# Službeni list C 424/2020

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 424 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 63.8. prosinca 2020. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 424

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 63.8. prosinca 2020.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | II.   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2020/C 424/01 | Obavijest Komisije Smjernice o transparentnosti rangiranja u skladu s uredbom (EU) 2019/1150 Europskog parlamenta i Vijeća | 1 |
| 2020/C 424/02 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10007 — Telefónica/Banco Bilbao Vizcaya Argentaria/Movistar Money Colombia JV) (
  1
  ) | 27 |

Sadržaj

Stranica

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2020/C 424/01

Obavijest Komisije Smjernice o transparentnosti rangiranja u skladu s uredbom (EU) 2019/1150 Europskog parlamenta i Vijeća

1

2020/C 424/02

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10007 — Telefónica/Banco Bilbao Vizcaya Argentaria/Movistar Money Colombia JV) (
  1
  )

1

27

---

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2020/C 424/03 | Tečajna lista eura — 7. prosinca 2020. | 28 |
| 2020/C 424/04 | Obavijest o obustavi demarševa upućenih trećoj zemlji koja je 21. travnja 2016. obaviještena o mogućnosti da bude utvrđena kao nekooperativna treća zemlja u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 1005/2008 o uspostavi sustava Zajednice za sprečavanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova, odvraćanje od njega i njegovo zaustavljanje | 29 |
| 2020/C 424/05 | Obavijest Komisije o izmjeni Smjernica Europske unije o državnim potporama u sektoru poljoprivrede i šumarstva te u ruralnim područjima za razdoblje 2014.–2020. u pogledu razdoblja primjene Smjernica te o privremenoj prilagodbi Smjernica kako bi se uzele u obzir posljedice pandemije bolesti COVID-19 (
  1
  ) | 30 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2020/C 424/03

Tečajna lista eura — 7. prosinca 2020.

28

2020/C 424/04

Obavijest o obustavi demarševa upućenih trećoj zemlji koja je 21. travnja 2016. obaviještena o mogućnosti da bude utvrđena kao nekooperativna treća zemlja u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 1005/2008 o uspostavi sustava Zajednice za sprečavanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova, odvraćanje od njega i njegovo zaustavljanje

29

2020/C 424/05

Obavijest Komisije o izmjeni Smjernica Europske unije o državnim potporama u sektoru poljoprivrede i šumarstva te u ruralnim područjima za razdoblje 2014.–2020. u pogledu razdoblja primjene Smjernica te o privremenoj prilagodbi Smjernica kako bi se uzele u obzir posljedice pandemije bolesti COVID-19 (
  1
  )

1

30

---

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM ZAJEDNIČKE TRGOVINSKE POLITIKE |
| | Europska komisija |
| 2020/C 424/06 | Obavijest o isteku određenih antidampinških mjera | 32 |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2020/C 424/07 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10089 — Phillips 66/Fortress Investment Group/Pester Marketing) Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 33 |
| 2020/C 424/08 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.9982 — Ford/GFT) Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 35 |
| 2020/C 424/09 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10083 — China Baowu/Taiyuan Iron & Steel Group) Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 36 |
| 2020/C 424/10 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.9983 — Magna/GFT Bordeaux) Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 37 |
| 2020/C 424/11 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10055 — MIRA/Romanian assets of CEZ) Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 38 |
| | DRUGI |
| | Europska komisija |
| 2020/C 424/12 | Objava zahtjeva za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda koja nije manja u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (b) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 39 |
| 2020/C 424/13 | Objava zahtjeva za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda koja nije manja u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 43 |

V.   Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM ZAJEDNIČKE TRGOVINSKE POLITIKE

Europska komisija

2020/C 424/06

Obavijest o isteku određenih antidampinških mjera

32

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2020/C 424/07

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10089 — Phillips 66/Fortress Investment Group/Pester Marketing) Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

33

2020/C 424/08

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.9982 — Ford/GFT) Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

35

2020/C 424/09

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10083 — China Baowu/Taiyuan Iron & Steel Group) Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

36

2020/C 424/10

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.9983 — Magna/GFT Bordeaux) Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

37

2020/C 424/11

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10055 — MIRA/Romanian assets of CEZ) Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

38

DRUGI

Europska komisija

2020/C 424/12

Objava zahtjeva za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda koja nije manja u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (b) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

39

2020/C 424/13

Objava zahtjeva za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda koja nije manja u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

43

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 8.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 424/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 424/1

---

OBAVIJEST KOMISIJE

Smjernice o transparentnosti rangiranja u skladu s uredbom (EU) 2019/1150 Europskog parlamenta i Vijeća

(2020/C 424/01)

Sadržaj

| 1. | UVOD | 3 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | Svrha smjernica | 3 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Transparentnost rangiranja – kontekst | 4 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Ciljevi i opća razmatranja | 4 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 1.3.1. | Pristup usmjeren na korisnika | 4 |
| --- | --- | --- |

1.3.1.

| 1.3.2. | Pojedinačna ocjena i tehnološki neutralan pristup | 5 |
| --- | --- | --- |

1.3.2.

| 1.3.3. | Odgovarajuća razina detaljnosti | 5 |
| --- | --- | --- |

1.3.3.

| 2. | PRIRODA I PODRUČJE PRIMJENE ZAHTJEVÂ IZ ČLANKA 5. | 6 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Integrirane usluge | 6 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Plaćeno rangiranje | 6 |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Opis rangiranja | 7 |
| --- | --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.2.1. | Opći pristup | 7 |
| --- | --- | --- |

2.1.2.1.

| 3. | KOJI SU NAJVAŽNIJI PARAMETRI I KAKO IH ODABRATI? | 8 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Primjeri parametara za određivanje ranga | 8 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Odabir najvažnijih parametara | 8 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Posebna razmatranja pri utvrđivanju najvažnijih parametara | 9 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Personalizacija | 9 |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Ponašanje i namjera potrošača pri pretraživanju | 10 |
| --- | --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Korisnikova povijest | 10 |
| --- | --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Zadane postavke, mehanizmi razvrstavanja i filtriranja | 10 |
| --- | --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Prisutnost na različitim platformama | 11 |
| --- | --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.6. | Ostali vanjski čimbenici | 11 |
| --- | --- | --- |

3.3.6.

| 3.3.7. | Obavijesti treće strane | 11 |
| --- | --- | --- |

3.3.7.

| 3.3.8. | Randomizacija | 11 |
| --- | --- | --- |

3.3.8.

| 3.3.9. | Održavanje/čišćenje | 12 |
| --- | --- | --- |

3.3.9.

| 3.3.10. | Odnos s pomoćnim uslugama | 12 |
| --- | --- | --- |

3.3.10.

| 3.3.11. | Upotreba tehničkih alata pružateljâ | 12 |
| --- | --- | --- |

3.3.11.

| 3.3.12. | Učinak strojnog učenja | 12 |
| --- | --- | --- |

3.3.12.

| 3.3.13. | Ocjenjivanje internetskih stranica | 13 |
| --- | --- | --- |

3.3.13.

| 3.3.14. | Mjere poduzete kako bi se izbjeglo zlonamjerno manipuliranje rezultatima rangiranja koje provode treće strane | 13 |
| --- | --- | --- |

3.3.14.

| 3.3.15. | Korisničke recenzije | 13 |
| --- | --- | --- |

3.3.15.

| 3.3.16. | Mjere pružateljâ protiv nezakonitog sadržaja | 13 |
| --- | --- | --- |

3.3.16.

| 4. | KAKO ODABRATI NAJVAŽNIJE PARAMETRE A DA TO NE DOVEDE DO ZLONAMJERNOG MANIPULIRANJA RANGIRANJEM | 13 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | ZAHTIJEVANI POSEBNI OPISI – IZRAVNA I NEIZRAVNA NAKNADA | 14 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | Opći pristup | 14 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Izravna naknada | 15 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Neizravna naknada | 15 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 6. | NA KOJI BI NAČIN TREBALO OPISATI NAJVAŽNIJI PARAMETAR? | 15 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | Opći pristup | 16 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Razina detaljnosti | 16 |
| --- | --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Razina detaljnosti za izravnu i neizravnu naknadu | 16 |
| --- | --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Zahtjev da opis bude napisan jednostavnim i razumljivim jezikom | 17 |
| --- | --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Alati za predstavljanje | 17 |
| --- | --- | --- |

6.5.

| 7. | GDJE TREBA OPISATI NAJVAŽNIJE PARAMETRE | 17 |
| --- | --- | --- |

7.

| 7.1. | Usluge internetskog posredovanja | 17 |
| --- | --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Tražilice | 18 |
| --- | --- | --- |

7.2.

| 8. | KADA BI TREBALO IZMIJENITI OPIS NAJVAŽNIJIH PARAMETARA? | 18 |
| --- | --- | --- |

8.

| 8.1. | Ažuriranje opisa | 18 |
| --- | --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Privremene izmjene | 19 |
| --- | --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Pokusi | 19 |
| --- | --- | --- |

8.3.

| 9. | KORACI KOJE TREBA PODUZETI PRI AŽURIRANJU OPISA NAJVAŽNIJIH PARAMETARA | 20 |
| --- | --- | --- |

9.

| 9.1. | Zahtjev da se u okviru usluga internetskog posredovanja obavijesti o predloženim izmjenama | 20 |
| --- | --- | --- |

9.1.

| 9.2. | Zahtjev za ažuriranje opisa na internetskim tražilicama | 20 |
| --- | --- | --- |

9.2.

| 10. | POSEBNE OBVEZE ZA TRAŽILICE KAKO BI SE KORPORATIVNIM KORISNICIMA INTERNETSKIH STRANICA OMOGUĆIO PREGLED SADRŽAJA OBAVIJESTI TREĆIH STRANA | 20 |
| --- | --- | --- |

10.

1.   UVOD

1.1.   Svrha smjernica

| 1. | Cilj je ovih Smjernica olakšati izvršenje zahtjeva iz članka 5. Uredbe (EU) 2019/1150 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o promicanju pravednosti i transparentnosti za poslovne korisnike usluga internetskog posredovanja (1) (dalje u tekstu „Uredba”) i usklađenost pružatelja usluga internetskog posredovanja (2) i pružatelja internetskih tražilica (3) s tim zahtjevima. Nadalje, u skladu s člankom 5. stavkom 7. i uvodnom izjavom 28. Uredbe cilj je ovih Smjernica pomoći pružateljima u primjeni zahtjevâ te u optimizaciji načina na koji se najvažniji parametri za određivanje ranga utvrđuju i predstavljaju poslovnim korisnicima i korporativnim korisnicima internetskih stranica (4). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Člankom 5. stavcima 1. i 2. u suštini se zahtijeva da pružatelji utvrde najvažnije parametre za određivanje ranga i razloge za relativnu važnost tih parametara u odnosu na druge parametre. |
| --- | --- |

2.

| 3. | U članku 2. stavku 8. „rang” je definiran kao „relativna vidljivost dana robi ili uslugama ponuđenima putem usluga internetskog posredovanja ili relevantnost dana rezultatima pretraživanja putem internetskih tražilica, kako je pružatelji usluga internetskog posredovanja odnosno pružatelji internetskih tražilica predstavljaju, organiziraju ili o njoj obavješćuju, neovisno o tehnološkim sredstvima upotrijebljenima za takvo predstavljanje, organiziranje ili obavješćivanje”. |
| --- | --- |

3.

| 4. | U skladu s člankom 5. stavkom 5. svaki pružatelj treba navesti opis koji korisnicima omogućuje odgovarajuće razumijevanje je li, kako i koliko mehanizmom rangiranja u obzir uzeto sljedeće: (a) značajke robe ili usluga koje se nude putem usluge pružatelja, (b) relevantnost tih značajki za potrošače koji upotrebljavaju tu uslugu, i (c) isključivo u pogledu pružatelja internetskih tražilica, značajke dizajna internetskih stranica koje upotrebljavaju korporativni korisnici internetskih stranica. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kao što je objašnjeno u uvodnim izjavama 24. i 26., opis koji trebaju navesti pružatelji ima za cilj poboljšati predvidljivost i pomoći korisnicima da poboljšaju predstavljanje svoje robe i usluga ili značajku te robe i usluga. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Uredbom se istodobno nastoji postići taj cilj a da se pritom od pružatelja ne zahtijeva da otkriju algoritme ili informacije za koje se s razumnom sigurnošću može utvrditi da bi omogućile obmanu potrošača ili nanošenje štete potrošačima preko manipulacije rezultatima pretraživanja (članak 5. stavak 6.). Stoga se od pružatelja ne zahtijeva da otkriju detalje funkcioniranja svojih mehanizama rangiranja, uključujući algoritme, te se jednako tako ne bi smjela narušiti njihova sposobnost odgovora na zlonamjerno manipuliranje rangiranjem (uvodna izjava 27.). |
| --- | --- |

6.

| 7. | S obzirom na djelomična odstupanja među pravnim zahtjevima iz članka 5. i različitu prirodu predmetnih usluga, sadržaj zahtijevanog opisa najvažnijih parametara za određivanje ranga nužno će se razlikovati između pružatelja usluga internetskog posredovanja s jedne strane i pružatelja internetskih tražilica s druge strane. Nadalje, kao što je navedeno u uvodnoj izjavi 25., sadržaj se, uključujući broj i vrstu najvažnijih parametara, može uvelike razlikovati i među samim pružateljima usluga internetskog posredovanja. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Upute sadržane u ovim Smjernicama ne bi se trebale primjenjivati mehanički, već uzimajući u obzir relevantne činjenice i okolnosti o kojima je riječ u svakom pojedinom slučaju. Navedeni primjeri služe kao ogledni primjeri za bolje razumijevanje. Iako se njima opisuju određene situacije, ne bi se trebalo tumačiti da je područje primjene predmetne obveze ograničeno na konkretnu opisanu situaciju. Usto, iako se navode primjeri za određeni sektor, koncepti su prenosivi i mogu se smatrati primjenjivima na slične metode/situacije u drugim sektorima. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ove smjernice nisu pravno obvezujuće. Njima se ne dovode u pitanje odgovornosti pružatelja da osiguraju usklađenost sa zahtjevima iz članka 5. ni ovlasti i odgovornosti nadležnih tijela i sudova država članica u pogledu izvršenja tih zahtjeva u skladu s odredbama Uredbe i drugim odredbama prava Unije. U konačnici je tumačenje zahtjeva isključivo na Sudu Europske unije. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Komisija će nastaviti pratiti način na koji se primjenjuju zahtjevi iz članka 5., kako su pojašnjeni u ovim Smjernicama, te može odlučiti revidirati ove Smjernice ako je to potrebno s obzirom na budući razvoj događaja i nove spoznaje. |
| --- | --- |

10.

1.2.   Transparentnost rangiranja – kontekst

| 11. | Rangiranje je definirano u prethodno navedenom članku 2. stavku 8. i u osnovi se može smatrati oblikom algoritamskog odlučivanja koje se temelji na podacima. Pri predstavljanju, organiziranju ili priopćavanju informacija o robi ili uslugama za potrošače ili rezultate pretraživanja pružatelji „rangiraju” rezultate na temelju određenih parametara. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Kao što je objašnjeno u uvodnim izjavama 24. i 26., rangiranje robe i usluga koje obavljaju pružatelji ima važan utjecaj na odabir potrošača i, posljedično, na poslovni uspjeh korisnika koji tu robu i usluge nude potrošačima. Budući da se gospodarstvo sve više premješta na internet, rangiranje pri pretraživanju i na uslugama internetskog posredovanja sve je važnije za poduzetništvo, a poslovni uspjeh poduzeća iz EU-a sve je ovisniji o njihovoj vidljivosti i mogućnosti pronalaženja na internetu. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Pružatelji oblikuju svoje metode rangiranja, među ostalim i vlasničke algoritme, na razne načine. Ti pristupi rangiranju često se prilagođavaju i uglavnom se ne otkrivaju. Kvaliteta rezultata pretraživanja može utjecati na vrednovanje usluga iz perspektive potrošača te stoga detalji o funkcioniranju metoda rangiranja mogu činiti konkurentsku prednost ili poslovnu tajnu pružatelja. Zbog toga poduzeća koja trguju na internetu ne razumiju uvijek razloge svojih rezultata u rangiranju i ne znaju kako ostvariti bolje rezultate, potencijalno s pomoću plaćenog rangiranja, iako njihova sposobnost da dopru do klijenata ovisi o tom znanju. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Stoga, iako se Uredbom ne ograničava izbor parametara za određivanje ranga koje bi pružatelji možda željeli upotrijebiti, člankom 5. nastoji se poboljšati predvidljivost za korisnike. |
| --- | --- |

14.

1.3.   Ciljevi i opća razmatranja

| 15. | Kao što je objašnjeno u uvodnim izjavama 24. i 26., opis koji pružatelji trebaju navesti u skladu s člankom 5. ima za cilj poboljšati predvidljivost i pomoći korisnicima da poboljšaju predstavljanje svoje robe i usluga ili značajku te robe i usluga. U uvodnoj izjavi 24. objašnjeno je da predvidljivost podrazumijeva da pružatelji rang utvrđuju neproizvoljno. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Na temelju tog standarda predvidljivosti može se izvesti niz „općih razmatranja” koja pružateljima mogu pomoći u primjeni zahtjeva iz članka 5. i olakšati njihovo izvršenje: |
| --- | --- |

16.

1.3.1.   Pristup usmjeren na korisnika

| 17. | S obzirom na prethodno navedeni cilj poboljšanja predvidljivosti i zaštite legitimnih interesa korisnikâ te s obzirom na zahtjev da se korisnicima omogući „odgovarajuće razumijevanje” (uvodna izjava 27.) pružatelji bi svoje mehanizme rangiranja, a posebno najvažnije upotrijebljene parametre, trebali suvislo objasniti. Kako bi ih korisnici razumjeli, objašnjenja bi trebalo sastaviti uzimajući u obzir prirodu, tehničke mogućnosti i potrebe „prosječnih” korisnika određene usluge, koje se mogu znatno razlikovati od usluge do usluge. |
| --- | --- |

17.

| 18. | U skladu s člankom 5. stavkom 1. pružatelji usluga internetskog posredovanja zahtijevane informacije moraju uvrstiti u svoje uvjete upotrebe. Člankom 3. stavkom 1. točkom (a) zahtijeva se da ti uvjeti upotrebe budu napisani jednostavnim i razumljivim jezikom. |
| --- | --- |

18.

| 19. | I od pružatelja internetskih tražilica člankom 5. stavkom 2. zahtijeva se da informacije o najvažnijim parametrima budu napisane jednostavnim i razumljivim jezikom. |
| --- | --- |

19.

1.3.2.   Pojedinačna ocjena i tehnološki neutralan pristup

| 20. | Pružatelji bi trebali pojedinačno odrediti koje je mjere potrebno poduzeti kako bi ispunili zahtjeve iz članka 5. Ako pružaju više usluga, u načelu bi to trebali činiti zasebno za svaku uslugu obuhvaćenu Uredbom. Isto tako, korisnici, nadležna tijela i sudovi trebali bi se u svakom pojedinačnom slučaju oslanjati na pojedinačnu ocjenu ispunjenosti zahtjeva. Taj pojedinačni pristup posebno je važan s obzirom na to da određeni pružatelji pružaju više usluga (internetsko posredovanje i/ili internetsko pretraživanje) u sklopu jedinstvene korporativne strukture ili čak jedinstvenog korisničkog sučelja, dok se opis koji je potreban kako bi korisnici na odgovarajući način razumjeli primijenjene mehanizme rangiranja može razlikovati ovisno o predmetnoj usluzi. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Usto, u članku 2. stavku 8., u kojem je definiran pojam „rang”, ukazuje se na nerelevantnost tehnoloških sredstava koja pružatelji upotrebljavaju za predstavljanje, organiziranje ili obavješćivanje o robama ili uslugama koje korisnici nude putem predmetnih usluga. Stoga bi se pojedinačna ocjena trebala provoditi na tehnološki neutralan način, u smislu da određena tehnologija koja se upotrebljava u postupku rangiranja ne bude odlučujuća. |
| --- | --- |

21.

1.3.3.   Odgovarajuća razina detaljnosti

| 22. | Opisi koje pružatelji navode u skladu s člankom 5. trebali bi korisnicima donijeti stvarnu dodanu vrijednost. Člankom 5. stavcima 1. i 2. od pružatelja se zahtijeva da navedu informacije ne samo o najvažnijim parametrima, već i o razlozima za relativnu važnost tih najvažnijih parametara u odnosu na druge parametre. Usto, u skladu s člankom 5. stavkom 5. korisnicima bi trebalo omogućiti „odgovarajuće razumijevanje” toga jesu li, kako i koliko u obzir uzeta tri posebna čimbenika (5). To znači da opis koji je potrebno navesti ne smije biti tek puko nabrajanje najvažnijih parametara, već da je potrebno navesti barem „drugu razinu” informacija s objašnjenjima (6). Pružatelji bi, primjerice, mogli opisati interni „misaoni postupak” poduzeća koji je primijenjen za utvrđivanje „najvažnijih parametara” te na taj način izvesti i „razloge za njihovu relativnu važnost”. |
| --- | --- |

22.

| 23. | U uvodnoj izjavi 27. pojašnjava se da zahtijevani opis može biti općenit, ali da bi se njime korisnicima trebalo omogućiti odgovarajuće razumijevanje te da bi se, osim toga, trebao temeljiti barem na „stvarnim podacima o relevantnosti upotrijebljenih parametara za određivanje ranga”. U toj je uvodnoj izjavi objašnjeno i da, premda nije potrebno otkriti detalje funkcioniranja mehanizama rangiranja, uključujući algoritme, poslovni interesi pružateljâ ne opravdavaju neotkrivanje najvažnijih parametara za određivanje ranga u skladu s člankom 5. |
| --- | --- |

23.

| 24. | U skladu s člankom 5. stavcima 1. i 2. opis koji navode pružatelji mora se odnositi na sve najvažnije parametre za određivanje ranga. Stoga se ta obveza primjenjuje i na čimbenike kao što su privremene izmjene, nasumičnost ili personalizacija ako su takvi čimbenici najvažniji parametri. |
| --- | --- |

24.

| 25. | No višak informacija može značiti da korisnici zapravo ne dobivaju suvisle informacije. U skladu s tim pružatelji bi trebali s jedne strane utvrditi i na odgovarajući način objasniti najvažnije parametre za određivanje ranga, dok s druge strane ne bi smjeli opteretiti korisnike predugačkim i presloženim opisima ili pak opisima parametara koji nisu najvažniji. Nenavođenje prekomjernih detalja trebalo bi pomoći i da se izbjegne rizik od omogućivanja obmane potrošačâ ili nanošenja štete potrošačima, kao što je navedeno u članku 5. stavku 6. |
| --- | --- |

25.

2.   PRIRODA I PODRUČJE PRIMJENE ZAHTJEVÂ IZ ČLANKA 5.

2.1.   Integrirane usluge

| 26. | Zahtjevi iz članka 5. primjenjuju se na pružatelje usluga internetskog posredovanja i pružatelje internetskih tražilica. Ako su pružatelji internetskih tražilica integrirani (vertikalno ili horizontalno), njihova ponuda može uključivati i usluge internetskog posredovanja. Slično tomu, pružatelji usluga internetskog posredovanja koji su dio „konglomerata” mogu objediniti više usluga internetskog posredovanja u jedinstvenu korporativnu strukturu. Kao što je prethodno objašnjeno, u takvim će se slučajevima obveze iz članka 5. u načelu primjenjivati zasebno za svaku internetsku tražilicu i za svaku pruženu uslugu internetskog posredovanja jer u protivnom korisnicima uglavnom ne bi bilo moguće dati suvisla objašnjenja. U tom bi se pogledu mogla pojaviti sljedeća pitanja. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Usluge koje se nude na različitim uređajima. Ako pružatelji nude usluge na različitim uređajima, trebali bi procijeniti jesu li potrebna zasebna objašnjenja za svaki uređaj. Ako se usluga pruža na isti način na svim uređajima i isti se najvažniji parametri primjenjuju na jedinstveni mehanizam rangiranja, u skladu s člankom 5. općenito ne bi bilo potrebno zasebno objašnjenje. Međutim, ako se usluga vrši neovisno i drukčije na različitim uređajima, tako da se upotrebljavaju različiti najvažniji parametri, u načelu bi bilo potrebno zasebno objašnjenje. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Usluge koje se vrše prekogranično i putem besprijekorno integriranih potrošačkih sučelja. Mogu postojati situacije u kojima pružatelj upravlja trgovinom ugrađenom u tržišnu uslugu (vrsta usluge internetskog posredovanja) i u kojima se usluge internetskog posredovanja ili internetske tražilice vrše na različitim područjima s različitim, pa čak i višestrukim, nazivima domena. Ako pružatelji takvu trgovinu ugrade u svoje tržišne usluge, trebali bi ocijeniti je li ona dio te tržišne usluge ili zasebna aktivnost. To je bitno za utvrđivanje treba li i kako funkcioniranje trgovine uključiti u opis u skladu s člankom 5. Ovisno o situaciji možda će biti potreban jedan ili više takvih opisa, a prisutnost tih trgovina možda će se trebati opisati na različite načine. Isto vrijedi i za upotrebu različitih, pa čak i višestrukih naziva domena. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Sindiciranje ili podsindiciranje rezultatâ pretraživanja. Mogla bi se pojaviti i situacija u kojoj pružatelj internetske tražilice upotrebljava sindiciranje ili podsindiciranje rezultatâ pretraživanja, uključujući „eksternalizaciju” relevantnih aktivnosti internetskim tražilicama treće strane (7). Ako se rezultati pretraživanja doista dobivaju od trećih pružatelja internetskih tražilica, to ne bi smjelo osloboditi pružatelje predmetnih internetskih tražilica od ispunjavanja obveze iz članka 5. ako je relevantna aktivnost obuhvaćena tom odredbom. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Integracija ponuda poslovnih korisnika o uslugama internetskog posredovanja treće strane. U praksi bi se mogla pojaviti i situacija da pružatelj usluga internetskog posredovanja integrira ponude poslovnih korisnika o uslugama internetskog posredovanja treće strane, primjerice „metatražilice” u koje su integrirane poveznice na ponude poslovnih korisnika o „internetskim putničkim agencijama”. Ako je to primjenjivo, pružatelji trebaju procijeniti treba li i kako prisutnost tih ponuda uključiti u opis u skladu s člankom 5. Ovisno o situaciji možda će bit potreban jedan ili više takvih opisa, a prisutnost tih ponuda možda će se trebati opisati na različite načine. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Upotreba „gumbâ za kupnju” na društvenim medijima. Takozvani „gumbi za kupnju” koje upotrebljavaju profesionalni korisnici mogu se integrirati u usluge internetskog posredovanja. U tom slučaju pružatelji trebaju procijeniti jesu li ti „gumbi za kupnju” dio šire usluge internetskog posredovanja ili zasebna djelatnost koja sama po sebi može biti usluga internetskog posredovanja. To je bitno za utvrđivanje treba li i kako funkcioniranje „gumbâ za kupnju” uključiti u opis u skladu s člankom 5. Ovisno o situaciji možda će bit potreban jedan ili više takvih opisa, a prisutnost tih gumba za kupnju možda će se trebati opisati na različite načine. |
| --- | --- |

31.

2.1.1.   Plaćeno rangiranje

| 32. | Kad je riječ o izravnoj ili neizravnoj naknadi koja može biti jedan od najvažnijih parametara za određivanje ranga („plaćeno rangiranje”), članak 5. stavak 3. sadržava izričitu obvezu utvrđivanja opisa svih takvih mogućnosti za plaćeno rangiranje i učinaka takve naknade na rang ako su takve mogućnosti među najvažnijim parametrima za određivanje ranga. |
| --- | --- |

32.

| 33. | U skladu s člankom 2. stavkom 8. rangom se mijenja „relativna vidljivost dana robi ili uslugama ponuđenima putem usluga internetskog posredovanja” (8). Natpis ili vizualno oglašavanje mogu u određenim slučajevima aktivno utjecati na „relativnu vidljivost” robe ili usluga koje nude korisnici. U tim slučajevima te ako su ispunjeni i drugi zahtjevi iz članka 2. stavka 8., a relevantnost predmetnog parametra takva je da se on smatra „najvažnijim parametrom”, primjenjuje se članak 5. stavak 3. U ostalim se slučajevima članak 5. stavak 3. ne primjenjuje na takvo oglašavanje. Činjenica da se isti alati za internetsko oglašavanje ili razmjene internetskog oglašavanja, koji su isključeni iz područja primjene Uredbe (9), mogu upotrebljavati za olakšavanje oglašavanja „na platformi” i „izvan platforme” općenito se ne bi smjela smatrati odlučujućim čimbenikom u tom pogledu.






  Ogledni primjer

  Pružatelj mobilnih aplikacija plaća istog pružatelja usluga internetskog oglašavanja (mreže za oglašavanje, alati za posluživanje te razmjene) kako bi poboljšao relativnu vidljivost svoje aplikacije u trgovini mobilnih aplikacija s pomoću „plaćenog rangiranja” i istodobno promovirao tu aplikaciju oglašavanjem putem natpisa na nizu internetskih stranica trećih strana koje su dio iste mreže za oglašavanje pružatelja usluga internetskog oglašavanja. Sama činjenica da se ista tehnologija oglašavanja koja se upotrebljava za takvo oglašavanje putem natpisa na internetskim stranicama trećih strana može upotrebljavati i za promociju aplikacije izravno u okviru usluga internetskog posredovanja ili internetske tražilice ne isključuje „oglašavanje” te aplikacije koje se provodi u okviru potonjih usluga iz područja primjene članka 5. Promocija aplikacije u okviru vlastitih usluga internetskog posredovanja ili internetskih tražilica relevantnog pružatelja mogla bi u načelu činiti „plaćeno rangiranje”. |
| --- | --- |

33.

Ogledni primjer

Pružatelj mobilnih aplikacija plaća istog pružatelja usluga internetskog oglašavanja (mreže za oglašavanje, alati za posluživanje te razmjene) kako bi poboljšao relativnu vidljivost svoje aplikacije u trgovini mobilnih aplikacija s pomoću „plaćenog rangiranja” i istodobno promovirao tu aplikaciju oglašavanjem putem natpisa na nizu internetskih stranica trećih strana koje su dio iste mreže za oglašavanje pružatelja usluga internetskog oglašavanja. Sama činjenica da se ista tehnologija oglašavanja koja se upotrebljava za takvo oglašavanje putem natpisa na internetskim stranicama trećih strana može upotrebljavati i za promociju aplikacije izravno u okviru usluga internetskog posredovanja ili internetske tražilice ne isključuje „oglašavanje” te aplikacije koje se provodi u okviru potonjih usluga iz područja primjene članka 5. Promocija aplikacije u okviru vlastitih usluga internetskog posredovanja ili internetskih tražilica relevantnog pružatelja mogla bi u načelu činiti „plaćeno rangiranje”.

| 34. | S obzirom na to da se članak 5. stavak 3. primjenjuje na sve pružatelje o kojima je ovdje riječ, isto vrijedi i za pružatelje internetskih tražilica, u okviru kojih „plaćeno rangiranje” može obuhvaćati mogućnosti oglašavanja koje uključuju plaćenu vidljivost internetskih stranica korporativnih korisnika internetskih stranica ili digitalnih aplikacija na predmetnoj tražilici. |
| --- | --- |

34.

2.1.2.   Opis rangiranja

2.1.2.1.   Opći pristup

| 35. | Iz članka 2. stavka 8. proizlazi da se pojam „relativna vidljivost” odnosi na način na koji se roba i usluge nude putem usluga internetskog posredovanja u različitim okolnostima (10). To je potvrđeno u uvodnoj izjavi 24., u kojoj se navodi da se „[r]angiranje odnosi na relativnu vidljivost ponuda poslovnih korisnika ili relevantnost rezultata pretraživanja kako su predstavljeni, organizirani ili priopćeni od strane pružatelja usluga internetskog posredovanja [...], a rezultat su upotrebe mehanizama algoritamskog sekvenciranja, mehanizama ocjene ili recenzija, vizualnih informacija ili drugih alata za utvrđivanje važnosti ili njihovih kombinacija”. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Stoga je algoritamsko sekvenciranje rezultatâ kao odgovor na upit za pretraživanje samo jedan primjer načina na koji se roba ili usluge mogu predstaviti, organizirati ili priopćiti u okviru mehanizma rangiranja obuhvaćenog člankom 5. Naime, u tom pogledu roba i usluge mogu se predstaviti, organizirati ili priopćiti potrošačima na brojne načine. Među ostalim, to može biti „zadano” raspoređivanje robe i usluga koje potrošači mogu pregledavati bez upitâ za pretraživanje, neometanom upotrebom različitih usluga internetskog posredovanja putem „gumbâ za kupnju” (vidjeti prethodno navedeno), vizualne izloženosti (među ostalim i u uslugama internetskog posredovanja u obliku karti ili imenikâ), isticanja, stvaranja potencijalnih potrošača i uredničkih intervencija itd. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Ovisno o tome što potrošači vide dok traže robu i usluge u okviru određene usluge obuhvaćene Uredbom, predstavljene, organizirane ili priopćene informacije mogu biti osnovne ili složene. Na primjer, na najosnovnijoj razini to može biti popis robe bez drugih značajki. Za druge usluge to može biti raznovrsnije te potrošači pri promatranju bilo koje stranice u okviru usluge ili primjenom raznih „filtara”, mogu vidjeti robe ili usluge koje su navedene i grupirane na brojne načine. Pružatelji usluga internetskog posredovanja mogu primjerice kombinirati numerirane popise rezultatâ pretraživanja s rezultatima plaćenog rangiranja i uredničkim značajkama kao što su preporuke, i to sve na jedinstvenom, besprijekorno integriranom sučelju. S druge strane, razliku između tih numeriranih popisa mogu istaknuti primjerice upotrebom različitih oznaka, primjedbi ili naslova, postavljanjem na različita mjesta na stranici (tj. bez obzira na „položaj” predmetnih proizvoda ili usluga na popisu). |
| --- | --- |

37.

| 38. | S obzirom na različite stupnjeve složenosti rangiranja i potencijalno široko područje primjene tehnološki neutralnog pojma „relativne vidljivosti” pružatelji bi trebali uzeti u obzir sve relevantne značajke rangiranja pri utvrđivanju „najvažnijih parametara” za svaku svoju pojedinačnu uslugu. |
| --- | --- |

38.

3.   KOJI SU NAJVAŽNIJI PARAMETRI I KAKO IH ODABRATI?

3.1.   Primjeri parametara za određivanje ranga

| 39. | Nakon što pružatelji pojedinačno ocijene koji su parametri za određivanje „ranga” kako je definiran u članku 2. stavku 8., trebat će utvrditi „najvažnije parametre”, kako je navedeno u članku 5. stavcima 1. i 2. Primjeri vrsta parametara za određivanje ranga navedeni su u Prilogu A. |
| --- | --- |

39.

3.2.   Odabir najvažnijih parametara

| 40. | Za neke usluge može postojati velik broj parametara za određivanje ranga. Za druge broj parametara može biti ograničeniji. Pružatelj će trebati odabrati one koji su najrelevantniji (vidjeti uvodnu izjavu 24.), posebice ako postoji velik skup parametara. Točnije, u skladu s člankom 5. stavkom 1., koji se odnosi na usluge internetskog posredovanja, predmetni pružatelji moraju utvrditi „najvažnije parametre za određivanje ranga” te „razloge za relativnu važnost tih najvažnijih parametara”. U skladu s člankom 5. stavkom 2., koji se odnosi na internetske tražilice, predmetni pružatelji trebaju utvrditi „najvažnije parametre koji su pojedinačno ili kolektivno najvažniji za određivanje ranga” te „relativnu važnost tih najvažnijih parametara”. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Kako bi utvrdili koji je skup parametara „za određivanje” (članak 5. stavak 1.) ili „najvažniji za određivanje” (članak 5. stavak 2.) ranga te koje parametre treba smatrati „najvažnijima”, pružatelji bi mogli razmotriti zašto je algoritam oblikovan na način na koji je oblikovan. Na primjer, je li se njime htjelo osigurati da potrošači pronađu robu ili usluge koje su lokalne, jeftine, visoke kvalitete itd. Taj pristup odražava jedan od ciljeva članka 5., koji je objašnjen u uvodnoj izjavi 24.: „pomoći poslovnim korisnicima da poboljšaju predstavljanje svoje robe i usluga ili neke značajke svojstvene toj robi ili uslugama”. Najbolja bi praksa bila da se to interno razmatranje poduzeća kombinira s promišljanjem o tome što pružatelj smatra najboljom vrstom rezultata u okviru njegove usluge. Slično tomu, pružatelj bi mogao razmotriti što bi potrošače usluga najviše zadovoljilo. To se može odnositi na ono što pružatelj čini kako bi zadovoljio interese potrošačâ u okviru svoje usluge, primjerice razmatranjem razloga zbog kojih je odabrao filtre koji se potrošačima nude za razvrstavanje rezultatâ u okviru svojih usluga ili druge slične tehnike. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Ako pružatelj utvrdi velik broj parametara za određivanje ranga, mogao bi ih podijeliti u više opsežnih kategorija i zatim razmotriti koje su potkategorije ili nijanse njima obuhvaćene. Ako je riječ o brojnim kategorijama parametara, pružatelji bi mogli razmotriti mogućnost da na deduktivni način otklone parametre koji imaju samo perifernu ulogu u određivanju ranga. Tada bi ostali samo najvažniji parametri, koje bi zatim trebalo razvrstati u kategorije i potkategorije prema potrebi. To bi pružatelju moglo omogućiti da odredi i objasni „relativnu važnost” utvrđenih „najvažnijih parametara”. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Najbolja je praksa ispitivanje neočekivanih elemenata koji određuju rang, što korisnicima može pomoći u razumijevanju načina na koji rangiranje funkcionira. To mogu biti i čimbenici za koje korisnik može pretpostaviti da nisu relevantni jer nisu povezani s kvalitetom robe ili usluge koju nudi putem usluge. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Najbolja je praksa i poboljšanje razumijevanja korisnikâ uključivanjem općeg opisa internog postupka poduzeća koji provodi predmetni pružatelj, a koji ga je doveo do zaključka o tome koji su parametri „najvažniji”. To bi moglo pomoći pružateljima i u ispunjavanju zahtjeva iz članka 5. stavka 5., tj. da korisnicima omoguće „odgovarajuće razumijevanje” određenih čimbenika povezanih s rangiranjem (vidjeti odjeljak 6.2. u nastavku). |
| --- | --- |

44.

| 45. | Na sličan bi način pri donošenju odluke o tome koji su parametri najvažniji pružatelji mogli razmotriti koje bi informacije bile najkorisnije predmetnim korisnicima. Za poslovne korisnike transparentnost u pogledu rangiranja služi za poboljšanje predvidljivosti i pomaže im da unaprijede predstavljanje svoje robe i usluga ili nekih značajki svojstvenih toj robi ili uslugama. Korporativni korisnici internetskih stranica tako mogu steći odgovarajuće razumijevanje o tome jesu li, kako i koliko u obzir uzete određene značajke dizajna internetskih stranica koje se upotrebljavaju, kao što je njihova optimizacija za prikaz na mobilnim telekomunikacijskim uređajima. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Važno je napomenuti da „relativna važnost” ne zahtijeva otkrivanje točnog ponderiranja najvažnijih parametara ni algoritama pružatelja (vidjeti članak 5. stavak 6. i uvodnu izjavu 27.). Međutim, pružatelji bi trebali u statičnom opisu u određenoj mjeri obuhvatiti svojstveno dinamičnu prirodu rangiranja (koje se obično temelji na algoritmima). Privremene izmjene koje mogu biti predvidljive i redovite, kao što su unapređenje prodaje ili utjecaj vremenskih uvjeta, mogle bi se stoga, u načelu, općenito opisati a da pritom ne stvore potrebu za prilagodbom opisa rangiranja pri svakoj privremenoj izmjeni. Veće izmjene mehanizama rangiranja koje dovode do izmjene „najvažnijih parametara”, uključujući „evolucijske” promjene do kojih dolazi tijekom vremena uslijed određenog stupnja dubokog učenja, dovele bi do potrebe za prilagodbom navedenog opisa (11). |
| --- | --- |

46.

| 47. | Općenitije, utvrđeni najvažniji parametri trebali bi ispravno odražavati elemente koji određuje rang u okviru predmetnog mehanizma. Elementi opisani kao najvažniji parametri trebali bi uistinu i biti najvažniji pri određivanju ranga. Stoga nije bitno jesu li ti parametri čimbenici na koje korisnici mogu utjecati. Isto tako, pružatelji se ne mogu samo pozivati na činjenicu da je rang određen algoritmima koji upotrebljavaju umjetnu inteligenciju. Za bolje razumijevanje odnosa između strojnog učenja i obveze otkrivanja najvažnijih parametara vidjeti odjeljak 3.3.12. u nastavku. |
| --- | --- |

47.

3.3.   Posebna razmatranja pri utvrđivanju najvažnijih parametara

| 48. | Pri provedbi potrebne ocjene radi utvrđivanja najvažnijih parametara za određivanje ranga, u skladu s prethodno navedenim općim načelima, pružatelji i druge strane mogli bi posebno uzeti u obzir sljedeća razmatranja. |
| --- | --- |

48.

3.3.1.   Personalizacija

| 49. | Značajka personaliziranog rangiranja ponuda u širokoj je upotrebi. Iako se rezultati rangiranja hipotetski mogu razlikovati za svakog pojedinačnog potrošača, parametri koji se upotrebljavaju za personalizaciju rezultata (koji mogu biti višestruki) obično se primjenjuju na isti način na sve ponude robe ili usluga korisnikâ u okviru predmetnih usluga. Drugim riječima, parametri kojima se personaliziraju rezultati unaprijed su objektivno određeni čak i ako njihova primjena dovodi do toga da jedan potrošač vidi drukčije rangiranje u odnosu na drugog potrošača koji upotrebljava iste usluge internetskog posredovanja ili internetsku tražilicu. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Kao što je objašnjeno u uvodnoj izjavi 24., predvidljivost podrazumijeva da pružatelji usluga utvrđuju rang na neproizvoljan način. Ako je riječ o jednom od najvažnijih parametara, predvidljivost bi se mogla poboljšati, a rizik od proizvoljnog određivanja ranga izbjeći ako se objasni upotreba personalizacije, njezinih ključnih značajki i učinka na rangiranje, uključujući volatilnost (tj. opseg razlike u rangiranju za različite potrošače) (12). Pružatelji će stoga možda morati razmisliti o tome kako i koliko personalizacija utječe na rangiranje u slučaju njihovih konkretnih usluga internetskog posredovanja ili internetskih tražilica. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Pritom bi se moglo dogoditi da će pružatelji morati analizirati potencijalno vrlo dugačak popis čimbenika predmetne personalizacije, kao što su osobni profili potrošača, njihovi interesi, ponašanje pri pretraživanju, stvarni zemljopisni položaj, vrijeme pretraživanja, upotreba blokatora kolačića ili drugih tehničkih alata te, općenitije, brojnost podataka o određenom potrošaču te način na koji potrošači koriste zadane postavke (tj. sposobnost potrošača da ponište zadane postavke ili primijene mehanizme filtriranja (vidjeti odjeljak 3.3.4 below. u nastavku)). |
| --- | --- |

51.

| 52. | S obzirom na to da pojedini pružatelji mogu pokušati obuhvatiti jedinstvenu publiku u jedinstvene svrhe kako bi razlikovali svoje poslovne modele (13), pri razmatranju učinka personalizacije na rangiranje mogli bi razmotriti i sastav potrošača koji upotrebljavaju te usluge. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Pružatelji bi trebali razmotriti mogu li i kako potrošači upotrebljavati postavke zaštite privatnosti u okviru pruženih usluga s obzirom na to da upotreba tih postavki može ograničiti mogućnost personalizacije rangiranja.






  Ogledni primjer

  Internetska trgovina „personalizira” rangiranje tako što pojedinačnim potrošačima dodjeljuje do 10 000 unaprijed definiranih „značajki”. Pružatelj smatra da to može biti vrlo učinkovito u raspoređivanju ponuda svojih poslovnih korisnika (tj. u rangiranju) iako postavke privatnosti koje upotrebljavaju njegovi potrošači uvelike utječu na učinkovitost njegova mehanizma personalizacije. Ovisno o broju, heterogenosti i preferiranim postavkama privatnosti potrošača koji aktivno upotrebljavaju određenu uslugu, rezultati određivanja ranga mogu se stoga znatno razlikovati. Isto tako, pružatelj je možda strukturirao svoj mehanizam rangiranja tako da se ponderiraju drugi čimbenici, kao što je plaćeno rangiranje pogotovo u slučajevima ili u trenucima u kojima je personalizacija manje učinkovita. U takvoj će situaciji pružatelj možda morati uključiti te činjenice u opis svojih najvažnijih parametara za određivanje ranga i razloga za njihovu relativnu važnost kako bi se poslovnim korisnicima omogućilo da pravilno razumiju mehanizam rangiranja a da ih se pritom ne preoptereti ni ne zbuni navođenjem mnoštva pojedinačnih značajki upotrijebljenog mehanizma. |
| --- | --- |

53.

Ogledni primjer

Internetska trgovina „personalizira” rangiranje tako što pojedinačnim potrošačima dodjeljuje do 10 000 unaprijed definiranih „značajki”. Pružatelj smatra da to može biti vrlo učinkovito u raspoređivanju ponuda svojih poslovnih korisnika (tj. u rangiranju) iako postavke privatnosti koje upotrebljavaju njegovi potrošači uvelike utječu na učinkovitost njegova mehanizma personalizacije. Ovisno o broju, heterogenosti i preferiranim postavkama privatnosti potrošača koji aktivno upotrebljavaju određenu uslugu, rezultati određivanja ranga mogu se stoga znatno razlikovati. Isto tako, pružatelj je možda strukturirao svoj mehanizam rangiranja tako da se ponderiraju drugi čimbenici, kao što je plaćeno rangiranje pogotovo u slučajevima ili u trenucima u kojima je personalizacija manje učinkovita. U takvoj će situaciji pružatelj možda morati uključiti te činjenice u opis svojih najvažnijih parametara za određivanje ranga i razloga za njihovu relativnu važnost kako bi se poslovnim korisnicima omogućilo da pravilno razumiju mehanizam rangiranja a da ih se pritom ne preoptereti ni ne zbuni navođenjem mnoštva pojedinačnih značajki upotrijebljenog mehanizma.

3.3.2.   Ponašanje i namjera potrošača pri pretraživanju

| 54. | Ako je to relevantno za ispunjavanje zahtjeva iz članka 5., posebno u pogledu zahtijevanog opisa najvažnijih parametara, pružatelji bi mogli razmotriti kako i koliko ponašanje potrošača pri pretraživanju utječe na rangiranje, potencijalno kao element personaliziranog rangiranja (vidjeti prethodni odjeljak 3.3.1 above.). |
| --- | --- |

54.

3.3.3.   Korisnikova povijest

| 55. | Ako je to relevantno za ispunjavanje zahtjevâ iz članka 5., posebno u pogledu zahtijevanog opisa najvažnijih parametara, pružatelji bi mogli razmotriti kako i koliko određeni čimbenici koji nisu izravno povezani s robom ili uslugama koje korisnik nudi putem predmetnih usluga, kao što su korisnikova povijest ili prethodni rezultati, utječu na rangiranje.






  Ogledni primjer

  U trgovinama mobilnih aplikacija razvojni inženjeri ili izdavači mogu se ocjenjivati odvojeno od njihovih aplikacija tako da, na primjer, novopokrenuta aplikacija iskusnog razvojnog inženjera s postojećom ponudom u toj određenoj trgovini aplikacija može biti bolje rangirana od aplikacije manje iskusnog razvojnog inženjera. U tom slučaju, ako su takvi čimbenici najvažniji parametri za određivanje ranga, predmetni će se pružatelj morati pobrinuti da poslovni korisnici budu o tome obaviješteni. Prema potrebi pružatelj može obavijestiti poslovne korisnike i o mogućim mehanizmima „ispravka”, kao što je privremeno poboljšanje ranga aplikacija manje iskusnih inženjera. |
| --- | --- |

55.

Ogledni primjer

U trgovinama mobilnih aplikacija razvojni inženjeri ili izdavači mogu se ocjenjivati odvojeno od njihovih aplikacija tako da, na primjer, novopokrenuta aplikacija iskusnog razvojnog inženjera s postojećom ponudom u toj određenoj trgovini aplikacija može biti bolje rangirana od aplikacije manje iskusnog razvojnog inženjera. U tom slučaju, ako su takvi čimbenici najvažniji parametri za određivanje ranga, predmetni će se pružatelj morati pobrinuti da poslovni korisnici budu o tome obaviješteni. Prema potrebi pružatelj može obavijestiti poslovne korisnike i o mogućim mehanizmima „ispravka”, kao što je privremeno poboljšanje ranga aplikacija manje iskusnih inženjera.

3.3.4.   Zadane postavke, mehanizmi razvrstavanja i filtriranja

| 56. | Kao vrsta personalizacije, zadane postavke koje potrošači koji upotrebljavaju alate za razvrstavanje ili filtriranje mogu drukčije rasporediti, poništiti ili „nadjačati” mogu imati važan učinak na rangiranje ponuda robe i usluga poslovnih korisnika. Ti bi mehanizmi sami po sebi mogli biti „najvažniji parametri”, primjerice ako ih potrošači često upotrebljavaju i posebno su relevantni za određivanje ranga. Ako je tako, poslovnim korisnicima može biti važno razumjeti primjerice temelji li se rangiranje nakon primjene filtra na svim ponudama, tj. ovisi li rangiranje o tome ispunjava li ponuda robe ili usluga određene kriterije za uključivanje, kao što je minimalan broj recenzija kako bi se roba ili usluge koje su navedene u zadanim postavkama prikazale pod filtrom „kvalitete”. Isto vrijedi i za veličinu mogućeg učinka filtara na rangiranje. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Osim toga, s obzirom na logično povećanu važnost upotrijebljenog parametra (tj. filtra) u posebnim mehanizmima filtriranja (npr. cijena ili ocjena), drugi parametri koji se primjenjuju uz taj filtar mogli bi dobiti na važnosti, u smislu ponderiranja koje se na njih primjenjuje, u odnosu na situaciju u kojoj se filtar ne primjenjuje. To snažnije ponderiranje može biti potrebno kako bi se omogućilo djelotvorno rangiranje velikog broja ponuda koje se možda bitno ne razlikuju u elementima kao što su cijena ili ocjena (tj. filtar). Takvi drugi parametri tada mogu, ovisno o slučaju, biti „najvažniji parametri” u skladu s člankom 5. Osim tih situacija, poslovnim korisnicima može biti važno razumjeti moguće posljedice koje upotreba filtara ima na relativno ponderiranje parametara osim upotrjebljenog filtra. |
| --- | --- |

57.

3.3.5.   Prisutnost na različitim platformama

| 58. | Poslovni korisnici često istodobno na više platformi nude svoju robu ili usluge u okviru različitih usluga internetskog posredovanja kako bi maksimalno povećali prodaju („višestruka prisutnost”). Usto, postoje neovisni treći pružatelji koji prikupljaju korisničke recenzije poduzećâ. U praksi neki pružatelji mogu smatrati da su aktivnosti ili prisutnost poslovnih korisnika u okviru usluga treće strane pokazatelj kvalitete ili relevantnosti poslovnih korisnika na predmetnim uslugama internetskog posredovanja. Ako je tome tako, a važnost tog čimbenika za rangiranje takva je da ga treba smatrati „najvažnijim parametrom”, ti bi pružatelji trebali obavijestiti korisnike o tome da se taj čimbenik uzima u obzir pri rangiranju te kako se to čini. |
| --- | --- |

58.

3.3.6.   Ostali vanjski čimbenici

| 59. | Korisnici te njihova roba i usluge koje nude mogu se ocijeniti i na temelju drugih čimbenika koji se ne odnose na predmetne usluge internetskog posredovanja ili internetske tražilice. Čimbenici kao što su hotelske zvjezdice, „privlačnost robne marke” izmjerena anketiranjem modnih stručnjaka, znakovi pouzdanosti treće strane koji su dodijeljeni maloprodajnoj internetskoj trgovini poslovnih korisnika (npr. „pouzdana trgovina”), sektorske nagrade (npr. „najbolji kafić u x”) ili pojavljivanje u medijima treće strane (npr. novinski članci ili prilog u časopisu) mogli bi biti relevantni za rangiranje kao „najvažniji parametri”. Ako je tako, potrebno je opisati i te čimbenike. |
| --- | --- |

59.

| 60. | S druge strane, ne može se isključiti mogućnost da bi u određenim slučajevima moglo biti „iznenađujuće” za neke poslovne korisnike ili korporativne korisnike internetskih stranica da se pri određivanju ranga ne uzimaju u obzir određeni vanjski čimbenici koji bi se s obzirom na prirodu usluge mogli činiti vrlo važnima. Na primjer, ako se ne uzme u obzir ocjena privatnosti koja se dodjeljuje internetskim stranicama na internetskoj tražilici usmjerenoj na privatnost ili se ne uzme u obzir oznaka hrane na tržištu hrane usmjerenom na zdravlje, to bi korisnici mogli smatrati iznenađujućim. Opis razloga za relativnu važnost najvažnijih parametara ili najvažnijih parametara koji su zajednički najvažniji za određivanje ranga i relativne važnosti tih parametara trebao bi biti dovoljno jasan da korisnici razumiju da se ti drugi čimbenici ne uzimaju u obzir pri rangiranju. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Najbolja bi praksa za pružatelje usluga internetskog posredovanja i internetskih tražilica mogla biti da se razmotri bi li opis trebao upućivati na sektorska pravila koja bi mogla izravno ili neizravno utjecati na utvrđivanje parametara za određivanja ranga. To uključuje i pravo EU-a i nacionalno pravo u kojem se odražavaju razni ciljevi od javnog interesa u raznim sektorima. |
| --- | --- |

61.

3.3.7.   Obavijesti treće strane

| 62. | Ako su obavijesti treće strane o ponudama robe i usluga relevantne za rangiranje kao „najvažniji parametri”, u opisima predmetnih pružatelja mora se uzeti u obzir i taj čimbenik. Ta bi se relevantnost mogla opisati u smislu njezine potencijalne važnosti u pojedinačnim slučajevima te u smislu stalnih učinaka koji mogu proizaći primjerice iz velikog broja obavijesti ili iz pružateljevih politika povezanih s vrstom nezakonitog sadržaja na koje se mogu odnositi obavijesti treće strane. Za posebnu obvezu da se na internetskim tražilicama omogući pregled sadržaja obavijesti u skladu s člankom 5. stavkom 4. vidjeti odjeljak 10. |
| --- | --- |

62.

3.3.8.   Randomizacija

| 63. | U praksi određeni pružatelji mogu upotrebljavati tehnike za reorganizaciju relativne vidljivosti koja se (djelomično) nasumično dodjeljuje ponudama robe i usluga, primjerice, kako bi osvježili izgled odredišne stranice. Randomizacija se može primijeniti i, na primjer, kako bi rangiranje bilo dinamičnije, kako bi se relevantne usluge internetskog posredovanja ili internetske tražilice razlikovale od drugih. Ako su takvi čimbenici „najvažniji parametri”, predmetni pružatelji to moraju uzeti u obzir u svojim opisima. Mogli bi, primjerice, objasniti kako se takve tehnike primjenjuju (navesti kada se upotrebljavaju, koliko se dugo upotrebljavaju, koliko je važna njihova upotreba itd.) te njihov učinak. Takva objašnjenja mogla bi poslužiti kao činjenični pokazatelji„opsega”, tj. veličine mogućeg učinka randomizacije na rangiranje, što bi korisnicima pomoglo da razumiju važnost usvajanja tehnika optimizacije rangiranja za različite usluge internetskog posredovanja i internetske tražilice na kojima mogu biti prisutni. |
| --- | --- |

63.

3.3.9.   Održavanje/čišćenje

| 64. | Neki pružatelji mogu urediti ili „očistiti” način na koji su ponude robe i usluga korisnika predstavljene, organizirane ili priopćene u okviru njihovih usluga. Na primjer, mogu „tretirati” ili kvalificirati ponude robe koje su se prikazivale u okviru njihovih usluga internetskog posredovanja u e-trgovini, a koje nisu kupljene tijekom duljeg razdoblja, kao „stare” i stoga ih prikazivati niže u rangiranju. Ako su takvi čimbenici „najvažniji parametri”, potrebno je navesti opis relevantnih praksi. To bi moglo biti važno za predvidljivost, posebno s obzirom na potencijalno velik učinak praksi na rangiranje, a time i na poslovni uspjeh korisnikâ. |
| --- | --- |

64.

3.3.10.   Odnos s pomoćnim uslugama

| 65. | U praksi određeni pružatelji mogu upotrebljavati tehnike za reorganizaciju relativne vidljivosti koja se (djelomično) nasumično dodjeljuje ponudama robe i usluga, primjerice, kako bi osvježili izgled odredišne stranice. Ta situacija može biti primjer neizravne naknade za koju je potreban dodatan opis u skladu s člankom 5. stavkom 3. Međutim, čak i neovisno o tome, upotreba pomoćnih usluga može biti i jedan od najvažnijih parametara koji se upotrebljavaju za određivanje ranga kao što je navedeno u članku 5. stavcima 1. i 2. U tom slučaju pružatelji to moraju dovoljno detaljno objasniti kako bi korisnici mogli odlučiti hoće li upotrebljavati takve pomoćne usluge, znajući da primjerice da bi, uz to što nude jednostavnost (tj. činjenicu da su sve usluge dostupne na jednom mjestu kod istog pružatelja), njihova upotreba mogla biti važna i za optimizaciju prodaje. Na primjer, to može biti slučaj ako se usluge provođenja narudžbi koje nudi relevantni pružatelj izvršavaju brže od redovite isporuke ili poštanskih usluga, pri čemu je brzina isporuke „najvažniji parametar” za određivanje ranga. Razumijevanje važnosti upotrebe i učinka pomoćnih usluga kao „najvažnijih parametara” stoga može biti važno za poboljšanje predvidljivosti za korisnike. |
| --- | --- |

65.

3.3.11.   Upotreba tehničkih alata pružateljâ

| 66. | Kao i u slučaju pomoćnih usluga, neki pružatelji korisnicima mogu ponuditi tehničke alate uz moguću naknadu te su stoga obuhvaćeni člankom 5. stavkom 3. Upotreba ili učinak takvih alata može isto tako utjecati na rangiranje te će se stoga, ako je relevantnost tog čimbenika takva da je on „najvažniji parametar” u smislu članka 5. stavaka 1. i 2., trebati primijeniti pristup koji je opisan u prethodnom odjeljku. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Na primjer, u određenim okolnostima upotrebom alata za analizu podataka dostupnog u okviru usluga internetskog posredovanja ili internetske tražilice korisnicima se može omogućiti znatno poboljšanje njihova rangiranja. U tom slučaju, ako je predmetni čimbenik „najvažniji parametar”, bitno je da pružatelji objasne je li učinak na rangiranje posljedica samo spoznaja koje su korisnici stekli i potom primijenili ili se uzima u obzir i sama činjenica da upotrebljavaju alat za analizu. U potonjem slučaju upotreba alata za analizu mogla bi činiti oblik neizravne naknade, pri čemu se primjenjuju i posebni zahtjevi iz članka 5. stavka 3. Važnost takvog alata za analizu može, primjerice, proizlaziti iz činjenice da bi ponuđene spoznaje bile jedinstvene i omogućile korisnicima da poboljšaju svoju robu ili usluge izvan okvira onoga što bi ti korisnici mogli učiniti na temelju vlastitog istraživanja ili drugih tržišnih rješenja ili zbog toga što bi alat mogao pomoći u optimizaciji njihove prisutnosti na internetu, na platformi ili izvan nje. |
| --- | --- |

67.

3.3.12.   Učinak strojnog učenja

| 68. | Pružatelji će morati odrediti je li strojno učenje „najvažniji parametar”. U tom slučaju, čak i ako je dinamično, ono moglo bi biti opisano „statički”. U skladu s vodećim načelima za usvajanje pristupa usmjerenog na korisnika, kojim se pruža odgovarajuća razina detaljnosti, pružatelji bi se mogli usredotočiti na objašnjenje očekivanog „opsega”, tj. veličine učinka strojnog učenja na rangiranje. Ono može uključivati informacije o tome utječe li ono jednako na sve najvažnije parametre i može, primjerice, ukazivati na to koliko brzo i često strojno učenje može dovesti do izmjene „najvažnijih parametara”. Ako se takvi najvažniji parametri izmijene kao rezultat strojnog učenja, pružatelji moraju prilagoditi opis koji se zahtijeva u skladu s člankom 5. |
| --- | --- |

68.

3.3.13.   Ocjenjivanje internetskih stranica

| 69. | Pružatelj internetske tražilice može uzeti u obzir određene značajke internetskih stranica kako bi ocijenio koliko ih korisnici smatraju pouzdanima ili njihovu sigurnost, autentičnost, popularnost ili tehnološke značajke. Ako pružatelj to učini, trebao bi razmotriti i objasniti koliko njegova ocjena značajki internetskih stranica utječe na rangiranje ako su takvi čimbenici „najvažniji parametri”. |
| --- | --- |

69.

| 70. | To podrazumijeva da pružatelji na pojedinačnoj osnovi ocjenjuju svoje postupke ocjenjivanja internetskih stranica i njihov učinak na rangiranje. To može uključivati, primjerice, način na koji pružatelji dolaze do izračuna ocjena internetskih stranica na temelju više varijabli, kao što su razina pouzdanosti internetskih stranica prema mišljenju korisnika te postojanje povijesti dijeljenja poveznica ili dezinformacija. Stoga kvaliteta sadržaja ili pouzdanost internetskih stranica mogu biti relevantni za njihove rezultate u rangiranju. Druga je mogućnost da naglasak bude na popularnosti internetskih stranica koja se mjeri, na primjer, brojem jedinstvenih posjetitelja i prikaza stranice u određenom razdoblju. Slično tomu, mogu se uzeti u obzir određeni tehnički aspekti, kao na primjer brzina učitavanja, prilagođenost mobilnim uređajima, starost domene ili sigurnost i pristupačnost internetskih stranica. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Ako su određene značajke internetskih stranica važnije od drugih, a ocjena tih aspekata odražava se u rangiranju toliko da se smatra „najvažnijim parametrom”, bitno je da korisnici to razumiju. To bi se trebalo odražavati i u razini detaljnosti opisa kako bi korisnicima bio dovoljno jasan. |
| --- | --- |

71.

3.3.14.   Mjere poduzete kako bi se izbjeglo zlonamjerno manipuliranje rezultatima rangiranja koje provode treće strane

| 72. | Pružatelji obično upotrebljavaju sofisticirane mehanizme za suzbijanje prijevara, koji mogu biti „najvažniji parametri” u skladu s člankom 5. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Pružatelji bi stoga trebali pažljivo ocijeniti trebaju li opisati sastavne dijelove svojih mehanizama za suzbijanje prijevara. Iako se ti mehanizmi po definiciji ne mogu detaljno otkriti bez ugrožavanja njihove svrhe i učinkovitosti, pružatelji bi trebali barem informirati o njihovu postojanju i navesti opće informacije o tome kako mogu utjecati na rangiranje ako su oni „najvažniji parametri”. |
| --- | --- |

73.

3.3.15.   Korisničke recenzije

| 74. | Ako su recenzije potrošača „najvažniji parametar” određenog mehanizma rangiranja, predmetni pružatelji trebali bi taj čimbenik uključiti u svoje opise koji se zahtijevaju u skladu s člankom 5. uz dovoljnu razinu detaljnosti i jasnoće. Na primjer, moglo bi se objasniti da su recenzije generirane u okviru relevantne usluge internetskog posredovanja ili u internetskoj tražilici ili pak da je riječ o recenzijama koje su smještene izvan tih usluga. U takvim slučajevima može biti važno da korisnici znaju koji se koraci, ako postoje, poduzimaju kako bi se provjerila istinitost takvih recenzija. |
| --- | --- |

74.

3.3.16.   Mjere pružateljâ protiv nezakonitog sadržaja

| 75. | Ako pružatelji poduzimaju mjere za suzbijanje nezakonitog sadržaja na internetu, moraju uzeti u obzir učinak koji te mjere mogu imati na rangiranje i što će možda biti potrebno uključiti u opis „najvažnijih parametara” koji se zahtijevaju u skladu s člankom 5. Učinak na rangiranje može se razlikovati od pružatelja do pružatelja, ali općenito prisutnost, makar i privremena, nezakonitog sadržaja te njegovo uklanjanje mogu izravno utjecati na vidljivost legitimnih ponuda poslovnih korisnika. Ako su takve mjere „najvažniji parametri”, pružatelji bi pri odlučivanju o tome što će opisati trebali razmotriti koje bi informacije i transparentnost u pogledu, primjerice, vrsta i rasprostranjenosti nezakonitog sadržaja u okviru određene usluge mogle pomoći poslovnim korisnicima da bolje razumiju funkcioniranje predmetnih mehanizama rangiranja. |
| --- | --- |

75.

4.   KAKO ODABRATI NAJVAŽNIJE PARAMETRE A DA TO NE DOVEDE DO ZLONAMJERNOG MANIPULIRANJA RANGIRANJEM

| 76. | U članku 5. stavku 6. potvrđeno je da se od pružateljâ „ne zahtijeva otkrivanje algoritama ili informacija za koje se s razumnom sigurnošću može utvrditi da bi omogućile obmanu potrošača ili nanošenje štete potrošačima preko manipulacije rezultatima pretraživanja”. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Tu bi odredbu trebalo tumačiti u vezi s uvodnom izjavom 27., u kojoj se navodi da „[k]ako bi se osiguralo ostvarenje cilja ove Uredbe, uzimanje u obzir poslovnih interesa pružatelja usluga internetskog posredovanja ili internetskih tražilica ne bi stoga nikad smjelo dovesti do odbijanja otkrivanja najvažnijih parametara za određivanje ranga” (14). |
| --- | --- |

77.

| 78. | U skladu s tim postoje određena ograničenja zahtjevâ za otkrivanje u pogledu rangiranja iz članka 5. Međutim, ta se ograničenja ne odnose na poslovne interese pružateljâ kao takve, već na moguće negativne učinke na potrošače. Usprkos tomu, pružatelji za zaštitu svojih „poslovnih interesa” imaju na raspolaganju više zaštitnih mjera. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Prvo, zahtjev iz članka 5. odnosi se samo na opis najvažnijih parametara (i razloga za njihovu relativnu važnost) pri čemu se od pružateljâ ne zahtijeva da otkriju detalje funkcioniranja svojih mehanizama rangiranja (uvodna izjava 27.). |
| --- | --- |

79.

| 80. | Drugo, kao što je utvrđeno u njezinu članku 1. stavku 5 i članku 5. stavku 6., Uredba općenito, a posebno njezin članak 5., ne dovodi u pitanje Direktivu (EU) 2016/943 Europskog parlamenta i Vijeća (15) („Direktiva o poslovnim tajnama”). |
| --- | --- |

80.

| 81. | Kako bi se objasnila ta druga točka, važno je napomenuti da se u članku 2. stavku 1. Direktive o poslovnim tajnama „poslovna tajna” definira kao informacija koja ispunjava sve sljedeće zahtjeve: (a) tajne su u smislu da nisu, u svojoj ukupnosti ili u točnoj strukturi i sklopu svojih sastavnih dijelova, općenito poznate ni lako dostupne osobama iz krugova koji se obično bave dotičnom vrstom informacija; (b) imaju komercijalnu vrijednost zbog toga što su tajne; (c) u odnosu na njih je osoba koja te informacije zakonito kontrolira poduzela u tim okolnostima razumne korake kako bi sačuvala njihovu tajnost. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Pružatelji stoga ne mogu odbiti otkrivanje, primjerice, najvažnijih parametara isključivo na temelju argumenta da u prošlosti nikad nisu otkrili nijedan od svojih parametara ili da su predmetne informacije poslovno osjetljive. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Treće, pružatelji mogu poduzeti korake kako bi riješili problem zlonamjernog manipuliranja rangiranjem koje provode treće strane, uključujući rizik od obmane potrošača (vidjeti uvodnu izjavu 27.). |
| --- | --- |

83.

| 84. | S tim u vezi treba napomenuti da se ta mogućnost odnosi na zlonamjerno manipuliranje, kao što je u članku 5. stavku 6. navedeno da se od pružatelja ne zahtijeva da „s razumnom sigurnošću” otkriju informacije koje bi dovele do takve obmane potrošača ili nanošenja štete potrošačima. Stoga je potrebno uspostaviti ravnotežu između suzbijanja manipulativnog i štetnog ponašanja s jedne strane i transparentnosti koja se zahtijeva u skladu s člankom 5. s druge strane. |
| --- | --- |

84.

5.   ZAHTIJEVANI POSEBNI OPISI – IZRAVNA I NEIZRAVNA NAKNADA

| 85. | Člankom 5. stavkom 3., objašnjenim u uvodnoj izjavi 25., od pružatelja se izričito zahtijeva da opišu mogućnost korisnika da utječu na rangiranje u zamjenu za izravnu ili neizravnu naknadu ako je takva mogućnost „najvažniji parametar”. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Kao što je navedeno u članku 5. stavku 3., u tim slučajevima pružatelji, u skladu sa zahtjevima iz članka 5. stavka 1. ili 2. ovisno o tome koji se primjenjuje na predmetnog pružatelja, u svoj opis moraju uključiti:






  a. | objašnjenje mogućnosti poslovnih korisnika da aktivno utječu na rang u zamjenu za naknadu; te |
| --- | --- | --- |

86.

a.

objašnjenje mogućnosti poslovnih korisnika da aktivno utječu na rang u zamjenu za naknadu; te

| b. | objašnjenje relativnih učinaka takve naknade na rang. |
| --- | --- |

b.

objašnjenje relativnih učinaka takve naknade na rang.

5.1.   Opći pristup

| 87. | U procjeni učinka koju je provela Komisija za potrebe prijedloga Uredbe utvrđeno je da nedostaje bitna odgovornost i predvidljivost za poslovne korisnike i korporativne korisnike internetskih stranica s obzirom na mehanizme rangiranja koje upotrebljavaju pružatelji. Kad je riječ o plaćenom rangiranju, prepoznato je da poduzeća, a posebno mala poduzeća, mogu imati koristi od razumijevanja načina na koji te mogućnosti funkcioniraju. To bi im moglo omogućiti da odluče ne sudjelovati jer je vjerojatno da rezultati rangiranja neće biti zadovoljavajući, čime bi izbjegli trošak sudjelovanja, ili pak sudjelovati i time povećati svoju izloženost (16). |
| --- | --- |

87.

| 88. | U tom pogledu pojam „naknada” treba tumačiti u širem smislu. U uvodnoj izjavi 25. ona se opisuje kao „plaćanja izvršena s glavnim ili isključivim ciljem poboljšanja ranga, kao i ... neizravn[a] naknad[a] u obliku prihvaćanja dodatnih obveza bilo koje vrste od strane poslovnog korisnika koje bi mogle imati takav praktični učinak, primjerice korištenje usluga koje su pomoćne ili bilo kakvih premium značajki”. Nadalje, u uvodnoj izjavi 25. naveden je primjer onoga što bi moglo biti obuhvaćeno objašnjenjem relativnih učinaka naknade, točnije „opseg učinka naknade na rangiranje”. |
| --- | --- |

88.

| 89. | Najbolja praksa pri navođenju informacija koje se zahtijevaju u skladu s člankom 5. stavkom 3. mogla bi uključivati kombiniranu upotrebu pisanog objašnjenja i tehnoloških alata kao što je, na primjer, dinamički simulator očekivanih učinaka naknade na rangiranje. |
| --- | --- |

89.

5.2.   Izravna naknada

| 90. | Izravna naknada opisana je kao „plaćanja izvršena s glavnim ili isključivim ciljem poboljšanja ranga” (17). Pružatelji bi stoga trebali razmotriti koje se mogućnosti nude korisnicima za plaćanje poboljšanja njihova rangiranja i na koji način takve mogućnosti funkcioniraju. Primjeri mogućih vrsta izravnih naknada navedeni su u Prilogu B. |
| --- | --- |

90.

5.3.   Neizravna naknada

| 91. | Neizravna naknada opisana je kao „naknad[a] u obliku prihvaćanja dodatnih obveza bilo koje vrste od strane poslovnog korisnika koje bi mogle imati takav praktični učinak [poboljšani rang]” (18). Pružatelji bi stoga trebali razmotriti koje se mogućnosti nude korisnicima, a mogle bi imati praktičan učinak poboljšanja rangiranja i na koji način takve mogućnosti funkcioniraju. |
| --- | --- |

91.

| 92. | Korisnikova upotreba pomoćnih usluga kao što su plaćanje, čuvanje pologa, provođenje narudžbi itd. mogla bi utjecati na rangiranje njegove robe ili usluga iz različitih razloga. Opis koji se zahtijeva u skladu s člankom 5. trebao bi uključivati te moguće upotrebe pomoćnih usluga ako one uključuju neizravnu naknadu u smislu članka 5. stavka 3. i ako su „najvažniji parametri”. Posebno se mogu primjenjivati dodatne obveze iz članka 5. stavka 3. ako su neki ili svi od tih učinaka na rezultate rangiranja posljedica samog sudjelovanja poslovnog korisnika u određenoj pomoćnoj usluzi, neovisno o neizravnim učincima koje dodatna usluga može imati na korisnikove rezultate mjerene drugim parametrima. Drugi primjeri mogućih vrsta neizravne naknade navedeni su u Prilogu B. |
| --- | --- |

92.

6.   NA KOJI BI NAČIN TREBALO OPISATI NAJVAŽNIJI PARAMETAR?

| 93. | Člankom 5. stavkom 5. zahtijeva se da opisi „najvažnijih parametara” iz članka 5. stavaka 1., 2. i 3. budu „dostatni da se poslovnim korisnicima ili korporativnim korisnicima internetskih stranica omogući odgovarajuće razumijevanje toga je li, kako i u kojoj mjeri mehanizmom rangiranja u obzir uzeto sljedeće:






  a. | značajke robe i usluga koje se nude potrošačima putem usluga internetskog posredovanja ili internetske tražilice; |
| --- | --- | --- |

93.

a.

značajke robe i usluga koje se nude potrošačima putem usluga internetskog posredovanja ili internetske tražilice;

| b. | relevantnost tih značajki za te potrošače; |
| --- | --- |

b.

relevantnost tih značajki za te potrošače;

| c. | u pogledu internetskih tražilica, značajke dizajna internetskih stranica koje upotrebljavaju korporativni korisnici internetskih stranica.” (19) |
| --- | --- |

c.

u pogledu internetskih tražilica, značajke dizajna internetskih stranica koje upotrebljavaju korporativni korisnici internetskih stranica.” (19)

| 94. | Općenito, važno je naglasiti da će se, ako steknu odgovarajuće razumijevanje o funkcioniranju rangiranja, korisnici moći natjecati po ravnopravnijim uvjetima pri odlučivanju o svojim prodajnim strategijama. Te strategije potencijalno obuhvaćaju optimizaciju robe i usluga te ulaganje u vidljivost na internetu, uključujući optimizaciju tražilica i plaćeno rangiranje. Korisnici bi u razumnoj mjeri trebali moći odlučiti hoće li uložiti više u određene elemente svoje robe i usluga i bolje odrediti hoće li i na koji način uložiti u „strategije rangiranja”. |
| --- | --- |

94.

6.1.   Opći pristup

| 95. | Pružatelji usluga internetskog posredovanja moraju, u skladu s člankom 5. stavkom 1. utvrditi „razloge za relativnu važnost tih najvažnijih parametara u odnosu na druge parametre”. Isto tako, u skladu s člankom 5. stavkom 2. pružatelji internetskih tražilica moraju utvrditi „relativnu važnost tih najvažnijih parametara” (20). |
| --- | --- |

95.

| 96. | To podrazumijeva da pružatelji opišu zašto su ti konkretni parametri odabrani kao najvažniji parametri (vidjeti prethodni odjeljak 3.2.). Najbolja praksa mogla bi biti da pružatelji objasne kako su odlučili odrediti „relativnu važnost” svojih usluga i koji su „najvažniji parametri” te što ih je u njihovoj pojedinačnoj procjeni navelo na tu odluku. |
| --- | --- |

96.

6.2.   Razina detaljnosti

| 97. | Pružatelji bi trebali odrediti odgovarajuću razinu detaljnosti uzimajući u obzir cilj obveze iz članka 5. i uključiti onoliko detalja koliko je potrebno i primjereno za njihovu konkretnu bazu profesionalnih korisnika a da ih pritom ne preopterete ni ne zbune. Razina detaljnosti trebala bi nadilaziti tek puko nabrajanje najvažnijih parametara i uključivati barem „drugu razinu” informacija s objašnjenjima. |
| --- | --- |

97.

| 98. | Pružatelji ne bi smjeli navoditi prekratke opise ili opise koji bi mogli dovesti u zabludu. Na primjer, ako pružatelj utvrdi da je „kvaliteta” najvažniji parametar i zna da je ono što čini „kvalitetu” složena analiza višestrukih čimbenika, opis koji navodi trebao bi odražavati tu činjenicu i biti napisan jednostavnim i razumljivim jezikom. Slično tomu, puko opisivanje da „povijest pretraživanja” može imati učinak na najvažniji parametar može se smatrati nedovoljno specifičnim, osobito ako pružatelj zna da se u obzir uzimaju samo određeni elementi povijesti pretraživanja. |
| --- | --- |

98.

| 99. | Pri sastavljanju opisa najvažnijih parametara, uključujući osnovne razloge za njihovu relativnu važnost, bitno je da pružatelji budu jasni i da se izbjegne zabuna. Na primjer, ako je jedan od najvažnijih parametara „kvaliteta”, pružatelji bi trebali razmotriti mogućnost da u opisu navedu što je točno „kvaliteta” za potrebe njihovih mehanizama rangiranja jer je vjerojatno da će se ona tumačiti i mjeriti različito ovisno o usluzi. U slučaju da se parametar temelji na dobivenoj ocjeni, pružatelji bi trebali razmotriti mogućnost da opišu čimbenike koji se uzimaju u obzir pri dodjeli ocjene. Ti bi se opisi, kad god je to moguće, trebali odnositi na objektivne čimbenike, na primjer kategorije proizvoda ili jedinične cijene/raspone cijena. Slično tome, kad je riječ o recenzijama, ponderiranje raznovrsnih recenzija u ukupnom rezultatu i rangu korisnika može se razlikovati ovisno o, primjerice, posebnom proizvodu ili usluzi koju potrošač traži. Primjerice, restorani mogu nuditi i poslugu u restoranu i „za van”, pri čemu za svaku od tih usluga pojedini čimbenici mogu biti više ili manje važni. Ako je to primjenjivo, to bi trebalo razjasniti na način koji nadilazi bude puko navođenje činjenica. Isto vrijedi i za scenarij u kojem se novijim recenzijama pridaje veća važnost u odnosu na starije recenzije. |
| --- | --- |

99.

| 100. | Ako je to relevantno za ispunjavanje zahtjevâ iz članka 5., pružatelji bi mogli uključiti i objašnjenja o tome kako interna strategija poduzeća može utjecati na ono što potrošači vide u okviru usluge, na primjer, kako na najvažnije parametre može utjecati poboljšanje ranga ponuda određene robe na temelju vlastite procjene pružateljâ o tome što bi mogao postati sljedeći veliki potrošački trend. Dostavljeni opis trebao bi sadržavati dovoljno detalja o tome što se uzima u obzir pri donošenju takvih odluka kako bi se korisnicima pružila suvisla objašnjenja najvažnijih parametara. |
| --- | --- |

100.

6.3.   Razina detaljnosti za izravnu i neizravnu naknadu

| 101. | Ako upotrijebljeni najvažniji parametri uključuju mogućnost utjecanja na rangiranje u zamjenu za naknadu, predmetni bi pružatelji trebali razmotriti način na koji su oblikovali te mogućnosti. U takvim bi slučajevima najbolja praksa mogla biti da se uz opis mogućnosti „plaćenog rangiranja” i opsega njihova učinka popratno objasni poslovno načelo na kojem se temelji predmetna mogućnost i njezin potencijalni učinak. |
| --- | --- |

101.

| 102. | Ako je to primjenjivo, u opisu mogućnosti plaćenog rangiranja najbolja bi praksa mogla biti uvrštenje upućivanja na opise o različitom postupanju navedene u skladu s člankom 7. stavkom 3. točkama (c) i (d). Različito postupanje može biti „najvažniji parametar” u skladu s člankom 5. Osim na njegov opis na temelju predmetne odredbe, korisnike će se uputiti na „glavne ekonomske, komercijalne ili pravne razloge” na kojima se temelji različito postupanje koje se primjenjuje na vlastite usluge ili robu pružatelja, a koje pružatelji moraju navesti u skladu s člankom 7. stavkom 1. |
| --- | --- |

102.

6.4.   Zahtjev da opis bude napisan jednostavnim i razumljivim jezikom

| 103. | Kao što je prethodno navedeno, u skladu s člankom 5. stavcima 1. i 2. u vezi s člankom 3. stavkom 1., opisi najvažnijih parametara za određivanje ranga moraju biti napisani jednostavnim i razumljivim jezikom. |
| --- | --- |

103.

| 104. | Svaki pružatelj trebao bi procijeniti ispunjava li njegov opis taj zahtjev. Pažljivo utvrđivanje načina na koji je opis predstavljen općenito će pridonijeti jasnoći i čitljivosti opisa. |
| --- | --- |

104.

| 105. | Pružatelji bi pri sastavljanju opisa usto trebali razmotriti tko je njihova publika. U određenim slučajevima mogu biti primjereni i potrebni pretežno tehnički opisi, imajući na umu da su ti opisi namijenjeni profesionalnim korisnicima. Ne dovodeći u pitanje zahtjev za upotrebu jednostavnog i razumljivog jezika, u načelu se može pretpostaviti da poslovni korisnici, za razliku od potrošača, zahtijevaju i razumiju detaljnije informacije pretežno tehničke prirode. |
| --- | --- |

105.

6.5.   Alati za predstavljanje

| 106. | Svaki pružatelj treba sam odlučiti na koji je način najbolje prilagoditi opis najvažnijih parametara za određivanje ranga svojih usluga. Pritom će možda morati razmotriti tehnike koje nadilaze pisani opis i uključiti dodatne mjere kojima se korisnicima može pomoći da steknu odgovarajuće razumijevanje funkcioniranja predmetnog mehanizma rangiranja. Te se dodatne mjere mogu prilagoditi raznim potrebama raznih korisnika. |
| --- | --- |

106.

| 107. | Kako bi se objasnio učinak „izravne i neizravne naknade” na rangiranje u situacijama u kojima je ona „najvažniji parametar”, pisano objašnjenje moglo bi se primjerice kombinirati s tehnološkim alatima kao što je dinamični simulator očekivanih učinaka naknade na rangiranje i opsega njegova učinka. U obrazloženju bi u načelu trebalo jasno objasniti koji su učinci upotrebe drukčije tehnike pojedinačno ili u kombinaciji s drugim tehnikama ili s uobičajenim mehanizmom rangiranja ako je to način funkcioniranja opcija u okviru predmetne usluge. Pružateljima može biti korisno razmotriti može li se to učiniti usporedbom s osnovnom vrijednosti. |
| --- | --- |

107.

| 108. | Osnovne tehnike mogu pomoći korisnicima pri navigaciji kroz navedene informacije. To može biti neko jednostavno rješenje kao što je upotreba jasne strukture, s naslovima i podnaslovima koji mogu poslužiti kao poveznice na prethodno opisane dodatne mjere. |
| --- | --- |

108.

| 109. | Pružatelji bi mogli upotrijebiti dostupne alate ili testirati mogući pristup na skupini korisnika kako bi osigurali da opis bude shvaćen na predviđeni način ili pak predvidjeti način dobivanja povratnih informacija od korisnikâ o tome je li opis koristan i dovoljno detaljan. Te se povratne informacije mogu dobiti i testiranjem opisa na reprezentativnoj skupini korisnika. Iako nisu izričito potrebne, takve mjere mogu pomoći osigurati da pružatelji ispunjavaju zahtjeve iz članka 5. |
| --- | --- |

109.

7.   GDJE TREBA OPISATI NAJVAŽNIJE PARAMETRE

7.1.   Usluge internetskog posredovanja

| 110. | Člankom 5. stavkom 1. od pružatelja usluga internetskog posredovanja zahtijeva se da u svojim uvjetima upotrebe utvrde opis najvažnijih parametara, uključujući razloge za relativnu važnost tih najvažnijih parametara. |
| --- | --- |

110.

| 111. | Treba napomenuti da su „uvjeti upotrebe” širok pojam. U članku 2. stavku 10. definirano je da obuhvaća: „sve uvjete upotrebe ili specifikacije, neovisno o njihovu nazivu ili obliku, kojima se uređuje ugovorni odnos” između pružatelja takvih usluga i korisnika koje je taj pružatelj jednostrano odredio. Drugim riječima, opis može biti u raznim oblicima a da se i dalje smatra utvrđenim u uvjetima upotrebe pružatelja u skladu s člankom 5. stavkom 1. |
| --- | --- |

111.

| 112. | Iako opis najvažnijih parametara za određivanje ranga mora biti dijelom uvjeta upotrebe, pružatelji usluga internetskog posredovanja mogu odlučiti kako ih najbolje priopćiti svojim poslovnim korisnicima i istaknuti zahtijevani opis. Na primjer, mogli bi poduzeti korake kojima bi se poslovne korisnike usmjerilo na točnu lokaciju opisa i/ili bi ga mogli uključiti u odjeljke za pitanja i odgovore, upute, smjernice, u skočnim prozorima, videoporukama ili drugim oblicima. Međutim, informacije ne bi smjele biti nedosljedne niti raspoređene po raznim alatima ili medijima ako bi to umanjilo njihovu dostupnost, jednostavnost i razumljivost. |
| --- | --- |

112.

| 113. | Ne dovodeći u pitanje rješenja za pojedinačne slučajeve koje pružatelji mogu upotrijebiti, pružatelji bi mogli razmotriti uspostavu jedinstvene kontaktne točke (na primjer na korisničkoj „nadzornoj ploči”) na kojoj bi se mogao nalaziti popis ili indeks svih relevantnih dostupnih informacijskih alata za objašnjenje transparentnosti rangiranja. Druga je mogućnost da se iste informacije ponavljaju u raznim informacijskim alatima, pod uvjetom da su ispunjeni pravni zahtjevi iz članaka 3. i 5. |
| --- | --- |

113.

| 114. | U skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (b) uvjeti upotrebe pružatelja usluga internetskog posredovanja moraju biti lako dostupni poslovnim korisnicima u svim fazama njihova odnosa, uključujući razdoblje prije sklapanja ugovora s tim pružateljima. Stoga bi sve te informacije trebale biti dostupne i potencijalnim poslovnim korisnicima. |
| --- | --- |

114.

7.2.   Tražilice

| 115. | Člankom 5. stavkom 2. od pružatelja internetskih tražilica traži se navođenje „lako i javno dostupnog opisa [...] na internetskim tražilicama tih pružatelja”. |
| --- | --- |

115.

| 116. | To podrazumijeva da se opis nalazi na lako dostupnoj lokaciji na internetskoj stranici tražilice. To može biti u dijelu u koji se korisnici ne moraju prijaviti ili registrirati kako bi mogli pročitati opis. |
| --- | --- |

116.

| 117. | U okviru ograničenja iz članka 5. stavka 2. pružatelj internetske tražilice dužan je ocijeniti i odlučiti gdje će navesti zahtijevani opis rangiranja. Pri donošenju te odluke pružatelj bi mogao razmotriti ponašanje korisnika svoje usluge kako bi pronašao rješenje koje odgovara takvom ponašanju. Na primjer, ako korisnici upotrebljavaju uslugu jer pruža rezultate pri jednom kliku, isto bi se načelo moglo primijeniti i na opis. To bi moglo značiti da bi, ako se opisu pristupa putem poveznice, ta poveznica trebala dovesti izravno do opisa i ne bi trebalo biti potrebno poduzeti daljnje korake da bi ga se pronašlo. |
| --- | --- |

117.

| 118. | Slično tomu, pružatelj internetske tražilice mogao bi razmotriti i metode koje se uspješno upotrebljavaju u okviru njegove usluge za privlačenje pozornosti korisnikâ na već postojeće posebne značajke. To može biti, primjerice, upotreba ikona, kartica ili natpisa. Upotrebom slične metode stoga bi se moglo osigurati da opis bude lako dostupan i postavljen na način koji korisnici usluge očekuju ili na koji su naviknuti. |
| --- | --- |

118.

| 119. | Pružatelji internetskih tražilica mogli bi razmotriti i način na koji korisnici pristupaju njihovim uslugama. Ako to čine primjerice s pomoću glasovnih asistenata, pružatelji bi mogli razmotriti na koji način korisnici njihove usluge pronalaze rješenje za pristup drugim informacijama o usluzi. Ako je taj način učinkovit, pružatelji će ga možda htjeti ponovno primijeniti kako bi korporativni korisnici internetskih stranica mogli pronaći opis na isti način. |
| --- | --- |

119.

8.   KADA BI TREBALO IZMIJENITI OPIS NAJVAŽNIJIH PARAMETARA?

8.1.   Ažuriranje opisa

| 120. | Iako je zahtjev za ažuriranost opisa najvažnijih parametara za određivanje ranga izričito sadržan samo u članku 5. stavku 2., sličan zahtjev implicitno je sadržan i u članku 5. stavku 1. Naime, potonjom se odredbom zahtijeva opis najvažnijih parametara za određivanje ranga, a ne najvažnijih parametara koji su odredili rang. Nadalje, u tom slučaju opis treba navesti u uvjetima upotrebe usluge, koje će pružatelj održavati ažuriranima. U suprotnom se cilj poboljšanja predvidljivosti ne bi mogao ostvariti i opis se ne bi temeljio na stvarnim podacima, što bi bilo suprotno svrsi objašnjenoj u uvodnoj izjavi 27. |
| --- | --- |

120.

| 121. | U skladu s tim pružatelji moraju zahtijevane opise održavati ažuriranima. U tu će svrhu možda morati redovito razmatrati ispunjavaju li još uvijek taj pravni zahtjev ili je potrebno ažurirati opise. Pružatelji mogu osmisliti vlastite sustave za utvrđivanje mogu li, kada i kako to učiniti, uzimajući u obzir elemente kao što su učestalost izmjena, učinci takvih izmjena i slučajevi da bi pokusi (npr. A/B testiranje) i druge tehnike (npr. strojno učenje) koje se upotrebljavaju u njihovim uslugama mogli uzrokovati izmjene „najvažnijih parametara” za određivanje ranga. |
| --- | --- |

121.

| 122. | Ako ishod pojedinačne ocjene pokaže da je opis najvažnijih parametara za određivanje ranga treba ažurirati, pružatelji usluga internetskog posredovanja dužni su o tim izmjenama unaprijed obavijestiti poslovne korisnike u skladu s člankom 3. (vidjeti odjeljak 9.1. u nastavku). Takav zahtjev ne postoji za pružatelje internetskih tražilica jer oni moraju osigurati javnu dostupnost svojih opisa (članak 5. stavak 2.). |
| --- | --- |

122.

8.2.   Privremene izmjene

| 123. | Pružatelji bi trebali za svaki pojedinačni slučaj utvrditi dovode li izmjene njihovih mehanizama rangiranja, uključujući izmjene privremene prirode, do izmjene „najvažnijih parametara” i treba li zbog njih izmijeniti njihove opise kako bi se osigurala usklađenost s člankom 5. |
| --- | --- |

123.

| 124. | Pružatelji ne bi smjeli pretpostaviti da privremena priroda izmjena parametara, ponderiranja ili drugih značajki rangiranja nužno znači da nije potrebno izmijeniti opis najvažnijih parametara. Na primjer, jednokratni događaji kao što su sportski događaji mogu dovesti do znatnog povećanja potražnje potrošača, što može dovesti do privremenih izmjena najvažnijih parametara za određivanje ranga. Isto vrijedi i za promotivne događaje kao što su „crni petak”, razdoblje praznika ili razdoblje sezonskih rasprodaja kao što je razdoblje prije Božića. Ako pružatelji izmijene svoje „standardne” metode rangiranja u takvim slučajevima, primjerice davanjem veće važnosti određenim parametrima (npr. „brzina isporuke”, „cijena” ili drugi koncepti kao što su „privlačnost robne marke” ili „kvaliteta”, možda i kombinacija više čimbenika), dodavanjem novih ili ukidanjem nekih drugih a da pritom te izmjene utječu na najvažnije parametre, pružatelji bi trebali prilagoditi njihov opis. |
| --- | --- |

124.

| 125. | Dobra praksa može biti i da pružatelji u svoj opis najvažnijih parametara za određivanje ranga pokušaju uključiti sve „redovite” dinamičke značajke svojih mehanizama rangiranja. Činjenica da su to „redovite” značajke može značiti da je riječ o „najvažnijim parametrima” ili razlogu za relativnu važnost najvažnijih parametara. Na primjer, pružatelj internetskog tržišta e-trgovine možda želi strukturno povećati ponderiranje parametra „cijena” tijekom određenog prodajnog događaja koji se ponavlja. |
| --- | --- |

125.

8.3.   Pokusi

| 126. | Ako pružatelji upotrebljavaju pokuse, uključujući A/B testiranje izmjena ili razvoj mehanizama za suzbijanje prijevara, za svaki pojedinačni slučaj moraju razmotriti utječe li to i na koji način na rangiranje njihovih usluga, a posebno treba li zbog toga izmijeniti opis najvažnijih parametara za određivanje ranga koji se zahtijevaju u skladu s člankom 5. Opće je pravilo da bi pružatelji u tom kontekstu mogli razmotriti elemente kao što su učestalost i učinak pokusâ te veličina testne publike ili zemljopisnog područja na koje se testiranje odnosi. |
| --- | --- |

126.

| 127. | U slučaju da se pokusi vrše „uživo” (što znači da se „testna publika” ne može nužno razlikovati od „ostatka” baze korisnika), moguće je da se pokusima može utjecati na relativnu vidljivost proizvoda i usluga koje nude svi korisnici. U skladu s tim, pružatelji će prvo možda morati razmisliti o tome provodi li se njihov pokus u okruženju za testiranje koje je doista izolirano. Ako pojedinačni pokusi nisu izolirani, pružatelji će možda morati posebno razmotriti (a) utječe li sam pokus na rangiranje i, ako da, je li parametar koji se testira „najvažniji parametar” koji treba opisati te (b) hoće li i kada potpuna aktivacija pokusa za sve korisnike značiti da će parametar koji se testira izmijeniti njihov mehanizam rangiranja i postati „najvažniji parametar” koji treba opisati. |
| --- | --- |

127.

9.   KORACI KOJE TREBA PODUZETI PRI AŽURIRANJU OPISA NAJVAŽNIJIH PARAMETARA

9.1.   Zahtjev da se u okviru usluga internetskog posredovanja obavijesti o predloženim izmjenama

| 128. | Opis najvažnijih parametara za određivanje ranga mora biti uključen u uvjete upotrebe pružatelja usluga internetskog posredovanja (članak 5. stavak 1.). U skladu s člankom 3. stavkom 2., ako ti pružatelji namjeravaju izmijeniti svoje uvjete upotrebe, dužni su obavijestiti svoje poslovne korisnike o predloženim izmjenama najmanje 15 dana prije njihove primjene. Taj se obavijesni rok ne primjenjuje jedino ako pružatelj usluga internetskog posredovanja: (a) podliježe zakonskoj ili regulatornoj obvezi u skladu s kojom je dužan izmijeniti svoje uvjete upotrebe na način koji mu ne dopušta da poštuje obavijesni rok, ili (b) mora iznimno izmijeniti svoje uvjete upotrebe radi rješavanja nepredviđene i neposredne opasnosti povezane s obranom usluga internetskog posredovanja, potrošača ili poslovnih korisnika od prijevara, zlonamjernih programa, neželjene pošte, povreda podataka ili drugih kibersigurnosnih rizika. Osim toga, obavijesni se rok ne primjenjuje na izmjene koje su isključivo uredničke prirode (tj. izmjene kojima se ne mijenjaju sadržaj ni značenje uvjeta upotrebe). Pojam „uredničke izmjene” nužno isključuje izmjene „najvažnijih parametara” jer se njima mijenja sadržaj ili značenje uvjeta upotrebe. |
| --- | --- |

128.

| 129. | To znači da se, ako se opis najvažnijih parametara u načelu izmijeni, poslovne korisnike mora o tome obavijestiti najmanje 15 dana prije nego što izmjene stupe na snagu. Važno je napomenuti da je rok od 15 dana za prethodnu obavijest minimalni pravni zahtjev. U skladu s člankom 3. stavkom 2. duži obavijesni rokovi zahtijevaju se ako je to potrebno kako bi se poslovnim korisnicima omogućilo da izvrše tehničke ili poslovne prilagodbe radi usklađivanja s predmetnim izmjenama. |
| --- | --- |

129.

| 130. | Nadalje, u skladu s člankom 3. stavkom 2. pružatelji usluga internetskog posredovanja dužni su obavijestiti poslovne korisnike na trajnom nosaču podataka o svim takvim predloženim izmjenama. „Trajni nosač podataka” definiran je u Uredbi kao „svako sredstvo koje poslovnim korisnicima omogućuje da informacije koje su im osobno upućene pohrani tako da im mogu naknadno pristupati tijekom razdoblja koje odgovara svrhama za koje su te informacije namijenjene i koje omogućuje nepromijenjeno reproduciranje pohranjenih informacija” (21). |
| --- | --- |

130.

| 131. | Kako bi se poboljšala jasnoća, pružatelji usluga internetskog posredovanja možda će htjeti osigurati da se izmjene opisa najvažnijih parametara mogu lako utvrditi. Najbolja praksa u tom pogledu mogla bi uključivati posebnu stranicu putem koje se može pristupiti prethodnim inačicama opisa ili vođenje evidencije o izmjenama uvrštenima tijekom vremena. Kad je riječ o stjecanju odgovarajućeg razumijevanja poslovnih korisnika, najbolja praksa mogla bi biti objašnjavanje praktičnih posljedica izmjena. |
| --- | --- |

131.

9.2.   Zahtjev za ažuriranje opisa na internetskim tražilicama

| 132. | U skladu s člankom 5. stavkom 2. pružatelji internetskih tražilica moraju osigurati da opis najvažnijih parametara za određivanje ranga bude ažuriran. |
| --- | --- |

132.

| 133. | U tom pogledu upućuje se na najbolje prakse iz prethodnog odjeljka 9.1. |
| --- | --- |

133.

10.   POSEBNE OBVEZE ZA TRAŽILICE KAKO BI SE KORPORATIVNIM KORISNICIMA INTERNETSKIH STRANICA OMOGUĆIO PREGLED SADRŽAJA OBAVIJESTI TREĆIH STRANA

| 134. | U skladu s člankom 5. stavkom 4. pružatelji internetskih tražilica moraju korporativnim korisnicima internetskih stranica ponuditi mogućnost da pregledaju obavijesti trećih strana ako se zbog njih pružatelju izmijenio rang ili je uklonjen iz rezultata pretraživanja relevantnih internetskih stranica. |
| --- | --- |

134.

| 135. | U uvodnoj izjavi 26. objašnjeno je da će ta obveza pomoći u ublažavanju mogućih zlouporaba u obliku obavijesti kojima se narušava tržišno natjecanje te da odražava moguće poteškoće s kojima bi se, u slučaju nepostojanja ugovornih odnosa, pružatelji internetskih tražilica mogli suočiti pri obavješćivanju svih relevantnih korporativnih korisnika internetskih stranica. |
| --- | --- |

135.

---

(1)  SL L 186, 11.7.2019., str. 57.

(2)  „Pružatelji usluga internetskog posredovanja” definirani su u članku 2. stavku 3. Uredbe kao „svaka fizička ili pravna osoba koja poslovnim korisnicima pruža ili nudi pružanje usluga internetskog posredovanja”. „Usluge internetskog posredovanja” definirane su u članku 2. stavku 2. kao „usluge koje ispunjavaju sve sljedeće zahtjeve: (a) predstavljaju usluge informacijskog društva u smislu članka 1. stavka 1. točke (b) Direktive (EU) 2015/1535 Europskog parlamenta i Vijeća; omogućuju poslovnim korisnicima da potrošačima nude robu ili usluge u svrhu olakšavanja pokretanja izravnih transakcija između tih poslovnih korisnika i potrošača, neovisno o tome gdje se te transakcije u konačnici zaključuju; (c) pružaju se poslovnim korisnicima na temelju ugovornih odnosa između pružatelja tih usluga i poslovnih korisnika koji nude robu ili usluge potrošačima”.

(3)  „Pružatelji internetskih tražilica” definirani su u članku 6. Uredbe kao „svaka fizička ili pravna osoba koja potrošačima pruža ili nudi pružanje internetskih tražilica”. „Internetske tražilice” definirane su u članku 2. stavku 5 kao „digitalna usluga koja korisnicima omogućuje da unose upite u svrhu pretraživanja, u načelu, svih internetskih stranica ili svih internetskih stranica na određenom jeziku na temelju upita o bilo kojoj temi koji je u obliku ključne riječi, glasovnog zahtjeva, rečenice ili nekog drugog unosa, te vraća rezultate u bilo kojem formatu u kojima se mogu pronaći informacije koje su povezane sa zatraženim sadržajem”.

(4)  U ovim se Smjernicama radi sažetosti pojam „pružatelji” upotrebljava za upućivanje na pružatelje usluga internetskog posredovanja i pružatelje internetskih tražilica, osim ako je navedeno drukčije. Isto tako, pojam „korisnici” odnosi se i na poslovne korisnike i na korporativne korisnike internetskih stranica, kako su definirani u članku 2. stavcima 1. i 7. Uredbe, osim ako je navedeno drukčije. Ako nije drukčije naznačeno, članci i uvodne izjave na koje se upućuje u ovim Smjernicama jesu članci i uvodne izjave iz Uredbe.

(5)  U uvodnoj izjavi 25. ističu se učinci koje treba postići referentnom vrijednošću „odgovarajućeg razumijevanja”: „Sadržaj opisa, uključujući broj i vrstu najvažnijih parametara, može se u skladu s tim uvelike razlikovati ovisno o pojedinim uslugama internetskog posredovanja, ali bi poslovnim korisnicima trebao omogućiti odgovarajuće razumijevanje načina na koji se mehanizmom rangiranja u obzir uzimaju značajke stvarne robe ili usluga koje nudi poslovni korisnik te njihova relevantnost za potrošače određenih usluga internetskog posredovanja”.

(6)  U uvodnoj izjavi 25. u tom se pogledu navodi više primjera strukturnih elemenata mehanizma rangiranja koji bi trebali pomoći poslovnim korisnicima u stjecanju zahtijevanog odgovarajućeg razumijevanja, uključujući: „pokazatelje koji se upotrebljavaju za mjerenje kvalitete robe ili usluga poslovnih korisnika”, „upotrebu uređivača i njihovu sposobnost utjecanja na rang te robe ili usluga”, „opseg učinka naknade na rangiranje” kao i „elemente koji se ne odnose ili se samo u maloj mjeri odnose na samu robu ili uslugu, kao što su prezentacijske značajke internetske ponude”.

(7)  Više informacija može se pronaći primjerice na ovoj stranici: https://en.wikipedia.org/wiki/Search_syndication.

(8)  Naknadno podcrtano.

(9)  Članak 1. stavak 3. Uredbe.

(10)  U okviru obveze transparentnosti rangiranja pružatelji su dužni opisati i „relativnu vidljivost” najvažnijih parametara; to je obrađeno u odjeljku 6.2.

(11)  Kao što je prethodno navedeno, u slučaju pružatelja usluga internetskog posredovanja, koji u svoje uvjete trebaju uključiti najvažnije parametre i povezane razloge, zahtjevi iz članka 3. primjenjuju se na sve takve izmjene uvjeta.

(12)  Primjerice, razlika može dovesti do tek neznatne promjene relativne vidljivosti samo nekoliko proizvoda ili usluga u ograničenom broju slučajeva ili pak do toga da se različitim potrošačima redovito nude potpuno različiti proizvodi ili usluge.

(13)  Vidjeti i Radni dokument službi Komisije – Procjena učinka uz Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o promicanju pravednosti i transparentnosti za poslovne korisnike usluga internetskog posredovanja, SWD/2018/138 final, odjeljke 1.6., 2.2. i 7.1.

(14)  Naknadno podcrtano.

(15)  Direktiva (EU) 2016/943 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti neotkrivenih znanja i iskustva te poslovnih informacija (poslovne tajne) od nezakonitog pribavljanja, korištenja i otkrivanja (SL L 157, 15.6.2016., str. 1.).

(16)  Ibid 5.

(17)  Uvodna izjava 25. Uredbe.

(18)  Uvodna izjava 25. Uredbe, umetanje dodano radi jasnoće.

(19)  Naknadno podcrtano.

(20)  Naknadno podcrtano.

(21)  Članak 2. stavak 13. Uredbe.

---

PRILOG I.

Ogledni primjeri parametara za određivanje ranga

| Kvaliteta karte internetskih stranica |
| --- |
| Brzina učitavanja stranice |
| Sigurnost (npr. protokol HTTPS) |
| Slike (npr. vrsta, broj, kvaliteta) |
| Potrošačke recenzije (npr. broj, ocjena, aktualnost) |
| Interakcija između trgovca i potrošača (npr. odgovoreni upiti, brzina odgovaranja) |
| Povijest rješavanja sporova (npr. broj potrošačkih pritužbi, pronađenih rješenja) |
| Dovršene prodaje (npr. broj, aktualnost) |
| Cijena |
| Internetski promet, učinkovitost pri pretraživanju |
| Pokazatelji kvalitete usluge izvan mreže (npr. hotelske zvjezdice, učinkovitost isporuke, mjera u kojoj su mjesta, robne marke itd. poznate ili općepoznate u društvu) |
| Mjere pouzdanosti (npr. sudjelovanje u uslugama čuvanja pologa na platformi, registrirani identitet, programi/ikone certificiranja industrije, pečati/certifikati za zaštitu podataka) |
| Ocjena zaštite podataka, na temelju pregleda politika zaštite privatnosti aplikacija u trgovini aplikacija |
| Dostupnost na internetu |
| Prilagodljivost uređaju (različitim uređajima) |
| Kvaliteta sadržaja (npr. na temelju povezivanja internetskih stranica, zasićenosti, kvalitete jezika, broja jezika itd.) |
| Označavanje ključnim riječima (pozitivno – broj, razina detaljnosti i negativno – „punjenje”) |
| Točnost i relevantnost naziva (npr. robna marka, tehničke specifikacije itd.) |
| Datum ulaska na tržište |
| Sažeti odgovori, na primjer povezani s ponuđenim proizvodima ili uslugama, ili kao odgovor na često postavljana pitanja |
| Plaćeno rangiranje (uključujući usluge internetskog posredovanja na internetskim tražilicama)






  — | ponuda |

Kvaliteta karte internetskih stranica

Brzina učitavanja stranice

Sigurnost (npr. protokol HTTPS)

Slike (npr. vrsta, broj, kvaliteta)

Potrošačke recenzije (npr. broj, ocjena, aktualnost)

Interakcija između trgovca i potrošača (npr. odgovoreni upiti, brzina odgovaranja)

Povijest rješavanja sporova (npr. broj potrošačkih pritužbi, pronađenih rješenja)

Dovršene prodaje (npr. broj, aktualnost)

Cijena

Internetski promet, učinkovitost pri pretraživanju

Pokazatelji kvalitete usluge izvan mreže (npr. hotelske zvjezdice, učinkovitost isporuke, mjera u kojoj su mjesta, robne marke itd. poznate ili općepoznate u društvu)

Mjere pouzdanosti (npr. sudjelovanje u uslugama čuvanja pologa na platformi, registrirani identitet, programi/ikone certificiranja industrije, pečati/certifikati za zaštitu podataka)

Ocjena zaštite podataka, na temelju pregleda politika zaštite privatnosti aplikacija u trgovini aplikacija

Dostupnost na internetu

Prilagodljivost uređaju (različitim uređajima)

Kvaliteta sadržaja (npr. na temelju povezivanja internetskih stranica, zasićenosti, kvalitete jezika, broja jezika itd.)

Označavanje ključnim riječima (pozitivno – broj, razina detaljnosti i negativno – „punjenje”)

Točnost i relevantnost naziva (npr. robna marka, tehničke specifikacije itd.)

Datum ulaska na tržište

Sažeti odgovori, na primjer povezani s ponuđenim proizvodima ili uslugama, ili kao odgovor na često postavljana pitanja

Plaćeno rangiranje (uključujući usluge internetskog posredovanja na internetskim tražilicama)

—

ponuda

| — | kvaliteta oglasa, kontekst |
| --- | --- |

—

kvaliteta oglasa, kontekst

| — | pouzdanost oglašivača |
| --- | --- |

—

pouzdanost oglašivača

Veličina ponude (npr. opseg ponude proizvoda ili usluga ili kupnja unutar aplikacije koja se prikazuje zasebno u rangiranju trgovina aplikacijama)

Urednički postupci i posebni kriteriji odabira (npr. aplikacije ili umjetnički projekti s recenzijom na platformi)

Algoritmi prilagodbe (u pogledu, na primjer, neželjene pošte, svježine, kvalitete)

Stopa deinstalacije mobilne aplikacije

Stopa napuštanja stranice

A/B testiranje (na učinak mogu utjecati određeni elementi kao što su vremenski raspored – vršna potražnja, trajanje i veličina uzorka)

Randomizacija

Personalizacija

| — | opseg personalizacije (broj i vrste značajki koje se pojavljuju), može li i kako ovisiti o postavkama privatnosti korisnikâ itd. |
| --- | --- |

—

opseg personalizacije (broj i vrste značajki koje se pojavljuju), može li i kako ovisiti o postavkama privatnosti korisnikâ itd.

| — | zemljopisni položaj, vrijeme pretraživanja |
| --- | --- |

—

zemljopisni položaj, vrijeme pretraživanja

| — | korisnikova povijest pretraživanja, povijest kupnji |
| --- | --- |

—

korisnikova povijest pretraživanja, povijest kupnji

| — | poništavanje zadanih postavki |
| --- | --- |

—

poništavanje zadanih postavki

| — | učinak filtara (i preostalih parametara) |
| --- | --- |

—

učinak filtara (i preostalih parametara)

Prisutnost na različitim platformama (npr. negativan učinak nižih cijena na konkurentnoj platformi na rangiranje, ocjenjivanje na društvenim medijima, stopa upućivanja/povezivanja lokacije, učestalost upućivanja, ugled referentnih stranica ili blogova)

„Privlačnost robne marke” novih poslovnih korisnika koja se mjeri primjenom čimbenika koji se ne odnose na predmetne usluge internetskog posredovanja (npr. anketiranje specijalizirane zajednice)

Jačina ponude, npr.:

| — | usporediva konkurentnost (npr. ocjene, potrošačke recenzije), |
| --- | --- |

—

usporediva konkurentnost (npr. ocjene, potrošačke recenzije),

| — | relevantnost, |
| --- | --- |

—

relevantnost,

| — | raspoloživost, |
| --- | --- |

—

raspoloživost,

| — | alat za praćenje odbijanja, |
| --- | --- |

—

alat za praćenje odbijanja,

| — | odustajanja, |
| --- | --- |

—

odustajanja,

| — | dvostruke rezervacije (specifične za pojedini sektor). |
| --- | --- |

—

dvostruke rezervacije (specifične za pojedini sektor).

Stopa izvršenih kupnji po posjetitelju

Zemljopisna blizina

Razina plaćene provizije

Nesudjelovanje u određenim programima (što dovodi do pogoršanja rangiranja) ili sudjelovanje u određenom programu/kupnja dodatnih usluga (što dovodi do poboljšanja rangiranja)

Dubina zaliha poslovnog korisnika

Sezonska i privremena odstupanja (npr. jednodnevni prodajni događaj)

Nacionalni pristup (prekogranične kulturne razlike)

Posebna metodologija za ponderiranje korisničkih recenzija (npr. upotreba pouzdanih recenzenata)

Pokusi (npr. platforme koje proaktivno promiču nove poslovne korisnike)

Prilagođenost internetskih stranica mobilnim uređajima

Uredničke intervencije („najbolje ponude” po izboru urednika, „ponude dana”, ispravci rezultata pretraživanja koji su specifični za pojedinačnog poslovnog korisnika ili korporativnog korisnika internetskih stranica, neovisno o tome jesu li „ručni/ljudski” ili „algoritamski” itd.)

Prakse održavanja (npr. brisanje starih aplikacija)

Stope klikanja na oglas

Pravila pristupa

Mehanizmi za suzbijanje prijevara

Paketi usluga poslovnih korisnika ili korporativnih korisnika internetskih stranica (npr. besplatna dostava, jednostavna politika povrata itd.)

Kvaliteta opisa ponude (pisani opis, upotreba slika itd.)

Upotreba mogućnosti za premium vidljivost/privremeno poboljšanje vidljivosti (npr. za ostvarivanje dodatnih prihoda i/ili olakšavanje plasiranja proizvoda/usluga ili ulaska na tržište), moguće u kombinaciji s mehanizmima ili mjerama (ili u obliku mehanizama ili mjera) kojima se smanjuje važnost relativne vidljivosti „inače primjenjivih” parametara

Važnost ugleda/pouzdanosti na temelju npr. korisničkih recenzija ili ocjena

Kvaliteta sadržaja, uključujući redovito ažuriranje sadržaja

Upotreba jasnih i kratkih naziva

Brzina i lakoća upotrebe na svim uređajima

Broj rezultata koji odgovaraju upitu kupca

Starost domene

Jedinstvenost sadržaja

Ulazni podaci korisnika (napisane ili izgovorene riječi, spol, dob, kultura, jezik, adresa, prethodne interakcije itd.)

„Objektivni” podaci koji se ne odnose na platformu (datum, vrijeme, vremenski uvjeti itd.)

Osobni podaci povezani s drugim korisnicima (sviđanja, najtraženije riječi, najprodavaniji proizvodi itd.)

Broj „dijeljenja”/broj prikaza/broj „spremanja” i „favorita”

Tehnološko sredstvo/medij (tj. način na koji potrošač pristupa rangiranju)

Višestruke poveznice

Naknada

Poslovni odnos s poslovnim korisnikom (dosadašnje trajanje odnosa, povlašteni poslovni odnos, ulaganja povezana s platformom itd.)

Kvaliteta korisničke službe

Omjer otkazivanja

Značajke povezane s tržištem (opća potražnja, konkurentne cijene, konkurentna dostupnost itd.)

Negativni kriteriji kao što su rezultati učestalosti pritužbi potrošačâ ili pretpostavke da se potrošačima ne sviđaju određene značajke

Ocjene za rješavanje problema potrošačâ

Paritet (npr. usporedba posredničkih cijena s cijenama u drugim distribucijskim kanalima)

Stopa konverzije u trgovini

Aplikacija ne reagira (ANR)

Zadržavanje

Instaliranja i povratne poveznice na vanjske internetske stranice

Raspoloživost zaliha

Kvaliteta i značajke proizvoda

Relevantnost proizvoda za asortiman

Filtri koje potrošači primjenjuju kako bi suzili pretraživanje

Unosi povezani s pretraživanjem (sadržaj pojedinačnog rezultata, atributi pojedinačnog rezultata, ključne riječi/oznake)

Relevantnost na temelju podudarnosti ulaznih podataka krajnjih korisnika i poslovnih korisnika

Popularnost ponuda

Prikaz preferiranog redoslijeda rangiranja krajnjih korisnika (najnoviji, najrelevantniji, najbolje ocijenjeni itd.)

Pravni zahtjevi (uključujući pitanja povezana s prijevarama/borbom protiv krivotvorenja)

Novouvršteni

Davanje prednosti poslovnim korisnicima koji se odluče za mogućnost primjene klauzula o najpovlaštenijoj državi (engl. most-favoured nation, MFN), npr. ako se one ne primjenjuju općenito

Ponude koje uskoro istječu

Prvo najbliži

Dražba ili izravna kupnja

Robna marka

Stanje artikla (nov ili rabljen)

Primjer posebnih parametara koji se mogu upotrebljavati u sektoru smještaja

Minimalna raspoloživost koju je naveo smještaj

Količina ostvarenog smještaja

Usluge i sadržaji (npr. blagovaonica, parkiralište, prostori za vježbanje, recepcija i posluga, WiFi i poslovni centri, blizina prijevoza i lokalne atrakcije)

Broj rezervacija u odnosu na broj posjeta odgovarajućoj stranici smještaja na platformi (stopa konverzije)

Kvaliteta hotela u usporedbi s oglašenom kvalitetom

Potvrda rezervacije hotela ili restorana

Udaljenost restorana od kupca ili prethodni korisnički uzorci

Politike (povezane npr. s ranom prijavom, kašnjenjem pri odlasku i pravima otkazivanja)

Pitanja povezana s nekretninom (broj i kvaliteta potrošačkih recenzija, razina provizije, pravodobno plaćanje računa, promocije, sudjelovanje u povlaštenim programima itd.)

Svrha putovanja (posao/odmor)

---

PRILOG II.

Ogledni primjeri izravne i neizravne naknade

| Veći iznos provizije koji poslovni korisnik plaća za povećanje relativne vidljivosti, na primjer na dražbama koje se provode u okviru premium/partnerskih programa |
| --- |
| Periodične obveze poslovnih korisnika ili korporativnih korisnika internetskih stranica za plaćeno rangiranje ili zajedničko promicanje unutar ili u okviru predmetnih usluga internetskog posredovanja ili internetskih tražilica |
| Izravno plaćanje relevantnom pružatelju usluga internetskog posredovanja ili internetskih tražilica u zamjenu za preporuku ili željeni položaj |
| Izravna plaćanja za poboljšanje vidljivosti poslovnih stranica na društvenim medijima, uslugama internetskog imenika ili drugim uslugama internetskog posredovanja |
| (Jednokratno) izravno plaćanje za povećanu vidljivost tijekom određenih razdoblja |
| (Redovito) izravno plaćanje za isticanje proizvoda u rangiranju |
| Programi vjernosti ili premium programi
  Poslovni korisnici mogu za određene premium značajke plaćati u okviru programa vjernosti ili premium programa koje platforme nude. Sama činjenica da su članovi takvih programa, a ne potencijalno objektivni učinci tog članstva na uspješnost mjerenu prema različitim najvažnijim parametrima (npr. brzina isporuke u e-trgovini), može neizravno poboljšati rangiranje poslovnih korisnika zbog konfiguracije mehanizama rangiranja koji mogu pogodovati poduzećima koja su članovi. |
| Kupnja unutar aplikacije
  Kupnja unutar aplikacije dodatni je sadržaj ili pretplata unutar aplikacija na mobilnim uređajima ili računalima koji su dostupni nakon prvobitnog preuzimanja. Ne nude sve aplikacije kupnju unutar aplikacije, no da bi pristupio nekim ili svim značajkama aplikacije, korisnik će možda morati obaviti jednokratnu kupnju unutar aplikacije ili se prijaviti na (plaćenu) pretplatu. To se na primjer može tražiti za dodatne funkcije aplikacija, premium inačicu aplikacije i inačicu aplikacije bez oglasa itd.
  Poslovni korisnici koji nude aplikacije s kupnjom unutar aplikacije obično za takve kupnje plaćaju proviziju platformi. To može poboljšati vidljivost njihovih aplikacija u rezultatima pretraživanja. U nekim slučajevima operateri trgovine aplikacijama mogu čak kupnje unutar aplikacije rangirati odvojeno od aplikacije i istodobno ih uzeti u obzir u određivanju ranga same aplikacije, što isto tako povećava ukupnu „relativnu vidljivost” predmetne aplikacije. |
| Pomoćne usluge
  Slično programima vjernosti ili premium programima, sama činjenica da se upotrebljavaju pomoćne usluge relevantnog pružatelja usluga internetskog posredovanja, kao što su plaćanje unaprijed, čuvanje pologa, provođenje narudžbi, usluge u oblaku, rabati, logistika, osiguranje itd., mogla bi utjecati na rangiranje. |
| Strukture nagrada/poticaja
  Nagradni programi kojima se odobravaju bodovi za besplatno oglašavanje na platformi, što utječe na relativnu vidljivost, u zamjenu za, primjerice, proširenje ponude proizvoda ili usluga poslovnih korisnika u okviru predmetnih usluga internetskog posredovanja, u smislu opsega i/ili razmjera, ili, ako je cijena jedan od najvažnijih parametara, u zamjenu za obvezivanje na sniženja tijekom određenog razdoblja u kojem posljedična povećana relativna vidljivost ne proizlazi samo iz razlika u relativnoj cijeni. |
| Znakovi pouzdanosti
  Licencijske naknade za znakove pouzdanosti ako je relevantni pružatelj usluga internetskog posredovanja ili internetskih tražilica na neki način uključen u konkretni znak pouzdanosti |
| Isključivost
  Dogovori o isključivosti ako mogu dovesti do boljeg rangiranja. To bi mogao biti slučaj ako su takvi dogovori dobrovoljni, za razliku od jednostrano nametnutih dogovora s poslovnim korisnicima usluga internetskog posredovanja, i ako ih je prihvatio samo podskup poslovnih korisnika. |
| Podjela dobiti
  Neizravna naknada može se pojaviti u situaciji podjele dobiti ako se, na primjer, naknada isplaćuje kao postotak poveznica na koje se kliknulo na upućujućoj internetskoj tražilici. Na primjer, poduzeće može biti bolje rangirano na popisu rezultata pretraživanja ako pristane dopustiti pružatelju internetske tražilice prikazivanje sadržaja poduzeća u okviru usluge prikupljanja vijesti ili usluge podcasta koju nudi isti pružatelj. |
| Pristup podacima i njihova upotreba
  Poslovni korisnici mogu se dogovoriti da pružateljima usluga internetskog posredovanja odobre poboljšani pristup ili druga ugovorna/zakonska prava u pogledu podataka koje generiraju upotrebom tih usluga. Takva ugovorna obveza u pogledu podataka, ako je preuzima samo podskup poslovnih korisnika, mogla bi utjecati na rangiranje na razne načine, među ostalim kao rezultat boljih savjeta/uvida o optimizaciji rangiranja koje im u zamjenu daje pružatelj. Ti su podaci vrijedne informacije koje uslugama internetskog posredovanja mogu dati i snažnu poslovnu ili konkurentsku prednost, među ostalim i kad se one same aktivno prodaju u okviru istih usluga internetskog posredovanja. |
| Ponude u paketu/poslovni odnosi
  Naknada je dio širih poslovnih dogovora s pružateljima usluga internetskog posredovanja. U takvoj situaciji izravno plaćanje za jedinstvenu uslugu, koja čak ne mora biti povezana s predmetnim uslugama internetskog posredovanja ili internetskom tražilicom, moglo bi utjecati na status, a možda i na rang, relevantnog poduzeća u većem broju usluga ili svim uslugama koje su razmijenila ta dva subjekta. |

Veći iznos provizije koji poslovni korisnik plaća za povećanje relativne vidljivosti, na primjer na dražbama koje se provode u okviru premium/partnerskih programa

Periodične obveze poslovnih korisnika ili korporativnih korisnika internetskih stranica za plaćeno rangiranje ili zajedničko promicanje unutar ili u okviru predmetnih usluga internetskog posredovanja ili internetskih tražilica

Izravno plaćanje relevantnom pružatelju usluga internetskog posredovanja ili internetskih tražilica u zamjenu za preporuku ili željeni položaj

Izravna plaćanja za poboljšanje vidljivosti poslovnih stranica na društvenim medijima, uslugama internetskog imenika ili drugim uslugama internetskog posredovanja

(Jednokratno) izravno plaćanje za povećanu vidljivost tijekom određenih razdoblja

(Redovito) izravno plaćanje za isticanje proizvoda u rangiranju

Programi vjernosti ili premium programi

Poslovni korisnici mogu za određene premium značajke plaćati u okviru programa vjernosti ili premium programa koje platforme nude. Sama činjenica da su članovi takvih programa, a ne potencijalno objektivni učinci tog članstva na uspješnost mjerenu prema različitim najvažnijim parametrima (npr. brzina isporuke u e-trgovini), može neizravno poboljšati rangiranje poslovnih korisnika zbog konfiguracije mehanizama rangiranja koji mogu pogodovati poduzećima koja su članovi.

Kupnja unutar aplikacije

Kupnja unutar aplikacije dodatni je sadržaj ili pretplata unutar aplikacija na mobilnim uređajima ili računalima koji su dostupni nakon prvobitnog preuzimanja. Ne nude sve aplikacije kupnju unutar aplikacije, no da bi pristupio nekim ili svim značajkama aplikacije, korisnik će možda morati obaviti jednokratnu kupnju unutar aplikacije ili se prijaviti na (plaćenu) pretplatu. To se na primjer može tražiti za dodatne funkcije aplikacija, premium inačicu aplikacije i inačicu aplikacije bez oglasa itd.

Poslovni korisnici koji nude aplikacije s kupnjom unutar aplikacije obično za takve kupnje plaćaju proviziju platformi. To može poboljšati vidljivost njihovih aplikacija u rezultatima pretraživanja. U nekim slučajevima operateri trgovine aplikacijama mogu čak kupnje unutar aplikacije rangirati odvojeno od aplikacije i istodobno ih uzeti u obzir u određivanju ranga same aplikacije, što isto tako povećava ukupnu „relativnu vidljivost” predmetne aplikacije.

Pomoćne usluge

Slično programima vjernosti ili premium programima, sama činjenica da se upotrebljavaju pomoćne usluge relevantnog pružatelja usluga internetskog posredovanja, kao što su plaćanje unaprijed, čuvanje pologa, provođenje narudžbi, usluge u oblaku, rabati, logistika, osiguranje itd., mogla bi utjecati na rangiranje.

Strukture nagrada/poticaja

Nagradni programi kojima se odobravaju bodovi za besplatno oglašavanje na platformi, što utječe na relativnu vidljivost, u zamjenu za, primjerice, proširenje ponude proizvoda ili usluga poslovnih korisnika u okviru predmetnih usluga internetskog posredovanja, u smislu opsega i/ili razmjera, ili, ako je cijena jedan od najvažnijih parametara, u zamjenu za obvezivanje na sniženja tijekom određenog razdoblja u kojem posljedična povećana relativna vidljivost ne proizlazi samo iz razlika u relativnoj cijeni.

Znakovi pouzdanosti

Licencijske naknade za znakove pouzdanosti ako je relevantni pružatelj usluga internetskog posredovanja ili internetskih tražilica na neki način uključen u konkretni znak pouzdanosti

Isključivost

Dogovori o isključivosti ako mogu dovesti do boljeg rangiranja. To bi mogao biti slučaj ako su takvi dogovori dobrovoljni, za razliku od jednostrano nametnutih dogovora s poslovnim korisnicima usluga internetskog posredovanja, i ako ih je prihvatio samo podskup poslovnih korisnika.

Podjela dobiti

Neizravna naknada može se pojaviti u situaciji podjele dobiti ako se, na primjer, naknada isplaćuje kao postotak poveznica na koje se kliknulo na upućujućoj internetskoj tražilici. Na primjer, poduzeće može biti bolje rangirano na popisu rezultata pretraživanja ako pristane dopustiti pružatelju internetske tražilice prikazivanje sadržaja poduzeća u okviru usluge prikupljanja vijesti ili usluge podcasta koju nudi isti pružatelj.

Pristup podacima i njihova upotreba

Poslovni korisnici mogu se dogovoriti da pružateljima usluga internetskog posredovanja odobre poboljšani pristup ili druga ugovorna/zakonska prava u pogledu podataka koje generiraju upotrebom tih usluga. Takva ugovorna obveza u pogledu podataka, ako je preuzima samo podskup poslovnih korisnika, mogla bi utjecati na rangiranje na razne načine, među ostalim kao rezultat boljih savjeta/uvida o optimizaciji rangiranja koje im u zamjenu daje pružatelj. Ti su podaci vrijedne informacije koje uslugama internetskog posredovanja mogu dati i snažnu poslovnu ili konkurentsku prednost, među ostalim i kad se one same aktivno prodaju u okviru istih usluga internetskog posredovanja.

Ponude u paketu/poslovni odnosi

Naknada je dio širih poslovnih dogovora s pružateljima usluga internetskog posredovanja. U takvoj situaciji izravno plaćanje za jedinstvenu uslugu, koja čak ne mora biti povezana s predmetnim uslugama internetskog posredovanja ili internetskom tražilicom, moglo bi utjecati na status, a možda i na rang, relevantnog poduzeća u većem broju usluga ili svim uslugama koje su razmijenila ta dva subjekta.

---

| 8.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 424/27 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 424/27

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.10007 — Telefónica/Banco Bilbao Vizcaya Argentaria/Movistar Money Colombia JV)

(Tekst značajan za EGP)

(2020/C 424/02)

Dana 2. prosinca 2020. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na španjolskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na web-mjestu Komisije posvećenom tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na web-mjestu Komisije posvećenom tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na web-mjestu EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32020M10007. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na web-mjestu EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32020M10007. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 8.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 424/28 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 424/28

---

Tečajna lista eura (1)

7. prosinca 2020.

(2020/C 424/03)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,2128 |
| JPY | japanski jen | 126,30 |
| DKK | danska kruna | 7,4433 |
| GBP | funta sterlinga | 0,91215 |
| SEK | švedska kruna | 10,2018 |
| CHF | švicarski franak | 1,0802 |
| ISK | islandska kruna | 152,70 |
| NOK | norveška kruna | 10,6328 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 26,482 |
| HUF | mađarska forinta | 359,49 |
| PLN | poljski zlot | 4,4670 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,8735 |
| TRY | turska lira | 9,5053 |
| AUD | australski dolar | 1,6374 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5537 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,3999 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7252 |
| SGD | singapurski dolar | 1,6212 |
| KRW | južnokorejski von | 1 316,88 |
| ZAR | južnoafrički rand | 18,4244 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,9310 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,5400 |
| IDR | indonezijska rupija | 17 214,85 |
| MYR | malezijski ringit | 4,9385 |
| PHP | filipinski pezo | 58,421 |
| RUB | ruski rubalj | 89,7900 |
| THB | tajlandski baht | 36,669 |
| BRL | brazilski real | 6,2124 |
| MXN | meksički pezo | 24,0901 |
| INR | indijska rupija | 89,6285 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,2128

JPY

japanski jen

126,30

DKK

danska kruna

7,4433

GBP

funta sterlinga

0,91215

SEK

švedska kruna

10,2018

CHF

švicarski franak

1,0802

ISK

islandska kruna

152,70

NOK

norveška kruna

10,6328

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

26,482

HUF

mađarska forinta

359,49

PLN

poljski zlot

4,4670

RON

rumunjski novi leu

4,8735

TRY

turska lira

9,5053

AUD

australski dolar

1,6374

CAD

kanadski dolar

1,5537

HKD

hongkonški dolar

9,3999

NZD

novozelandski dolar

1,7252

SGD

singapurski dolar

1,6212

KRW

južnokorejski von

1 316,88

ZAR

južnoafrički rand

18,4244

CNY

kineski renminbi-juan

7,9310

HRK

hrvatska kuna

7,5400

IDR

indonezijska rupija

17 214,85

MYR

malezijski ringit

4,9385

PHP

filipinski pezo

58,421

RUB

ruski rubalj

89,7900

THB

tajlandski baht

36,669

BRL

brazilski real

6,2124

MXN

meksički pezo

24,0901

INR

indijska rupija

89,6285

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

| 8.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 424/29 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 424/29

---

Obavijest o obustavi demarševa upućenih trećoj zemlji koja je 21. travnja 2016. obaviještena o mogućnosti da bude utvrđena kao nekooperativna treća zemlja u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 1005/2008 o uspostavi sustava Zajednice za sprečavanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova, odvraćanje od njega i njegovo zaustavljanje

(2020/C 424/04)

Europska komisija („Komisija”) obustavila je demarševe upućene Kiribatiju u suzbijanju ribolova NNN koji su 21. travnja 2016. pokrenuti Odlukom Komisije C 2016/2254 (1) o obavješćivanju Kiribatija o tome da Komisija smatra da bi Kiribati mogao biti utvrđen kao nekooperativna treća zemlja u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 1005/2008 o uspostavi sustava Zajednice za sprečavanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova, odvraćanje od njega i njegovo zaustavljanje („Uredba o ribolovu NNN”).

1.   Pravni okvir

U skladu s člankom 32. Uredbe o ribolovu NNN Komisija bi treće zemlje trebala obavijestiti o mogućnosti da budu utvrđene kao nekooperativne zemlje. Takva obavijest preliminarne je prirode. Obavijest trećim zemljama o mogućnosti da budu utvrđene kao nekooperativne treće zemlje temelji se na kriterijima iz članka 31. Uredbe o ribolovu NNN.

Komisija bi u vezi s tim zemljama trebala poduzeti sve demarševe iz članka 32. U svojoj bi obavijesti trebala navesti bitne činjenice i razloge zbog kojih bi te zemlje mogle biti utvrđene kao nekooperativne te ih obavijestiti o tome da imaju mogućnost odgovoriti na obavijest i dostaviti dokaze protiv takvog utvrđivanja ili, prema potrebi, plan djelovanja i mjere poduzete za ispravljanje situacije.

Komisija bi predmetnim trećim zemljama trebala dati dovoljno vremena da odgovore na obavijest i omogućiti im razuman rok za ispravljanje situacije.

2.   Postupak

Europska komisija 21. travnja 2016. obavijestila je Kiribati o mogućnosti da bude utvrđen kao nekooperativna treća zemlja u suzbijanju nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova („ribolov NNN”).

Komisija je naglasila da je Kiribati, kako bi izbjegao da bude utvrđen kao nekooperativna treća zemlja, pozvan na suradnju s Komisijom na temelju predloženog plana djelovanja za ispravljanje utvrđenih nedostataka.

Komisija je pokrenula dijalog s Kiribatijem. Ta je zemlja iznijela pismene i usmene primjedbe, koje je Komisija razmotrila i uzela u obzir. Komisija je nastavila prikupljati i provjeravati sve informacije koje je smatrala potrebnima.

Kiribati je donio potrebne mjere za sprečavanje predmetnih nezakonitih, neprijavljenih i nereguliranih ribolovnih aktivnosti i za sprečavanje svih takvih budućih aktivnosti te ispravio sva djelovanja ili propuste koji su doveli do obavijesti o mogućnosti da bude utvrđen kao nekooperativna treća zemlja u suzbijanju ribolova NNN.

3.   Zaključak

U danim okolnostima i nakon ispitivanja prethodno navedenih činjenica Komisija je odlučila da se demarševi poduzeti u skladu s odredbama članka 32. Uredbe o ribolovu NNN u vezi s Kiribatijem u pogledu njegova ispunjavanja obveza koje je u skladu s međunarodnim pravom dužan ispunjavati kao država zastave, država luke, obalna država ili država trgovine te u pogledu mjera koje je poduzeo za sprečavanje ribolova NNN, odvraćanje od njega i njegovo zaustavljanje obustavljaju. Komisija je službeno obavijestila odgovarajuća nadležna tijela.

Navedenom obustavom demarševa ne isključuje se mogućnost da Komisija ili Vijeće u budućnosti donesu daljnje mjere ako se na temelju činjenica utvrdi da ta zemlja ne ispunjava obveze koje je u skladu s međunarodnim pravom dužna ispunjavati kao država zastave, država luke, obalna država ili država trgovine u pogledu poduzimanja mjera za sprečavanje ribolova NNN, odvraćanje od njega i njegovo zaustavljanje.

---

(1)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/PDF/?uri=CELEX:32018H0525(01)&from=HR

---

| 8.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 424/30 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 424/30

---

Obavijest Komisije o izmjeni Smjernica Europske unije o državnim potporama u sektoru poljoprivrede i šumarstva te u ruralnim područjima za razdoblje 2014.–2020. u pogledu razdoblja primjene Smjernica te o privremenoj prilagodbi Smjernica kako bi se uzele u obzir posljedice pandemije bolesti COVID-19

(Tekst značajan za EGP)

(2020/C 424/05)

Kontekst

| 1. | Smjernice Europske unije o državnim potporama u sektoru poljoprivrede i šumarstva te u ruralnim područjima za razdoblje 2014.–2020. (1) („Smjernice”) primjenjuju se do 31. prosinca 2020. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Komisija je 8. rujna 2018. pokrenula reviziju Smjernica u cilju njihove zamjene novim smjernicama za razdoblje 2021.–2027. Oblikovanje novih smjernica uvelike će ovisiti o pravilima koja će se primjenjivati na potporu ruralnom razvoju na temelju Prijedloga uredbe o potpori strateškim planovima koje izrađuju države članice u okviru zajedničke poljoprivredne politike (ZPP) (2). Međutim, zakonodavni postupak donošenja tog prijedloga još je u tijeku, stoga ta uredba i povezani delegirani i provedbeni akti neće biti doneseni još neko vrijeme. Da bi Komisija mogla i dalje ocjenjivati državne potpore na temelju sadašnjih Smjernica te da bi se revizija Smjernica mogla dovršiti nakon donošenja reforme ZPP-a, primjereno je produljiti razdoblje primjene Smjernica do 31. prosinca 2022. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Uzimajući u obzir gospodarske i financijske posljedice pandemije bolesti COVID-19 na poduzetnike, potrebna je privremena prilagodba Smjernica koja se odnosi na prihvatljivost poduzetnika za mjere potpore u skladu sa Smjernicama. Poduzetnici koji 31. prosinca 2019. nisu bili u teškoćama, ali su u razdoblju od 1. siječnja 2020. do 30. lipnja 2021. postali poduzetnici u teškoćama, i dalje će imati pravo na potporu u skladu sa Smjernicama. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Smjernice se stoga mijenjaju kako je navedeno u nastavku. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Točka 26. zamjenjuje se sljedećim:






  „(26) | Poduzetnici u teškoćama isključeni su iz područja primjene ovih smjernica, uz iznimke utvrđene u ovoj točki. Komisija smatra da se poduzetnici u financijskim teškoćama, s obzirom na to da im je ugrožen opstanak, ne mogu smatrati primjerenim sredstvom za promicanje drugih ciljeva javne politike dok im se ne osigura održivost. Stoga će se, ako je korisnik potpore poduzetnik u financijskim teškoćama u smislu točke (35) podtočke 15., potpora ocijeniti u skladu sa Smjernicama Zajednice o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje poduzeća u teškoćama, kako su izmijenjene ili zamijenjene. To se načelo ne primjenjuje na potporu za nadoknadu štete nastale zbog elementarnih nepogoda i izvanrednih događaja iz dijela II. odjeljaka 1.2.1.1. i 2.1.3. ovih smjernica, koja je spojiva s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 2. točkom (b) Ugovora. Ako su financijske teškoće poduzetnika koji posluje u sektoru poljoprivrede i šumarstva prouzročene rizičnim događajem iz dijela II. odjeljaka 1.2.1.2., 1.2.1.3., 1.2.1.5., 2.1.3., 2.8.1. ili 2.8.5. ovih smjernica, potpora za nadoknadu ili uklanjanje gubitaka ili štete prouzročene takvim rizičnim događajima te za pokriće troškova iskorjenjivanja nametnika bilja može se dodijeliti u skladu s ovim smjernicama te se i dalje može ocijeniti spojivom s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora. Osim toga, kad je riječ o potporama za uništenje i uklanjanje uginule stoke iz odjeljka 1.2.1.4. i potporama za mjere kontrole i iskorjenjivanja u slučaju bolesti životinja iz dijela II. odjeljka 1.2.1.3. točke (375) ovih smjernica, u određenim uvjetima zbog razloga zaštite javnog zdravlja, a imajući u vidu izvanredne okolnosti, ne bi trebalo uzimati u obzir gospodarsko stanje poduzetnika. Nadalje, poduzetnici koji 31. prosinca 2019. nisu bili u teškoćama, ali su u razdoblju od 1. siječnja 2020. do 30. lipnja 2021. postali poduzetnici u teškoćama, i dalje imaju pravo na potporu u skladu s ovim smjernicama.” |
| --- | --- | --- |

5.

„(26)

Poduzetnici u teškoćama isključeni su iz područja primjene ovih smjernica, uz iznimke utvrđene u ovoj točki. Komisija smatra da se poduzetnici u financijskim teškoćama, s obzirom na to da im je ugrožen opstanak, ne mogu smatrati primjerenim sredstvom za promicanje drugih ciljeva javne politike dok im se ne osigura održivost. Stoga će se, ako je korisnik potpore poduzetnik u financijskim teškoćama u smislu točke (35) podtočke 15., potpora ocijeniti u skladu sa Smjernicama Zajednice o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje poduzeća u teškoćama, kako su izmijenjene ili zamijenjene. To se načelo ne primjenjuje na potporu za nadoknadu štete nastale zbog elementarnih nepogoda i izvanrednih događaja iz dijela II. odjeljaka 1.2.1.1. i 2.1.3. ovih smjernica, koja je spojiva s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 2. točkom (b) Ugovora. Ako su financijske teškoće poduzetnika koji posluje u sektoru poljoprivrede i šumarstva prouzročene rizičnim događajem iz dijela II. odjeljaka 1.2.1.2., 1.2.1.3., 1.2.1.5., 2.1.3., 2.8.1. ili 2.8.5. ovih smjernica, potpora za nadoknadu ili uklanjanje gubitaka ili štete prouzročene takvim rizičnim događajima te za pokriće troškova iskorjenjivanja nametnika bilja može se dodijeliti u skladu s ovim smjernicama te se i dalje može ocijeniti spojivom s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora. Osim toga, kad je riječ o potporama za uništenje i uklanjanje uginule stoke iz odjeljka 1.2.1.4. i potporama za mjere kontrole i iskorjenjivanja u slučaju bolesti životinja iz dijela II. odjeljka 1.2.1.3. točke (375) ovih smjernica, u određenim uvjetima zbog razloga zaštite javnog zdravlja, a imajući u vidu izvanredne okolnosti, ne bi trebalo uzimati u obzir gospodarsko stanje poduzetnika. Nadalje, poduzetnici koji 31. prosinca 2019. nisu bili u teškoćama, ali su u razdoblju od 1. siječnja 2020. do 30. lipnja 2021. postali poduzetnici u teškoćama, i dalje imaju pravo na potporu u skladu s ovim smjernicama.”

| 6. | Točka 737. zamjenjuje se sljedećim:






  „(737) | Ove Smjernice primjenjivat će se do 31. prosinca 2022. Komisija može u svakom trenutku odlučiti preispitati ili izmijeniti ove smjernice ako to bude potrebno zbog razloga povezanih s politikom tržišnog natjecanja, kako bi se uzele u obzir druge politike Unije (npr. poljoprivredna politika, politika ruralnog razvoja te politika zdravlja ljudi i životinja, zaštite bilja te okoliša) i međunarodne obveze ili zbog bilo kojeg drugog opravdanog razloga.” |
| --- | --- | --- |

6.

„(737)

Ove Smjernice primjenjivat će se do 31. prosinca 2022. Komisija može u svakom trenutku odlučiti preispitati ili izmijeniti ove smjernice ako to bude potrebno zbog razloga povezanih s politikom tržišnog natjecanja, kako bi se uzele u obzir druge politike Unije (npr. poljoprivredna politika, politika ruralnog razvoja te politika zdravlja ljudi i životinja, zaštite bilja te okoliša) i međunarodne obveze ili zbog bilo kojeg drugog opravdanog razloga.”

---

(1)  SL C 204, 1.7.2014., str. 1.

(2)  Prijedlog uredbe Europskog Parlamenta i Vijeća o utvrđivanju pravila o potpori za strateške planove koje izrađuju države članice u okviru zajedničke poljoprivredne politike (strateški planovi u okviru ZPP-a) i koji se financiraju iz Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi (EFJP) i Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (COM(2018) 392 final).

---

V. Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM ZAJEDNIČKE TRGOVINSKE POLITIKE

Europska komisija

| 8.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 424/32 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 424/32

---

Obavijest o isteku određenih antidampinških mjera

(2020/C 424/06)

Nakon objave obavijesti o skorom isteku (1), nakon koje nije podnesen valjano obrazložen zahtjev za reviziju, Komisija obavješćuje da će antidampinška mjera navedena u nastavku isteći.

Ova Obavijest objavljuje se u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (2).

| Proizvod | Zemlja/zemlje podrijetla ili izvoza | Mjere | Referentni dokument | Datum isteka  (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Bešavne cijevi od željeza ili čelika | Narodna Republika Kina | Antidampinška pristojba | Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/2272 od 7. prosinca 2015. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih bešavnih cijevi od željeza ili čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009
  (SL L 322, 8.12.2015., str. 21.). | 9.12.2020. |

Proizvod

Zemlja/zemlje podrijetla ili izvoza

Mjere

Referentni dokument

Datum isteka  (3)

Bešavne cijevi od željeza ili čelika

Narodna Republika Kina

Antidampinška pristojba

Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/2272 od 7. prosinca 2015. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih bešavnih cijevi od željeza ili čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009

(SL L 322, 8.12.2015., str. 21.).

9.12.2020.

---

(1)  SL C 82, 12.3.2020., str. 5.

(2)  SL L 176, 30.6.2016., str. 21.

(3)  Mjera će isteći u ponoć na dan naveden u ovom stupcu.

---

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 8.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 424/33 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 424/33

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.10089 —
  Phillips 66/Fortress Investment Group/Pester Marketing)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2020/C 424/07)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Phillips 66 Company („Phillips 66”, SAD), |
| --- | --- |

—

Phillips 66 Company („Phillips 66”, SAD),

| — | Fortress Investment Group LLC („Fortress”, SAD), pod kontrolom poduzetnika SoftBank Group Corp. („SoftBank”, Japan), |
| --- | --- |

—

Fortress Investment Group LLC („Fortress”, SAD), pod kontrolom poduzetnika SoftBank Group Corp. („SoftBank”, Japan),

| — | Pester Marketing benzinske postaje i samoposlužne trgovine („Pester Marketing”, SAD). |
| --- | --- |

—

Pester Marketing benzinske postaje i samoposlužne trgovine („Pester Marketing”, SAD).

Poduzetnici Phillips 66 i Fortress stječu, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad poduzetnikom Pester Marketing.

Koncentracija se provodi kupnjom imovine.

2.

| — | Phillips 66: prerada, prijevoz, skladištenje i stavljanje na tržište goriva i proizvoda na svjetskoj razini putem portfelja integriranih poduzeća u sredini proizvodnog lanca koja se bave kemikalijama, rafiniranjem i stavljanjem na tržište, |
| --- | --- |

—

Phillips 66: prerada, prijevoz, skladištenje i stavljanje na tržište goriva i proizvoda na svjetskoj razini putem portfelja integriranih poduzeća u sredini proizvodnog lanca koja se bave kemikalijama, rafiniranjem i stavljanjem na tržište,

| — | Fortress: upravljanje ulaganjima i imovinom na svjetskoj razini, |
| --- | --- |

—

Fortress: upravljanje ulaganjima i imovinom na svjetskoj razini,

| — | Pester Marketing: posjedovanje i upravljanje benzinskim postajama na kojima se prodaju motorno gorivo i svakodnevna potrošačka roba u regijama SAD-a Rocky Mountain, Jugozapad i Srednji Zapad. |
| --- | --- |

—

Pester Marketing: posjedovanje i upravljanje benzinskim postajama na kojima se prodaju motorno gorivo i svakodnevna potrošačka roba u regijama SAD-a Rocky Mountain, Jugozapad i Srednji Zapad.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.10089 — Phillips 66/Fortress Investment Group/Pester Marketing

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-adresa: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

| 8.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 424/35 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 424/35

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.9982 — Ford/GFT)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2020/C 424/08)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Ford-Werke GmbH („FWG”, Njemačka), pod kontrolom poduzetnika Ford Motor Company („FMC”, Sjedinjene Američke Države (SAD)), koji pripada grupi Ford Group (SAD) |
| --- | --- |

—

Ford-Werke GmbH („FWG”, Njemačka), pod kontrolom poduzetnika Ford Motor Company („FMC”, Sjedinjene Američke Države (SAD)), koji pripada grupi Ford Group (SAD)

| — | GETRAG FORD Transmissions GmbH („GFT”, Njemačka), pod zajedničkom kontrolom poduzetnika FMC i Magna International Inc. („MAGNA”). |
| --- | --- |

—

GETRAG FORD Transmissions GmbH („GFT”, Njemačka), pod zajedničkom kontrolom poduzetnika FMC i Magna International Inc. („MAGNA”).

Poduzetnik FWG stječe, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, isključivu kontrolu nad cijelim poduzetnikom GFT.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

| — | FMC (Ford Group): dizajn, proizvodnja, prodaja i servisiranje cjelokupne linije automobila, kamiona, sportskih terenskih vozila (SUV) i elektrificiranih vozila marke Ford te luksuznih vozila marke Lincoln, financijske usluge preko društva Ford Motor Credit Company te razvoj rješenja u području elektrifikacije, autonomnih vozila i mobilnosti |
| --- | --- |

—

FMC (Ford Group): dizajn, proizvodnja, prodaja i servisiranje cjelokupne linije automobila, kamiona, sportskih terenskih vozila (SUV) i elektrificiranih vozila marke Ford te luksuznih vozila marke Lincoln, financijske usluge preko društva Ford Motor Credit Company te razvoj rješenja u području elektrifikacije, autonomnih vozila i mobilnosti

| — | GFT: razvoj, proizvodnja i prodaja mehanizama prijenosa za laka vozila, uključujući dva proizvodna pogona u Njemačkoj i Ujedinjenoj Kraljevini. |
| --- | --- |

—

GFT: razvoj, proizvodnja i prodaja mehanizama prijenosa za laka vozila, uključujući dva proizvodna pogona u Njemačkoj i Ujedinjenoj Kraljevini.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.9982 — Ford/GFT

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

| 8.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 424/36 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 424/36

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.10083 — China Baowu/Taiyuan Iron & Steel Group)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2020/C 424/09)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | China Baowu Steel Group Corporation Limited („China Baowu”, Kina), |
| --- | --- |

—

China Baowu Steel Group Corporation Limited („China Baowu”, Kina),

| — | Taiyuan Iron and Steel (Group) Company Ltd. („TISCO”, Kina). |
| --- | --- |

—

Taiyuan Iron and Steel (Group) Company Ltd. („TISCO”, Kina).

Poduzetnik China Baowu stječe, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, isključivu kontrolu nad cijelim poduzetnikom TISCO.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

| — | China Baowu: prvenstveno proizvodnja i prodaja proizvoda od čelika, |
| --- | --- |

—

China Baowu: prvenstveno proizvodnja i prodaja proizvoda od čelika,

| — | TISCO: prvenstveno proizvodnja i prodaja proizvoda od čelika. |
| --- | --- |

—

TISCO: prvenstveno proizvodnja i prodaja proizvoda od čelika.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.10083 — China Baowu/Taiyuan Iron & Steel Group

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-adresa: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

| 8.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 424/37 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 424/37

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.9983 —
  Magna/GFT Bordeaux)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2020/C 424/10)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Magna International Inc. („MAGNA”, Kanada) |
| --- | --- |

—

Magna International Inc. („MAGNA”, Kanada)

| — | Proizvodni pogon u Bordeauxu („ciljni poduzetnik”, Francuska), koji pripada poduzetniku GETRAG FORD Transmissions GmbH („GFT”, Njemačka). |
| --- | --- |

—

Proizvodni pogon u Bordeauxu („ciljni poduzetnik”, Francuska), koji pripada poduzetniku GETRAG FORD Transmissions GmbH („GFT”, Njemačka).

MAGNA stječe, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, kontrolu nad cijelim ciljnim poduzetnikom.

Koncentracija se provodi kupnjom imovine.

2.

| — | MAGNA je globalni dobavljač za automobilsku industriju koji dizajnira, razvija, proizvodi i dobavlja automobilske sustave, sklopove, module i dijelove prvenstveno za proizvođače originalne opreme osobnih automobila i lakih gospodarskih vozila |
| --- | --- |

—

MAGNA je globalni dobavljač za automobilsku industriju koji dizajnira, razvija, proizvodi i dobavlja automobilske sustave, sklopove, module i dijelove prvenstveno za proizvođače originalne opreme osobnih automobila i lakih gospodarskih vozila

| — | Ciljni poduzetnik je pogon za proizvodnju mehanizama ručnog prijenosa koji se nalazi u Bordeauxu u Francuskoj i kojim trenutačno upravlja GFT. |
| --- | --- |

—

Ciljni poduzetnik je pogon za proizvodnju mehanizama ručnog prijenosa koji se nalazi u Bordeauxu u Francuskoj i kojim trenutačno upravlja GFT.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.9983 — Magna/GFT Bordeaux

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

| 8.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 424/38 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 424/38

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.10055 —
  MIRA/Romanian assets of CEZ)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2020/C 424/11)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Macquarie Infrastructure and Real Assets (Europe) Limited („MIRA”, Ujedinjena Kraljevina), koji pripada poduzetniku Macquarie Group Limited („Macquarie”, Australija) |
| --- | --- |

—

Macquarie Infrastructure and Real Assets (Europe) Limited („MIRA”, Ujedinjena Kraljevina), koji pripada poduzetniku Macquarie Group Limited („Macquarie”, Australija)

| — | Imovina za proizvodnju električne energije, distribuciju električne energije i maloprodajnu opskrbu električnom energijom i prirodnim plinom u Rumunjskoj („rumunjska imovina poduzetnika CEZ”, Rumunjska), trenutačno u vlasništvu poduzetnika ČEZ a.s. („CEZ”, Češka). |
| --- | --- |

—

Imovina za proizvodnju električne energije, distribuciju električne energije i maloprodajnu opskrbu električnom energijom i prirodnim plinom u Rumunjskoj („rumunjska imovina poduzetnika CEZ”, Rumunjska), trenutačno u vlasništvu poduzetnika ČEZ a.s. („CEZ”, Češka).

Poduzetnik MIRA stječe, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, isključivu kontrolu nad cijelom rumunjskom imovinom poduzetnika CEZ.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

| — | MIRA: upravljanje infrastrukturom i drugom materijalnom imovinom, uključujući nekretnine, energetiku i poljoprivredna dobra. MIRA je dio odjela Macquarie Infrastructure and Real Assets poduzetnika Macquarie, globalnog pružatelja usluga ulaganja, bankarstva i financiranja |
| --- | --- |

—

MIRA: upravljanje infrastrukturom i drugom materijalnom imovinom, uključujući nekretnine, energetiku i poljoprivredna dobra. MIRA je dio odjela Macquarie Infrastructure and Real Assets poduzetnika Macquarie, globalnog pružatelja usluga ulaganja, bankarstva i financiranja

| — | Rumunjska imovina poduzetnika CEZ: sedam poduzeća u Rumunjskoj koja zajedno upravljaju distribucijskom mrežom električne energije, portfeljem imovine za energiju iz obnovljivih izvora i maloprodajnom opskrbom električnom energijom i plinom. |
| --- | --- |

—

Rumunjska imovina poduzetnika CEZ: sedam poduzeća u Rumunjskoj koja zajedno upravljaju distribucijskom mrežom električne energije, portfeljem imovine za energiju iz obnovljivih izvora i maloprodajnom opskrbom električnom energijom i plinom.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.10055 — MIRA/Romanian assets of CEZ

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

DRUGI

Europska komisija

| 8.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 424/39 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 424/39

---

Objava zahtjeva za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda koja nije manja u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (b) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2020/C 424/12)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev za izmjenu u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od tri mjeseca od datuma objave.

ZAHTJEV ZA ODOBRENJE IZMJENE KOJA NIJE MANJA U SPECIFIKACIJI PROIZVODA ZA ZAJAMČENO TRADICIONALNI SPECIJALITET

Zahtjev za odobrenje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

„Mozzarella”

EU br.: TSG-IT-0001-AM01 – 11.9.2019.

1.   Skupina koja podnosi zahtjev i legitimni interes

Naziv skupine: Latterie Soligo, Fattorie Marchigiane, Alival s.p.a.

Adresa: Montemaggiore al Metauro 61030 (PU), Italija

Telefon: + 39 072157961

Adresa e-pošte: fama@trevalli.cooperlat.it

Proizvođači imaju pravo podnijeti zahtjev za izmjenu na temelju odredaba Ministarske odluke br. 12511 od 14. listopada 2013. i predstavljaju sve proizvođače zajamčeno tradicionalnog specijaliteta (ZTS) „Mozzarella”.

2.   Država članica ili treća zemlja

Italija

3.   Rubrika specifikacije proizvoda na koju se primjenjuje izmjena

| ☒ | Naziv proizvoda |
| --- | --- |

☒

Naziv proizvoda

| ☐ | Opis proizvoda |
| --- | --- |

☐

Opis proizvoda

| ☐ | Metoda proizvodnje |
| --- | --- |

☐

Metoda proizvodnje

| ☒ | Ostalo: izmjena sustava zaštite iz „registracije bez rezervacije naziva” u „registraciju s rezervacijom naziva”. |
| --- | --- |

☒

Ostalo: izmjena sustava zaštite iz „registracije bez rezervacije naziva” u „registraciju s rezervacijom naziva”.

4.   Vrsta izmjene

| ☐ | Izmjena specifikacije registriranog ZTS-a koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. četvrtim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012. |
| --- | --- |

☐

Izmjena specifikacije registriranog ZTS-a koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. četvrtim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012.

5.   Izmjene

Naziv

Izmjena se odnosi na naziv proizvoda i uključuje dodavanje pridjeva „tradizionale” (tradicionalna) nazivu „Mozzarella” tako da predloženi naziv glasi: „Mozzarella Tradizionale”.

Naziv „Mozzarella Tradizionale” omogućuje lako prepoznavanje proizvoda i pruža informacije o tradicionalnim svojstvima proizvoda i metodi proizvodnje, koje se već nalaze u specifikaciji.

Naime, kao što je jasno navedeno u dijelu o ključnim elementima, cilj je specifikacije proizvoda regulirati sir mozzarella u njegovu najtradicionalnijem obliku. Tom će se izmjenom naziv uskladiti s izrazom koji potrošači obično upotrebljavaju za označivanje tog proizvoda.

Ostalo

Sustav zaštite: izmjena iz „registracije bez rezervacije naziva” u „registraciju s rezervacijom naziva”.

Osim toga, izmjena se predlaže kako bi se zaštitila registracija predmetnog proizvoda jer nazive poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda više nije moguće registrirati kao zajamčeno tradicionalne specijalitete bez rezervacije naziva i jer se u skladu s člankom 25. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća nazivi registrirani u skladu sa zahtjevima utvrđenima u članku 13. stavku 1. Uredbe (EZ) br. 509/2006, uključujući nazive registrirane u skladu s člankom 58. stavkom 1. drugim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012, smiju upotrebljavati u skladu s uvjetima utvrđenima u Uredbi (EZ) br. 509/2006 samo do 4. siječnja 2023.

Stoga se predlaže izmjena sustava zaštite predmetnog zajamčeno tradicionalnog specijaliteta usklađivanjem sa sustavom koji se primjenjuje na zajamčeno tradicionalne specijalitete registrirane u skladu s Uredbom (EU) br. 1151/2012. ZTS „Mozzarella Tradizionale” ispunjava uvjete za rezervaciju naziva. Rezervacija naziva traži se samo za naziv kao cjelinu („Mozzarella Tradizionale”), a ne i za njegove sastavne dijelove.

SPECIFIKACIJA PROIZVODA ZA ZAJAMČENO TRADICIONALNI SPECIJALITET

„Mozzarella Tradizionale”

EU br.: TSG-IT-0001-AM01 – 11.9.2019.

Italija

1.   Naziv koji je potrebno upisati u registar

„Mozzarella Tradizionale”

2.   Vrsta proizvoda (kao u Prilogu XI.)

| 1.3. | Sirevi |
| --- | --- |

1.3.

Sirevi

3.   Razlozi za registraciju

3.1.   Riječ je o proizvodu

| ☒ | koji je rezultat načina proizvodnje, prerade ili sastava koji odgovaraju tradicionalnom postupku za taj proizvod ili prehrambeni proizvod |
| --- | --- |

☒

koji je rezultat načina proizvodnje, prerade ili sastava koji odgovaraju tradicionalnom postupku za taj proizvod ili prehrambeni proizvod

| ☐ | koji se proizvodi od sirovina ili sastojaka koji se tradicionalno koriste. |
| --- | --- |

☐

koji se proizvodi od sirovina ili sastojaka koji se tradicionalno koriste.

3.2.   Riječ je o nazivu

| ☐ | koji se tradicionalno koristi za označivanje određenog proizvoda |
| --- | --- |

☐

koji se tradicionalno koristi za označivanje određenog proizvoda

| ☒ | koji opisuje tradicionalna svojstva ili specifična svojstva proizvoda |
| --- | --- |

☒

koji opisuje tradicionalna svojstva ili specifična svojstva proizvoda

4.   Opis

4.1.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1., uključujući njegova glavna fizikalna, kemijska, mikrobiološka i organoleptička svojstva koja dokazuju njegovu posebnost (članak 7. stavak 2. ove Uredbe)

„Mozzarella Tradizionale” svježi je sir vrste pasta filata, meki (prema definiciji Codexa Alimentariusa), dobiven mliječnom fermentacijom. Može biti okruglog oblika (masa od 20 do 250 g), s izbočinom ili u obliku pletenice (masa od 125 do 250 g).

Sir „Mozzarella Tradizionale” pakira se u zaštitni omot i stavlja na tržište uronjen u konzervirajuću tekućinu, koja se sastoji od vode i ponekad soli i koja je u izravnom dodiru s proizvodom ako je omot hermetički zatvoren i u kontaktu putem difuzije ako je omot probušen ili propustan.

Organoleptička svojstva

Izgled:

| — | bez kore, ali mekane pokožice; |
| --- | --- |

—

bez kore, ali mekane pokožice;

| — | glatke, sjajne, ravne površine, mliječno bijele boje; |
| --- | --- |

—

glatke, sjajne, ravne površine, mliječno bijele boje;

| — | tipično vlaknaste strukture, na početku jače izražene, slojevit sir koji ispušta mliječnu tekućinu kad se reže ili lagano stisne. Tada može imati i džepove u kojima se skuplja tekućina. |
| --- | --- |

—

tipično vlaknaste strukture, na početku jače izražene, slojevit sir koji ispušta mliječnu tekućinu kad se reže ili lagano stisne. Tada može imati i džepove u kojima se skuplja tekućina.

| — | bez rupica; |
| --- | --- |

—

bez rupica;

| — | boja: jednolične, mliječno bijele boje, bez mrlja ili crta; |
| --- | --- |

—

boja: jednolične, mliječno bijele boje, bez mrlja ili crta;

| — | tekstura: mekana i lagano elastična; |
| --- | --- |

—

tekstura: mekana i lagano elastična;

| — | okus: prepoznatljiv, aromatičan, svjež, lagano kiselkast; |
| --- | --- |

—

okus: prepoznatljiv, aromatičan, svjež, lagano kiselkast;

| — | aroma: svojstvena, miomirisna, nježna, miris lagano kiselkastog mlijeka. |
| --- | --- |

—

aroma: svojstvena, miomirisna, nježna, miris lagano kiselkastog mlijeka.

Kemijska svojstva:

| — | udio masti u suhoj tvari: najmanje 44 % (m/m); |
| --- | --- |

—

udio masti u suhoj tvari: najmanje 44 % (m/m);

| — | udio vlage: za okrugli oblik od 58 do 66 % (m/m); za oblik pletenice od 56 do 62 % (m/m); |
| --- | --- |

—

udio vlage: za okrugli oblik od 58 do 66 % (m/m); za oblik pletenice od 56 do 62 % (m/m);

| — | sadržaj vlage nemasnog dijela: od 69 do 80 % (m/m); |
| --- | --- |

—

sadržaj vlage nemasnog dijela: od 69 do 80 % (m/m);

| — | aktivnost fosfataze najviše 12 μg fenola po gramu sira; |
| --- | --- |

—

aktivnost fosfataze najviše 12 μg fenola po gramu sira;

| — | pH: od 5,1 do 5,6; |
| --- | --- |

—

pH: od 5,1 do 5,6;

| — | L (+) mliječna kiselina: iznad 0,2 % u uzorcima ispitanim u roku od tri dana od dana proizvodnje; |
| --- | --- |

—

L (+) mliječna kiselina: iznad 0,2 % u uzorcima ispitanim u roku od tri dana od dana proizvodnje;

| — | natrijev klorid (NaCl) u uzorku od najviše 1 % (m/m); |
| --- | --- |

—

natrijev klorid (NaCl) u uzorku od najviše 1 % (m/m);

| — | furosin: najviše 10 mg na 100 g bjelančevina. |
| --- | --- |

—

furosin: najviše 10 mg na 100 g bjelančevina.

Mikrobiološka svojstva:

Tipična mikroflora otporna je kod razvlačenja skute u količini od najmanje 107 cfu/g u uzorcima ispitanima u roku od tri dana od dana proizvodnje.

Skladištenje:

Proizvod treba skladištiti na temperaturi od 0 do 4 °C. Najviša temperatura skladištenja mora biti naznačena na etiketi uz datum isteka roka trajanja koji se naznačuje riječima „Upotrijebiti do ...” iza kojih slijede dan i mjesec.

4.2.   Opis metode proizvodnje proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1. i koje se proizvođači moraju držati, uključujući, prema potrebi, prirodu i svojstva upotrijebljenih sirovina ili sastojaka i metodu pripreme proizvoda (članak 7. stavak 2. ove Uredbe)

Obuhvaća isključivo sljedeće faze, koje se provode u neprekidnom ciklusu na istom gospodarstvu:

| — | prema potrebi, prethodno zrenje mlijeka isključivo s prirodnim mliječnim starterom kultura (1); |
| --- | --- |

—

prema potrebi, prethodno zrenje mlijeka isključivo s prirodnim mliječnim starterom kultura (1);

| — | pasterizacija mlijeka (na temperaturi od najmanje 71,7 °C u trajanju od 15 sekundi ili istovjetan proces); |
| --- | --- |

—

pasterizacija mlijeka (na temperaturi od najmanje 71,7 °C u trajanju od 15 sekundi ili istovjetan proces);

| — | dodavanje prirodnog startera kultura u mlijeko; |
| --- | --- |

—

dodavanje prirodnog startera kultura u mlijeko;

| — | dodavanje tekućeg goveđeg sirila s djelovanjem pepsina od 20 do 30 %; |
| --- | --- |

—

dodavanje tekućeg goveđeg sirila s djelovanjem pepsina od 20 do 30 %;

| — | koagulacija sirila na temperaturi od 35 do 39 °C; |
| --- | --- |

—

koagulacija sirila na temperaturi od 35 do 39 °C;

| — | rezanje, trganje i odvajanje sirutke od skute; |
| --- | --- |

—

rezanje, trganje i odvajanje sirutke od skute;

| — | mliječno zrenje skute do pH od 5,0 do 5,4; rezanje sazrele skute na komade; |
| --- | --- |

—

mliječno zrenje skute do pH od 5,0 do 5,4; rezanje sazrele skute na komade;

| — | razvlačenje mase skute (postupak zagrijavanja skute toplom vodom, ponekad dodavanjem soli, s konačnom temperaturom skute od 58 do 65 °C), |
| --- | --- |

—

razvlačenje mase skute (postupak zagrijavanja skute toplom vodom, ponekad dodavanjem soli, s konačnom temperaturom skute od 58 do 65 °C),

| — | formiranje tople mase skute; |
| --- | --- |

—

formiranje tople mase skute;

| — | stvrdnjivanje u hladnoj vodi, ponekad dodavanjem soli; |
| --- | --- |

—

stvrdnjivanje u hladnoj vodi, ponekad dodavanjem soli;

| — | pakiranje. |
| --- | --- |

—

pakiranje.

| (1) | Priprema prirodnog startera kultura: |
| --- | --- |

(1)

Početni starter kultura

| — | zagrijavanje sirovog mlijeka koje nije bilo u hladnjaku na temperaturi od barem + 63 °C u trajanju od najmanje 15 minuta (ili kombinacija vrijeme/temperatura s istovjetnim minimalnim učinkom); |
| --- | --- |

—

zagrijavanje sirovog mlijeka koje nije bilo u hladnjaku na temperaturi od barem + 63 °C u trajanju od najmanje 15 minuta (ili kombinacija vrijeme/temperatura s istovjetnim minimalnim učinkom);

| — | hlađenje do temperature inkubacije (t = od 42 do 50 °C); |
| --- | --- |

—

hlađenje do temperature inkubacije (t = od 42 do 50 °C);

| — | inkubacija do stupnja kiselosti od 14 do 24 °SH na 100 ml; |
| --- | --- |

—

inkubacija do stupnja kiselosti od 14 do 24 °SH na 100 ml;

| — | hlađenje do temperature niže od + 8 °C; |
| --- | --- |

—

hlađenje do temperature niže od + 8 °C;

| — | skladištenje u hladnjaku na temperaturi od najviše 4 °C. |
| --- | --- |

—

skladištenje u hladnjaku na temperaturi od najviše 4 °C.

Dodatni starteri kultura

| — | cijepljenje sirovog mlijeka, koje može biti i rashlađeno, s najmanje 4 % početnog startera kultura; |
| --- | --- |

—

cijepljenje sirovog mlijeka, koje može biti i rashlađeno, s najmanje 4 % početnog startera kultura;

| — | toplinska obrada kao kod početnog startera kultura; |
| --- | --- |

—

toplinska obrada kao kod početnog startera kultura;

| — | hlađenje do temperature inkubacije (t = od 42 do 50 °C); |
| --- | --- |

—

hlađenje do temperature inkubacije (t = od 42 do 50 °C);

| — | inkubacija do stupnja kiselosti od 14 do 24 °SH na 100 ml; |
| --- | --- |

—

inkubacija do stupnja kiselosti od 14 do 24 °SH na 100 ml;

| — | hlađenje do temperature niže od 8 °C; |
| --- | --- |

—

hlađenje do temperature niže od 8 °C;

| — | skladištenje u hladnjaku na temperaturi od najviše 4 °C. |
| --- | --- |

—

skladištenje u hladnjaku na temperaturi od najviše 4 °C.

Starter kultura spreman za uporabu

Starter kultura spreman za uporabu mora:

| — | imati stupanj kiselosti između 16 i 30 °SH na 100 ml; |
| --- | --- |

—

imati stupanj kiselosti između 16 i 30 °SH na 100 ml;

| — | imati najmanji sadržaj termofilnih streptokoka od 108 cfu/ml; |
| --- | --- |

—

imati najmanji sadržaj termofilnih streptokoka od 108 cfu/ml;

| — | imati negativnu aktivnost fosfataze; |
| --- | --- |

—

imati negativnu aktivnost fosfataze;

| — | koristiti se u proizvodnji u roku od tri dana nakon pripreme. |
| --- | --- |

—

koristiti se u proizvodnji u roku od tri dana nakon pripreme.

4.3.   Opis ključnih elemenata koji određuju tradicionalna svojstva proizvoda (članak 7. stavak 2. ove Uredbe)

„Mozzarella Tradizionale” proizvod je dobiven tradicionalnom tehnologijom proizvodnje svježeg sira pasta filata i dio je talijanske mljekarske tradicije.

Proizvod u tradicionalnom obliku, koji je predmet ove specifikacije proizvoda, mora biti proizveden od punomasnog mlijeka koje je sirovo pri dolasku u pogon i kojem se, prema potrebi, prilagođava samo sadržaj masti; presudni je čimbenik prirodni starter kultura koji se mora pripremiti od mlijeka koje dolazi s istog područja kao i mlijeko koje se koristi u pogonu za proizvodnju sira i mora se upotrijebiti na licu mjesta. To je kultura mliječnih bakterija čija su svojstva otpornost na toplinu, brz rast i acidifikacija. Dobiva se selektivnim obogaćivanjem mliječne mikroflore koja je prirodno prisutna u sirovom mlijeku i koja zadržava početnu mikrobiološku kakvoću mlijeka.

Pravilno pripremljen prirodni starter kultura obično se sastoji od neodređene mješavine vrsta Streptococcus thermophilus koje mogu pratiti enterokoki i mliječne bakterije otporne na toplinu. Ta skupina mliječne flore doprinosi utvrđivanju konačnih svojstava proizvoda.

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

---

| 8.12.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 424/43 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 424/43

---

Objava zahtjeva za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda koja nije manja u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2020/C 424/13)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev za izmjenu u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od tri mjeseca od datuma objave.

ZAHTJEV ZA ODOBRENJE IZMJENE KOJA NIJE MANJA U SPECIFIKACIJI PROIZVODA ZAŠTIĆENE OZNAKE IZVORNOSTI/ZAŠTIĆENE OZNAKE ZEMLJOPISNOG PODRIJETLA

Zahtjev za odobrenje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

„Rheinisches Zuckerrübenkraut”/„Rheinischer Zuckerrübensirup”/„Rheinisches Rübenkraut”

EU br.: PGI-DE-0717-AM01 – 31.3.2020.

ZOI ( ) ZOZP (X)

1.   Skupina koja podnosi zahtjev i legitiman interes

| Ime udruženja: | Schutzgemeinschaft Rheinischer Zuckerrübensirup/Rheinisches Apfelkraut [Udruženje za zaštitu Rheinischer Zuckerrübensirup/Rheinisches Apfelkraut] |
| --- | --- |
| Adresa: | Wormersdorfer Straße 22-26, 53340 Meckenheim |
| Zemlja: | Njemačka |
| Adresa e-pošte: | info@sg-zuckerruebensirup-apfelkraut.de |

Ime udruženja:

Schutzgemeinschaft Rheinischer Zuckerrübensirup/Rheinisches Apfelkraut [Udruženje za zaštitu Rheinischer Zuckerrübensirup/Rheinisches Apfelkraut]

Adresa:

Wormersdorfer Straße 22-26, 53340 Meckenheim

Zemlja:

Njemačka

Adresa e-pošte:

info@sg-zuckerruebensirup-apfelkraut.de

2.   Država članica ili treća zemlja

Njemačka

3.   Rubrika specifikacije proizvoda na koju se primjenjuje izmjena

| ☐ | Naziv proizvoda |
| --- | --- |

☐

Naziv proizvoda

| ☒ | Opis proizvoda |
| --- | --- |

☒

Opis proizvoda

| ☐ | Zemljopisno područje |
| --- | --- |

☐

Zemljopisno područje

| ☐ | Dokaz o podrijetlu |
| --- | --- |

☐

Dokaz o podrijetlu

| ☐ | Način proizvodnje |
| --- | --- |

☐

Način proizvodnje

| ☒ | Povezanost |
| --- | --- |

☒

Povezanost

| ☐ | Označivanje |
| --- | --- |

☐

Označivanje

| ☐ | Ostalo [navesti] |
| --- | --- |

☐

Ostalo [navesti]

4.   Vrsta izmjene

| ☒ | Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-a ili ZOZP-a koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012. |
| --- | --- |

☒

Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-a ili ZOZP-a koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012.

| ☐ | Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-a ili ZOZP-a za koji nije objavljen jedinstveni dokument (ili istovrijedan dokument) koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012. |
| --- | --- |

☐

Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-a ili ZOZP-a za koji nije objavljen jedinstveni dokument (ili istovrijedan dokument) koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012.

5.   Izmjene

Opis proizvoda

Izmjena

Sadašnji tekst glasi: „– željezo: najmanje 4 mg/100 g”

Zatražena izmjena: potrebno je potpuno ukloniti upućivanje na željezo.

Obrazloženje

Analize provedene proteklih godina pokazale su da je sadržaj željeza koji je naveden u originalnoj specifikaciji bio, dijelom, posljedica ostataka gline i zemlje (što, zahvaljujući postupcima kuhanja i filtriranja, nikad nije štetilo kvaliteti gotovog proizvoda). U to vrijeme, iz tehničkih razloga, glinu i zemlju nije bilo moguće ukloniti, pa su ulazile u postupak proizvodnje zajedno sa šećernom repom. Nadalje, oduvijek su postojale znatne varijacije od godine do godine zbog vremenskih prilika.

Međutim, zahvaljujući poboljšanjima u postupku proizvodnje, sada je moguće ukloniti znatno više gline i zemlje s repe. To znači da je sadržaj željeza sada manji.

Dodatno optimizirati taj postupak jedan je od ciljeva proizvođačâ. Međutim, to znači da se sadržaj željeza od najmanje 4 mg na 100 g proizvoda ne može uvijek zajamčiti. Stoga bi upućivanje na sadržaj željeza trebalo izbrisati.

Povezanost

Izmjena

U odjeljku 2. „Posebnosti proizvoda”, prvi odlomak:

Sadašnji tekst glasi: „Zahvaljujući procesu proizvodnje, nastalom na temelju duge tradicije koju proizvođači sirupa nikada nisu napustili i prema kojoj se čuvaju svojstva osnovne sirovine, minerali neophodni za naše zdravlje, kao što su magnezij i željezo, i dalje su prisutni u konačnom proizvodu, koji među ostalim sadržava kalij i folnu kiselinu, čija se količina smanjuje u slučaju produženog skladištenja. „Zuckerrübenkraut” proizvodi se bez ikakvih dodataka.”

Zatražena izmjena (brisanje dijelova teksta u kojima se spominju željezo i folna kiselina):

„Zahvaljujući procesu proizvodnje, nastalom na temelju duge tradicije koju proizvođači sirupa nikada nisu napustili i prema kojoj se čuvaju svojstva osnovne sirovine, minerali neophodni za naše zdravlje, kao što je magnezij, i dalje su prisutni u konačnom proizvodu. Proizvod sadržava i kalij. Proizvodi se bez ikakvih dodataka.”

Obrazloženje

Kad je riječ o sadržaju željeza: vidjeti obrazloženje pod b).

Kad je riječ o upućivanju na folnu kiselinu: podatak o sadržaju folne kiseline u opisu (točka b)) već je izbrisan u okviru posljednjeg zahtjeva za izmjenu jer su mjerenja provedena nakon registracije pokazala da se sadržaj folne kiseline nakon proizvodnje stalno prirodno smanjuje jer se kiselina razgrađuje.

Folna kiselina više se ne mjeri jer bi, s obzirom na zahtjeve iz specifikacije, ta mjerenja bila suvišna. Budući da se tijekom dugotrajnog skladištenja proizvoda sadržaj folne kiseline uvijek smanjuje, tako da s vremenom više i nije prisutna, primjereno je uopće ne upućivati na nju.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„Rheinisches Zuckerrübenkraut”/„Rheinischer Zuckerrübensirup”/„Rheinisches Rübenkraut”

EU br.: PGI-DE-0717-AM01 – 31.3.2020.

ZOI ( ) ZOZP (X)

1.   Naziv [ZOI-ja ili ZOZP-a]

„Rheinisches Zuckerrübenkraut”/„Rheinischer Zuckerrübensirup”/„Rheinisches Rübenkraut”

2.   Država članica ili treća zemlja

Njemačka

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Razred 1.6. Voće, povrće i žitarice, u prirodnom stanju ili prerađeni

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Označava čisti koncentrirani sok svježe ubrane šećerne repe, bez biljnih vlakana i bez dodanih sastojaka.

| — | izgled: tamnosmeđi sirup, visoke viskoznosti |
| --- | --- |

—

izgled: tamnosmeđi sirup, visoke viskoznosti

| — | okus: po šećeru s nijansama okusa slada |
| --- | --- |

—

okus: po šećeru s nijansama okusa slada

| — | miris: po karameli sa slatkim nijansama slada |
| --- | --- |

—

miris: po karameli sa slatkim nijansama slada

| — | ukupni udio šećera (dopušteno odstupanje ±3 %)
  saharoza: 33 %
  glukoza: 17 %
  fruktoza: 16 % |
| --- | --- |

—

ukupni udio šećera (dopušteno odstupanje ±3 %)

saharoza: 33 %

glukoza: 17 %

fruktoza: 16 %

| — | stupnjeva po Brixu: više od 78° po Brixu |
| --- | --- |

—

stupnjeva po Brixu: više od 78° po Brixu

| — | pH-vrijednost: od 4,4 do 5,0 |
| --- | --- |

—

pH-vrijednost: od 4,4 do 5,0

| — | količina vode: najviše 22 % |
| --- | --- |

—

količina vode: najviše 22 %

| — | magnezij: najmanje 60 mg/100 g |
| --- | --- |

—

magnezij: najmanje 60 mg/100 g

| — | kalij: najmanje 50 mg/100 g. |
| --- | --- |

—

kalij: najmanje 50 mg/100 g.

| — | Za proizvodnju sirupa od šećerne repe „Zuckerrübenkraut” nisu potrebni dodatni sastojci. Proizvodi se tijekom berbe repe, koja se proteže od kraja ljeta do proljeća. Tradicionalni proces proizvodnje, koji je prilagođen uputama primjenjivih propisa o hrani, jest sljedeći: |
| --- | --- |

—

Za proizvodnju sirupa od šećerne repe „Zuckerrübenkraut” nisu potrebni dodatni sastojci. Proizvodi se tijekom berbe repe, koja se proteže od kraja ljeta do proljeća. Tradicionalni proces proizvodnje, koji je prilagođen uputama primjenjivih propisa o hrani, jest sljedeći:

| — | primitak robe/kvaliteta: isporuka svježe ubrane repe; |
| --- | --- |

—

primitak robe/kvaliteta: isporuka svježe ubrane repe;

| — | kontrola pri primitku: određivanje udjela šećera u svrhu određivanja potrebnih radnih parametara (temperatura, trajanje kuhanja itd.); vizualni pregled radi otkrivanja ostataka zemlje i lišća; |
| --- | --- |

—

kontrola pri primitku: određivanje udjela šećera u svrhu određivanja potrebnih radnih parametara (temperatura, trajanje kuhanja itd.); vizualni pregled radi otkrivanja ostataka zemlje i lišća;

| — | skladištenje: kratko vrijeme skladištenja, kod uzgajivača i na mjestu prerade, istodobna berba i isporuka; |
| --- | --- |

—

skladištenje: kratko vrijeme skladištenja, kod uzgajivača i na mjestu prerade, istodobna berba i isporuka;

| — | tretiranje prije daljnje prerade: pretpranje, uklanjanje lišća, zemlje i kamenčića; potom pranje u stroju za pranje repe. |
| --- | --- |

—

tretiranje prije daljnje prerade: pretpranje, uklanjanje lišća, zemlje i kamenčića; potom pranje u stroju za pranje repe.

| — | Prerada: sve faze proizvodnje odvijaju se u navedenom zemljopisnom području. Repa se obrađuje čitava ili usitnjena. Kaša se zatim kuha nekoliko sati na laganoj vatri. Potrebno je paziti da se dobivena masa ostavi dovoljno dugo da odstoji. Trajanje i temperatura kuhanja variraju od proizvođača do proizvođača, ovisno o tradicionalnom receptu. Iz kaše od repe potom se ekstrakcijom pod visokim tlakom dobiva sirovi sok. .Iz dobivenog sirovog soka potom se s pomoću sustava za filtriranje uklone gotovo sve krute čestice. Potom se bistri sok šalje u isparivač, u kojem se iz njega u vakuumu nježno ukloni voda. Sadržaj suhe tvari u konačnom proizvodu iznosi najmanje 78° po Brixu. Prije skladištenja, konačni se proizvod u pogonu za proizvodnju analizira kako bi se utvrdili pH vrijednost, boja, udjeli saharoze, fruktoze i glukoze te sadržaj suhe tvari. Osim toga, konačni proizvod se redovito šalje na analizu i u vanjski laboratorij. Dobiveni sirup šećerne repe čuva se u cisternama, odakle se uzima radi punjenja i pakiranja. |
| --- | --- |

—

Prerada: sve faze proizvodnje odvijaju se u navedenom zemljopisnom području. Repa se obrađuje čitava ili usitnjena. Kaša se zatim kuha nekoliko sati na laganoj vatri. Potrebno je paziti da se dobivena masa ostavi dovoljno dugo da odstoji. Trajanje i temperatura kuhanja variraju od proizvođača do proizvođača, ovisno o tradicionalnom receptu. Iz kaše od repe potom se ekstrakcijom pod visokim tlakom dobiva sirovi sok. .Iz dobivenog sirovog soka potom se s pomoću sustava za filtriranje uklone gotovo sve krute čestice. Potom se bistri sok šalje u isparivač, u kojem se iz njega u vakuumu nježno ukloni voda. Sadržaj suhe tvari u konačnom proizvodu iznosi najmanje 78° po Brixu. Prije skladištenja, konačni se proizvod u pogonu za proizvodnju analizira kako bi se utvrdili pH vrijednost, boja, udjeli saharoze, fruktoze i glukoze te sadržaj suhe tvari. Osim toga, konačni proizvod se redovito šalje na analizu i u vanjski laboratorij. Dobiveni sirup šećerne repe čuva se u cisternama, odakle se uzima radi punjenja i pakiranja.

3.3.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Kao sirovina se smije upotrebljavati samo šećerna repa koja potječe iz utvrđenog zemljopisnog područja.

Šećernu repu koja se upotrebljava za proizvodnju sirupa tradicionalno dolazi isključivo od uzgajivača iz te regije.

3.4.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Sve faze proizvodnje odvijaju se na utvrđenom zemljopisnom području.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

–

3.6.   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

–

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Porajnje; u saveznoj pokrajini Sjeverna Rajna-Vestfalija utvrđeno područje obuhvaća upravno područje (njem. „Regierungsbezirk”) Köln (osim okruga (njem. „Kreis”) Oberberg), a iz administrativnog područja Düsseldorf okruge Mettmann, Stadt Düsseldorf, Rhein-Kreis Neuss, Stadt Mönchengladbach, Viersen, Stadt Krefeld, Kleve, Wesel. U saveznoj pokrajini Porajnje-Falačka utvrđeno područje obuhvaća okruge (njem. „Landkreis”) Ahrweiler i Mayen-Koblenz.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Posebnosti zemljopisnog područja:

Tradicija kuhanja proizvoda „Kraut” (taj tipično rajnski proizvod dobiva se kuhanjem repe ili različitih plodova) prisutna je toliko dugo u Porajnju da se postupak njegove proizvodnje i njegov okus usavršavaju već stoljećima.Stoljetna tradicija kuhanja proizvoda „Kraut” u Porajnju dovela je do usavršavanja postupka proizvodnje i okusa. Vještina se prenosi s naraštaja na naraštaj. U 14. i 15. stoljeću seljaci na kultivirane površine sustavno sade kulturu repe. U Porajnju je u 15. stoljeću repa činila dio „desetine”, davanja u naturi namijenjenog feudalnom vladaru u iznosu od jedne desetine čitavog uroda. Početkom 17. stoljeća Tridesetogodišnji rat doveo je do gladi, tijekom koje se kultura repe pokazala jednostavnijom i isplativijom od žitarica. U Porajnju, gdje su se posljedice rata manje osjećale, poljoprivrednici su si mogli dopustiti uzgoj te zahtjevne kulture – bijele blago slatkaste repe.

Zbog nedostatka izvora danas je nemoguće odrediti kada točno započinje proizvodnja sirupa od šećerne repe u Porajnju, no ta se tradicija vjerojatno ukorijenila u 18. stoljeću. Središte proizvodnje sirupa od šećerne repe jest donje Porajnje (njem. „Niederrhein”). Od 309 tvornica sirupa registriranih u Pruskoj oko 1860. godine, čak 63 postrojenja za gnječenje nalazilo se samo u okrugu Grevenbroich. Sirup se u početku proizvodio od stočne repe ili mrkve. U 19. je stoljeću u donjem Porajnju postala uobičajena upotreba stočne sorte „Lanker Rübe” (dugačka repa). U drugoj polovini 19. stoljeća prešlo se na proizvodnju sirupa od šećerne repe. U evidenciji gospodarske komore u gradu Kölnu navedeno je da se oko 1870. godine proizvodilo između 300 i 500 tona (između 6 000 i 10 000 kvintala) sirupa od repe godišnje.

Sirup od repe „Rübenkraut” tradicionalni je sastojak brojnih recepata tipičnih za Porajnje, kao što su primjerice marinirana goveđa pečenka na rajnski način („Rheinischer Sauerbraten”) ili medenjaci iz Aachena („Aachener Printen”). Duga tradicija proizvodnje sirupa od šećerne repe uočljiva je i u jeziku: tako je sirup od repe za žitelje Porajnja uvijek „Rübenkraut” (u starija vremena nazivao se i „Rüöwenkrut” ili „Röbenkraut”), a ne „Sirup”. Čak i izvan Porajnja taj se naziv još uvijek upotrebljava i razumije. Prije nego što je prepoznata mogućnost upotrebe stočne repe za proizvodnju šećera, ona se upotrebljavala kao povrće (Kraut). Analogijom s pojmom „Apfelkraut”, koji označava sirup dobiven od jabuke („Apfel”) koji se upotrebljava kao namaz, zadržao se naziv „Rübenkraut”, koji označava sirup proizveden od repe.

U djelu autora Blocka pod nazivom Rübensirup – Seine Herstellung, Beurteilung und Verwendung [Sirup od repe – njegova proizvodnja, vrijednost, upotrebe] (Leipzig, 1920.) iz ilustracije br. 2 vidljivo je da su postrojenja za proizvodnju sirupa (crni krugovi na karti) bila koncentrirana osobito u Porajnju. Postrojenja za proizvodnju šećera bila su rasprostranjena po čitavom Njemačkom Carstvu, ali u Porajnju ih je bilo vrlo malo. Ali zato su tu u velikom broju bile prisutne tvornice sirupa od repe. I danas se u Porajnju proizvode vrlo velike količine soka/sirupa od repe.

Posebnosti proizvoda:

Zahvaljujući procesu proizvodnje, nastalom na temelju duge tradicije koju proizvođači sirupa nikada nisu napustili i prema kojoj se čuvaju svojstva osnovne sirovine, minerali neophodni za naše zdravlje, kao što je magnezij, i dalje su prisutni u konačnom proizvodu. Proizvod sadržava i kalij. Proizvodi se bez ikakvih dodataka.

Nota koja istodobno podsjeća na šećer i slad i koja karakterizira njegov neusporediv okus i aroma karamele sa slatkastim nijansama slada, koje se zadržavaju u proizvodu zahvaljujući procesu proizvodnje koji čuva svojstva osnovne sirovine, čine proizvod koji je spreman za upotrebu kao namaz, ali i odličan sastojak glavnih jela i slastica.

Proizvod je već dugo vrlo poznat i ima veliki ugled. Njegov značaj prelazi granice Porajnja; temelji se na dugoj povijesti proizvoda u ovom zemljopisnom području.

Uzročna povezanost utvrđenog zemljopisnog područja i kvalitete ili svojstava proizvoda (za ZOI), odnosno posebne kvalitete, ugleda ili drugih karakteristika proizvoda (za ZOZP):

Izvrstan ugled proizvoda temelji se na njegovu zemljopisnom podrijetlu.

Sirup od repe „Rübenkraut” izumljen je u Porajnju i tu se od tada neprestano proizvodi. Uvijek se proizvodio od šećerne repe uzgojene u Porajnju. Činjenica da plodovi potječu iz zemljopisnog područja u kojem se proizvodi jedan je od glavnih razloga zbog kojih je proizvod u ovom trenutku toliko cijenjen. Lokalno podrijetlo jedine sirovine, šećerne repe, neodvojivo je od autentičnosti proizvoda.

Proizvodnja sirupa od repe „Rübenkraut” ostala je gotovo nepromijenjena tijekom stoljeća. Oduvijek se upotrebljavala isključivo repa uzgojena na ovom području. To je utjecalo i na povećanje broja postrojenja za proizvodnju sirupa na području Porajnja. U Porajnju se još uvijek proizvode velike količine šećerne repe. Veći dio upotrebljava se za proizvodnju šećera, ali znatna količina prerađuje se u „Rübenkraut”.

Šećernu repu koja se u ovom postupku upotrebljava tradicionalno proizvode isključivo uzgajivači iz ove regije. Uzgoj šećerne repe podliježe ugovornim odredbama između prerađivača i uzgajivača, prema kojima je obvezno savjetovanje i obavještavanje svih koji sudjeluju u poljoprivrednoj proizvodnji. Time je uspostavljena stroga, transparentna i kontrolirana suradnja između uzgajivača i proizvođača šećera. Zahvaljujući garantiranom otkupu uzgajivači imaju sigurnost na temelju koje mogu s planirati budućnost. Kvaliteta šećerne repe predmet je rutinskih kontrola koje se temelje na istim metodama analize kemijskih parametara.

Upućivanje na objavu specifikacije

(članak 6. stavak 1. drugi podstavak ove Uredbe)

https://register.dpma.de/DPMAregister/blattdownload/marken/2019/44/Teil-7/20191031

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

---