to skaitu tirgū.

| 3.11 | Baltās grāmatas priekšlikumu par līgumreisu un kabotāžas pakalpojumu režīmu var akceptēt. Paredzams, ka lielākajā vairumā gadījumu neradīsies konkurences problēmas (16). Juridiskās noteiktības labad Komisijai tomēr būtu ieteicams noteikt juridiskas pamatnostādnes par kravas kopfondu un specializēto pārvadājumu pašnovērtējumu attiecībā uz atbilstību EK Līguma 81. pantam, paturot prātā, ka paziņojumi par vienošanos un iebildumu procedūra vairs nav atļauta. |
| --- | --- |

3.11

Baltās grāmatas priekšlikumu par līgumreisu un kabotāžas pakalpojumu režīmu var akceptēt. Paredzams, ka lielākajā vairumā gadījumu neradīsies konkurences problēmas (16). Juridiskās noteiktības labad Komisijai tomēr būtu ieteicams noteikt juridiskas pamatnostādnes par kravas kopfondu un specializēto pārvadājumu pašnovērtējumu attiecībā uz atbilstību EK Līguma 81. pantam, paturot prātā, ka paziņojumi par vienošanos un iebildumu procedūra vairs nav atļauta.

4.   Īpašas piezīmes

| 4.1 | Baltajā grāmatā nav izskatīts jautājums par konferencēm nepiederošo stāvokļa normatīvo aizsardzību. Tajā uzskata par pašsaprotamu, ka minēto personu tirgus daļa kopš pagājušā gadsimta 80-iem gadiem ir palielinājusies, un pieņem, ka tas tā arī turpināsies. Regulā 4056/86 paredzētie konkrētie aizsardzības pasākumi tomēr jāsaglabā visās jaunajās regulās, lai izvairītos no nepiederošo darbības apjoma samazināšanas un saglabātu brīvu tirdzniecību. |
| --- | --- |

4.1

Baltajā grāmatā nav izskatīts jautājums par konferencēm nepiederošo stāvokļa normatīvo aizsardzību. Tajā uzskata par pašsaprotamu, ka minēto personu tirgus daļa kopš pagājušā gadsimta 80-iem gadiem ir palielinājusies, un pieņem, ka tas tā arī turpināsies. Regulā 4056/86 paredzētie konkrētie aizsardzības pasākumi tomēr jāsaglabā visās jaunajās regulās, lai izvairītos no nepiederošo darbības apjoma samazināšanas un saglabātu brīvu tirdzniecību.

| 4.2 | Baltā grāmata akceptē to, ka pretmonopolu imunitāte var izraisīt augstāku koncentrāciju, t.i., sabiedrību apvienošanos un pārņemšanu, kas, savukārt, var būt saistīta ar tirgus spējas vienpusēju pieaugumu vai lielāku slepenu vienošanos risku tirgus dalībnieku skaita samazināšanās dēļ (Baltās grāmatas 74. pielikuma 73. punkts 19. lappusē). Ievērojot to, ka līnijpārvadājumu jomā nav jaunpienācēju augsto izmaksu un tirgus nepastāvības dēļ, kas negarantē rezultātus, kādā veidā pašreizējā ES “uzņēmumu apvienošanās kontroles regula” var aizsargāt pārvadājumus? Nav reāli gaidīt, ka mazie un vidējie pārvadātāji, kas cīnās par izdzīvošanu, uzsāks ilgstošu un dārgu tiesvedību saskaņā ar Apvienošanās regulu, lai nepieļautu šādas apvienošanas rezultātā radīt lielus pārvadājumu uzņēmumus. Aizsardzība jāparedz likumā. |
| --- | --- |

4.2

Baltā grāmata akceptē to, ka pretmonopolu imunitāte var izraisīt augstāku koncentrāciju, t.i., sabiedrību apvienošanos un pārņemšanu, kas, savukārt, var būt saistīta ar tirgus spējas vienpusēju pieaugumu vai lielāku slepenu vienošanos risku tirgus dalībnieku skaita samazināšanās dēļ (Baltās grāmatas 74. pielikuma 73. punkts 19. lappusē). Ievērojot to, ka līnijpārvadājumu jomā nav jaunpienācēju augsto izmaksu un tirgus nepastāvības dēļ, kas negarantē rezultātus, kādā veidā pašreizējā ES “uzņēmumu apvienošanās kontroles regula” var aizsargāt pārvadājumus? Nav reāli gaidīt, ka mazie un vidējie pārvadātāji, kas cīnās par izdzīvošanu, uzsāks ilgstošu un dārgu tiesvedību saskaņā ar Apvienošanās regulu, lai nepieļautu šādas apvienošanas rezultātā radīt lielus pārvadājumu uzņēmumus. Aizsardzība jāparedz likumā.

| 4.3 | Komisija apgalvo (Baltās grāmatas pielikuma 64. punkts 17. lappusē), ka gadījumā, ja konteinerpārvadājumu tirgus cikliskajam raksturam nepiemēro kolektīvus pasākumus, tas var radīt tirgū ienākošu un no tirgus izejošu sabiedrību nepārtrauktu plūsmu. Nesaimnieciski pārvadātāji pārdod savus kuģus, un tirgū ienāk jaunas, prasmīgas uzņēmējsabiedrības. Tas ir samērā vienkāršots tirgus novērtējums. Šodien līnijpārvadājumu jomā ir grūti atrast jaunpienācējus, jo īpaši tāljūras maršrutos, attiecīgo milzīgo izmaksu un pārvadājumu nepastāvības dēļ, kas negarantē ieguvumu. Turklāt saimniecisku un nesaimniecisku pārvadātāju nošķīrums nav pareizs. Nesaimnieciski pārvadātāji īpaši konkurējošajā līnijpārvadājumu jomā nevar izdzīvot. |
| --- | --- |

4.3

Komisija apgalvo (Baltās grāmatas pielikuma 64. punkts 17. lappusē), ka gadījumā, ja konteinerpārvadājumu tirgus cikliskajam raksturam nepiemēro kolektīvus pasākumus, tas var radīt tirgū ienākošu un no tirgus izejošu sabiedrību nepārtrauktu plūsmu. Nesaimnieciski pārvadātāji pārdod savus kuģus, un tirgū ienāk jaunas, prasmīgas uzņēmējsabiedrības. Tas ir samērā vienkāršots tirgus novērtējums. Šodien līnijpārvadājumu jomā ir grūti atrast jaunpienācējus, jo īpaši tāljūras maršrutos, attiecīgo milzīgo izmaksu un pārvadājumu nepastāvības dēļ, kas negarantē ieguvumu. Turklāt saimniecisku un nesaimniecisku pārvadātāju nošķīrums nav pareizs. Nesaimnieciski pārvadātāji īpaši konkurējošajā līnijpārvadājumu jomā nevar izdzīvot.

| 4.4 | Iepriekš 3. nodaļā paskaidroto iemeslu dēļ Regulas 4056/86 noteikums par likumu konfliktu jāsaglabā jaunajā regulā. |
| --- | --- |

4.4

Iepriekš 3. nodaļā paskaidroto iemeslu dēļ Regulas 4056/86 noteikums par likumu konfliktu jāsaglabā jaunajā regulā.

5.   Secinājumi

| 5.1 | EESK atbalsta Baltās grāmatas iniciatīvu un ideju konkursu, ko Komisija uzsākusi saskaņā ar Baltās grāmatas piezīmēm. |
| --- | --- |

5.1

EESK atbalsta Baltās grāmatas iniciatīvu un ideju konkursu, ko Komisija uzsākusi saskaņā ar Baltās grāmatas piezīmēm.

| 5.2 | Visam turpmākajam tiesiskajam regulējumam jāatbilst EK Līguma 81. pantam un jābūt līdzsvarotam, t.i., jāatbilst nosūtītāju un pārvadātā Tam jābūt pārredzamam un jānodrošina brīvu līnijpārvadājumu (t.i., konferencēm nepiederošo) esamība ju pieprasījumam. Tam vienādi jānodrošina līnijpārvadājumu nozares pieprasījums un piedāvājums. |
| --- | --- |

5.2

Visam turpmākajam tiesiskajam regulējumam jāatbilst EK Līguma 81. pantam un jābūt līdzsvarotam, t.i., jāatbilst nosūtītāju un pārvadātā Tam jābūt pārredzamam un jānodrošina brīvu līnijpārvadājumu (t.i., konferencēm nepiederošo) esamība ju pieprasījumam. Tam vienādi jānodrošina līnijpārvadājumu nozares pieprasījums un piedāvājums.

| 5.3 | EESK uzskata, ka visām jaunajām regulām jābūt nevis Padomes, bet gan Komisijas regulām, lai tās atbilstu pārējiem ES noteikumiem par konkurences tiesībām. Ja iepriekš minēto apstiprinās, Komisijai tomēr jāuzdod rūpīgāk kontrolēt jūras transporta specifiskās iezīmes un jaunā tiesiskā režīma starptautiskās sekas. EESK uzskata par pozitīvu to, ka Baltajā grāmatā iekļauts uzaicinājums izteikt viedokli par alternatīvām sistēmām. |
| --- | --- |

5.3

EESK uzskata, ka visām jaunajām regulām jābūt nevis Padomes, bet gan Komisijas regulām, lai tās atbilstu pārējiem ES noteikumiem par konkurences tiesībām. Ja iepriekš minēto apstiprinās, Komisijai tomēr jāuzdod rūpīgāk kontrolēt jūras transporta specifiskās iezīmes un jaunā tiesiskā režīma starptautiskās sekas. EESK uzskata par pozitīvu to, ka Baltajā grāmatā iekļauts uzaicinājums izteikt viedokli par alternatīvām sistēmām.

| 5.4 | Visās jurisdikcijās konferencēm tradicionāli ir piešķirta zināma neaizskaramība attiecībā uz konkurences noteikumiem un neviena no kompetentajām iestādēm, kas minēto neaizskaramību ir pārskatījusi (piem., ASV, Kanāda, Austrālija. Japāna), līdz šim nav to atcēlusi. Līnijpārvadājumu tirgū pašlaik notiek lielas izmaiņas, un tās turpināsies. Konferenču tirgus daļas ir ievērojami samazinājušās un vairums noslēgto līgumu ir individuālo pakalpojumu līgumi, kam dod priekšroku nosūtītāji un kurus atzīst citas jurisdikcijas. Turklāt visā pasaulē pieaug darba vienošanos un konsorciju/alianšu skaits. |
| --- | --- |

5.4

Visās jurisdikcijās konferencēm tradicionāli ir piešķirta zināma neaizskaramība attiecībā uz konkurences noteikumiem un neviena no kompetentajām iestādēm, kas minēto neaizskaramību ir pārskatījusi (piem., ASV, Kanāda, Austrālija. Japāna), līdz šim nav to atcēlusi. Līnijpārvadājumu tirgū pašlaik notiek lielas izmaiņas, un tās turpināsies. Konferenču tirgus daļas ir ievērojami samazinājušās un vairums noslēgto līgumu ir individuālo pakalpojumu līgumi, kam dod priekšroku nosūtītāji un kurus atzīst citas jurisdikcijas. Turklāt visā pasaulē pieaug darba vienošanos un konsorciju/alianšu skaits.

| 5.5 | Ja Regulu 4056/86 atcels, neaizstājot to ar jaunu regulu, ar ko piešķir kategoriju atbrīvojumu, vajadzēs milzu juridisko darbu saistībā ar sarunām, atkārtotām sarunām par nolīgumiem ar vairākām trešām valstīm, kā arī plašu ES darbu likumdošanas jomā, lai izdarītu acquis communautaire (t.i., Regulas 954/79, Regulas 4055/86, Regulas 4058/86) grozījumus. Turklāt ES dalībvalstīm vajadzēs denonsēt Līnijpārvadātāju kodeksu. EESK mudina Komisiju pievērsties visām minētajām juridiskajām problēmām līdz līnijpārvadātāju konferenču alternatīvo sistēmu izskatīšanai un pašreizējā kategoriju atbrīvojuma atcelšanai. |
| --- | --- |

5.5

Ja Regulu 4056/86 atcels, neaizstājot to ar jaunu regulu, ar ko piešķir kategoriju atbrīvojumu, vajadzēs milzu juridisko darbu saistībā ar sarunām, atkārtotām sarunām par nolīgumiem ar vairākām trešām valstīm, kā arī plašu ES darbu likumdošanas jomā, lai izdarītu acquis communautaire (t.i., Regulas 954/79, Regulas 4055/86, Regulas 4058/86) grozījumus. Turklāt ES dalībvalstīm vajadzēs denonsēt Līnijpārvadātāju kodeksu. EESK mudina Komisiju pievērsties visām minētajām juridiskajām problēmām līdz līnijpārvadātāju konferenču alternatīvo sistēmu izskatīšanai un pašreizējā kategoriju atbrīvojuma atcelšanai.

| 5.6 | Ja ES likvidēs līnijpārvadātāju konferences, bet tās saglabāsies pārējās pasaules valstīs, ņemot vērā lielo skaitu juridisko problēmu, ko radīs konferenču likvidēšana, EESK mudina Komisiju uzsākt nepieciešamo normatīvo izmaiņu juridisku izpēti. Šāda izpēte atklās, ka līnijpārvadājumu tirgus noteikumu atcelšanai šobrīd var nebūt pievienotās vērtības, vēl jo vairāk vienlaikus ar konkurences institūciju decentralizāciju uz dalībvalstīm. Pretējā gadījumā mums minētajā nozarē būs juridisks vakuums bez konkrētiem noteikumiem. |
| --- | --- |

5.6

Ja ES likvidēs līnijpārvadātāju konferences, bet tās saglabāsies pārējās pasaules valstīs, ņemot vērā lielo skaitu juridisko problēmu, ko radīs konferenču likvidēšana, EESK mudina Komisiju uzsākt nepieciešamo normatīvo izmaiņu juridisku izpēti. Šāda izpēte atklās, ka līnijpārvadājumu tirgus noteikumu atcelšanai šobrīd var nebūt pievienotās vērtības, vēl jo vairāk vienlaikus ar konkurences institūciju decentralizāciju uz dalībvalstīm. Pretējā gadījumā mums minētajā nozarē būs juridisks vakuums bez konkrētiem noteikumiem.

| 5.7 | EESK uzskata, ka pašlaik līnijpārvadātāju konferenču saglabāšana ES joprojām ir pamatota līdz tam, kamēr visā pasaulē ieviesīs jaunu reglamentējošo režīmu. Tādēļ konferenču sistēma joprojām ir nepieciešama, jo tā ir visas pasaules līnijpārvadājumu regulējuma pamatā. ES kategoriju atbrīvojuma likvidēšanai būs sarežģītas un nozīmīgas sekas starptautiskajā sistēmā attiecībā uz jaunattīstības valstim, kā arī pārējām ESAO valstīm. |
| --- | --- |

5.7

EESK uzskata, ka pašlaik līnijpārvadātāju konferenču saglabāšana ES joprojām ir pamatota līdz tam, kamēr visā pasaulē ieviesīs jaunu reglamentējošo režīmu. Tādēļ konferenču sistēma joprojām ir nepieciešama, jo tā ir visas pasaules līnijpārvadājumu regulējuma pamatā. ES kategoriju atbrīvojuma likvidēšanai būs sarežģītas un nozīmīgas sekas starptautiskajā sistēmā attiecībā uz jaunattīstības valstim, kā arī pārējām ESAO valstīm.

| 5.8 | EESK uzskata, ka Regula 4056/86 jāatceļ un jāaizstāj ar jaunu Komisijas regulu par līnijpārvadātāju konferencēm, ar ko piešķir kategoriju atbrīvojumu. Jaunajā režīmā stingri jāievēro kritēriji, kas noteikti saskaņā ar Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesas un Komisijas praksi (piem., TACA lieta). Jāsaglabā arī konferenču sistēma, lai aizsargātu Kopienas kuģu īpašnieku konkurētspēju visā pasaulē. Ja lielajiem pārvadātājiem var būt piemērotas “alianses” un cita veida sadarbības nolīgumi, mazajiem un vidējiem pārvadātājiem joprojām ir vajadzīgas konferences, lai saglabātu savas tirgus daļas, jo īpaši pārvadājumos uz jaunattīstības valstīm un no tām. Atbrīvojuma atcelšanai var būt pret konkurenci vērstas sekas attiecībā uz tiem mazajiem pārvadātājiem, kas stiprina lielāko pārvadātāju dominējošo stāvokli. |
| --- | --- |

5.8

EESK uzskata, ka Regula 4056/86 jāatceļ un jāaizstāj ar jaunu Komisijas regulu par līnijpārvadātāju konferencēm, ar ko piešķir kategoriju atbrīvojumu. Jaunajā režīmā stingri jāievēro kritēriji, kas noteikti saskaņā ar Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesas un Komisijas praksi (piem., TACA lieta). Jāsaglabā arī konferenču sistēma, lai aizsargātu Kopienas kuģu īpašnieku konkurētspēju visā pasaulē. Ja lielajiem pārvadātājiem var būt piemērotas “alianses” un cita veida sadarbības nolīgumi, mazajiem un vidējiem pārvadātājiem joprojām ir vajadzīgas konferences, lai saglabātu savas tirgus daļas, jo īpaši pārvadājumos uz jaunattīstības valstīm un no tām. Atbrīvojuma atcelšanai var būt pret konkurenci vērstas sekas attiecībā uz tiem mazajiem pārvadātājiem, kas stiprina lielāko pārvadātāju dominējošo stāvokli.

| 5.9 | Minētais starpposmu pārejas laiks Komisijai jāizmanto, lai uzraudzītu līnijpārvadājumu tirgus norises, ieskaitot konsolidācijas tendences. Turklāt Komisijai jāapspriežas ar pārējām jurisdikcijām (ESAO), lai noteiktu visā pasaulē saderīgu piemērotu alternatīvo sistēmu. |
| --- | --- |

5.9

Minētais starpposmu pārejas laiks Komisijai jāizmanto, lai uzraudzītu līnijpārvadājumu tirgus norises, ieskaitot konsolidācijas tendences. Turklāt Komisijai jāapspriežas ar pārējām jurisdikcijām (ESAO), lai noteiktu visā pasaulē saderīgu piemērotu alternatīvo sistēmu.

| 5.10 | EESK atbalsta Baltajā grāmatā iekļautos priekšlikumus par līgumreisu un kabotāžas pakalpojumiem piemērojamo režīmu, jo vairumā gadījumu minētajās nozarēs neradīsies konkurences problēmas. Juridiskās noteiktības labad Komisijai tomēr jānosaka juridiskas pamatnostādnes par kravas kopfondu un specializēto pārvadājumu pašnovērtējumu attiecībā uz atbilstību EK Līguma 81. pantam. |
| --- | --- |

5.10

EESK atbalsta Baltajā grāmatā iekļautos priekšlikumus par līgumreisu un kabotāžas pakalpojumiem piemērojamo režīmu, jo vairumā gadījumu minētajās nozarēs neradīsies konkurences problēmas. Juridiskās noteiktības labad Komisijai tomēr jānosaka juridiskas pamatnostādnes par kravas kopfondu un specializēto pārvadājumu pašnovērtējumu attiecībā uz atbilstību EK Līguma 81. pantam.

| 5.11 | EESK izsaka cerību sniegt savu palīdzību ar Baltās grāmatas starpniecību uzsāktās ideju apmaiņas pārraudzībā. |
| --- | --- |

5.11

EESK izsaka cerību sniegt savu palīdzību ar Baltās grāmatas starpniecību uzsāktās ideju apmaiņas pārraudzībā.

Briselē, 2004. gada 16. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  15.5.1979. par dalībvalstu pievienošanās UNCTAD Līnijpārvadātaju kodeksam ratifikāciju.

1

UNCTAD

(2)  cf. Bredima-Savopoulou/Tzoannos “The Common Shipping Policy of the EC”, North Holland, Asser Institute 1990; L. Schmdt – O. Seiler “The Unctad Code of Conduct for Liner Conferences”, Hamburg 1979; A. Mc Intosh “Anti-trust implications of liner conferences” Lloyds Maritime and Commercial Law Quarterly, May 1980 p.139;Clough/Randolph “Shipping and EC Competition Law, Butterworths. 1991, Bellamy/Child” Common Market Law of Competition “Sweet & Maxwell, 1993, 2001; P. Ruttley” International Shipping and EEC Competition Law (1991) 2 ECLR, 5; Kreis “European Community Competition Policy and International Shipping” (1989) Fordham International Law Journal, p. 411, vol. 13; J. Erdmenger, Conference on EEC Shipping Law, 4-5/2/1988, Rotterdam; Bredima “The Common Shipping Policy of the EEC”, 18 Common Market Law Review, 1981, p.9-32.

2

cf. Bredima-Savopoulou/Tzoannos “The Common Shipping Policy of the EC”, North Holland, Asser Institute 1990; L. Schmdt – O. Seiler “The Unctad Code of Conduct for Liner Conferences”, Hamburg 1979; A. Mc Intosh “Anti-trust implications of liner conferences” Lloyds Maritime and Commercial Law Quarterly, May 1980 p.139;Clough/Randolph “Shipping and EC Competition Law, Butterworths. 1991, Bellamy/Child” Common Market Law of Competition “Sweet & Maxwell, 1993, 2001; P. Ruttley” International Shipping and EEC Competition Law (1991) 2 ECLR, 5; Kreis “European Community Competition Policy and International Shipping” (1989) Fordham International Law Journal, p. 411, vol. 13; J. Erdmenger, Conference on EEC Shipping Law, 4-5/2/1988, Rotterdam; Bredima “The Common Shipping Policy of the EEC”, 18 Common Market Law Review, 1981, p.9-32

(3)  Piem., pārskatītais TACA (14/11/2002
  OJ L 26 of 31.01.2003, p. 53), TAA, FEFC, EATA, Eurocorde; CEWAL, COWAC, UKWAL (OJ L 34, 10/02/1993, p. 20), Francijas Rietumāfrikas kuģu īpašnieku komitejas OJ L 134, 18/05/1992, p .1.

3

TACA

14/11/2002

(4)  Atbilstoši Klarksona [Clarkson] pētījumam “Līgumreisu pārvadājumu tirgus” [“The Tramp Shipping Market”] (2004. gada aprīlis) pavisam ir aptuveni 4,795 kuģošanas sabiedrību, kam pieder līgumreisu kuģi, tikai 4 pieder vairāk nekā 300 kuģu (t.i., 2 % tirgus daļas) un vidēji sabiedrībai pieder 5 kuģi.

4

Clarkson

The Tramp Shipping Market

(5)  Ar ko groza 1984. gada ASV Likumu par tirdzniecības kuģiem.

5

(6)  OJ L 55 of 29.02.1992. p.3.

6

(7)  OJ L 89, 21/04/1995, p. 7.

7

(8)  OJ L 100, 20/04/2000, p. 24.

8

(9)  OJ L 1 of 4/1/2003, p. 1

9

(10)  DSTI/DOT (2002) 2 of 16.4.2002.

10

(11)  OJ C 77, 21/03/1983, p. 13.

11

(12)  OV C 344, 31/12/1985, p.31

12

(13)  October 2004.

13

(14)  Regulation 4055/86 of 22/12/86 (“applying the freedom to provide services to maritime transport between Member States and between Member States and third countries”) is based on the UNCTAD Liner Code. Art. 4§1(a) (b) provides a phasing out of existing cargo sharing arrangements by direct reference to the Liner Code; Regulation 4058/86 of 22.12.86 (concerning “coordinated action to safeguard free access to cargoes in ocean trades”) is based on the Liner Code. Article 1 provides for action depending on Code trades and non Code trades– OJ L 378 of 31.12.1986, p.4.

14

(15)  Regulation 1/2003.

15

(16)  Indeed, the tramp services sector has been characterized as a model sector of perfect competition: William Boyes, Michael Melvin, “Microeconomics”, 1999 Houghton Mifflin College, 4th Edition.

16

th

---

| 28.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 157/136 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 157/136

---

Eiropas Ekonomikas un Socialo Lietu Komitejas Atzinums par Eiropas Parlamenta un Padomes lēmuma Projektu, kas ievieš daudzgadīgu Kopienas programmu ar mērķi veicināt drošāku interneta un jauno tehnoloģiju izmantošanu tiešsaistes režīmā

(COM(2004) 91 galīgā red. — 2004/0023 (COD))

(2005/C 157/24)

2004. gada 26. martā Padome saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 153. pantu nolēma lūgt Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai izstrādāt atzinumu par: Eiropas Parlamenta un Padomes lēmuma projektu, kas ievieš daudzgadīgu Kopienas programmu ar mērķi veicināt drošāku interneta un jauno tehnoloģiju lietošanu tiešsaistes režīmā.

Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības darba grupa, kurai bija uzticēts sagatavot Komitejas darbus šajā jomā, izstrādāja savu atzinumu 2004. gada 5. oktobrī (ziņojuma sniedzējs: RETUREAU kungs, ziņojuma līdzautors: DAVISON kundze).

Savas 413. plenārās sesijas laikā 2004. gada 15. un 16. decembrī (2004. gada 16. decembra sēdē) Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ar 147 balsīm par un 1 atturoties pieņēma šo atzinumus:

1.   Atzinuma projekta kopsavilkums

| 1.1 | Komisija piedāvā uzsākt jaunu projektu “Drošs internets”, taču papildināt to, ņemot vērā ātrās izmaiņas informācijas sabiedrībā tajā, kas attiecas uz komunikāciju tīkliem. Tāpēc projekts ir nosaukts par “Safe Internet plus” (2005.-2008.). |
| --- | --- |

1.1

Komisija piedāvā uzsākt jaunu projektu “Drošs internets”, taču papildināt to, ņemot vērā ātrās izmaiņas informācijas sabiedrībā tajā, kas attiecas uz komunikāciju tīkliem. Tāpēc projekts ir nosaukts par “Safe Internet plus” (2005.-2008.).

| 1.2 | Līdzās Komisijas iesniegtajam Parlamenta un Padomes lēmuma projektam Komiteja ir pārbaudījusi “Commission Staff working paper” SEC(2004) 148 un COM(2004) 91 galīgajā red. ietvertā Safer Internet plus (2005/2008) ex ante attīstību. Komiteja atbalsta jaunā darbības plāna piemērošanas lauka paplašināšanu un tā mērķus, kas ņem vērā tiešsaistes režīma nodrošināšanas līdzekļu ātro attīstību un daudzveidību, kā arī to, cik ātri pieaug augstas datu caurlaidspējas pieeju un pastāvīgo pieslēgumu skaits. Savos vispārīgajos un īpašajos novērojumos Komiteja formulē papildu ierosinājumus politiskai un normatīvai rīcībai, konkrēti:






  — | tehniskās un juridiskās normas (saistoša un brīvprātīga rakstura); |
| --- | --- | --- |

1.2

Līdzās Komisijas iesniegtajam Parlamenta un Padomes lēmuma projektam Komiteja ir pārbaudījusi “Commission Staff working paper” SEC(2004) 148 un COM(2004) 91 galīgajā red. ietvertā Safer Internet plus (2005/2008) ex ante attīstību. Komiteja atbalsta jaunā darbības plāna piemērošanas lauka paplašināšanu un tā mērķus, kas ņem vērā tiešsaistes režīma nodrošināšanas līdzekļu ātro attīstību un daudzveidību, kā arī to, cik ātri pieaug augstas datu caurlaidspējas pieeju un pastāvīgo pieslēgumu skaits. Savos vispārīgajos un īpašajos novērojumos Komiteja formulē papildu ierosinājumus politiskai un normatīvai rīcībai, konkrēti:

—

tehniskās un juridiskās normas (saistoša un brīvprātīga rakstura);

| — | lietotāju izglītība-apmācība; |
| --- | --- |

—

lietotāju izglītība-apmācība;

| — | telpas un pieeju piegādātāju un citu iesaistīto pušu pienākumi (kredītkaršu kompānijas, meklētājprogrammas); |
| --- | --- |

—

telpas un pieeju piegādātāju un citu iesaistīto pušu pienākumi (kredītkaršu kompānijas, meklētājprogrammas);

| — | programmatūras izstrādātāju un drošības līdzekļu piegādātāju atbildība; |
| --- | --- |

—

programmatūras izstrādātāju un drošības līdzekļu piegādātāju atbildība;

| — | neaizsargātu personu aizsardzība pret krāpšanu vai apšaubāmu informāciju (dažāda veida izkrāpšanu, medikamentu brīvu pārdošanu, cilvēku bez ārstniecības tiesībām piedāvāti padomi vai ārstēšana...). |
| --- | --- |

—

neaizsargātu personu aizsardzība pret krāpšanu vai apšaubāmu informāciju (dažāda veida izkrāpšanu, medikamentu brīvu pārdošanu, cilvēku bez ārstniecības tiesībām piedāvāti padomi vai ārstēšana...).

2.   Komisijas priekšlikumi (kopsavilkums)

| 2.1 | Piedāvātās programmas mērķis ir veicināt drošu interneta un tehnoloģiju lietošanu tiešsaistes režīmā beigu lietotājam, īpaši bērniem un jauniešiem mājās vai skolā. Šajā nolūkā paredzēts piešķirt līdzfinansējumu asociāciju un citu grupu (pētījumu grupu, programmētāju, izglītības iestāžu...) izstrādātiem projektiem, kas ļauj attīstīt aizsardzības līdzekļus, piemēram, “karstās” telefona līnijas, aizsardzību pret surogātpastu un vīrusiem, “gudrus” filtrus navigācijas programmām. |
| --- | --- |

2.1

Piedāvātās programmas mērķis ir veicināt drošu interneta un tehnoloģiju lietošanu tiešsaistes režīmā beigu lietotājam, īpaši bērniem un jauniešiem mājās vai skolā. Šajā nolūkā paredzēts piešķirt līdzfinansējumu asociāciju un citu grupu (pētījumu grupu, programmētāju, izglītības iestāžu...) izstrādātiem projektiem, kas ļauj attīstīt aizsardzības līdzekļus, piemēram, “karstās” telefona līnijas, aizsardzību pret surogātpastu un vīrusiem, “gudrus” filtrus navigācijas programmām.

| 2.2 | Iepriekšējais plāns par drošu internetu (1999.-2002.) tika pagarināts uz laikposmu no 2003. līdz 2004. gadam. |
| --- | --- |

2.2

Iepriekšējais plāns par drošu internetu (1999.-2002.) tika pagarināts uz laikposmu no 2003. līdz 2004. gadam.

| 2.3 | Komisijas interneta mājas lapa norāda projektus, kas jau ir īstenoti projekta Safe Internet (Drošs internets) ietvaros līdz 2003. gada beigām (1). |
| --- | --- |

2.3

Komisijas interneta mājas lapa norāda projektus, kas jau ir īstenoti projekta Safe Internet (Drošs internets) ietvaros līdz 2003. gada beigām (1).

| 2.4 | Šis priekšlikums (2005.-2008.) attiecas arī uz jaunajiem komunikāciju līdzekļiem tiešsaistes režīmā, kuriem savukārt priekšlikums paredz pastiprināt cīņu pret nelegālu un kaitējošu saturu, tostarp vīrusiem un citiem kaitējumus nodarošiem vai nepieprasītiem informācijas elementiem. |
| --- | --- |

2.4

Šis priekšlikums (2005.-2008.) attiecas arī uz jaunajiem komunikāciju līdzekļiem tiešsaistes režīmā, kuriem savukārt priekšlikums paredz pastiprināt cīņu pret nelegālu un kaitējošu saturu, tostarp vīrusiem un citiem kaitējumus nodarošiem vai nepieprasītiem informācijas elementiem.

| 2.5 | Sabiedriskajām institūcijām šī cīņas pastiprināšana attaisnojas vairāku iemeslu dēļ no kuriem galvenie ir:






  — | privātpersonu, uzņēmumu, administrāciju un privātu institūciju (NVO) augstas datu caurlaidspējas ilgstošu vai pastāvīgu pieslēgumu ātra attīstība; |
| --- | --- | --- |

2.5

Sabiedriskajām institūcijām šī cīņas pastiprināšana attaisnojas vairāku iemeslu dēļ no kuriem galvenie ir:

—

privātpersonu, uzņēmumu, administrāciju un privātu institūciju (NVO) augstas datu caurlaidspējas ilgstošu vai pastāvīgu pieslēgumu ātra attīstība;

| — | līdzekļu un metožu daudzveidošana pieejai internetam un jauniem informācijas elementiem tiešsaistes režīmā, no kuriem daudzi tiek piegādāti nepieprasīti (e-pasts, SMS), un lielākai informācijas nesēju pievilcībai (multimediju); |
| --- | --- |

—

līdzekļu un metožu daudzveidošana pieejai internetam un jauniem informācijas elementiem tiešsaistes režīmā, no kuriem daudzi tiek piegādāti nepieprasīti (e-pasts, SMS), un lielākai informācijas nesēju pievilcībai (multimediju);

| — | dramatiskā nepieprasītu un potenciāli bīstamu vai nepiedienīgu informācijas nesēju izplatība rada jaunas briesmas visiem lietotājiem (vīrusi: uzglabāšanas telpas ieņemšana, datu sabojāšana vai iznīcināšana, upura komunikāciju līdzekļu neatļauta izmantošana; “uzspiestie sūtījumi”: datu plūsmas un uzglabāšanas telpas novirzīšana, elektronisko pastkastīšu ieņemšana, kas aptur vai traucē lietderīgu interneta un komunikāciju lietošanu un rada ievērojamas izmaksas, ko sedz nevis “piesārņotāji”, bet beigu lietotājs) un dažām būtiskām lietotāju kategorijām kā, piemēram, bērni (surogātpasts ar skaidri seksuālu raksturu, nepiedienīgi ziņojumi un pedofilu izteikti aicinājumi uz satikšanos čata istabās; |
| --- | --- |

—

dramatiskā nepieprasītu un potenciāli bīstamu vai nepiedienīgu informācijas nesēju izplatība rada jaunas briesmas visiem lietotājiem (vīrusi: uzglabāšanas telpas ieņemšana, datu sabojāšana vai iznīcināšana, upura komunikāciju līdzekļu neatļauta izmantošana; “uzspiestie sūtījumi”: datu plūsmas un uzglabāšanas telpas novirzīšana, elektronisko pastkastīšu ieņemšana, kas aptur vai traucē lietderīgu interneta un komunikāciju lietošanu un rada ievērojamas izmaksas, ko sedz nevis “piesārņotāji”, bet beigu lietotājs) un dažām būtiskām lietotāju kategorijām kā, piemēram, bērni (surogātpasts ar skaidri seksuālu raksturu, nepiedienīgi ziņojumi un pedofilu izteikti aicinājumi uz satikšanos čata istabās;

| — | nepiedienīgi informācijas elementi, kas viegli sasniedzami bērniem to filtrācijas līdzekļu relativitātes dēļ, kas pieejami par bērniem atbildīgajām personām. |
| --- | --- |

—

nepiedienīgi informācijas elementi, kas viegli sasniedzami bērniem to filtrācijas līdzekļu relativitātes dēļ, kas pieejami par bērniem atbildīgajām personām.

| 2.6 | Programmas galvenais mērķis ir bērnu aizsardzība un atbalsts tiem, kas par viņiem ir atbildīgi (vecāki, skolotāji, audzinātāji u.c.) vai kas aizstāv viņu morālās intereses un labsajūtu. Tādējādi šī programma attiecas uz NVO, kas darbojas sociālajā sektorā, bērnu tiesību jomā, cīņā pret rasismu, ksenofobiju (2) un jebkuru citu diskriminācijas formu, patērētāju tiesību un pilsonisko brīvību aizsardzībā u.c. |
| --- | --- |

2.6

Programmas galvenais mērķis ir bērnu aizsardzība un atbalsts tiem, kas par viņiem ir atbildīgi (vecāki, skolotāji, audzinātāji u.c.) vai kas aizstāv viņu morālās intereses un labsajūtu. Tādējādi šī programma attiecas uz NVO, kas darbojas sociālajā sektorā, bērnu tiesību jomā, cīņā pret rasismu, ksenofobiju (2) un jebkuru citu diskriminācijas formu, patērētāju tiesību un pilsonisko brīvību aizsardzībā u.c.

| 2.7 | Programmas attiecas arī uz valdībām, to likumdošanu, juridiskām un policijas varasiestādēm, kā arī kontroles dienestiem. Ir jāpiemēro materiālās kā arī procedirālās tiesības un jāapmāca un jāaprīko pietiekams skaits personāla. |
| --- | --- |

2.7

Programmas attiecas arī uz valdībām, to likumdošanu, juridiskām un policijas varasiestādēm, kā arī kontroles dienestiem. Ir jāpiemēro materiālās kā arī procedirālās tiesības un jāapmāca un jāaprīko pietiekams skaits personāla.

| 2.8 | Programma attiecas arī uz rūpniecību, kurai ir nepieciešama droša vide, lai stiprinātu patērētāju uzticību. |
| --- | --- |

2.8

Programma attiecas arī uz rūpniecību, kurai ir nepieciešama droša vide, lai stiprinātu patērētāju uzticību.

| 2.9 | Universitātes un pētījumi var dot informāciju par to, kā bērni izmanto jaunos mēdijus. Labākais veids, kā izplatīt ziņas attiecībā uz drošību, ir iepazīstināt ar noziedznieku metodēm šajos mēdijos, meklēt jaunus tehniskus risinājumus un dot neatkarīgu viedokli par kontroles un paškontroles procedūrās iesaistīto interešu samierināšanu. |
| --- | --- |

2.9

Universitātes un pētījumi var dot informāciju par to, kā bērni izmanto jaunos mēdijus. Labākais veids, kā izplatīt ziņas attiecībā uz drošību, ir iepazīstināt ar noziedznieku metodēm šajos mēdijos, meklēt jaunus tehniskus risinājumus un dot neatkarīgu viedokli par kontroles un paškontroles procedūrās iesaistīto interešu samierināšanu.

| 2.10 | Programmai ir dubulta dimensija. Sociālajā plānā tā ir centrēta uz jomām, kurās kontrole un tirgus vieni paši nespēj nodrošināt lietotāju drošību. Ekonomikas plānā ir jāveicina droša interneta un tehnoloģiju lietošana tiešsaistes režīmā, radot uzticību. |
| --- | --- |

2.10

Programmai ir dubulta dimensija. Sociālajā plānā tā ir centrēta uz jomām, kurās kontrole un tirgus vieni paši nespēj nodrošināt lietotāju drošību. Ekonomikas plānā ir jāveicina droša interneta un tehnoloģiju lietošana tiešsaistes režīmā, radot uzticību.

| 2.11 | Lai attīstītu tehniskos un juridiskos līdzekļus, programmatūru un informāciju, ir plānots apmēram 50 miljonus eiro liels finansējums, lai efektīvāk cīnītos pret tīklu un telekomunikāciju ieņemšanu vai to krāpniecisku izmantošanu caur nepieprasītiem informācijas elementiem, kas var būt morāli, sociāli vai ekonomiski kaitējoši. |
| --- | --- |

2.11

Lai attīstītu tehniskos un juridiskos līdzekļus, programmatūru un informāciju, ir plānots apmēram 50 miljonus eiro liels finansējums, lai efektīvāk cīnītos pret tīklu un telekomunikāciju ieņemšanu vai to krāpniecisku izmantošanu caur nepieprasītiem informācijas elementiem, kas var būt morāli, sociāli vai ekonomiski kaitējoši.

3.   Komitejas vispārīgie novērojumi

| 3.1 | Komiteja atgādina savu iepriekšējo pozīciju attiecībā pret bērnu aizsardzību interneta tīklā un pirmo rīcības plānu (3). Tā pozitīvi attiecas pret jauna plāna priekšlikumu cīņai ar nelegāliem vai kaitējošiem informācijas nesējiem komunikācijās tiešsaistes režīmā (skatīt I sadaļu Kopsavilkums šī dokumenta sākumā). Komiteja atbalsta programmas Safer Internet plus mērķus un prioritātes kā vienu no mehānismiem, kas domāti interneta drošības uzlabošanai. Tomēr Komiteja uzsver ļoti plašo problēmas dimensiju un nepieciešamību pēc starptautiskas rīcības un kontroles, lai to risinātu. |
| --- | --- |

3.1

Komiteja atgādina savu iepriekšējo pozīciju attiecībā pret bērnu aizsardzību interneta tīklā un pirmo rīcības plānu (3). Tā pozitīvi attiecas pret jauna plāna priekšlikumu cīņai ar nelegāliem vai kaitējošiem informācijas nesējiem komunikācijās tiešsaistes režīmā (skatīt I sadaļu Kopsavilkums šī dokumenta sākumā). Komiteja atbalsta programmas Safer Internet plus mērķus un prioritātes kā vienu no mehānismiem, kas domāti interneta drošības uzlabošanai. Tomēr Komiteja uzsver ļoti plašo problēmas dimensiju un nepieciešamību pēc starptautiskas rīcības un kontroles, lai to risinātu.

| 3.2 | Interneta tīkls un jaunās tehnoloģijas komunikācijām tiešsaistes režīmā (kā piemēram mobilie telefoni, kabatas plānotāji ar multimediju funkcijām un kas pieslēdzami internetam, kuru lietošana pašreiz ļoti izplatās), pēc Komitejas domām ir būtiski instrumenti zināšanu ekonomikas, e-ekonomikas un e-administrācijas attīstībai. Tie ir daudzveidīgi komunikāciju, darba un izklaides instrumenti. Tāpēc ir ļoti svarīgi nodrošināt komunikāciju tīklu darbības drošību un nepārtrauktību, jo tas ir būtisks sabiedrisks pakalpojums, kam jāpaliek atvērtam un pieejamam un kurā visiem lietotājiem ir jāizjūt uzticēšanās, lai viņi spētu izmantot visas daudzveidīgās iespējas vislabākajos apstākļos. Integrēt informāciju par interneta drošību dažādajās e-Eiropas (e-Europe) programmās, īpaši apmācībā, būtu viens no visdaudzsološākajiem līdzekļiem cenas-efektivitātes attiecības ziņā, lai sasniegtu ievērojamu cilvēku skaitu. |
| --- | --- |

3.2

Interneta tīkls un jaunās tehnoloģijas komunikācijām tiešsaistes režīmā (kā piemēram mobilie telefoni, kabatas plānotāji ar multimediju funkcijām un kas pieslēdzami internetam, kuru lietošana pašreiz ļoti izplatās), pēc Komitejas domām ir būtiski instrumenti zināšanu ekonomikas, e-ekonomikas un e-administrācijas attīstībai. Tie ir daudzveidīgi komunikāciju, darba un izklaides instrumenti. Tāpēc ir ļoti svarīgi nodrošināt komunikāciju tīklu darbības drošību un nepārtrauktību, jo tas ir būtisks sabiedrisks pakalpojums, kam jāpaliek atvērtam un pieejamam un kurā visiem lietotājiem ir jāizjūt uzticēšanās, lai viņi spētu izmantot visas daudzveidīgās iespējas vislabākajos apstākļos. Integrēt informāciju par interneta drošību dažādajās e-Eiropas (e-Europe) programmās, īpaši apmācībā, būtu viens no visdaudzsološākajiem līdzekļiem cenas-efektivitātes attiecības ziņā, lai sasniegtu ievērojamu cilvēku skaitu.

| 3.3. | Internetā valdošo izteiksmes un saziņas brīvību atvieglo pieslēgumu, tai skaita lieljaudas pieslēgumu, kas dod aizvien ērtāku pieeju multimediju materiāliem, relatīvi zemās izmaksas. Tikai atsevišķas valstis ar lielu demokrātijas deficītu apgalvo, ka kontrolē to iedzīvotājiem pieejamo informāciju, pastāvīgi ierobežojot pilsoniskās brīvības. Komiteja uzskata, ka ir jāgarantē lielāka drošība, tajā pašā laika saglabājot un veicinot informācijas, saziņas un izteiksmes brīvību. |
| --- | --- |

3.3.

Internetā valdošo izteiksmes un saziņas brīvību atvieglo pieslēgumu, tai skaita lieljaudas pieslēgumu, kas dod aizvien ērtāku pieeju multimediju materiāliem, relatīvi zemās izmaksas. Tikai atsevišķas valstis ar lielu demokrātijas deficītu apgalvo, ka kontrolē to iedzīvotājiem pieejamo informāciju, pastāvīgi ierobežojot pilsoniskās brīvības. Komiteja uzskata, ka ir jāgarantē lielāka drošība, tajā pašā laika saglabājot un veicinot informācijas, saziņas un izteiksmes brīvību.

| 3.4. | Tajā pašā laikā šī izteiksmes un informācijas brīvības telpa, kāds ir globālais tīkls, tiek vēl lielākā mērā nekā citi komunikāciju līdzekļi lietota nelegālām darbībām kā pedofilija vai rasistisku un ksenofobu elementu izplatīšana; atsevišķi elementi var izrādīties kaitējoši zināmai sabiedrības daļai, jo īpaši nepilngadīgajiem, kā pornogrāfija vai spēles uz naudu (šīs pēdējās pat ir aizliegtas dažās valstīs), kā arī dažādas noziedzīgas darbības (datu plūsmas bojāšana vai datu un serveru krāpnieciska izmantošana). Komiteja tāpēc atbalsta rīcības plāna izplatību attiecībā uz visiem elektroniskajiem komunikāciju līdzekļiem, kuri var ciest no nepieprasītas vai naidīgas ārējas piekļūšanas. |
| --- | --- |

3.4.

Tajā pašā laikā šī izteiksmes un informācijas brīvības telpa, kāds ir globālais tīkls, tiek vēl lielākā mērā nekā citi komunikāciju līdzekļi lietota nelegālām darbībām kā pedofilija vai rasistisku un ksenofobu elementu izplatīšana; atsevišķi elementi var izrādīties kaitējoši zināmai sabiedrības daļai, jo īpaši nepilngadīgajiem, kā pornogrāfija vai spēles uz naudu (šīs pēdējās pat ir aizliegtas dažās valstīs), kā arī dažādas noziedzīgas darbības (datu plūsmas bojāšana vai datu un serveru krāpnieciska izmantošana). Komiteja tāpēc atbalsta rīcības plāna izplatību attiecībā uz visiem elektroniskajiem komunikāciju līdzekļiem, kuri var ciest no nepieprasītas vai naidīgas ārējas piekļūšanas.

| 3.5. | Šīs pašreiz attīstībā esošās jaunās telpas kontrole ir kļuvusi kompleksa tīkla rakstura dēļ, kas ir starptautisks, atvērts un pieejams visiem no ikviena servera vai klienta datora, kas brīvi pieslēdzams tīklam gandrīz visās pasaules valstīs. Daudzām valstīm vēl ir neefektīva vai nepietiekama likumdošana, kas dod iespēju Eiropas Savienībā aizliegtām mājas lapām turpināt savu darbību. Šķiet ļoti svarīgi, lai Eiropas Savienība izteiktos un rīkotos starptautiskas darbības labā, konkrēti sadarbībā ar galvenajām valstīm, kurās augstas caurlaidspējas internets ir ļoti izplatīts, Ziemeļameriku un Āziju, lai aizsargātu visapdraudētākos un lai efektīvāk cīnītos pret surogātpastu, kas apdraud komunikāciju attīstību elektroniskā pasta sūtījumu veidā, un pret vīrusu izplatīšanos, kas novājina ciparu ekonomiku. Lai arī tie ir nepieciešami Eiropas Kopienu telpā, izmantojamajiem līdzekļiem ir jātiek iekļautiem arī globālā pieejā. |
| --- | --- |

3.5.

Šīs pašreiz attīstībā esošās jaunās telpas kontrole ir kļuvusi kompleksa tīkla rakstura dēļ, kas ir starptautisks, atvērts un pieejams visiem no ikviena servera vai klienta datora, kas brīvi pieslēdzams tīklam gandrīz visās pasaules valstīs. Daudzām valstīm vēl ir neefektīva vai nepietiekama likumdošana, kas dod iespēju Eiropas Savienībā aizliegtām mājas lapām turpināt savu darbību. Šķiet ļoti svarīgi, lai Eiropas Savienība izteiktos un rīkotos starptautiskas darbības labā, konkrēti sadarbībā ar galvenajām valstīm, kurās augstas caurlaidspējas internets ir ļoti izplatīts, Ziemeļameriku un Āziju, lai aizsargātu visapdraudētākos un lai efektīvāk cīnītos pret surogātpastu, kas apdraud komunikāciju attīstību elektroniskā pasta sūtījumu veidā, un pret vīrusu izplatīšanos, kas novājina ciparu ekonomiku. Lai arī tie ir nepieciešami Eiropas Kopienu telpā, izmantojamajiem līdzekļiem ir jātiek iekļautiem arī globālā pieejā.

| 3.6. | Kamēr neeksistē starptautiski nolīgumi, atsevišķu elementu aizliegums dažās valstīs var pat būt par iemeslu sūdzībai PTO TBT ietvaros, un šim jautājumam ir jātiek risinātam pašlaik notiekošajās sarunās. (4) |
| --- | --- |

3.6.

Kamēr neeksistē starptautiski nolīgumi, atsevišķu elementu aizliegums dažās valstīs var pat būt par iemeslu sūdzībai PTO TBT ietvaros, un šim jautājumam ir jātiek risinātam pašlaik notiekošajās sarunās. (4)

| 3.7. | Tiesību teritorialitāte un nacionālo likumdošanu dažādība ir grūti pārvarama problēma. Tehnoloģiju stāvoklis ļauj arī izveidot tiešus sakarus starp personām ar dažāda veida failiem (P2P, vienādranga), tostarp šifrētiem failiem, kuru saturu nav iespējams kontrolēt: jebkurš mehānisms vai tīkls tiešsaistes režīmā var tikt izmantots arvien sarežģītāku elementu uzglabāšanai un sūtīšanai, kā arī ir iespējams pieslēgties jebkādiem anonīma rakstura un pēdas neatstājošiem serveriem un izmantot ļoti spēcīgus, pat “neuzlaužamus” šifrēšanas līdzekļus. |
| --- | --- |

3.7.

Tiesību teritorialitāte un nacionālo likumdošanu dažādība ir grūti pārvarama problēma. Tehnoloģiju stāvoklis ļauj arī izveidot tiešus sakarus starp personām ar dažāda veida failiem (P2P, vienādranga), tostarp šifrētiem failiem, kuru saturu nav iespējams kontrolēt: jebkurš mehānisms vai tīkls tiešsaistes režīmā var tikt izmantots arvien sarežģītāku elementu uzglabāšanai un sūtīšanai, kā arī ir iespējams pieslēgties jebkādiem anonīma rakstura un pēdas neatstājošiem serveriem un izmantot ļoti spēcīgus, pat “neuzlaužamus” šifrēšanas līdzekļus.

| 3.8. | Personīgo mājas lapu un weblogs veids, tirdzniecības mājas lapu vai elektronisku finanšu pakalpojumu attīstība, lielais informatīvu, izglītības, zinātnes vai tehnikas mājas lapu daudzums, taču arī pornogrāfiska rakstura mājas lapas un tādas, kas piedāvā spēles uz naudu, u.c. ir par iemeslu tam, ka pasaulē pastāv simtiem miljonu mājas lapu. Zināmu kontroli ir iespējams veikt ar atslēgas vārdu indeksāciju meklēšanas programmās. Tāpat interneta pieejas nodrošinātājiem (IPN) ir iespējams kontrolēt tiešo pieslēgumu un elementu, tādu kā surogātpasts (piesārņotāji), automātiskās izsūtīšanas mājas lapu radīšanu: reklāmām un citiem šādi izsūtītiem nepieprasītiem elementiem var būt vispārīgs kaitējošs raksturs (datu plūsmas bojāšana, vīrusi) vai tāds raksturs, kas ir kaitējošs atsevišķiem saņēmējiem, piemēram, bērniem (morāli vai psiholoģiski kaitējumi). |
| --- | --- |

3.8.

Personīgo mājas lapu un weblogs veids, tirdzniecības mājas lapu vai elektronisku finanšu pakalpojumu attīstība, lielais informatīvu, izglītības, zinātnes vai tehnikas mājas lapu daudzums, taču arī pornogrāfiska rakstura mājas lapas un tādas, kas piedāvā spēles uz naudu, u.c. ir par iemeslu tam, ka pasaulē pastāv simtiem miljonu mājas lapu. Zināmu kontroli ir iespējams veikt ar atslēgas vārdu indeksāciju meklēšanas programmās. Tāpat interneta pieejas nodrošinātājiem (IPN) ir iespējams kontrolēt tiešo pieslēgumu un elementu, tādu kā surogātpasts (piesārņotāji), automātiskās izsūtīšanas mājas lapu radīšanu: reklāmām un citiem šādi izsūtītiem nepieprasītiem elementiem var būt vispārīgs kaitējošs raksturs (datu plūsmas bojāšana, vīrusi) vai tāds raksturs, kas ir kaitējošs atsevišķiem saņēmējiem, piemēram, bērniem (morāli vai psiholoģiski kaitējumi).

| 3.9. | Internetu izmanto mafijas grupējumi, krāpnieki, vīrusu izstrādātāji, pirāti, rūpnieciskie spiegi un citi likumpārkāpēji, kas veic tajā savas darbības. Veikt represijas ir grūti, lai arī specializētie policijas dienesti daudzās valstīs to izmanto, lai noteiktu un lokalizētu noziedzniekus, lai tos izsekotu un izbeigtu konstatētās noziedzīgās darbības; tas parasti prasa starptautisku sadarbību, kas būtu vēl vairāk jāveicina. |
| --- | --- |

3.9.

Internetu izmanto mafijas grupējumi, krāpnieki, vīrusu izstrādātāji, pirāti, rūpnieciskie spiegi un citi likumpārkāpēji, kas veic tajā savas darbības. Veikt represijas ir grūti, lai arī specializētie policijas dienesti daudzās valstīs to izmanto, lai noteiktu un lokalizētu noziedzniekus, lai tos izsekotu un izbeigtu konstatētās noziedzīgās darbības; tas parasti prasa starptautisku sadarbību, kas būtu vēl vairāk jāveicina.

| 3.10. | Kā cīnīties pret tādām noziedzīgām darbībām kā mājas lapas ar pedofīlisku raksturu? To aizliegumam nevajadzētu radīt juridiskas grūtības, ir jāliek lietā līdzekļi, kā atrast šādus avotus; tāpat, kā aizsargāt bērnus no pedofiliem, kuri rīkojas tiešo diskusiju vietās, kas ir īpaši iecienītas jauniešu vidū, lai tā censtos panākt satikšanās. Diskusijas notiek nevis par aizliegšanas un represiju leģitimitāti šajos īpašajos gadījumos, bet par līdzekļiem, kas jāizmanto, lai tās īstenotu. |
| --- | --- |

3.10.

Kā cīnīties pret tādām noziedzīgām darbībām kā mājas lapas ar pedofīlisku raksturu? To aizliegumam nevajadzētu radīt juridiskas grūtības, ir jāliek lietā līdzekļi, kā atrast šādus avotus; tāpat, kā aizsargāt bērnus no pedofiliem, kuri rīkojas tiešo diskusiju vietās, kas ir īpaši iecienītas jauniešu vidū, lai tā censtos panākt satikšanās. Diskusijas notiek nevis par aizliegšanas un represiju leģitimitāti šajos īpašajos gadījumos, bet par līdzekļiem, kas jāizmanto, lai tās īstenotu.

| 3.11. | Telpas un pieeju piegādātāji (IPN) nevar uzraudzīt un kontrolēt visas izvietotās mājas lapas un visas komunikācijas (kas pastāv privātas sarakstes veidā). Turpretī, ja tas viņiem tiek uzdots no kādas pilnvarotas amatpersonas vai pilnvarota policijas vai bērnu aizsardzības dienesta puses, IPN ir nekavējoties jāatbild uz šādām prasībām vai lēmumiem par minēto mājas lapu slēgšanu un to personu identificēšanu, kas šīs lapas lieto; tas pieprasa to, lai informācija par ielaišanu tīklā un par pieslēgumiem tiktu kādu laiku uzglabāta. |
| --- | --- |

3.11.

Telpas un pieeju piegādātāji (IPN) nevar uzraudzīt un kontrolēt visas izvietotās mājas lapas un visas komunikācijas (kas pastāv privātas sarakstes veidā). Turpretī, ja tas viņiem tiek uzdots no kādas pilnvarotas amatpersonas vai pilnvarota policijas vai bērnu aizsardzības dienesta puses, IPN ir nekavējoties jāatbild uz šādām prasībām vai lēmumiem par minēto mājas lapu slēgšanu un to personu identificēšanu, kas šīs lapas lieto; tas pieprasa to, lai informācija par ielaišanu tīklā un par pieslēgumiem tiktu kādu laiku uzglabāta.

| 3.12. | Tomēr kredītkaršu kompānijām, pārlūkprogrammām un interneta pieslēguma piegādātājiem vajadzētu, piemēram, veikt pārbaudes, lai atklātu pedofila rakstura vai cita krimināla satura mājas lapas, izmantojot tādus meklēšanas kritērijus kā atslēgas vārdus un ģeogrāfiskās vietas. Pēc tam tās informētu policiju. Tādas pašas metodes vajadzētu jāizmantot, lai noteiktu “patērētājus”, kuri ar kredītkarti pasūta bērnu pornogrāfiju vai ārkārtīgi vardarbīgas filmas. (5) Nepieciešamības gadījumā likumdošanai būtu jāpieprasa šāda veida pārbaudes. Interneta pārlūkprogrammām ir jāsamazina iespējas, kā interneta lietotāji var atrast bērnu pornogrāfiju vai citu kriminala rakstura informāciju, izmantojot atslēgas vārdus un teikumus. |
| --- | --- |

3.12.

Tomēr kredītkaršu kompānijām, pārlūkprogrammām un interneta pieslēguma piegādātājiem vajadzētu, piemēram, veikt pārbaudes, lai atklātu pedofila rakstura vai cita krimināla satura mājas lapas, izmantojot tādus meklēšanas kritērijus kā atslēgas vārdus un ģeogrāfiskās vietas. Pēc tam tās informētu policiju. Tādas pašas metodes vajadzētu jāizmantot, lai noteiktu “patērētājus”, kuri ar kredītkarti pasūta bērnu pornogrāfiju vai ārkārtīgi vardarbīgas filmas. (5) Nepieciešamības gadījumā likumdošanai būtu jāpieprasa šāda veida pārbaudes. Interneta pārlūkprogrammām ir jāsamazina iespējas, kā interneta lietotāji var atrast bērnu pornogrāfiju vai citu kriminala rakstura informāciju, izmantojot atslēgas vārdus un teikumus.

| 3.13. | Valsts iestādēm jānodrošina tam ir nepieciešamos piemēroti cīņas līdzekļus, kvalificētu personālu, visaptverošu pārrobežu sadarbību un līdzsvarotas normas nacionālajā, Eiropas un starptautiskajā plānā, kas neierobežo interneta lietotāju brīvību, vienlaikus ļaujot izslēgt indivīdus un grupas, kas lieto šos tīklus, lai tajos izsūtītu nelegālus elementus, un brīvprātīgi bloķēt nepiedienīgu vai kaitējošu elementu saņemšanu. |
| --- | --- |

3.13.

Valsts iestādēm jānodrošina tam ir nepieciešamos piemēroti cīņas līdzekļus, kvalificētu personālu, visaptverošu pārrobežu sadarbību un līdzsvarotas normas nacionālajā, Eiropas un starptautiskajā plānā, kas neierobežo interneta lietotāju brīvību, vienlaikus ļaujot izslēgt indivīdus un grupas, kas lieto šos tīklus, lai tajos izsūtītu nelegālus elementus, un brīvprātīgi bloķēt nepiedienīgu vai kaitējošu elementu saņemšanu.

| 3.14. | Šai cīņai, lai tā būtu efektīva, tāpat ir tieši jāattiecas uz visiem interneta lietotājiem, kuriem ir jābūt apmācītiem un informētiem par veicamajiem piesardzības pasākumiem un lietojamajiem līdzekļiem, lai nodrošinātos pret bīstamu vai nevēlamu elementu saņemšanu vai lai netiktu izmantoti par starpniekiem šādu elementu sūtīšanā. Rīcības plāna informācijas un apmācības daļai pēc Komitejas uzskatiem ir jāpiešķir ievērojama prioritāte lietotāju līdzdalībai, lai viņi uzņemtos atbildību paši par sevi un par nepilngadīgajiem ģimenes locekļiem. Problēmu rada, piemēram, nereglamentētas tīmekļa vietnes par veselības aizsardzību. Lai aizsargātos, uzņēmumiem tāpat ir jāparūpējas par savu darbinieku apmācību, kā arī par tīklu un e-tirdzniecības drošības nodrošināšanu, taču tāpat arī gan sabiedriskajām, gan privātajām administrācijām un institūcijām ir jāizmanto tā pati drošības politika un jānodrošina pilnīga izmantoto datu konfidencialitāte, īpaši personīga rakstura datu gadījumā. Apzināšanās pieaugumam būtu jārada arī uzmundrinājums kvalitatīviem elementiem tiešsaistes režīmā, kā arī pamudinājums uz darbībām ārpus pieslēguma ka alternatīvām ilgai sērfošanai vai zināmām spēlēm, kas ilgtermiņā var iespaidot nenobriedušas personības. |
| --- | --- |

3.14.

Šai cīņai, lai tā būtu efektīva, tāpat ir tieši jāattiecas uz visiem interneta lietotājiem, kuriem ir jābūt apmācītiem un informētiem par veicamajiem piesardzības pasākumiem un lietojamajiem līdzekļiem, lai nodrošinātos pret bīstamu vai nevēlamu elementu saņemšanu vai lai netiktu izmantoti par starpniekiem šādu elementu sūtīšanā. Rīcības plāna informācijas un apmācības daļai pēc Komitejas uzskatiem ir jāpiešķir ievērojama prioritāte lietotāju līdzdalībai, lai viņi uzņemtos atbildību paši par sevi un par nepilngadīgajiem ģimenes locekļiem. Problēmu rada, piemēram, nereglamentētas tīmekļa vietnes par veselības aizsardzību. Lai aizsargātos, uzņēmumiem tāpat ir jāparūpējas par savu darbinieku apmācību, kā arī par tīklu un e-tirdzniecības drošības nodrošināšanu, taču tāpat arī gan sabiedriskajām, gan privātajām administrācijām un institūcijām ir jāizmanto tā pati drošības politika un jānodrošina pilnīga izmantoto datu konfidencialitāte, īpaši personīga rakstura datu gadījumā. Apzināšanās pieaugumam būtu jārada arī uzmundrinājums kvalitatīviem elementiem tiešsaistes režīmā, kā arī pamudinājums uz darbībām ārpus pieslēguma ka alternatīvām ilgai sērfošanai vai zināmām spēlēm, kas ilgtermiņā var iespaidot nenobriedušas personības.

| 3.15. | Lietotājiem ir jābūt iespējai viegli uzrādīt nelegālus elementus, ar ko viņi saskaras tīklā, ziņojot atzītiem specializētiem zvanu pieņemšanas centriem vai organizācijām, vai policijas specializētiem dienestiem, lai brīdinātu sabiedriskās varasiestādes un tās varētu pieņemt vajadzīgos pasākumus, ja nepieciešams. Valstīs, kurās ir bieži sastopama bērnu izmantošana pornogrāfijai tiešsaistes režīmā un dažādos datu nesējos, piemēram, Eiropas Savienības ārējo robežu rajonos, būtu jātiek izsūtītiem brīdinājumiem vecākiem; to varētu ietvert atsevišķās RELEX sadarbības programmās. |
| --- | --- |

3.15.

Lietotājiem ir jābūt iespējai viegli uzrādīt nelegālus elementus, ar ko viņi saskaras tīklā, ziņojot atzītiem specializētiem zvanu pieņemšanas centriem vai organizācijām, vai policijas specializētiem dienestiem, lai brīdinātu sabiedriskās varasiestādes un tās varētu pieņemt vajadzīgos pasākumus, ja nepieciešams. Valstīs, kurās ir bieži sastopama bērnu izmantošana pornogrāfijai tiešsaistes režīmā un dažādos datu nesējos, piemēram, Eiropas Savienības ārējo robežu rajonos, būtu jātiek izsūtītiem brīdinājumiem vecākiem; to varētu ietvert atsevišķās RELEX sadarbības programmās.

| 3.16. | Atbalstot programmas specifiskos mērķus: dot iespēju lietotājiem uzrādīt nelegālos elementus (hotlines), attīstīt nevēlamu elementu filtrēšanas tehnoloģijas, elementu klasifikāciju, cīņu pret surogātpastu, industrijas paškontroli un drošas tehnoloģiju lietošanas prasmi, Komiteja savos īpašajos novērojumos vienlaikus arī ierosina dažus papildu mērķus, kurus tai šķiet lietderīgi izskatīt. |
| --- | --- |

3.16.

Atbalstot programmas specifiskos mērķus: dot iespēju lietotājiem uzrādīt nelegālos elementus (hotlines), attīstīt nevēlamu elementu filtrēšanas tehnoloģijas, elementu klasifikāciju, cīņu pret surogātpastu, industrijas paškontroli un drošas tehnoloģiju lietošanas prasmi, Komiteja savos īpašajos novērojumos vienlaikus arī ierosina dažus papildu mērķus, kurus tai šķiet lietderīgi izskatīt.

4.   Komitejas īpašie novērojumi

| 4.1 | Komiteja jau pagātnē ir lūgusi Komisijai, lai tiktu samazināta ES finansēto programmu pārmērīgā birokrātija, īpaši atvieglojot pieeju mikroprojektu finansējumam un vietējām NVO. Komiteja atbalsta tādu pārraudzību, kas koncentrējas uz programmas ietvaros sasniegtiem taustāmiem rezultātiem un uz piedāvāto risinājumu efektivitāti. Informācijai par risinajumiem btu jābūt mazāk konfidenciālai. |
| --- | --- |

4.1

Komiteja jau pagātnē ir lūgusi Komisijai, lai tiktu samazināta ES finansēto programmu pārmērīgā birokrātija, īpaši atvieglojot pieeju mikroprojektu finansējumam un vietējām NVO. Komiteja atbalsta tādu pārraudzību, kas koncentrējas uz programmas ietvaros sasniegtiem taustāmiem rezultātiem un uz piedāvāto risinājumu efektivitāti. Informācijai par risinajumiem btu jābūt mazāk konfidenciālai.

| 4.2 | Pēc Komitejas uzskatiem normatīvie pasākumi, kas palīdz beigu lietotāju aizsardzībā, būtu jāņem vērā šīs programmas ietvaros, kad tas ir iespējams, ja nē, tad ar jaunu Komisijas iniciatīvu. |
| --- | --- |

4.2

Pēc Komitejas uzskatiem normatīvie pasākumi, kas palīdz beigu lietotāju aizsardzībā, būtu jāņem vērā šīs programmas ietvaros, kad tas ir iespējams, ja nē, tad ar jaunu Komisijas iniciatīvu.

| 4.3 | Ir jābūt pilnīgi noteiktai atbildībai, ko nes tādas programmatūras izstrādātāji, kas dod pieeju internetam, kā arī serveru izmantošanas un cīņas pret ielaušanos sistēmu izstrādātāji; lietotājiem būtu jābūt garantijai, ka šo programmatūru izstrādātāji izmanto vislabākās iespējamās tehnikas un ik dienas regulāri atjauno savus ražojumus. Paškontrolei un tās trūkuma gadījumā saistošai Kopienas normai būtu jāstiprina klientu garantijas. |
| --- | --- |

4.3

Ir jābūt pilnīgi noteiktai atbildībai, ko nes tādas programmatūras izstrādātāji, kas dod pieeju internetam, kā arī serveru izmantošanas un cīņas pret ielaušanos sistēmu izstrādātāji; lietotājiem būtu jābūt garantijai, ka šo programmatūru izstrādātāji izmanto vislabākās iespējamās tehnikas un ik dienas regulāri atjauno savus ražojumus. Paškontrolei un tās trūkuma gadījumā saistošai Kopienas normai būtu jāstiprina klientu garantijas.

| 4.4 | Pieeju nodrošinātājiem mājas lapā būtu jāpiedāvā (ko daudzi no tiem jau arī dara) viegli lietojami pretvīrusu līdzekļi pirms sūtījumu vai pievienoto failu ielādēšanas, kā arī profilaktiski sūtījumu filtrēšanas līdzekļi cīņai pret surogātpastu. Tas var nodrošināt komerciālu priekšrocību tiem piegādātājiem, kas pieliek nopietnas pūles savu klientu aizsardzībā. Tā kā bērni bieži ir zinošāki par saviem vecākiem tajā, kas attiecas uz interneta lietošanu, tad sūtījumu filtrēšanas, vīrusu novēršanas, aizsardzības pret ielaušanos un vecāku kontroles sistēmām ir jābūt iepriekš instalētām, kā arī viegli lietojamām un vadāmām cilvēkiem bez īpašām tehniskām zināšanām. |
| --- | --- |

4.4

Pieeju nodrošinātājiem mājas lapā būtu jāpiedāvā (ko daudzi no tiem jau arī dara) viegli lietojami pretvīrusu līdzekļi pirms sūtījumu vai pievienoto failu ielādēšanas, kā arī profilaktiski sūtījumu filtrēšanas līdzekļi cīņai pret surogātpastu. Tas var nodrošināt komerciālu priekšrocību tiem piegādātājiem, kas pieliek nopietnas pūles savu klientu aizsardzībā. Tā kā bērni bieži ir zinošāki par saviem vecākiem tajā, kas attiecas uz interneta lietošanu, tad sūtījumu filtrēšanas, vīrusu novēršanas, aizsardzības pret ielaušanos un vecāku kontroles sistēmām ir jābūt iepriekš instalētām, kā arī viegli lietojamām un vadāmām cilvēkiem bez īpašām tehniskām zināšanām.

| 4.5 | Programmai tāpat vajadzētu veicināt pētījumus par specializētu programmatūru un citiem dažādo programmatūru drošības un aizsardzības koda “necaurlaidības” pārbaudes līdzekļiem, rosināt vai, iespējams, piespiest piegādātājus drīzā laikā apgādāt lietotājus ar labotājiem pret visiem konstatētajiem vai izziņotajiem trūkumiem, kas pieļauj ielaušanos, attīstīt materiālu un programmatūras aizsardzības efektivitāti, kā arī elementu filtrēšanas un patiesās izcelsmes noteikšanas metodes. |
| --- | --- |

4.5

Programmai tāpat vajadzētu veicināt pētījumus par specializētu programmatūru un citiem dažādo programmatūru drošības un aizsardzības koda “necaurlaidības” pārbaudes līdzekļiem, rosināt vai, iespējams, piespiest piegādātājus drīzā laikā apgādāt lietotājus ar labotājiem pret visiem konstatētajiem vai izziņotajiem trūkumiem, kas pieļauj ielaušanos, attīstīt materiālu un programmatūras aizsardzības efektivitāti, kā arī elementu filtrēšanas un patiesās izcelsmes noteikšanas metodes.

| 4.6 | Komiteja vēlētos, lai plašāk izplatītu iepriekšējās Safer Internet Programme efektivitātes un gūto rezultātu novērtējumu, kas klasificēts atbisltoši projektos risināto problēmu veidiem. Būtu nepieciešams pārliecināties, ka visas saites, kas ved uz finansētajiem projektiem, paliek aktīvas un ir labāk zināmas lietotājiem. Komisijas mājas lapā vajadzētu ietvert informāciju par dalībvalstīs un trešajās valstīs realizētajām iniciatīvām un iegūto pieredzi, lai izplatītu zināšanas, kā arī veicinātu pieredzes apmaiņu un sadarbību. |
| --- | --- |

4.6

Komiteja vēlētos, lai plašāk izplatītu iepriekšējās Safer Internet Programme efektivitātes un gūto rezultātu novērtējumu, kas klasificēts atbisltoši projektos risināto problēmu veidiem. Būtu nepieciešams pārliecināties, ka visas saites, kas ved uz finansētajiem projektiem, paliek aktīvas un ir labāk zināmas lietotājiem. Komisijas mājas lapā vajadzētu ietvert informāciju par dalībvalstīs un trešajās valstīs realizētajām iniciatīvām un iegūto pieredzi, lai izplatītu zināšanas, kā arī veicinātu pieredzes apmaiņu un sadarbību.

| 4.7 | Ir pilnīgi iespējams pieņemt legālas darbības. Interneta pieejas nodrošinātāji, kredītkaršu kompānijas, meklēšanas programmas, visi ir pakļaujami kontrolei, un daži jau īsteno paškontroli. Kriminālsodiem par mājas lapām, kas veicina terorismu, rasismu, pašnāvības vai bērnu pornogrāfiju, būtu jābūt stingriem un biedējošiem; būtu pieliekamas vislielākās starptautiskās pūles šādu mājas lapu noteikšanai un lokalizēšanai, lai tās slēgtu, kad vien tas ir iespējams, vai vismaz lai šajā nolūkā uzsāktu sarunas ar valstīm, kur tās reģistrētas. |
| --- | --- |

4.7

Ir pilnīgi iespējams pieņemt legālas darbības. Interneta pieejas nodrošinātāji, kredītkaršu kompānijas, meklēšanas programmas, visi ir pakļaujami kontrolei, un daži jau īsteno paškontroli. Kriminālsodiem par mājas lapām, kas veicina terorismu, rasismu, pašnāvības vai bērnu pornogrāfiju, būtu jābūt stingriem un biedējošiem; būtu pieliekamas vislielākās starptautiskās pūles šādu mājas lapu noteikšanai un lokalizēšanai, lai tās slēgtu, kad vien tas ir iespējams, vai vismaz lai šajā nolūkā uzsāktu sarunas ar valstīm, kur tās reģistrētas.

5.   Secinājumi

Vienlaikus sniedzot atbalstu programmas “Safer Internet plus” turpinājumam un izplatībai, Komiteja (kas cita starpā aicināja uz programmas radīšanu) uzskata, ka nopietnie un izplatītie draudi par noziedzīgu izturēšanos, pirmkārt jau pret bērniem, rada nepieciešamību pēc steidzīgām un papildinošām likumdošanas darbībām un pēc praktiskiem pasākumiem, kas piemērojami katrā atsevišķā gadījumā, šādās jomās:

| — | visaptverošs pienākums visiem attiecīgajiem operatoriem aizsargāt bērnus un lietotājus kopumā, jo īpaši neaizsargātākos lietotājus, |
| --- | --- |

—

visaptverošs pienākums visiem attiecīgajiem operatoriem aizsargāt bērnus un lietotājus kopumā, jo īpaši neaizsargātākos lietotājus,

| — | filtrācijas sistēmas instalācijas tur, kur tādu nav, |
| --- | --- |

—

filtrācijas sistēmas instalācijas tur, kur tādu nav,

| — | skaidri drošības vēstījumi uz visām mājas lapu sākuma lapām un uz to salonu durvīm, kas piedāvā tērzēšanu tiešsaistes režīmā, |
| --- | --- |

—

skaidri drošības vēstījumi uz visām mājas lapu sākuma lapām un uz to salonu durvīm, kas piedāvā tērzēšanu tiešsaistes režīmā,

| — | atbalsts asociācijām, kas veido tiešās līnijas tādu tiešsaistes režīmā esošu mājas lapu un darbību izziņošanai, kas rada smagus kaitējumus bērniem, |
| --- | --- |

—

atbalsts asociācijām, kas veido tiešās līnijas tādu tiešsaistes režīmā esošu mājas lapu un darbību izziņošanai, kas rada smagus kaitējumus bērniem,

| — | šķēršļi izmantot kredītkartes bērnu pornogrāfijas un citu noziedzīgu informācijas elementu pasūtīšanai internetā, kā arī netīrās naudas atmazgāšanai, |
| --- | --- |

—

šķēršļi izmantot kredītkartes bērnu pornogrāfijas un citu noziedzīgu informācijas elementu pasūtīšanai internetā, kā arī netīrās naudas atmazgāšanai,

| — | vecākiem, skolotājiem un varas iestādēm adresēti brīdinājumi un mērķtiecīgi pasākumi tajās valstīs, kurās bērnu izmantošana pornogrāfiskiem mērķiem ir smaga problēma, |
| --- | --- |

—

vecākiem, skolotājiem un varas iestādēm adresēti brīdinājumi un mērķtiecīgi pasākumi tajās valstīs, kurās bērnu izmantošana pornogrāfiskiem mērķiem ir smaga problēma,

| — | darbības palielināšana tajā, kas attiecas uz saiknēm starp bērnu izmantošanu pornogrāfiskiem mērķiem un organizēto noziedzību, |
| --- | --- |

—

darbības palielināšana tajā, kas attiecas uz saiknēm starp bērnu izmantošanu pornogrāfiskiem mērķiem un organizēto noziedzību,

| — | identifikācijas un informēšanas sistēmas par kaitējošiem elementiem, tādu elementu apturēšana, kuru saturs ir rasistisks, informācijas izplatīšana par krāpšanas mēģinājumiem un par veselībai kaitīgu vielu tirgošanu internetā, lai aizsargātu apdraudētas vai slikti informētas personas, |
| --- | --- |

—

identifikācijas un informēšanas sistēmas par kaitējošiem elementiem, tādu elementu apturēšana, kuru saturs ir rasistisks, informācijas izplatīšana par krāpšanas mēģinājumiem un par veselībai kaitīgu vielu tirgošanu internetā, lai aizsargātu apdraudētas vai slikti informētas personas,

| — | centieni pēc sadarbības un kopīgiem likumiem starptautiskā plānā, lai efektīvāk cīnītos pret surogātpastu, |
| --- | --- |

—

centieni pēc sadarbības un kopīgiem likumiem starptautiskā plānā, lai efektīvāk cīnītos pret surogātpastu,

| — | starptautiska sadarbība (savlaicīgas brīdināšanas sistēmas uzlabošana) un biedējoši kriminālsodi par datorvīrusu izplatīšanu un nelegālu privātu un sabiedrisku tīklu izmantošanu noziedzīgiem mērķiem (ielaušanās ar mērķi ieņemt tīklu industriālai izlūkošanai, datu plūsmas bojāšana un citi nelikumīgi lietošanas veidi). |
| --- | --- |

—

starptautiska sadarbība (savlaicīgas brīdināšanas sistēmas uzlabošana) un biedējoši kriminālsodi par datorvīrusu izplatīšanu un nelegālu privātu un sabiedrisku tīklu izmantošanu noziedzīgiem mērķiem (ielaušanās ar mērķi ieņemt tīklu industriālai izlūkošanai, datu plūsmas bojāšana un citi nelikumīgi lietošanas veidi).

Briselē, 2004. gada 16. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

prezidente

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  http://www.europa.eu.int/information_society/programmes/iap/index_en.htm

1

(2)  Šīs tēmas atbilst agrākam Komitejas pieprasījumam

2

(3)  EESK atzinumi par tēmu “Programma bērnu aizsardzībai internetā”, ziņojuma sniedzēja DAVISON kundze, OV C 48 21.02.2002., un par tēmu “Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai – Tīklu un informācijas drošība: Piedāvājums Eiropas politikas pieejai”, ziņojuma sniedzējs RETUREAU kungs, OV C 48 21.02.2002., kā arī par tēmu “Zaļā grāmata par nepilngadīgo un cilvēka cieņas aizsardzību audiovizuālās apraides un informācijas pakalpojumos”, ziņojuma sniedzēja BARROW kundze, OV C 287; 22.09.1997.

3

DAVISON

RETUREAU

BARROW

(4)  Nolīgumi par tehniskajiem šķēršļiem tirdzniecībā un pakalpojumu sniegšanā. Skatīt, piemēram, gadījumu: USA vs. Antigua et Barbuda contre les jeux d'argent offshore, décision du panel portée en appel à l'OMC ( http://www.wto.org/french/tratop_f/dispu_f/distabase_wto_members1_f.htm) document 03-4429 cote WT/DS285/3 du 26/08/2003. Affaire en cours

4

(5)  Filmas, kurās vardarbība, spīdzināšana un slepkavības ir reālas.

5

---

| 28.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 157/141 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 157/141

---

Atzinums par tēmu Eiropas pieejamība pa jūras ceļu: līdzšinējā attīstība un nostādņu maiņa

(2005/C 157/25)

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 2004. gada 1. jūlijā saskaņā ar sava Reglamenta 29. panta 2. daļu nolēma izstrādāt iniciatīvas atzinumu par šādu tēmu: “Eiropas pieejamība pa jūras ceļu: līdzšinējā attīstība un nostādņu maiņa”

Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa, kurai bija uzdots sagatavot darbu, pieņēma savu atzinumu 2004. gada 24. novembrī. Ziņojumu sniedza Simons kungs.

Eiropas Ekonomikas un Sociālo lietu komiteja tās 413. plenārajā sesijā 2004. gada 15. un 16. decembrī (2004. gada 16. decembra sēdē) ar 124 balsīm “par” un 2 atturoties, pieņēma šādu atzinumu:

1.   Ievads

| 1.1 | Jūras transports, kura izejas un/vai galapunkts atrodas ES dalībvalstīs, ir ļoti nozīmīgs. Katru gadu ES vairāk nekā 1 000 jūras ostās pa jūras ceļu atved, pārkrauj vai aizved vairāk nekā 3500 milj. tonnu kravu. Papildus, ar prāmjiem un kruīzu kuģiem katru gadu tiek pārvadāti apmēram 350 milj. pasažieru. |
| --- | --- |

1.1

Jūras transports, kura izejas un/vai galapunkts atrodas ES dalībvalstīs, ir ļoti nozīmīgs. Katru gadu ES vairāk nekā 1 000 jūras ostās pa jūras ceļu atved, pārkrauj vai aizved vairāk nekā 3500 milj. tonnu kravu. Papildus, ar prāmjiem un kruīzu kuģiem katru gadu tiek pārvadāti apmēram 350 milj. pasažieru.

| 1.2 | Vairāk nekā 90 % pārvadājumu starp Eiropu un pārējo pasauli notiek caur Eiropas jūras ostām. Bez tam pa jūras ceļu tiek veikti arī 40 % Eiropas iekšējo pārvadājumu. Jūras transports figurē arī attiecībā uz enerģētikas un vides aspektiem. Salīdzinājumā ar satiksmi pa sauszemi CO2 un daļiņu izmešu apjoms tajā ir līdz 13 reizēm mazāks, CHx-izmešu apjoms pat līdz 19 reizēm mazāks (1). |
| --- | --- |

1.2

Vairāk nekā 90 % pārvadājumu starp Eiropu un pārējo pasauli notiek caur Eiropas jūras ostām. Bez tam pa jūras ceļu tiek veikti arī 40 % Eiropas iekšējo pārvadājumu. Jūras transports figurē arī attiecībā uz enerģētikas un vides aspektiem. Salīdzinājumā ar satiksmi pa sauszemi CO2 un daļiņu izmešu apjoms tajā ir līdz 13 reizēm mazāks, CHx-izmešu apjoms pat līdz 19 reizēm mazāks (1).

| 1.3 | Ostās un ar tām tieši saistīto pakalpojumu uzņēmumos ir nodarbināti apmēram 250 000 cilvēku. Kopā jūras sektorā Eiropā ir nodarbināti ap 2,5 milj. cilvēku, kas ražo pievienoto vērtību ap 111 miljardu eiru apjomā. Tas pierāda, cik svarīgs Eiropā ir jūras transports. |
| --- | --- |

1.3

Ostās un ar tām tieši saistīto pakalpojumu uzņēmumos ir nodarbināti apmēram 250 000 cilvēku. Kopā jūras sektorā Eiropā ir nodarbināti ap 2,5 milj. cilvēku, kas ražo pievienoto vērtību ap 111 miljardu eiru apjomā. Tas pierāda, cik svarīgs Eiropā ir jūras transports.

| 1.4 | Jūras transporta apjoms Eiropas iekšienē, kā arī no un uz Eiropu tāpat kā iepriekš gadu no gada nemitīgi pieaug. Tādēļ Eiropas Savienībai uzmanīgi jānovēro šo transporta plūsmu pieaugums un savlaicīgi jāierosina vai pašai jāveic atbilstošie pasākumi, lai nodrošinātu gatavību šim pieaugumam. |
| --- | --- |

1.4

Jūras transporta apjoms Eiropas iekšienē, kā arī no un uz Eiropu tāpat kā iepriekš gadu no gada nemitīgi pieaug. Tādēļ Eiropas Savienībai uzmanīgi jānovēro šo transporta plūsmu pieaugums un savlaicīgi jāierosina vai pašai jāveic atbilstošie pasākumi, lai nodrošinātu gatavību šim pieaugumam.

| 1.5 | Jūras transportu var iedalīt dažādos veidos un kategorijās, tas ir: pēc tā izmantošanas nolūka: atpūtas vai komerciālais transports; pēc organizācijas formas: klaiņkuģniecība un līnijkuģniecība; pēc transporta attāluma: tāljūru un īso maršrutu kuģniecība; pēc kravu veida: pasažieru pārvadājumi un preču transports. Uz iekšējo tirgu pirmām kārtām attiecas komercpārvadājumi un četras pēdējās kategorijas, tādēļ šajā atzinumā pievērsta padziļināta uzmanība šiem punktiem. |
| --- | --- |

1.5

Jūras transportu var iedalīt dažādos veidos un kategorijās, tas ir: pēc tā izmantošanas nolūka: atpūtas vai komerciālais transports; pēc organizācijas formas: klaiņkuģniecība un līnijkuģniecība; pēc transporta attāluma: tāljūru un īso maršrutu kuģniecība; pēc kravu veida: pasažieru pārvadājumi un preču transports. Uz iekšējo tirgu pirmām kārtām attiecas komercpārvadājumi un četras pēdējās kategorijas, tādēļ šajā atzinumā pievērsta padziļināta uzmanība šiem punktiem.

| 1.6 | Pasažieru pārvadājumos atšķirība starp kruīzu un prāmju transportu/ro-ro kuģniecību ir skaidri redzama, attiecībā uz preču transportu pa jūras ceļu jāatšķir dažādi kravu veidi, jo tajā ietilpst:






  — | Sauskravas: šī veida kravas transportē kā beramkravas īpašos konteineros, piem., rūda, ogles un labība. |
| --- | --- | --- |

1.6

Pasažieru pārvadājumos atšķirība starp kruīzu un prāmju transportu/ro-ro kuģniecību ir skaidri redzama, attiecībā uz preču transportu pa jūras ceļu jāatšķir dažādi kravu veidi, jo tajā ietilpst:

—

Sauskravas: šī veida kravas transportē kā beramkravas īpašos konteineros, piem., rūda, ogles un labība.

| — | Lejamkravas: šī veida kravas transportē tankkuģos, piem., jēlnafta, naftas produkti un ķīmijas produkti. |
| --- | --- |

—

Lejamkravas: šī veida kravas transportē tankkuģos, piem., jēlnafta, naftas produkti un ķīmijas produkti.

| — | Gabalkravas: šajā kravu veidā izšķir ro-ro (roll-on roll-off) kravas, citas gabalkravas un konteinerus. |
| --- | --- |

—

Gabalkravas: šajā kravu veidā izšķir ro-ro (roll-on roll-off) kravas, citas gabalkravas un konteinerus.

2.   Pārskats par tirgus situāciju attiecīgajā kategorijā

| 2.1 | Gan kruīzu kuģu un prāmju, gan ro-ro kuģniecībā ir runa par pasažieru pārvadājumiem, kaut arī tie būtiski atšķiras. Kruīzu kuģniecība ir tūrisma veids kuģojot, bet brauciens ar prāmi ir transports no punkta A uz punktu B, kas iespējams arī ar ro-ro pārvadājumiem attiecībā uz precēm. Kopā ES pa jūras ceļu pārvadā 350 milj. pasažieru, no kuriem 4 milj. ar kruīza kuģiem. |
| --- | --- |

2.1

Gan kruīzu kuģu un prāmju, gan ro-ro kuģniecībā ir runa par pasažieru pārvadājumiem, kaut arī tie būtiski atšķiras. Kruīzu kuģniecība ir tūrisma veids kuģojot, bet brauciens ar prāmi ir transports no punkta A uz punktu B, kas iespējams arī ar ro-ro pārvadājumiem attiecībā uz precēm. Kopā ES pa jūras ceļu pārvadā 350 milj. pasažieru, no kuriem 4 milj. ar kruīza kuģiem.

| 2.2 | Lielākās kruīzu braucienu ostas Eiropā ir Barselona (832 000 pasažieru), Palma de Maljorka (665 000), Venēcija (634 000), Neapole (534 000), Sauthemptona (533 000) un Čivitavekia (520 000). Lielākais kruīza kuģis, kas šogad tika nolaists ūdenī, ir “Queen Mary II” ar garumu 345 m, platumu 41 m un iegrimi 10,3 m.
  Garuma ziņā “Queen Mary II” var aptuveni pielīdzināt lielajiem masu kravu kuģiem un konteinerkuģiem, tomēr kruīzu kuģu iegrime salīdzinājumā ar konteinerkuģiem un masu kravu kuģiem ir mazāka. Lielākās ostās šiem kuģiem nav problēmu ar ienākšanu. |
| --- | --- |

2.2

Lielākās kruīzu braucienu ostas Eiropā ir Barselona (832 000 pasažieru), Palma de Maljorka (665 000), Venēcija (634 000), Neapole (534 000), Sauthemptona (533 000) un Čivitavekia (520 000). Lielākais kruīza kuģis, kas šogad tika nolaists ūdenī, ir “Queen Mary II” ar garumu 345 m, platumu 41 m un iegrimi 10,3 m.

Garuma ziņā “Queen Mary II” var aptuveni pielīdzināt lielajiem masu kravu kuģiem un konteinerkuģiem, tomēr kruīzu kuģu iegrime salīdzinājumā ar konteinerkuģiem un masu kravu kuģiem ir mazāka. Lielākās ostās šiem kuģiem nav problēmu ar ienākšanu.

| 2.3 | Bieži vien prāmji veic arī ro-ro kravu transportu, tas nozīmē, ka tie ir kombinētie pasažieru un kravu kuģi. ES iekšienē prāmju satiksme norisinās starp Eiropas kontinentu un Apvienoto Karalisti, Īrija, Skandināviju, Baltijas valstīm, Kanāriju salām, un sevišķi Vidusjūrā ir apjomīgs prāmju satiksmes tīkls arī ar trešām valstīm. Lielākie prāmji/ro-ro kuģi ir “Pride of Rotterdam” un “Pride of Hull”, rēderejas “P&O North Sea Ferries” dvīņu kuģi. Šie kuģi ir 215 m gari, 32 m plati, tomēr tiem ir samērā neliela 6,3 m iegrime. |
| --- | --- |

2.3

Bieži vien prāmji veic arī ro-ro kravu transportu, tas nozīmē, ka tie ir kombinētie pasažieru un kravu kuģi. ES iekšienē prāmju satiksme norisinās starp Eiropas kontinentu un Apvienoto Karalisti, Īrija, Skandināviju, Baltijas valstīm, Kanāriju salām, un sevišķi Vidusjūrā ir apjomīgs prāmju satiksmes tīkls arī ar trešām valstīm. Lielākie prāmji/ro-ro kuģi ir “Pride of Rotterdam” un “Pride of Hull”, rēderejas “P&O North Sea Ferries” dvīņu kuģi. Šie kuģi ir 215 m gari, 32 m plati, tomēr tiem ir samērā neliela 6,3 m iegrime.

| 2.4 | Izņemot dažviet sastopamās grūtības, Eiropas līmenī šai kategorijai pašlaik nav nepieciešams pievērst īpašu strukturālu uzmanību saistībā ar Eiropas fizisko pieejamību. Šajā kategorijā Eiropas pieejamība ir nodrošināta arī nākotnē, tā ka nav nekādu šķēršļu tālākai šī transporta veida izaugsmei. |
| --- | --- |

2.4

Izņemot dažviet sastopamās grūtības, Eiropas līmenī šai kategorijai pašlaik nav nepieciešams pievērst īpašu strukturālu uzmanību saistībā ar Eiropas fizisko pieejamību. Šajā kategorijā Eiropas pieejamība ir nodrošināta arī nākotnē, tā ka nav nekādu šķēršļu tālākai šī transporta veida izaugsmei.

| 2.5 | Sauskravas un lejamkravas ir ļoti nozīmīgas Eiropas rūpniecības apgādē. Lejamo un beramo masas kravu transporta apjomi un kuģu izmēri īpaši 1960-tajos un 1970-tajos gados Eiropā piedzīvoja ievērojamu izaugsmi. |
| --- | --- |

2.5

Sauskravas un lejamkravas ir ļoti nozīmīgas Eiropas rūpniecības apgādē. Lejamo un beramo masas kravu transporta apjomi un kuģu izmēri īpaši 1960-tajos un 1970-tajos gados Eiropā piedzīvoja ievērojamu izaugsmi.

| 2.6 | Lejamo masas kravu pārvadājumos savā laikā Suecas kanāla slēgšanas dēļ pēc Sešu dienu kara pieauga maksimālais kuģa izmērs, un nemitīgi augošais pieprasījums pēc jēlnaftas palielinājās no 85 000 DWT 1968. gadā uz 560 000 DWT (2) 1976.gadā. Vairākas Eiropas ostas parūpējās, lai šie kuģi varētu tajās ienākt. Saistībā ar pirmo naftas krīzi 1973.gadā izrādījās, ka šie kuģi vairs nav rentabli, un galu galā tie tika norakstīti kā vraki. Būvējot jaunus tankkuģus 1980-tajos un 1990-tajos gados, kuģu izmēra pieaugums vairs nav novērojams. Lielo tankkuģu izmēri joprojām svārstās ap 300 000 DWT robežās. Tikai 2002.gadā atkal tika uzbūvēti daži ULCC-supertankkuģi (Ultra Large Crude Carrier — izcili lieli jēlnaftas pārvadātāji) ar kravnesību 400 000 DWT, kuru rīcībā vēl ir pietiekamas ostas jaudas. |
| --- | --- |

2.6

Lejamo masas kravu pārvadājumos savā laikā Suecas kanāla slēgšanas dēļ pēc Sešu dienu kara pieauga maksimālais kuģa izmērs, un nemitīgi augošais pieprasījums pēc jēlnaftas palielinājās no 85 000 DWT 1968. gadā uz 560 000 DWT (2) 1976.gadā. Vairākas Eiropas ostas parūpējās, lai šie kuģi varētu tajās ienākt. Saistībā ar pirmo naftas krīzi 1973.gadā izrādījās, ka šie kuģi vairs nav rentabli, un galu galā tie tika norakstīti kā vraki. Būvējot jaunus tankkuģus 1980-tajos un 1990-tajos gados, kuģu izmēra pieaugums vairs nav novērojams. Lielo tankkuģu izmēri joprojām svārstās ap 300 000 DWT robežās. Tikai 2002.gadā atkal tika uzbūvēti daži ULCC-supertankkuģi (Ultra Large Crude Carrier — izcili lieli jēlnaftas pārvadātāji) ar kravnesību 400 000 DWT, kuru rīcībā vēl ir pietiekamas ostas jaudas.

| 2.7 | Attiecībā uz sausajām masas kravām attīstība kopš 1960-to gadu beigām norisinājusies līdzīgi. Kuģu izmēri šajā kuģu kategorijā vainagojās ar 365 000 DWT lielo “Berge Stahl”, kas ar savu 23 m (76 pēdu) iegrimi jau 18 gadus transportē dzelzs rūdu no Brazīlijas uz Roterdamu un nav izmantojams neviena citā maršrutā. Lielākā daļa jauno masas kravas kuģu izmēru vispār kopš 1980-tajiem gadiem atrodas 150 000 un 175 000 DWT robežās. Tas liecina, ka lejamo un beramo masas kravu kuģu transports ir attīstījies par nobriedušu tirgu, kuram Eiropas jūras ostas, kurās šie kuģi ieiet, jau ir pielāgojušās, tā ka tās var uzņemt pat vislielāko masas kravu kuģi pasaulē. Ņemot vērā kuģa kravnesību un izmēru, liels pieaugums vairs nav gaidāms. Eiropas pieejamība arī šīm kategorijām jau ir nodrošināta arī nākotnē. |
| --- | --- |

2.7

Attiecībā uz sausajām masas kravām attīstība kopš 1960-to gadu beigām norisinājusies līdzīgi. Kuģu izmēri šajā kuģu kategorijā vainagojās ar 365 000 DWT lielo “Berge Stahl”, kas ar savu 23 m (76 pēdu) iegrimi jau 18 gadus transportē dzelzs rūdu no Brazīlijas uz Roterdamu un nav izmantojams neviena citā maršrutā. Lielākā daļa jauno masas kravas kuģu izmēru vispār kopš 1980-tajiem gadiem atrodas 150 000 un 175 000 DWT robežās. Tas liecina, ka lejamo un beramo masas kravu kuģu transports ir attīstījies par nobriedušu tirgu, kuram Eiropas jūras ostas, kurās šie kuģi ieiet, jau ir pielāgojušās, tā ka tās var uzņemt pat vislielāko masas kravu kuģi pasaulē. Ņemot vērā kuģa kravnesību un izmēru, liels pieaugums vairs nav gaidāms. Eiropas pieejamība arī šīm kategorijām jau ir nodrošināta arī nākotnē.

| 2.8 | Attiecībā uz gabalkravām tiek izmantoti ģenerālkravu un daudzfunkcionālie kuģi. Līdz ar konteineru parādīšanos gabalkravu tirgus ievērojami samazinājās, un pašlaik tas aprobežojas ar tādām tirgus nišām kā kuģu satiksme uz Āfriku un sasaldēto kravu pārvadājumiem īpašajā augļu tirdzniecībā. Šo kuģu kravnesība ir apmēram 40 000 DWT, kuģu izmērs vairs nepieaug. |
| --- | --- |

2.8

Attiecībā uz gabalkravām tiek izmantoti ģenerālkravu un daudzfunkcionālie kuģi. Līdz ar konteineru parādīšanos gabalkravu tirgus ievērojami samazinājās, un pašlaik tas aprobežojas ar tādām tirgus nišām kā kuģu satiksme uz Āfriku un sasaldēto kravu pārvadājumiem īpašajā augļu tirdzniecībā. Šo kuģu kravnesība ir apmēram 40 000 DWT, kuģu izmērs vairs nepieaug.

| 2.9 | Turpretī konteineru kuģniecība pašlaik piedzīvo vēl nepieredzētu pieaugumu gan apjoma, gan kuģu izmēra ziņā. 1966.gadā kuģis “Fairland” bija pirmais, kas starpkontinentāli transportēja konteinerus no ASV uz Eiropu. Rēderejai “Sea-Land” piederošajam kuģim “Fairland” ietilpība bija 266 35 pēdu konteineri. Šodien lielākais konteineru kuģis pasaulē ir “CSCL Europe” ar 8 500 TEU (Twenty-foot Equivalent Unit — 20 pēdu standartkonteiners), tiek būvēti kuģi ar kravnesību 9 200 TEU. Kuģis “CSCL Europe” ir 334 m garš, 42,8 m plats, ar maksimālo iegrimi 14,5 m.
  Zemāk esošajā grafikā parādīts jaunuzbūvēto kuģu maksimālais izmērs atsevišķos gados. Īpaši iespaidīgs ir straujais pieaugums no 1995.gada. Pašlaik pasūtījumus pilda 156 kuģi ar ietilpību virs 7 000 TEU. |
| --- | --- |

2.9

Turpretī konteineru kuģniecība pašlaik piedzīvo vēl nepieredzētu pieaugumu gan apjoma, gan kuģu izmēra ziņā. 1966.gadā kuģis “Fairland” bija pirmais, kas starpkontinentāli transportēja konteinerus no ASV uz Eiropu. Rēderejai “Sea-Land” piederošajam kuģim “Fairland” ietilpība bija 266 35 pēdu konteineri. Šodien lielākais konteineru kuģis pasaulē ir “CSCL Europe” ar 8 500 TEU (Twenty-foot Equivalent Unit — 20 pēdu standartkonteiners), tiek būvēti kuģi ar kravnesību 9 200 TEU. Kuģis “CSCL Europe” ir 334 m garš, 42,8 m plats, ar maksimālo iegrimi 14,5 m.

Zemāk esošajā grafikā parādīts jaunuzbūvēto kuģu maksimālais izmērs atsevišķos gados. Īpaši iespaidīgs ir straujais pieaugums no 1995.gada. Pašlaik pasūtījumus pilda 156 kuģi ar ietilpību virs 7 000 TEU.

Image

| 2.10 | Tiek prognozēts, ka tuvākajā laikā kuģu būvētavās tiks saņemti pasūtījumi kuģu ar ietilpību 10 000 līdz 12 000 TEU būvei, kuros gan jāiebūvē vēl viens motors. Arī maksimālā ietilpības robeža jau ir aprēķināta (3). Ņemot vēra klinšu slieksni Malakas jūras ceļā, kas ir būtisks maršruta posms tirdzniecībā ar Āziju, divmotoru kuģiem tā ir 18 000 TEU, kas ievērojami sadārdzina transporta izmaksas uz vienu konteineru. Starpkontinentālā transporta konteinerkuģu izmēru palielināšanās līdz tehnisko un ģeogrāfisko iespēju robežām kopumā nav automātisks process, kā tas pēdējos gadu desmitus ir redzams arī pie sauskravu un lejamkravu starpkontinentālā transporta kuģiem. |
| --- | --- |

2.10

Tiek prognozēts, ka tuvākajā laikā kuģu būvētavās tiks saņemti pasūtījumi kuģu ar ietilpību 10 000 līdz 12 000 TEU būvei, kuros gan jāiebūvē vēl viens motors. Arī maksimālā ietilpības robeža jau ir aprēķināta (3). Ņemot vēra klinšu slieksni Malakas jūras ceļā, kas ir būtisks maršruta posms tirdzniecībā ar Āziju, divmotoru kuģiem tā ir 18 000 TEU, kas ievērojami sadārdzina transporta izmaksas uz vienu konteineru. Starpkontinentālā transporta konteinerkuģu izmēru palielināšanās līdz tehnisko un ģeogrāfisko iespēju robežām kopumā nav automātisks process, kā tas pēdējos gadu desmitus ir redzams arī pie sauskravu un lejamkravu starpkontinentālā transporta kuģiem.

| 2.11 | Pagājušajos gados ir īpaši pieauguši starpkontinentālo konteineru pārvadājumi, kuru izejas vai gala osta atrodas Eiropā. Pieaugošā globalizācija un ar to saistītā Ķīnas kā ražotājvalsts izaugsme ir novedusi pie tā, ka, piem., Eiropas ziemeļrietumu konteineru ostas, kas lieluma ziņā pielīdzināmas Hamburgai un Havrai, pēdējos gados piedzīvojušas strukturālu izaugsmi par apmēram 10 % gadā. Arī Vidusjūras ostas piedzīvojušas sprādzienveida izaugsmi. |
| --- | --- |

2.11

Pagājušajos gados ir īpaši pieauguši starpkontinentālo konteineru pārvadājumi, kuru izejas vai gala osta atrodas Eiropā. Pieaugošā globalizācija un ar to saistītā Ķīnas kā ražotājvalsts izaugsme ir novedusi pie tā, ka, piem., Eiropas ziemeļrietumu konteineru ostas, kas lieluma ziņā pielīdzināmas Hamburgai un Havrai, pēdējos gados piedzīvojušas strukturālu izaugsmi par apmēram 10 % gadā. Arī Vidusjūras ostas piedzīvojušas sprādzienveida izaugsmi.

| 2.12 | Lielie konteinerkuģi, piemēram, no Tālajiem Austrumiem, ienāk tikai atsevišķās Eiropas ostās. Iemesls pirmām kārtām ir tas, ka šie kuģi daudzām ostām ir par lielu; otrkārt, šie kuģi ir tik dārgi, ka negrib zaudēt ostās pārāk daudz laika. Eiropā lielākie kuģi parasti ienāk divās vai trīs Vidusjūras ostās un apmēram četrās Eiropas ziemeļrietumu ostās. No šīm lielajām konteineru ostām konteineri tiek pārvadāti tālāk pa Eiropu — gan pa jūras ceļu ar labi izveidota piegādes tīkla palīdzību, gan pa sauszemi, turklāt aizvien vairāk tiek izmantots dzelzceļš un iekšējie ūdensceļi. |
| --- | --- |

2.12

Lielie konteinerkuģi, piemēram, no Tālajiem Austrumiem, ienāk tikai atsevišķās Eiropas ostās. Iemesls pirmām kārtām ir tas, ka šie kuģi daudzām ostām ir par lielu; otrkārt, šie kuģi ir tik dārgi, ka negrib zaudēt ostās pārāk daudz laika. Eiropā lielākie kuģi parasti ienāk divās vai trīs Vidusjūras ostās un apmēram četrās Eiropas ziemeļrietumu ostās. No šīm lielajām konteineru ostām konteineri tiek pārvadāti tālāk pa Eiropu — gan pa jūras ceļu ar labi izveidota piegādes tīkla palīdzību, gan pa sauszemi, turklāt aizvien vairāk tiek izmantots dzelzceļš un iekšējie ūdensceļi.

| 2.13 | Vismaz lielākajās un svarīgākajās Eiropas konteineru ostās (4) aizvien biežāk, attīstoties šai pieaugošajai konteineru plūsmai ostu terminālos un tālākajā tranzītā, rodas sastrēgumi. Papildus uzlabojošiem pasākumiem attiecīgajos terminālos, kuros ietilpst arī to izbūve, arī pašās ostās ir nepieciešams nodrošināt efektīvu preču piegādes un aizvešanas procesu gan pa jūru, gan sauszemi. |
| --- | --- |

2.13

Vismaz lielākajās un svarīgākajās Eiropas konteineru ostās (4) aizvien biežāk, attīstoties šai pieaugošajai konteineru plūsmai ostu terminālos un tālākajā tranzītā, rodas sastrēgumi. Papildus uzlabojošiem pasākumiem attiecīgajos terminālos, kuros ietilpst arī to izbūve, arī pašās ostās ir nepieciešams nodrošināt efektīvu preču piegādes un aizvešanas procesu gan pa jūru, gan sauszemi.

| 2.14 | Bez tam ostās jāpievērš liela uzmanība arī jaunajām drošības prasībām, lai kravu pārkraušana un transports, neskatoties uz aizvien pieaugošajām kontrolēm, varētu norisināties pēc iespējas netraucētāk. |
| --- | --- |

2.14

Bez tam ostās jāpievērš liela uzmanība arī jaunajām drošības prasībām, lai kravu pārkraušana un transports, neskatoties uz aizvien pieaugošajām kontrolēm, varētu norisināties pēc iespējas netraucētāk.

| 2.15 | Ņemot vērā 2.9. un 2.10.punktā minēto kuģu izmēru pieaugumu, kuģniecības nozare nevar vienkārši attīstīt tāljūru konteineru plūsmas caur citām Eiropas ostām. Būtiski iemesli tam ir fiziski faktori kā, piemēram, dažkārt nepietiekams dziļums un/vai nepietiekams aprīkojums un/vai pārāk ilgs braukšanas laiks, un/vai nepietiekams kravu apjoms (5), lai ienākšana papildu ostā būtu rentabla. Tomēr šim apgalvojumam ir arī izņēmumi, jo ekonomikas dinamika stimulē arī mazākas ostas vairāk attīstīt to aktivitātes. |
| --- | --- |

2.15

Ņemot vērā 2.9. un 2.10.punktā minēto kuģu izmēru pieaugumu, kuģniecības nozare nevar vienkārši attīstīt tāljūru konteineru plūsmas caur citām Eiropas ostām. Būtiski iemesli tam ir fiziski faktori kā, piemēram, dažkārt nepietiekams dziļums un/vai nepietiekams aprīkojums un/vai pārāk ilgs braukšanas laiks, un/vai nepietiekams kravu apjoms (5), lai ienākšana papildu ostā būtu rentabla. Tomēr šim apgalvojumam ir arī izņēmumi, jo ekonomikas dinamika stimulē arī mazākas ostas vairāk attīstīt to aktivitātes.

3.   Transports gar piekrasti un uz iekšzemi

| 3.1 | Lielākā daļa Eiropas ostās pārkrauto konteineru no tām jātransportē tālāk. Daļa konteineru pa jūras ceļu tiek nogādāti citās ostās ar piegādes dienestu starpniecību, izmantojot mazus jūras kuģus. Lielākā to daļa tiek transportēti uz Eiropas iekšzemi pa autoceļiem, iekšējiem ūdensceļiem vai dzelzceļu. Tādēļ transporta uz iekšzemi jauda nedrīkst atpalikt no konteineru pārvadājumu izaugsmes, turklāt atbilstoši ES politikai priekšroka dodama pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem, dzelzceļa un īso maršrutu kuģu transportam/ar piegādes dienestiem, neietekmējot satiksmi pa autoceļiem. |
| --- | --- |

3.1

Lielākā daļa Eiropas ostās pārkrauto konteineru no tām jātransportē tālāk. Daļa konteineru pa jūras ceļu tiek nogādāti citās ostās ar piegādes dienestu starpniecību, izmantojot mazus jūras kuģus. Lielākā to daļa tiek transportēti uz Eiropas iekšzemi pa autoceļiem, iekšējiem ūdensceļiem vai dzelzceļu. Tādēļ transporta uz iekšzemi jauda nedrīkst atpalikt no konteineru pārvadājumu izaugsmes, turklāt atbilstoši ES politikai priekšroka dodama pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem, dzelzceļa un īso maršrutu kuģu transportam/ar piegādes dienestiem, neietekmējot satiksmi pa autoceļiem.

| 3.2 | Līdz ar to ES intensīvi atbalsta īso maršrutu kuģniecību Eiropas iekšienē. Vēl jāpiemin jauno Eiropas transporta tīklu ietvaros paredzētā ātro jūras ceļu programma, kura gan vēl jāizstrādā detalizēti. Jaunajos priekšlikumos (no 2004.gada 16.jūlija) paredzēts, ka TEN-T tiks rezervēti līdzekļi līdz 20,35 miljardu eiru apmērā un “Marco Polo-II” ietvers arī jūras transporta ātrgaitas ceļus un izvairīšanās no satiksmes pasākumus, kam rezervēti līdzekļi līdz 740 milj. eiru apmērā. |
| --- | --- |

3.2

Līdz ar to ES intensīvi atbalsta īso maršrutu kuģniecību Eiropas iekšienē. Vēl jāpiemin jauno Eiropas transporta tīklu ietvaros paredzētā ātro jūras ceļu programma, kura gan vēl jāizstrādā detalizēti. Jaunajos priekšlikumos (no 2004.gada 16.jūlija) paredzēts, ka TEN-T tiks rezervēti līdzekļi līdz 20,35 miljardu eiru apmērā un “Marco Polo-II” ietvers arī jūras transporta ātrgaitas ceļus un izvairīšanās no satiksmes pasākumus, kam rezervēti līdzekļi līdz 740 milj. eiru apmērā.

| 3.3 | Eiropas Komisija ir izstrādājusi jūras transporta ātrgaitas ceļu koncepciju, lai papildinātu atbalstu, kas tiek piešķirts citiem pasākumiem TEN ietvaros. Šāds “jūras ātrgaitas ceļš” piedāvā jaudīgu un līdzvērtīgu alternatīvu Eiropas iekšējam autoceļu transportam bez pārmērīgas birokrātijas un ar efektīviem kombinētajiem sakariem. Programmas mērķis ir samazināt satiksmes sastrēgumus Eiropas tranzīta maršrutos un uzlabot piekļuvi nomaļos reģionos esošajiem apgabaliem un valstīm, kā arī salu reģioniem. |
| --- | --- |

3.3

Eiropas Komisija ir izstrādājusi jūras transporta ātrgaitas ceļu koncepciju, lai papildinātu atbalstu, kas tiek piešķirts citiem pasākumiem TEN ietvaros. Šāds “jūras ātrgaitas ceļš” piedāvā jaudīgu un līdzvērtīgu alternatīvu Eiropas iekšējam autoceļu transportam bez pārmērīgas birokrātijas un ar efektīviem kombinētajiem sakariem. Programmas mērķis ir samazināt satiksmes sastrēgumus Eiropas tranzīta maršrutos un uzlabot piekļuvi nomaļos reģionos esošajiem apgabaliem un valstīm, kā arī salu reģioniem.

| 3.4 | Lai veicinātu īso maršrutu jūras kuģniecību, pašās ostas un, ostām sadarbojoties, tiek veikti uzlabojumi. Panākumu atslēga ir dienestu intensīvā darbības frekvence, kas ietver lielu kravu apjomu. Tirgus potenciāls un tā komerciālā izmantošana arī ir nozīmīgi, lai nodrošinātu īso maršrutu jūras pārvadājumu dzīvotspēju. |
| --- | --- |

3.4

Lai veicinātu īso maršrutu jūras kuģniecību, pašās ostas un, ostām sadarbojoties, tiek veikti uzlabojumi. Panākumu atslēga ir dienestu intensīvā darbības frekvence, kas ietver lielu kravu apjomu. Tirgus potenciāls un tā komerciālā izmantošana arī ir nozīmīgi, lai nodrošinātu īso maršrutu jūras pārvadājumu dzīvotspēju.

| 3.5 | Eiropas Savienībā jāpievērš liela uzmanība arī iekšzemes transportam. Šajā ziņā noteiktu citu sabiedrisko vispārīgo nosacījumu, tādu kā ilgtspēja, ietvaros jau tiek pielietota ES transporta politika ar tās centieniem pēc efektivitātes un ietekmes uz brīvo tirgus veidošanu, kurā ietverta arī attiecīgā infrastruktūra. |
| --- | --- |

3.5

Eiropas Savienībā jāpievērš liela uzmanība arī iekšzemes transportam. Šajā ziņā noteiktu citu sabiedrisko vispārīgo nosacījumu, tādu kā ilgtspēja, ietvaros jau tiek pielietota ES transporta politika ar tās centieniem pēc efektivitātes un ietekmes uz brīvo tirgus veidošanu, kurā ietverta arī attiecīgā infrastruktūra.

| 3.6 | Atbilstošais noteikumu kopums attiecība uz autoceļu transportu un iekšzemes kuģniecību jau ir pabeigts un tiek pielietots, kamēr attiecībā uz dzelzceļa transportu visā Eiropā šis process tikai pamazām tiek uzsākts. Arī augstāk minēto konteinerpārvadājumu nozares izmaiņu aspektā šī procesa paātrināšana būtu vairāk nekā vēlama. |
| --- | --- |

3.6

Atbilstošais noteikumu kopums attiecība uz autoceļu transportu un iekšzemes kuģniecību jau ir pabeigts un tiek pielietots, kamēr attiecībā uz dzelzceļa transportu visā Eiropā šis process tikai pamazām tiek uzsākts. Arī augstāk minēto konteinerpārvadājumu nozares izmaiņu aspektā šī procesa paātrināšana būtu vairāk nekā vēlama.

4.   Ostu kategorijas

| 4.1 | ES (6) lēmumu pieņemšanas procesa ietvaros izšķir tikai trīs ostu kategorijas, un tās ir:






  a: | Starptautiskas nozīmes jūras ostas ar gada kopējo transporta apgrozījumu vismaz 1,5 milj. tonnu kravas vai vismaz 200 000 pasažieru; |
| --- | --- | --- |

4.1

ES (6) lēmumu pieņemšanas procesa ietvaros izšķir tikai trīs ostu kategorijas, un tās ir:

a:

Starptautiskas nozīmes jūras ostas ar gada kopējo transporta apgrozījumu vismaz 1,5 milj. tonnu kravas vai vismaz 200 000 pasažieru;

| b: | Jūras ostas ar gada kopējo transporta apgrozījumu vismaz 0,5 milj tonnu kravas vai no 100 000 līdz 199 000 pasažieru, kas aprīkotas ar īso maršrutu kuģošanai nepieciešamajām pārkraušanas iekārtām; |
| --- | --- |

b:

Jūras ostas ar gada kopējo transporta apgrozījumu vismaz 0,5 milj tonnu kravas vai no 100 000 līdz 199 000 pasažieru, kas aprīkotas ar īso maršrutu kuģošanai nepieciešamajām pārkraušanas iekārtām;

| c: | Reģionālās piesaistes ostas, kas neatbilst A un B kategoriju kritērijiem, bet atrodas uz salām, nomaļos apgabalos vai nomaļo apgabalu reģionos. |
| --- | --- |

c:

Reģionālās piesaistes ostas, kas neatbilst A un B kategoriju kritērijiem, bet atrodas uz salām, nomaļos apgabalos vai nomaļo apgabalu reģionos.

| 4.2 | Šis iedalījums līdz šim nav izraisījis saturiski atšķirīgu pieeju. Jaunajā TEN transporta projektu prioritāšu sarakstā ostas nav minētas, arī ne zem prioritātes “Jūras ātrgaitas ceļi”. Atskaitot izņēmuma gadījumus, ne no administrācijas, ne ekonomistu puses nav izrādīta nekāda interese vēl vairāk diferencēt ostas īpašu ES-līdzfinansējuma iespēju kontekstā apjomīgo investīciju ietvaros, kuras jāizdara dziļjūras konteineru ostai, lai galvenokārt nodrošinātu kravu pārkraušanu, kas pašai ostai dod samērā mazu pievienoto vērtību.
  EESK atbalsta nesen (2004.gada 20.jūlijā) Eiropas perifērijas piekrastes reģionu konferencē (PPRK) izvirzīto prasību apvienot vienā veselumā jēdzienus “Jūras ātrgaitas ceļi” un “pieejamība”, iekļaujot šajā koncepcijā arī mazās un vidējās ostas. |
| --- | --- |

4.2

Šis iedalījums līdz šim nav izraisījis saturiski atšķirīgu pieeju. Jaunajā TEN transporta projektu prioritāšu sarakstā ostas nav minētas, arī ne zem prioritātes “Jūras ātrgaitas ceļi”. Atskaitot izņēmuma gadījumus, ne no administrācijas, ne ekonomistu puses nav izrādīta nekāda interese vēl vairāk diferencēt ostas īpašu ES-līdzfinansējuma iespēju kontekstā apjomīgo investīciju ietvaros, kuras jāizdara dziļjūras konteineru ostai, lai galvenokārt nodrošinātu kravu pārkraušanu, kas pašai ostai dod samērā mazu pievienoto vērtību.

EESK atbalsta nesen (2004.gada 20.jūlijā) Eiropas perifērijas piekrastes reģionu konferencē (PPRK) izvirzīto prasību apvienot vienā veselumā jēdzienus “Jūras ātrgaitas ceļi” un “pieejamība”, iekļaujot šajā koncepcijā arī mazās un vidējās ostas.

| 4.3 | Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, EESK lūdz Komisiju steidzami izpētīt transporta sastrēgumu problēmu ES ostās, īpaši konteineru ostās, un meklēt tās risinājuma iespējas. |
| --- | --- |

4.3

Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, EESK lūdz Komisiju steidzami izpētīt transporta sastrēgumu problēmu ES ostās, īpaši konteineru ostās, un meklēt tās risinājuma iespējas.

| 4.4 | Tomēr lielākās Eiropas konteineru ostas (7), kas relatīvi vienmērīgi izvietotas Vidusjūras un Eiropas ziemeļrietumu daļā un kuras ir lielas vai vidēji lielas ostas, kas parasti nav tikai konteineru, bet arī nozīmīgas masu un gabalkravu pārkraušanas ostas, saistībā ar nemitīgo izaugsmi ir saskārušās ar dažām specifiskām problēmām:






  — | Cik ātri, ņemot vērā šībrīža tiesiskos priekšrakstus trokšņa, vides aizsardzības un ārējās drošības jomā gan uz zemes, gan jūrā, iespējams nodrošināt papildu pārkraušanas jaudas? |
| --- | --- | --- |

4.4

Tomēr lielākās Eiropas konteineru ostas (7), kas relatīvi vienmērīgi izvietotas Vidusjūras un Eiropas ziemeļrietumu daļā un kuras ir lielas vai vidēji lielas ostas, kas parasti nav tikai konteineru, bet arī nozīmīgas masu un gabalkravu pārkraušanas ostas, saistībā ar nemitīgo izaugsmi ir saskārušās ar dažām specifiskām problēmām:

—

Cik ātri, ņemot vērā šībrīža tiesiskos priekšrakstus trokšņa, vides aizsardzības un ārējās drošības jomā gan uz zemes, gan jūrā, iespējams nodrošināt papildu pārkraušanas jaudas?

| — | Kā ostas, lai nodrošinātu piekļūšanas iespēju no jūras, varētu pielāgot piestātņu dziļumu un pārkraušanas iekārtu izmērus sagaidāmajai kuģu ar ietilpību virs 8 000 TEU plūsmai? |
| --- | --- |

—

Kā ostas, lai nodrošinātu piekļūšanas iespēju no jūras, varētu pielāgot piestātņu dziļumu un pārkraušanas iekārtu izmērus sagaidāmajai kuģu ar ietilpību virs 8 000 TEU plūsmai?

| — | Kā nodrošināt, lai saiknes starp ostu un iekšzemi Eiropā būtu pietiekami jaudīgas, lai tiktu galā ar pieaugošo konteineru plūsmu? |
| --- | --- |

—

Kā nodrošināt, lai saiknes starp ostu un iekšzemi Eiropā būtu pietiekami jaudīgas, lai tiktu galā ar pieaugošo konteineru plūsmu?

| — | Kā, neskatoties uz pieaugošo kontroļu skaitu, ostās varētu tik netraucēti, cik vien iespējams, organizēt loģistiskos procesus? |
| --- | --- |

—

Kā, neskatoties uz pieaugošo kontroļu skaitu, ostās varētu tik netraucēti, cik vien iespējams, organizēt loģistiskos procesus?

| 4.5 | Viens no Lisabonas mērķiem nosaka: lai saglabātu konkurētspēju pasaules mērogā, ES interesēs ir, lai ostas tiešām pienācīgā veidā pieņemtu jaunos izaicinājumus un atrastu piemērotus risinājumus. Ciktāl Eiropas Savienība var ietekmēt šo procesu, tai tas jādara. |
| --- | --- |

4.5

Viens no Lisabonas mērķiem nosaka: lai saglabātu konkurētspēju pasaules mērogā, ES interesēs ir, lai ostas tiešām pienācīgā veidā pieņemtu jaunos izaicinājumus un atrastu piemērotus risinājumus. Ciktāl Eiropas Savienība var ietekmēt šo procesu, tai tas jādara.

| 4.6 | Ostas un īpaši šeit apspriežamās ostu kategorijas ir arī ES ieejas vārti, kas no drošības aspekta nav mazsvarīgs faktors. Šajā saistībā EESK atsaucas uz saviem agrākajiem atzinumiem, kuros tā aicina Eiropas Komisiju izstrādāt novērtējumu par to pasākumu finansiālajām sekām, kas paredzēti riska novēršanai ostās, un izstrādāt ES noteikumus to finansēšanai. |
| --- | --- |

4.6

Ostas un īpaši šeit apspriežamās ostu kategorijas ir arī ES ieejas vārti, kas no drošības aspekta nav mazsvarīgs faktors. Šajā saistībā EESK atsaucas uz saviem agrākajiem atzinumiem, kuros tā aicina Eiropas Komisiju izstrādāt novērtējumu par to pasākumu finansiālajām sekām, kas paredzēti riska novēršanai ostās, un izstrādāt ES noteikumus to finansēšanai.

| 4.7 | Īpašā uzmanība, kas veltīta lielajām konteineru ostām, nav pretrunā ar īso maršrutu un jūras ātrgaitas ceļu veicināšanu. Lielās konteineru ostas bieži vienlaicīgi ir arī īso maršrutu kuģniecības lielās ostas. Turklāt šīm ostām ir vajadzīgais lielums, infrastruktūra un transporta satiksme ar iekšzemi, lai nodrošinātu pietiekamu kravu apgrozījumu un tādā veidā ar jūras ātrgaitas ceļiem veicinātu citu īso maršrutu kuģniecības ostu izaugsmi. |
| --- | --- |

4.7

Īpašā uzmanība, kas veltīta lielajām konteineru ostām, nav pretrunā ar īso maršrutu un jūras ātrgaitas ceļu veicināšanu. Lielās konteineru ostas bieži vienlaicīgi ir arī īso maršrutu kuģniecības lielās ostas. Turklāt šīm ostām ir vajadzīgais lielums, infrastruktūra un transporta satiksme ar iekšzemi, lai nodrošinātu pietiekamu kravu apgrozījumu un tādā veidā ar jūras ātrgaitas ceļiem veicinātu citu īso maršrutu kuģniecības ostu izaugsmi.

5.   Ko Eiropas Savienība jau var konkrēti izdarīt?

| 5.1 | Nevajadzētu pieļaut situāciju, kurā apjomīgās investīcijas, kuras lielajām konteineru ostām jāizdara jau tagad vai tuvākajā nākotnē, lai tiktu galā ar 4.3.punktā minētajiem izaicinājumiem, konkurences izkropļošanas, nepietiekamas infrastruktūras vai neefektīvas transporta politikas dēļ nepanāktu savu efektu vai nepanāktu optimālu efektu. Saistībā ar ciešo saikni starp konteineru ostām un īso maršrutu jūras transportu ar piegādes dienestu starpniecību, kā arī, pateicoties jūras ātrgaitas ceļu izmantošanai un transportam uz iekšzemi, šādiem pasākumiem ir tālejošas sekas, un tie veicina kopējo transporta tirgu. |
| --- | --- |

5.1

Nevajadzētu pieļaut situāciju, kurā apjomīgās investīcijas, kuras lielajām konteineru ostām jāizdara jau tagad vai tuvākajā nākotnē, lai tiktu galā ar 4.3.punktā minētajiem izaicinājumiem, konkurences izkropļošanas, nepietiekamas infrastruktūras vai neefektīvas transporta politikas dēļ nepanāktu savu efektu vai nepanāktu optimālu efektu. Saistībā ar ciešo saikni starp konteineru ostām un īso maršrutu jūras transportu ar piegādes dienestu starpniecību, kā arī, pateicoties jūras ātrgaitas ceļu izmantošanai un transportam uz iekšzemi, šādiem pasākumiem ir tālejošas sekas, un tie veicina kopējo transporta tirgu.

| 5.2 | Tādēļ ES pirmām kārtām būtu jārūpējas, lai tiktu pilnība nodrošināts spēcīgākas konkreneces pamata priekšnoteikums, t.i, vienlīdzīgi nosacījumi, saukts arī par “level playing field”. Starp ostām, precīzāk izsakoties, starp vienas jūras ostas tirgus dalībniekiem vai arī starp šīm jūras ostām jābūt iespējamai neizkropļotai konkurencei. |
| --- | --- |

5.2

Tādēļ ES pirmām kārtām būtu jārūpējas, lai tiktu pilnība nodrošināts spēcīgākas konkreneces pamata priekšnoteikums, t.i, vienlīdzīgi nosacījumi, saukts arī par “level playing field”. Starp ostām, precīzāk izsakoties, starp vienas jūras ostas tirgus dalībniekiem vai arī starp šīm jūras ostām jābūt iespējamai neizkropļotai konkurencei.

| 5.3 | Zināma jūras ostu tirgus liberalizācija, ņemot vērā pieredzi, kas iegūta, izmantojot preču pārvadājumus citos, jau liberalizētos transporta sektoros, varētu veicinoši un daudzsološi ietekmēt izmantošanas iespēju optimizāciju. Īsi pirms tās mandāta termiņa beigām Eiropas Komisija pēc komisijas locekles de Palacio, kas atbild par transportu, priekšlikuma ir iesniegusi Padomei ierosinājumu par jaunu ostu direktīvu, kas attiecas uz ostas dienestu pieeju tirgum. Tas savukārt dod Komitejai iespēju detalizēti izteikt par to savu viedokli atsevišķā atzinumā (8), tādēļ šajā atzinumā tā nav iedziļinājusies šajā aspektā. |
| --- | --- |

5.3

Zināma jūras ostu tirgus liberalizācija, ņemot vērā pieredzi, kas iegūta, izmantojot preču pārvadājumus citos, jau liberalizētos transporta sektoros, varētu veicinoši un daudzsološi ietekmēt izmantošanas iespēju optimizāciju. Īsi pirms tās mandāta termiņa beigām Eiropas Komisija pēc komisijas locekles de Palacio, kas atbild par transportu, priekšlikuma ir iesniegusi Padomei ierosinājumu par jaunu ostu direktīvu, kas attiecas uz ostas dienestu pieeju tirgum. Tas savukārt dod Komitejai iespēju detalizēti izteikt par to savu viedokli atsevišķā atzinumā (8), tādēļ šajā atzinumā tā nav iedziļinājusies šajā aspektā.

| 5.4 | Īpaši valsts atbalsta jomā daudz skaidrāk jānosaka, kas ir un kas nav atļauts. Piemēram, līdz kādai pakāpei valsts drīkst finansēt infrastruktūru jūras ostā, kurai taču ir tieša saistība ar pieaugošajiem kuģu izmēriem? Valsts iestādēm un ostu pārvaldēm jāzina, ar ko tās var rēķināties. Ir jāizstrādā viennozīmīgas prasības valsts atbalsta jomā. EESK ņem vērā, ka Komisija nolēmusi noteikt valsts atbalsta vadlīnijas ostām, un aicina Komisiju to darīt nekavējoties un neatkarīgi no ierosinātās jaunās ostu direktīvas pieņemšanas. |
| --- | --- |

5.4

Īpaši valsts atbalsta jomā daudz skaidrāk jānosaka, kas ir un kas nav atļauts. Piemēram, līdz kādai pakāpei valsts drīkst finansēt infrastruktūru jūras ostā, kurai taču ir tieša saistība ar pieaugošajiem kuģu izmēriem? Valsts iestādēm un ostu pārvaldēm jāzina, ar ko tās var rēķināties. Ir jāizstrādā viennozīmīgas prasības valsts atbalsta jomā. EESK ņem vērā, ka Komisija nolēmusi noteikt valsts atbalsta vadlīnijas ostām, un aicina Komisiju to darīt nekavējoties un neatkarīgi no ierosinātās jaunās ostu direktīvas pieņemšanas.

| 5.5 | Atbilstošo tiesisko priekšrakstu ieviešana un piemērošana ir uzmanīgi jānovēro. Ieviešot ES tiesiskos priekšrakstus nacionālajās tiesībās, bieži rodas zināma to interpretācijas telpa. Eiropas Savienībai būtu jāpievērš daudz lielāka uzmanība vienveidīgai ES tiesisko priekšrakstu ieviešanai. Tas pats attiecas arī uz esošo ES tiesisko priekšrakstu un regulu piemērošanu — tās netiek piemērotas pilnībā un arī ne konsekventi. Īpaši vides un dabas aizsardzības, kā arī drošības jomas priekšrakstu interpretācija ES dalībvalstīs jūtami atšķiras. Tādēļ konkurence starp ostām šo ietvara noteikumu dēļ nav vēlama. |
| --- | --- |

5.5

Atbilstošo tiesisko priekšrakstu ieviešana un piemērošana ir uzmanīgi jānovēro. Ieviešot ES tiesiskos priekšrakstus nacionālajās tiesībās, bieži rodas zināma to interpretācijas telpa. Eiropas Savienībai būtu jāpievērš daudz lielāka uzmanība vienveidīgai ES tiesisko priekšrakstu ieviešanai. Tas pats attiecas arī uz esošo ES tiesisko priekšrakstu un regulu piemērošanu — tās netiek piemērotas pilnībā un arī ne konsekventi. Īpaši vides un dabas aizsardzības, kā arī drošības jomas priekšrakstu interpretācija ES dalībvalstīs jūtami atšķiras. Tādēļ konkurence starp ostām šo ietvara noteikumu dēļ nav vēlama.

| 5.6 | Lai varētu labāk pārredzēt jūras ostu finansējumu, nepieciešama tā grāmatvedības caurredzamība, īpaši attiecībā uz naudas plūsmu uz un no varas iestāžu līmeņiem (vietējiem, reģionālajiem un valsts). Arī šajā jomā ES ir jāizstrādā efektīvi instrumenti. Komitejas 2001.gada atzinumā izteiktā pārliecība (9), ka ar “pārredzamības direktīvu”, ņemot vērā tās attiecināmības paplašināšanu uz visām Eiropas transporta tīkla ostām, un līguma par konkurenci un valsts atbalstu un subsīdijām noteikumiem, kā arī Eiropas Kopienu tiesas attiecīgo likumdošanu pietiek, lai labojošas procedūras nepieciešamības gadījumā Komisijas rīcībā būtu iejaukšanās līdzekļi, līdz šim praksē nav apstiprinājusies. |
| --- | --- |

5.6

Lai varētu labāk pārredzēt jūras ostu finansējumu, nepieciešama tā grāmatvedības caurredzamība, īpaši attiecībā uz naudas plūsmu uz un no varas iestāžu līmeņiem (vietējiem, reģionālajiem un valsts). Arī šajā jomā ES ir jāizstrādā efektīvi instrumenti. Komitejas 2001.gada atzinumā izteiktā pārliecība (9), ka ar “pārredzamības direktīvu”, ņemot vērā tās attiecināmības paplašināšanu uz visām Eiropas transporta tīkla ostām, un līguma par konkurenci un valsts atbalstu un subsīdijām noteikumiem, kā arī Eiropas Kopienu tiesas attiecīgo likumdošanu pietiek, lai labojošas procedūras nepieciešamības gadījumā Komisijas rīcībā būtu iejaukšanās līdzekļi, līdz šim praksē nav apstiprinājusies.

6.   Kopsavilkums un secinājumi

| 6.1 | Jūras transporta apjomi Eiropā, uz Eiropu un no tās joprojām katru gadu palielinās. Saistībā ar šīs transporta nozares lielo nozīmi ES Savienībai intensīvi jāseko līdzi transporta plūsmu pieaugumam un savlaicīgi jāierosina vai pašai jāīsteno piemēroti pasākumi, lai tā būtu gatava šai izaugsmei. |
| --- | --- |

6.1

Jūras transporta apjomi Eiropā, uz Eiropu un no tās joprojām katru gadu palielinās. Saistībā ar šīs transporta nozares lielo nozīmi ES Savienībai intensīvi jāseko līdzi transporta plūsmu pieaugumam un savlaicīgi jāierosina vai pašai jāīsteno piemēroti pasākumi, lai tā būtu gatava šai izaugsmei.

| 6.2 | Jūras transportu var iedalīt dažādos veidos un kategorijās, tostarp pēc tā izmantošanas nolūka: atpūtas vai komerciālais transports, pēc transporta attāluma: tāljūras un īso maršrutu kuģniecība, kā arī pēc kravu veida: pasažieru vai preču pārvadājumi. Šī atzinuma subjekts ir komerciālais transports un augstāk minētās kategorijas, kas pirmām kārtām attiecas uz iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

6.2

Jūras transportu var iedalīt dažādos veidos un kategorijās, tostarp pēc tā izmantošanas nolūka: atpūtas vai komerciālais transports, pēc transporta attāluma: tāljūras un īso maršrutu kuģniecība, kā arī pēc kravu veida: pasažieru vai preču pārvadājumi. Šī atzinuma subjekts ir komerciālais transports un augstāk minētās kategorijas, kas pirmām kārtām attiecas uz iekšējo tirgu.

| 6.3 | Pasažieru pārvadājumi ar kuģiem ES iekšienē ar 350 milj. pasažieru gan ir ļoti nozīmīgi, tomēr attiecībā uz kuģu izmēru palielināšanos un attīstību tas nav sektors, kuram būtu nepieciešams veltīt īpašu ES uzmanību saistībā ar infrastruktūru pretstatā izaugsmes attīstībai. Tomēr pasažieru pārvadājumu ar kuģiem un īpaši kruīzu kuģu drošība ir ļoti svarīgs aspekts. |
| --- | --- |

6.3

Pasažieru pārvadājumi ar kuģiem ES iekšienē ar 350 milj. pasažieru gan ir ļoti nozīmīgi, tomēr attiecībā uz kuģu izmēru palielināšanos un attīstību tas nav sektors, kuram būtu nepieciešams veltīt īpašu ES uzmanību saistībā ar infrastruktūru pretstatā izaugsmes attīstībai. Tomēr pasažieru pārvadājumu ar kuģiem un īpaši kruīzu kuģu drošība ir ļoti svarīgs aspekts.

| 6.4 | Arī lejamo un sauso masu kravu pārvadājumi ar kuģiem piedzīvoja lielo izaugsmi 1960-tajos un 1970-tajos gados; toreiz tika veikti piemēroti pasākumi, lai pielāgotu ostas aizvien lielākiem kuģiem. Tagad šis transporta veids izveidojies par nobriedušu tirgu. Parastās gabalkravas viennozīmīgi piedzīvo lejupslīdi. Ro-ro kuģniecība daļēji ir apvienojusies ar prāmju satiksmi un veido svarīgu, tomēr arī nobriedušu tirgu. |
| --- | --- |

6.4

Arī lejamo un sauso masu kravu pārvadājumi ar kuģiem piedzīvoja lielo izaugsmi 1960-tajos un 1970-tajos gados; toreiz tika veikti piemēroti pasākumi, lai pielāgotu ostas aizvien lielākiem kuģiem. Tagad šis transporta veids izveidojies par nobriedušu tirgu. Parastās gabalkravas viennozīmīgi piedzīvo lejupslīdi. Ro-ro kuģniecība daļēji ir apvienojusies ar prāmju satiksmi un veido svarīgu, tomēr arī nobriedušu tirgu.

| 6.5 | Turpretī konteineru pārvadājumos ar kuģiem pašlaik notiek neparedzēta strukturāla izaugsme gan attiecībā uz tilpumu, gan kuģu izmēriem. |
| --- | --- |

6.5

Turpretī konteineru pārvadājumos ar kuģiem pašlaik notiek neparedzēta strukturāla izaugsme gan attiecībā uz tilpumu, gan kuģu izmēriem.

| 6.6 | Apstrādājot šo aizvien pieaugošo konteineru plūsmu, ostas terminālos un, pēc tam transportējot preces tālāk, aizvien biežāk rodas sastrēgumi. Papildus pasākumiem terminālos pašās ostās, kuros ietilpst arī to paplašināšana, nepieciešama efektīva preču piegādes un aizgādāšanas procesa norise gan pa sauszemi, gan jūru. |
| --- | --- |

6.6

Apstrādājot šo aizvien pieaugošo konteineru plūsmu, ostas terminālos un, pēc tam transportējot preces tālāk, aizvien biežāk rodas sastrēgumi. Papildus pasākumiem terminālos pašās ostās, kuros ietilpst arī to paplašināšana, nepieciešama efektīva preču piegādes un aizgādāšanas procesa norise gan pa sauszemi, gan jūru.

| 6.7 | Saistībā ar pieaugošo izmēru dēļ kuģniecības nozare nevar vienkārši novirzīt tāljūru konteineru plūsmas uz citām Eiropas ostām, kas gan nenozīmē, ka ekonomikas dinamika nevar veicināt mazāku ostu izaugsmi. |
| --- | --- |

6.7

Saistībā ar pieaugošo izmēru dēļ kuģniecības nozare nevar vienkārši novirzīt tāljūru konteineru plūsmas uz citām Eiropas ostām, kas gan nenozīmē, ka ekonomikas dinamika nevar veicināt mazāku ostu izaugsmi.

| 6.8 | Ņemot vērā iepriekšējo izklāstu, EESK lūdz Komisiju steidzami izpētīt transporta sastrēgumu problēmu ES ostās un īpaši konteineru ostās un noskaidrot, ko šīs problēmas risināšanā vēl varētu darīt papildus tiem pasākumiem, kas jau tiek veikti TEN ietvaros. |
| --- | --- |

6.8

Ņemot vērā iepriekšējo izklāstu, EESK lūdz Komisiju steidzami izpētīt transporta sastrēgumu problēmu ES ostās un īpaši konteineru ostās un noskaidrot, ko šīs problēmas risināšanā vēl varētu darīt papildus tiem pasākumiem, kas jau tiek veikti TEN ietvaros.

| 6.9 | Uz efektivitāti un lietderīgumu vērstais process, kurš jau ir īstenojies autoceļu transporta, iekšzemes kuģniecības un jūras kuģniecības nozarēs, tagad pamazām tiek uzsākts arī dzelzceļa transporta jomā visā Eiropas tīklā. Šī procesa paātrināšana būtu vairāk nekā vēlama. |
| --- | --- |

6.9

Uz efektivitāti un lietderīgumu vērstais process, kurš jau ir īstenojies autoceļu transporta, iekšzemes kuģniecības un jūras kuģniecības nozarēs, tagad pamazām tiek uzsākts arī dzelzceļa transporta jomā visā Eiropas tīklā. Šī procesa paātrināšana būtu vairāk nekā vēlama.

| 6.10 | Lai saglabātu konkurētspēju pasaules mērogā, ES interesēs ir, lai ostas tiešām pienācīgā veidā reaģētu uz jaunajiem izaicinājumiem un atrastu piemērotus risinājumus. Ciktāl Eiropas Savienība var ietekmēt šo procesu, tai tas būtu jādara. Tomēr sākumā šeit nevajadzētu izteikt nekādus priekšlikumus, kas pārsniedz ostām sniegtā ES finansiālā atbalsta pastāvošās iespējas. Arī gadījumā, ja tie ir attaisnojami tieši attiecībā uz konteineru transportu, no mūsdienu skatpunkta tie nav apspriežami, jo ne administratīvajās, ne ekonomikas interesēs nav ieviest vēl tālejošāku diferenciāciju pastāvošajā TEN kategoriju iedalījumā. |
| --- | --- |

6.10

Lai saglabātu konkurētspēju pasaules mērogā, ES interesēs ir, lai ostas tiešām pienācīgā veidā reaģētu uz jaunajiem izaicinājumiem un atrastu piemērotus risinājumus. Ciktāl Eiropas Savienība var ietekmēt šo procesu, tai tas būtu jādara. Tomēr sākumā šeit nevajadzētu izteikt nekādus priekšlikumus, kas pārsniedz ostām sniegtā ES finansiālā atbalsta pastāvošās iespējas. Arī gadījumā, ja tie ir attaisnojami tieši attiecībā uz konteineru transportu, no mūsdienu skatpunkta tie nav apspriežami, jo ne administratīvajās, ne ekonomikas interesēs nav ieviest vēl tālejošāku diferenciāciju pastāvošajā TEN kategoriju iedalījumā.

| 6.11 | Ostas ir arī ES ieejas vārti, kas no drošības aspekta nav mazsvarīgs faktors. Šajā saistībā EESK atsaucas uz saviem agrākajiem atzinumiem, kuros tā aicina Eiropas Komisiju izstrādāt novērtējumu par to pasākumu finansiālajām sekām, kas paredzēti riska novēršanai ostās, un izstrādāt ES noteikumus to finansēšanai. |
| --- | --- |

6.11

Ostas ir arī ES ieejas vārti, kas no drošības aspekta nav mazsvarīgs faktors. Šajā saistībā EESK atsaucas uz saviem agrākajiem atzinumiem, kuros tā aicina Eiropas Komisiju izstrādāt novērtējumu par to pasākumu finansiālajām sekām, kas paredzēti riska novēršanai ostās, un izstrādāt ES noteikumus to finansēšanai.

| 6.12 | Eiropas Savienība arī tagad jau var radīt konkrētus godīgas konkurences priekšnoteikumus, veicināt zināmu jūras ostu tirgus liberalizāciju, viennozīmīgāk un pārskatāmāk veidot valsts atbalsta vadlīnijas, veltīt īpašu uzmanību spēkā esošo tiesisko priekšrakstu ieviešanai un piemērošanai un prasīt zināmu naudas plūsmu caurredzamību. |
| --- | --- |

6.12

Eiropas Savienība arī tagad jau var radīt konkrētus godīgas konkurences priekšnoteikumus, veicināt zināmu jūras ostu tirgus liberalizāciju, viennozīmīgāk un pārskatāmāk veidot valsts atbalsta vadlīnijas, veltīt īpašu uzmanību spēkā esošo tiesisko priekšrakstu ieviešanai un piemērošanai un prasīt zināmu naudas plūsmu caurredzamību.

Briselē, 2004. gada 16. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

prezidente

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Avots: ESPO – Brošūra “Ports creating opportunities – by connecting people, products and business – by connecting Europe”.

1

(2)  DWT = Deadweight tonnage apzīmē kuģa pilno kravnesību svara tonnās. Konteineru kuģu kravnesību mēra TEU (Twenty-Foot Equivalent Unit), jeb maksimāli iekraujamo 20 pēdu konteineru skaitā. Tā ka tukšs konteiners aizņem tikpat daudz vietas kā pilns konteiners, konteineru kuģiem neizmanto DWT mērvienību.

2

(3)  Niko Wijnolst e.a.: Malacca-Max. The Ultimate Container Carrier, TU Delft 1999.

3

(4)  Pielikumā tabulās un kartēs ietverts pārskats par svarīgākajām Eiropas konteineru ostām.

4

(5)  Tie ir iemeslu piemēri, kādēļ lielie konteineru kuģi neienāk Adrijas jūras ziemeļu, Apvienotās Karalistes ziemeļu, Īrijas un Baltijas jūras ostās. Kravas no šiem reģioniem tomēr beidzot nonāk uz šiem kuģiem, pateicoties piegādes dienestiem uz un no ostām, kurās var ienākt šo dienestu kuģi.

5

(6)  TEN-direktīvas (lēmums Nr. 1692/96), ar kuru jūras ostas, iekšzemes ostas un intermodālie termināli tika iekļauti TEN.

6

(7)  Salīdz. arī ar 2.zemsvītas piezīmē minēto pielikumu.

7

(8)  Par 2001.gadā izteikto ierosinājumu, kuru tagad Eiropas Parlaments kā likumdošanas līdzlēmējs noraidīja, Komiteja iesniegusi atzinumu: TEN/075, “Ostas dienestu pieeja tirgum”, ziņojuma sniedzējs: Retureau kungs (OV C 48, datums: 21.02.2002, 122.lpp.).

8

(9)  Avots : skat. 7.zemsvītras piezīmi.

9

---

| 28.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 157/147 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 157/147

---

Eiropas Ekonomikas un Sociālo Lietu Komitejas Atzinums par Priekšlikumu Padomes regulai, papildinot Regulu (EC) No 1260/1999, kas nosaka vispārējos struktūrfondu noteikumus attiecībā uz PEACE programmas pagarināšanu un jaunu saistību asignējumu

(COM (2004) 631 final)

(2005/C 157/26)

2004. gada 9. decembrī saskaņā ar Eiropas Komitejas dibināšanas līguma 262. pantu Padome nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju jautājumā par Priekšlikumu Padomes Regulai, papildinot Regulu (EC) Nr. 1260/1999, kas nosaka vispārējos struktūrfondu noteikumus attiecībā uz PEACE programmas pagarināšanu un jaunu saistību asignējumu.

Ņemot vērā darba steidzamības pakāpi, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja savā 413. plenārajā sesijā, kas notika 2004. gada 15. un 16. decembrī, nolēma iecelt
  Simpson

  kgu par galveno ziņotāju un vienbalsīgi pieņēma sekojošu atzinumu.

1.   Ievads

| 1.1 | Eiropas Savienība no 1995. gada palīdzējusi miera un izlīguma sarunās Ziemeļīrijā un Īrijas pierobežas reģionā ar 2 divām atsevišķām miera programmām — Īpašo Miera un atbalsta Programmu (“PEACE I”) 1995/99 un ES Miera un izlīguma Programmu (“PEACE II”) 2000/04. |
| --- | --- |

1.1

Eiropas Savienība no 1995. gada palīdzējusi miera un izlīguma sarunās Ziemeļīrijā un Īrijas pierobežas reģionā ar 2 divām atsevišķām miera programmām — Īpašo Miera un atbalsta Programmu (“PEACE I”) 1995/99 un ES Miera un izlīguma Programmu (“PEACE II”) 2000/04.

| 1.2 | Šo programmu ietvaros reģionam, kas var pretendēt uz maksājumiem un ietver visu Ziemeļīriju un Īrijas pierobežas reģionu, gadā piešķirti ap 100 miljoniem euro. Abām programmām ir kopējs uzdevums — stiprināt virzību uz mieru un stabilitāti sabiedrībā un veicināt izlīgumu. Abas programmas palīdz ekonomiskajā atjaunotnē un sociālajā integrācijā, un abas tiek realizētas ar vietējo īstenotājstruktūru palīdzību. |
| --- | --- |

1.2

Šo programmu ietvaros reģionam, kas var pretendēt uz maksājumiem un ietver visu Ziemeļīriju un Īrijas pierobežas reģionu, gadā piešķirti ap 100 miljoniem euro. Abām programmām ir kopējs uzdevums — stiprināt virzību uz mieru un stabilitāti sabiedrībā un veicināt izlīgumu. Abas programmas palīdz ekonomiskajā atjaunotnē un sociālajā integrācijā, un abas tiek realizētas ar vietējo īstenotājstruktūru palīdzību.

| 1.3 | Pašreizējais PEACE II programmas apjoms ir 531 miljons EUR uz pieciem gadiem, vai 106 miljoni EUR gadā. Ziemeļīrijas palīdzības programmas apjoms ir apmēram 85 miljoni EUR un Īrijas pierobežas reģiona programmas — apmēram 22 miljoni EUR. Abas dalībvalstis nodrošina 25 % līdzfinansējuma un garantē to, ka tiek izpildītas programmas papildprasības. |
| --- | --- |

1.3

Pašreizējais PEACE II programmas apjoms ir 531 miljons EUR uz pieciem gadiem, vai 106 miljoni EUR gadā. Ziemeļīrijas palīdzības programmas apjoms ir apmēram 85 miljoni EUR un Īrijas pierobežas reģiona programmas — apmēram 22 miljoni EUR. Abas dalībvalstis nodrošina 25 % līdzfinansējuma un garantē to, ka tiek izpildītas programmas papildprasības.

2.   Mērkis Priekšlikumam par Padomes Regulu

| 2.1 | Tiek ieteikts pagarināt PEACE II Programmu par diviem gadiem, jo 1998. gadā iecerētais politiskais progress Ziemeļīrijā nav pilnībā sasniegts, un politiskās institūcijas vēl nav nostabilizējušās. Miera nostiprināšana un izlīgums vēl aizvien ir ārkārtīgi svarīgi. |
| --- | --- |

2.1

Tiek ieteikts pagarināt PEACE II Programmu par diviem gadiem, jo 1998. gadā iecerētais politiskais progress Ziemeļīrijā nav pilnībā sasniegts, un politiskās institūcijas vēl nav nostabilizējušās. Miera nostiprināšana un izlīgums vēl aizvien ir ārkārtīgi svarīgi.

| 2.2 | PEACE I izpildītās programmas novērtējums un PEACE II vidusposma izvērtēšana vienlaicīgi tika veiktas 2003. gadā. PEACE I vēlākajā novērtējumā tika secināts, ka programma veiksmīgi tika ieviesta vispārējās samierināšanās un izlīguma ietvaros, sniedzot skaidrus un novērtējamus ieguldījumus darba vietu radīšanā, apmācībā un uzņēmējdarbības attīstībā. Vidusposma PEACE II izvērtēšana atspoguļoja programmas pastiprināto uzmanību miera un samierināšanās kritērijiem projektu izvēlē, un daudziem no tiem bija starpkopienu dimensija. Abām programmām bija ievērojama nozīme darba vietu radīšanā un uzņēmējdarbības attīstībā. |
| --- | --- |

2.2

PEACE I izpildītās programmas novērtējums un PEACE II vidusposma izvērtēšana vienlaicīgi tika veiktas 2003. gadā. PEACE I vēlākajā novērtējumā tika secināts, ka programma veiksmīgi tika ieviesta vispārējās samierināšanās un izlīguma ietvaros, sniedzot skaidrus un novērtējamus ieguldījumus darba vietu radīšanā, apmācībā un uzņēmējdarbības attīstībā. Vidusposma PEACE II izvērtēšana atspoguļoja programmas pastiprināto uzmanību miera un samierināšanās kritērijiem projektu izvēlē, un daudziem no tiem bija starpkopienu dimensija. Abām programmām bija ievērojama nozīme darba vietu radīšanā un uzņēmējdarbības attīstībā.

| 2.3 | Vidusposma izvērtēšana definēja skaidru vajadzību pēc tālākiem miera nostiprināšanas pasākumiem un ieteica pastiprināti pievērst uzmanību pasākumiem, kas tieši veicina samierināšanos. Pagarinājums līdz 2006. gadam, kā ieteikusi Komisija, veicinātu vidusposma izvērtēšanā izstrādāto ieteikumu ieviešanu, atbalstot esošos Programmas pasākumus, kas visvairāk atbilst pašreizējai nepieciešamībai veicināt izlīgumu. |
| --- | --- |

2.3

Vidusposma izvērtēšana definēja skaidru vajadzību pēc tālākiem miera nostiprināšanas pasākumiem un ieteica pastiprināti pievērst uzmanību pasākumiem, kas tieši veicina samierināšanos. Pagarinājums līdz 2006. gadam, kā ieteikusi Komisija, veicinātu vidusposma izvērtēšanā izstrādāto ieteikumu ieviešanu, atbalstot esošos Programmas pasākumus, kas visvairāk atbilst pašreizējai nepieciešamībai veicināt izlīgumu.

| 2.4 | 2004. gada 18. maijā Apvienotās Karalistes premjerministrs un Īrijas premjerministrs rakstīja Komisijas prezidentam, uzsverot abu ES finansēto PEACE programmu sasniegumus un to ieguldījumu Ziemeļīrijas miera procesā. Viņi lūdza programmas PEACE II pagarinājumu līdz 2006. gada decembrim. |
| --- | --- |

2.4

2004. gada 18. maijā Apvienotās Karalistes premjerministrs un Īrijas premjerministrs rakstīja Komisijas prezidentam, uzsverot abu ES finansēto PEACE programmu sasniegumus un to ieguldījumu Ziemeļīrijas miera procesā. Viņi lūdza programmas PEACE II pagarinājumu līdz 2006. gada decembrim.

| 2.5 | 2004. gada 16. jūnijā Komisijas prezidents atbildēja, ka Komisija ir gatava turpināt šo darbu. 2004. gada 17. un 18. jūnijā pēc Apvienotās Karalistes un Īrijas premjerministru lūguma Eiropadome ņēma vērā pašreizējās grūtības Ziemeļīrijas miera procesā un apstiprināja atbalstu abu valdību ieguldītajam darbam, no jauna veidojot autoritāti zaudējušās politiskās institūcijas. Lai atbalstītu šos centienus, Eiropas Padome lūdza Komisijai pārbaudīt iespēju saskaņot PEACE II programmas ietvaros paredzēto intervenci ar struktūrfondu programmām, kas beidzas 2006. gadā. |
| --- | --- |

2.5

2004. gada 16. jūnijā Komisijas prezidents atbildēja, ka Komisija ir gatava turpināt šo darbu. 2004. gada 17. un 18. jūnijā pēc Apvienotās Karalistes un Īrijas premjerministru lūguma Eiropadome ņēma vērā pašreizējās grūtības Ziemeļīrijas miera procesā un apstiprināja atbalstu abu valdību ieguldītajam darbam, no jauna veidojot autoritāti zaudējušās politiskās institūcijas. Lai atbalstītu šos centienus, Eiropas Padome lūdza Komisijai pārbaudīt iespēju saskaņot PEACE II programmas ietvaros paredzēto intervenci ar struktūrfondu programmām, kas beidzas 2006. gadā.

| 2.6 | Attiecīgi tas pagarinātu PEACE II programmu vēl par diviem gadiem. |
| --- | --- |

2.6

Attiecīgi tas pagarinātu PEACE II programmu vēl par diviem gadiem.

3.   Priekšlikums Padomes Regulai

| 3.1 | Dokuments COM (2004) 631 (galīgā redakcija) ir Komisijas atbilde Padomes lūgumam. Tas piedāvā PEACE II programmai divu gadu pagarinājumu ar finansējuma apjomu 60 miljoni EUR gadā, no kuriem 41 miljonu EUR plānots iztērēt Ziemeļīrijā un 19 miljonus EUR — Īrijas pierobežas reģionā. Tas atbilst abu dalībvalstu 2004. gada septembrī izteiktajam lūgumam, kas tika izteikts pēc sabiedriskas apspriešanas. |
| --- | --- |

3.1

Dokuments COM (2004) 631 (galīgā redakcija) ir Komisijas atbilde Padomes lūgumam. Tas piedāvā PEACE II programmai divu gadu pagarinājumu ar finansējuma apjomu 60 miljoni EUR gadā, no kuriem 41 miljonu EUR plānots iztērēt Ziemeļīrijā un 19 miljonus EUR — Īrijas pierobežas reģionā. Tas atbilst abu dalībvalstu 2004. gada septembrī izteiktajam lūgumam, kas tika izteikts pēc sabiedriskas apspriešanas.

| 3.2 | Lai varētu realizēt programmas PEACE II pagarinājumu un novirzīt tam nepieciešamo papildfinansējumu, priekšlikums Padomes Regulai papildinātu Regulu (EC) Nr. 1260/1999, kas definē struktūrfondu vispārējos nosacījumus, ietverot PEACE II programmas ilgumu un kopējo ikgadējo struktūrfondu saistību asignējumus līdz 2006. gadam. |
| --- | --- |

3.2

Lai varētu realizēt programmas PEACE II pagarinājumu un novirzīt tam nepieciešamo papildfinansējumu, priekšlikums Padomes Regulai papildinātu Regulu (EC) Nr. 1260/1999, kas definē struktūrfondu vispārējos nosacījumus, ietverot PEACE II programmas ilgumu un kopējo ikgadējo struktūrfondu saistību asignējumus līdz 2006. gadam.

| 3.3 | Lai varētu finansēt šo pagarinājumu no struktūrfondu budžeta, piedāvātais Padomes nolikums, papildina kopējā finansējuma nosacījumus saskaņā ar struktūrfondu saistībām no195 miljardiem EUR uz 195.1 miljardiem EUR. Attiecīgais papildinājums palielina to struktūrfondu griestus, kas pieejami 1. mērķim (ietverot atbalstu pārejas periodā) no 135.9 miljardiem EUR līdz 136 miljardiem EUR (1). |
| --- | --- |

3.3

Lai varētu finansēt šo pagarinājumu no struktūrfondu budžeta, piedāvātais Padomes nolikums, papildina kopējā finansējuma nosacījumus saskaņā ar struktūrfondu saistībām no195 miljardiem EUR uz 195.1 miljardiem EUR. Attiecīgais papildinājums palielina to struktūrfondu griestus, kas pieejami 1. mērķim (ietverot atbalstu pārejas periodā) no 135.9 miljardiem EUR līdz 136 miljardiem EUR (1).

| 3.4 | Piedāvātais Padomes nolikums pagarina PEACE II programmu no 2000.-2004. līdz 2000.-2006. gadam. |
| --- | --- |

3.4

Piedāvātais Padomes nolikums pagarina PEACE II programmu no 2000.-2004. līdz 2000.-2006. gadam.

4.   Slēdziens

| 4.1 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja apsveic Eiropas Savienības ieguldījumu miera procesa un stabilitātes veicināšanā Īrijas salā. |
| --- | --- |

4.1

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja apsveic Eiropas Savienības ieguldījumu miera procesa un stabilitātes veicināšanā Īrijas salā.

| 4.2 | Komiteja ar interesi atzīmē panākto progresu, kas sasniegts pēc 1995. gada, kad PEACE I tika apstiprināts. Komiteja arī atzīmēja un apsveica rekomendācijas Komisijai, ko iesniedza organizācija, kas atbildīga par PEACE II izpildi un uzraudzību. Tā ir īpaša ES programmu organizācija, kam vajadzētu vienkāršot Programmas darbības un pievērst galveno uzmanību izlīguma pasākumiem. |
| --- | --- |

4.2

Komiteja ar interesi atzīmē panākto progresu, kas sasniegts pēc 1995. gada, kad PEACE I tika apstiprināts. Komiteja arī atzīmēja un apsveica rekomendācijas Komisijai, ko iesniedza organizācija, kas atbildīga par PEACE II izpildi un uzraudzību. Tā ir īpaša ES programmu organizācija, kam vajadzētu vienkāršot Programmas darbības un pievērst galveno uzmanību izlīguma pasākumiem.

| 4.3 | Komiteja atzīmē arī to, ka miera nostiprināšana, iesaistot cilvēkus savu kopienu attīstībā, ir nepārtraukts process. Tādēļ tā atbalsta pozitīvo ieguldījumu, ko devušas PEACE II rezultātā Ziemeļīrijā izveidotās vietējās stratēģiskās partnerības (Local Strategy Partnerships — LSP) sociālo partnerattiecību veicināšanā un pilsoniskās sabiedrības atbalstīšanā. Komiteja atzinīgi vērtē LSP panākumus, veidojot partnerattiecības starp vietējām varas iestādēm un citām sabiedriskajām institūcijām no vienas puses un sociālajiem partneriem no otras puses. Šādā veidā LSP kopīgi ar finanšu iestādēm kā starpniekiem veicinājušas Ziemeļīrijas sabiedrības izlīgumu, pārvarot sašķeļošos faktorus. Komiteja ir pateicīga par veidu, kādā Eiropas Savienība ir atvieglojusi šo partnerību attīstību, kas var kalpot par paraugu pilsoniskajai sabiedrībai citos reģionos un citās sašķeltās sabiedrībās Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

4.3

Komiteja atzīmē arī to, ka miera nostiprināšana, iesaistot cilvēkus savu kopienu attīstībā, ir nepārtraukts process. Tādēļ tā atbalsta pozitīvo ieguldījumu, ko devušas PEACE II rezultātā Ziemeļīrijā izveidotās vietējās stratēģiskās partnerības (Local Strategy Partnerships — LSP) sociālo partnerattiecību veicināšanā un pilsoniskās sabiedrības atbalstīšanā. Komiteja atzinīgi vērtē LSP panākumus, veidojot partnerattiecības starp vietējām varas iestādēm un citām sabiedriskajām institūcijām no vienas puses un sociālajiem partneriem no otras puses. Šādā veidā LSP kopīgi ar finanšu iestādēm kā starpniekiem veicinājušas Ziemeļīrijas sabiedrības izlīgumu, pārvarot sašķeļošos faktorus. Komiteja ir pateicīga par veidu, kādā Eiropas Savienība ir atvieglojusi šo partnerību attīstību, kas var kalpot par paraugu pilsoniskajai sabiedrībai citos reģionos un citās sašķeltās sabiedrībās Eiropas Savienībā.

| 4.4 | Saskaņā ar Peace II vidusposma novērtēšanas ieteikumiem par pasākumiem, kas veicina tiešu izlīgumu, Komiteja cer, ka Peace II pagarināšana tiks izmantota projektiem, kas vairāk saistīti ar noteiktiem miera un izlīguma mērķiem un mazāk atkarīgi no tīri ekonomiskiem kritērijiem, kuri minimāli ietekmē tos sabiedrības slāņus, ko visvairāk apdraud pilsoniskie nemieri. Komiteja arī tiecas pēc tā, lai Peace II pagarināšana tiktu izmantota projektiem, kas attiecas uz rasismu un citām to migrantu strādnieku problēmām, kuri meklē labumu no ES personu brīvības kustības politikas. |
| --- | --- |

4.4

Saskaņā ar Peace II vidusposma novērtēšanas ieteikumiem par pasākumiem, kas veicina tiešu izlīgumu, Komiteja cer, ka Peace II pagarināšana tiks izmantota projektiem, kas vairāk saistīti ar noteiktiem miera un izlīguma mērķiem un mazāk atkarīgi no tīri ekonomiskiem kritērijiem, kuri minimāli ietekmē tos sabiedrības slāņus, ko visvairāk apdraud pilsoniskie nemieri. Komiteja arī tiecas pēc tā, lai Peace II pagarināšana tiktu izmantota projektiem, kas attiecas uz rasismu un citām to migrantu strādnieku problēmām, kuri meklē labumu no ES personu brīvības kustības politikas.

| 4.5 | Tādēļ Komiteja atbalsta ierosinātās regulas pieņemšanu. |
| --- | --- |

4.5

Tādēļ Komiteja atbalsta ierosinātās regulas pieņemšanu.

Briselē, 2004. gada 16. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

prezidente

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Tehnisks labojums: regulas projektā kļūdaini minēts 135.6 miljardi EUR kā pašreizējais nodrošinājums 1. mērķim. Sākotnējās regulas 1260/1999, 7. punktā minēti 135.9 miljardi EUR.

1

---

| 28.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 157/149 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 157/149

---

Atzinums par Priekšlikumu Padomes un Eiropas Parlamenta Regulai, ar kuru groza Padomes un Eiropas Parlamenta Regulu (EK) Nr. 1059/2003 par teritoriālo statistisko vienību vienotas nomenklatūras (NUTS) ieviešanu sakarā ar Čehijas Republikas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Polijas, Slovēnijas un Slovākijas iestāšanos Eiropas Savienībā

(COM(2004) 592 final — 2004/0202 (COD))

(2005/C 157/27)

2004. gada 10. decembrī saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu Padome nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par: Priekšlikumu Padomes un Eiropas Parlamenta Regulai, ar kuru groza Padomes un Eiropas Parlamenta Regulu (EK) Nr. 1059/2003 par teritoriālo statistisko vienību vienotas nomenklatūras (NUTS) ieviešanu sakarā ar Čehijas Republikas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Polijas, Slovēnijas un Slovākijas iestāšanos Eiropas Savienībā

Ņemot vērā darba neatliekamo raksturu, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 2004.gada 15. un 16. decembra 413. plenārajā sesijā nolēma iecelt
  Tóth

  kgu par galveno ziņotāju un vienbalsīgi pieņēma sekojošu atzinumu:

| 1. | Komiteja atzinīgi novērtē Komisijas iniciatīvu izdarīt labojumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1059/2003 par teritoriālo statistisko vienību vienotas nomenklatūras (NUTS) ieviešanu sakarā ar Čehijas Republikas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Polijas, Slovēnijas un Slovākijas iestāšanos Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

1.

Komiteja atzinīgi novērtē Komisijas iniciatīvu izdarīt labojumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1059/2003 par teritoriālo statistisko vienību vienotas nomenklatūras (NUTS) ieviešanu sakarā ar Čehijas Republikas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Polijas, Slovēnijas un Slovākijas iestāšanos Eiropas Savienībā.

| 1.1 | Komiteja iesaka Komisijai katrā valstī kontrolēt EK Regulas Nr. 1059/2003 I pielikumu, II pielikumu un III pielikumu izpildi, lai nodrošinātu atbilstošu dalībvalstu terminoloģijas un valodas lietojumu attiecībā uz NUTS 1, NUTS 2, NUTS 3 un pastāvošajām administratīvajām vienībām un mazākām administratīvajām vienībām. |
| --- | --- |

1.1

Komiteja iesaka Komisijai katrā valstī kontrolēt EK Regulas Nr. 1059/2003 I pielikumu, II pielikumu un III pielikumu izpildi, lai nodrošinātu atbilstošu dalībvalstu terminoloģijas un valodas lietojumu attiecībā uz NUTS 1, NUTS 2, NUTS 3 un pastāvošajām administratīvajām vienībām un mazākām administratīvajām vienībām.

| 2. | Komiteja uzskata, ka šis pasākums palīdzēs integrēt jauno dalībvalstu teritoriālo vienību klasifikāciju Kopienas statistiskajā klasifikācijā. |
| --- | --- |

2.

Komiteja uzskata, ka šis pasākums palīdzēs integrēt jauno dalībvalstu teritoriālo vienību klasifikāciju Kopienas statistiskajā klasifikācijā.

Briselē, 2004. gada 16. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

prezidente

Anne-Marie SIGMUND

---

| 28.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 157/150 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 157/150

---

Atzinums par Paaudžu attiecībām

(2005/C 157/28)

2004. gada 29. janvārī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja saskaņā ar tās Reglamenta 29. panta otro punktu nolēma sastādīt pašiniciatīvas atzinumu par: Paaudžu attiecībām.

Nodarbinātības, sociālo jautājumu un Savienības pilsonības darba grupa, kas ir atbildīga par komitejas darba sagatavošanu attiecībā uz šo jautājumu, pieņēma savu atzinumu 2004. gada 25. novembrī. Ziņojuma sniedzējs bija BLOCH-LAINÉ kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja savā 413. plenārajā sesijā (16. decembra sēdē) ar 143 balsīm “par”, 2 balsīm “pret” un 9 atturoties pieņēma šo atzinumu:

1.   Preambula

| 1.1 | Tas, kā izveidojušās attiecības starp paaudzēm (1), acīmredzami ir viens no galvenajiem faktoriem, kas nosaka to, cik vienota ir visa sabiedrība; šajā gadījumā — mūsu sabiedrība, un līdz ar to — SAVIENĪBAS radītais attīstībā esošais ģeopolitiskais kopums. |
| --- | --- |

1.1

Tas, kā izveidojušās attiecības starp paaudzēm (1), acīmredzami ir viens no galvenajiem faktoriem, kas nosaka to, cik vienota ir visa sabiedrība; šajā gadījumā — mūsu sabiedrība, un līdz ar to — SAVIENĪBAS radītais attīstībā esošais ģeopolitiskais kopums.

| 1.2 | Raksturīga Eiropas tautu iezīme ir to iedzīvotāju novecošanās. Šis fenomens rada izšķirošas sekas un met sarežģītus izaicinājumus, kas jānovērtē un jāpārvalda, cik vien pareizi un savlaicīgi tas iespējams. Tas šīm tautām minētajā jomā uzliek pienākumu izstrādāt un īstenot to, ko sauc par “dzīves vecumu politiku” (2); tas nozīmē nevis pēkšņas, nepilnīgas, savstarpēji nesaistītas darbības, bet vienotu, visaptverošu un sistemātisku stratēģiju, kuras ilgtermiņa mērķis ir veicināt solidaritāti un saskaņu starp arvien vairākām paaudzēm, kas šajās tautās pastāv līdzās un savstarpēji saskaras. |
| --- | --- |

1.2

Raksturīga Eiropas tautu iezīme ir to iedzīvotāju novecošanās. Šis fenomens rada izšķirošas sekas un met sarežģītus izaicinājumus, kas jānovērtē un jāpārvalda, cik vien pareizi un savlaicīgi tas iespējams. Tas šīm tautām minētajā jomā uzliek pienākumu izstrādāt un īstenot to, ko sauc par “dzīves vecumu politiku” (2); tas nozīmē nevis pēkšņas, nepilnīgas, savstarpēji nesaistītas darbības, bet vienotu, visaptverošu un sistemātisku stratēģiju, kuras ilgtermiņa mērķis ir veicināt solidaritāti un saskaņu starp arvien vairākām paaudzēm, kas šajās tautās pastāv līdzās un savstarpēji saskaras.

| 1.3 | Tomēr stāvokļa analīze šajā gadījumā — lai kādas arī būtu nacionālās atšķirības un īpatnības — ļauj secināt, ka tas ir “diezgan tālu no vēlamā”. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata, ka šī problēma ir izšķiroša Eiropas nākotnei un turpmāk plāno tai uz ilgāku laiku piešķirt nozīmīgu vietu savā darba programmā starp citiem problemātiskiem jautājumiem. |
| --- | --- |

1.3

Tomēr stāvokļa analīze šajā gadījumā — lai kādas arī būtu nacionālās atšķirības un īpatnības — ļauj secināt, ka tas ir “diezgan tālu no vēlamā”. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata, ka šī problēma ir izšķiroša Eiropas nākotnei un turpmāk plāno tai uz ilgāku laiku piešķirt nozīmīgu vietu savā darba programmā starp citiem problemātiskiem jautājumiem.

Tāds ir pamatojums un jēga šim atzinumam, kura mērķis ir:

| — | vispirms atgādināt dažus konstatējumus un komentārus (2); |
| --- | --- |

—

vispirms atgādināt dažus konstatējumus un komentārus (2);

| — | pēc tam izklāstīt atsevišķus politikas virzienus un ieteikumus (3). |
| --- | --- |

—

pēc tam izklāstīt atsevišķus politikas virzienus un ieteikumus (3).

2.   Konstatējumi un komentāri

| 2.1 | Tā nav neviena apvainošana, bet vien konstatējums — pēdējo piecdesmit gadu laikā mūsu valstis un to kopīgās institūcijas nav optimāli izmantojušas viņu rīcībā esošos vadošās politikas koncepcijas un īstenošanas instrumentus un metodes, līdz šim nebijušu arsenālu, lai izteiktu prognozes aplūkotajā jomā. Šīs metodes paredz atbilstīgi rīkoties šajos dažādajos aspektos un apakšjomās. |
| --- | --- |

2.1

Tā nav neviena apvainošana, bet vien konstatējums — pēdējo piecdesmit gadu laikā mūsu valstis un to kopīgās institūcijas nav optimāli izmantojušas viņu rīcībā esošos vadošās politikas koncepcijas un īstenošanas instrumentus un metodes, līdz šim nebijušu arsenālu, lai izteiktu prognozes aplūkotajā jomā. Šīs metodes paredz atbilstīgi rīkoties šajos dažādajos aspektos un apakšjomās.

| 2.1.1 | Protams, izsakot līdzīgu vērtējumu, cita starpā nepieciešams izvairīties no trim galējību modeļiem: |
| --- | --- |

2.1.1

Protams, izsakot līdzīgu vērtējumu, cita starpā nepieciešams izvairīties no trim galējību modeļiem:

| 2.1.1.1 | Vienā no tiem precīza prognozēšana ir ļoti vienkārša lieta, taču tas ir maldīgs uzskats; protams, demogrāfijas zinātne, pateicoties pārbaudītām metodēm, ļauj nospraust tālejošas perspektīvas vidējā un ilgtermiņā. Bet šādi iezīmētas perspektīvas, kā to labi zinām, var “ieliekt” ekonomikas, socioloģijas un politikas mainīgie, kas ir diezgan riskanti. Piemēram, ja dzimstības, mirstības rādītāji un migrācijas plūsma atspoguļo tiem raksturīgas svārstības, tie ir rādītāji, kas ir atkarīgi no ārējiem faktoriem, ārējiem ietekmētājiem, tādiem kā ekonomiskās aktivitātes pieaugums vai palēnināšanās, sociālā nedrošība, ieražu evolūcija, politiskā vide vai pilsoņu ticības pakāpe nākotnei. Turklāt, pamatojoties uz demogrāfijas datiem, eksperti izvirza hipotēzes, kas balstītas uz vidējiem rādītājiem, kas savukārt atkarībā no ekspertiem, kas tos aprēķina. |
| --- | --- |

2.1.1.1

Vienā no tiem precīza prognozēšana ir ļoti vienkārša lieta, taču tas ir maldīgs uzskats; protams, demogrāfijas zinātne, pateicoties pārbaudītām metodēm, ļauj nospraust tālejošas perspektīvas vidējā un ilgtermiņā. Bet šādi iezīmētas perspektīvas, kā to labi zinām, var “ieliekt” ekonomikas, socioloģijas un politikas mainīgie, kas ir diezgan riskanti. Piemēram, ja dzimstības, mirstības rādītāji un migrācijas plūsma atspoguļo tiem raksturīgas svārstības, tie ir rādītāji, kas ir atkarīgi no ārējiem faktoriem, ārējiem ietekmētājiem, tādiem kā ekonomiskās aktivitātes pieaugums vai palēnināšanās, sociālā nedrošība, ieražu evolūcija, politiskā vide vai pilsoņu ticības pakāpe nākotnei. Turklāt, pamatojoties uz demogrāfijas datiem, eksperti izvirza hipotēzes, kas balstītas uz vidējiem rādītājiem, kas savukārt atkarībā no ekspertiem, kas tos aprēķina.

| 2.1.1.2 | Citā galējībā var nonākt, nepienācīgi novērtējot tālejošas, stabilas programmas un piecdesmit gadu laikā gūtos panākumus veselības, sociālās aizsardzības jomā, solidaritātē, izglītībā, aprīkojumos un infrastruktūrā, teritoriju attīstībā, sociālā dialogā, sabiedriskajā dzīvē, utt. |
| --- | --- |

2.1.1.2

Citā galējībā var nonākt, nepienācīgi novērtējot tālejošas, stabilas programmas un piecdesmit gadu laikā gūtos panākumus veselības, sociālās aizsardzības jomā, solidaritātē, izglītībā, aprīkojumos un infrastruktūrā, teritoriju attīstībā, sociālā dialogā, sabiedriskajā dzīvē, utt.

| 2.1.1.3 | Trešā galējība būtu samazināt uz nākotni vērstas, novatoriskas un daudzsološas pieejas, kādas daudzās jomās īstenojusi vai uzsākusi Padome, Eiropas Parlaments vai Komisija. |
| --- | --- |

2.1.1.3

Trešā galējība būtu samazināt uz nākotni vērstas, novatoriskas un daudzsološas pieejas, kādas daudzās jomās īstenojusi vai uzsākusi Padome, Eiropas Parlaments vai Komisija.

| 2.1.2 | Tomēr kopš 2. Pasaules kara beigām ir acīmredzami pietrūcis vērīguma un tālredzības, izvērtējot atsevišķas mūsu valstu iedzīvotāju novecošanās sociāli bīstamas sekas. Šis demogrāfijas fenomens izriet no divām tendencēm, kuras iepriekš paredzēja un uz kurām norādīja diezgan sen: dzīves ilguma pagarināšanās un dzimstības samazināšanās. Lai arī kādas būtu bijušas atšķirības vai nianses prognozes izteikušo ekspertu viedokļos, šī fenomena nenovēršamais raksturs netiek apšaubīts. |
| --- | --- |

2.1.2

Tomēr kopš 2. Pasaules kara beigām ir acīmredzami pietrūcis vērīguma un tālredzības, izvērtējot atsevišķas mūsu valstu iedzīvotāju novecošanās sociāli bīstamas sekas. Šis demogrāfijas fenomens izriet no divām tendencēm, kuras iepriekš paredzēja un uz kurām norādīja diezgan sen: dzīves ilguma pagarināšanās un dzimstības samazināšanās. Lai arī kādas būtu bijušas atšķirības vai nianses prognozes izteikušo ekspertu viedokļos, šī fenomena nenovēršamais raksturs netiek apšaubīts.

| 2.1.3 | Skatoties patiesībai acīs, nevar noliegt, ka vairākkārtīgi pieļauta nolaidība, aizmāršība vai kļūdas, savlaicīgi neņemot vērā patreizējo, pretrunīgo un ilgtspējīgo realitāti — Savienības valstīs vērojama arvien biežāka trīs, pat četru, nevis divu kā agrāk, paaudžu līdzāspastāvēšana. |
| --- | --- |

2.1.3

Skatoties patiesībai acīs, nevar noliegt, ka vairākkārtīgi pieļauta nolaidība, aizmāršība vai kļūdas, savlaicīgi neņemot vērā patreizējo, pretrunīgo un ilgtspējīgo realitāti — Savienības valstīs vērojama arvien biežāka trīs, pat četru, nevis divu kā agrāk, paaudžu līdzāspastāvēšana.

| 2.1.4 | Diemžēl ir vairākas jomas, kurās pastāv tādas adaptācijas nepilnības. Citu starpā varam minēt šādus piemērus:






  — | Pensiju finansējums — vairākās mūsu valstīs mazākais, ko var teikt: problēmu risināšana pārāk ilgi tika atlikta; tā uzsākta novēloti, “uz ātru roku” un pretrunīgos apstākļos, no kuriem varēja izvairīties. |
| --- | --- | --- |

2.1.4

Diemžēl ir vairākas jomas, kurās pastāv tādas adaptācijas nepilnības. Citu starpā varam minēt šādus piemērus:

—

Pensiju finansējums — vairākās mūsu valstīs mazākais, ko var teikt: problēmu risināšana pārāk ilgi tika atlikta; tā uzsākta novēloti, “uz ātru roku” un pretrunīgos apstākļos, no kuriem varēja izvairīties.

| — | Amati un attiecīgi ieguldījumi vairākās vecuma grupās uzņēmumu un valsts iestāžu darbībā — šeit un turpmāk, risinot ar darbinieku skaitu un ekspluatāciju izdevumu atvieglojumiem saistītos jautājumus, nepietiekama uzmanība tikusi pievērsta netiešajiem to radītajiem zaudējumiem un tuvredzīgu pasākumu negatīvajām sekām. |
| --- | --- |

—

Amati un attiecīgi ieguldījumi vairākās vecuma grupās uzņēmumu un valsts iestāžu darbībā — šeit un turpmāk, risinot ar darbinieku skaitu un ekspluatāciju izdevumu atvieglojumiem saistītos jautājumus, nepietiekama uzmanība tikusi pievērsta netiešajiem to radītajiem zaudējumiem un tuvredzīgu pasākumu negatīvajām sekām.

| — | Tālākizglītība — Rūpes par aktīvās dzīves ilguma pagarināšanu bieži vien tiek atstātas novārtā, ja runa iet par gados vecākiem darbiniekiem. |
| --- | --- |

—

Tālākizglītība — Rūpes par aktīvās dzīves ilguma pagarināšanu bieži vien tiek atstātas novārtā, ja runa iet par gados vecākiem darbiniekiem.

| — | Urbānisms, mājoklis, valsts un komerciāla aprīkojuma lokalizācija — šo jautājumu svarīgākās koncepcijas bieži piemirsa jaunāku un vecāku cilvēku, vienotu un šķirtu ģimeņu attiecīgās vajadzības, kas ir specifiskas. |
| --- | --- |

—

Urbānisms, mājoklis, valsts un komerciāla aprīkojuma lokalizācija — šo jautājumu svarīgākās koncepcijas bieži piemirsa jaunāku un vecāku cilvēku, vienotu un šķirtu ģimeņu attiecīgās vajadzības, kas ir specifiskas.

| — | Materiālā mantojuma nodošana — juridiskās un nodokļu sistēmas netika pienācīgi pārskatītas un izlīdzinātas atbilstoši demogrāfiskajām izmaiņām. |
| --- | --- |

—

Materiālā mantojuma nodošana — juridiskās un nodokļu sistēmas netika pienācīgi pārskatītas un izlīdzinātas atbilstoši demogrāfiskajām izmaiņām.

| — | Attiecības starp izglītību un darbu — šajā jomā tikai atsevišķu valstu rīcība bijusi labāka nekā citu, atpalikušo, kas ir vairākumā. |
| --- | --- |

—

Attiecības starp izglītību un darbu — šajā jomā tikai atsevišķu valstu rīcība bijusi labāka nekā citu, atpalikušo, kas ir vairākumā.

| — | Iegūtās pieredzes un atmiņu izmantošana un apvienošana, aizsargāšana, vērtības paaugstināšana — līdz ar attīstītām tehnoloģijām, menedžmenta jauninājumiem un zināmu jaunības sakralizāciju nepietiekami uzmanība veltīta riskam izšķiest zināšanas, spējas, pieredzi un atmiņu. |
| --- | --- |

—

Iegūtās pieredzes un atmiņu izmantošana un apvienošana, aizsargāšana, vērtības paaugstināšana — līdz ar attīstītām tehnoloģijām, menedžmenta jauninājumiem un zināmu jaunības sakralizāciju nepietiekami uzmanība veltīta riskam izšķiest zināšanas, spējas, pieredzi un atmiņu.

| — | Kultūras — dažreiz pārak nekritiski tiek sakralizētas jaunās izturēšanās kultūras (3), nepietiekami nodalot modes lietas no progresīviem un ilgtspējīgiem jauninājumiem. Ir pieļauts atmiņas zudums, neuzticēšanās, bailes, nožēla un tādējādi arī arvien lielāka paaudžu nodalīšanās. |
| --- | --- |

—

Kultūras — dažreiz pārak nekritiski tiek sakralizētas jaunās izturēšanās kultūras (3), nepietiekami nodalot modes lietas no progresīviem un ilgtspējīgiem jauninājumiem. Ir pieļauts atmiņas zudums, neuzticēšanās, bailes, nožēla un tādējādi arī arvien lielāka paaudžu nodalīšanās.

| 2.1.5 | Labklājības rādītāju derīgums — EESK pozitīvi skatās uz Saskaņošanas komitejas “Rādītāji” apakškomitejas izstrādāto darbu, kura mērķis ir pilnveidot sociālo aizsardzību un jo īpaši formulēt piedāvātos rādītājus (vai tos noraidīt iepriekšējos); tas šodien ļauj sadalīt virkni attiecīgos, īpaši nabadzības riska, rādītājus vecuma grupās. Komiteja pastāv uz to, ka šo darbu nepieciešams turpināt, galvenokārt lai pabeigtu un nostiprinātu rādītāju klāstu, kas vienmēr ļautu labāk novērtēt vecuma grupu stāvokli gan no kvalitatīva, gan kvantitatīva aspekta. |
| --- | --- |

2.1.5

Labklājības rādītāju derīgums — EESK pozitīvi skatās uz Saskaņošanas komitejas “Rādītāji” apakškomitejas izstrādāto darbu, kura mērķis ir pilnveidot sociālo aizsardzību un jo īpaši formulēt piedāvātos rādītājus (vai tos noraidīt iepriekšējos); tas šodien ļauj sadalīt virkni attiecīgos, īpaši nabadzības riska, rādītājus vecuma grupās. Komiteja pastāv uz to, ka šo darbu nepieciešams turpināt, galvenokārt lai pabeigtu un nostiprinātu rādītāju klāstu, kas vienmēr ļautu labāk novērtēt vecuma grupu stāvokli gan no kvalitatīva, gan kvantitatīva aspekta.

3.   Politikas virzieni un ieteikumi

| 3.1 | Kāpēc pēdējās desmitgadēs pārāk bieži tiek apieti tādi patiesi un svarīgi jautājumi? Tā ir nozīmīga un plaša socioloģisku un politisku pārdomu tēma, par kuru nav iemesla runāt virspusēji šajā atzinumā. Bet, kaut gan tas tā ir, EESK izjūt stingru pārliecību: Komiteja ir konsultatīva instance; mazāk nekā lēmuma pieņēmēji pakļauta mirkļa radītām grūtībām un spiedieniem. Tās locekļu dažādība; viņu pieradums strādāt kopā brīvi un ilgstoši, dalīties savā pieredzē, zināšanās, informācijā, šaubās, salīdzināt nojautas un analīzes, viņu spējas ierosināt darba metodes, viņu iesakņošanās tajā, ko saucam par “līdzdalības demokrātiju” — līdzīgas potenciālas priekšrocības un iespējas Komitejai paver plašāku darba lauku, kas reizē ir rīcības brīvība un pienākums paveikt vairāk, nekā pirms tam. Tas ļauj darboties tādā jomā kā paaudžu attiecības. |
| --- | --- |

3.1

Kāpēc pēdējās desmitgadēs pārāk bieži tiek apieti tādi patiesi un svarīgi jautājumi? Tā ir nozīmīga un plaša socioloģisku un politisku pārdomu tēma, par kuru nav iemesla runāt virspusēji šajā atzinumā. Bet, kaut gan tas tā ir, EESK izjūt stingru pārliecību: Komiteja ir konsultatīva instance; mazāk nekā lēmuma pieņēmēji pakļauta mirkļa radītām grūtībām un spiedieniem. Tās locekļu dažādība; viņu pieradums strādāt kopā brīvi un ilgstoši, dalīties savā pieredzē, zināšanās, informācijā, šaubās, salīdzināt nojautas un analīzes, viņu spējas ierosināt darba metodes, viņu iesakņošanās tajā, ko saucam par “līdzdalības demokrātiju” — līdzīgas potenciālas priekšrocības un iespējas Komitejai paver plašāku darba lauku, kas reizē ir rīcības brīvība un pienākums paveikt vairāk, nekā pirms tam. Tas ļauj darboties tādā jomā kā paaudžu attiecības.

| 3.1.1 | Lai pievērstos tik sarežģītai nozarei, jābūt, piesardzīgiem un saprātīgiem: |
| --- | --- |

3.1.1

Lai pievērstos tik sarežģītai nozarei, jābūt, piesardzīgiem un saprātīgiem:

| 3.1.1.1 | EESK jāapzinās sava vieta un jāizvairās nospraust tādus mērķus, kas neatbilst tās rīcība esošajiem līdzekļiem vai Komitejas uzdevumiem; |
| --- | --- |

3.1.1.1

EESK jāapzinās sava vieta un jāizvairās nospraust tādus mērķus, kas neatbilst tās rīcība esošajiem līdzekļiem vai Komitejas uzdevumiem;

| 3.1.1.2 | Uz nākotni vērsta domāšana, ko nedrīkst sajaukt ne ar plānošanu, ne prognozēšanu; |
| --- | --- |

3.1.1.2

Uz nākotni vērsta domāšana, ko nedrīkst sajaukt ne ar plānošanu, ne prognozēšanu;

| 3.1.1.3 | Visnopietnākie zinātnieki labprāt atgādina, ka viņu zināšanas nav nekas cits kā vien “nebeidzama kļūdu rinda”. Tātad ekonomika nav eksakta zinātne, vēl jo mazāk tā ir sociāla. Tādējādi vispār nav skaidrs, kā sociālekonomiskā prognozēšana varētu izvairīties no riska kļūdīties; |
| --- | --- |

3.1.1.3

Visnopietnākie zinātnieki labprāt atgādina, ka viņu zināšanas nav nekas cits kā vien “nebeidzama kļūdu rinda”. Tātad ekonomika nav eksakta zinātne, vēl jo mazāk tā ir sociāla. Tādējādi vispār nav skaidrs, kā sociālekonomiskā prognozēšana varētu izvairīties no riska kļūdīties;

| 3.1.1.4 | Starp vairākiem “būvlaukumiem”, ko ietver paaudžu attiecību joma, ir tādi, kas šodien pakļauti atjaunināšanai; citos tiek veiktas nelielas pārmaiņas, bet daži prasa lielu pētniecības un izgudrojumu kapacitāti. Ir svarīgi pareizi identificēt vienus un otrus, tos nošķirt un jebkurā gadījumā nepaļauties uz bīstamiem vai neauglīgiem izdomājumiem. |
| --- | --- |

3.1.1.4

Starp vairākiem “būvlaukumiem”, ko ietver paaudžu attiecību joma, ir tādi, kas šodien pakļauti atjaunināšanai; citos tiek veiktas nelielas pārmaiņas, bet daži prasa lielu pētniecības un izgudrojumu kapacitāti. Ir svarīgi pareizi identificēt vienus un otrus, tos nošķirt un jebkurā gadījumā nepaļauties uz bīstamiem vai neauglīgiem izdomājumiem.

| 3.1.2 | Runājot par plānoto metodi, lai īstenotu šajā jomā izvirzītos mērķus, EESK noteica sev mērķi strādāt pēc iespējas ciešākā sadarbībā ar Savienības institūcijām: Padomi, Parlamentu un Komisiju. Šī apņēmība Komitejai ir noteikta iepriekšējos 2.1.1.3. un 3.1.2. punktos formulēajtos apsvērumos, pamatota ar vēlmi respektēt institucionālo tekstu burtu un garu, kā arī ar nepieciešamību, kas vienkārši izriet no “veselā saprāta”. |
| --- | --- |

3.1.2

Runājot par plānoto metodi, lai īstenotu šajā jomā izvirzītos mērķus, EESK noteica sev mērķi strādāt pēc iespējas ciešākā sadarbībā ar Savienības institūcijām: Padomi, Parlamentu un Komisiju. Šī apņēmība Komitejai ir noteikta iepriekšējos 2.1.1.3. un 3.1.2. punktos formulēajtos apsvērumos, pamatota ar vēlmi respektēt institucionālo tekstu burtu un garu, kā arī ar nepieciešamību, kas vienkārši izriet no “veselā saprāta”.

| 3.1.2.1 | Paaudžu attiecību joma ir īpaši plaša. Pirmajā reizē šeit var ieskicēt tikai vispārīgu aprakstu. |
| --- | --- |

3.1.2.1

Paaudžu attiecību joma ir īpaši plaša. Pirmajā reizē šeit var ieskicēt tikai vispārīgu aprakstu.

| 3.1.2.2 | Šajā sākotnējā atzinumā Komiteja vēlas nodot Savienības institūciju uzmanībai tēmu sarakstu, kurām varētu pievērsties, ja tās to vēlētos. Par darba formu vēl ir jāvienojas, bet tai jāparedz savstarpēja sadarbība. Saraksts, kurā nav izvirzītas prioritātes, ir sekojošs:






  — | Ģimenes lomas un atbildības nozīmīgums un robežas nākotnē, sabiedrības organizācijā — bērni, pieaugušie, vecāki, vecvecāki. |
| --- | --- | --- |

3.1.2.2

Šajā sākotnējā atzinumā Komiteja vēlas nodot Savienības institūciju uzmanībai tēmu sarakstu, kurām varētu pievērsties, ja tās to vēlētos. Par darba formu vēl ir jāvienojas, bet tai jāparedz savstarpēja sadarbība. Saraksts, kurā nav izvirzītas prioritātes, ir sekojošs:

—

Ģimenes lomas un atbildības nozīmīgums un robežas nākotnē, sabiedrības organizācijā — bērni, pieaugušie, vecāki, vecvecāki.

| — | Sieviešu iespēja piedalīties darba tirgū un izmantot kolektīvas pirmskolas vecuma bērnu iestādes. |
| --- | --- |

—

Sieviešu iespēja piedalīties darba tirgū un izmantot kolektīvas pirmskolas vecuma bērnu iestādes.

| — | Vientulība un nošķirtība Eiropas sabiedrībās — vecāki cilvēki (4), jaunieši no nelabvēlīgas vides, kas bērnību pavadījuši nabadzībā. |
| --- | --- |

—

Vientulība un nošķirtība Eiropas sabiedrībās — vecāki cilvēki (4), jaunieši no nelabvēlīgas vides, kas bērnību pavadījuši nabadzībā.

| — | Paaudžu vienošanās un solidaritāte — kā sociāli un politiski organizēt taisnīgu (t.i. nākotni vērā ņemošu) lēmumu pieņemšanu, kas rēķinās ar tagadnes radītām grūtībām un spiedienu vai klusēšanu no nākotnes prasītāju puses, kas šobrīd klusē, jo viņu vēl nav? |
| --- | --- |

—

Paaudžu vienošanās un solidaritāte — kā sociāli un politiski organizēt taisnīgu (t.i. nākotni vērā ņemošu) lēmumu pieņemšanu, kas rēķinās ar tagadnes radītām grūtībām un spiedienu vai klusēšanu no nākotnes prasītāju puses, kas šobrīd klusē, jo viņu vēl nav?

| — | Pilsētplānošanas un mājokļa izvēle un paaudžu attiecības — pilsētplānošanas un mājokļu būves jomā izdarītās izvēles šajos pēdējos gados bieži atklāja to, ka tiek aizmirstas ar paaudzēm saistītas svarīgas vajadzības. Runa ir īpaši par šādām problēmām, ko rada:






  — | vecāku cilvēku autonomija viņu mājoklī (veiksmīga) un viņu attiecības ar jaunākām paaudzēm, ar bērniem un pusaudžiem; |
| --- | --- | --- |

—

Pilsētplānošanas un mājokļa izvēle un paaudžu attiecības — pilsētplānošanas un mājokļu būves jomā izdarītās izvēles šajos pēdējos gados bieži atklāja to, ka tiek aizmirstas ar paaudzēm saistītas svarīgas vajadzības. Runa ir īpaši par šādām problēmām, ko rada:

—

vecāku cilvēku autonomija viņu mājoklī (veiksmīga) un viņu attiecības ar jaunākām paaudzēm, ar bērniem un pusaudžiem;

| — | neprecētu gados jaunu pieaugušo (studenti, gados jauni strādājošie) piespiedu kopīga dzīve ģimeņu mājokļos, kas šim nolūkam nav paredzēti; |
| --- | --- |

—

neprecētu gados jaunu pieaugušo (studenti, gados jauni strādājošie) piespiedu kopīga dzīve ģimeņu mājokļos, kas šim nolūkam nav paredzēti;

| — | “nelabvēlīgo” ģimeņu izmitināšana, kas nebūtu diskriminējoša un īslaicīga; |
| --- | --- |

—

“nelabvēlīgo” ģimeņu izmitināšana, kas nebūtu diskriminējoša un īslaicīga;

| — | Kādas noderīgas lomas “līdzdalības demokrātija” var pildīt un kādas tai jāpilda paaudžu attiecību veidošanā? |
| --- | --- |

—

Kādas noderīgas lomas “līdzdalības demokrātija” var pildīt un kādas tai jāpilda paaudžu attiecību veidošanā?

| 3.2 | No šī brīža Komiteja ieteikumu formā, precīzāk un īsākā laikā, nolēma atgādināt par divām galvenās tēmas daļām, kas arī varētu tikt izskatītas sadarbībā ar Savienības institūcijām, ja tās tam piekrīt. |
| --- | --- |

3.2

No šī brīža Komiteja ieteikumu formā, precīzāk un īsākā laikā, nolēma atgādināt par divām galvenās tēmas daļām, kas arī varētu tikt izskatītas sadarbībā ar Savienības institūcijām, ja tās tam piekrīt.

| 3.2.1 | Aktīvās darba dzīves ilgums. Šis ir viens no redzamākajiem Eiropas valstu tālredzības un nākotnes plānošanas trūkuma piemēriem attiecībā uz izaicinājumiem, ko rada jau sen paredzētā to iedzīvotāju novecošanās. |
| --- | --- |

3.2.1

Aktīvās darba dzīves ilgums. Šis ir viens no redzamākajiem Eiropas valstu tālredzības un nākotnes plānošanas trūkuma piemēriem attiecībā uz izaicinājumiem, ko rada jau sen paredzētā to iedzīvotāju novecošanās.

| 3.2.1.1 | Profesionālo karjeru saīsināšanās rada ekonomikas, sociālā un kultūras potenciāla zaudējumu. Tā neradīja tādus cerētos rezultātus kā darbavietu dalīšanu un jauniešu nodarbinātības pieaugumu. Vairākās valstīs to uzskatīja un izmantoja kā tuvredzīgu regulēšanas līdzekli. |
| --- | --- |

3.2.1.1

Profesionālo karjeru saīsināšanās rada ekonomikas, sociālā un kultūras potenciāla zaudējumu. Tā neradīja tādus cerētos rezultātus kā darbavietu dalīšanu un jauniešu nodarbinātības pieaugumu. Vairākās valstīs to uzskatīja un izmantoja kā tuvredzīgu regulēšanas līdzekli.

| 3.2.1.2 | Gan politisko lēmumu pieņēmēju, gan uzņēmumu, gan arī sabiedriskās domas aizspriedumi un stereotipi noveduši pie maldīgā uzskata, ka vecāka gadagājuma darbinieki ir nosacīti mazāk nespējīgi piemēroties ražošanas tehnikas un menedžmenta metožu attīstībai un bremzē produktivitātes pieaugumu. |
| --- | --- |

3.2.1.2

Gan politisko lēmumu pieņēmēju, gan uzņēmumu, gan arī sabiedriskās domas aizspriedumi un stereotipi noveduši pie maldīgā uzskata, ka vecāka gadagājuma darbinieki ir nosacīti mazāk nespējīgi piemēroties ražošanas tehnikas un menedžmenta metožu attīstībai un bremzē produktivitātes pieaugumu.

| 3.2.1.3 | Tomēr jau vairākus gadus ir veikta atbilstīga izpēte, izteikti stingri brīdinājumi un vērtīgi ieteikumi. Šajā ziņā svarīgi ir viscaur uzsvērt tālredzību, kontinuitāti un Komisijas šajā jomā veiktā darba kvalitāti. Tāpat jāatgādina par atbilstīgiem darbiem, ko veikusi ESAO (OECD), dažādi pētniecības institūti, profesionālās organizācijas, kā arī dažādu valstu Ekonomikas un sociālo lietu padomes. |
| --- | --- |

3.2.1.3

Tomēr jau vairākus gadus ir veikta atbilstīga izpēte, izteikti stingri brīdinājumi un vērtīgi ieteikumi. Šajā ziņā svarīgi ir viscaur uzsvērt tālredzību, kontinuitāti un Komisijas šajā jomā veiktā darba kvalitāti. Tāpat jāatgādina par atbilstīgiem darbiem, ko veikusi ESAO (OECD), dažādi pētniecības institūti, profesionālās organizācijas, kā arī dažādu valstu Ekonomikas un sociālo lietu padomes.

| 3.2.1.4 | Lai tendenci pagrieztu pretējā virzienā, veicamo pasākumu virkne šodien ir pietiekami skaidri noteikta un zināma: labāk nodrošināt vecāku darbinieku piemērotību darba tirgum, pilnveidojot tālākizglītības metodes; uzlabot darba vietu kvalitāti un palielināt darbalaika elastīgumu, lai nodrošinātu labāku līdzsvaru starp darba laiku un personīgo dzīvi; uzņēmumos un valsts iestādēs izveidot “jauktu vecumu” komandas; paaugstināt vecāku darbinieku ticību sev; nodrošināt labāku veselības aizsardzību; nodrošināt labāku karjeras plānošanu ilgtermiņā; pieņemt veicinošus pasākumus attiecībā uz pensijām un nodokļiem, utt. |
| --- | --- |

3.2.1.4

Lai tendenci pagrieztu pretējā virzienā, veicamo pasākumu virkne šodien ir pietiekami skaidri noteikta un zināma: labāk nodrošināt vecāku darbinieku piemērotību darba tirgum, pilnveidojot tālākizglītības metodes; uzlabot darba vietu kvalitāti un palielināt darbalaika elastīgumu, lai nodrošinātu labāku līdzsvaru starp darba laiku un personīgo dzīvi; uzņēmumos un valsts iestādēs izveidot “jauktu vecumu” komandas; paaugstināt vecāku darbinieku ticību sev; nodrošināt labāku veselības aizsardzību; nodrošināt labāku karjeras plānošanu ilgtermiņā; pieņemt veicinošus pasākumus attiecībā uz pensijām un nodokļiem, utt.

| 3.2.1.5 | Atbalstot brīvprātīgu izvēli, Eiropadome, it īpaši Lisabonas un Stokholmas, izteica vēlmi pagarināt aktīvās darba dzīves ilgumu Eiropā. |
| --- | --- |

3.2.1.5

Atbalstot brīvprātīgu izvēli, Eiropadome, it īpaši Lisabonas un Stokholmas, izteica vēlmi pagarināt aktīvās darba dzīves ilgumu Eiropā.

| 3.2.1.6 | Tomēr, izņemot tikai dažas valstis var secināt, ka:






  — | nodokļu sistēmas un sociālā drošība, kā arī vienošanās sektora vai uzņēmuma ietvaros ietver raksturīgas pazīmes un pasākumus, kas tieši vai netieši mudina priekšlaicīgi doties pensijā; |
| --- | --- | --- |

3.2.1.6

Tomēr, izņemot tikai dažas valstis var secināt, ka:

—

nodokļu sistēmas un sociālā drošība, kā arī vienošanās sektora vai uzņēmuma ietvaros ietver raksturīgas pazīmes un pasākumus, kas tieši vai netieši mudina priekšlaicīgi doties pensijā;

| — | Padomes sanāksmēs formulētie paziņojumi un nodomi netiek pietiekami labi nodoti tālāk, konkrēti pašās valstīs. |
| --- | --- |

—

Padomes sanāksmēs formulētie paziņojumi un nodomi netiek pietiekami labi nodoti tālāk, konkrēti pašās valstīs.

| 3.2.1.7 | Pastāv vienots uzskats, ka tendenču un ieradumu maiņu nevar uzburt ar straujām pārmaiņām.
  Tiešām — tā kā pastāv pieraduma spēks, uzņēmumu un valsts iestāžu veida, lieluma un “kultūras” atšķirības, ikdienišķas un pamatotas grūtības sociālajā dialogā par šo tēmu, kurā nevar vienkārši atbalstīt sociālo ieguvumu atcelšanu, neriskējot pilnīgu neveiksmi; vēlamais attīstības virziens nozīmē samērā sarežģītu globālu stratēģiju ieviešanu. Pāreja var būt diezgan gara. Tas ir vēl viens iemesls, lai nezaudētu laiku un nekavējoties izstrādatu un piemērotu stratēģiju. |
| --- | --- |

3.2.1.7

Pastāv vienots uzskats, ka tendenču un ieradumu maiņu nevar uzburt ar straujām pārmaiņām.

Tiešām — tā kā pastāv pieraduma spēks, uzņēmumu un valsts iestāžu veida, lieluma un “kultūras” atšķirības, ikdienišķas un pamatotas grūtības sociālajā dialogā par šo tēmu, kurā nevar vienkārši atbalstīt sociālo ieguvumu atcelšanu, neriskējot pilnīgu neveiksmi; vēlamais attīstības virziens nozīmē samērā sarežģītu globālu stratēģiju ieviešanu. Pāreja var būt diezgan gara. Tas ir vēl viens iemesls, lai nezaudētu laiku un nekavējoties izstrādatu un piemērotu stratēģiju.

| 3.2.2 | Komiteja izsaka stingru vēlmi, ka Savienības politisko lēmumu pieņēmēji — t.i. Parlaments un Padome — iesaistītos noteiktāk, precīzāk, aktīvāk tajās valstīs, kuras ir ievēlējušas vai devušas mandātus šīm iestādēm, lai nodrošinātu lielāku saskaņu starp vārdiem un darbiem. Tām jāvadās no šīs vēlmes kopīgās Eiropas Savienības interesēs, kas apliecinājusi būt par vienu no pasaules galvenajiem ekonomikas centriem:






  — | attiecīgo valstu likumdošanas vai līgumu sistēmās pareizi identificējot pasākumus, kas tieši vai netieši liek šķēršļus brīvprātīgai aktīvās darba dzīves paildzināšanai; |
| --- | --- | --- |

3.2.2

Komiteja izsaka stingru vēlmi, ka Savienības politisko lēmumu pieņēmēji — t.i. Parlaments un Padome — iesaistītos noteiktāk, precīzāk, aktīvāk tajās valstīs, kuras ir ievēlējušas vai devušas mandātus šīm iestādēm, lai nodrošinātu lielāku saskaņu starp vārdiem un darbiem. Tām jāvadās no šīs vēlmes kopīgās Eiropas Savienības interesēs, kas apliecinājusi būt par vienu no pasaules galvenajiem ekonomikas centriem:

—

attiecīgo valstu likumdošanas vai līgumu sistēmās pareizi identificējot pasākumus, kas tieši vai netieši liek šķēršļus brīvprātīgai aktīvās darba dzīves paildzināšanai;

| — | efektīvāk un aktīvāk nekā šobrīd ņemt vērā Komisijas ieteikumus un ieviest tās direktīvas ātrāk un ar lielāku apņēmību; |
| --- | --- |

—

efektīvāk un aktīvāk nekā šobrīd ņemt vērā Komisijas ieteikumus un ieviest tās direktīvas ātrāk un ar lielāku apņēmību;

| — | organizēt lēmumu pieņēmējiem, ekonomiskajiem un sociālajiem partneriem veltītus informatīvus, pamudinošus un pārliecināšanas pasākumus, kā arī labāku komunikāciju ar attiecīgās valsts plašsaziņas līdzekļiem. |
| --- | --- |

—

organizēt lēmumu pieņēmējiem, ekonomiskajiem un sociālajiem partneriem veltītus informatīvus, pamudinošus un pārliecināšanas pasākumus, kā arī labāku komunikāciju ar attiecīgās valsts plašsaziņas līdzekļiem.

| 3.2.3 | Līdzsvarot no jauna vecuma struktūras Eiropā. Šeit pietiekami ir atcerēties daudzos pētījumos izklāstītās ļoti satraucošās perspektīvas attiecībā uz auglības un dzimstības pazemināšanās ietekmi uz Eiropas Savienības demogrāfiju — nepietiekama paaudžu atjaunošanās, ko imigrācija noteikti nekompensē, var tikai radīt Eiropas lomas samazināšanos pasaulē un ekonomiskas un finansiālas grūtības, kā arī šķelšanos un konfliktu starp paaudzēm pašā Eiropas iekšienē. |
| --- | --- |

3.2.3

Līdzsvarot no jauna vecuma struktūras Eiropā. Šeit pietiekami ir atcerēties daudzos pētījumos izklāstītās ļoti satraucošās perspektīvas attiecībā uz auglības un dzimstības pazemināšanās ietekmi uz Eiropas Savienības demogrāfiju — nepietiekama paaudžu atjaunošanās, ko imigrācija noteikti nekompensē, var tikai radīt Eiropas lomas samazināšanos pasaulē un ekonomiskas un finansiālas grūtības, kā arī šķelšanos un konfliktu starp paaudzēm pašā Eiropas iekšienē.

| 3.2.3.1 | Ja uzskatām, ka vecuma struktūru līdzsvara atgūšanai Eiropas valstīs jābūt ilgtermiņa mērķim, no tā izriet, ka Eiropas Savienībai vajadzētu nospraust sev mērķi veicināt dzimstības palielināšanos dalībvalstīs un līdz ar to vairāk pievērsties ģimeņu politikai tajās. Eiropas Savienībai nevar pārmest, ka tā nav ieinteresēta ģimenes jautājumos — ES Ministru Padome vairākkārt izteikusi priekšlikumus attiecībā uz ģimenēm. Tomēr politikas virzieni, kas izklāstīti Savienības līmenī, joprojām ir fragmentāri un paredz, lai gan pamatotus un interesantus, bet ļoti nepilnīgus mērķus (5). |
| --- | --- |

3.2.3.1

Ja uzskatām, ka vecuma struktūru līdzsvara atgūšanai Eiropas valstīs jābūt ilgtermiņa mērķim, no tā izriet, ka Eiropas Savienībai vajadzētu nospraust sev mērķi veicināt dzimstības palielināšanos dalībvalstīs un līdz ar to vairāk pievērsties ģimeņu politikai tajās. Eiropas Savienībai nevar pārmest, ka tā nav ieinteresēta ģimenes jautājumos — ES Ministru Padome vairākkārt izteikusi priekšlikumus attiecībā uz ģimenēm. Tomēr politikas virzieni, kas izklāstīti Savienības līmenī, joprojām ir fragmentāri un paredz, lai gan pamatotus un interesantus, bet ļoti nepilnīgus mērķus (5).

| 3.2.3.2 | Iesaistīties vairāk un labāk šajā jomā acīmredzot nebūs viegli — dalībvalstu īstenotā politika ir ļoti dažāda; dzimstības politika izmaksā dārgi; turklāt gan ekspertu, gan lēmumu pieņēmēju novērtējumā ir lielas viedokļu atšķirības, runājot par šīs politikas patiesajām sekām un efektivitātes pakāpi. Tomēr EESK uzskata, ka šie apsvērumi, par spīti to nozīmīgumam, neattaisno zināmu atturību no Savienības institūciju puses. |
| --- | --- |

3.2.3.2

Iesaistīties vairāk un labāk šajā jomā acīmredzot nebūs viegli — dalībvalstu īstenotā politika ir ļoti dažāda; dzimstības politika izmaksā dārgi; turklāt gan ekspertu, gan lēmumu pieņēmēju novērtējumā ir lielas viedokļu atšķirības, runājot par šīs politikas patiesajām sekām un efektivitātes pakāpi. Tomēr EESK uzskata, ka šie apsvērumi, par spīti to nozīmīgumam, neattaisno zināmu atturību no Savienības institūciju puses.

| 3.2.3.3 | Komiteja uzskata par vēlamu, lai institūcijas šajā jautājumā izstrādātu īstu stratēģiju, kas ņem vērā jautājuma daudzšķautnību, un īpaši, lai tās mudinātu dalībvalstis īstenot ģimenes politiku, kas paredz ilgtermiņā atjaunot vecuma struktūru līdzsvaru Savienības dalībvalstīs. |
| --- | --- |

3.2.3.3

Komiteja uzskata par vēlamu, lai institūcijas šajā jautājumā izstrādātu īstu stratēģiju, kas ņem vērā jautājuma daudzšķautnību, un īpaši, lai tās mudinātu dalībvalstis īstenot ģimenes politiku, kas paredz ilgtermiņā atjaunot vecuma struktūru līdzsvaru Savienības dalībvalstīs.

| 3.2.3.4 | EESK ir gatava un vēlas aktīvi un iespēju robežās sadarboties jautājumos, kur nepieciešama līdzīga pieeja, ja šāda sadarbība tiktu uzsākta. |
| --- | --- |

3.2.3.4

EESK ir gatava un vēlas aktīvi un iespēju robežās sadarboties jautājumos, kur nepieciešama līdzīga pieeja, ja šāda sadarbība tiktu uzsākta.

4.   Secinājumi

| 4.1 | Atsevišķas Eiropas valstu sabiedrības un vienota eiropiešu sabiedrība, ko tās kopīgi ir sākušas izveidot, regulāri saskaras un saskarsies ar sociālu, politisku, etnisku un kulturālu šķelšanos risku. Ir svarīgi darīt visu, lai nepapildus vēl nerastos plaisas starp paaudzēm draudi. |
| --- | --- |

4.1

Atsevišķas Eiropas valstu sabiedrības un vienota eiropiešu sabiedrība, ko tās kopīgi ir sākušas izveidot, regulāri saskaras un saskarsies ar sociālu, politisku, etnisku un kulturālu šķelšanos risku. Ir svarīgi darīt visu, lai nepapildus vēl nerastos plaisas starp paaudzēm draudi.

| 4.2 | Pēc to būtības starppaaudžu attiecību problēmām ir laika ietvars — tās ir ilgtermiņa. Līdz ar to tas pats attiecas uz to risinājumu meklējumiem. |
| --- | --- |

4.2

Pēc to būtības starppaaudžu attiecību problēmām ir laika ietvars — tās ir ilgtermiņa. Līdz ar to tas pats attiecas uz to risinājumu meklējumiem.

| 4.3 | Vērā ņemamo aspektu daudzveidība un sarežģītība neatbrīvo no nepieciešamības izstrādāt un piemērot tālredzīgu, sistemātisku un vispusīgu pieeju, jo šajā jomā, tāpat kā daudzās citās, tie nav ne nodalīti, ne atdalāmi. Bez tam ir jāuzsver, ka problemu starp paaudzēm veiksmīga risināšana dotu arī ļoti pozitīvu ekonomisko rezultātu. |
| --- | --- |

4.3

Vērā ņemamo aspektu daudzveidība un sarežģītība neatbrīvo no nepieciešamības izstrādāt un piemērot tālredzīgu, sistemātisku un vispusīgu pieeju, jo šajā jomā, tāpat kā daudzās citās, tie nav ne nodalīti, ne atdalāmi. Bez tam ir jāuzsver, ka problemu starp paaudzēm veiksmīga risināšana dotu arī ļoti pozitīvu ekonomisko rezultātu.

| 4.4 | Kaut gan ir nepieciešams zināms laiks un nekādā ziņā nedrīkst pārkāpt “subsidiaritātes principa” noteikumus, tomēr ir vēlams, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu pieeja šai jomai nebūtu ne nogaidoša, ne pieticīga. |
| --- | --- |

4.4

Kaut gan ir nepieciešams zināms laiks un nekādā ziņā nedrīkst pārkāpt “subsidiaritātes principa” noteikumus, tomēr ir vēlams, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu pieeja šai jomai nebūtu ne nogaidoša, ne pieticīga.

| 4.5 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja lielu uzmanību pievērš šai apspriestajai jomai, kas acīmredzami izraisa pieaugošu uzmanību, bet kas pagaidām nav ieņēmusi vietu, ko tā ir pelnījusi starp dalībvalstu un to Savienības politiskajām aktivitātēm. |
| --- | --- |

4.5

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja lielu uzmanību pievērš šai apspriestajai jomai, kas acīmredzami izraisa pieaugošu uzmanību, bet kas pagaidām nav ieņēmusi vietu, ko tā ir pelnījusi starp dalībvalstu un to Savienības politiskajām aktivitātēm.

| 4.6 | Šis atzinums ir atbilde izaicinājumam — veicināt to, lai nākotnē izveidotos viedokļu saskaņa par šo ārkārtīgi būtisko tēmu, kas prasa daudzu iesaistīto pušu saskaņotu un ilgstošu darbību, izvairīšanos no īstermiņa interešu izvirzīšanas priekšplānā un pastāvīgu konstruktīvu rīcību. Runa ir par to, ka pakāpeniski jāizstrādā jauns līgums starp paaudzēm Eiropas Savienības teritorijā. (6) |
| --- | --- |

4.6

Šis atzinums ir atbilde izaicinājumam — veicināt to, lai nākotnē izveidotos viedokļu saskaņa par šo ārkārtīgi būtisko tēmu, kas prasa daudzu iesaistīto pušu saskaņotu un ilgstošu darbību, izvairīšanos no īstermiņa interešu izvirzīšanas priekšplānā un pastāvīgu konstruktīvu rīcību. Runa ir par to, ka pakāpeniski jāizstrādā jauns līgums starp paaudzēm Eiropas Savienības teritorijā. (6)

| 4.7 | Šis atzinums noteikti nav noslēgts dokuments. Tas nepretendē uz gatavu risinājumu izklāstu. Tas piedāvā atklāt sarunas, uzsākt ilgtermiņa darbu, doties garā ceļā. |
| --- | --- |

4.7

Šis atzinums noteikti nav noslēgts dokuments. Tas nepretendē uz gatavu risinājumu izklāstu. Tas piedāvā atklāt sarunas, uzsākt ilgtermiņa darbu, doties garā ceļā.

| 4.8 | Šajā stadijā Komiteja rekomendē saprātīgā termiņā organizēt sabiedriskas apspriedes par šo plašo tēmu. Šī konference apvienotu politisko lēmumu pieņēmējus, Eiropas institūciju un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus, ekspertus un citas puses. Komiteja piesakās uzsākt un organizēt šādu pasākumu. |
| --- | --- |

4.8

Šajā stadijā Komiteja rekomendē saprātīgā termiņā organizēt sabiedriskas apspriedes par šo plašo tēmu. Šī konference apvienotu politisko lēmumu pieņēmējus, Eiropas institūciju un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus, ekspertus un citas puses. Komiteja piesakās uzsākt un organizēt šādu pasākumu.

| 4.9 | Komiteja var uzsākt darbu šajā jomā un tas ir jādara, nepārtraukti un visa ceļa garumā, ciešā sadarbībā ar Eiropas Savienības institūcijām. |
| --- | --- |

4.9

Komiteja var uzsākt darbu šajā jomā un tas ir jādara, nepārtraukti un visa ceļa garumā, ciešā sadarbībā ar Eiropas Savienības institūcijām.

Briselē, 2004. gada 16. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

prezidente

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Šeit paaudžu attiecības aplūkotas no vairākiem aspektiem: ekonomikas, sociāla, kultūras, politikas...

1

(2)  Termins no ziņojuma (Jean BILLET kgs ], kas 2004. gadā iesniegts Francijas Ekonomikas un sociālo lietu padomei

2

Jean BILLET

(3)  Ne bez ierunām, komerciālām, šeit un turpmāk ...

3

(4)  Skat., piemēram, EESK atzinumu “Uz 7. pētījumu pamatprogrammu: izpētes nepieciešamība demogrāfisko izmaiņu ietvaros – dzīves kvalitāte vecumdienās un vajadzīgās tehnoloģijas”. Ziņotāja Heinisch kdze – CESE 1206/2004, 2004. gada 15. septembris

4

Heinisch

(5)  Grūtībās nonākušās ģimenes, bērnu pieskatīšana, maternitātes un paternitātes atvaļinājums...

5

(6)  Šajā sakarā jāatgādina Augsta līmeņa grupas 2004. maijā sniegtā ziņojuma par sociālās politikas nākotni paplašinātajā Eiropas Savienībā nozīme

6

---

| 28.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 157/155 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 157/155

---

Atzinums par tēmu Ģenētiski modificētu kultūraugu un tradicionālo ekoloģisko kultūraugu koeksistence

(2005/C 157/29)

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 2004. gada 29. janvārī nolēma saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. daļu izstrādāt iniciatīvas atzinumu par sekojošu tēmu: “Ģenētiski modificētu kultūraugu un tradicionālo ekoloģisko kultūraugu koeksistence”.

Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides aizsardzības darba grupa, kurai bija uzdots veikt priekšdarbus, pieņēma savu atzinumu 2004. gada 21. septembrī. Ziņotājs bija
  Voss

  kgs.

Komiteja savā 413. plenārajā sesijā, kas notika 2004. gada 15. un 16. decembrī (2004. gada 16. decembra sēde) ar 47 balsīm par, 13 balsīm pret un 4 atturoties, pieņēma sekojošu atzinumu:

1.   Ievads

| 1.1 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata par nepieciešamu izstrādāt un pieņemt ilglaicīgus, tiesiski drošus un praktiskus noteikumus par ģenētiski modificētu kultūraugu audzēšanas un tradicionālo ekoloģisko kultūraugu audzēšanas un vides aizsardzības koeksistenci visā pārtikas nozarē kopumā un lauksaimniecības, zvejniecības un mežkopības nozarēs, ieskaitot kultivēšanu farmaceitiskajā un nepārtikas produktu ražošanā un pētniecībā. |
| --- | --- |

1.1

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata par nepieciešamu izstrādāt un pieņemt ilglaicīgus, tiesiski drošus un praktiskus noteikumus par ģenētiski modificētu kultūraugu audzēšanas un tradicionālo ekoloģisko kultūraugu audzēšanas un vides aizsardzības koeksistenci visā pārtikas nozarē kopumā un lauksaimniecības, zvejniecības un mežkopības nozarēs, ieskaitot kultivēšanu farmaceitiskajā un nepārtikas produktu ražošanā un pētniecībā.

| 1.2 | Sakarā ar to, ka, pirmkārt, Komisija vēlas atstāt būtiskus koeksistences jautājumus nacionālo normatīvu ziņā un, otrkārt, turpmākās koeksistences nodrošināšanas centrālo jautājumu par gadījuma rakstura vai tehniski neizbēgamu ĢMO klātbūtni sēklās bez ĢMO ir paredzēts risināt komitoloģijas procedūras ietvaros saskaņā ar RL 2001/18, kā arī vadoties pēc normatīviem par sēklām, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ar šiem jautājumiem nenodarbosies. Tādēļ ir mērķtiecīgi pievērsties šīm diskusijām iniciatīvas atzinuma ietvaros, lai tādējādi atbilstošā formā izgaismotu galvenokārt ar to saistītos ekonomiskos un sociālos jautājumus un šai sakarā ieņemtu noteiktu nostāju attiecībā pret Padomi, Komisiju un Parlamentu. |
| --- | --- |

1.2

Sakarā ar to, ka, pirmkārt, Komisija vēlas atstāt būtiskus koeksistences jautājumus nacionālo normatīvu ziņā un, otrkārt, turpmākās koeksistences nodrošināšanas centrālo jautājumu par gadījuma rakstura vai tehniski neizbēgamu ĢMO klātbūtni sēklās bez ĢMO ir paredzēts risināt komitoloģijas procedūras ietvaros saskaņā ar RL 2001/18, kā arī vadoties pēc normatīviem par sēklām, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ar šiem jautājumiem nenodarbosies. Tādēļ ir mērķtiecīgi pievērsties šīm diskusijām iniciatīvas atzinuma ietvaros, lai tādējādi atbilstošā formā izgaismotu galvenokārt ar to saistītos ekonomiskos un sociālos jautājumus un šai sakarā ieņemtu noteiktu nostāju attiecībā pret Padomi, Komisiju un Parlamentu.

| 1.3 | Šim iniciatīvas atzinumam jāiekļauj gan svarīgākie koeksistences saturiskie aspekti, gan priekšlikumi par to, kuri no šiem aspektiem, pēc Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas domām, būtu jāregulē ar nacionālās likumdošanas starpniecību un kādi praktiski noteikumi un instrukcijas attiecīgajiem ekonomikas uzņēmumiem būtu vajadzīgi. |
| --- | --- |

1.3

Šim iniciatīvas atzinumam jāiekļauj gan svarīgākie koeksistences saturiskie aspekti, gan priekšlikumi par to, kuri no šiem aspektiem, pēc Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas domām, būtu jāregulē ar nacionālās likumdošanas starpniecību un kādi praktiski noteikumi un instrukcijas attiecīgajiem ekonomikas uzņēmumiem būtu vajadzīgi.

| 1.4 | Sakarā ar to, ka Komisija šī gada maijā izbeidza kopš 1998. gada spēkā bijušo ĢMO kā pārtikas produktu ieviešanas apritē pieļaušanas moratoriju un ir nolēmusi drīzumā izlemt arī par labu ĢMO kultivēšanas atļaušanai ĢMO (1), koeksistences praktiskajai organizēšanai ir steidzamības nozīme. |
| --- | --- |

1.4

Sakarā ar to, ka Komisija šī gada maijā izbeidza kopš 1998. gada spēkā bijušo ĢMO kā pārtikas produktu ieviešanas apritē pieļaušanas moratoriju un ir nolēmusi drīzumā izlemt arī par labu ĢMO kultivēšanas atļaušanai ĢMO (1), koeksistences praktiskajai organizēšanai ir steidzamības nozīme.

2.   Vispārīgas priekšvārda piezīmes un jēdzienu definīcijas

| 2.1 | Sakarā ar to, ka tiek pieļauta ģenētiski modificētu organismu (ĢMO) ieviešanas apritē






  — | augu un mikrobioloģisku organismu kultivēšanā un dzīvnieku turēšanā, |
| --- | --- | --- |

2.1

Sakarā ar to, ka tiek pieļauta ģenētiski modificētu organismu (ĢMO) ieviešanas apritē

—

augu un mikrobioloģisku organismu kultivēšanā un dzīvnieku turēšanā,

| — | izpētes vajadzībām, |
| --- | --- |

—

izpētes vajadzībām,

| — | izmantošanai pārtikas produktos un barībā, |
| --- | --- |

—

izmantošanai pārtikas produktos un barībā,

| — | izmantošanai par izejvielu citās pielietojuma jomās, ieskaitot kultivēšanu farmaceitiskās rūpniecības vajadzībām, |
| --- | --- |

—

izmantošanai par izejvielu citās pielietojuma jomās, ieskaitot kultivēšanu farmaceitiskās rūpniecības vajadzībām,

| — | dabas procesu ietekmēšanai (piemēram, kaitīgo vielu noārdīšanai) un |
| --- | --- |

—

dabas procesu ietekmēšanai (piemēram, kaitīgo vielu noārdīšanai) un

| — | kā palīglīdzekli lauksaimniecībā un mežkopībā (piemēram, kaitēkļu apkarošanai un nezāļu kontrolei) |
| --- | --- |

—

kā palīglīdzekli lauksaimniecībā un mežkopībā (piemēram, kaitēkļu apkarošanai un nezāļu kontrolei)

rodas nepieciešamība noteikt praktiskus nosacījumus šāda veida izplatīšanas pasākumiem un darbībām ar attiecīgajiem produktiem, kas tādējādi nokļuvuši pārtikas produktos un barībā, kā arī vidē.

| 2.2 | Eiropas līmenī likumdošana jau regulē sekojošas jomas:






  — | risku novērtējumu un risku menedžmentu (2), |
| --- | --- | --- |

2.2

Eiropas līmenī likumdošana jau regulē sekojošas jomas:

—

risku novērtējumu un risku menedžmentu (2),

| — | izmantošanas atļaušanu, |
| --- | --- |

—

izmantošanas atļaušanu,

| — | nosacījumus par pārtikas produktu un barības marķēšanu (3), |
| --- | --- |

—

nosacījumus par pārtikas produktu un barības marķēšanu (3),

| — | uzraudzību (4) un |
| --- | --- |

—

uzraudzību (4) un

| — | transportēšanu pāri robežām ārpus Eiropas Kopienas teritorijas (iekļauts Starptautiskajā Cartagena protokolā par bioloģisko drošību) (5). |
| --- | --- |

—

transportēšanu pāri robežām ārpus Eiropas Kopienas teritorijas (iekļauts Starptautiskajā Cartagena protokolā par bioloģisko drošību) (5).

| 2.3 | Eiropas līmenī regulētas netiek sekojošas jomas:






  — | nosacījumi par sēklu un reprodukcijas materiālu marķēšanu; šai sakarā Komisija patlaban izstrādā priekšlikumus (6) un |
| --- | --- | --- |

2.3

Eiropas līmenī regulētas netiek sekojošas jomas:

—

nosacījumi par sēklu un reprodukcijas materiālu marķēšanu; šai sakarā Komisija patlaban izstrādā priekšlikumus (6) un

| — | praktiskā rīcība sakarā ar ĢMO izmantošanas sekām, kas rodas ekonomiskajā, sociālajā un kultūras jomā (7); ar šo jautājumu patlaban nodarbojas dalībvalstu valdības un parlamenti Direktīvas 2001/18 īstenošanas ietvaros, kā arī veidojot savu nacionālo likumdošanu, sevišķi, attiecībā uz priekšrakstiem par civiltiesiskās atbildības noteikšanu šajā sakarā. |
| --- | --- |

—

praktiskā rīcība sakarā ar ĢMO izmantošanas sekām, kas rodas ekonomiskajā, sociālajā un kultūras jomā (7); ar šo jautājumu patlaban nodarbojas dalībvalstu valdības un parlamenti Direktīvas 2001/18 īstenošanas ietvaros, kā arī veidojot savu nacionālo likumdošanu, sevišķi, attiecībā uz priekšrakstiem par civiltiesiskās atbildības noteikšanu šajā sakarā.

| 2.4 | Jau pieņemtajos ES likumdošanas aktos ir noteikts, ka ĢMO ir nepieciešama īpaša risku pārbaude un novērtēšana, riska menedžments un vispārēja marķēšana un pārbaudes iespējas. Par pamatnosacījumu tiek pieņemta iespēja atteikties gan no aktīvās, gan pasīvās ĢMO lietošanas un izvirzīta obligāta prasība nelietot ĢMO bioloģiskajā lauksaimniecībā un ekoloģiskajā pārtikā (ar dažu veterinārmedicīnisku produktu izņēmumu). Tāpat, tajos ir paredzēta iespēja ĢMO izplatīšanu noteiktos reģionos pakļaut obligātai pārbaudei katrā konkrētā gadījumā vai pat aizliegt pavisam. |
| --- | --- |

2.4

Jau pieņemtajos ES likumdošanas aktos ir noteikts, ka ĢMO ir nepieciešama īpaša risku pārbaude un novērtēšana, riska menedžments un vispārēja marķēšana un pārbaudes iespējas. Par pamatnosacījumu tiek pieņemta iespēja atteikties gan no aktīvās, gan pasīvās ĢMO lietošanas un izvirzīta obligāta prasība nelietot ĢMO bioloģiskajā lauksaimniecībā un ekoloģiskajā pārtikā (ar dažu veterinārmedicīnisku produktu izņēmumu). Tāpat, tajos ir paredzēta iespēja ĢMO izplatīšanu noteiktos reģionos pakļaut obligātai pārbaudei katrā konkrētā gadījumā vai pat aizliegt pavisam.

| 2.5 | ĢMO ir dzīvas būtnes, kas var izplatīties un vairoties dabiskos apstākļos. Bioloģiskās sistēmas, kuru ietvaros tās tiek ieviestas un no kurām tos bez īpašiem pasākumiem nav iespējams atdalīt, nav iespējams ne hermētiski nodalīt, ne līdzīgā veidā kontrolēt un vadīt, pretēji tam, kā to var darīt noslēgtās zinātniskās, rūpnieciskās un amatnieciskās iekārtās. Biosfēra principā ir globāli sazarota, vaļēja sistēma, kuras likumsakarības un uzvedība līdz šim ir izzināta un padarīta vadāma tikai ļoti ierobežotā mērā. |
| --- | --- |

2.5

ĢMO ir dzīvas būtnes, kas var izplatīties un vairoties dabiskos apstākļos. Bioloģiskās sistēmas, kuru ietvaros tās tiek ieviestas un no kurām tos bez īpašiem pasākumiem nav iespējams atdalīt, nav iespējams ne hermētiski nodalīt, ne līdzīgā veidā kontrolēt un vadīt, pretēji tam, kā to var darīt noslēgtās zinātniskās, rūpnieciskās un amatnieciskās iekārtās. Biosfēra principā ir globāli sazarota, vaļēja sistēma, kuras likumsakarības un uzvedība līdz šim ir izzināta un padarīta vadāma tikai ļoti ierobežotā mērā.

| 2.6 | Šo iemeslu dēļ Eiropas likumdevējs par mērauklu darbībām ar ĢMO ir noteicis profilakses principu un katra konkrētā gadījuma novērtēšanu un regulēšanu. Vienlaikus, viņš saistībā ar ĢMO izmantošanu ir piešķīris prioritāru nozīmi caurredzamībai un izvēles brīvībai. |
| --- | --- |

2.6

Šo iemeslu dēļ Eiropas likumdevējs par mērauklu darbībām ar ĢMO ir noteicis profilakses principu un katra konkrētā gadījuma novērtēšanu un regulēšanu. Vienlaikus, viņš saistībā ar ĢMO izmantošanu ir piešķīris prioritāru nozīmi caurredzamībai un izvēles brīvībai.

| 2.7 | Tas tiek veikts situācijā, kad vairums Eiropas Kopienas pilsoņu attiecas pret ĢMO izmantošanu gan lauksaimniecībā un mežkopībā, gan pārtikas produktu un barības ražošanā skeptiski vai pilnībā noliedzoši. |
| --- | --- |

2.7

Tas tiek veikts situācijā, kad vairums Eiropas Kopienas pilsoņu attiecas pret ĢMO izmantošanu gan lauksaimniecībā un mežkopībā, gan pārtikas produktu un barības ražošanā skeptiski vai pilnībā noliedzoši.

| 2.8 | Tādēļ apsaimniekošanas un lauksaimnieciskās izmantošanas formu ar un bez ģenētiskiem modificētiem organismiem koeksistence attiecas uz:






  — | lauksaimniecību, mežsaimniecību un zvejniecību, ieskaitot zemes īpašuma pārvaldīšanu, |
| --- | --- | --- |

2.8

Tādēļ apsaimniekošanas un lauksaimnieciskās izmantošanas formu ar un bez ģenētiskiem modificētiem organismiem koeksistence attiecas uz:

—

lauksaimniecību, mežsaimniecību un zvejniecību, ieskaitot zemes īpašuma pārvaldīšanu,

| — | visu pārtikas produktu nozari kopumā (pārstrādi, tirdzniecību, gastronomiju), |
| --- | --- |

—

visu pārtikas produktu nozari kopumā (pārstrādi, tirdzniecību, gastronomiju),

| — | reģionālo un komunālo platību izmantošanu un ekonomisko attīstību, |
| --- | --- |

—

reģionālo un komunālo platību izmantošanu un ekonomisko attīstību,

| — | patērētāju aizsardzību un |
| --- | --- |

—

patērētāju aizsardzību un

| — | dabas aizsardzību |
| --- | --- |

—

dabas aizsardzību

katrā konkrētajā gadījumā — atbilstošajās telpas un laika robežās.

| 2.9 | Eiropas Komisija juridiski nesaistošos atzinumos līdz šim ir reducējusi koeksistenci līdz tīri ekonomiskiem dažādu lauksaimniecības formu līdzāspastāvēšanas aspektiem. Tā ierosina šo aspektu regulēšanas būtiskāko daļu atstāt atsevišķu dalībvalstu ziņā. Taču Ministru Padomē šāda nostāja tiek apstrīdēta un izpelnās Eiropas Parlamenta kritiku (8). |
| --- | --- |

2.9

Eiropas Komisija juridiski nesaistošos atzinumos līdz šim ir reducējusi koeksistenci līdz tīri ekonomiskiem dažādu lauksaimniecības formu līdzāspastāvēšanas aspektiem. Tā ierosina šo aspektu regulēšanas būtiskāko daļu atstāt atsevišķu dalībvalstu ziņā. Taču Ministru Padomē šāda nostāja tiek apstrīdēta un izpelnās Eiropas Parlamenta kritiku (8).

3.   Būtiski koeksistences aspekti (iedalījums)

3.1   Zinātnes attīstības statuss

| 3.1.1 | Priekšnoteikums koeksistences regulēšanai ir pietiekama zinātniskā bāze, lai varētu novērtēt dažādu augu sugu ĢMO krustošanos un izplatīšanos (kā arī eventuālo mikroorganismu un dzīvnieku izplatīšanos) laikā un telpā, kā arī iegūt drošu, praksei atbilstošu pieredzi un novērtēt iespējamos izplatīšanās ceļus ražošanā, uzglabāšanā, transportēšanā un pārstrādē. |
| --- | --- |

3.1.1

Priekšnoteikums koeksistences regulēšanai ir pietiekama zinātniskā bāze, lai varētu novērtēt dažādu augu sugu ĢMO krustošanos un izplatīšanos (kā arī eventuālo mikroorganismu un dzīvnieku izplatīšanos) laikā un telpā, kā arī iegūt drošu, praksei atbilstošu pieredzi un novērtēt iespējamos izplatīšanās ceļus ražošanā, uzglabāšanā, transportēšanā un pārstrādē.

| 3.1.2 | Komisija šai sakarā ir savākusi dažādus slēdzienus un atzinumus (9), kas tomēr vēl nesniedz viendabīgu atspoguļojumu. Ir dots uzdevums veikt tālākus pētījumus. Pirmajā zinātniskajā konferencē par koeksistences jautājumiem, kas notika 2003. gada novembrī (10), kopā sanākušie zinātnieki konstatēja, ka pastāv ievērojama nepieciešamība pēc pētījumiem, un uzskatīja, ka tikai daļēji spēj sniegt kritiku izturošus izteikumus par koeksistences iespējām. Kāds ES Zinātniskās Komitejas 2001. gada atzinums (11) norāda uz lielo nedrošību un neieņem viennozīmīgu nostāju sakarā ar Komisijas ierosinātajiem pārtikas produktu, barības un sēklu robežvērtībām. |
| --- | --- |

3.1.2

Komisija šai sakarā ir savākusi dažādus slēdzienus un atzinumus (9), kas tomēr vēl nesniedz viendabīgu atspoguļojumu. Ir dots uzdevums veikt tālākus pētījumus. Pirmajā zinātniskajā konferencē par koeksistences jautājumiem, kas notika 2003. gada novembrī (10), kopā sanākušie zinātnieki konstatēja, ka pastāv ievērojama nepieciešamība pēc pētījumiem, un uzskatīja, ka tikai daļēji spēj sniegt kritiku izturošus izteikumus par koeksistences iespējām. Kāds ES Zinātniskās Komitejas 2001. gada atzinums (11) norāda uz lielo nedrošību un neieņem viennozīmīgu nostāju sakarā ar Komisijas ierosinātajiem pārtikas produktu, barības un sēklu robežvērtībām.

| 3.1.3 | Esošais zināšanu attīstības līmenis par ģenētiski modificētu augu krustošanos, izplatīšanos un noturību līdz šim nav ļāvis izdarīt drošas prognozes par koeksistences iespējām. |
| --- | --- |

3.1.3

Esošais zināšanu attīstības līmenis par ģenētiski modificētu augu krustošanos, izplatīšanos un noturību līdz šim nav ļāvis izdarīt drošas prognozes par koeksistences iespējām.

| 3.1.4 | Tas īpaši attiecas uz ilgtermiņa prognozēm, kā arī visdažādākajām ekosistēmu vidēm un kultivēšanas apstākļiem. |
| --- | --- |

3.1.4

Tas īpaši attiecas uz ilgtermiņa prognozēm, kā arī visdažādākajām ekosistēmu vidēm un kultivēšanas apstākļiem.

| 3.1.5 | Noteiktu ĢMO koeksistences iespējas jānovērtē un jāaplēš katrai augu sugai atsevišķi, ņemot vērā reģionālos apstākļus, un dažādu produktu sistēmu ietvaros. Šeit jāņem vērā arī ar to saistītās kultivēšanas metožu izmaiņas (piemēram, totālo herbicīdu izmantošana, kas kļūst iespējama, pateicoties atbilstošai izturībai). |
| --- | --- |

3.1.5

Noteiktu ĢMO koeksistences iespējas jānovērtē un jāaplēš katrai augu sugai atsevišķi, ņemot vērā reģionālos apstākļus, un dažādu produktu sistēmu ietvaros. Šeit jāņem vērā arī ar to saistītās kultivēšanas metožu izmaiņas (piemēram, totālo herbicīdu izmantošana, kas kļūst iespējama, pateicoties atbilstošai izturībai).

| 3.1.6 | Īpašas grūtības prognozēšanā un kontrolē galvenokārt rodas tādām augu sugām, kas atrodas ģenētiskās apmaiņas procesā ar radniecīgajām sugām, kas ir sastopamas dabā un netiek kultivētas. Rapsim, kura ģenētiskā izcelsme ir Eiropā, Eiropā ir daudzi tieši un netieši krustošanās partneri savvaļas un kultūras formās. Kāposts, ripsis, sinepes (rukola), pērkones, savvaļas spināti, tīrumu sinepes, zaķkāposti, pelēkās sinepes Tas pats attiecas, piemēram, uz bietēm. |
| --- | --- |

3.1.6

Īpašas grūtības prognozēšanā un kontrolē galvenokārt rodas tādām augu sugām, kas atrodas ģenētiskās apmaiņas procesā ar radniecīgajām sugām, kas ir sastopamas dabā un netiek kultivētas. Rapsim, kura ģenētiskā izcelsme ir Eiropā, Eiropā ir daudzi tieši un netieši krustošanās partneri savvaļas un kultūras formās. Kāposts, ripsis, sinepes (rukola), pērkones, savvaļas spināti, tīrumu sinepes, zaķkāposti, pelēkās sinepes Tas pats attiecas, piemēram, uz bietēm.

3.2   Kultivēšanas riska menedžments, uzraudzība un reģistrācija

| 3.2.1 | ĢMO identifikācija un marķēšana ir materiālais priekšnoteikums Direktīvā 2001/18 paredzētās ĢMO kultivēšanas reģistrācijas un uzraudzības īstenošanai. Bez tam, tas ir arī priekšnoteikums noteiktu ĢMO izņemšanai no aprites, ja tas ir nepieciešams sakarā ar jauniem zinātniskiem atklājumiem vai piešķirtās atļaujas termiņa izbeigšanos. Reproduktīvo ĢMO marķēšanai šai ziņā ir izšķiroša nozīme efektīva riska menedžmenta īstenošanā, sevišķi, eventuāli nepieciešamā avārijas situāciju novēršanā. Tādēļ to nevar orientēt tikai uz jautājumu, vai rezultātā tiks vai netiks pārsniegtas robežvērtības, kas noteikti sakarā ar obligāto pārtikas produktu un barības marķēšanu; īpaši tādēļ, ka atļaujas neesamības gadījumā pieļaujamo robežvērtību ievērošana patērētājiem sniegtajā informācijā atkrīt automātiski. |
| --- | --- |

3.2.1

ĢMO identifikācija un marķēšana ir materiālais priekšnoteikums Direktīvā 2001/18 paredzētās ĢMO kultivēšanas reģistrācijas un uzraudzības īstenošanai. Bez tam, tas ir arī priekšnoteikums noteiktu ĢMO izņemšanai no aprites, ja tas ir nepieciešams sakarā ar jauniem zinātniskiem atklājumiem vai piešķirtās atļaujas termiņa izbeigšanos. Reproduktīvo ĢMO marķēšanai šai ziņā ir izšķiroša nozīme efektīva riska menedžmenta īstenošanā, sevišķi, eventuāli nepieciešamā avārijas situāciju novēršanā. Tādēļ to nevar orientēt tikai uz jautājumu, vai rezultātā tiks vai netiks pārsniegtas robežvērtības, kas noteikti sakarā ar obligāto pārtikas produktu un barības marķēšanu; īpaši tādēļ, ka atļaujas neesamības gadījumā pieļaujamo robežvērtību ievērošana patērētājiem sniegtajā informācijā atkrīt automātiski.

| 3.2.2 | No ĢMO izrietošo risku novērtēšana jāveic saskaņā ar Direktīvu 2001/18 un citu, tai pielīdzināmu Kopienas noteikumu un direktīvu nosacījumiem, un tā ir priekšnoteikums, lai to izmantošana tiktu atļauta. Tomēr tieši praktiskā kultivēšanas norise izšķiroši ietekmē to, vai Direktīvā paredzēto efektīvo kultivēšanas ierobežošanas, tās seku ierobežošanas un novērošanas, kā arī atļaujas anulēšanas pasākumu veikšana ir iespējama. Šajā ziņā koeksistences jautājums nav ierobežojams tikai ar kultivēšanas ekonomiskajiem aspektiem, bet veido likumā noteiktā riska menedžmenta un profilakses integrālu sastāvdaļu. |
| --- | --- |

3.2.2

No ĢMO izrietošo risku novērtēšana jāveic saskaņā ar Direktīvu 2001/18 un citu, tai pielīdzināmu Kopienas noteikumu un direktīvu nosacījumiem, un tā ir priekšnoteikums, lai to izmantošana tiktu atļauta. Tomēr tieši praktiskā kultivēšanas norise izšķiroši ietekmē to, vai Direktīvā paredzēto efektīvo kultivēšanas ierobežošanas, tās seku ierobežošanas un novērošanas, kā arī atļaujas anulēšanas pasākumu veikšana ir iespējama. Šajā ziņā koeksistences jautājums nav ierobežojams tikai ar kultivēšanas ekonomiskajiem aspektiem, bet veido likumā noteiktā riska menedžmenta un profilakses integrālu sastāvdaļu.

3.3   Pārbaudes iespējas un kontrole pārtikas produktu un barības ražošanas ķēdē, izmantojot paraugu analīzes, testus un dokumentāciju

| 3.3.1 | ĢMO identificēšanas un marķēšanas pasākumus visā pārtikas produktu ražošanas ķēdē pieprasa Direktīva par ĢMO marķēšanu un pārbaudes iespējām (integrēta vispārējos ar pārtikas produktiem saistīto tiesību pamatprincipos un prasībās (12)). Tie skar ne tikai ĢMO identificēšanu galaproduktos, jo patlaban marķēšana ir obligāta arī tādiem produktiem, kuros ĢMO klātbūtnes pazīmes galaproduktā vairs nav konstatējamas. |
| --- | --- |

3.3.1

ĢMO identificēšanas un marķēšanas pasākumus visā pārtikas produktu ražošanas ķēdē pieprasa Direktīva par ĢMO marķēšanu un pārbaudes iespējām (integrēta vispārējos ar pārtikas produktiem saistīto tiesību pamatprincipos un prasībās (12)). Tie skar ne tikai ĢMO identificēšanu galaproduktos, jo patlaban marķēšana ir obligāta arī tādiem produktiem, kuros ĢMO klātbūtnes pazīmes galaproduktā vairs nav konstatējamas.

| 3.3.2 | ĢMO identificēšanai nepieciešamā informācija tiek apkopota centralizētā reģistrā un publicēta (13). |
| --- | --- |

3.3.2

ĢMO identificēšanai nepieciešamā informācija tiek apkopota centralizētā reģistrā un publicēta (13).

| 3.3.3 | ES kopīgā pētniecības institūcija patlaban cenšas standartizēt un izvērtēt šai sakarā nepieciešamo paraugu analīžu un testu metodes. |
| --- | --- |

3.3.3

ES kopīgā pētniecības institūcija patlaban cenšas standartizēt un izvērtēt šai sakarā nepieciešamo paraugu analīžu un testu metodes.

| 3.3.4 | Specifisku DNS vai specifiska proteīna identificēšana ĢMO pie patreizējā analītiskas attīstības līmeņa ir tehniski iespējama robežās no 0,001 līdz 0,05 procentiem no analizēto paraugu kopuma. Nespecifisku, kvalitatīvu testu izmaksas ĢMO klātbūtnes konstatēšanai patlaban svārstās no 100 līdz 150 € par katru analīzi. Specifisko un kvantitatīvo testu izmaksas atrodas robežās starp 250 un 500 € par katru analīzi. |
| --- | --- |

3.3.4

Specifisku DNS vai specifiska proteīna identificēšana ĢMO pie patreizējā analītiskas attīstības līmeņa ir tehniski iespējama robežās no 0,001 līdz 0,05 procentiem no analizēto paraugu kopuma. Nespecifisku, kvalitatīvu testu izmaksas ĢMO klātbūtnes konstatēšanai patlaban svārstās no 100 līdz 150 € par katru analīzi. Specifisko un kvantitatīvo testu izmaksas atrodas robežās starp 250 un 500 € par katru analīzi.

| 3.3.5 | Kas attiecas uz konstatēšanas metožu drošumu un vispārēju pieejamību un to pielietošanas tehniskajām jaudām, Kopienā joprojām pastāv ievērojamas atšķirības. Tikai nedaudzās dalībvalstīs tās līdz šim ir bijušas pieejamas pietiekošā apjomā, turpretī, dažās dalībvalstīs to nav vispār. |
| --- | --- |

3.3.5

Kas attiecas uz konstatēšanas metožu drošumu un vispārēju pieejamību un to pielietošanas tehniskajām jaudām, Kopienā joprojām pastāv ievērojamas atšķirības. Tikai nedaudzās dalībvalstīs tās līdz šim ir bijušas pieejamas pietiekošā apjomā, turpretī, dažās dalībvalstīs to nav vispār.

| 3.3.6 | Patlaban galvenokārt kvantitatīvās un specifiskās ĢMO klātbūtnes analīzes vēl arvien ir saistītas ar ievērojamām grūtībām, īpaši, tur, kur ražotājuzņēmumu rīcībā netiek nodotas atbilstošas pārbaudes metodes vai pietiekošs atsauces materiāls. Tas sevišķi attiecas uz tādiem ĢMO, kuri Kopienā nav atļauti, taču nav iespējams izslēgt, ka tie var būt sastopami importētās sēklās un izejvielās. |
| --- | --- |

3.3.6

Patlaban galvenokārt kvantitatīvās un specifiskās ĢMO klātbūtnes analīzes vēl arvien ir saistītas ar ievērojamām grūtībām, īpaši, tur, kur ražotājuzņēmumu rīcībā netiek nodotas atbilstošas pārbaudes metodes vai pietiekošs atsauces materiāls. Tas sevišķi attiecas uz tādiem ĢMO, kuri Kopienā nav atļauti, taču nav iespējams izslēgt, ka tie var būt sastopami importētās sēklās un izejvielās.

3.4   Pozitīva profesionālā prakse lauksaimniecības jomā

| 3.4.1 | Pozitīva profesionālā prakse ir jāievēro visā pārtikas produktu ražošanas ķēdē:






  — | pētniecībā un attīstībā, sevišķi, arī attiecībā uz ĢMO izplatīšanu zinātniskos nolūkos (sadaļa B 2001/18), |
| --- | --- | --- |

3.4.1

Pozitīva profesionālā prakse ir jāievēro visā pārtikas produktu ražošanas ķēdē:

—

pētniecībā un attīstībā, sevišķi, arī attiecībā uz ĢMO izplatīšanu zinātniskos nolūkos (sadaļa B 2001/18),

| — | sēklu izstrādāšanā, sevišķi, attiecībā uz ģenētiskā izejas materiāla un dažādu bāzes sēklas materiāla attīstības pakāpju īpašībām, |
| --- | --- |

—

sēklu izstrādāšanā, sevišķi, attiecībā uz ģenētiskā izejas materiāla un dažādu bāzes sēklas materiāla attīstības pakāpju īpašībām,

| — | audzēšanā saglabāšanai un pavairošanā, |
| --- | --- |

—

audzēšanā saglabāšanai un pavairošanā,

| — | sēklu pavairošanā, sagatavošanā, apstrādē un iepakošanā, |
| --- | --- |

—

sēklu pavairošanā, sagatavošanā, apstrādē un iepakošanā,

| — | augkopības produktu kultivēšanā, apstrādē, ražas novākšanā un transportēšanā, |
| --- | --- |

—

augkopības produktu kultivēšanā, apstrādē, ražas novākšanā un transportēšanā,

| — | no ražas iegūto, jaunai audzēšanai paredzēto sēklu izvēlē un sagatavošanā, |
| --- | --- |

—

no ražas iegūto, jaunai audzēšanai paredzēto sēklu izvēlē un sagatavošanā,

| — | lauksaimniecības izejvielu un produktu iepirkšanā, sagatavošanā, uzglabāšanā un transportēšanā, |
| --- | --- |

—

lauksaimniecības izejvielu un produktu iepirkšanā, sagatavošanā, uzglabāšanā un transportēšanā,

| — | pārtikas produktu un barības tālākā apstrādē un |
| --- | --- |

—

pārtikas produktu un barības tālākā apstrādē un

| — | gatavās produkcijas iepakošanā, realizācijā un marķēšanā. |
| --- | --- |

—

gatavās produkcijas iepakošanā, realizācijā un marķēšanā.

| 3.4.2 | Lielākajā daļā jomu pozitīva profesionālā prakse jau tiek regulēta ar daudzveidīgos aspektos. Tās papildināšana ar specifiskiem nosacījumiem par ĢMO izmantošanu ir izšķirošais priekšnoteikums, lai praktiski realizētu likumdošanas priekšrakstus par ĢMO riska menedžmentu, pārbaudīšanas iespējām un marķēšanu. Vislielākā nepieciešamība pēc atbilstošas rīcības šeit pastāv sēklu produkcijas un lauksamniecības produkcijas ražošanas jomās, bet ne mazāka tā ir arī attiecībā uz lauksaimniecības produktu iepirkšanu, uzglabāšanu un transportēšanu. |
| --- | --- |

3.4.2

Lielākajā daļā jomu pozitīva profesionālā prakse jau tiek regulēta ar daudzveidīgos aspektos. Tās papildināšana ar specifiskiem nosacījumiem par ĢMO izmantošanu ir izšķirošais priekšnoteikums, lai praktiski realizētu likumdošanas priekšrakstus par ĢMO riska menedžmentu, pārbaudīšanas iespējām un marķēšanu. Vislielākā nepieciešamība pēc atbilstošas rīcības šeit pastāv sēklu produkcijas un lauksamniecības produkcijas ražošanas jomās, bet ne mazāka tā ir arī attiecībā uz lauksaimniecības produktu iepirkšanu, uzglabāšanu un transportēšanu.

| 3.4.3 | Ne tikai pozitīvas profesionālās prakses veiksme, bet arī tās prasības, būtiskā mērā ir atkarīgas no tā, cik veiksmīgi šī pozitīvā profesionālā prakse tiks realizēta iepriekšējos produkcijas ražošanas etapos. |
| --- | --- |

3.4.3

Ne tikai pozitīvas profesionālās prakses veiksme, bet arī tās prasības, būtiskā mērā ir atkarīgas no tā, cik veiksmīgi šī pozitīvā profesionālā prakse tiks realizēta iepriekšējos produkcijas ražošanas etapos.

| 3.4.4 | Lai mazinātu nevēlamu ĢMO krustošanos un vispārēju izplatīšanos kultūraugu platībās un dabā, kā arī izvairītos no ĢMO saturošās ražas produkcijas sajaukšanās ar nesaturošo (ņemot vērā konkrēto kultūru un reģionālos nosacījumus), nepieciešams veikt dažādus pasākumus. Komisija tos ir daļēji uzskaitījusi savās Vadlīnijās par koeksistenci (14) un uzaicinājusi dalībvalstis izdot attiecīgus noteikumus. Tie attiecas gan uz tiem lauksaimniekiem, kas kultivē ĢMO, kā arī uz tiem, kas vēlas no to klātbūtnes savā produkcijā izvairīties. Bez tam, tie attiecas uz lauksaimniecības produktu pārstrādes uzņēmumiem un tirdzniecības sabiedrībām, ieskaitot uzglabāšanas un transporta jomu, kā arī uz kompetentajām lauksamniecības prakses regulēšanas iestādēm un institūcijām, kas darbojas ainavu saglabāšanas un dabas aizsardzības jomā. |
| --- | --- |

3.4.4

Lai mazinātu nevēlamu ĢMO krustošanos un vispārēju izplatīšanos kultūraugu platībās un dabā, kā arī izvairītos no ĢMO saturošās ražas produkcijas sajaukšanās ar nesaturošo (ņemot vērā konkrēto kultūru un reģionālos nosacījumus), nepieciešams veikt dažādus pasākumus. Komisija tos ir daļēji uzskaitījusi savās Vadlīnijās par koeksistenci (14) un uzaicinājusi dalībvalstis izdot attiecīgus noteikumus. Tie attiecas gan uz tiem lauksaimniekiem, kas kultivē ĢMO, kā arī uz tiem, kas vēlas no to klātbūtnes savā produkcijā izvairīties. Bez tam, tie attiecas uz lauksaimniecības produktu pārstrādes uzņēmumiem un tirdzniecības sabiedrībām, ieskaitot uzglabāšanas un transporta jomu, kā arī uz kompetentajām lauksamniecības prakses regulēšanas iestādēm un institūcijām, kas darbojas ainavu saglabāšanas un dabas aizsardzības jomā.

3.5   Sēklu īpašības, kontrole un marķēšana

| 3.5.1 | Sēklas atrodas ražošanas ķēdes pašā sākumā. Tās atkarībā no šķirnes pavairojas 40 līdz 1000 reizes un daļēji var palikt augsnē ļoti ilgu laiku. No ĢMO sēklām ārēji apputekšņotāji apaugļo citus tuvumā audzētos kultūraugus un savvaļā augošus radniecīgos augus. Sēklas un ziedputekšņi var tikt pārnēsāti lielos attālumos. Sakarā ar šīm laika un telpas dimensijām sēklās esoši ĢMO, kā vienprātīgi uzskata zinātnieki, spēlē izšķirošu lomu saistībā ar koeksistenci. |
| --- | --- |

3.5.1

Sēklas atrodas ražošanas ķēdes pašā sākumā. Tās atkarībā no šķirnes pavairojas 40 līdz 1000 reizes un daļēji var palikt augsnē ļoti ilgu laiku. No ĢMO sēklām ārēji apputekšņotāji apaugļo citus tuvumā audzētos kultūraugus un savvaļā augošus radniecīgos augus. Sēklas un ziedputekšņi var tikt pārnēsāti lielos attālumos. Sakarā ar šīm laika un telpas dimensijām sēklās esoši ĢMO, kā vienprātīgi uzskata zinātnieki, spēlē izšķirošu lomu saistībā ar koeksistenci.

| 3.5.2 | Direktīva 2001/18 saskata iespēju noteiktām produktu grupām noteikt robežvērtības, kuras nesasniedzot, ĢMO marķēšana pie zināmiem nosacījumiem nav nepieciešama. Pārtikas produktiem un barībai (15), un pārbaudīšanas iespējām (16) Direktīvā tiek noteikta robeža 0,9 %. |
| --- | --- |

3.5.2

Direktīva 2001/18 saskata iespēju noteiktām produktu grupām noteikt robežvērtības, kuras nesasniedzot, ĢMO marķēšana pie zināmiem nosacījumiem nav nepieciešama. Pārtikas produktiem un barībai (15), un pārbaudīšanas iespējām (16) Direktīvā tiek noteikta robeža 0,9 %.

| 3.5.3 | Komisija ir ierosinājusi augu un sēklu jautājumus regulējošās direktīvas ietvaros noteikt arī marķēšanas robežas ĢMO saturošajām sēklām, kam būtu jābūt no 0,3 līdz 0,7 procentiem. Sakarā ar juridiskām šaubām Komisija tomēr šos ierosinājumus 2003. gada oktobrī paņēma atpakaļ un izstrādāja jaunus. Tie ietvēra tikai robežvērtības rapša sēklām un kukurūzas sēklām 0,3 % līmenī. Tomēr arī šo priekšlikumu Komisija 2004. gada septembrī paņēma atpakaļ. Tagad ir paredzētas tālākas seku izvērtēšanas, lai izšķiršanos nostādītu uz pamatīga zinātniskā pamata un īpaši noteiktu ekonomisko ietekmi. Ir skaidrs, ka tīrības prasības noteikšanai ģenētiski nepārveidotām sēklām būs izšķiroša nozīme uz to, vai noteiktām augu sugām un produkcijas formām koeksistence vispār būs iespējama un to, kādas ir eventuālās ar to saistītās izmaksas. |
| --- | --- |

3.5.3

Komisija ir ierosinājusi augu un sēklu jautājumus regulējošās direktīvas ietvaros noteikt arī marķēšanas robežas ĢMO saturošajām sēklām, kam būtu jābūt no 0,3 līdz 0,7 procentiem. Sakarā ar juridiskām šaubām Komisija tomēr šos ierosinājumus 2003. gada oktobrī paņēma atpakaļ un izstrādāja jaunus. Tie ietvēra tikai robežvērtības rapša sēklām un kukurūzas sēklām 0,3 % līmenī. Tomēr arī šo priekšlikumu Komisija 2004. gada septembrī paņēma atpakaļ. Tagad ir paredzētas tālākas seku izvērtēšanas, lai izšķiršanos nostādītu uz pamatīga zinātniskā pamata un īpaši noteiktu ekonomisko ietekmi. Ir skaidrs, ka tīrības prasības noteikšanai ģenētiski nepārveidotām sēklām būs izšķiroša nozīme uz to, vai noteiktām augu sugām un produkcijas formām koeksistence vispār būs iespējama un to, kādas ir eventuālās ar to saistītās izmaksas.

| 3.5.4 | Par jautājumu, vai un, ja jā, tad kādas robežas ir jānosaka ĢMO nejaušai un tehniskā ziņā neizbēgamai klātbūtnei sēklās, gan dalībvalstu valdībās, gan iesaistītajās organizācijās un uzņēmumos valda dažādi priekšstati. |
| --- | --- |

3.5.4

Par jautājumu, vai un, ja jā, tad kādas robežas ir jānosaka ĢMO nejaušai un tehniskā ziņā neizbēgamai klātbūtnei sēklās, gan dalībvalstu valdībās, gan iesaistītajās organizācijās un uzņēmumos valda dažādi priekšstati.

| 3.5.5 | Sēklu marķēšana nav tikai galapatērētāju informēšana, lai nodrošinātu izvēles brīvību, kā tas ir pārtikas produktu un barības gadījumā. Tā ir arī būtiska informācija tiem, kas ĢMO saskaņā ar likumdošanas nosacījumiem izplata vidē, un iestādēm, kas ir atbildīgas par Izplatīšanas direktīvas īstenošanu. Ja trūkst informācijas par ĢMO klātbūtni noteiktās sēklās, likumdošanā noteiktā reģistrācija, novēroša (Post-Market Monitoring) un vēlākas aizliegšanas gadījumā — paņemšana atpakaļ — kļūst praktiski neiespējama. |
| --- | --- |

3.5.5

Sēklu marķēšana nav tikai galapatērētāju informēšana, lai nodrošinātu izvēles brīvību, kā tas ir pārtikas produktu un barības gadījumā. Tā ir arī būtiska informācija tiem, kas ĢMO saskaņā ar likumdošanas nosacījumiem izplata vidē, un iestādēm, kas ir atbildīgas par Izplatīšanas direktīvas īstenošanu. Ja trūkst informācijas par ĢMO klātbūtni noteiktās sēklās, likumdošanā noteiktā reģistrācija, novēroša (Post-Market Monitoring) un vēlākas aizliegšanas gadījumā — paņemšana atpakaļ — kļūst praktiski neiespējama.

| 3.5.6 | Piemēram, ja vēlāk izrādītos, ka kāds ĢMO izraisa alerģijas, vai ka tā īpašību pārnešana uz radniecīgiem savvaļas augiem izraisa ar konkurenci saistītas priekšrocības un tādējādi noved pie nevēlamas ekoloģiskā līdzsvara nobīdes, attiecīgais ĢMO būtu jāaizliedz un jāizņem no apgrozības. Šim nolūkam robežvērtību noteikšana ES Komisijas ierosinātajās jomās būtu absolūti nepieņemama. Jo tādā gadījumā būtu pieņem, ka visas attiecīgās augu sugas sēklas ir piesārņotas ar šo ĢMO līdz 0,5 procentu robežai, paņemšana atpakaļ un avārijas gadījuma pasākumi būtu jāpiemēro attiecībā uz visām šīs augu sugas sēklām. |
| --- | --- |

3.5.6

Piemēram, ja vēlāk izrādītos, ka kāds ĢMO izraisa alerģijas, vai ka tā īpašību pārnešana uz radniecīgiem savvaļas augiem izraisa ar konkurenci saistītas priekšrocības un tādējādi noved pie nevēlamas ekoloģiskā līdzsvara nobīdes, attiecīgais ĢMO būtu jāaizliedz un jāizņem no apgrozības. Šim nolūkam robežvērtību noteikšana ES Komisijas ierosinātajās jomās būtu absolūti nepieņemama. Jo tādā gadījumā būtu pieņem, ka visas attiecīgās augu sugas sēklas ir piesārņotas ar šo ĢMO līdz 0,5 procentu robežai, paņemšana atpakaļ un avārijas gadījuma pasākumi būtu jāpiemēro attiecībā uz visām šīs augu sugas sēklām.

| 3.5.7 | Praktiska pieredze ar atpakaļpaņemšanas akciju ASV parāda gan grūtības, gan arī iespējamās izmaksas. Pēc tam, kad ASV vides institūcija US EPA 2000. gadā aizliedza ģenētiski modificēto kukurūzas šķirni “Starlink” tās iespējamās alergēnās ietekmes dēļ, visā produkcijas ķēdē radās izmaksas vesela miljarda ASV $ apjomā. Piesārņotās sēklas un ražas lielā apjomā tika uzpirktas un izņemtas no tirgus. Tomēr piesārņojums līdz šodienai nevarēja tikt pilnībā izslēgts. ASV 2003. gadā vēl vairāk kā 1 % izmeklēto provju varēja tikt atrastas “Starlink” paliekas. |
| --- | --- |

3.5.7

Praktiska pieredze ar atpakaļpaņemšanas akciju ASV parāda gan grūtības, gan arī iespējamās izmaksas. Pēc tam, kad ASV vides institūcija US EPA 2000. gadā aizliedza ģenētiski modificēto kukurūzas šķirni “Starlink” tās iespējamās alergēnās ietekmes dēļ, visā produkcijas ķēdē radās izmaksas vesela miljarda ASV $ apjomā. Piesārņotās sēklas un ražas lielā apjomā tika uzpirktas un izņemtas no tirgus. Tomēr piesārņojums līdz šodienai nevarēja tikt pilnībā izslēgts. ASV 2003. gadā vēl vairāk kā 1 % izmeklēto provju varēja tikt atrastas “Starlink” paliekas.

| 3.5.8 | Bez tam, ĢMO klātbūtne ģenētiski nemodificētās sēklās izšķiroši iespaido vēlākās lauksaimniecības un pārstrādes jomas izmaksas. Ja sakarā ar likumdošanas normatīvos pieļauto ĢMO klātbūtni tās apjoms rutīnas dēļ tomēr jāpārbauda arī visos ģenētiski nemodificētajos produktos, lai pārliecinātos, ka netiek pārsniegtas likumdošanā noteiktās robežvērtības, kas pārtikas produktiem un barībai ir 0,9 %, bet izejvielām — attiecīgi zemākas, rodas nepieciešamība pēc milzīga dārgu testu un kontroles pasākumu apjoma. |
| --- | --- |

3.5.8

Bez tam, ĢMO klātbūtne ģenētiski nemodificētās sēklās izšķiroši iespaido vēlākās lauksaimniecības un pārstrādes jomas izmaksas. Ja sakarā ar likumdošanas normatīvos pieļauto ĢMO klātbūtni tās apjoms rutīnas dēļ tomēr jāpārbauda arī visos ģenētiski nemodificētajos produktos, lai pārliecinātos, ka netiek pārsniegtas likumdošanā noteiktās robežvērtības, kas pārtikas produktiem un barībai ir 0,9 %, bet izejvielām — attiecīgi zemākas, rodas nepieciešamība pēc milzīga dārgu testu un kontroles pasākumu apjoma.

| 3.5.9 | Tradicionālo un bioloģisko sēklu piesārņojums ar ĢMO bez tam spēlēs svarīgu lomu, konstatējot finansiālo zaudējumu izraisītājus, kā rezultātā pārsniegtas marķēšanas robežvērtības pārtikas produktiem un barībai, kā arī no tām atvasinātās, tirdzniecības un pārstrādes uzņēmumu pieprasītās, vēl zemākās robežvērtības. Pats par sevi saprotams, ka izraisītājiem vispirms būs nepieciešams pierādījums tam, ka šie zaudējumi vismaz daļēji nav radušies sakarā ar sēklu īpašībām, nevis dēļ ĢMO izplatīšanās uz lauka. |
| --- | --- |

3.5.9

Tradicionālo un bioloģisko sēklu piesārņojums ar ĢMO bez tam spēlēs svarīgu lomu, konstatējot finansiālo zaudējumu izraisītājus, kā rezultātā pārsniegtas marķēšanas robežvērtības pārtikas produktiem un barībai, kā arī no tām atvasinātās, tirdzniecības un pārstrādes uzņēmumu pieprasītās, vēl zemākās robežvērtības. Pats par sevi saprotams, ka izraisītājiem vispirms būs nepieciešams pierādījums tam, ka šie zaudējumi vismaz daļēji nav radušies sakarā ar sēklu īpašībām, nevis dēļ ĢMO izplatīšanās uz lauka.

| 3.5.10 | Visbeidzot, ĢMO klātbūtne tradicionālajās un bioloģiskajās sēklās negatīvi iespaido lauksaimnieku iespējas izmantot vēlākai kultivēšanai un audzēšanai pašiem savu sēklu materiālu. Sēklu piesārņojums ar ĢMO nākamajās paaudzēs var akumulēties, protams, sevišķi, tad, ja tam pievienojas papildus piesārņojums no kaimiņu laukiem. Tas ne tikai var izraisīt ievērojamus finansiālos zaudējumus minētajiem lauksaimniekiem, bet arī negatīvi ietekmēt sēklu daudzveidību un lokālās pielāgošanās iespējas. |
| --- | --- |

3.5.10

Visbeidzot, ĢMO klātbūtne tradicionālajās un bioloģiskajās sēklās negatīvi iespaido lauksaimnieku iespējas izmantot vēlākai kultivēšanai un audzēšanai pašiem savu sēklu materiālu. Sēklu piesārņojums ar ĢMO nākamajās paaudzēs var akumulēties, protams, sevišķi, tad, ja tam pievienojas papildus piesārņojums no kaimiņu laukiem. Tas ne tikai var izraisīt ievērojamus finansiālos zaudējumus minētajiem lauksaimniekiem, bet arī negatīvi ietekmēt sēklu daudzveidību un lokālās pielāgošanās iespējas.

3.6   Atbildība par produktiem un apkārtējo vidi

| 3.6.1 | Saskaņā ar Direktīvu (85/374/EEC) par atbildību par nekvalitatīviem produktiem ĢMO ražotāji un izplatītāji ir atbildīgi par apzinātas vai nolaidīgas darbības izraisītiem kaitējumiem, kas nodarīti veselībai, dzīvībai vai īpašumam (17). Taču šī atbildība aprobežojas tikai ar galaproduktiem, kas ir paredzēti privātai lietošanai vai patēriņam, un tāpēc neietver ne sēklas, ne finansiālos zaudējumus, kas var rasties sakarā ražas vai putnkopības produkcijas vērtības samazināšanos. |
| --- | --- |

3.6.1

Saskaņā ar Direktīvu (85/374/EEC) par atbildību par nekvalitatīviem produktiem ĢMO ražotāji un izplatītāji ir atbildīgi par apzinātas vai nolaidīgas darbības izraisītiem kaitējumiem, kas nodarīti veselībai, dzīvībai vai īpašumam (17). Taču šī atbildība aprobežojas tikai ar galaproduktiem, kas ir paredzēti privātai lietošanai vai patēriņam, un tāpēc neietver ne sēklas, ne finansiālos zaudējumus, kas var rasties sakarā ražas vai putnkopības produkcijas vērtības samazināšanos.

| 3.6.2 | Šis Kopienas noteiktais un izsmeļošais atbildības par produkciju ierobežojums apgrūtina nacionālo noteikumu izdošanu sakarā ar ĢMO izplatītāju (ieviesēju apritē) tiešo atbildību arī par civiltiesiska rakstura zaudējumiem un novirza visu civiltiesisko atbildību uz izmantotājiem (lauksaimniekiem) kā tiešajiem galaprodukta ražotājiem. |
| --- | --- |

3.6.2

Šis Kopienas noteiktais un izsmeļošais atbildības par produkciju ierobežojums apgrūtina nacionālo noteikumu izdošanu sakarā ar ĢMO izplatītāju (ieviesēju apritē) tiešo atbildību arī par civiltiesiska rakstura zaudējumiem un novirza visu civiltiesisko atbildību uz izmantotājiem (lauksaimniekiem) kā tiešajiem galaprodukta ražotājiem.

| 3.6.3 | “Jebkāda apzināta ģenētiski modificētu organismu izplatīšana apkārtējā vidē, kā arī šo organismu transportēšana un ieviešana apritē saskaņā ar Direktīvas 2001/18/EC definīciju” ir iekļaujama jaunās Direktīvas 2004/35/EK par ekoloģisko atbildību piemērošanas jomā, kas piešķir tiesības dalībvalstīm (bet ne atsevišķiem pilsoņiem) veikt videi nodarītā kaitējuma novēršanu un sanāciju uzlikt par pienākumu šī kaitējuma izraisītājiem, ja viņi ir rīkojušies apzināti vai nolaidīgi un ja ir iespējams konstatēt cēlonisku sakarību starp kaitējumu un atsevišķu apsaimniekotāju darbībām (18). Šī Direktīva dalībvalstīm jāievieš līdz 2007. gada 30. aprīlim. Fakts, ka ĢMO Kopienas teritorijā ir atļauts atbrīvošanai, pamatā izslēdz nolaidības vai nodoma faktu, ja nav ticis pārkāpts specifisks atbrīvošanas pamats. Savā atzinumā par vides atbildības direktīvu (19) EESK jau ir prasījusi, lai bioloģiskās daudzveidības definīcijā arī tiktu ņemta vērā īslaicīgā un ilglaicīgā ĢMO pielietošanas ietekme. |
| --- | --- |

3.6.3

“Jebkāda apzināta ģenētiski modificētu organismu izplatīšana apkārtējā vidē, kā arī šo organismu transportēšana un ieviešana apritē saskaņā ar Direktīvas 2001/18/EC definīciju” ir iekļaujama jaunās Direktīvas 2004/35/EK par ekoloģisko atbildību piemērošanas jomā, kas piešķir tiesības dalībvalstīm (bet ne atsevišķiem pilsoņiem) veikt videi nodarītā kaitējuma novēršanu un sanāciju uzlikt par pienākumu šī kaitējuma izraisītājiem, ja viņi ir rīkojušies apzināti vai nolaidīgi un ja ir iespējams konstatēt cēlonisku sakarību starp kaitējumu un atsevišķu apsaimniekotāju darbībām (18). Šī Direktīva dalībvalstīm jāievieš līdz 2007. gada 30. aprīlim. Fakts, ka ĢMO Kopienas teritorijā ir atļauts atbrīvošanai, pamatā izslēdz nolaidības vai nodoma faktu, ja nav ticis pārkāpts specifisks atbrīvošanas pamats. Savā atzinumā par vides atbildības direktīvu (19) EESK jau ir prasījusi, lai bioloģiskās daudzveidības definīcijā arī tiktu ņemta vērā īslaicīgā un ilglaicīgā ĢMO pielietošanas ietekme.

3.7   Civiltiesiskā atbildība

| 3.7.1 | Nevēlama ĢMO klātbūtne produktos, ražošanas iekārtās un platībās lauksaimniekiem, pārtikas produktu un barības apstrādātājiem un tirgotājiem var izraisīt ievērojamus finansiālus zaudējumus, ja tādējādi tiek apgrūtināta, kavēta vai padarīta neiespējama ģenētiski nemodificēto produktu ražošana un pārdošana vai kļūst nepieciešami īpaši kontroles un attīrīšanas pasākumi. Bez tam, tas var radīt arī nepieciešamību pēc sākotnējā stāvokļa atjaunošanas reģionos, kur ĢMO izplatīšana nav atļauta un nav paredzēta (piemēram, ekoloģiski jūtīgos reģionos), kas rada papildus izmaksas. |
| --- | --- |

3.7.1

Nevēlama ĢMO klātbūtne produktos, ražošanas iekārtās un platībās lauksaimniekiem, pārtikas produktu un barības apstrādātājiem un tirgotājiem var izraisīt ievērojamus finansiālus zaudējumus, ja tādējādi tiek apgrūtināta, kavēta vai padarīta neiespējama ģenētiski nemodificēto produktu ražošana un pārdošana vai kļūst nepieciešami īpaši kontroles un attīrīšanas pasākumi. Bez tam, tas var radīt arī nepieciešamību pēc sākotnējā stāvokļa atjaunošanas reģionos, kur ĢMO izplatīšana nav atļauta un nav paredzēta (piemēram, ekoloģiski jūtīgos reģionos), kas rada papildus izmaksas.

| 3.7.2 | Apdrošināšanas sabiedrības patlaban izslēdz šāda veida civiltiesisko pretenziju apdrošināšanu. |
| --- | --- |

3.7.2

Apdrošināšanas sabiedrības patlaban izslēdz šāda veida civiltiesisko pretenziju apdrošināšanu.

| 3.7.3 | Civiltiesisko atbildību par šādām izmaksām, saskaņā ar ES Komisijas priekšstatiem, vajadzētu regulēt pašām dalībvalstīm. Ir acīmredzami, ka tas ietekmēs konkurences situāciju visā Kopienā. Dažādi nacionālie priekšraksti šai jomā var novest pie ievērojamiem konkurences izkropļojumiem kopējā tirgū, kā arī pie tiesiskās nedrošības, kur cēloņi un iedarbība šķērso Kopienas iekšējās robežas. |
| --- | --- |

3.7.3

Civiltiesisko atbildību par šādām izmaksām, saskaņā ar ES Komisijas priekšstatiem, vajadzētu regulēt pašām dalībvalstīm. Ir acīmredzami, ka tas ietekmēs konkurences situāciju visā Kopienā. Dažādi nacionālie priekšraksti šai jomā var novest pie ievērojamiem konkurences izkropļojumiem kopējā tirgū, kā arī pie tiesiskās nedrošības, kur cēloņi un iedarbība šķērso Kopienas iekšējās robežas.

| 3.7.4 | Individuālā atbildība par izmaksām, kas citām personām rodas sakarā ar izvairīšanos no zaudējumiem (testi, kontroles un citi pasākumi, kas paredzēti, lai novērstu krustošanos un piesārņošanos ar ĢMO), no juridiskā viedokļa tikpat kā nav realizējama. Atšķirībā no faktiski radušos zaudējumu regulēšanas, šīs gluži ievērojamās izmaksas, kas radīsies visos reģionos, kuros tiek kultivēti ĢMO, nav iespējams atlīdzināt ar civiltiesisku atbildību nosakošu normatīvu starpniecību. Jebkurā gadījumā, cietušajiem lauksaimniekiem, uzņēmumiem un iestādēm šīs izmaksas varētu kompensēt no iemaksu sadales fondiem, ko finansētu piesārņojuma izraisīšanā vainojamie uzņēmumi un lauksaimnieki. |
| --- | --- |

3.7.4

Individuālā atbildība par izmaksām, kas citām personām rodas sakarā ar izvairīšanos no zaudējumiem (testi, kontroles un citi pasākumi, kas paredzēti, lai novērstu krustošanos un piesārņošanos ar ĢMO), no juridiskā viedokļa tikpat kā nav realizējama. Atšķirībā no faktiski radušos zaudējumu regulēšanas, šīs gluži ievērojamās izmaksas, kas radīsies visos reģionos, kuros tiek kultivēti ĢMO, nav iespējams atlīdzināt ar civiltiesisku atbildību nosakošu normatīvu starpniecību. Jebkurā gadījumā, cietušajiem lauksaimniekiem, uzņēmumiem un iestādēm šīs izmaksas varētu kompensēt no iemaksu sadales fondiem, ko finansētu piesārņojuma izraisīšanā vainojamie uzņēmumi un lauksaimnieki.

3.8   Izmaksas, kas rodas tautsaimniecībai un uzņēmumiem

| 3.8.1 | Nevēlamas ĢMO klātbūtnes kontroles un novēršanas pasākumi ir nepieciešams sakarā ar ĢMO kultivēšanu visā pārtikas produktu un barības ražošanas jomā. Bez tam, šai kultivēšanai var būt sekas, kas ietekmē tirgus situāciju noteiktos reģionos un noteiktas ražošanas formas un produktu veidus (piemēram, reģionālās kvalitātes markas un bioloģisko lauksaimniecību un ražošanu). Līdzās tirgus dalībniekiem, tas skar arī dažādas dalībvalstu un Kopienas iestādes un institūcijas. |
| --- | --- |

3.8.1

Nevēlamas ĢMO klātbūtnes kontroles un novēršanas pasākumi ir nepieciešams sakarā ar ĢMO kultivēšanu visā pārtikas produktu un barības ražošanas jomā. Bez tam, šai kultivēšanai var būt sekas, kas ietekmē tirgus situāciju noteiktos reģionos un noteiktas ražošanas formas un produktu veidus (piemēram, reģionālās kvalitātes markas un bioloģisko lauksaimniecību un ražošanu). Līdzās tirgus dalībniekiem, tas skar arī dažādas dalībvalstu un Kopienas iestādes un institūcijas.

| 3.8.2 | Koeksistencei nepieciešamo kontroles un novēršanas pasākumu nodrošināšana pa daļai ir saistīta ar radikālām pārmaiņām lauksaimniecības, amatniecības un rūpniecības praksē un tradīcijās. Attiecīgās sekas kas skars ekonomisko, sociālo un kultūras jomu un kuras sajutīs galvenokārt lauksaimnieki un nerūpnieciski pārtikas produktu uzņēmumi, līdz šim nav sistemātiski pētītas un aprakstītas. Taču tas ir steidzami nepieciešams, lai novērstu nevēlamu ietekmi uz izdzīvošanas un konkurences spējām, kā arī uz tirgus un cenu struktūru. |
| --- | --- |

3.8.2

Koeksistencei nepieciešamo kontroles un novēršanas pasākumu nodrošināšana pa daļai ir saistīta ar radikālām pārmaiņām lauksaimniecības, amatniecības un rūpniecības praksē un tradīcijās. Attiecīgās sekas kas skars ekonomisko, sociālo un kultūras jomu un kuras sajutīs galvenokārt lauksaimnieki un nerūpnieciski pārtikas produktu uzņēmumi, līdz šim nav sistemātiski pētītas un aprakstītas. Taču tas ir steidzami nepieciešams, lai novērstu nevēlamu ietekmi uz izdzīvošanas un konkurences spējām, kā arī uz tirgus un cenu struktūru.

| 3.8.3 | Lai novērtētu piemērotākos un efektīvākos koeksistences pasākumus un priekšrakstus, ir nepieciešams visaptverošs priekšstats par šīm izmaksām. Taču līdz šim pieejama tikai neliela un sadrumstalota informācija un vērtējumi (20). |
| --- | --- |

3.8.3

Lai novērtētu piemērotākos un efektīvākos koeksistences pasākumus un priekšrakstus, ir nepieciešams visaptverošs priekšstats par šīm izmaksām. Taču līdz šim pieejama tikai neliela un sadrumstalota informācija un vērtējumi (20).

| 3.8.4 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata, ka pārskats un novērtējums par izmaksām, kas dēļ koeksistences pasākumiem radīsies atsevišķiem tirgus dalībniekiem sakarā ar noteiktām ražošanas formām un noteiktos reģionos, kā arī visai sabiedrībai, ir obligāts priekšnoteikums, lai nodrošinātu prognozējamu un ilgspējīgu koeksistences regulēšanu. Ir vajadzīgi skaidri, saistoši un droši noteikumi par to, kam šīs izmaksas ir jāsedz vai, gluži otrādi, jānovērš. |
| --- | --- |

3.8.4

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata, ka pārskats un novērtējums par izmaksām, kas dēļ koeksistences pasākumiem radīsies atsevišķiem tirgus dalībniekiem sakarā ar noteiktām ražošanas formām un noteiktos reģionos, kā arī visai sabiedrībai, ir obligāts priekšnoteikums, lai nodrošinātu prognozējamu un ilgspējīgu koeksistences regulēšanu. Ir vajadzīgi skaidri, saistoši un droši noteikumi par to, kam šīs izmaksas ir jāsedz vai, gluži otrādi, jānovērš.

| 3.8.5 | Jāpiekrīt Komisijai, kad tā savās Vadlīnijās par koeksistenci raksta: “Ieviešot kādā reģionā jaunu ražošanas formu, atbildība par to, lai jauno ražošanas formu ieviešošajos uzņēmumos vadības pasākumi tiktu īstenoti tā, lai nodrošinātu nepieciešamo gēnu plūsmas ierobežošanu, principiāli būtu jāuzņemas tiem tirgus dalībniekiem (lauksaimniekiem), kuri šo jauno ražošanas formu ievieš. Lauksaimniekiem ir jānodrošina iespēja pašiem izvēlēties sev vēlamo audzēšanas formu, vienlaikus neuzspiežot kaimiņu uzņēmumiem atteikšanos no jau ieviestajām ražošanas struktūrām.” |
| --- | --- |

3.8.5

Jāpiekrīt Komisijai, kad tā savās Vadlīnijās par koeksistenci raksta: “Ieviešot kādā reģionā jaunu ražošanas formu, atbildība par to, lai jauno ražošanas formu ieviešošajos uzņēmumos vadības pasākumi tiktu īstenoti tā, lai nodrošinātu nepieciešamo gēnu plūsmas ierobežošanu, principiāli būtu jāuzņemas tiem tirgus dalībniekiem (lauksaimniekiem), kuri šo jauno ražošanas formu ievieš. Lauksaimniekiem ir jānodrošina iespēja pašiem izvēlēties sev vēlamo audzēšanas formu, vienlaikus neuzspiežot kaimiņu uzņēmumiem atteikšanos no jau ieviestajām ražošanas struktūrām.”

| 3.8.6 | Nepieciešamo koeksistences pasākumu izraisīta ražošanas izmaksu paaugstināšanās nedrīkst tikt novirzīta uz patēriņa cenām. Tas novestu pie izvēles brīvības ierobežojumiem — īpaši, vājāku patērētāju vidū. Lauksaimniecisko un amatniecisko pārtikas produktu ražošanu bez gēnu tehnoloģijas izmaksu un cenu paaugstināšanās nedrīkst apdraudēt un iespiest nišas produkcijas statusā. |
| --- | --- |

3.8.6

Nepieciešamo koeksistences pasākumu izraisīta ražošanas izmaksu paaugstināšanās nedrīkst tikt novirzīta uz patēriņa cenām. Tas novestu pie izvēles brīvības ierobežojumiem — īpaši, vājāku patērētāju vidū. Lauksaimniecisko un amatniecisko pārtikas produktu ražošanu bez gēnu tehnoloģijas izmaksu un cenu paaugstināšanās nedrīkst apdraudēt un iespiest nišas produkcijas statusā.

4.   Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas ieteikumi

4.1   Koeksistences pamatprincipi

| 4.1.1 | Koeksistences noteikumiem jāvadās pēc profilakses un dabīgās un bioloģiskās daudzveidības saglabāšanas, izmaksu samazināšanas, ekonomisko un sociālo iespēju palielināšanas, reģionālās attīstības veicināšanas un izraisītāja konstatācijas principiem un jābūt ilgspējīgiem, robustiem, praksei atbilstošiem un ar labvēlīgu attieksmi pret kļūdīšanos. |
| --- | --- |

4.1.1

Koeksistences noteikumiem jāvadās pēc profilakses un dabīgās un bioloģiskās daudzveidības saglabāšanas, izmaksu samazināšanas, ekonomisko un sociālo iespēju palielināšanas, reģionālās attīstības veicināšanas un izraisītāja konstatācijas principiem un jābūt ilgspējīgiem, robustiem, praksei atbilstošiem un ar labvēlīgu attieksmi pret kļūdīšanos.

| 4.1.2 | Nepieciešamie pasākumi un ar tiem saistītie izdevumi principā jāsedz uz to tirgus dalībnieku rēķina, kas šo nepieciešamību rada, laizdami apritē un izmantodami ĢMO. Tie pēc iespējas maz drīkst apgrūtināt tos tirgus dalībniekus, kas vēlas ražošanu un patēriņu bez ĢMO, un nedrīkst novest pie ražošanas izmaksu un cenu paaugstināšanās. Tie nedrīkst apgrūtināt arī nodokļu maksātājus. |
| --- | --- |

4.1.2

Nepieciešamie pasākumi un ar tiem saistītie izdevumi principā jāsedz uz to tirgus dalībnieku rēķina, kas šo nepieciešamību rada, laizdami apritē un izmantodami ĢMO. Tie pēc iespējas maz drīkst apgrūtināt tos tirgus dalībniekus, kas vēlas ražošanu un patēriņu bez ĢMO, un nedrīkst novest pie ražošanas izmaksu un cenu paaugstināšanās. Tie nedrīkst apgrūtināt arī nodokļu maksātājus.

| 4.1.3 | Pasākumi, kas vērsti uz izvairīšanos no ĢMO parādīšanās un izplatīšanās, principiāli jāīsteno tajā līmenī, kādā tie prasa vismazākās pūles un vismazākās izmaksas un nodrošina optimālo efektu. |
| --- | --- |

4.1.3

Pasākumi, kas vērsti uz izvairīšanos no ĢMO parādīšanās un izplatīšanās, principiāli jāīsteno tajā līmenī, kādā tie prasa vismazākās pūles un vismazākās izmaksas un nodrošina optimālo efektu.

| 4.1.4 | Tur, kur sakarā ar kāda ĢMO kultivēšanu, augu no tām pašām vai radniecīgām kultūrām ražošana bez gēnu tehnoloģijas izmantošanas vairs nav iespējama vai tiek ievērojami apgrūtināta, tā ir jāaizliedz. |
| --- | --- |

4.1.4

Tur, kur sakarā ar kāda ĢMO kultivēšanu, augu no tām pašām vai radniecīgām kultūrām ražošana bez gēnu tehnoloģijas izmantošanas vairs nav iespējama vai tiek ievērojami apgrūtināta, tā ir jāaizliedz.

4.2   Zināšanu bāzes izstrādāšana un pašreizējā zināšanu līmeņa pielietojums

| 4.2.1 | Kamēr zinātniskā bāze ir nepilnīga vai nepastāv vispār, koeksistences noteikumi ir jāveido pēc profilakses principa, ar tādu mērķi izvairīties no neatgriezeniskām vai tikai ļoti grūti atjaunojamām izmaiņām, kuru sekas nav iespējams pietiekami novērtēt. Šāda piesardzība jāattiecina arī uz koeksistences ekonomiskajiem, sociālajiem un kultūras aspektiem. |
| --- | --- |

4.2.1

Kamēr zinātniskā bāze ir nepilnīga vai nepastāv vispār, koeksistences noteikumi ir jāveido pēc profilakses principa, ar tādu mērķi izvairīties no neatgriezeniskām vai tikai ļoti grūti atjaunojamām izmaiņām, kuru sekas nav iespējams pietiekami novērtēt. Šāda piesardzība jāattiecina arī uz koeksistences ekonomiskajiem, sociālajiem un kultūras aspektiem.

| 4.2.2 | Komisija tiek uzaicināta izdot vienotu, starpdisciplināru un uz praksi orientētu izpētes programmu, kas novērstu milzīgās zināšanu nepilnības koeksistences jomā. |
| --- | --- |

4.2.2

Komisija tiek uzaicināta izdot vienotu, starpdisciplināru un uz praksi orientētu izpētes programmu, kas novērstu milzīgās zināšanu nepilnības koeksistences jomā.

| 4.2.3 | Augu zinātniskās komisijas atzinums (21), uz kuru Komisija atsaucas diskusijās par ĢMO robežvērtībām, nav apmierinošs. Tas neatbild uz jautājumu, kādas robežvērtības marķēšanai ir nepieciešamas, lai ievērotu Direktīvas 2001/18 nosacījumus. Tas arī nesniedz pietiekamu atbildi par to, kādi sēklu piesārņojumi praksē novedīs pie kādiem ražas un galaprodukta piesārņojumiem. Tādēļ Komisijai šai sakarā vajadzētu Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Zinātniskajai komisijai no jauna uzdot precīzus jautājumus. |
| --- | --- |

4.2.3

Augu zinātniskās komisijas atzinums (21), uz kuru Komisija atsaucas diskusijās par ĢMO robežvērtībām, nav apmierinošs. Tas neatbild uz jautājumu, kādas robežvērtības marķēšanai ir nepieciešamas, lai ievērotu Direktīvas 2001/18 nosacījumus. Tas arī nesniedz pietiekamu atbildi par to, kādi sēklu piesārņojumi praksē novedīs pie kādiem ražas un galaprodukta piesārņojumiem. Tādēļ Komisijai šai sakarā vajadzētu Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Zinātniskajai komisijai no jauna uzdot precīzus jautājumus.

| 4.2.4 | Bez tam, Eiropas Pārtikas produktu drošības pārvaldei, Eiropas Vides aģentūrai un Kopējai Pētniecības iestādei jāapkopo un jāpadara pieejami dalībvalstīm nacionālā un reģionālā līmenī eksistējošie zinātniskie un praktiskie pētījumi. |
| --- | --- |

4.2.4

Bez tam, Eiropas Pārtikas produktu drošības pārvaldei, Eiropas Vides aģentūrai un Kopējai Pētniecības iestādei jāapkopo un jāpadara pieejami dalībvalstīm nacionālā un reģionālā līmenī eksistējošie zinātniskie un praktiskie pētījumi.

| 4.2.5 | Komisijai tiek rekomendēts kopīgi ar dažādiem Eiropas reģioniem veikt praktiskus koeksistences izmēģinājumus plašā mērogā un pie dažādiem nosacījumiem. To ietvaros jāizmēģina un jāizpēta krustošanās novēršana, drošības atstatumi, iekārtu tīrīšana, atdalīšana transportēšanas laikā, uzglabāšana un pārstrāde, kā arī citi koeksistences pasākumi, ko praksē veic visi iesaistītie, ģenētiski nemodificētām, taču viennozīmīgi no citām šķirnēm atšķirīgām kukurūzas, rapša, kartupeļu, biešu un tomātu šķirnēm. |
| --- | --- |

4.2.5

Komisijai tiek rekomendēts kopīgi ar dažādiem Eiropas reģioniem veikt praktiskus koeksistences izmēģinājumus plašā mērogā un pie dažādiem nosacījumiem. To ietvaros jāizmēģina un jāizpēta krustošanās novēršana, drošības atstatumi, iekārtu tīrīšana, atdalīšana transportēšanas laikā, uzglabāšana un pārstrāde, kā arī citi koeksistences pasākumi, ko praksē veic visi iesaistītie, ģenētiski nemodificētām, taču viennozīmīgi no citām šķirnēm atšķirīgām kukurūzas, rapša, kartupeļu, biešu un tomātu šķirnēm.

4.3   Profilakse un labāko pieejamo tehnoloģiju izmantošana riska menedžmentā

| 4.3.1 | Marķēšana un pozitīva profesionālā prakse jāorientē uz to, lai nodrošinātu iespēju maksimāli precīzi izsekot ĢMO izplatībai un ietekmei. Bez tam, tai jānodrošina pēc iespējas pilnīgi attīrīt vidi, sēklas un produktus no ĢMO. |
| --- | --- |

4.3.1

Marķēšana un pozitīva profesionālā prakse jāorientē uz to, lai nodrošinātu iespēju maksimāli precīzi izsekot ĢMO izplatībai un ietekmei. Bez tam, tai jānodrošina pēc iespējas pilnīgi attīrīt vidi, sēklas un produktus no ĢMO.

| 4.3.2 | Nosakot marķēšanas robežvērtības vai nosacījumus par pozitīvu profesionālo praksi, nekādā gadījumā nedrīkst tikt kavēta vai padarīta neiespējama Direktīvā 2001/18 un Noteikumos 1830/2003 un 1829/2003 izvirzīto nosacījumu izpilde un mērķu sasniegšana. |
| --- | --- |

4.3.2

Nosakot marķēšanas robežvērtības vai nosacījumus par pozitīvu profesionālo praksi, nekādā gadījumā nedrīkst tikt kavēta vai padarīta neiespējama Direktīvā 2001/18 un Noteikumos 1830/2003 un 1829/2003 izvirzīto nosacījumu izpilde un mērķu sasniegšana.

| 4.3.3 | Tādēļ ir principiāli jāveicina, lai ĢMO kultivēšanas, transportēšanas, pārstrādes un importa un eksporta regulēšanā tiktu pielietotas vislabākās rīcībā esošās tehnoloģijas un vislabākā pieejamā prakse. |
| --- | --- |

4.3.3

Tādēļ ir principiāli jāveicina, lai ĢMO kultivēšanas, transportēšanas, pārstrādes un importa un eksporta regulēšanā tiktu pielietotas vislabākās rīcībā esošās tehnoloģijas un vislabākā pieejamā prakse.

| 4.3.4 | Šai sakarā jāievēro īpašas prasības par Eiropas dabas aizsardzību un ekosistēmu daudzveidības saglabāšanu. |
| --- | --- |

4.3.4

Šai sakarā jāievēro īpašas prasības par Eiropas dabas aizsardzību un ekosistēmu daudzveidības saglabāšanu.

4.4   Identificēšanai un marķēšanai nepieciešamās informācijas iegūšana un saņemšana

| 4.4.1 | Identificējot ĢMO un nosakot to marķēšanu dažādos ražošanas etapos, ir principiāli jāpieprasa, lai tie pēc iespējas precīzi tiktu noteikti ražošanas ķēdes pašā sākumā un maksimāli pilnīgi nodoti tālāk nākamajiem ķēdes posmiem. |
| --- | --- |

4.4.1

Identificējot ĢMO un nosakot to marķēšanu dažādos ražošanas etapos, ir principiāli jāpieprasa, lai tie pēc iespējas precīzi tiktu noteikti ražošanas ķēdes pašā sākumā un maksimāli pilnīgi nodoti tālāk nākamajiem ķēdes posmiem.

| 4.4.2 | Informācijas zaudējums ir jāizslēdz principā. Vienreiz iegūta informācija jādokumentē un jānodod tālāk neatkarīgi no eventuālajām robežvērtībām. |
| --- | --- |

4.4.2

Informācijas zaudējums ir jāizslēdz principā. Vienreiz iegūta informācija jādokumentē un jānodod tālāk neatkarīgi no eventuālajām robežvērtībām.

| 4.4.3 | Testēšanas metožu un atsauces materiālu sagatavošana un izvērtēšana jānodrošina, jāuztur atbilstoši aktuālajam tehnikas attīstības līmenim un par iespējami nelielu maksu jānodod visu ieinteresēto personu rīcībā tiem uzņēmumiem un tām institūcijām, kas laiž apritē vai izplata zinātniskām vajadzībām (Kopienas teritorijā vai ārpus tās) kādu noteiktu ĢMO. |
| --- | --- |

4.4.3

Testēšanas metožu un atsauces materiālu sagatavošana un izvērtēšana jānodrošina, jāuztur atbilstoši aktuālajam tehnikas attīstības līmenim un par iespējami nelielu maksu jānodod visu ieinteresēto personu rīcībā tiem uzņēmumiem un tām institūcijām, kas laiž apritē vai izplata zinātniskām vajadzībām (Kopienas teritorijā vai ārpus tās) kādu noteiktu ĢMO.

| 4.4.4 | Paraugu analīžu metodes, sevišķi, ražošanas ķēdes sākumā, ir jāizvēlas tā, lai tās nodrošinātu pēc iespējas augstu ticamības līmeni un maksimālu informāciju. Tādēļ tām jābūt orientētām uz tādu tehnikas attīstības līmeni, kādu ir iespējams droši garantēt, un nevis tikai uz noteikto robežvērtību ievērošanu. |
| --- | --- |

4.4.4

Paraugu analīžu metodes, sevišķi, ražošanas ķēdes sākumā, ir jāizvēlas tā, lai tās nodrošinātu pēc iespējas augstu ticamības līmeni un maksimālu informāciju. Tādēļ tām jābūt orientētām uz tādu tehnikas attīstības līmeni, kādu ir iespējams droši garantēt, un nevis tikai uz noteikto robežvērtību ievērošanu.

4.5   Saistoši, praksei atbilstoši, pārbaudāmi un robusti pozitīvas profesionālās prakses standarti visos ražošanas etapos ir izšķirošais koeksistences priekšnoteikums.

| 4.5.1 | Tie ir jānosaka tā, lai tie nodrošinātu ilgspējīgu koeksistences un profilakses mērķu izpildi un būtu pieskaņojami progresējošajam zinātnes un tehnikas attīstības līmenim. |
| --- | --- |

4.5.1

Tie ir jānosaka tā, lai tie nodrošinātu ilgspējīgu koeksistences un profilakses mērķu izpildi un būtu pieskaņojami progresējošajam zinātnes un tehnikas attīstības līmenim.

| 4.5.2 | Lai novērstu negatīvu ietekmi uz kopējo pārtikas produktu un barības tirgu, Kopienas agrāro kārtību un izvairītos no konkurences izkropļojumiem, visā Kopienā jāharmonizē vai jāpieņem augsta līmeņa pozitīvas profesionālās prakses nosacījumi, elastīgi ņemot vērā atšķirīgos kultivēšanas un izplatīšanas apstākļus. |
| --- | --- |

4.5.2

Lai novērstu negatīvu ietekmi uz kopējo pārtikas produktu un barības tirgu, Kopienas agrāro kārtību un izvairītos no konkurences izkropļojumiem, visā Kopienā jāharmonizē vai jāpieņem augsta līmeņa pozitīvas profesionālās prakses nosacījumi, elastīgi ņemot vērā atšķirīgos kultivēšanas un izplatīšanas apstākļus.

4.6   Noteikumiem par sēklu marķēšanu un tīrības pakāpi ir izšķiroša loma koeksistences nodrošināšanā.

| 4.6.1 | Tādēļ, nosakot robežvērtības ĢMO klātbūtnes marķēšanai sēklās, principiāli jātiecas pēc tehniski un praktiski sasniedzamā maksimālā precizitātes un caurredzamības līmeņa. Kamēr tehniski pieļaujamā pierādīšanas robeža provē patreiz ir jau 0,01 %, no praktiski saprātīgākā ņemamo provju lieluma un skaita rodas realistisks 0,1 % līmenis saistībā ar visu sēklas daļu. |
| --- | --- |

4.6.1

Tādēļ, nosakot robežvērtības ĢMO klātbūtnes marķēšanai sēklās, principiāli jātiecas pēc tehniski un praktiski sasniedzamā maksimālā precizitātes un caurredzamības līmeņa. Kamēr tehniski pieļaujamā pierādīšanas robeža provē patreiz ir jau 0,01 %, no praktiski saprātīgākā ņemamo provju lieluma un skaita rodas realistisks 0,1 % līmenis saistībā ar visu sēklas daļu.

| 4.6.2 | ĢMO marķēšanas robežvērtība ģenētiski nemodificētās sēklās ir jānosaka pie praktiskās konstatācijas iespēju robežas. |
| --- | --- |

4.6.2

ĢMO marķēšanas robežvērtība ģenētiski nemodificētās sēklās ir jānosaka pie praktiskās konstatācijas iespēju robežas.

| 4.6.3 | Bez tam, attiecīgajās Direktīvās par sēklām ir jāiekļauj stingri noteikumi par tīrību (maksimālās robežas), lai varētu pārdot tirgū ģenētiski nemodificētas sēklas. |
| --- | --- |

4.6.3

Bez tam, attiecīgajās Direktīvās par sēklām ir jāiekļauj stingri noteikumi par tīrību (maksimālās robežas), lai varētu pārdot tirgū ģenētiski nemodificētas sēklas.

4.7   Civiltiesiskās atbildības noteikumiem ir pilnībā jānosedz finansiālu zaudējumu regulēšanas jautājumi.

| 4.7.1 | ĢMO vairošanās spēja un fakts, ka to nevēlama uzrašanās var radīt finansiālus zaudējumus, rada nepieciešamību pieskaņot civiltiesiskās atbildības nosacījumus dalībvalstīs, lai nodrošinātu šādu zaudējumu segšanu. |
| --- | --- |

4.7.1

ĢMO vairošanās spēja un fakts, ka to nevēlama uzrašanās var radīt finansiālus zaudējumus, rada nepieciešamību pieskaņot civiltiesiskās atbildības nosacījumus dalībvalstīs, lai nodrošinātu šādu zaudējumu segšanu.

| 4.7.2 | Civiltiesiskās atbildības nosacījumiem jānodrošina, ka cietušo atbildība ir tikai tik liela, cik lielā mērā viņi spēja novērst iespējamos zaudējumus. Par pozitīvas profesionālās prakses saglabāšanu un eventuālu citu ĢMO izplatītāja nosacījumu izpildi, būtu jāuzņemas atbildība ĢMO izmantotājiem. Turpretī, par zaudējumiem, kas iestājas, neskatoties uz pozitīvas profesionālās prakses ievērošanu, atbildība būtu jāuzņemas tam, kurš laidis ĢMO apritē. Vajadzības gadījumā šeit jāpiemēro Kopienas atbildības tiesību nosacījumi. |
| --- | --- |

4.7.2

Civiltiesiskās atbildības nosacījumiem jānodrošina, ka cietušo atbildība ir tikai tik liela, cik lielā mērā viņi spēja novērst iespējamos zaudējumus. Par pozitīvas profesionālās prakses saglabāšanu un eventuālu citu ĢMO izplatītāja nosacījumu izpildi, būtu jāuzņemas atbildība ĢMO izmantotājiem. Turpretī, par zaudējumiem, kas iestājas, neskatoties uz pozitīvas profesionālās prakses ievērošanu, atbildība būtu jāuzņemas tam, kurš laidis ĢMO apritē. Vajadzības gadījumā šeit jāpiemēro Kopienas atbildības tiesību nosacījumi.

| 4.7.3 | Finansiāliem zaudējumiem, kas var rasties sakarā ar ĢMO laišanu apritē vai izmantošanu, principiāli nepieciešams seguma apliecinājums, ko nodrošina apdrošināšana, vai tam pielīdzināmas atbildības uzņemšanās spējas. |
| --- | --- |

4.7.3

Finansiāliem zaudējumiem, kas var rasties sakarā ar ĢMO laišanu apritē vai izmantošanu, principiāli nepieciešams seguma apliecinājums, ko nodrošina apdrošināšana, vai tam pielīdzināmas atbildības uzņemšanās spējas.

4.8   Kopējās koeksistences izmaksas ir jānosaka, jāsamazina līdz minumam un jāsadala pēc izraisītāja principa.

| 4.8.1 | Komisija tiek uzaicināta iesniegt plašu un sistemātisku novērtējumu par koeksistences radītajām izmaksām, tirgus nosacījumu izmaiņām un ietekmi uz dažādiem lauksaimniecības un pārtikas rūpniecības atzariem, sevišķi, uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, tradicionālo lauksaimniecību, ieskaitot lauksaimniecības blakusprodukcijas ražotājus, tradicionālo pārtikas produktu amatniecību, bioloģisko lauksaimniecību un sēklu ražošanas un pavairošanas uzņēmumiem. Tam īpaši jāietver arī sekas nodarbinātības jomā. |
| --- | --- |

4.8.1

Komisija tiek uzaicināta iesniegt plašu un sistemātisku novērtējumu par koeksistences radītajām izmaksām, tirgus nosacījumu izmaiņām un ietekmi uz dažādiem lauksaimniecības un pārtikas rūpniecības atzariem, sevišķi, uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, tradicionālo lauksaimniecību, ieskaitot lauksaimniecības blakusprodukcijas ražotājus, tradicionālo pārtikas produktu amatniecību, bioloģisko lauksaimniecību un sēklu ražošanas un pavairošanas uzņēmumiem. Tam īpaši jāietver arī sekas nodarbinātības jomā.

| 4.8.2 | Papildus tam, Komisijai jāizklāsta, kā nepieciešamie koeksistences pasākumi un ražošanas līdzekļu un preču plūsmu atdalīšana ietekmēs kopējās agrārās politikas un tās reformas mērķu sasniegšanu. Šeit īpaši jāņem vērā uzņēmumu struktūras, kā arī lokālās un reģionālās audzēšanas, pārstrādes, izcelsmes un kvalitātes nodrošināšanas programmas un ar tām saistītā marķēšana. |
| --- | --- |

4.8.2

Papildus tam, Komisijai jāizklāsta, kā nepieciešamie koeksistences pasākumi un ražošanas līdzekļu un preču plūsmu atdalīšana ietekmēs kopējās agrārās politikas un tās reformas mērķu sasniegšanu. Šeit īpaši jāņem vērā uzņēmumu struktūras, kā arī lokālās un reģionālās audzēšanas, pārstrādes, izcelsmes un kvalitātes nodrošināšanas programmas un ar tām saistītā marķēšana.

| 4.8.3 | Bez tam, Komisija tiek uzaicināta izklāstīt, kā koeksistences radītās papildus izmaksas jākompensē un jāsadala pēc izraisītāja principa un kādi pasākumi ir nepieciešams, lai droši izvairītos no negatīvas ietekmes uz bez gēnu tehnoloģijas pielietojuma ražoto pārtikas produktu cenām kopējā iekšējā tirgū. |
| --- | --- |

4.8.3

Bez tam, Komisija tiek uzaicināta izklāstīt, kā koeksistences radītās papildus izmaksas jākompensē un jāsadala pēc izraisītāja principa un kādi pasākumi ir nepieciešams, lai droši izvairītos no negatīvas ietekmes uz bez gēnu tehnoloģijas pielietojuma ražoto pārtikas produktu cenām kopējā iekšējā tirgū.

| 4.8.4 | Nosakot attiecīgo pasākumu piemērotību, jāņem vērā to ietekme uz visu ražošanas ķēdi. |
| --- | --- |

4.8.4

Nosakot attiecīgo pasākumu piemērotību, jāņem vērā to ietekme uz visu ražošanas ķēdi.

4.9   Ieteikumi par Kopienas un nacionālo tiesību izveidi

| 4.9.1 | Sekojošiem koeksistences aspektiem nepieciešama regulēšana Eiropas līmenī:






  — | marķēšanas noteikumi sakarā ar ĢMO klātbūtni ģenētiski nemodificētās sēklās; |
| --- | --- | --- |

4.9.1

Sekojošiem koeksistences aspektiem nepieciešama regulēšana Eiropas līmenī:

—

marķēšanas noteikumi sakarā ar ĢMO klātbūtni ģenētiski nemodificētās sēklās;

| — | priekšraksti par ģenētiski nemodificētu sēklu tīrību saistībā ar nejaušu ĢMO klātbūtni — pastāvošo sēklu jautājumus regulējošo Direktīvu ietvaros; |
| --- | --- |

—

priekšraksti par ģenētiski nemodificētu sēklu tīrību saistībā ar nejaušu ĢMO klātbūtni — pastāvošo sēklu jautājumus regulējošo Direktīvu ietvaros;

| — | nepieciešamie mērķi, rezultāti, tiesiskie pamatnosacījumi un minimālie standarti, kas saistīti ar pozitīvu profesionālo praksi ĢMO kultivēšanas jomā, un to ievērošanas radīto papildus izmaksu finansēšana, kā arī |
| --- | --- |

—

nepieciešamie mērķi, rezultāti, tiesiskie pamatnosacījumi un minimālie standarti, kas saistīti ar pozitīvu profesionālo praksi ĢMO kultivēšanas jomā, un to ievērošanas radīto papildus izmaksu finansēšana, kā arī

| — | gan ĢMO lietotāju, gan izplatītāju civiltiesiskā atbildība par kaitējumu, kas var rasties sakarā ar koeksistenci. |
| --- | --- |

—

gan ĢMO lietotāju, gan izplatītāju civiltiesiskā atbildība par kaitējumu, kas var rasties sakarā ar koeksistenci.

| 4.9.2 | Sekojoši koeksistences aspekti ir jāregulē nacionālā un reģionālā līmenī:






  — | specifiski, konkrētā reģiona apstākļiem atbilstoši pasākumi, lai novērstu nevēlamu ĢMO krustošanos un izplatīšanos; |
| --- | --- | --- |

4.9.2

Sekojoši koeksistences aspekti ir jāregulē nacionālā un reģionālā līmenī:

—

specifiski, konkrētā reģiona apstākļiem atbilstoši pasākumi, lai novērstu nevēlamu ĢMO krustošanos un izplatīšanos;

| — | reģionālie priekšraksti par noteiktu ĢMO kultivēšanu atbilstoši tās ekonomiskajai pamatotībai un reģionālajai izmaksu un ieguvuma attiecībai un nepieciešamajiem novēršanas pasākumiem; tie var ietvert arī noteiktu ĢMO kultivēšanas aizliegumu; |
| --- | --- |

—

reģionālie priekšraksti par noteiktu ĢMO kultivēšanu atbilstoši tās ekonomiskajai pamatotībai un reģionālajai izmaksu un ieguvuma attiecībai un nepieciešamajiem novēršanas pasākumiem; tie var ietvert arī noteiktu ĢMO kultivēšanas aizliegumu;

| — | pasākumi aizsargājamo dabas reģionu un faunas un floras saglabāšanai saskaņā ar Direktīvu 92/43 (22) un Putnu aizsardzības Direktīvu 79/409 (23) un citu ekoloģiski jūtīgu reģionu aizsardzībai; kā arī |
| --- | --- |

—

pasākumi aizsargājamo dabas reģionu un faunas un floras saglabāšanai saskaņā ar Direktīvu 92/43 (22) un Putnu aizsardzības Direktīvu 79/409 (23) un citu ekoloģiski jūtīgu reģionu aizsardzībai; kā arī

| — | pasākumi reģionālo ekonomikas un kultūras interešu aizsardzībai. |
| --- | --- |

—

pasākumi reģionālo ekonomikas un kultūras interešu aizsardzībai.

5.   Koeksistences praktiskie un aktuālie aspekti

| 5.1 | 2004. gada jūlijā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja lūdza praktiķus no visas skartās produkcijas ķēdes uz noklausīšanos, lai gūtu konkrētu priekšstatu par patreizējo un nākotnē sagaidāmo situāciju. Šeit radās, cita starpā, sekojoši rezultāti: |
| --- | --- |

5.1

2004. gada jūlijā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja lūdza praktiķus no visas skartās produkcijas ķēdes uz noklausīšanos, lai gūtu konkrētu priekšstatu par patreizējo un nākotnē sagaidāmo situāciju. Šeit radās, cita starpā, sekojoši rezultāti:

| 5.2 | Testi un ģenētiski modificētu organismu izsekošanu visas produkcijas ķēdes garumā visādā ziņā radīs papildu izmaksas. Vienkārši, kvalitatīvi testi pašreiz maksā starp €100 un €150, kamēr izmaksas diferencētiem un kvalificētiem testiem ir apmēram starp €250 un €400. Šeit prove tiek vienmēr izmeklēta tikai uz vienu noteiktu gēna sekvenci. Attiecīgi ar iespējami esošo dažādo ģenētiski modificētu organismu skaitu aug arī testu izdevumi. |
| --- | --- |

5.2

Testi un ģenētiski modificētu organismu izsekošanu visas produkcijas ķēdes garumā visādā ziņā radīs papildu izmaksas. Vienkārši, kvalitatīvi testi pašreiz maksā starp €100 un €150, kamēr izmaksas diferencētiem un kvalificētiem testiem ir apmēram starp €250 un €400. Šeit prove tiek vienmēr izmeklēta tikai uz vienu noteiktu gēna sekvenci. Attiecīgi ar iespējami esošo dažādo ģenētiski modificētu organismu skaitu aug arī testu izdevumi.

| 5.3 | Pirmais gadījums, kurā ĢMO veselības ietekmes dēļ atkal bija jāizņem no apgrozības (“Starlink” kukurūza ASV) līdz šim ir radījusi izmaksas kas pārsniedz vienu miljardu ASV dolāru. Tomēr divus gadus pēc sāktās apakaļņemšanas akcijas, vēl nav izdevies ĢMO pilnībā izņemt no apgrozības. |
| --- | --- |

5.3

Pirmais gadījums, kurā ĢMO veselības ietekmes dēļ atkal bija jāizņem no apgrozības (“Starlink” kukurūza ASV) līdz šim ir radījusi izmaksas kas pārsniedz vienu miljardu ASV dolāru. Tomēr divus gadus pēc sāktās apakaļņemšanas akcijas, vēl nav izdevies ĢMO pilnībā izņemt no apgrozības.

| 5.4 | Gan testu, gan izsekošanas izmaksu lielums un sadalījums ir atkarīgs no tā, vai noteiktu produktu ģenētiski tehniska brīvība ir vispārēji pieņemtais un ievērotais standarts tirgū, no kura tikai izņēmumam gadījumos ir novēršanās, vai arī ģenētiski tehniskās brīvības pierādījumu ražotājiem, pārstrādātājiem un tirgotājiem ir jāsniedz katrā atsevišķā gadījumā. |
| --- | --- |

5.4

Gan testu, gan izsekošanas izmaksu lielums un sadalījums ir atkarīgs no tā, vai noteiktu produktu ģenētiski tehniska brīvība ir vispārēji pieņemtais un ievērotais standarts tirgū, no kura tikai izņēmumam gadījumos ir novēršanās, vai arī ģenētiski tehniskās brīvības pierādījumu ražotājiem, pārstrādātājiem un tirgotājiem ir jāsniedz katrā atsevišķā gadījumā.

| 5.5 | Pēc ĢMO tirgus ieviešanas, pamatos vairs nav iespējams garantēt šī ĢMO neesamību citās sortēs. Tomēr ir iespējams turēt gadījumu rakstura un tehniski nenovēršamo sajaukumu ar attiecīgo ĢMO zem praktiski skaidri realizējamās pierādamās robežas 0,1 % līmenī. |
| --- | --- |

5.5

Pēc ĢMO tirgus ieviešanas, pamatos vairs nav iespējams garantēt šī ĢMO neesamību citās sortēs. Tomēr ir iespējams turēt gadījumu rakstura un tehniski nenovēršamo sajaukumu ar attiecīgo ĢMO zem praktiski skaidri realizējamās pierādamās robežas 0,1 % līmenī.

| 5.6 | Sēklu uzturēšana tīru no nenodomātas sajaukšanās ar ĢMO sēklām rada sēklu produkcijai ievērojamu papildizaicinājumu. Jo zemāks ir noteiktais līmenis, jo lielākas ir novēršanas un kontroles izmaksas sēklu ražošanā un vairošanā. |
| --- | --- |

5.6

Sēklu uzturēšana tīru no nenodomātas sajaukšanās ar ĢMO sēklām rada sēklu produkcijai ievērojamu papildizaicinājumu. Jo zemāks ir noteiktais līmenis, jo lielākas ir novēršanas un kontroles izmaksas sēklu ražošanā un vairošanā.

| 5.7 | Atkarīgi no attiecīgo augu veidu pavairošanas formas, sēklu ģenētiski tehniskās brīvības nodrošināšana būs iespējama tikai ievērojot lielas teritorijas distances ražošanā un pilnīgu nošķirtību tālākajos sagatavošanas, iepakošanas un izplatīšanas procesos. ISO standarti un HACCP protokoli, kas daļēji vēl atrodas attīstībā, šeit ir tāpat jāievēro ka ārējas pārbaudes. |
| --- | --- |

5.7

Atkarīgi no attiecīgo augu veidu pavairošanas formas, sēklu ģenētiski tehniskās brīvības nodrošināšana būs iespējama tikai ievērojot lielas teritorijas distances ražošanā un pilnīgu nošķirtību tālākajos sagatavošanas, iepakošanas un izplatīšanas procesos. ISO standarti un HACCP protokoli, kas daļēji vēl atrodas attīstībā, šeit ir tāpat jāievēro ka ārējas pārbaudes.

| 5.8 | To, ka tīrības garantijas ievērošana zem pierādāmās robežas 0,1 % līmenī ir nepieciešama arī ASV, kur tiek ražots liels apjoms ĢMO, un uzņēmējiem, kuri tajās pašās iekārtās uztur arī ĢMO sēklas, izteiksmīgi pierādīja vadošs starptautisks seklu ražotājs. |
| --- | --- |

5.8

To, ka tīrības garantijas ievērošana zem pierādāmās robežas 0,1 % līmenī ir nepieciešama arī ASV, kur tiek ražots liels apjoms ĢMO, un uzņēmējiem, kuri tajās pašās iekārtās uztur arī ĢMO sēklas, izteiksmīgi pierādīja vadošs starptautisks seklu ražotājs.

| 5.9 | Patreiz ne ES, ne arī starptautiski nav saistošu praktisku robežu un standartu ģenētiski tehniskiem piejaukumiem sēklu produkcijā. Sēklu kontrole ES dalībvalstīs līdz šim ir regulēta dažādi. Arī institucionālā apiešanās ar piejaukumiem (akceptēšana starp zem 0,1 % un 0,5 %) ir ļoti atšķirīga. |
| --- | --- |

5.9

Patreiz ne ES, ne arī starptautiski nav saistošu praktisku robežu un standartu ģenētiski tehniskiem piejaukumiem sēklu produkcijā. Sēklu kontrole ES dalībvalstīs līdz šim ir regulēta dažādi. Arī institucionālā apiešanās ar piejaukumiem (akceptēšana starp zem 0,1 % un 0,5 %) ir ļoti atšķirīga.

| 5.10 | Kamēr pagaidām sēklu ražotāji izteiksmīgi izvairās garantēt pilnīgu savu produktu ģenētiski tehnisko brīvību Itālijā ar tiešām sarunām starp Itālijas zemnieku apvienību Coldiretti un vadošajiem sēklu ražotājiem ir izdevies vienoties par atbilstošām, no trešajiem kontrolētam garantijām. Austrijā kopš 2002. gada ar regulu ir aizliegta jebkura tādas sēklas apgrozībā laišana, kas satur ĢMO (pēc atkārtotām provēm virs 0,1 %). Neskatoties uz intensīvām kontrolēm, kopš tā laika nav tikuši konstatēti šīs regulas pārkāpumi. |
| --- | --- |

5.10

Kamēr pagaidām sēklu ražotāji izteiksmīgi izvairās garantēt pilnīgu savu produktu ģenētiski tehnisko brīvību Itālijā ar tiešām sarunām starp Itālijas zemnieku apvienību Coldiretti un vadošajiem sēklu ražotājiem ir izdevies vienoties par atbilstošām, no trešajiem kontrolētam garantijām. Austrijā kopš 2002. gada ar regulu ir aizliegta jebkura tādas sēklas apgrozībā laišana, kas satur ĢMO (pēc atkārtotām provēm virs 0,1 %). Neskatoties uz intensīvām kontrolēm, kopš tā laika nav tikuši konstatēti šīs regulas pārkāpumi.

| 5.11 | Papildus izmaksas sēklu ražošanā un vairošanā, pēc industrijas datiem ir starp 10 un 50 procentiem. |
| --- | --- |

5.11

Papildus izmaksas sēklu ražošanā un vairošanā, pēc industrijas datiem ir starp 10 un 50 procentiem.

| 5.12 | Sēklu pavairošanā bez gēnu tehnikas komerciāla ĢMO izmantošanas gadījumā vienā reģionā, ir jāuzrāda plašas, aizsargātas ražošanas teritorijas, kā tas jau šodien dažādās valstīs notiek dažādu kultūru gadījumos. Īpaši tāli attālumi ir nepieciešami sevišķi rapsim. |
| --- | --- |

5.12

Sēklu pavairošanā bez gēnu tehnikas komerciāla ĢMO izmantošanas gadījumā vienā reģionā, ir jāuzrāda plašas, aizsargātas ražošanas teritorijas, kā tas jau šodien dažādās valstīs notiek dažādu kultūru gadījumos. Īpaši tāli attālumi ir nepieciešami sevišķi rapsim.

| 5.13 | Daudzi tirgus dalībnieki, izņemot sēklu ražotājus, saskata stingro sēklu tīrības priekšrakstu ievērošanā (apzīmējums pie pierādāmās robežas 0,1 % līmenī) izšķirošo nosacījumu nākotnes nodrošinājumu ģenētiski tehniski brīviem produktiem. |
| --- | --- |

5.13

Daudzi tirgus dalībnieki, izņemot sēklu ražotājus, saskata stingro sēklu tīrības priekšrakstu ievērošanā (apzīmējums pie pierādāmās robežas 0,1 % līmenī) izšķirošo nosacījumu nākotnes nodrošinājumu ģenētiski tehniski brīviem produktiem.

| 5.14 | Kukurūzas uzpirkšanā un apstrādē jau tagad ģenētiski tehniskās tīrības garantēšanai zem 0,1 % līmeņa, kā tas prasīts no pārtikas, cietes un mājdzīvnieku barības ražotājiem, rodas papildus izmaksas €3 apmērā uz tonnu. Šīs izmaksas ĢMO lauksaimnieciski plašākā izmantošanā ievērojami pieaugtu. Bez tam ir risks, atkarībā no Lot–lieluma, uz 150 000 līdz 7,5 miljoniem eiro nenovēršama piejaukuma gadījumā virs garantētās tolerances. |
| --- | --- |

5.14

Kukurūzas uzpirkšanā un apstrādē jau tagad ģenētiski tehniskās tīrības garantēšanai zem 0,1 % līmeņa, kā tas prasīts no pārtikas, cietes un mājdzīvnieku barības ražotājiem, rodas papildus izmaksas €3 apmērā uz tonnu. Šīs izmaksas ĢMO lauksaimnieciski plašākā izmantošanā ievērojami pieaugtu. Bez tam ir risks, atkarībā no Lot–lieluma, uz 150 000 līdz 7,5 miljoniem eiro nenovēršama piejaukuma gadījumā virs garantētās tolerances.

| 5.15 | Paralēla ĢMO un ĢMO brīvu izejvielu iepirkšana vienā vietā šķiet neiespējama. Nepieciešama ir pilnīga ieprikšanas, uzglabāšanas, žāvēšanas un transportēšanas atdalīšana. |
| --- | --- |

5.15

Paralēla ĢMO un ĢMO brīvu izejvielu iepirkšana vienā vietā šķiet neiespējama. Nepieciešama ir pilnīga ieprikšanas, uzglabāšanas, žāvēšanas un transportēšanas atdalīšana.

| 5.16 | Uzņēmumi un kooperatīvi, kas nodarbojas ar iepirkšanu, jau tagad nodrošina savu produktu ģenētiski tehnisko brīvību, slēdzot līgumiskas vienošanās ar lauksaimniekiem, kuriem tie produkciju piegādā. Tur, cita starpā, tiek akceptētas darbības positiv–saraksts un noteikti pārbaudītie seklu veidi, kā arī totālā kontroles sistēma no ražošanas līdz piegādei un pieņemšanas kontroles. |
| --- | --- |

5.16

Uzņēmumi un kooperatīvi, kas nodarbojas ar iepirkšanu, jau tagad nodrošina savu produktu ģenētiski tehnisko brīvību, slēdzot līgumiskas vienošanās ar lauksaimniekiem, kuriem tie produkciju piegādā. Tur, cita starpā, tiek akceptētas darbības positiv–saraksts un noteikti pārbaudītie seklu veidi, kā arī totālā kontroles sistēma no ražošanas līdz piegādei un pieņemšanas kontroles.

| 5.17 | Uzņēmumi, kuri nodarbojas ar iepirkšanu, uzskata, ka sistēmas, kas nodrošina ģenētiski tehnisko brīvību zem patreiz no klientiem akceptētās robežas līmeņa, darbība ir iespējama tikai tad, ja pastāv reģionālā dalīšana starp ĢMO un ģenētiski brīvo ražošanu. Izmaksas šādai ražošanas veidošanai ir apmēram €150 līdz €250 par hektāru. Papildus izmaksas dalītam transportam un uzglabāšanai tiek lēstas uz €10 līdz €20 par tonnu. |
| --- | --- |

5.17

Uzņēmumi, kuri nodarbojas ar iepirkšanu, uzskata, ka sistēmas, kas nodrošina ģenētiski tehnisko brīvību zem patreiz no klientiem akceptētās robežas līmeņa, darbība ir iespējama tikai tad, ja pastāv reģionālā dalīšana starp ĢMO un ģenētiski brīvo ražošanu. Izmaksas šādai ražošanas veidošanai ir apmēram €150 līdz €250 par hektāru. Papildus izmaksas dalītam transportam un uzglabāšanai tiek lēstas uz €10 līdz €20 par tonnu.

| 5.18 | Attiecīgi IP (identity preservation) un kvalitātes nodrošināšanas sistēmas eksistē arī pie pārstrādātajiem, kā piemēram, dzirnavām. To klienti sagaida tīrības garantijas starp 0,1 un maksimāli 0,5 %. Šeit notiek standarta PCR–proves un visu piegāžu proves. Bez tam notiek piegādātāju auditēšana, no kuriem vispārēji tiek prasīts pierādījums, ka tie iepērk un pārstrādā tikai ģenētiski tehniski brīvu produkciju. Transportā pēc iespējas notiek izvairīšanās no kritiskiem iespējamās sajaukšanās un netīrības punktiem, kā piemēram, pārvadāšanā un uzglabāšanā ostās, kur atrodas arī ĢMO produkcija. |
| --- | --- |

5.18

Attiecīgi IP (identity preservation) un kvalitātes nodrošināšanas sistēmas eksistē arī pie pārstrādātajiem, kā piemēram, dzirnavām. To klienti sagaida tīrības garantijas starp 0,1 un maksimāli 0,5 %. Šeit notiek standarta PCR–proves un visu piegāžu proves. Bez tam notiek piegādātāju auditēšana, no kuriem vispārēji tiek prasīts pierādījums, ka tie iepērk un pārstrādā tikai ģenētiski tehniski brīvu produkciju. Transportā pēc iespējas notiek izvairīšanās no kritiskiem iespējamās sajaukšanās un netīrības punktiem, kā piemēram, pārvadāšanā un uzglabāšanā ostās, kur atrodas arī ĢMO produkcija.

| 5.19 | Tīrības uzturēšanas izmaksas no dzirnavu puses kukurūzas gadījumā patreiz ir €2,50 papildus no piegādātāju radītājām izmaksām (skat. augšā). Tā kā šīs izmaksas varētu tikt uzliktas tikai uz tās produkcijas daļu, kurai tiek prasīta attiecīga garantija, tomēr ir visam pārstrādātajam daudzumam, tas ir ģenētiski tehniski brīviem gala produktiem, daļēji ievērojami augstākas (kukurūzas manna sastāda, piemēram, 50 % pārstrādātas produkcijas, tas ir papildu izmaksas 2,50 + 3,00 = €5,50) ir €11 uz kukurūzas mannas tonnu. Risks nenovēršama piejaukuma gadījumam un klientam piegādātas preces ar virs garantētās tīrības robežas, var būt, atkarībā no Lot–lieluma un šīs izejvielas tālākas apstrādes, divciparu miljona jomā. Šī riska apdrošināšana patreiz nav iespējam. |
| --- | --- |

5.19

Tīrības uzturēšanas izmaksas no dzirnavu puses kukurūzas gadījumā patreiz ir €2,50 papildus no piegādātāju radītājām izmaksām (skat. augšā). Tā kā šīs izmaksas varētu tikt uzliktas tikai uz tās produkcijas daļu, kurai tiek prasīta attiecīga garantija, tomēr ir visam pārstrādātajam daudzumam, tas ir ģenētiski tehniski brīviem gala produktiem, daļēji ievērojami augstākas (kukurūzas manna sastāda, piemēram, 50 % pārstrādātas produkcijas, tas ir papildu izmaksas 2,50 + 3,00 = €5,50) ir €11 uz kukurūzas mannas tonnu. Risks nenovēršama piejaukuma gadījumam un klientam piegādātas preces ar virs garantētās tīrības robežas, var būt, atkarībā no Lot–lieluma un šīs izejvielas tālākas apstrādes, divciparu miljona jomā. Šī riska apdrošināšana patreiz nav iespējam.

| 5.20 | Pārstrādātāju rūpīgās iepirkšanas politikas sekas ir, ka veselas teritorijas, kurās ĢMO ražošanas dēļ pastāv lielāks piejaukumu risks, tiek izslēgtas no iepirkšanas, neskatoties uz patieso šī reģiona atsevišķo partiju piejaukuma līmeni. Tikai ģenētiski modificētu kviešu testa veida ražošana vienā Vācijas zemē noveda pie tā, ka lielākā vācu dzirnavu grupa neņem vairs kviešus no šīs teritorijas. |
| --- | --- |

5.20

Pārstrādātāju rūpīgās iepirkšanas politikas sekas ir, ka veselas teritorijas, kurās ĢMO ražošanas dēļ pastāv lielāks piejaukumu risks, tiek izslēgtas no iepirkšanas, neskatoties uz patieso šī reģiona atsevišķo partiju piejaukuma līmeni. Tikai ģenētiski modificētu kviešu testa veida ražošana vienā Vācijas zemē noveda pie tā, ka lielākā vācu dzirnavu grupa neņem vairs kviešus no šīs teritorijas.

| 5.21 | Vairuma ES mazumtirdzniecības uzņēmumu un preču zīmju ražotāju politika, garantēt savai produkcijai ĢMO brīvību, pēdējos gados ir novedusi pie ievērojamām kvalitātes nodrošināšanas sistēmām, kurās atsevišķi uzņēmumi ir investējuši gadā summas, kas ir divciparu miljonu līmenī. Tās sastāv no vispārējas piegādātāju dokumentācijas un auditēšanas sistēmas, kā ari regulārām piegādāto produktu provēm. Papildu izmaksas līdz šim, pamatā, netika dotas tālāk klientam. Sistemātiska kvalificēšana saistībā ar atsevišķiem produktiem un produktu grupām līdz šim nav notikusi. |
| --- | --- |

5.21

Vairuma ES mazumtirdzniecības uzņēmumu un preču zīmju ražotāju politika, garantēt savai produkcijai ĢMO brīvību, pēdējos gados ir novedusi pie ievērojamām kvalitātes nodrošināšanas sistēmām, kurās atsevišķi uzņēmumi ir investējuši gadā summas, kas ir divciparu miljonu līmenī. Tās sastāv no vispārējas piegādātāju dokumentācijas un auditēšanas sistēmas, kā ari regulārām piegādāto produktu provēm. Papildu izmaksas līdz šim, pamatā, netika dotas tālāk klientam. Sistemātiska kvalificēšana saistībā ar atsevišķiem produktiem un produktu grupām līdz šim nav notikusi.

| 5.22 | No reģionālā viedokļa, priekšnoteikumi ĢMO un ĢMO brīvu sēklu ražošanai ir ļoti dažādi. Īpaši reģionos ar mazdaļīgu lauksaimniecību paralēla ražošana vienā reģionā nešķiet veicama. Pierādot ražošanas dalījumu, piemēram, Toskānā 90 % lauksaimniecības zemju nav “koeksistences iespējas”. Tas attiecas arī uz daudziem citiem Eiropas reģioniem. Bez tam šeit ir jāņem vērā, ka tehniski sarežģīti pasākumi dalīšanai, kontrolei un ražošanas plānojumam pastāvīgi apgrūtinās tieši mazos un blakus profesijas lauksaimniekus. Tas attiecas arī uz lauksaimniecības produkcijas amatniecisko reģionālo pārstrādāšanu. |
| --- | --- |

5.22

No reģionālā viedokļa, priekšnoteikumi ĢMO un ĢMO brīvu sēklu ražošanai ir ļoti dažādi. Īpaši reģionos ar mazdaļīgu lauksaimniecību paralēla ražošana vienā reģionā nešķiet veicama. Pierādot ražošanas dalījumu, piemēram, Toskānā 90 % lauksaimniecības zemju nav “koeksistences iespējas”. Tas attiecas arī uz daudziem citiem Eiropas reģioniem. Bez tam šeit ir jāņem vērā, ka tehniski sarežģīti pasākumi dalīšanai, kontrolei un ražošanas plānojumam pastāvīgi apgrūtinās tieši mazos un blakus profesijas lauksaimniekus. Tas attiecas arī uz lauksaimniecības produkcijas amatniecisko reģionālo pārstrādāšanu.

| 5.23 | Reģionālas kvalitātes zīmes un izcelsmes garantijas, kurām ir arvien lielāka nozīme augstu cenu kvalitātes produktu pārdošanā, līdz šim principā atsakās no ĢMO izmantošanas. Gan priekš īstajām ražošanas izmaksām, gan arī šo produktu imidžam ĢMO izmantošana attiecīgajā izcelsmes reģionā radītu lielus nevēlamus efektus. Tas ir viens no iemesliem, kādēļ daudzi Eiropas reģioni sevi ir pasludinājuši par ģenētiski brīvu zonu, kaut arī likumiskais pamats tam līdz šim nav skaidrs un ir nepieciešams tiesiskais skaidrojums ar Eiropas un nacionālo likumdošanu. Iespēja, ka atsevišķi lauksaimnieki ar Eiropas tiesībās garantēto ĢMO ražošanu rada daudziem reģiona kaimiņiem un uzņēmējiem milzīgas papildu izmaksas un risku, šķiet kā īpaši nospiedoša un sociālajam mieram kaitīga. |
| --- | --- |

5.23

Reģionālas kvalitātes zīmes un izcelsmes garantijas, kurām ir arvien lielāka nozīme augstu cenu kvalitātes produktu pārdošanā, līdz šim principā atsakās no ĢMO izmantošanas. Gan priekš īstajām ražošanas izmaksām, gan arī šo produktu imidžam ĢMO izmantošana attiecīgajā izcelsmes reģionā radītu lielus nevēlamus efektus. Tas ir viens no iemesliem, kādēļ daudzi Eiropas reģioni sevi ir pasludinājuši par ģenētiski brīvu zonu, kaut arī likumiskais pamats tam līdz šim nav skaidrs un ir nepieciešams tiesiskais skaidrojums ar Eiropas un nacionālo likumdošanu. Iespēja, ka atsevišķi lauksaimnieki ar Eiropas tiesībās garantēto ĢMO ražošanu rada daudziem reģiona kaimiņiem un uzņēmējiem milzīgas papildu izmaksas un risku, šķiet kā īpaši nospiedoša un sociālajam mieram kaitīga.

| 5.24 | īpašas rūpes gan reģionālajām iestādēm, gan arī lauksaimniecības apvienībām un pārstrādātājiem rada iespēja, ka nākotnes ĢMO sortes, pretstatā patreizējām, būs hermētiski jāšķir arī veselības iemeslu dēļ (piemēram, tā sauktās farmaceitiskās sorte) no pārtikas un dzīvnieku barības ražošanas, kas ASV jau ir novedis pie lielām papildus problēmām un nedrošības. |
| --- | --- |

5.24

īpašas rūpes gan reģionālajām iestādēm, gan arī lauksaimniecības apvienībām un pārstrādātājiem rada iespēja, ka nākotnes ĢMO sortes, pretstatā patreizējām, būs hermētiski jāšķir arī veselības iemeslu dēļ (piemēram, tā sauktās farmaceitiskās sorte) no pārtikas un dzīvnieku barības ražošanas, kas ASV jau ir novedis pie lielām papildus problēmām un nedrošības.

| 5.25 | Dažās ES dalībvalstīs ir pieņemta likumdošana, kas regulē koeksistenci vai arī likumdošanas process ir gandrīz noslēgts. Jau tagad valstīs parādās ļoti atšķirīgas tiesību un procesu konstrukcijas. Atšķirības nav izskaidrojamas ar reģionālajām īpatnībām. Paredzama ir jau nepieciešama harmonizācija koeksistences nodrošināšanai. |
| --- | --- |

5.25

Dažās ES dalībvalstīs ir pieņemta likumdošana, kas regulē koeksistenci vai arī likumdošanas process ir gandrīz noslēgts. Jau tagad valstīs parādās ļoti atšķirīgas tiesību un procesu konstrukcijas. Atšķirības nav izskaidrojamas ar reģionālajām īpatnībām. Paredzama ir jau nepieciešama harmonizācija koeksistences nodrošināšanai.

| 5.26 | ĢMO un ĢMO brīva ražošana un iespēja uz ĢMO brīvu pārtiku ir ES pasludinātā politiskā griba. Ja parādās, ka šis mērķis nav sasniedzams ar patreizējām tiesībām, patērētāju, lauksaimnieku un citu piedalošos ekonomisko aktieru interesēs ir laicīgi jāuzlabo skartās Regulas un direktīvas. |
| --- | --- |

5.26

ĢMO un ĢMO brīva ražošana un iespēja uz ĢMO brīvu pārtiku ir ES pasludinātā politiskā griba. Ja parādās, ka šis mērķis nav sasniedzams ar patreizējām tiesībām, patērētāju, lauksaimnieku un citu piedalošos ekonomisko aktieru interesēs ir laicīgi jāuzlabo skartās Regulas un direktīvas.

Briselē, 2004. gada 16. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

prezidente

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Paziņojums sakarā ar ievirzes debatēm par ģenētiski modificētiem organismiem un ar tiem saistītām tēmām.

1

http://europa.eu.int/rapid/start/cgi/guesten.ksh?p_action.gettxt=gt&doc=IP/04/118|0|RAPID&lg=EN

ĢMO izmantošanas atļaušana saskaņā ar ES tiesībām – Pašreizējā situācija.

http://zs-l.de/saveourseeds/downloads/com_stand_gvo_28_01_04.pdf

Jautājumi un atbildes par ĢMO Noteikumiem ES.

http://zs-l.de/saveourseeds/downloads/com_fragen_antworten_28_01_04.pdf

(2)  2001. gada 12. marta Direktīva 2001/18/EEC par apzinātu ģenētiski modificētu organismu izlaišanu apkārtējā vidē.

2

OV L 106, 17.4.2001., 1. lpp.

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Direktīva (EC) Nr.1829/2003 par ģenētiski modificētas pārtikas un barības izmantošanu.

3

OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp.

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Direktīva (EC) Nr.1830/2003 par ģenētiski modificētu organismu konstatēšanas iespējām un marķēšanu.

4

OV L 268, 18.10.2003., 24. lpp.

Komisijas 2004. gada 14. janvāra Direktīva (EC) Nr. 65/2004 par ģenētiski modificētu organismu attīstības sistēmu un specifisku atpazīšanas marķējumu piešķiršanu tiem.

OV L 10, 16.1.2004., 5. lpp.

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 15. jūlija Direktīva (EC) Nr. 1946/2003 par ģenētiski modificētu organismu pārvietošanu pār robežām.

5

OV L 287, 5.11.2003., 1. lpp.

(6)  Eiropas Komisija, 2003. gada septembris; Jautājumi un atbildes par ĢMO sēklās.

6

http://europa.eu.int/rapid/start/cgi/guesten.ksh?p_action.getfile=gf&doc=MEMO/03/186|0|RAPID&lg=DE&type=PDF

(7)  Komisārs Fišlers (Fischler), 2003. gada jūnijs; Communication to the Commission on the Co-existence of Genetically Modified, Conventional and Organic Crops (pdf).

7

Fischler

http://zs-l.de/saveourseeds/downloads/Communication_Fischler_02_2003.pdf

(8)  Eiropas Parlamenta Lēmums par ģenētiski modificētu kultūraugu un tradicionālo un ekoloģisko kultūraugu koeksistenci (2003/2098 (INI)).

8

OV C 91 E, 15.4.2004., 680. lpp.

(9)  Joint Research Centre, 2002, Scenarios for co-existence of genetically modified, conventional and organic crops in European agriculture.

9

http://www.jrc.cec.eu.int/download/gmcrops_coexistence.pdf

Round Table on research results relating to co-existence of GM and non-GM crops.

http://europa.eu.int/comm/research/biosociety/news_events/news_programme_en.htm

(10)  First European Conference on Co-existence of Genetically Modified Crops with Conventional and Organic Crops 13th – 14th November, 2003, Helsingør, Denmark.

10

http://www.agrsci.dk/gmcc-03/

(11)  Opinion of the Scientific Committee on Plants concerning the adventitious presence of GM seeds in conventional seeds.

11

http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/scp/out93_gmo_en.pdf

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Direktīva (EC) Nr.178/2002 par vispārīgu ar pārtikas produktiem saistīto tiesību principu un prasību noteikšanu, par Eiropas Pārtikas produktu drošības uzraudzības iestādes izveidošanu un procedūru noteikšanu pārtikas produktu drošības garantēšanai.

12

(13)  Komisijas 2004. gada 23. februāra Lēmums par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2001/18/EC paredzēto ģenētiski modificētu organismu ģenētisko izmaiņu informācijas apkopošanas reģistru funkcionēšanas nosacījumu regulēšanu (pasludināts ar dokumenta apzīmējumu K(2004) 540) (2004/204/EC)

13

OV L 65, 3.3.2004., 20. lpp.

(14)  Komisijas 2003. gada 23. jūlija Ieteikums par vadlīnijām atsevišķu valstu stratēģijas un atbilstošu procedūru izstrādāšanai sakarā ar ģenētiski modificētu, tradicionālu un ekoloģisku kultūru koeksistenci (izsludināts ar dokumenta apzīmējumuK(2003) 2624).

14

OV L 189, 29.7.2003., 36. lpp.

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Direktīva (EC) Nr.1829/2003 par ģenētiski modificētas pārtikas un barības izmantošanu.

15

OV L 268, 18.10.2003., 1.

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Direktīva (EC) Nr.1830/2003 par ģenētiski modificētu organismu konstatēšanas iespējām un marķēšanu.

16

OV L 268, 18.10.2003., 24. lpp.

(17)  Padomes 1985. gada 25. jūlija Direktīva par dalībvalstu tiesisko un administratīvo priekšrakstu saskaņošanu attiecībā uz atbildību par nekvalitatīviem produktiem (85/374/EEC)

17

http://europa.eu.int/eur-lex/de/consleg/main/1985/de_1985L0374_index.html

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīva 2004/35/EC par ekoloģisko atbildību videi nodarītā kaitējuma novēršanai un sanācijai, OV L 143, 30.4.2004., 0056. – 0075. lpp.; skat. 3. un 4. pantu, kā arī pielikumu III.

18

http://europa.eu.int/smartapi/cgi/sga_doc?smartapi!celexapi!prod!CELEXnumdoc&lg=DE&numdoc=32004L0035&model=guicheti

(19)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par Eiropas Parlameta un Padomes direktīvu par ekoloģisko atbildību videinodarītā kaitējuma novēršanai un sanācijai (COM(2002) 17 final – 2001/0021 (COD), CES 868/2002, OV C 241 no07.10.2002, 37.-45. lpp

19

(20)  Lauksaimniecības ģenerāldirekcija. “Economic Impacts of Genetically Modified Crops on the Agri-Food Sector” (2000).

20

http://europa.eu.int/comm/agriculture/publi/gmo/fullrep/index.htm

(21)  Opinion of the Scientific Committee on Plants concerning the adventitious presence of GM seeds in conventional seeds.

21

http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/scp/out93_gmo_en.pdf

(22)  Padomes 1992. gada 21. maija Direktīva 92/43/EEC par dabīgās vides, kā arī savvaļas dzīvnieku un augu saglabāšanu, Oficiālais biļetens Nr. L 206; 22/07/1992, 0007. – 0050. lpp.

22

Oficiālais biļetens Nr. L 206; 22/07/1992, 0007. – 0050. lpp.

http://europa.eu.int/smartapi/cgi/sga_doc?smartapi!celexapi!prod!CELEXnumdoc&lg=DE&numdoc=31992L0043&model=guicheti

http://europa.eu.int/smartapi/cgi/sga_doc?smartapi!celexapi!prod!CELEXnumdoc&lg=DE&numdoc=31992L0043&model=guicheti

(23)  Padomes 1979. gada 2. aprīļa Direktīva 79/409/EEC par savvaļas putnu sugu saglabāšanu Oficiālais biļetens Nr. L 103; 25/04/1979, 0001. – 0018. lpp.

23

Oficiālais biļetens Nr. L 103; 25/04/1979, 0001. – 0018. lpp.

http://europa.eu.int/smartapi/cgi/sga_doc?smartapi!celexapi!prod!CELEXnumdoc&lg=DE&numdoc=31979L0409&model=guicheti

http://europa.eu.int/smartapi/cgi/sga_doc?smartapi!celexapi!prod!CELEXnumdoc&lg=DE&numdoc=31979L0409&model=guicheti

---

PIELIKUMS

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumam

Sekojoši izmaiņu pieteikumi tika anulēti, bet tie ieguva vismaz vienu ceturtdaļu no kopējā balsu skaita:

3.5.10 punkts

Svītrot.

Pamatojums

Tā kā, nosakot piesārņojuma pieļaujamo robežu sēklās, tiek ņemta vērā iespējamā krustošanās ar augiem blakus esošajos laukos un tā kā koeksistences nosacījumos tiek ņemta vērā netīšā piesārņošana, šajā punktā paustās bažas ir nepamatotas.

Balsošanas rezultāti

Par: 25

Pret: 55

Atturējās: 10

4.2.1 punkts

Svītrot.

Pamatojums

Dodot atļauju ielaist ĢMO tirgū, tiek analizēti visi aspekti, kas var atstāt negatīvu iespaidu uz cilvēku un dzīvnieku veselību, kā arī ietekme uz vidi. Nav nekāda pamata arī šeit izmantot profilakses principu. Simtprocentīgu pārliecību par drošību nekad nav iespējams garantēt un tā nav arī īpaši reāla.

Balsošanas rezultāti

Par: 22

Pret: 60

Atturējās: 5

---

| 28.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 157/167 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 157/167

---

Atzinums par Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam: Eiropas rīcības plāns ekoloģiskajā lauksaimniecībā un ekoloģisku pārtikas produktu ražošanā

(COM(2004) 415 final)

(2005/C 157/30)

Eiropas Komisija 2004. gada 15. oktobrī nolēma lūgt Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju saskaņā ar EK Līguma 262. pantu iesniegt atzinumu par sekojošu dokumentu: Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam: Eiropas rīcības plāns ekoloģiskajā lauksaimniecībā un ekoloģisku pārtikas produktu ražošanā

Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa, kam bija uzdots veikt priekšdarbus, pieņēma savu atzinumu 2004. gada 16. novembrī. Ziņojuma sniedzējs VOSS kungs.

Komiteja savā 413. plenārajā sesijā 2004. gada 15. un 16. decembrī (2004. gada 16. decembra sēdē) ar 70 balsīm par un 2 balsīm atturoties pieņēma šādu atzinumu:

1.   Ievads

| 1.1 | Ekoloģisko lauksaimniecības uzņēmumu skaits Eiropas Savienībā pēdējos piecos gados ir krasi pieaudzis. Laikā no 1985. līdz 2002. gadam platību lielums un uzņēmumu skaits no 100.000 ha un apmēram 6.300 uzņēmumiem 15 Eiropas Savienības dalībvalstīs ir palielinājies līdz attiecīgi 4,4 miljoniem ha un 150.000 uzņēmumiem. Tas atbilst lauksaimniecības platību īpatsvara pieaugumam no 0,1 līdz 3,3 %. Ekoloģisko pārtikas produktu kopējais apgrozījums Eiropā ir aptuveni 11 miljardi eiro un visā pasaulē — aptuveni 23 miljardi eiro. |
| --- | --- |

1.1

Ekoloģisko lauksaimniecības uzņēmumu skaits Eiropas Savienībā pēdējos piecos gados ir krasi pieaudzis. Laikā no 1985. līdz 2002. gadam platību lielums un uzņēmumu skaits no 100.000 ha un apmēram 6.300 uzņēmumiem 15 Eiropas Savienības dalībvalstīs ir palielinājies līdz attiecīgi 4,4 miljoniem ha un 150.000 uzņēmumiem. Tas atbilst lauksaimniecības platību īpatsvara pieaugumam no 0,1 līdz 3,3 %. Ekoloģisko pārtikas produktu kopējais apgrozījums Eiropā ir aptuveni 11 miljardi eiro un visā pasaulē — aptuveni 23 miljardi eiro.

| 1.2 | Ekoloģisko lauksaimniecību lauksaimnieki ar ieinteresēto patērētāju atbalstu ir īstenojuši praksē kopš 1920. gada. Noturīgs patērētāju pieprasījums specializētajos tirgos nostabilizējās 70. gados. 80. gados aizsākās ekoloģiskās ražošanas izaugsme, veicināšana un kontrole, kā arī produktu pārdošana, piedaloties dažādiem sabiedrības un ekonomikas pārstāvjiem. |
| --- | --- |

1.2

Ekoloģisko lauksaimniecību lauksaimnieki ar ieinteresēto patērētāju atbalstu ir īstenojuši praksē kopš 1920. gada. Noturīgs patērētāju pieprasījums specializētajos tirgos nostabilizējās 70. gados. 80. gados aizsākās ekoloģiskās ražošanas izaugsme, veicināšana un kontrole, kā arī produktu pārdošana, piedaloties dažādiem sabiedrības un ekonomikas pārstāvjiem.

| 1.3 | Ar Padomes Regulām (EEC) Nr. 2092/91 Eiropas Savienība, balstoties uz ilggadīgiem priekšdarbiem, ko veica noteicošās, pēc ekoloģiskiem principiem strādājošo lauksaimnieku izveidotās apvienības, izdeva pirmos visā ES spēkā esošos likumdošanas normatīvus ekoloģiskās lauksaimniecības jomā. Tās veicināšanu ES uzsāka 1992. gadā, iekļaujot šo lauksaimniecības formu lauksaimniecības — vides politikā. |
| --- | --- |

1.3

Ar Padomes Regulām (EEC) Nr. 2092/91 Eiropas Savienība, balstoties uz ilggadīgiem priekšdarbiem, ko veica noteicošās, pēc ekoloģiskiem principiem strādājošo lauksaimnieku izveidotās apvienības, izdeva pirmos visā ES spēkā esošos likumdošanas normatīvus ekoloģiskās lauksaimniecības jomā. Tās veicināšanu ES uzsāka 1992. gadā, iekļaujot šo lauksaimniecības formu lauksaimniecības — vides politikā.

| 1.4 | Lauksaimniecības padome 2001. gada jūnijā un 2002. gada decembrī uzaicināja Komisiju iesniegt rīcības plānu ekoloģiskās lauksaimniecības un ekoloģisko pārtikas produktu jomā. Starplaikā Komisija noorganizēja konsultācijas internetā, kurās piedalījās 1.136 pilsoņi un organizācijas. To rezultāti tika integrēti arī Komisijas institūciju darba dokumentā par Eiropas rīcības plāna īstenošanas iespējām ekoloģiski ražotu pārtikas produktu un ekoloģiskās lauksaimniecības jomā. 2003. gada jūlijā notika Eiropas Parlamenta noklausīšanās. 2004. gada janvārī, piedaloties plašam Eiropas valdību un organizāciju, kā arī sabiedrības pārstāvju lokam, notika rīcības plāna dibināšanas pasākums. |
| --- | --- |

1.4

Lauksaimniecības padome 2001. gada jūnijā un 2002. gada decembrī uzaicināja Komisiju iesniegt rīcības plānu ekoloģiskās lauksaimniecības un ekoloģisko pārtikas produktu jomā. Starplaikā Komisija noorganizēja konsultācijas internetā, kurās piedalījās 1.136 pilsoņi un organizācijas. To rezultāti tika integrēti arī Komisijas institūciju darba dokumentā par Eiropas rīcības plāna īstenošanas iespējām ekoloģiski ražotu pārtikas produktu un ekoloģiskās lauksaimniecības jomā. 2003. gada jūlijā notika Eiropas Parlamenta noklausīšanās. 2004. gada janvārī, piedaloties plašam Eiropas valdību un organizāciju, kā arī sabiedrības pārstāvju lokam, notika rīcības plāna dibināšanas pasākums.

| 1.5 | Rīcības plāns ir būtisks ieguldījums Kopējās lauksaimniecības politikas turpmākajā attīstībā un skaidri apraksta šīs lauksaimniecības formas īpašo lomu nākotnes agrārās vides politikā. Tās stiprināšana ir atkarīga no dažādu ekonomikas sektoru un, pirmkārt, pašu ražotāju sadarbības. Tādēļ tās ietvaros ir jāņem vērā uzņēmumu ekonomiskās intereses. Savlaicīga dalībvalstu nacionālo un reģionālo valdības iestāžu līdzdalība būs ļoti nozīmīga programmas panākumiem. |
| --- | --- |

1.5

Rīcības plāns ir būtisks ieguldījums Kopējās lauksaimniecības politikas turpmākajā attīstībā un skaidri apraksta šīs lauksaimniecības formas īpašo lomu nākotnes agrārās vides politikā. Tās stiprināšana ir atkarīga no dažādu ekonomikas sektoru un, pirmkārt, pašu ražotāju sadarbības. Tādēļ tās ietvaros ir jāņem vērā uzņēmumu ekonomiskās intereses. Savlaicīga dalībvalstu nacionālo un reģionālo valdības iestāžu līdzdalība būs ļoti nozīmīga programmas panākumiem.

| 1.6 | EESK apsveic Eiropas Rīcības plānu ekoloģiskās lauksaimniecības un ekoloģiski ražotu pārtikas produktu jomā. Tomēr tā norāda, ka ES pārvaldes rīcībā ir jābūt pietiekošiem personāla un materiālajiem resursiem, lai nākotnē varētu apmierinoši pildīt tajā izvirzītos uzdevumus. Šajā sakarā Komiteja ar gandarījumu atzīmē, ka Eiropas Parlaments pirmajā lasījumā ir nolēmis ietvert Rīcības plānu veicināšanas pasākumu, cita starpā, pasākumiem lauksaimniecības izstrādājumu kvalitātes veicināšanai, budžeta postenī. |
| --- | --- |

1.6

EESK apsveic Eiropas Rīcības plānu ekoloģiskās lauksaimniecības un ekoloģiski ražotu pārtikas produktu jomā. Tomēr tā norāda, ka ES pārvaldes rīcībā ir jābūt pietiekošiem personāla un materiālajiem resursiem, lai nākotnē varētu apmierinoši pildīt tajā izvirzītos uzdevumus. Šajā sakarā Komiteja ar gandarījumu atzīmē, ka Eiropas Parlaments pirmajā lasījumā ir nolēmis ietvert Rīcības plānu veicināšanas pasākumu, cita starpā, pasākumiem lauksaimniecības izstrādājumu kvalitātes veicināšanai, budžeta postenī.

2.   Attiecībā uz Komisijas iesniegtā dokumenta saturu

| 2.1 | Komisija konstatē, ka ekoloģiskā lauksaimniecība ir būtisks ieguldījums dažādos ES politiskajos pasākumos, kas ir orientēti uz augstu vides aizsardzības līmeni. Kā problēmu jomas ir minēts sekojošais: pesticīdi, augu barības vielas, augsnes aizsardzība, sugu aizsardzība, dabas aizsardzība, dzīvnieku aizsardzība un pārtikas produktu drošums. |
| --- | --- |

2.1

Komisija konstatē, ka ekoloģiskā lauksaimniecība ir būtisks ieguldījums dažādos ES politiskajos pasākumos, kas ir orientēti uz augstu vides aizsardzības līmeni. Kā problēmu jomas ir minēts sekojošais: pesticīdi, augu barības vielas, augsnes aizsardzība, sugu aizsardzība, dabas aizsardzība, dzīvnieku aizsardzība un pārtikas produktu drošums.

| 2.2 | Komisija uzskata, ka ir svarīgi pastāvīgi attīstīt tālāk ekoloģiskās lauksaimniecības sektoru un izmantot tirgus potenciālu. Tā ietvaros lauksaimniecības uzņēmumu ienākumu stāvoklim ir jāvelta īpaša uzmanība. Tas ir jādara, ņemot vērā abus ekoloģiskās lauksaimniecības uzdevumus: a) ekoloģisku produktu ražošana, kam sakarā ar atteikšanos no vidi ietekmējošiem darba līdzekļiem un ar to saistīto ražas samazināšanos ir nepieciešams noteikt augstākas cenas, un b) sabiedriskā labuma nodrošināšana, kam nav sasniedzamas tirgus cenas un tādēļ nepieciešams finansējums no sabiedriskajiem līdzekļiem. |
| --- | --- |

2.2

Komisija uzskata, ka ir svarīgi pastāvīgi attīstīt tālāk ekoloģiskās lauksaimniecības sektoru un izmantot tirgus potenciālu. Tā ietvaros lauksaimniecības uzņēmumu ienākumu stāvoklim ir jāvelta īpaša uzmanība. Tas ir jādara, ņemot vērā abus ekoloģiskās lauksaimniecības uzdevumus: a) ekoloģisku produktu ražošana, kam sakarā ar atteikšanos no vidi ietekmējošiem darba līdzekļiem un ar to saistīto ražas samazināšanos ir nepieciešams noteikt augstākas cenas, un b) sabiedriskā labuma nodrošināšana, kam nav sasniedzamas tirgus cenas un tādēļ nepieciešams finansējums no sabiedriskajiem līdzekļiem.

| 2.3 | Rīcības plāns paredz trīs galvenos virzienus:






  — | uz informāciju balstīta ekoloģisko pārtikas produktu tirgus attīstība un patērētāju apziņas stiprināšana; |
| --- | --- | --- |

2.3

Rīcības plāns paredz trīs galvenos virzienus:

—

uz informāciju balstīta ekoloģisko pārtikas produktu tirgus attīstība un patērētāju apziņas stiprināšana;

| — | efektīvāka ekoloģiskās lauksaimniecības veicināšana no sabiedrības puses un |
| --- | --- |

—

efektīvāka ekoloģiskās lauksaimniecības veicināšana no sabiedrības puses un

| — | ES standartu, ievešanas un kontroles priekšrakstu uzlabošana. |
| --- | --- |

—

ES standartu, ievešanas un kontroles priekšrakstu uzlabošana.

| 2.4 | Plāns paredz kopumā 21 aktivitāti, no kurām divas ir saistītas ar budžetu un pakļautas finansējuma nosacījumam. Rīcības plāna īstenošana ir atkarīga no Komisijas rīcībā esošajiem cilvēkresursiem. Citādā ziņā Komisija nekavējoties var uzsākt nepieciešamo virzīšanos pa iezīmēto vadlīniju. Rīcības plānā nav ietverti nekādi stingri nosacījumi attiecībā uz mērķiem un termiņu plānu. |
| --- | --- |

2.4

Plāns paredz kopumā 21 aktivitāti, no kurām divas ir saistītas ar budžetu un pakļautas finansējuma nosacījumam. Rīcības plāna īstenošana ir atkarīga no Komisijas rīcībā esošajiem cilvēkresursiem. Citādā ziņā Komisija nekavējoties var uzsākt nepieciešamo virzīšanos pa iezīmēto vadlīniju. Rīcības plānā nav ietverti nekādi stingri nosacījumi attiecībā uz mērķiem un termiņu plānu.

3.   Vispārīgas piezīmes

3.1   Kopējās agrārās politikas reforma

| 3.1.1 | Luksemburgā pieņemtie lēmumi par agrāro reformu 2003. gada septembrī daudziem produktiem paredzēja administratīvās cenu norādes samazināšanu un drošības tīkla vienkāršošanu. Tomēr Komisija paredz lauksaimniecības produktu cenu nostabilizēšanos un pat paaugstināšanos tiešo maksājumu atdalīšanas rezultātā no ražošanas, kas ir agrāro reformu pamats. Tā kā ekoloģisko produktu ražotāju cenas ir atkarīgas no vispārējā ražotāju cenu līmeņa, ekoloģiskajiem uzņēmumiem varētu pavērties jaunas iespējas tirgū nopelnīt. Komiteja vēlas uzsvērt, ka tas būs iespējams vienīgi, ja Kopienas prioritāte tiek uzturēta atbilstošā līmenī attiecībā uz visiem lauksaimniecības produktiem. |
| --- | --- |

3.1.1

Luksemburgā pieņemtie lēmumi par agrāro reformu 2003. gada septembrī daudziem produktiem paredzēja administratīvās cenu norādes samazināšanu un drošības tīkla vienkāršošanu. Tomēr Komisija paredz lauksaimniecības produktu cenu nostabilizēšanos un pat paaugstināšanos tiešo maksājumu atdalīšanas rezultātā no ražošanas, kas ir agrāro reformu pamats. Tā kā ekoloģisko produktu ražotāju cenas ir atkarīgas no vispārējā ražotāju cenu līmeņa, ekoloģiskajiem uzņēmumiem varētu pavērties jaunas iespējas tirgū nopelnīt. Komiteja vēlas uzsvērt, ka tas būs iespējams vienīgi, ja Kopienas prioritāte tiek uzturēta atbilstošā līmenī attiecībā uz visiem lauksaimniecības produktiem.

| 3.1.2 | Ekoloģiskās lauksaimniecības veicināšana ir atkarīga arī no KLP otrajam pīlāram piešķirto līdzekļu apjoma. Obligāta šīs lauksaimniecības formas veicināšana dalībvalstīs nav paredzēta. EESK konstatē, ka Eiropas valstīs un regionos, kuri veic ekoloģiskās lauksaimniecības un ekoloģiskās pārtikas produktu ražošanas veicināšanu, šī ekonomikas nozare ir ļoti apjomīga un stabila. Būtu uzmanīgi jāizpēta, kāda dinamika veidojas dalībvalstīs līdz ar jaunā Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (EAFRD) īstenošanu. |
| --- | --- |

3.1.2

Ekoloģiskās lauksaimniecības veicināšana ir atkarīga arī no KLP otrajam pīlāram piešķirto līdzekļu apjoma. Obligāta šīs lauksaimniecības formas veicināšana dalībvalstīs nav paredzēta. EESK konstatē, ka Eiropas valstīs un regionos, kuri veic ekoloģiskās lauksaimniecības un ekoloģiskās pārtikas produktu ražošanas veicināšanu, šī ekonomikas nozare ir ļoti apjomīga un stabila. Būtu uzmanīgi jāizpēta, kāda dinamika veidojas dalībvalstīs līdz ar jaunā Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (EAFRD) īstenošanu.

| 3.1.2.1 | Komiteja ar raizēm seko nākošajiem lēmumiem par Savienības finansu perspektīvu. Īpaši no samazināšanas ir apdraudēti līdzekļi lauku attīstībai. EESK norāda, ka šie līdzekļi ir ļoti nozīmīgi Eiropas lauku reģionu stabilizācijai un inovācijai. Šajā jautājumā Komiteja jau ir izteikusies savā pašiniciatīvas atzinumā par lauku attīstības nākotnes politiku (1) un patreiz izstrādā atzinumu par “Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai” regulas projektu (2). |
| --- | --- |

3.1.2.1

Komiteja ar raizēm seko nākošajiem lēmumiem par Savienības finansu perspektīvu. Īpaši no samazināšanas ir apdraudēti līdzekļi lauku attīstībai. EESK norāda, ka šie līdzekļi ir ļoti nozīmīgi Eiropas lauku reģionu stabilizācijai un inovācijai. Šajā jautājumā Komiteja jau ir izteikusies savā pašiniciatīvas atzinumā par lauku attīstības nākotnes politiku (1) un patreiz izstrādā atzinumu par “Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai” regulas projektu (2).

| 3.1.3 | Uz lauku attīstībai paredzētajiem līdzekļiem pretendējošo interesentu loks arvien paplašinās un pēc desmit jauno dalībvalstu pievienošanās ir kļuvis vēl lielāks. Arī tad, ja līdzekļi pēc modulācijas 80 % apmērā ir jāizlieto šo līdzekļu izcelsmes valstīs, rīcībā esošie papildus finansu līdzekļi ir ļoti ierobežoti. |
| --- | --- |

3.1.3

Uz lauku attīstībai paredzētajiem līdzekļiem pretendējošo interesentu loks arvien paplašinās un pēc desmit jauno dalībvalstu pievienošanās ir kļuvis vēl lielāks. Arī tad, ja līdzekļi pēc modulācijas 80 % apmērā ir jāizlieto šo līdzekļu izcelsmes valstīs, rīcībā esošie papildus finansu līdzekļi ir ļoti ierobežoti.

| 3.1.4 | Vēl vairāk kā pārējām lauksaimniecības aktivitātēm, ekoloģiskajai lauksaimniecībai ir labas iespējas nodrošināt sabiedrību ar precēm. Komiteja mudina Komisiju, Padomi un Parlamentu nodrošināt, lai 2003. gada jūnijā nolemtās KLP pārmaiņas neapdraudētu labo augsnes izmantošanas praksi un aicina, lai otrajam pīlāram un lauku attīstībai tiktu paredzēti pieteikami finansu līdzekļi, lai būtu iespējams atbilst Kopienas prioritāšu ievērošanai. |
| --- | --- |

3.1.4

Vēl vairāk kā pārējām lauksaimniecības aktivitātēm, ekoloģiskajai lauksaimniecībai ir labas iespējas nodrošināt sabiedrību ar precēm. Komiteja mudina Komisiju, Padomi un Parlamentu nodrošināt, lai 2003. gada jūnijā nolemtās KLP pārmaiņas neapdraudētu labo augsnes izmantošanas praksi un aicina, lai otrajam pīlāram un lauku attīstībai tiktu paredzēti pieteikami finansu līdzekļi, lai būtu iespējams atbilst Kopienas prioritāšu ievērošanai.

4.   Īpašas piezīmes

4.1   Ekoloģiskas izcelsmes pārtikas produktu tirgus

4.1.1   Ekoloģiski produkti no patērētāju viedokļa

| 4.1.1.1 | Ekoloģiskās lauksaimniecības tirgus dalībnieki, sevišķi, ražotāji, jau ir iekarojuši ievērojamu pārtikas produktu tirgus daļu, kas pēc EESK vērtējuma vairs ne visās dalībvalstīs ir pietiekami nodefinēta, lietojot apzīmējumu “tirgus niša”. Gan daudzos ES reģionos, gan dažu produktu ražošanas jomā ekoloģisko uzņēmumu vai produktu īpatsvars jau ir ļoti liels. Piemēram, ļoti daudzas bērnu pārtikas ražošanā izmantojamās izejvielas jau tie ražotas tikai ar ekoloģiskām metodēm. |
| --- | --- |

4.1.1.1

Ekoloģiskās lauksaimniecības tirgus dalībnieki, sevišķi, ražotāji, jau ir iekarojuši ievērojamu pārtikas produktu tirgus daļu, kas pēc EESK vērtējuma vairs ne visās dalībvalstīs ir pietiekami nodefinēta, lietojot apzīmējumu “tirgus niša”. Gan daudzos ES reģionos, gan dažu produktu ražošanas jomā ekoloģisko uzņēmumu vai produktu īpatsvars jau ir ļoti liels. Piemēram, ļoti daudzas bērnu pārtikas ražošanā izmantojamās izejvielas jau tie ražotas tikai ar ekoloģiskām metodēm.

| 4.1.1.2 | Eiropā ir vietas, kur ekoloģisko pārtikas produktu ražošana, apstrāde, tirgus apguve, kā arī šai sektorā veiktie pētniecības un kvalifikācijas celšanas pasākumi izceļas ar īpašu intensitāti gan reģionāli, gan ar specifiskiem produktiem. Cēlonis tam var būt dabiskās reģionālās īpatnības vai dinamiska vietējās ekonomikas pārstāvju “saspēle”. Komiteja aicina Komisiju Rīcības plānā šiem Eiropā sastopamajiem epicentriem ekoloģiskajā lauksaimniecībā pievērst īpašu uzmanību. |
| --- | --- |

4.1.1.2

Eiropā ir vietas, kur ekoloģisko pārtikas produktu ražošana, apstrāde, tirgus apguve, kā arī šai sektorā veiktie pētniecības un kvalifikācijas celšanas pasākumi izceļas ar īpašu intensitāti gan reģionāli, gan ar specifiskiem produktiem. Cēlonis tam var būt dabiskās reģionālās īpatnības vai dinamiska vietējās ekonomikas pārstāvju “saspēle”. Komiteja aicina Komisiju Rīcības plānā šiem Eiropā sastopamajiem epicentriem ekoloģiskajā lauksaimniecībā pievērst īpašu uzmanību.

| 4.1.1.3 | Ekoloģisko pārtikas produktu ražošana ir izrādījusies eksistences nodrošināšanas iespēja daudziem uzņēmumiem, kas darbojas ne tikai lauksaimniecībā, bet arī pārstrādes un pārdošanas sektoros. |
| --- | --- |

4.1.1.3

Ekoloģisko pārtikas produktu ražošana ir izrādījusies eksistences nodrošināšanas iespēja daudziem uzņēmumiem, kas darbojas ne tikai lauksaimniecībā, bet arī pārstrādes un pārdošanas sektoros.

4.1.2   Tirgus mehānismi

Augstākas izmaksas ekoloģisko produktu realizācijas ķēdē, protams, rada arī cenu palielināšanos ražošanas, pārstrādes un mazumtirdzniecības sektorā. Tādēļ Komiteja uzskata par apsveicamu iniciatīvu veidot reģionālas un pārstrādes un realizācijas struktūras, jo tādējādi ražotāji un patērētāji atrodas cits citam tuvāk un cenu veidošanās mehānismi ir kontrolējami. No otras puses, nedrīkst ignorēt arī to, ka dažās dalībvalstīs pārtikas produktu tirdzniecībā ir radušās ievērojamas koncentrācijas tendences, kā rezultātā tiek izdarīts jūtams spiediens arī uz ražotāju cenām ekoloģisko produktu jomā.

4.1.3   Uz informāciju balstīts pieprasījums

EESK īpaši atbalsta 1. aktivitātē ierosinātos pasākumus informācijas un noieta veicināšanai. Taču tajos ir jāiepludina atsevišķu dalībvalstu pieredze, jo sabiedriskās ēdināšanas iestādes, uzņēmumu un skolu ēdnīcas utt. ir pakļautas īpašam spiedienam iepirkuma cenu ziņā. Izcilu tirgu daļu veido sabiedriskās ēdināšanas iestādes, kas apkalpo bērnus, gados vecus un slimus cilvēkus.

4.1.4   Tirgus problēmas atšķirīgo standartu dēļ

Paredzētā interneta datu bāzes izveidošana, kas kalpotu dažādu nacionālo un reģionālo priekšrakstu salīdzināšanai, varētu būt noderīgs instruments, lai veicinātu preču apmaiņu kopējā tirgū. Taču prasības pēc pilnīgas visu atšķirību likvidēšanas būtu pārmērīgas. Šīm atškirībām nereti ir ar konkrēto reģionu, sektoru vai kultūru saistītas saknes un tās ir kā dzinējspēks inovācijām un standartu un produktu kvalitātes tālākai attīstīšanai.

4.1.5   Piedāvājuma un pieprasījuma uzraudzība un analīze

Pastiprināta statistisko datu apkopošana par ekoloģisko produktu ražošanu un tirgu (aktivitāte 3) ir saprātīgs risinājums. Taču, savācot un apstrādājot datus un veicot šo papildus datu apkopošanu, ir jāpievērš uzmanība tam, lai tirgus partneri (nelielāki tirdzniecības uzņēmumi no patērējošās puses un daudzi mazie un vidējie lauksaimniecības uzņēmumi no piedāvājošās puses) no apkopotajiem datiem varētu gūt vienlīdz lielu labumu vai vismaz lai tam nebūtu būtiska nelabvēlīga ietekme uz lauksaimniecības uzņēmumiem. Joprojām jācenšas panākt šī sektora statistisko datu apkopošanu un publicēšanu jaunajās dalībvalstīs.

4.2   ES politika un ekoloģiskā lauksaimniecība

4.2.1   Ekoloģiskā lauksaimniecība Kopējās lauksaimniecības politikas ietvaros

Komiteja izvirza jautājumu, vai Eiropas daudzfunkcionālās lauksaimniecības modelis, kurā ekoloģiskajai lauksaimniecībai ar tās vides pakalpojumiem ir svarīgs ieguldījums, pietiekoši izvirzīta priekšplānā PTO starptautiskajās sarunās, lai nodrošinātu kopīgās lauksaimniecības politikas dzīvotspēju un, it īpaši, lai paturētu KLP 2. pīlāra atbalstus “zaļajā kastē”.

4.2.2   Lauku reģionu attīstība

Papildus tiešsaistes pārskata sastādīšanai par visiem ES pasākumiem (aktivitāte 5), tiek ierosināts pieskaņot ar higiēnu un veselības aizsardzību saistītos standartus, ko pielieto mazie un vidējie pārtikas produktu pārstrādes un tirdzniecības uzņēmumi, īpašajam riska potenciālam, lai veicinātu ekoloģisko pārtikas produktu ražošanu to atrašanās vietas tuvumā. Lielu apjomu pārstrādātājiem piemērojamie standarti mazajiem uzņēmumiem, kas izmanto roku darbu, bieži vien nav īstenojami. Nereti tie nostrādā kā barjera investīciju piesaistīšanai un tādējādi kavē darba vietu radīšanu lauku reģionos. Komiteja īpaši akcentē nepieciešamību pēc pieskaņotiem standartiem, ko piemēro gan ekoloģisko, gan tradicionālo produktu mazajiem amatniecības tipa reģionālajiem pārstrādātājiem un tirgotājiem. Tādēļ tiem jāgūst labums no pārstrādes uzņēmumiem spēkā esošajiem izņēmuma noteikumiem. Augstākā prioritāte EESK, protams, paliek to pārtikas drošības pamatprincipu ievērošana, kas izklāstīti Baltajā grāmatā par pārtikas un sanitāro drošību un jaunajiem pieņemtajiem noteikumiem.

| 4.2.2.1 | Sakarā ar pie aktivitātes 6 ierosināto iniciatīvu veicināt ekoloģiskās lauksaimniecības iedibināšanos galvenokārt ekoloģiski apdraudētajos reģionos jāpievērš uzmanība tam, lai tas neradītu nesabalansētu piedāvājuma situāciju un no tās izrietošus, politisku apstākļu veicinātus konkurences kropļojumus ekoloģiskās lauksaimniecības sektorā. Ir jābūt pietiekami izklāstītiem apgrūtinātajiem kultivēšanas nosacījumiem šajos reģionos. |
| --- | --- |

4.2.2.1

Sakarā ar pie aktivitātes 6 ierosināto iniciatīvu veicināt ekoloģiskās lauksaimniecības iedibināšanos galvenokārt ekoloģiski apdraudētajos reģionos jāpievērš uzmanība tam, lai tas neradītu nesabalansētu piedāvājuma situāciju un no tās izrietošus, politisku apstākļu veicinātus konkurences kropļojumus ekoloģiskās lauksaimniecības sektorā. Ir jābūt pietiekami izklāstītiem apgrūtinātajiem kultivēšanas nosacījumiem šajos reģionos.

| 4.2.2.2 | EESK uzskata, ka Rīcības programmā nav ņemta vērā ekoloģiskās lauksaimniecības un pārtikas sektora lielā nozīme nodarbinātības situācijas uzlabošanā, sevišķi, lauku reģionos. Eiropas dalībvalstīs veiktie pētījumi ir parādījuši, ka lauksaimniecībā nodarbināto eksistences pamats slēpjas gandrīz tikai ekoloģiskajā zemkopībā un tai pakārtotajās un ar to saistītajās nozarēs. Tāpat Komiteja arī uzsver, ka visiem lauksaminiecības kvalitātes produktiem ar reģionālo izcelsmes apzīmējumu ir pozitīva ietekme uz lauku teritorijas attīstību. |
| --- | --- |

4.2.2.2

EESK uzskata, ka Rīcības programmā nav ņemta vērā ekoloģiskās lauksaimniecības un pārtikas sektora lielā nozīme nodarbinātības situācijas uzlabošanā, sevišķi, lauku reģionos. Eiropas dalībvalstīs veiktie pētījumi ir parādījuši, ka lauksaimniecībā nodarbināto eksistences pamats slēpjas gandrīz tikai ekoloģiskajā zemkopībā un tai pakārtotajās un ar to saistītajās nozarēs. Tāpat Komiteja arī uzsver, ka visiem lauksaminiecības kvalitātes produktiem ar reģionālo izcelsmes apzīmējumu ir pozitīva ietekme uz lauku teritorijas attīstību.

| 4.2.2.3 | Profesionālā izglītība un kvalifikācijas celšana, kā arī konsultācijas tiek aprakstītas pie aktivitātes 6. Lai stiprinātu šīs ražošanas metodes, kā arī ekoloģisku produktu pārdošanu un apstrādi, lauku attīstības ietvaros ir nepārprotami jāakcentē informācijas un zināšanu apmaiņas nozīme. |
| --- | --- |

4.2.2.3

Profesionālā izglītība un kvalifikācijas celšana, kā arī konsultācijas tiek aprakstītas pie aktivitātes 6. Lai stiprinātu šīs ražošanas metodes, kā arī ekoloģisku produktu pārdošanu un apstrādi, lauku attīstības ietvaros ir nepārprotami jāakcentē informācijas un zināšanu apmaiņas nozīme.

4.3   Pētniecība

| 4.3.1 | Ekoloģiskā zemkopība var nodrošināt mums tādu lauksaimniecības procesu, kura ietvaros tiek mērķtiecīgi izmantotas un attīstītas tikai tās metodes, instrumenti un tehnikas, kurām ir pēc iespējas mazāka ietekme uz apkārtējo vidi. |
| --- | --- |

4.3.1

Ekoloģiskā zemkopība var nodrošināt mums tādu lauksaimniecības procesu, kura ietvaros tiek mērķtiecīgi izmantotas un attīstītas tikai tās metodes, instrumenti un tehnikas, kurām ir pēc iespējas mazāka ietekme uz apkārtējo vidi.

| 4.3.2 | Komiteja saskata īpašo izaicinājumu, kas slēpj no sabiedriskiem līdzekļiem finansēta pētniecība ekoloģiskās lauksaimniecības vajadzībām. Izpētes sektoriem, kuros tiek izdarītas mazas privātā ekonomikas sektora investīcijas un kuri sabiedrībai ir ļoti nozīmīgi, ir jākļūst par galvenajām valsts atbalstītajām pētniecības jomām. ES Pētniecības programmā ekoloģiskai lauksaimniecībai būtu jāpiešķir prioritārs statuss — tāpat kā tehnikas izmantošanas seku novērtējumam. |
| --- | --- |

4.3.2

Komiteja saskata īpašo izaicinājumu, kas slēpj no sabiedriskiem līdzekļiem finansēta pētniecība ekoloģiskās lauksaimniecības vajadzībām. Izpētes sektoriem, kuros tiek izdarītas mazas privātā ekonomikas sektora investīcijas un kuri sabiedrībai ir ļoti nozīmīgi, ir jākļūst par galvenajām valsts atbalstītajām pētniecības jomām. ES Pētniecības programmā ekoloģiskai lauksaimniecībai būtu jāpiešķir prioritārs statuss — tāpat kā tehnikas izmantošanas seku novērtējumam.

| 4.3.3 | Komiteja apsveic pētniecības izveidi ekoloģiskās lauksaimniecības jomā. Ir diferencēti jānoformulē šīs pētniecības mērķi un jāpārbauda to koherence ar citām Kopējās agrārās politikas jomām. Izglītība, zināšanu apmaiņa un starpnozaru zinātnes nozīmīgumus kā sekmīgas ekoloģisko pārtikas produktu sektora attīstības priekšnoteikumi Komisijas ierosinātajā rīcības programmā jāakcentē skaidrāk, liekot uz tiem uzsvaru arī finansiālā ziņā. |
| --- | --- |

4.3.3

Komiteja apsveic pētniecības izveidi ekoloģiskās lauksaimniecības jomā. Ir diferencēti jānoformulē šīs pētniecības mērķi un jāpārbauda to koherence ar citām Kopējās agrārās politikas jomām. Izglītība, zināšanu apmaiņa un starpnozaru zinātnes nozīmīgumus kā sekmīgas ekoloģisko pārtikas produktu sektora attīstības priekšnoteikumi Komisijas ierosinātajā rīcības programmā jāakcentē skaidrāk, liekot uz tiem uzsvaru arī finansiālā ziņā.

| 4.3.4 | Pastāv krasa nepieciešamība pēc ekoloģiskas ievirzes izpētes audzēšanas jomā — gan attiecībā uz kultūraugiem, gan mājdzīvniekiem. Šeit runa ir arī par pielāgotu sugu un šķirņu attīstīšanu, lai nodrošinātu noieta potenciālu. |
| --- | --- |

4.3.4

Pastāv krasa nepieciešamība pēc ekoloģiskas ievirzes izpētes audzēšanas jomā — gan attiecībā uz kultūraugiem, gan mājdzīvniekiem. Šeit runa ir arī par pielāgotu sugu un šķirņu attīstīšanu, lai nodrošinātu noieta potenciālu.

4.4   Normas un kontrole — integritātes nodrošināšana

4.4.1   Regulas koncepcija

Faktu, ka, neskatoties uz eksistējošām ekoloģiskās lauksaimniecības regulām, līdz šim vēl nav definēti pamatprincipi, ir iespējams izskaidrot tikai vēsturiski. Dažās dalībvalstīs ar izseni izkoptām tradīcijām šajā lauksaimniecības jomā pamatprincipi ir noteikti jau sen. Šeit būtu nepieciešams izskaidrojums, kam seko definīcija (aktivitāte 8), piesaistot IFOAM (3) pieredzi. Komiteja šeit īpaši vēlētos redzēt, ka tiek ņemta vērā arī vēsturiskā attīstība jaunajās dalībvalstīs.

| 4.4.1.1 | Šeit jāņem vērā tas, ka dažu nacionālo ekoloģiskās lauksaimniecības organizāciju izpratnē līdzās ekoloģiskajiem kritērijiem koncepcijā ietilpst arī sociāli ekonomiskie principi, piemēram, vērtīgu, sociāli stabilu darba vietu radīšana lauku reģionos. Tādēļ vienmēr pakāpeniski jāpārbauda regulu pieskaņošana ekoloģiskajai lauksaimniecībai, it īpaši ievērojot katrā atsevišķā gadījumā pielietojamos pamatprincipus, nosakot pārejas noteikumus un paredzot galīgo datu nodrošināšanu (aktivitāte 9). |
| --- | --- |

4.4.1.1

Šeit jāņem vērā tas, ka dažu nacionālo ekoloģiskās lauksaimniecības organizāciju izpratnē līdzās ekoloģiskajiem kritērijiem koncepcijā ietilpst arī sociāli ekonomiskie principi, piemēram, vērtīgu, sociāli stabilu darba vietu radīšana lauku reģionos. Tādēļ vienmēr pakāpeniski jāpārbauda regulu pieskaņošana ekoloģiskajai lauksaimniecībai, it īpaši ievērojot katrā atsevišķā gadījumā pielietojamos pamatprincipus, nosakot pārejas noteikumus un paredzot galīgo datu nodrošināšanu (aktivitāte 9).

4.4.2   Normu pielietojuma joma ekoloģiskajā ražošanā

Līdzās vienkāršotu un harmonizētu audzēšanas noteikumu pielietošanai augkopībā un lopkopībā jāpievērš uzmanība tam, lai saglabātos mazo un vidējo lauksaimniecības uzņēmumu ietekme uz kultivēšanas attīstību un izvairītos no līdzīgu monopola rakstura struktūru veidošanās, kā tas ir noticis, piemēram, daudzu kultūraugu audzēšanā un putnkopībā, kur šo uzņēmumu nodrošināšana ar ekoloģiskajai lauksaimniecībai piemērotām šķirnēm jau ir kļuvusi neiespējama. Īstenojot tālāk attīstītos dzīvnieku aizsardzības standartus, jāpadomā par vienlaicīgu atbalstīšanu ar investīcijām, jo nereti tas ir saistīts ar dārgām kūts aprīkojuma pārbūvēm vai jaunbūvēm. Augkopības jomā joprojām pietrūkst krustošanas noteikumu reģiona tradicionālajām šķirnēm vai vecajām kultūraugu šķirnēm, kas vairs nav iekļautas Šķirņu reģistrā. Komiteja izsaka savu nožēlu par to un aicina Komisiju veikt nepieciešamos pasākumus trūkstošo noteikumu izdošanai.

| 4.4.2.1 | Pie aktivitātes 10 (pēdējā atkāpe) ir jēdzieniskā ziņā jānoskaidro, vai ar “bioloģisko daudzveidību” ir domāti kultūraugi un lopkopībā izmantojamie dzīvnieki, vai arī šis jēdziens ir jāsaprot plašāk un jāattiecina uz visu floru un faunu kopumā. Taču EESK norāda arī, ka minētā saglabāšana saskaņā ar KLP mērķiem nevar būt tikai uz ekoloģiskiem principiem saimniekojošo uzņēmumu uzdevums. |
| --- | --- |

4.4.2.1

Pie aktivitātes 10 (pēdējā atkāpe) ir jēdzieniskā ziņā jānoskaidro, vai ar “bioloģisko daudzveidību” ir domāti kultūraugi un lopkopībā izmantojamie dzīvnieki, vai arī šis jēdziens ir jāsaprot plašāk un jāattiecina uz visu floru un faunu kopumā. Taču EESK norāda arī, ka minētā saglabāšana saskaņā ar KLP mērķiem nevar būt tikai uz ekoloģiskiem principiem saimniekojošo uzņēmumu uzdevums.

| 4.4.2.2 | Neskatoties uz to, ka enerģijas un resursu ziņā ekonomiskas metodes veido ekoloģiskās lauksaimniecības kodolu, EESK noraida atsevišķu standartu ieviešanu šai jomā. Šeit prioritāte ir piešķirama efektīvām visas lauksaimniecības un visas ekonomikas kopējām vadlīnijām. |
| --- | --- |

4.4.2.2

Neskatoties uz to, ka enerģijas un resursu ziņā ekonomiskas metodes veido ekoloģiskās lauksaimniecības kodolu, EESK noraida atsevišķu standartu ieviešanu šai jomā. Šeit prioritāte ir piešķirama efektīvām visas lauksaimniecības un visas ekonomikas kopējām vadlīnijām.

| 4.4.2.3 | Pirmo ES ekoloģisko direktīvu radīšana tādiem produktiem kā vīns un akvakultūras ir nepārprotami apsveicama. Komiteja šeit īpaši saskata arī pozitīvo ietekmi uz sektoru tradicionālajām metodēm. |
| --- | --- |

4.4.2.3

Pirmo ES ekoloģisko direktīvu radīšana tādiem produktiem kā vīns un akvakultūras ir nepārprotami apsveicama. Komiteja šeit īpaši saskata arī pozitīvo ietekmi uz sektoru tradicionālajām metodēm.

| 4.5 | Aktivitātes 11 ietvaros ierosināto neatkarīgas ekspertu komisijas izveidi tehniskām konsultācijām Komiteja atbalsta, ja tajā atbilstošā formā tiks iesaistītas arī ieinteresētās personas, respektīvi, lauksaimnieki, pārstrādātāji un patērētāji, lai nodrošinātu iedzīvotāju uzticēšanos šāda veida komisijai. Taču trūkst noteiktu norāžu attiecībā uz termiņiem, mērķiem un nepieciešamajiem budžeta līdzekļiem, kas nepieciešami sekmīgai šīs aktivitātes īstenošanai. |
| --- | --- |

4.5

Aktivitātes 11 ietvaros ierosināto neatkarīgas ekspertu komisijas izveidi tehniskām konsultācijām Komiteja atbalsta, ja tajā atbilstošā formā tiks iesaistītas arī ieinteresētās personas, respektīvi, lauksaimnieki, pārstrādātāji un patērētāji, lai nodrošinātu iedzīvotāju uzticēšanos šāda veida komisijai. Taču trūkst noteiktu norāžu attiecībā uz termiņiem, mērķiem un nepieciešamajiem budžeta līdzekļiem, kas nepieciešami sekmīgai šīs aktivitātes īstenošanai.

4.6   Ģenētiski modificēti organismi

| 4.6.1 | Komiteja izsaka nožēlu, ka Rīcības programma šajā punktā nodarbojas tikai ar robežvērtībām un nesniedz kopējo koncepciju koeksistences kā Eiropas ekoloģiskās lauksaimniecības eksistences priekšnoteikuma nodrošināšanai. |
| --- | --- |

4.6.1

Komiteja izsaka nožēlu, ka Rīcības programma šajā punktā nodarbojas tikai ar robežvērtībām un nesniedz kopējo koncepciju koeksistences kā Eiropas ekoloģiskās lauksaimniecības eksistences priekšnoteikuma nodrošināšanai.

| 4.6.2 | ĢMO izmantošanas aizliegumam ekoloģiskajā lauksaimniecībā ir īpaša nozīme pašreizējās diskusijās par koeksistences noteikumiem. Šajā punktā ietvertajiem ieteikumiem var lielā mērā sekot. Pārējā ĢMO brīvās lauksaimniecības daļa (tradicionālā un ekoloģiskā) nedrīkst tikt apgrūtināta ar ĢMO atļaušanu radītajām izmaksām vai mazākiem ienākumiem. |
| --- | --- |

4.6.2

ĢMO izmantošanas aizliegumam ekoloģiskajā lauksaimniecībā ir īpaša nozīme pašreizējās diskusijās par koeksistences noteikumiem. Šajā punktā ietvertajiem ieteikumiem var lielā mērā sekot. Pārējā ĢMO brīvās lauksaimniecības daļa (tradicionālā un ekoloģiskā) nedrīkst tikt apgrūtināta ar ĢMO atļaušanu radītajām izmaksām vai mazākiem ienākumiem.

| 4.6.3 | Vispārējiem ekoloģiskajā lauksaimniecībā izmantoto sēklu limitētajiem parametriem ir jāatrodas pierādāmajās robežas (aktivitāte 12). Pēc Komitejas domām, pierādāmās robežas kā noteiktais limits ir piemērojamas arī tradicionālajām ĢMO nesaturošajām sēklām. Pretējā gadījumā arī ekoloģiskajos produktos būtu jābaidās no strauji pieaugošas ĢMO sastāvdaļu klātbūtnes, kā rezultātā tiktu apdraudēti Eiropas ekoloģiskās lauksaimniecības pamatprincipi. Sakarā ar lauksaimnieciski izmantojamām platībām, kas sniedzas līdz nacionālajām robežām ES iekšienē, un brīvo preču apgrozījumu arī šeit ir nepieciešama harmonizācija. |
| --- | --- |

4.6.3

Vispārējiem ekoloģiskajā lauksaimniecībā izmantoto sēklu limitētajiem parametriem ir jāatrodas pierādāmajās robežas (aktivitāte 12). Pēc Komitejas domām, pierādāmās robežas kā noteiktais limits ir piemērojamas arī tradicionālajām ĢMO nesaturošajām sēklām. Pretējā gadījumā arī ekoloģiskajos produktos būtu jābaidās no strauji pieaugošas ĢMO sastāvdaļu klātbūtnes, kā rezultātā tiktu apdraudēti Eiropas ekoloģiskās lauksaimniecības pamatprincipi. Sakarā ar lauksaimnieciski izmantojamām platībām, kas sniedzas līdz nacionālajām robežām ES iekšienē, un brīvo preču apgrozījumu arī šeit ir nepieciešama harmonizācija.

4.7   Kontroles sistēmas

Aktivitātē 13 paredzētajam uz risku orientētu principu pielietojumam kontroles uzlabošanā ir jāpiekrīt. EESK norāda uz to, ka Rīcības plāna vācu versijā, atšķirībā no tā angļu redakcijas, runa ir par to, ka lielākais risks saistībā ar maldinošu praksi ir meklējams pie lauksaimniecības produktu ražotājiem. EESK lūdz steidzami to izlabot. Daudz vairāk uzmanības riska analīzē un riska menedžmentā ir jāpievērš neaizsargātajiem flangiem sagatavojošajos un pakārtotajos sektoros, piemēram, pārstrādē un tirdzniecībā. Kontroles sistēmas uzlabošanai ir jānotiek ar minimālu birokrātisko ieguldījumu un nelielām izmaksas. Šeit varētu noderēt efektīvs un sazarots kontroles organizāciju tīkls.

4.8   Ievešana

| 4.8.1 | Attīstot tālāk noteikumus par ekoloģiski ražotu produktu ievešanu, jāņem vērā pieaugošais ĢMO klātbūtnes risks. |
| --- | --- |

4.8.1

Attīstot tālāk noteikumus par ekoloģiski ražotu produktu ievešanu, jāņem vērā pieaugošais ĢMO klātbūtnes risks.

| 4.8.2 | Komiteja iesaka lielāku uzmanību pievērst Vidusjūras piekrastes reģiona ekonomiskās telpas attīstības veicināšanai, īpaši ņemot vērā ekoloģiskās lauksaimniecības iespējas. Ir svarīgi stiprināt ekoloģisko produktu audzēšanas centrus un veicināt to sazarotību. |
| --- | --- |

4.8.2

Komiteja iesaka lielāku uzmanību pievērst Vidusjūras piekrastes reģiona ekonomiskās telpas attīstības veicināšanai, īpaši ņemot vērā ekoloģiskās lauksaimniecības iespējas. Ir svarīgi stiprināt ekoloģisko produktu audzēšanas centrus un veicināt to sazarotību.

| 4.8.3 | Konkurences iemeslu dēļ un sevišķi tādēļ, lai saglabātu Eiropas ekoloģiskās lauksaimniecības izredzes tirgū, nav attaisnojams tas, ka starptautiskajā tirdzniecības nolīgumā ekoloģiskajiem produktiem tiek paredzētas plašākas koncesijas, nekā tas ir tradicionālo produktu ievešanai. |
| --- | --- |

4.8.3

Konkurences iemeslu dēļ un sevišķi tādēļ, lai saglabātu Eiropas ekoloģiskās lauksaimniecības izredzes tirgū, nav attaisnojams tas, ka starptautiskajā tirdzniecības nolīgumā ekoloģiskajiem produktiem tiek paredzētas plašākas koncesijas, nekā tas ir tradicionālo produktu ievešanai.

5.   Kopsavilkums

| 5.1 | Komiteja uzskata par apsveicamu to, ka ir iesniegts Eiropas Rīcības plāns ekoloģiskās lauksaimniecības un ekoloģiski ražotu pārtikas produktu jomā. Tādējādi Komisija attaisno ne tikai Lauksaimniecības padomes, bet arī daudzu pilsoņu cerības. Ar “Cross Compliance” (kondincionalitāte) ieviešanu un ar lauksaimniecības un ekoloģijas labāko prakšu kritēriju ieviešanu, tiks uzstādītas augstākas prasības Eiropas lauksaimniecības politikas uz apkārtējo vidi orientētajai attīstībai. |
| --- | --- |

5.1

Komiteja uzskata par apsveicamu to, ka ir iesniegts Eiropas Rīcības plāns ekoloģiskās lauksaimniecības un ekoloģiski ražotu pārtikas produktu jomā. Tādējādi Komisija attaisno ne tikai Lauksaimniecības padomes, bet arī daudzu pilsoņu cerības. Ar “Cross Compliance” (kondincionalitāte) ieviešanu un ar lauksaimniecības un ekoloģijas labāko prakšu kritēriju ieviešanu, tiks uzstādītas augstākas prasības Eiropas lauksaimniecības politikas uz apkārtējo vidi orientētajai attīstībai.

| 5.2 | EESK apsveic mērķtiecīgas tirgus kampaņas un patērētāju informēšanu. Taču tā cer sagaidīt, ka nepastiprināsies valdošā asimetrijas pārtikas produktu tirdzniecībā un apstrādē. |
| --- | --- |

5.2

EESK apsveic mērķtiecīgas tirgus kampaņas un patērētāju informēšanu. Taču tā cer sagaidīt, ka nepastiprināsies valdošā asimetrijas pārtikas produktu tirdzniecībā un apstrādē.

| 5.3 | Nodarbinātības perspektīvu un sabiedrisko labumu ražošanas ziņā nozīmīgais sektors ir atbilstoši jāņem vērā ELER programmā to pasākumu ietvarā, kas veltīti lauksaminiecības produktu kvalitātei. |
| --- | --- |

5.3

Nodarbinātības perspektīvu un sabiedrisko labumu ražošanas ziņā nozīmīgais sektors ir atbilstoši jāņem vērā ELER programmā to pasākumu ietvarā, kas veltīti lauksaminiecības produktu kvalitātei.

| 5.4 | Normu un kontroles harmonizācijas centieni nedrīkst apgrūtināt uzņēmumus un ignorēt reģionālās īpatnības. ES logotips gan uz ES, gan trešo valstu precēm nedrīkst būt par šķērsli izcelsmes marķējumam. |
| --- | --- |

5.4

Normu un kontroles harmonizācijas centieni nedrīkst apgrūtināt uzņēmumus un ignorēt reģionālās īpatnības. ES logotips gan uz ES, gan trešo valstu precēm nedrīkst būt par šķērsli izcelsmes marķējumam.

| 5.5 | Jautājumā par koeksistenci ar ģenētiski modificētiem organismiem trūkst atbildes, kā turpmāk būs iespējams nodrošināt ekoloģisko ražošanu visā Eiropā. Šī iemesla dēļ ĢMO klātbūtnes limits visās sēklās ir jānosaka pierādāmajās robežās. |
| --- | --- |

5.5

Jautājumā par koeksistenci ar ģenētiski modificētiem organismiem trūkst atbildes, kā turpmāk būs iespējams nodrošināt ekoloģisko ražošanu visā Eiropā. Šī iemesla dēļ ĢMO klātbūtnes limits visās sēklās ir jānosaka pierādāmajās robežās.

| 5.6 | Ekoloģiskajai lauksaimniecībai ir jāpiešķir lielāka prioritāte ES Pētniecības ietvara programmā. Lielā visas sabiedrības interese un ierobežotie privātie pētniecības līdzekļi šajā sektorā prasa lielāka svarīguma piešķiršanu. |
| --- | --- |

5.6

Ekoloģiskajai lauksaimniecībai ir jāpiešķir lielāka prioritāte ES Pētniecības ietvara programmā. Lielā visas sabiedrības interese un ierobežotie privātie pētniecības līdzekļi šajā sektorā prasa lielāka svarīguma piešķiršanu.

| 5.7 | Politiskās lēmējinstances Eiropas līmenī ir sākušas ar Eiropas Parlamenta lēmumu par budžeta posteņa līdzekļu piešķiršanu Rīcības plānam lauksaimniecības izstrādājumu kvalitātes veicināšanai samazināt minētos deficītus personāla un materiālo resursu jomā. |
| --- | --- |

5.7

Politiskās lēmējinstances Eiropas līmenī ir sākušas ar Eiropas Parlamenta lēmumu par budžeta posteņa līdzekļu piešķiršanu Rīcības plānam lauksaimniecības izstrādājumu kvalitātes veicināšanai samazināt minētos deficītus personāla un materiālo resursu jomā.

| 5.8 | EESK ar raizēm seko diskusijai par finansu perspektīvu. Līdzekļu samazināšana lauku attīstībai atsviestu atpakaļ arī Eiropas ekoloģisko lauksaimniecību un ekoloģisko lauksaimniecības produktu sektoru. |
| --- | --- |

5.8

EESK ar raizēm seko diskusijai par finansu perspektīvu. Līdzekļu samazināšana lauku attīstībai atsviestu atpakaļ arī Eiropas ekoloģisko lauksaimniecību un ekoloģisko lauksaimniecības produktu sektoru.

Briselē, 2004. gada 16. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

prezidente

Anne Marie SIGMUND

---

(1)  EESK pašiniciatīvas atzinums par “KLP 2. pīlārs: lauku teriroriju attīstības politikas pieņemšanas perspektīvas (Salcburgas konferences turpinājums)”

1

(2)  EESK izstrādāšanā esošais atzinums par “Padomes regulas priekšlikums par atbalstu lauku attīstībai, izmantojot eiropas lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA)”

2

(3)  International Federation of Organic Agricultural Movements (Starptautiskā bioloģiskās lauksamniecības kustību asociācija).

3

International Federation of Organic Agricultural Movements

---